# Europeiska unionens C 323/28 s

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 323 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången28 september 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 323

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången28 september 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 323/01 | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten — Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning 2016 | 1 |
| 2017/C 323/02 | Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport | 151 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2017/C 323/01

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten — Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning 2016

1

2017/C 323/02

Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport

151

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 28.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning 2016

(2017/C 323/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| FÖRORD | 2 |
| --- | --- |

| EUROPEISKA UNIONENS POLITISKA RAM, STYRELSEFORMER OCH ANSVARSUTKRÄVANDE | 4 |
| --- | --- |

| NOT TILL DEN KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGEN | 9 |
| --- | --- |

| KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING OCH FÖRKLARANDE NOTER | 10 |
| --- | --- |

| BALANSRÄKNING | 11 |
| --- | --- |

| RESULTATRÄKNING | 12 |
| --- | --- |

| KASSAFLÖDESANALYS | 13 |
| --- | --- |

| FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR | 14 |
| --- | --- |

| NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN | 15 |
| --- | --- |

| ÅRSREDOVISNINGEN: DISKUSSION OCH ANALYS | 91 |
| --- | --- |

| RAPPORTERING OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN OCH FÖRKLARANDE NOTER | 107 |
| --- | --- |

| ORDLISTA | 147 |
| --- | --- |

FÖRORD

Jag har nöjet att lägga fram Europeiska unionens årsredovisning för 2016. Räkenskaperna ger en komplett översikt över EU:s finanser 2016 – detta inbegriper uppgifter om den finansiella situationen i unionen, hur budgeten har genomförts under året, dess eventualförpliktelser, liksom de finansiella åtaganden och skyldigheter som unionen har gjort. Räkenskaperna återspeglar den fleråriga karaktären på unionens verksamhet och innehåller förklaringar av nyckeltalen och deras utveckling.

2016 var ett år då många resultat uppnåddes, men som också innebar utmaningar för Europeiska unionen. EU-budgeten inriktades på att stärka ekonomin, skapa jobb och öka tillväxten samt att investera i forskning. Den europeiska ekonomin och förhållandena på arbetsmarknaden förbättrades och arbetslösheten i EU minskade.

Kärnan i investeringsplanen för Europa, dvs. Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) har mindre än ett och ett halvt år efter lanseringen redan gett konkreta resultat. Denna fond som är verksam i alla 28 medlemsstaterna har fram till i mitten av maj 2017 mobiliserat mer än 190 miljarder euro i investeringar, vilket är mer än hälften av målet på 315 miljarder euro som fastställts till mitten av 2018, för att bidra till den ekonomiska återhämtningen. I slutet av 2016 hade den garantifond som täcker EIB:s transaktioner genom Efsi tillhandahållits medel från EU-budgeten på totalt 1 miljard euro i årsredovisningen.

Att främja sysselsättning, tillväxt och investeringar fortsätter att vara en övergripande prioritering i EU-budgeten. Kommissionen fortsätter sina insatser för att förbättra EU:s ekonomiska återhämtning och att investera i ungdomar och arbetssökande, samt i nystartade företag och små och medelstora företag. Ett bra exempel är lånegarantiinstrumentet inom Cosme (programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag), som fortsatte att vara framgångsrikt under 2016, också tack vare den ytterligare riskhanteringsförmåga som uppnåddes genom Efsi. I slutet av 2016 hade mer än 143 000 små och medelstora företag i 21 länder redan fått finansiering på över 5,5 miljarder euro genom stöd från Cosmeprogrammet.

Programmet för forskning och innovation Horisont 2020 är en nyckelfaktor för att skapa en innovations- och kunskapsbaserad ekonomi och ett innovations- och kunskapsbaserat samhälle inom EU. Det lyckades nå 49 000 deltagare och bidragsöverenskommelser till ett totalt belopp på 20,5 miljarder euro undertecknades. Över 21 % av deltagarna var små och medelstora företag. Den ökade verksamheten inom Horisont 2020 bekräftades av ökningen på nästan 40 % av garantiinstrumenten i Horisont 2020 som ingår i räkenskaperna jämfört med förra året.

Efter förklaringen om inledande tjänster under 2016 övergick Galileo-programmet, som inrättar Europas eget globala system för satellitnavigering, från utstationeringsfasen till driftsfasen under 2016. Värdet på de Galileosatelliter som är i drift och den markbaserade infrastruktur som ingår i dessa räkenskaper uppgick till 2 miljarder euro vid utgången av 2016. Genomförandet av projekt inom ramen för Horisont 2020 uppmuntrade utvecklingen av nya Galileotillämpningar. Dessa projekt har redan lett till att 13 innovationer har förts ut på marknaden, 5 patent, 34 avancerade prototyper, två produkter på marknaden och 223 publicerade vetenskapliga uppsatser. Marknaden för det globala systemet för satellitnavigering väntas växa från 5,8 miljarder anordningar i bruk under 2017 till uppskattningsvis 8 miljarder euro 2020.

Fonden för ett sammanlänkat Europa för transporter med syfte att underlätta tillgång till finansiering för infrastrukturprojekt inom områdena transport, telekommunikation och energi bidrog till den 64 km långa tunneln under Brennerpasset som kommer att bli den längsta järnvägsförbindelsen med hög kapacitet i världen. FSE:s skuldinstrument som ingår i räkenskaperna erbjuder riskdelning för skuldfinansiering i form av prioriterad och mindre prioriterad fordran eller garantier samt stöd för projektobligationer.

Under 2016 fortsatte Europa att anta nya utmaningar som uppkom till följd av den ändrade geopolitiska situationen. Medlemsstaterna gavs stöd ur EU-budgeten för att på ett korrekt sätt hantera migrationsströmmarna, ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration och skydda Schengenområdet. Genomförandet av medlemsstaternas nationella program inom ramen för asyl-, migrations- och integrationsfonden och fonden för inre säkerhet fick ny fart under 2016.

Kommissionen inrättade också faciliteten för flyktingar i Turkiet, som inledde sin verksamhet den 17 februari 2016 med 630 miljoner euro i bidrag från medlemsstaterna som ingår i räkenskaperna och som utbetalades under 2016. Tack vare detta kunde kommissionen, bland andra initiativ, lansera ett nyskapande program som kallas det sociala nödskyddsnätet som syftar till att stödja upp till en miljon av de mest utsatta flyktingarna i Turkiet med regelbundna utbetalningar i likvida medel. Detta är ett exempel på en ökad användning av stöd från EU-budgeten som ett effektivt och ändamålsenligt sätt att ge stöd till människor i nödsituationer.

I juni 2016 lade kommissionen fram ett förslag om en ny partnerskapsram med tredjeländer inom den europeiska migrationsagendan. Ramen är en europeisk strategi för att fördjupa samarbetet med ursprungs-, transit- och destinationsländer för migrationsströmmar. Den stöds av de flesta av budgetens program ”Europa i världen”, och också av EU:s relevanta förvaltningsfonder, särskilt förvaltningsfonden för Syrien, som ingår i årsredovisningen. Det är nödvändigt med tillräcklig finansiering för att partnerskapsramen ska kunna intensifiera sitt samarbete med de prioriterade partnerskapsländerna och fortsätta insatserna på migrationsrutten i centrala Medelhavet.

Andra globala utmaningar, såsom att hantera klimatförändringarna, fortsatte att prioriteras i EU-budgeten. År 2016 uppskattades det sammanlagda bidraget till integrationen av klimathänsyn till 20,9 %, i linje med målet för den nuvarande fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020.

I budgettermer är de europeiska struktur- och investeringsfonderna och den gemensamma jordbrukspolitiken fortfarande EU:s viktigaste investeringsinstrument. Ur EU-budgeten spenderades 57,4 miljarder euro under 2016 för jordbruk och landsbygdsutveckling och, trots tidigare förseningar i inledningen och genomförandet av den nuvarande fleråriga budgetramen, spenderades 37,8 miljarder euro på den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen.

Kommissionen har inlett en debatt om EU:s framtid och prioriteringarna i ett EU med 27 medlemsstater. Vi kommer att fortsätta att arbeta tillsammans för att skapa en mer välmående, konkurrenskraftig och säker framtid.

Günther H. OETTINGER

Kommissionsledamot vid Europeiska kommissionen med ansvar för budget och personal

EUROPEISKA UNIONENS POLITISKA RAM, STYRELSEFORMER OCH ANSVARSUTKRÄVANDE

Europeiska unionen (EU) är en union där 28 (1) europeiska länder (medlemsstaterna) tilldelas befogenheter för att deras gemensamma mål ska uppnås. Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsländerna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.

1.   DEN POLITISKA RAMEN

EU-fördragen

De övergripande målen och principerna som ska vägleda unionen och EU-institutionerna definieras i fördragen. Unionen och EU-institutionerna kan bara agera inom ramen för de befogenheter de tilldelats i fördragen för att nå de mål som fastställs där och detta måste ske i enlighet med principerna (2) om subsidiaritet och proportionalitet.

För att nå sina mål och genomföra sin politik ser unionen till att ha nödvändiga finansiella medel. Kommissionen ska ansvara för genomförandet av målen i samarbete med medlemsstaterna och i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning.

EU strävar efter att förverkliga de mål som fastställts i fördraget med ett antal verktyg, varav ett är EU-budgeten. Andra verktyg kan, till exempel, vara att föreslå lagstiftning eller fullfölja politiska strategier.

Europa 2020-strategin

I Europa 2020-strategin som antogs 2010 av stats- och regeringscheferna i EU-medlemsstaterna definieras en tioårig strategi för sysselsättning och tillväxt på EU-nivå för EU (3). I strategin läggs tre ömsesidigt förstärkande prioriteringar fram för en smart och hållbar tillväxt för alla med EU:s fem överordnade mål. Dess framgång är beroende av samtliga aktörer inom unionen, vilka agerar gemensamt.

EU-budgeten är bara ett av de verktyg som bidrar till att genomföra Europa 2020-målen. En lång rad åtgärder på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå håller på att vidtas för att uppnå konkreta resultat inom ramen för Europa 2020-strategin.

Kommissionens politiska prioriteringar

Kommissionens politiska prioriteringar definieras i de politiska riktlinjer som fastställs av kommissionens ordförande. Dessa ger en färdplan för kommissionens arbete som är fullt konsekvent och förenlig med Europa 2020-strategin som är EU:s långsiktiga tillväxtstrategi.

TIO PRIORITERINGAR

| — | En nysatsning på jobb, tillväxt och investeringar. |
| --- | --- |

—

En nysatsning på jobb, tillväxt och investeringar.

| — | Ett rimligt och balanserat frihandelsavtal med Förenta staterna. |
| --- | --- |

—

Ett rimligt och balanserat frihandelsavtal med Förenta staterna.

| — | En sammankopplad digital inre marknad. |
| --- | --- |

—

En sammankopplad digital inre marknad.

| — | Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som bygger på ömsesidigt förtroende. |
| --- | --- |

—

Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som bygger på ömsesidigt förtroende.

| — | En resilient energiunion med en framåtblickande klimatpolitik. |
| --- | --- |

—

En resilient energiunion med en framåtblickande klimatpolitik.

| — | På väg mot en ny migrationspolitik. |
| --- | --- |

—

På väg mot en ny migrationspolitik.

| — | En djupare och rättvisare inre marknad med en stärkt industribas. |
| --- | --- |

—

En djupare och rättvisare inre marknad med en stärkt industribas.

| — | EU som en starkare global aktör. |
| --- | --- |

—

EU som en starkare global aktör.

| — | En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union. |
| --- | --- |

—

En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union.

| — | En union i demokratisk förändring. |
| --- | --- |

—

En union i demokratisk förändring.

De strategier som stöds av EU-budgeten genomförs i enlighet med den fleråriga budgetramen.

FLERÅRIG BUDGETRAM

Genom den fleråriga budgetramen översätts EU:s politiska prioriteringar i ekonomiska termer för en period på minst 5 år. I den fastställs årliga maximibelopp (så kallade tak) för alla EU:s utgifter och för de olika typerna av utgifter (rubriker). Summan av de högsta beloppen (taken) för varje rubrik utgör det totala taket för åtagandebemyndigandena.

Den fleråriga budgetramen stöder EU:s åtgärder för att nå målen för EU-politiken under en period som är tillräckligt lång för att vara ändamålsenlig och för att ge en sammanhängande långsiktig vision för sina stödmottagare och samfinansierande nationella myndigheter. Den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och de program som ingår i den, vilken fastställer de högsta budgetmässiga åtagandena för perioden till 960 miljarder euro och betalningarna till 908 miljarder euro (i 2011 års priser), har utformats med en stark europeisk logik och fokus på mervärde för att nå de gemensamt överenskomna målen i den tioåriga Europa 2020-strategin för tillväxt och sysselsättning.

Den fleråriga budgetramen antas med ett enhälligt beslut, som anger alla medlemsstaternas åtaganden vad gäller mål och utgifter. Genom EU-budgeten finansieras en rad politiska åtgärder och program inom hela EU. I enlighet med de prioriteringar som fastställs av Europaparlamentet och rådet i den fleråriga budgetramen genomför kommissionen utgiftsprogram, verksamheter och projekt. EU förbinder sig att, inom ramen för de viktigaste utgiftsområdena för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif), rättsligt genomföra dessa åtgärder genom att anta de operativa programmen.

Interinstitutionellt avtal

Den fleråriga budgetramen kompletteras med det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin, om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4) som är en politisk överenskommelse mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Syftet med detta avtal, som antogs 2013 i enlighet med artikel 295 i EUF-fördraget, är att införa budgetdisciplin och förbättra det årliga budgetförfarandet och samarbetet mellan institutionerna i budgetfrågor och säkerställa en sund ekonomisk förvaltning.

Årlig budget

Den årliga budgeten utarbetas av kommissionen och antas vanligen i mitten av december av Europaparlamentet och rådet i enlighet med förfarandet i artikel 314 i EUF-fördraget. Enligt principen om budgetbalans måste de totala intäkterna motsvara de totala kostnaderna (betalningsbemyndiganden) för ett givet budgetår.

EU:s viktigaste finansieringskälla är egna medel som kompletteras av andra intäkter. Det finns tre typer av egna medel: Egna medel kan delas in i traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter), egna medel från mervärdesskatt samt BNI-baserade egna medel. Övriga intäkter från EU:s verksamhet (som t.ex. böter vid brott mot konkurrenslagarna) utgör vanligen mindre än 10 % av de sammanlagda intäkterna. De samlade egna medel som behövs för att finansiera budgeten är alltså lika med de totala kostnaderna minus de övriga intäkterna. De totala egna medlen får inte överskrida 1,23 % av medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI).

EU:s verksamhetskostnader är fördelade på de olika rubrikerna i den fleråriga budgetramen och kan bestå av flera olika kostnadstyper beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut. EU-budgeten genomförs genom tre förvaltningsformer:

Delad förvaltning: Vid denna typ av förvaltning delegeras uppgiften att genomföra budgeten till medlemsstaterna. Ungefär 80 % av utgifterna hanteras på detta sätt, bland annat utgifterna för jordbruket och strukturåtgärder.

Direkt förvaltning: Budgetanslagen förvaltas direkt av kommissionens avdelningar.

Indirekt förvaltning: EU-organ eller organ som lyder under nationell rätt, exempelvis EU-byråer eller internationella organisationer, tilldelas uppgifter av kommissionen i samband med genomförandet av budgeten.

Budgetförordning

Budgetförordningen som är tillämplig på den allmänna budgeten är en central rättsakt i den rättsliga strukturen för EU:s finanser som definierar dess finansiella regler. Den innehåller de allmänna reglerna för EU-budgeten.

2.   STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE I EU

2.1.   INSTITUTIONELL STRUKTUR

Den institutionella styrningen av EU omfattar institutioner, byråer och andra EU-organ som anges i not 9 i noterna till den konsoliderade redovisningen. De viktigaste institutionerna, som ansvarar för utarbetandet av politiken och beslutsfattandet, är Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet och kommissionen.

Kommissionen är EU:s verkställande organ och främjar EU:s allmänna intressen. Den gör detta genom att lägga fram förslag till lagstiftning, genomföra EU:s politik, övervaka en korrekt tillämpning av fördragen och EU:s lagstiftning, förvalta EU-budgeten och genom att företräda unionen utanför Europa.

Kommissionens interna funktionssätt bygger på ett antal viktiga principer som grund för goda styresformer: Tydliga roller och ansvarsområden, ett starkt engagemang för resultatstyrning och överensstämmelse med den rättsliga ramen, tydliga mekanismer för ansvarsutkrävande, hög kvalitet och inkluderande regelverk, öppenhet och insyn, och högt ställda normer för etiskt beteende.

2.2.   STRUKTUREN PÅ KOMMISSIONENS STYRNING

Europeiska kommissionen har ett unikt styrningssystem med en tydlig åtskillnad mellan politiska och administrativa tillsynsstrukturer och väldefinierad ansvarsfördelning och finansiellt ansvarsutkrävande. Ursprunget till detta system ligger i fördragen, men strukturen har utvecklats för att anpassa sig till en föränderlig miljö och för att även fortsättningsvis stå i överensstämmelse med bästa praxis som fastställs i relevanta internationella standarder (5).

| — | Det är kommissionskollegiet som representerar toppen av denna struktur och som kollegialt har det politiska ansvaret för kommissionens arbete. Det operativa genomförandet av budgeten har delegerats till generaldirektörerna och avdelningscheferna, som leder kommissionens administrativa struktur (6). |
| --- | --- |

—

Det är kommissionskollegiet som representerar toppen av denna struktur och som kollegialt har det politiska ansvaret för kommissionens arbete. Det operativa genomförandet av budgeten har delegerats till generaldirektörerna och avdelningscheferna, som leder kommissionens administrativa struktur (6).

| — | Kollegiet delegerar det finansiella förvaltningsansvaret till generaldirektörerna eller avdelningscheferna som därigenom blir delegerade utanordnare genom denna delegering. Dessa uppgifter kan dessutom delegeras till direktörer, enhetschefer och andra, som därigenom blir vidaredelegerade utanordnare. Utanordnarna ansvarar för hela förvaltningsprocessen, från att besluta om vad som ska göras till att ansvara för att institutionens politiska mål uppfylls, samt att både operativt och budgetmässigt förvalta den verksamhet som inletts. |
| --- | --- |

—

Kollegiet delegerar det finansiella förvaltningsansvaret till generaldirektörerna eller avdelningscheferna som därigenom blir delegerade utanordnare genom denna delegering. Dessa uppgifter kan dessutom delegeras till direktörer, enhetschefer och andra, som därigenom blir vidaredelegerade utanordnare. Utanordnarna ansvarar för hela förvaltningsprocessen, från att besluta om vad som ska göras till att ansvara för att institutionens politiska mål uppfylls, samt att både operativt och budgetmässigt förvalta den verksamhet som inletts.

I kommissionen är således uppgifterna och ansvaret för den ekonomiska förvaltningen tydligt definierade och tillämpade. Detta är en decentraliserad strategi med tydliga ansvarsområden för att skapa en förvaltningskultur som uppmuntrar tjänstemännen att ta ansvar för den verksamhet som de har kontroll över och att ge dem kontroll över den verksamhet som de är ansvariga för.

Inom ramen för kommissionens strategiska planerings- och programplaneringscykel krävs att varje utanordnare ska utarbeta en årlig verksamhetsrapport om arbetet och det politiska resultat för året där han eller hon intygar att resurserna har använts på grundval av principen om sund ekonomisk förvaltning och att utanordnaren har inrättat kontrollförfaranden som ger nödvändiga garantier vad gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. På kommissionsnivå antas och offentliggörs resultaten i aggregerad form i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för budgeten och överlämnas till Europaparlamentet och rådet och är det huvudsakliga instrument genom vilket kommissionskollegiet tar politiskt ansvar för förvaltningen av budgeten.

Kommissionens räkenskapsförare är centralt ansvarig för förvaltningen av likvida medel, återkravsförfaranden, fastställa redovisningsregler på grundval av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn och metoder, validera redovisningssystem och utarbeta kommissionens och EU:s konsoliderade årsredovisning. Räkenskapsföraren ska också intyga att det finns rimliga garantier för att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av den ekonomiska ställningen, resultatet och kassaflödet. Räkenskapsföraren har en fristående funktion och ett stort ansvar när det gäller finansiell rapportering inom kommissionen. Kommissionens internrevisor har också en central och fristående funktion.

Förvaltningens styrelse spelar en roll i styrningen av kommissionen genom att ge översikt och strategisk inriktning i de viktigaste frågorna vad gäller ledningen av verksamheten, bl.a. i samband med förvaltningen av ekonomiska och mänskliga resurser. Generalsekreteraren ska vara ordförande i styrelsen och den samlar regelbundet generaldirektörer och kabinett som ansvarar för budget, personalresurser och it-frågor för att säkerställa att nödvändiga organisatoriska och tekniska strukturer är i bruk inom kommissionen för att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt uppnå resultat vad gäller ordförandens politiska prioriteringar.

2.3.   STABIL RESULTATRAM

Att genomföra stabila resultatramar är väsentligt för att säkerställa en stark resultatinriktning, europeiskt mervärde och sund förvaltning av EU-program. I resultatet för EU-budgeten måste hänsyn tas till de många olika målen, samt komplementaritet och integrering av politik och program och medlemsstaternas centrala uppgift vad gäller EU-budgetens genomförande. Kommissionen är fast besluten att säkerställa att EU-budgeten ger bättre resultat för medborgarna och stöder de politiska prioriteringarna. För att säkerställa att resurser anslås till prioriterade områden och att varje åtgärd ger bra resultat och mervärde genomför kommissionen en resultatinriktad EU-budget. Med utgångspunkt i resultatramen för 2014–2020, främjar den en bättre balans mellan efterlevnad och resultat. Resultatramarna för programperioden 2014–2020 har tagits med som ett nytt obligatoriskt inslag och som ett centralt inslag i den ökade resultatinriktningen för denna programperiod. I den föreskrivs inrättandet av tydliga och mätbara mål, indikatorer och målvärden samt övervakning, rapportering och utvärdering.

I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU-budgeten ges en omfattande översikt över resultat, förvaltning och skydd av EU-budgeten. I den klargörs hur EU-budgeten stöder EU:s politiska prioriteringar, de resultat som har uppnåtts med EU-budgeten, och den roll som kommissionen spelar när det gäller att säkerställa och främja de högsta standarderna för budgetförvaltning och ekonomisk förvaltning.

2.4.   FINANSIELL RAPPORTERING

Det viktigaste inslaget i EU:s ekonomiska rapportering är ett integrerat finansiellt redovisningspaket om EU-budgeten som ingår i EU:s konsoliderade årsredovisning och andra rapporter som åtföljer räkenskaperna, dvs. den årliga budgetförvaltnings- och resultatrapporten och rapporten om uppföljningen av ansvarsbeviljandet. Det integrerade finansiella redovisningspaketet om EU-budgeten tillhandahåller allmänheten en övergripande bild av den finansiella och operativa situationen i EU varje år.

I EU:s konsoliderade årsredovisning ingår finansiell information om verksamheten vid EU:s institutioner, organ och byråer både vad gäller budget och periodiserad redovisning. Redovisningen omfattar inte medlemsstaternas årsredovisningar.

EU:s konsoliderade årsredovisning innehåller två separata men sammanlänkade delar:

| a) | den konsoliderade årsredovisningen, och |
| --- | --- |

a)

den konsoliderade årsredovisningen, och

| b) | rapporter om genomförandet av budgeten, som ger en samlad översikt över budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

b)

rapporter om genomförandet av budgeten, som ger en samlad översikt över budgetgenomförandet.

Dessutom åtföljs EU:s konsoliderade årsredovisning av en diskussion och analys av årsredovisningen som innehåller en sammanfattning av betydande förändringar och tendenser i de finansiella rapporterna och förklarar betydande risker och osäkerhetsmoment som EU har stått inför och måste ta itu med i framtiden.

Rapportering och ansvarsutkrävande i kommissionen:

| Integrerat finansiellt redovisningspaket | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning
  Årlig förvaltnings- och resultatrapport för budgeten
  Rapporten om uppföljningen av beslutet om beviljande av ansvarsfrihet |
| --- | --- |
| Andra rapporter | Allmän rapport om EU:s verksamhet
  Årliga verksamhetsrapporter från generaldirektoraten
  Rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen |

Integrerat finansiellt redovisningspaket

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning

Årlig förvaltnings- och resultatrapport för budgeten

Rapporten om uppföljningen av beslutet om beviljande av ansvarsfrihet

Andra rapporter

Allmän rapport om EU:s verksamhet

Årliga verksamhetsrapporter från generaldirektoraten

Rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen

2.5.   KONTROLLER

Extern revision

Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) är extern revisor för EU:s institutioner (och organ). Revisionsrättens uppdrag är att bidra till att förbättra EU:s ekonomiska förvaltning, främja ansvarsutkrävande och transparens och fungera som oberoende väktare av unionsmedborgarnas finansiella intressen i EU. Revisionsrättens roll som oavhängig extern revisor för EU består i att kontrollera att EU-medlen bokförs korrekt, uppbärs och används i enlighet med tillämpliga regler och förordningar och ger valuta för pengarna.

EU:s årsredovisning och resursförvaltning granskas av revisionsrätten, som för Europaparlamentet och Europeiska unionens råd utarbetar följande dokument:

| (1) | En årsrapport om den verksamhet som finansieras via Europeiska unionens allmänna budget, med revisionsrättens iakttagelser till årsredovisningen och de underliggande transaktionerna. |
| --- | --- |

(1)

En årsrapport om den verksamhet som finansieras via Europeiska unionens allmänna budget, med revisionsrättens iakttagelser till årsredovisningen och de underliggande transaktionerna.

| (2) | Ett yttrande som bygger på revisionsrättens granskningar och som fogas till årsrapporten i form av en revisionsförklaring om i) räkenskapernas tillförlitlighet och ii) de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet med avseende både på inkomster från skattebetalare och utbetalningar till slutliga stödmottagare. och |
| --- | --- |

(2)

Ett yttrande som bygger på revisionsrättens granskningar och som fogas till årsrapporten i form av en revisionsförklaring om i) räkenskapernas tillförlitlighet och ii) de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet med avseende både på inkomster från skattebetalare och utbetalningar till slutliga stödmottagare. och

| (3) | Särskilda rapporter som omfattar vissa områden. |
| --- | --- |

(3)

Särskilda rapporter som omfattar vissa områden.

Beviljande av ansvarsfrihet

Vid den slutliga kontrollen i en budgetcykel beviljas ansvarsfrihet för budgetgenomförandet under ett givet budgetår. Ansvarsfrihet beviljas för kommissionen och alla EU:s övriga institutioner och organ. Ansvarsfriheten är den politiska delen av de externa kontrollerna av budgetgenomförandet och är det beslut genom vilket Europaparlamentet på rådets rekommendation konkret befriar kommissionen (och övriga EU-organ) från deras ansvar för förvaltningen av budgeten genom att avsluta det årets räkenskaper. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar ansvarsfrihet inom EU. Detta innebär att rådet efter kontroll och slutversion av årsredovisningen lämnar en rekommendation, medan parlamentet beslutar om att bevilja kommissionen och övriga EU-organ ansvarsfrihet för hur EU-budgeten genomförts under ett visst budgetår. Beslutet grundas på en genomgång av årsredovisningen, kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport för budgeten, årsredovisningen, revisionsrättens revisionsuttalande och särskilda rapporter och kommissionens svar på frågor och ytterligare begäran om information.

Ansvarsfrihetsförfarandet kan leda till följande tre resultat: Att ansvarsfrihet beviljas, senareläggs eller nekas. I Europaparlamentets årliga arbete med att bevilja ansvarsfrihet ingår även budgetkontrollutskottets utfrågningar av kommissionsledamöterna angående de politikområden de ansvarar för. Det slutliga betänkandet om beviljande av ansvarsfrihet och särskilda rekommendationer till kommissionen om att vidta åtgärder antas i Europaparlamentets plenarsammanträde. Rådets rekommendationer om beviljande av ansvarsfrihet antas i rådet för ekonomiska och finansiella frågor (Ekofin). Både Europaparlamentets betänkande om ansvarsfrihet och rådets rekommendationer om beviljande av ansvarsfrihet följs upp i en årlig rapport i vilken kommissionen beskriver de konkreta åtgärder som vidtagits för att genomföra givna rekommendationer.

NOT TILL DEN KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGEN

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2016 har utarbetats på grundval av de uppgifter som övriga institutioner och organ lämnat enligt artikel 148.2 i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget. Härmed intygas att redovisningen utformats i överensstämmelse med avdelning IX i budgetförordningen och de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i noterna till årsredovisningen.

Räkenskapsförarna i dessa institutioner och organ har intygat räkenskapernas tillförlitlighet och lämnat alla uppgifter som är nödvändiga för att utarbeta de räkenskaper som visar Europeiska unionens tillgångar och skulder samt genomförandet av budgeten.

Härmed intygas att jag med utgångspunkt i dessa uppgifter och de kontroller jag ansett befogade för att kunna godkänna Europeiska kommissionens räkenskaper har fått rimliga garantier för att de i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska unionens ekonomiska ställning, resultat och kassaflöde.

[namnteckning]

Rosa ALDEA BUSQUETS

Räkenskapsförare vid Europeiska kommissionen

Den 23 juni 2017

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING OCH FÖRKLARANDE NOTER (1)

1

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| BALANSRÄKNING | 11 |
| --- | --- |

| RESULTATRÄKNING | 12 |
| --- | --- |

| KASSAFLÖDESANALYS | 13 |
| --- | --- |

| FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR | 14 |
| --- | --- |

| NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN | 15 |
| --- | --- |

| 1. | VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER | 15 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN | 27 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN | 56 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | EVENTUALFÖRPLIKTELSER OCH EVENTUALTILLGÅNGAR | 65 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | BUDGETMÄSSIGA OCH RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN | 69 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | HANTERING AV FINANSIELLA RISKER | 73 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE PARTER | 86 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN | 87 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDERINGENS OMFATTNING | 88 |
| --- | --- | --- |

9.

BALANSRÄKNING

BALANSRÄKNING

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR | | | |
| Immateriella tillgångar | 2.1 | 381 | 337 |
| Materiella anläggningstillgångar | 2.2 | 10 068 | 8 700 |
| Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | 2.3 | 528 | 497 |
| Finansiella tillgångar | 2.4 | 62 247 | 56 965 |
| Förfinansiering | 2.5 | 21 901 | 29 879 |
| Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation | 2.6 | 717 | 870 |
| | | 95 842 | 97 248 |
| OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR | | | |
| Finansiella tillgångar | 2.4 | 3 673 | 9 907 |
| Förfinansiering | 2.5 | 23 569 | 15 277 |
| Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation | 2.6 | 10 905 | 9 454 |
| Lagerstockar | 2.7 | 165 | 138 |
| Likvida medel | 2.8 | 28 585 | 21 671 |
| | | 66 897 | 56 448 |
| SUMMA TILLGÅNGAR | | 162 739 | 153 696 |
| LÅNGFRISTIGA SKULDER | | | |
| Pensioner och övriga ersättningar till anställda | 2.9 | (67 231 ) | (63 814 ) |
| Avsättningar | 2.10 | (1 936 ) | (1 716 ) |
| Finansiella skulder | 2.11 | (55 067 ) | (51 764 ) |
| | | (124 234 ) | (117 293 ) |
| KORTFRISTIGA SKULDER | | | |
| Avsättningar | 2.10 | (675) | (314) |
| Finansiella skulder | 2.11 | (2 284 ) | (7 939 ) |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | 2.12 | (40 005 ) | (32 191 ) |
| Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter | 2.13 | (67 580 ) | (68 402 ) |
| | | (110 544 ) | (108 846 ) |
| SUMMA SKULDER | | (234 778 ) | (226 139 ) |
| NETTOTILLGÅNGAR | | (72 040 ) | (72 442 ) |
| Reserver | 2.14 | 4 841 | 4 682 |
| Fordringar på medlemsstaterna
   (2) | 2.15 | (76 881 ) | (77 124 ) |
| NETTOTILLGÅNGAR | | (72 040 ) | (72 442 ) |

miljoner euro

Not

31.12.2016

31.12.2015

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Immateriella tillgångar

Immateriella tillgångar

2.1

2.1

381

381

337

337

Materiella anläggningstillgångar

Materiella anläggningstillgångar

2.2

2.2

10 068

10 068

8 700

8 700

Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

2.3

2.3

528

528

497

497

Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

2.4

2.4

62 247

62 247

56 965

56 965

Förfinansiering

Förfinansiering

2.5

2.5

21 901

21 901

29 879

29 879

Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

2.6

2.6

717

717

870

870

95 842

95 842

97 248

97 248

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

2.4

2.4

3 673

3 673

9 907

9 907

Förfinansiering

Förfinansiering

2.5

2.5

23 569

23 569

15 277

15 277

Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

2.6

2.6

10 905

10 905

9 454

9 454

Lagerstockar

Lagerstockar

2.7

2.7

165

165

138

138

Likvida medel

Likvida medel

2.8

2.8

28 585

28 585

21 671

21 671

66 897

66 897

56 448

56 448

SUMMA TILLGÅNGAR

SUMMA TILLGÅNGAR

162 739

162 739

153 696

153 696

LÅNGFRISTIGA SKULDER

LÅNGFRISTIGA SKULDER

Pensioner och övriga ersättningar till anställda

Pensioner och övriga ersättningar till anställda

2.9

2.9

(67 231 )

(67 231 )

(63 814 )

(63 814 )

Avsättningar

Avsättningar

2.10

2.10

(1 936 )

(1 936 )

(1 716 )

(1 716 )

Finansiella skulder

Finansiella skulder

2.11

2.11

(55 067 )

(55 067 )

(51 764 )

(51 764 )

(124 234 )

(124 234 )

(117 293 )

(117 293 )

KORTFRISTIGA SKULDER

KORTFRISTIGA SKULDER

Avsättningar

Avsättningar

2.10

2.10

(675)

(675)

(314)

(314)

Finansiella skulder

Finansiella skulder

2.11

2.11

(2 284 )

(2 284 )

(7 939 )

(7 939 )

Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

2.12

2.12

(40 005 )

(40 005 )

(32 191 )

(32 191 )

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

2.13

2.13

(67 580 )

(67 580 )

(68 402 )

(68 402 )

(110 544 )

(110 544 )

(108 846 )

(108 846 )

SUMMA SKULDER

SUMMA SKULDER

(234 778 )

(234 778 )

(226 139 )

(226 139 )

NETTOTILLGÅNGAR

NETTOTILLGÅNGAR

(72 040 )

(72 040 )

(72 442 )

(72 442 )

Reserver

Reserver

2.14

2.14

4 841

4 841

4 682

4 682

Fordringar på medlemsstaterna
   (2)

Fordringar på medlemsstaterna

2

2.15

2.15

(76 881 )

(76 881 )

(77 124 )

(77 124 )

NETTOTILLGÅNGAR

NETTOTILLGÅNGAR

(72 040 )

(72 040 )

(72 442 )

(72 442 )

RESULTATRÄKNING

RESULTATRÄKNING

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2016 | 2015 |
| INTÄKTER | | | |
| Intäkter från transaktioner utan motprestation | | | |
| Egna medel från BNI | 3.1 | 95 578 | 95 355 |
| Traditionella egna medel | 3.2 | 20 439 | 18 649 |
| Egna medel från mervärdesskatt | 3.3 | 15 859 | 18 328 |
| Böter | 3.4 | 3 858 | 531 |
| Återkrav av kostnader | 3.5 | 1 947 | 1 547 |
| Övriga | 3.6 | 5 740 | 5 067 |
| | | 143 422 | 139 478 |
| | | | |
| Intäkter från transaktioner med motprestation | | | |
| Finansiella intäkter | 3.7 | 1 769 | 1 846 |
| Övriga | 3.8 | 996 | 1 562 |
| | | 2 765 | 3 408 |
| Totala intäkter | | 146 187 | 142 886 |
| KOSTNADER | | | |
| Genomförda av medlemsstater | 3.9 | | |
| Europeiska garantifonden för jordbruket | | (44 152 ) | (45 032 ) |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | | (12 604 ) | (16 376 ) |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden | | (35 045 ) | (38 745 ) |
| Europeiska socialfonden | | (9 366 ) | (9 849 ) |
| Övriga | | (1 606 ) | (2 380 ) |
| Genomförda av kommissionen, genomförandeorgan och förvaltningsfonder | 3.10 | (15 610 ) | (15 626 ) |
| Genomförda av andra EU-byråer och EU-organ | 3.11 | (2 547 ) | (1 209 ) |
| Genomförda av tredjeländer och internationella organisationer | 3.11 | (3 258 ) | (3 031 ) |
| Genomförda av andra enheter | 3.11 | (2 035 ) | (2 107 ) |
| Personal- och pensionskostnader | 3.12 | (9 776 ) | (10 273 ) |
| Ändringar i aktuariella antaganden om ersättningar till anställda | 3.13 | (1 068 ) | (2 040 ) |
| Kostnader för finansiella transaktioner | 3.14 | (1 904 ) | (1 986 ) |
| Resultat från andelar i gemensamma företag och intresseföretag | 3.15 | 2 | (641) |
| Övriga kostnader | 3.16 | (5 486 ) | (6 623 ) |
| Totala kostnader | | (144 454 ) | (155 919 ) |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | | 1 733 | (13 033 ) |

miljoner euro

Not

2016

2015

INTÄKTER

INTÄKTER

Intäkter från transaktioner utan motprestation

Intäkter från transaktioner utan motprestation

Egna medel från BNI

Egna medel från BNI

3.1

3.1

95 578

95 578

95 355

95 355

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

3.2

3.2

20 439

20 439

18 649

18 649

Egna medel från mervärdesskatt

Egna medel från mervärdesskatt

3.3

3.3

15 859

15 859

18 328

18 328

Böter

Böter

3.4

3.4

3 858

3 858

531

531

Återkrav av kostnader

Återkrav av kostnader

3.5

3.5

1 947

1 947

1 547

1 547

Övriga

Övriga

3.6

3.6

5 740

5 740

5 067

5 067

143 422

143 422

139 478

139 478

Intäkter från transaktioner med motprestation

Intäkter från transaktioner med motprestation

Finansiella intäkter

Finansiella intäkter

3.7

3.7

1 769

1 769

1 846

1 846

Övriga

Övriga

3.8

3.8

996

996

1 562

1 562

2 765

2 765

3 408

3 408

Totala intäkter

Totala intäkter

146 187

146 187

142 886

142 886

KOSTNADER

KOSTNADER

Genomförda av medlemsstater

Genomförda av medlemsstater

3.9

3.9

Europeiska garantifonden för jordbruket

Europeiska garantifonden för jordbruket

(44 152 )

(44 152 )

(45 032 )

(45 032 )

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

(12 604 )

(12 604 )

(16 376 )

(16 376 )

Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden

Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden

(35 045 )

(35 045 )

(38 745 )

(38 745 )

Europeiska socialfonden

Europeiska socialfonden

(9 366 )

(9 366 )

(9 849 )

(9 849 )

Övriga

Övriga

(1 606 )

(1 606 )

(2 380 )

(2 380 )

Genomförda av kommissionen, genomförandeorgan och förvaltningsfonder

Genomförda av kommissionen, genomförandeorgan och förvaltningsfonder

3.10

3.10

(15 610 )

(15 610 )

(15 626 )

(15 626 )

Genomförda av andra EU-byråer och EU-organ

Genomförda av andra EU-byråer och EU-organ

3.11

3.11

(2 547 )

(2 547 )

(1 209 )

(1 209 )

Genomförda av tredjeländer och internationella organisationer

Genomförda av tredjeländer och internationella organisationer

3.11

3.11

(3 258 )

(3 258 )

(3 031 )

(3 031 )

Genomförda av andra enheter

Genomförda av andra enheter

3.11

3.11

(2 035 )

(2 035 )

(2 107 )

(2 107 )

Personal- och pensionskostnader

Personal- och pensionskostnader

3.12

3.12

(9 776 )

(9 776 )

(10 273 )

(10 273 )

Ändringar i aktuariella antaganden om ersättningar till anställda

Ändringar i aktuariella antaganden om ersättningar till anställda

3.13

3.13

(1 068 )

(1 068 )

(2 040 )

(2 040 )

Kostnader för finansiella transaktioner

Kostnader för finansiella transaktioner

3.14

3.14

(1 904 )

(1 904 )

(1 986 )

(1 986 )

Resultat från andelar i gemensamma företag och intresseföretag

Resultat från andelar i gemensamma företag och intresseföretag

3.15

3.15

2

2

(641)

(641)

Övriga kostnader

Övriga kostnader

3.16

3.16

(5 486 )

(5 486 )

(6 623 )

(6 623 )

Totala kostnader

Totala kostnader

(144 454 )

(144 454 )

(155 919 )

(155 919 )

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

KASSAFLÖDESANALYS

KASSAFLÖDESANALYS

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Årets ekonomiska resultat | 1 733 | (13 033 ) |
| Verksamhet | | |
| Amorteringar | 88 | 74 |
| Avskrivning | 575 | 489 |
| (Ökning)/minskning av lån | 1 774 | 1 591 |
| (Ökning)/minskning av förfinansiering | (314) | 7 439 |
| (Ökning)/minskning av transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation | (1 297 ) | 5 253 |
| (Ökning)/minskning av lagerstockar | (26) | (10) |
| (Ökning)/minskning i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda | 3 417 | 5 198 |
| (Ökning)/minskning av avsättningar | 581 | (253) |
| (Ökning)/minskning av finansiella skulder | (2 351 ) | (977) |
| (Ökning)/minskning av skulder | 7 813 | (10 989 ) |
| (Ökning)/minskning av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter | (821) | 12 429 |
| Överskott från föregående års budget som inte påverkar likvida medel | (1 349 ) | (1 435 ) |
| Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel | 18 | 32 |
| Investeringsverksamhet | | |
| (Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar | (2 073 ) | (1 381 ) |
| (Ökning)/minskning av investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | (31) | (87) |
| (Ökning)/minskning av finansiella tillgångar som kan säljas | (822) | (213) |
| (Ökning)/minskning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | (0) | — |
| NETTOKASSAFLÖDE | 6 914 | 4 126 |
| Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel | 6 914 | 4 126 |
| Likvida medel vid årets början | 21 671 | 17 545 |
| Likvida medel vid årets slut | 28 585 | 21 671 |

miljoner euro

2016

2015

Årets ekonomiska resultat

Årets ekonomiska resultat

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

Verksamhet

Verksamhet

Amorteringar

Amorteringar

88

88

74

74

Avskrivning

Avskrivning

575

575

489

489

(Ökning)/minskning av lån

(Ökning)/minskning av lån

1 774

1 774

1 591

1 591

(Ökning)/minskning av förfinansiering

(Ökning)/minskning av förfinansiering

(314)

(314)

7 439

7 439

(Ökning)/minskning av transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

(Ökning)/minskning av transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

(1 297 )

(1 297 )

5 253

5 253

(Ökning)/minskning av lagerstockar

(Ökning)/minskning av lagerstockar

(26)

(26)

(10)

(10)

(Ökning)/minskning i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda

(Ökning)/minskning i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda

3 417

3 417

5 198

5 198

(Ökning)/minskning av avsättningar

(Ökning)/minskning av avsättningar

581

581

(253)

(253)

(Ökning)/minskning av finansiella skulder

(Ökning)/minskning av finansiella skulder

(2 351 )

(2 351 )

(977)

(977)

(Ökning)/minskning av skulder

(Ökning)/minskning av skulder

7 813

7 813

(10 989 )

(10 989 )

(Ökning)/minskning av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

(Ökning)/minskning av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

(821)

(821)

12 429

12 429

Överskott från föregående års budget som inte påverkar likvida medel

Överskott från föregående års budget som inte påverkar likvida medel

(1 349 )

(1 349 )

(1 435 )

(1 435 )

Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel

Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel

18

18

32

32

Investeringsverksamhet

Investeringsverksamhet

(Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar

(Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar

(2 073 )

(2 073 )

(1 381 )

(1 381 )

(Ökning)/minskning av investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

(Ökning)/minskning av investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

(31)

(31)

(87)

(87)

(Ökning)/minskning av finansiella tillgångar som kan säljas

(Ökning)/minskning av finansiella tillgångar som kan säljas

(822)

(822)

(213)

(213)

(Ökning)/minskning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

(Ökning)/minskning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

(0)

—

NETTOKASSAFLÖDE

NETTOKASSAFLÖDE

6 914

6 914

4 126

4 126

Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel

Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel

6 914

6 914

4 126

4 126

Likvida medel vid årets början

Likvida medel vid årets början

21 671

21 671

17 545

17 545

Likvida medel vid årets slut

Likvida medel vid årets slut

28 585

28 585

21 671

21 671

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

| miljoner euro |
| --- |
| | Reserver (A) | Fordringar på medlemsstaterna (B) | Nettotillgångar =(A)+(B) |
| | Reserv verkligt värde | Övriga reserver | Ackumulerade överskott/(underskott) | Årets ekonomiska resultat |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 | 238 | 4 197 | (51 161 ) | (11 280 ) | (58 006 ) |
| Förändringar i reserven för garantifonden | — | 189 | (189) | — | — |
| Förändringar i verkligt värde | 54 | — | — | — | 54 |
| Övriga | — | 2 | (24) | — | (22) |
| Fördelning av 2014 års ekonomiska resultat | — | 3 | (11 283 ) | 11 280 | — |
| Budgetutfall 2014 som krediterats medlemsstaterna | — | — | (1 435 ) | — | (1 435 ) |
| Årets ekonomiska resultat | — | — | — | (13 033 ) | (13 033 ) |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015 | 292 | 4 390 | (64 091 ) | (13 033 ) | (72 442 ) |
| Förändringar i reserven för garantifonden | — | 82 | (82) | — | — |
| Förändringar i verkligt värde | 33 | — | — | — | 33 |
| Övriga | — | 39 | (54) | — | (15) |
| Fördelning av 2015 års ekonomiska resultat | — | 5 | (13 038 ) | 13 033 | — |
| Budgetutfall 2015 som krediterats medlemsstaterna | — | — | (1 349 ) | — | (1 349 ) |
| Årets ekonomiska resultat | — | — | — | 1 733 | 1 733 |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2016 | 325 | 4 516 | (78 614 ) | 1 733 | (72 040 ) |

miljoner euro

Reserver (A)

Fordringar på medlemsstaterna (B)

Nettotillgångar =(A)+(B)

Reserv verkligt värde

Övriga reserver

Ackumulerade överskott/(underskott)

Årets ekonomiska resultat

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014

238

238

4 197

4 197

(51 161 )

(51 161 )

(11 280 )

(11 280 )

(58 006 )

(58 006 )

Förändringar i reserven för garantifonden

Förändringar i reserven för garantifonden

—

189

189

(189)

(189)

—

—

Förändringar i verkligt värde

Förändringar i verkligt värde

54

54

—

—

—

54

54

Övriga

Övriga

—

2

2

(24)

(24)

—

(22)

(22)

Fördelning av 2014 års ekonomiska resultat

Fördelning av 2014 års ekonomiska resultat

—

3

3

(11 283 )

(11 283 )

11 280

11 280

—

Budgetutfall 2014 som krediterats medlemsstaterna

Budgetutfall 2014 som krediterats medlemsstaterna

—

—

(1 435 )

(1 435 )

—

(1 435 )

(1 435 )

Årets ekonomiska resultat

Årets ekonomiska resultat

—

—

—

(13 033 )

(13 033 )

(13 033 )

(13 033 )

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015

292

292

4 390

4 390

(64 091 )

(64 091 )

(13 033 )

(13 033 )

(72 442 )

(72 442 )

Förändringar i reserven för garantifonden

Förändringar i reserven för garantifonden

—

82

82

(82)

(82)

—

—

Förändringar i verkligt värde

Förändringar i verkligt värde

33

33

—

—

—

33

33

Övriga

Övriga

—

39

39

(54)

(54)

—

(15)

(15)

Fördelning av 2015 års ekonomiska resultat

Fördelning av 2015 års ekonomiska resultat

—

5

5

(13 038 )

(13 038 )

13 033

13 033

—

Budgetutfall 2015 som krediterats medlemsstaterna

Budgetutfall 2015 som krediterats medlemsstaterna

—

—

(1 349 )

(1 349 )

—

(1 349 )

(1 349 )

Årets ekonomiska resultat

Årets ekonomiska resultat

—

—

—

1 733

1 733

1 733

1 733

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2016

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2016

325

325

4 516

4 516

(78 614 )

(78 614 )

1 733

1 733

(72 040 )

(72 040 )

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN

1.   VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1.   RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

Europeiska unionens redovisning följer bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1), nedan kallad budgetförordningen, samt kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1) om tillämpningsföreskrifter för budgetförordningen.

I enlighet med artikel 143 i budgetförordningen har EU utarbetat sin årsredovisning med hjälp av reglerna om periodiserad redovisning som baseras på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS). De redovisningsprinciper som kommissionens räkenskapsförare antagit tillämpas på alla EU-organ som omfattas av den konsoliderade redovisningen, så att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och för att samordna metoderna för utarbetande av årsredovisningar och konsolidering.

1.2.   REDOVISNINGSPRINCIPER

REDOVISNINGSPRINCIPER

En årsredovisning ska ge information om en enhets finansiella situation, resultat och kassaflöden. Informationen ska vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal aktörer. För EU som enhet inom den offentliga sektorn är målet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och visa att den utövat ansvarsutkrävande för de medel den anförtrotts. Detta dokument har utformats i enlighet med dessa mål.

De hänsynstaganden (eller redovisningsprinciper) som generellt ska följas vid utarbetandet av årsredovisningen finns fastställda i EU:s redovisningsregel 1 och är desamma som beskrivs i IPSAS 1, dvs. följande: rättvisande bild, periodisering, kontinuerlig verksamhet, konsekvent utformning, väsentlighet, aggregering, kvittning och jämförande information. Den finansiella rapporteringen ska i enlighet med artikel 144 i budgetförordningen kännetecknas av att den innehåller relevanta, tillförlitliga, begripliga och jämförbara uppgifter.

1.3.   KONSOLIDERING

KONSOLIDERING

Konsolideringens omfattning

Konsolideringens omfattning

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning omfattar alla väsentliga kontrollerade enheter (dvs. EU-institutionerna, inklusive kommissionen och EU-organen), EU:s intresseföretag och gemensamma företag. En fullständig förteckning över konsoliderade enheter återfinns i not 9 i EU:s årsredovisning. Totalt rör det sig om 52 kontrollerade enheter och ett intresseföretag. Enheter som omfattas av konsolideringen, men som är oväsentliga för EU:s konsoliderade årsredovisning som helhet, behöver inte konsolideras eller redovisas enligt kapitalandelsmetoden om detta skulle leda till alltför stor tidsåtgång eller kostnad för EU. Dessa enheter betecknas som ”mindre enheter” och förtecknas var för sig i not 9. Under 2016 kategoriserades sju enheter som mindre enheter.

9

9

Kontrollerade enheter

Kontrollerade enheter

Beslutet om huruvida en enhet ska ingå i konsolideringen eller ej beror på hur man definierar kontroll. Kontrollerade enheter är alla enheter där EU exponeras för, eller har rätt till, andelsfördelar från sitt deltagande och har ansvar för att påverka arten och storleken på dessa fördelar genom sitt inflytande över den andra enheten. Inflytandet måste kunna utövas utan dröjsmål och måste avse enhetens relevanta verksamhet. Kontrollerade enheter tas till fullo upp i konsolideringen. Konsolideringen inleds den första dag då kontroll föreligger och upphör när någon sådan kontroll inte längre finns.

De tydligaste tecknen på att EU utövar kontroll är att enheten inrättats genom grundfördragen eller sekundärlagstiftningen, finansieras via EU-budgeten, att EU har rösträtt i styrelsen, att revision utförs av Europeiska revisionsrätten och ansvarsfrihet beviljas av Europaparlamentet. En individuell bedömning av varje enhet görs för att avgöra om ett eller alla av de ovannämnda kriterier som anges ovan är tillräckliga för att anse att kontroll föreligger.

Enligt denna hållning anses EU utöva kontroll över alla EU:s institutioner (utom Europeiska centralbanken – ECB) och organ (utom sådana som inrättats inom ramen för den tidigare andra pelaren) och dessa ingår därför i konsolideringen. Även Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (EKSG) betraktas som en kontrollerad enhet.

Alla väsentliga transaktioner och saldon inom enheterna och mellan Europeiska unionens kontrollerade enheter har eliminerats. De orealiserade vinsterna och förlusterna på sådana transaktioner är inte väsentliga och har därför inte tagits bort.

Samarbetsarrangemang

Samarbetsarrangemang

Ett samarbetsarrangemang är en överenskommelse enligt vilken EU och en eller flera parter har gemensam kontroll. Gemensam kontroll innebär att parterna avtalat om att gemensamt utöva det bestämmande inflytandet över en verksamhet. Det förekommer bara när det krävs att de parter som delar det bestämmande inflytandet ger sitt samtycke till de relevanta verksamheterna. Samarbetsarrangemang kan antingen vara gemensamma projekt eller gemensamma företag. Om samarbetsarrangemanget organiseras genom ett separat företag och parterna i samarbetsarrangemanget har rätt till nettotillgångarna från arrangemanget, kategoriseras detta samarbetsarrangemang som ett gemensamt företag. Andelar i gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden (se not 1.5.4). Om parterna har rätt till tillgångarna och har förpliktelser avseende de skulder som rör arrangemanget, kategoriseras detta samarbetsarrangemang som ett gemensamt projekt. I förhållande till sina intressen i gemensamma projekt redovisar EU i sin redovisning följande: Tillgångar och skulder, intäkter och kostnader, liksom sin andel av tillgångar, skulder, intäkter och kostnader som innehas eller som uppkommit gemensamt.

1.5.4

Intresseföretag

Intresseföretag

Intresseföretagen är enheter där EU, direkt eller indirekt, har ett betydande inflytande, men ingen kontroll. EU anses ha ett betydande inflytande vid direkt eller indirekt innehav av 20 % eller mer av rösträtten. Andelar i gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden (se not 1.5.4).

1.5.4

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av kommissionen

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av kommissionen

Det gemensamma sjukförsäkringssystemet för EU:s anställda, Europeiska utvecklingsfonden och deltagargarantifonden förvaltas av kommissionen på deras vägnar. Eftersom EU inte utövar kontroll över dessa enheter ingår de inte i EU:s konsoliderade årsredovisning.

1.4.   GRUND FÖR UTARBETANDET

GRUND FÖR UTARBETANDET

Årsredovisningen läggs fram varje år. Budgetåret börjar den 1 januari och slutar den 31 december.

1.4.1.   
  Valuta och omräkningsunderlag

Valuta och omräkningsunderlag

Funktionell valuta och rapporteringsvaluta

Funktionell valuta och rapporteringsvaluta

Årsredovisningarna är uppställda i miljoner euro, om inte annat anges, som är EU:s funktionella valuta och rapporteringsvaluta.

Transaktioner och saldon

Transaktioner och saldon

Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller på dagen för de underliggande transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årets slut gällande växelkursen. Omräkningsdifferenser för icke-monetära finansieringsinstrument som kategoriseras som tillgångar som kan säljas tas upp i reserven för verkligt värde.

Olika omräkningsmetoder tillämpas för materiella respektive immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt de av Europeiska centralbankens växelkurser som gäller den 31 december.

Eurons växelkurs

Eurons växelkurs

| Valuta | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 27,0210 | 27,0230 |
| DKK | 7,4344 | 7,4626 |
| GBP | 0,8562 | 0,7340 |
| HRK | 7,5597 | 7,6380 |
| HUF | 309,8300 | 315,9800 |
| PLN | 4,4103 | 4,2639 |
| RON | 4,5390 | 4,5240 |
| SEK | 9,5525 | 9,1895 |
| CHF | 1,0739 | 1,0835 |
| JPY | 123,4000 | 131,0700 |
| USD | 1,0541 | 1,0887 |

Valuta

31.12.2016

31.12.2015

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

CZK

CZK

27,0210

27,0210

27,0230

27,0230

DKK

DKK

7,4344

7,4344

7,4626

7,4626

GBP

GBP

0,8562

0,8562

0,7340

0,7340

HRK

HRK

7,5597

7,5597

7,6380

7,6380

HUF

HUF

309,8300

309,8300

315,9800

315,9800

PLN

PLN

4,4103

4,4103

4,2639

4,2639

RON

RON

4,5390

4,5390

4,5240

4,5240

SEK

SEK

9,5525

9,5525

9,1895

9,1895

CHF

CHF

1,0739

1,0739

1,0835

1,0835

JPY

JPY

123,4000

123,4000

131,0700

131,0700

USD

USD

1,0541

1,0541

1,0887

1,0887

1.4.2.   
  Användning av uppskattningar

Användning av uppskattningar

Enligt internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (Ipsas) och allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till skulder i form av ersättningar till anställda, avsättningar för oförutsedda utgifter, finansiella risker avseende lagerstockar och fordringar, upplupna intäkter och kostnader, eventualtillgångar och eventualförpliktelser, nedskrivningar av immateriella och materiella anläggningstillgångar samt belopp som redovisas i de noter som avser finansieringsinstrument. Faktiska resultat kan avvika från dessa beräkningar. Ändringar i beräkningarna bokförs under den period de blir kända.

1.5.   BALANSRÄKNING

BALANSRÄKNING

1.5.1.   
  Immateriella tillgångar

Immateriella tillgångar

Förvärvade licenser för programvara tas upp till anskaffningsvärdet minus ackumulerade av- och nedskrivningar. Avskrivningar görs linjärt under den beräknade nyttjandetiden (på 3–11 år). Immateriella tillgångars uppskattade nyttjandeperioder beror på deras specifika ekonomiska livslängd eller rättsliga livslängd som fastställts i ett avtal. Internt utvecklade immateriella tillgångar redovisas som immateriella anläggningstillgångar när de relevanta kriterierna för EU:s redovisningsregler är uppfyllda. Detta avser endast tillgångens utvecklingsfas. De redovisade kostnaderna inbegriper alla direkt hänförbara kostnader som krävs för att skapa, framställa och färdigställa tillgången för användning på det sätt företagsledningen avsett. Kostnader som hänför sig till forskningsverksamhet, utvecklingskostnader som inte får tas upp som immateriell anläggningstillgång och underhållskostnader redovisas som kostnader när de uppstår.

1.5.2.   
  Materiella anläggningstillgångar

Materiella anläggningstillgångar

Alla materiella anläggningstillgångar tas upp till anskaffningsvärdet minus av- och nedskrivningar. Kostnaderna omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet, uppförandet eller överföringen av tillgången.

Efterföljande kostnader tas upp i tillgångens bokförda värde eller som en separat tillgång, beroende på vad som är lämpligast, först om det är troligt att posten kommer att ge EU ett inflöde av framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet och att man kan beräkna kostnaderna för posten på ett tillförlitligt sätt. Övriga kostnader för reparationer och underhåll tas upp i resultaträkningen under den redovisningsperiod då de uppkom.

Inga avskrivningar görs för mark eller konstverk, eftersom dessa tillgångar anses ha en obegränsad ekonomisk livslängd. Inga avskrivningar görs för anläggningar under uppförande, eftersom dessa tillgångar ännu inte kan användas i verksamheten. Avskrivningar av övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnaden följer restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande:

| Typ av tillgångar | Linjär avskrivning |
| --- | --- |
| Byggnader | 4 % till 10 % |
| Rymdtillgångar | 8 % till 20 % |
| Maskiner och utrustning | 10 % till 25 % |
| Inventarier och fordon | 10 % till 25 % |
| Datorhårdvara | 25 % till 33 % |
| Övriga | 10 % till 33 % |

Typ av tillgångar

Linjär avskrivning

Byggnader

Byggnader

4 % till 10 %

4 % till 10 %

Rymdtillgångar

Rymdtillgångar

8 % till 20 %

8 % till 20 %

Maskiner och utrustning

Maskiner och utrustning

10 % till 25 %

10 % till 25 %

Inventarier och fordon

Inventarier och fordon

10 % till 25 %

10 % till 25 %

Datorhårdvara

Datorhårdvara

25 % till 33 %

25 % till 33 %

Övriga

Övriga

10 % till 33 %

10 % till 33 %

Försäljningsvinster eller -förluster räknas fram genom att intäkterna efter avdrag för försäljningskostnader jämförs med det bokförda värdet och tas upp i resultaträkningen.

Leasingavtal

Leasingavtal

Leasing av sådana materiella tillgångar där praktiskt taget alla ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet ligger hos EU tas upp som finansiell leasing. Finansiell leasing bokförs då avtalet ingås till det lägsta verkliga värdet på leasingobjektet och nuvärdet av minimileaseavgiften. Räntedelen av leasingavgiften belastar kostnaderna över leasingavtalets löptid med en fast räntesats på det utestående saldot. Hyresavgifterna netto, efter avdrag av finansieringsavgifter, tas upp under övriga (lång- och kortfristiga) finansiella skulder. Räntedelen av finansieringskostnaderna tas upp i resultaträkningen under leasingavtalets löptid så att varje redovisningsperiod belastas med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för den under respektive period redovisade skulden. Tillgångar som innehas enligt finansiell leasing skrivs antingen av under tillgångens livslängd eller leasingavtalets löptid, beroende på vilken av dem som är kortast.

Leasingförhållanden där leasegivaren behåller en väsentlig andel av de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet behandlas som löpande leasingavtal. Leasingavgifter redovisas som en kostnad i resultaträkningen enligt den linjära metoden under leasingavtalets löptid.

1.5.3.   
  Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

För tillgångar med obegränsad livslängd görs inga av- eller nedskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs. Tillgångar som omfattas av avskrivningar eller nedskrivningar ses över så snart händelser eller förändringar i de yttre omständigheterna ger anledning att tro att det bokförda värdet inte går att återkräva. En nedskrivningsförlust är det belopp med vilket en tillgångs bokförda värde överstiger dess återkravsvärde (nyttjandevärde). Återkravsvärdet utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärdet.

Immateriella och materiella anläggningstillgångars restvärden och livslängder ses över och justeras vid behov minst en gång om året. En tillgångs bokförda värde skrivs omedelbart ned till återkravsvärdet (nyttjandevärdet) om bokföringsvärdet överstiger det beräknade återkravsvärdet (nyttjandevärdet). Om de skäl som tidigare motiverat avskrivningar och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusterna på motsvarande sätt.

1.5.4.   
  Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag

Investeringar i intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas upp till anskaffningsvärdet vid första redovisningstillfället. EU:s intressen i dessa investeringar tas upp i resultaträkningen, liksom andelen förändringar i reserven tas upp i reserven för verkligt värde i nettotillgångar. Investeringen bokförs på balansdagen i räkenskaperna till anskaffningskostnad plus efterföljande förändringar (ytterligare bidrag, andelar i det ekonomiska resultatet och förändringar i reserven, avskrivningar och nedskrivningar samt utdelningar). Erhållna utdelningar från investeringen minskar tillgångens redovisade värde.

Om EU:s andel av förlusten i en investering som redovisats med hjälp av kapitalandelsmetoden motsvarar eller överstiger andelen i investeringen redovisar EU inte sin andel av ytterligare förluster (ej redovisade förluster). När EU:s innehav i investeringen är nedsatt till noll, intas ytterligare förluster och en skuld redovisas, men endast till den del EU har påtagit sig legala eller informella förpliktelser eller gjort utbetalningar för entitetens räkning.

Om det finns tecken på värdeminskning är det nödvändigt att göra en nedskrivning till det lägre återkravsvärdet. Återkravsvärdet bestäms på det sätt som beskrivs i not 1.5.3. Om de skäl som motiverat avskrivningar och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusten med det bokförda värde som skulle ha varit aktuellt om ingen nedskrivning gjorts.

1.5.3

När EU äger 20 % eller mer av en investeringsfond försöker inte EU utöva något betydande inflytande. Sådana fonder behandlas därför som finansieringsinstrument och kategoriseras som tillgångar som kan säljas.

Intresseföretag och gemensamma företag som kategoriseras som mindre enheter redovisas inte enligt kapitalandelsmetoden. EU:s bidrag till dessa enheter redovisas som en kostnad under perioden.

1.5.5.   
  Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

Kategorisering

Kategorisering

EU kategoriserar sina finansiella tillgångar i någon av följande kategorier: Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning, lån och fordringar, investeringar som hålls till dess de förfaller och finansiella tillgångar som kan säljas. Hur finansieringsinstrument kategoriseras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas varje balansdag.

(i)   Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

En finansiell tillgång kategoriseras i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av EU. Derivat ingår också i denna kategori. Tillgångar i denna kategori kategoriseras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen.

(ii)   Lån och fordringar

Lån och fordringar

Lånefordringar och kundfordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte är noterade på en aktiv marknad. De uppstår när EU tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen, eller om EU övertar den ursprunglige långivarens rättigheter efter en betalning som EU gjort enligt ett garantiavtal. Betalningar som förfaller inom 12 månader från balansdagen kategoriseras som omsättningstillgångar. Betalningar som förfaller efter 12 månader från balansdagen kategoriseras som anläggningstillgångar. Lånefordringar och kundfordringar är tidsbunden inlåning med en ursprunglig löptid på mer än tre månader.

(iii)   Investeringar som innehas till förfall

Investeringar som innehas till förfall

Investeringar som hålls till dess de förfaller är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställda löptider som EU har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Under budgetåret innehade EU inga investeringar i denna kategori.

(iv)   Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas är tillgångar förutom derivat som antingen hänförs till denna kategori eller som inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De kategoriseras antingen som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på hur lång tid EU har för avsikt att inneha dem, vilket vanligen motsvarar förfallodagen. Investeringar i enheter som varken är konsoliderade eller redovisas med tillämpning av kapitalandelsmetoden och andra egetkapitalinvesteringar (t.ex. riskkapitaltransaktioner) kategoriseras också som finansiella tillgångar som kan säljas.

Första redovisningstillfälle och värdering

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning, tillgångar som hålls till förfall eller tillgångar som kan säljas redovisas på affärsdagen – dvs. den dag då EU åtar sig att köpa eller sälja tillgången. Likvida medel och lån redovisas när likvida medel betalas ut till låntagarna. Finansieringsinstrument redovisas inledningsvis till verkligt värde. För alla sådana finansiella tillgångar som inte tas upp till verkligt värde genom resultatavräkning läggs transaktionskostnader till det verkliga värdet vid första redovisningstillfället. Finansiella tillgångar som tagits upp till verkligt värde genom resultatavräkning redovisas första gången till verkligt värde och transaktionskostnaderna kostnadsförs i resultaträkningen.

Det verkliga värdet av en finansiell tillgång vid anskaffningstillfället är vanligen transaktionspriset (det vill säga det verkliga värdet av den ersättning som erhållits), såvida inte det verkliga värdet för detta instrument framgår av en jämförelse med andra observerbara aktuella marknadstransaktioner med samma instrument eller som baseras på en värderingsteknik vars variabler endast innefattar uppgifter från observerbara marknader (i t.ex. vissa derivatkontrakt). Däremot uppskattas det verkliga värdet på ett räntefritt långfristigt lån eller ett lån som beviljas med en ränta som ligger under marknadsräntan som nuvärdet av alla framtida kontantbetalningar diskonterade till rådande marknadsränta för ett likartat instrument med en likartad kreditvärdering.

Beviljade lån värderas till sitt nominella värde, vilket anses utgöra lånets verkliga värde. Orsakerna till detta är följande:

| — | ”Marknadsförhållandena” för EU:s utlåning är mycket speciella och skiljer sig från förhållandena på kapitalmarknaden där kommersiella obligationer och statsobligationer emitteras. Eftersom långivarna på dessa marknader har möjlighet att välja alternativa investeringar uppdateras dessa till marknadspris. I EU ges dock inte denna möjlighet till alternativa investeringar, eftersom EU inte får investera pengar på kapitalmarknaderna. EU lånar endast upp medel för utlåning till samma ränta. Det innebär att EU inte har tillgång till någon alternativ utlåning eller några investeringsalternativ för de upplånade beloppen. Det finns inga alternativkostnader och därför inget underlag för jämförelser med marknadsräntorna. Faktum är att EU:s utlåningstransaktion i sig själv representerar marknaden. Eftersom alternativkostnaden inte är tillämplig ger marknadspriset ingen rättvisande bild av EU:s lånetransaktioner. Det är därför inte lämpligt att fastställa det verkliga värdet på EU:s utlåning vad gäller kommersiella obligationer eller statsobligationer. |
| --- | --- |

—

”Marknadsförhållandena” för EU:s utlåning är mycket speciella och skiljer sig från förhållandena på kapitalmarknaden där kommersiella obligationer och statsobligationer emitteras. Eftersom långivarna på dessa marknader har möjlighet att välja alternativa investeringar uppdateras dessa till marknadspris. I EU ges dock inte denna möjlighet till alternativa investeringar, eftersom EU inte får investera pengar på kapitalmarknaderna. EU lånar endast upp medel för utlåning till samma ränta. Det innebär att EU inte har tillgång till någon alternativ utlåning eller några investeringsalternativ för de upplånade beloppen. Det finns inga alternativkostnader och därför inget underlag för jämförelser med marknadsräntorna. Faktum är att EU:s utlåningstransaktion i sig själv representerar marknaden. Eftersom alternativkostnaden inte är tillämplig ger marknadspriset ingen rättvisande bild av EU:s lånetransaktioner. Det är därför inte lämpligt att fastställa det verkliga värdet på EU:s utlåning vad gäller kommersiella obligationer eller statsobligationer.

| — | Eftersom det inte finns någon aktiv marknad eller liknande transaktioner för att göra jämförelser bör den ränta som EU ska använda för att ange det verkliga värdet på sina utlåningstransaktioner via den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), för betalningsbalansstöd och liknande lån, vara den som debiteras. |
| --- | --- |

—

Eftersom det inte finns någon aktiv marknad eller liknande transaktioner för att göra jämförelser bör den ränta som EU ska använda för att ange det verkliga värdet på sina utlåningstransaktioner via den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), för betalningsbalansstöd och liknande lån, vara den som debiteras.

| — | För dessa lån kompenseras upp- och utlåningen eftersom dessa är så kallade rygg-mot-rygg-lån. Den effektiva räntan för utlåningen motsvarar därför den effektiva räntan för därmed sammanhängande upplåning. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen. |
| --- | --- |

—

För dessa lån kompenseras upp- och utlåningen eftersom dessa är så kallade rygg-mot-rygg-lån. Den effektiva räntan för utlåningen motsvarar därför den effektiva räntan för därmed sammanhängande upplåning. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansieringsinstrument tas bort när rätten till kassaflöden från investeringen har upphört eller när EU överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet till en annan part.

Efterföljande värdering

Efterföljande värdering

| (i) | Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av ”finansieringsinstrument värderade till verkligt värde genom resultatavräkning” tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom. |
| --- | --- |

(i)

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av ”finansieringsinstrument värderade till verkligt värde genom resultatavräkning” tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom.

| (ii) | Lån och fordringar redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen eftersom det rör sig om så kallade rygg-mot-rygg-lån och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen inte är väsentliga. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen. |
| --- | --- |

(ii)

Lån och fordringar redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen eftersom det rör sig om så kallade rygg-mot-rygg-lån och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen inte är väsentliga. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

| (iii) | Investeringar som innehas till förfall redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. EU har för närvarande inga investeringar som hålls till förfall. |
| --- | --- |

(iii)

Investeringar som innehas till förfall redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. EU har för närvarande inga investeringar som hålls till förfall.

| (iv) | Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet på finansiella tillgångar som kan säljas redovisas i reserven för verkligt värde, med undantag för valutakursdifferenser på monetära tillgångar som redovisas i resultaträkningen. Vid avyttring eller nedskrivning av sådana tillgångar som enligt kategoriseringen är finansiella tillgångar som kan säljas ska justeringarna av det ackumulerade verkliga värdet tas upp i resultaträkningen istället för i reserven för verkligt värde, där dessa justeringar tidigare förts upp. Ränta på finansiella tillgångar som kan säljas, som har räknats fram enligt effektivräntemetoden, tas upp i resultaträkningen. Utdelning på egetkapitalinstrument som kan säljas bokförs när EU:s rätt till utdelning är fastställd. |
| --- | --- |

(iv)

Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet på finansiella tillgångar som kan säljas redovisas i reserven för verkligt värde, med undantag för valutakursdifferenser på monetära tillgångar som redovisas i resultaträkningen. Vid avyttring eller nedskrivning av sådana tillgångar som enligt kategoriseringen är finansiella tillgångar som kan säljas ska justeringarna av det ackumulerade verkliga värdet tas upp i resultaträkningen istället för i reserven för verkligt värde, där dessa justeringar tidigare förts upp. Ränta på finansiella tillgångar som kan säljas, som har räknats fram enligt effektivräntemetoden, tas upp i resultaträkningen. Utdelning på egetkapitalinstrument som kan säljas bokförs när EU:s rätt till utdelning är fastställd.

Det verkliga värdet av investeringar med ett noterat marknadspris på aktiva marknader bygger på aktuell köpkurs. Om marknaden för en finansiell tillgång inte är aktiv (och för onoterade värdepapper och OTC-derivat) beräknar EU det verkliga värdet genom en värderingsmetod. Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan oberoende parter på senare tid, hänvisningar till andra liknande instrument, analys av diskonterade kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmetoder som vanligen används av marknadsaktörerna.

Investeringar i riskkapitalfonder, som kategoriseras som finansiella tillgångar som kan säljas, som inte har ett noterat pris på en aktiv marknad värderas till nettovärdet, vilket betraktas som en motsvarighet till det verkliga värdet.

När det verkliga värdet inte kan beräknas på ett tillförlitligt sätt för investeringar i egetkapitalinstrument som inte har ett noterat marknadspris på en aktiv marknad, tas investeringarna upp till anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivning.

Värdeminskning av finansiella tillgångar

Värdeminskning av finansiella tillgångar

EU ska varje balansdag bedöma huruvida det finns objektiva belägg för att en finansiell tillgång bör skrivas ner. En finansiell tillgång har ett nedskrivningsbehov och skrivs ned endast om det finns objektiva belägg för en nedskrivning till följd av en eller flera händelser som inträffat efter det att tillgången redovisades första gången och att denna förlusthändelse (eller dessa händelser) kommer att påverka de uppskattade framtida kassaflödena för den finansiella tillgången som kan beräknas på ett tillförlitligt sätt.

(a)   Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Om det finns objektiva belägg som visar att det uppkommit ett nedskrivningsbehov för utlåning och fordringar eller sådana investeringar som hålls till förfall och som redovisas till upplupet anskaffningsvärde, beräknas nedskrivningen som skillnaden mellan tillgångens bokförda värde och nuvärdet av uppskattade framtida kassaflöden (exklusive framtida kreditförluster som inte har uppkommit) diskonterade till den finansiella tillgångens ursprungliga effektiva ränta. Tillgångens bokförda värde skrivs ned och förlusten tas upp i resultaträkningen. Om ett lån eller en investering som hålles till förfall har rörlig ränta är diskonteringsfaktorn för beräkning av alla värdeminskningar den löpande effektiva räntan som anges i kontraktet. Beräkningen av nuvärdet för de uppskattade framtida kassaflödena för en sådan finansiell tillgång som används som säkerhet speglar de kassaflöden som skulle bli följden vid legalt ianspråktagande av tillgången minus kostnader för att anskaffa och sälja säkerheten, oavsett om legalt ianspråktagande av tillgången är sannolikt eller ej. Om nedskrivningsförlusten senare minskar och minskningen objektivt kan kopplas till en händelse som inträffade efter det att nedskrivningen bokfördes, återförs nedskrivningsförlusten genom resultaträkningen.

(b)   Tillgångar bokförda till verkligt värde

Tillgångar bokförda till verkligt värde

När det gäller egetkapitalinvesteringar som kategoriserats som finansiella tillgångar som kan säljas tar man hänsyn till om värdepapprens verkliga värde sjunkit väsentligt under nivån för anskaffningskostnaden eller om det verkliga värdet sjunker permanent (under lång tid) när det ska fastställas huruvida det finns ett nedskrivningsbehov för värdepappren. Om så är fallet för finansiella tillgångar som kan säljas förs den ackumulerade förlusten från reserverna och tas istället upp i resultaträkningen. Den ackumulerade förlusten beräknas som skillnaden mellan anskaffningskostnaden och det aktuella verkliga värdet, med avdrag för tidigare nedskrivningsförluster av den finansiella tillgången som tidigare förts upp i resultaträkningen. Nedskrivningsförluster av egetkapitalinstrument som tagits upp i resultaträkningen återförs inte via resultaträkningen. Om det verkliga värdet på ett skuldinstrument som kategoriseras som en finansiell tillgång som kan säljas senare ökar, och ökningen objektivt kan hänföras till en händelse som inträffade efter det att nedskrivningsförlusten redovisades, ska nedskrivningsförlusten återföras via resultaträkningen.

1.5.6.   
  Lagerstockar

Lagerstockar

Lagerstockar värderas till anskaffningsvärdet eller det realiserbara nettovärdet, beroende på vilket som är lägst. Anskaffningsvärdet bygger på först-in-först-ut-principen. Kostnader för färdiga varor och pågående arbete omfattar kostnader för råvaror, direkta arbetskostnader, övriga direkta kostnader och därmed sammanhängande produktionsomkostnader (vid normalkapacitet). Det realiserbara nettovärdet är det uppskattade försäljningspriset i verksamheten efter avdrag för kostnader för färdigställande och försäljning. Lagerstockar som hålls för kostnadsfri distribution eller distribution med nominellt påslag värderas till det lägre av anskaffningsvärdet och beräknat återanskaffningsvärde. Det beräknade återanskaffningsvärdet motsvarar den kostnad EU skulle ådra sig för att förvärva tillgången på referensdatum.

1.5.7.   
  Förfinansiering

Förfinansiering

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt kontrakt, beslut, överenskommelse eller grundläggande akt. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som överenskommelsen anger. Om stödmottagaren inte har några bidragsberättigande kostnader ska förfinansieringen återbetalas till EU. Beloppet för förfinansieringen kan minskas (helt eller delvis) beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande (och som tas upp som kostnader).

Förfinansieringen värderas, vid en efterföljande balansdag, till det belopp som redovisades första gången i balansräkningen minus stödberättigande kostnader (inklusive uppskattade belopp om nödvändigt) som uppkommit under perioden.

Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut i enlighet med bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteintäkten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut och inkluderas i balansräkningen.

Övriga förskott till medlemsstaterna som härrör från återbetalning av EU för belopp som utbetalats som förskott av medlemsstaterna till deras stödmottagare (inklusive ”finansieringsinstrument med delad förvaltning”) redovisas som tillgångar under rubriken förfinansiering. Övriga förskott till medlemsstaterna värderas därefter till det belopp som redovisades första gången i balansräkningen minus en bästa uppskattning av de slutliga stödmottagarnas faktiska stödberättigande kostnader, beräknade utifrån rimliga och välunderbyggda antaganden.

EU-bidrag till Europeiska utvecklingsfondens förvaltningsfonder eller andra icke konsoliderade enheter kategoriseras också som förfinansiering, eftersom deras syfte är att ge en fixkassa till förvaltningsfonden för att ge den möjlighet att finansiera särskilda åtgärder som definieras under förvaltningsfondens mål. EU-bidragen till förvaltningsfonder värderas till det ursprungliga beloppet för EU-bidragen minus stödberättigande kostnader, inklusive uppskattade belopp om nödvändigt, som uppkommit genom förvaltningsfonden under rapporteringsperioden och som tilldelats EU-bidraget i enlighet med den underliggande överenskommelsen.

1.5.8.   
  Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

Eftersom EU:s redovisningsregler kräver att transaktioner med och utan motprestation redovisas separat i räkenskaperna anses fordringar härstamma från transaktioner med motprestation och återkrav definieras som att de härrör från transaktioner utan motprestation (när EU erhåller värde från en annan enhet utan att ge ett ungefärligt direkt lika värde i utbyte, som t.ex. återkrav från medlemsstaterna relaterade till egna medel).

Fordringar avseende transaktioner med motprestation uppfyller definitionen för finansieringsinstrument och kategoriseras därmed som lån och fordringar och värderas i enlighet med detta (se not 1.5.5). Noterna som avser finansieringsinstrument och fordringar avseende transaktioner med motprestation omfattar upplupna intäkter och förutbetalda kostnader från sådana transaktioner, eftersom de är oväsentliga.

1.5.5

Återkrav avseende transaktioner utan motprestation värderas till ursprungsbeloppet (justerat för ränta och böter) minus nedskrivningar för värdeminskning. Nedskrivning av återkrav från transaktioner utan motprestation görs när det finns objektiva belägg för att EU inte kommer att kunna återfå hela beloppet enligt de ursprungliga villkoren för återkrav avseende transaktioner utan motprestation. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokförda värde och återkravsvärdet. Nedskrivningsbeloppet förs upp i resultaträkningen. En allmän nedskrivning görs, baserad på tidigare erfarenheter, också för utestående återkrav för vilka särskild nedskrivning inte redan har gjorts. Se not 1.5.14 om hanteringen av upplupna intäkter vid årets slut. Belopp som visas och redovisas som återkrav avseende transaktioner utan motprestation är inte finansieringsinstrument, eftersom de inte uppkommer genom ett avtal som skulle ge upphov till en finansiell skuld eller ett egetkapitalinstrument. I noterna till årsredovisningen redovisas dock återkrav avseende transaktioner utan motprestation tillsammans med fordringar avseende transaktioner med motprestation när detta är lämpligt.

1.5.14

1.5.9.   
  Likvida medel

Likvida medel

Likvida medel är finansieringsinstrument och innefattar kontanter, inlåning i bank som med kort varsel kan tas ut på begäran och andra kortfristiga likvida placeringar med en ursprunglig löptid på högst tre månader.

1.5.10.   
  Pensioner och övriga ersättningar till anställda

Pensioner och övriga ersättningar till anställda

Pensionsförpliktelser

Pensionsförpliktelser

Europeiska unionen erbjuder förmånsbestämda pensionsplaner. En tredjedel av de beräknade pensionskostnaderna finansieras genom avdrag på de anställdas löner, men inga övriga avsättningar görs förrän skulden realiseras. Skulden i balansräkningen avseende förmånsbestämda pensionsplaner tas upp till nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen på balansdagen, med eventuella avdrag för det verkliga värdet på förvaltningstillgångarna. Den förmånsbestämda förpliktelsen beräknas av aktuarier enligt den så kallade projected unit credit-metoden. Nuvärdet på den förmånsbestämda förpliktelsen räknas fram genom diskontering av beräknade framtida utbetalningar utifrån räntan på statsobligationer som är utställda i samma valuta som den i vilken pensionsförmånen kommer att betalas ut, och som har ungefär samma löptid som pensionsskulden.

Aktuariella vinster och förluster efter justeringar och förändringar av de aktuariella antagandena förs omedelbart in i resultaträkningen. Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder tas omedelbart upp i resultaträkningen, om inte förändringar i pensionsplanen bara får göras på villkor att den anställda kvarstår i tjänst under en viss tidsperiod (intjänandeperioden). I så fall avskrivs kostnaderna för tjänstgöring under tidigare perioder linjärt under intjänandeperioden.

Sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst

Sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst

EU erbjuder sina anställda sjukförsäkringsförmåner genom att ersätta deras sjukvårdskostnader. En särskild fond har inrättats för den löpande administrationen. Såväl anställda i aktiv tjänst, pensionärer, änkor och änklingar samt övriga förmånstagare kan få ersättning från systemet. Ersättningar till personer som inte är i aktiv tjänst (pensionärer, efterlevande m.fl.) kategoriseras som sjukförsäkringsersättningar efter avslutad tjänst. Dessa förmåner kräver en aktuariell beräkning. Posten på skuldsidan i balansräkningen har räknats fram på ungefär samma sätt som posten för pensionsförpliktelserna (se ovan).

1.5.11.   
  Avsättningar

Avsättningar

Avsättningar tas upp när EU har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida verksamhetsförluster. En avsättning ska göras med det belopp som på referensdatum utgör den bästa uppskattningen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. När avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med deras sannolikheter (väntevärdesprincipen).

1.5.12.   
  Finansiella skulder

Finansiella skulder

Finansiella skulder tas upp som finansiella skulder till verkligt värde genom resultatavräkning eller som finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde. Upptagna lån består av lån från kreditinstitut och skuld som uppkommit vid utfärdande av värdepapper. Upptagna lån redovisas initialt till verkligt värde, baserat på det utbetalda beloppet (det verkliga värdet av vad som erhållits) netto – dvs. utan beaktande av transaktionskostnaderna, och detta värde bokförs sedan till upplupet anskaffningsvärde med användning av effektivräntemetoden. Alla skillnader mellan det utbetalda nettobeloppet, med avdrag för transaktionskostnader och inlösenvärdet redovisas i resultaträkningen under lånets löptid enligt effektivräntemetoden.

Finansiella skulder kategoriseras som långfristiga skulder, med undantag för dem som förfaller inom tolv månader från balansdagen. Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas på det upptagna och det beviljade lånet när unionen beviljar lån ur upplånade medel. De av EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

De av EU:s förvaltningsfonder som betraktas som en del av kommissionens löpande verksamhet redovisas i kommissionens räkenskaper och konsoliderades ytterligare i EU:s årsredovisning. Bidrag från andra givare till EU:s förvaltningsfonder uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan motprestation och de redovisas som finansiella skulder till dess att villkoren kopplade till de överförda bidragen är uppfyllda, dvs. berättigade kostnader uppkommer i förvaltningsfonden. Förvaltningsfonden behövs för att finansiera särskilda projekt och återbetala överskjutande medel vid tidpunkten för likvidationen. På balansdagen värderas utestående bidragsskulder som bidrag som har tagits emot minus de kostnader som uppkommit genom förvaltningsfonden, inklusive beräknade belopp när så är nödvändigt. För rapporteringsändamål fördelas nettokostnaderna efter bidragen från andra givare i förhållande till de nettobidrag som betalats per den 31 december. Denna fördelning av bidragen är bara vägledande. När förvaltningsfonden avvecklas fattar förvaltningsfondens styrelse beslut om den faktiska fördelningen av återstående medel.

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning innefattar derivat när deras verkliga värde är negativt. De hanteras redovisningsmässigt på samma sätt som finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde genom resultatavräkning, se not 1.5.5.

1.5.5

1.5.13.   
  Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

En stor andel av EU:s skulder utgörs av obetalda ersättningsanspråk från mottagare av stöd eller annan EU-finansiering (transaktioner utan motprestation). De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det begärda beloppet när ersättningsanspråket mottas. Efter verifiering och godtagande av att kostnaderna är stödberättigande värderas skulderna till det belopp som godkänts som stödberättigande.

Skulder till leverantörer och stödmottagare som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av EU.

1.5.14.   
  Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Transaktioner och andra händelser ska tas upp i årsredovisningen för den period som de hänför sig till. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årets slut avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats och varor som levererats av EU, samt för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag). Intäkter tas vid årets slut upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte har utförts eller varorna ännu inte har levererats.

Kostnader tas också upp under den period de avser. Vid räkenskapsårets slut redovisas upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till för perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade verksamhetsmässiga och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat för att se till att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska och övriga situation. Analogt gäller att kostnaden tas upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om betalningen har gjorts i förväg för tjänster eller varor som ännu inte har inkommit.

1.6.   RESULTATRÄKNING

RESULTATRÄKNING

1.6.1.   
  Intäkter

Intäkter

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

Den största delen av EU:s intäkter härrör från transaktioner utan motprestation:

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Intäkter redovisas för den period när kommissionen sänder ut en begäran till medlemsstaterna om inbetalning av egna medel. De värderas till det belopp som betalningsanmodan avser. Eftersom egna medel från mervärdesskatt och BNI bygger på beräkningar av uppgifterna för budgetåret kan de revideras allt eftersom förändringar inträffar fram till dess att medlemsstaternas slutliga uppgifter är tillgängliga. Effekterna av att beräkningarna förändras tas med i beräkningen av nettoöverskott eller nettounderskott under den period då förändringarna skedde.

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

Återkrav avseende transaktioner utan motprestation och därmed sammanhängande intäkter redovisas när medlemsstaterna lämnar in sina månatliga A-räkenskaper (inklusive uppgifter om uppburna tullar och ostridiga utestående belopp för vilka säkerhet ställts). På referensdatum beräknas vilka intäkter medlemsstaterna fått under perioden men som ännu inte ställts till kommissionens förfogande. Dessa tas upp som upplupna intäkter. Medlemsstaterna lämnar B-räkenskaper kvartalsvis (som även omfattar utestående tullbelopp för vilka ingen säkerhet ställts, samt belopp för vilka säkerhet ställts men som bestrids av gäldenären). Dessa tas upp som intäkter minus de uppbördskostnader som medlemsstaterna har rätt till. Dessutom skrivs värdet ned med det belopp som man inte beräknar kommer att återkrävas.

Böter

Böter

Intäkter från utdömda böter redovisas när EU-beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till. Om företagets solvens kan ifrågasättas skrivs värdet på fordran ner. Efter beslutet att utdöma böter kan gäldenären inom två månader efter delgivningen antingen

| — | acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av EU, |
| --- | --- |

—

acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av EU,

| — | eller invända mot beslutet och överklaga till Europeiska unionens domstol enligt de förfaranden som fastställs i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

eller invända mot beslutet och överklaga till Europeiska unionens domstol enligt de förfaranden som fastställs i EU-lagstiftningen.

Även vid överklagande måste det huvudsakliga bötesbeloppet betalas inom den fastställda tremånadersfristen, eftersom ett överklagande inte ger uppskov med verkställigheten (artikel 278 i EU-fördraget). Under vissa omständigheter och efter överenskommelse med kommissionens räkenskapsförare kan gäldenären istället få lämna en bankgaranti för beloppet.

Om företaget överklagar beslutet och redan preliminärt betalat in bötesbeloppet, förs detta upp som en eventualförpliktelse. Eftersom ett överklagande av ett EU-beslut inte hindrar verkställighet används de mottagna beloppen dock till att reglera återkravet. Om en bankgaranti ställs i stället för en inbetalning, står böterna kvar som ett återkrav. Om det finns en risk för att tribunalen inte dömer till förmån för EU görs en avsättning för att täcka denna risk. Om en bankgaranti istället ställts ut görs en nedskrivning av det utestående återkravet på lämpligt sätt. Ackumulerad ränta till kommissionen för bankkonton, där gjorda inbetalningar deponerats, tas upp som intäkter och eventualförpliktelsen ökas med motsvarande belopp.

Sedan 2010 förvaltar kommissionen alla preliminärt inkasserade böter i en särskild inrättad fond (Bufi) som investerar medlen i finansieringsinstrument.

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

Intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på referensdatum.

Ränteintäkter och räntekostnader

Ränteintäkter och räntekostnader

Ränteintäkter och räntekostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Det är en metod för att beräkna det upplupna anskaffningsvärdet av en finansiell tillgång eller finansiell skuld och för fördelning av ränteintäkter eller räntekostnader över den relevanta perioden. Vid beräkning av den effektiva räntesatsen ska EU göra en uppskattning av kassaflöden och därvid beakta samtliga avtalsvillkor för finansieringsinstrumentet (exempelvis bestämmelser om förskottsbetalningar) men inte framtida kreditförluster. Beräkningen innefattar alla avgifter som erlagts eller erhållits av avtalsparterna och som är en del av effektivräntan, transaktionskostnader samt alla andra överkurser och underkurser.

När en finansiell tillgång eller grupp av likartade finansiella tillgångar har skrivits ned till följd av en värdeminskning, redovisas ränteintäkten genom att använda den räntesats som använts för att diskontera de framtida kassaflödena i syfte att värdera värdeminskningen.

Intäkter från utdelningar

Intäkter från utdelningar

Intäkter från utdelning bokförs när rätten till utdelning fastställts.

1.6.2.   
  Kostnader

Kostnader

Merparten av EU:s kostnader består av kostnader för transaktioner utan motprestation. De avser överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: Fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag och donationer.

En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till överföringen inträffat. Detta sker förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, tjänsteföreskrifterna eller andra bestämmelser) eller förutsatt att den godkänts i ett avtal, eventuella kriterier för godkännande är uppfyllda av mottagaren och att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Mottagna ansökningar om utbetalning eller ersättningsanspråk som uppfyller kriterierna för erkännande godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årets slut beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som stödmottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

Vid transaktioner med motprestation där det uppstår kostnader som härrör från inköp av varor och tjänster redovisas dessa kostnader när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av EU. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Dessutom beräknas och redovisas, på balansdagen, kostnader för tjänster som tillhandahållits under den period för vilken en faktura ännu inte har mottagits eller godkänts i resultaträkningen.

1.7.   EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.7.1.   
  Eventualtillgångar

Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EU:s kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av ekonomiska fördelar eller tjänstepotential är sannolikt.

1.7.2.   
  Eventualförpliktelser

Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser och som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EU:s kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller, i sällsynta fall, för att en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras.

1.8.   KASSAFLÖDESANALYS

KASSAFLÖDESANALYS

Syftet med att redovisa uppgifter om kassaflödet är att mäta EU:s förmåga att generera likvida medel, samt behovet av dessa medel.

Kassaflödesanalysen har sammanställts enligt den indirekta metoden. Detta innebär att det ekonomiska resultatet för budgetåret justeras för effekterna av transaktioner som inte påverkar likviditeten, för fall där beloppen för tidigare eller framtida ingående eller utgående transaktioner skjuts upp eller ackumuleras, samt för intäktsposter och kostnadsposter kopplade till investeringar.

Kassaflöden som härrör från transaktioner i utländsk valuta registreras i EU:s bokföringsvaluta, dvs. euro. Vid omräkningen av den utländska valutan används den växelkurs som gäller på transaktionsdagen.

I kassaflödesanalysen indelas kassaflödena under bokföringsperioden i löpande verksamhet och investeringsverksamhet (EU bedriver ingen finansieringsverksamhet).

Till löpande verksamhet i denna mening räknas all EU:s verksamhet som inte avser investeringar, dvs. merparten av verksamheten. Utlåning till mottagare (och motsvarande upplåning i förekommande fall) räknas inte till investeringar (eller finansiering), eftersom dessa lån ingår i de allmänna målsättningarna och således utgör ett led i EU:s löpande verksamhet. Räknas också till den löpande verksamheten, investeringar, t.ex. investeringar i Europeiska investeringsfonden (EIF), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och riskkapitalfonder. Dessa verksamheter syftar till att bidra till fastställda politiska mål.

Till investeringsverksamheten räknas förvärv och försäljning av immateriella och materiella anläggningstillgångar, samt andra investeringar som inte definieras som likvida medel. Till investeringar räknas inte utlåning till stödmottagare. Syftet med rubriken är att spegla EU:s faktiska investeringsverksamhet.

2.   NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

TILLGÅNGAR

TILLGÅNGAR

2.1.   IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

| miljoner euro |
| --- |
| Bokfört bruttovärde per den 31.12.2015 | 698 |
| Tillägg | 137 |
| Avyttring | (22) |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | 0 |
| Övriga förändringar | 7 |
| Bokfört bruttovärde per den 31.12.2016 | 820 |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2015 | (361) |
| Avskrivningskostnad under året | (88) |
| Avyttring | 12 |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | 0 |
| Övriga förändringar | (2) |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2016 | (439) |
| Bokfört nettovärde per den 31.12.2016 | 381 |
| Bokfört nettovärde per den 31.12.2015 | 337 |

miljoner euro

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2015

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2015

698

698

Tillägg

Tillägg

137

137

Avyttring

Avyttring

(22)

(22)

Överföringar mellan tillgångskategorier

Överföringar mellan tillgångskategorier

0

0

Övriga förändringar

Övriga förändringar

7

7

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2016

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2016

820

820

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2015

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2015

(361)

(361)

Avskrivningskostnad under året

Avskrivningskostnad under året

(88)

(88)

Avyttring

Avyttring

12

12

Överföringar mellan tillgångskategorier

Överföringar mellan tillgångskategorier

0

0

Övriga förändringar

Övriga förändringar

(2)

(2)

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2016

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2016

(439)

(439)

Bokfört nettovärde per den 31.12.2016

Bokfört nettovärde per den 31.12.2016

381

381

Bokfört nettovärde per den 31.12.2015

Bokfört nettovärde per den 31.12.2015

337

337

Beloppen avser huvudsakligen programvara.

2.2.   MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Kategorin omfattar fasta tillgångar kopplade till de två EU-rymdprogrammen: Det globala satellitnavigeringssystemet (GNSS) – Galileo och Egnos samt Copernicus, det europeiska jordobservationsprogrammet. Under 2015 ingick fasta tillgångar relaterade till Egnos och Copernicus, som uppgår till 584 miljoner euro, i kategorin Maskiner och utrustning.

För Galileo, efter förklaringen om Galileos inledande tjänster den 15 december 2016, överfördes ett saldo på 2 165 miljoner euro av satelliter och tillgångar från anläggningar under uppförande till fasta tillgångar, inklusive 14 Galileosatelliter i drift samt markinfrastruktur. Galileos operativa anläggningstillgångar uppgick den 31 december 2016 till 2 146 miljoner euro netto efter avskrivningar. De återstående tillgångarna under uppförande uppgick till sammanlagt 756 miljoner euro (2015: 2 110 miljoner euro) ingick fyra satelliter i omloppsbana under 2016, men där omloppsbanetestet ännu inte hade avslutats på balansdagen. Utvecklingen av Galileosystemet kommer att fortsätta till dess att systemet når sin fulla operativa kapacitet. Galileosystemet kommer, när det fullbordats, att bestå av 30 satelliter.

Vad gäller Copernicus redovisas 1 073 miljoner euro, som avser Copernicus satelliter i drift (sentinellerna 1A, 2A, 3A och 1B), under rubriken rymdtillgångar (2015: 498 miljoner euro), med avdrag för ackumulerade avskrivningar. Ytterligare 1 133 miljoner euro som avser Copernicussatelliter redovisas som tillgångar under uppförande (2015: 1 188 miljoner euro).

Anläggningstillgångar som är kopplade till Egnos markbundna infrastruktur på 83 miljoner euro (2015: 85 miljoner euro) ingår också under rubriken rymdtillgångar. Dessutom uppgick Egnos tillgångar under uppförande till 21 miljoner euro (2015: 14 miljoner euro).

Tillgångar med anknytning till EU:s rymdprogram uppförs med hjälp av Europeiska rymdorganisationen (ESA).

Materiella anläggningstillgångar

Materiella anläggningstillgångar

| miljoner euro |
| --- |
| | Mark och byggnader | Rymdtillgångar | Maskiner och utrustning | Inventarier och fordon | Datorhårdvara | Övriga | Finansiell leasing | Tillgångar under uppförande | Totalt |
| Bokfört bruttovärde per den 31.12.2015 | 4 856 | 725 | 563 | 248 | 627 | 277 | 2 784 | 3 832 | 13 911 |
| Tillägg | 145 | 14 | 28 | 22 | 73 | 20 | 5 | 1 639 | 1 945 |
| Avyttring | (2) | (1) | (14) | (10) | (49) | (10) | (3) | 0 | (90) |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | 294 | 2 864 | 3 | 6 | 3 | 9 | (2) | (3 177 ) | — |
| Övriga förändringar | 5 | 1 | 4 | 3 | 4 | 2 | 0 | (3) | 16 |
| Bokfört bruttovärde per den 31.12.2016 | 5 297 | 3 603 | 583 | 269 | 658 | 298 | 2 783 | 2 292 | 15 783 |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2015 | (2 701 ) | (141) | (440) | (176) | (517) | (182) | (1 054 ) | — | (5 211 ) |
| Avskrivningskostnad under året | (166) | (160) | (47) | (19) | (62) | (29) | (100) | — | (583) |
| Återförda avskrivningar | — | — | 1 | 0 | 6 | 1 | — | — | 8 |
| Avyttring | 2 | 0 | 13 | 10 | 42 | 7 | 3 | — | 77 |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | 0 | — | 0 | 0 | (2) | 0 | 2 | — | — |
| Övriga förändringar | 0 | 0 | (2) | (1) | (2) | 0 | (1) | — | (6) |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2016 | (2 865 ) | (301) | (474) | (186) | (535) | (203) | (1 150 ) | — | (5 715 ) |
| BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2016 | 2 432 | 3 302 | 109 | 83 | 122 | 95 | 1 633 | 2 292 | 10 068 |
| BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2015 | 2 155 | 584 | 124 | 72 | 110 | 94 | 1 730 | 3 832 | 8 700 |

miljoner euro

Mark och byggnader

Rymdtillgångar

Maskiner och utrustning

Inventarier och fordon

Datorhårdvara

Övriga

Finansiell leasing

Tillgångar under uppförande

Totalt

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2015

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2015

4 856

4 856

725

725

563

563

248

248

627

627

277

277

2 784

2 784

3 832

3 832

13 911

13 911

Tillägg

Tillägg

145

145

14

14

28

28

22

22

73

73

20

20

5

5

1 639

1 639

1 945

1 945

Avyttring

Avyttring

(2)

(2)

(1)

(1)

(14)

(14)

(10)

(10)

(49)

(49)

(10)

(10)

(3)

(3)

0

0

(90)

(90)

Överföringar mellan tillgångskategorier

Överföringar mellan tillgångskategorier

294

294

2 864

2 864

3

3

6

6

3

3

9

9

(2)

(2)

(3 177 )

(3 177 )

—

Övriga förändringar

Övriga förändringar

5

5

1

1

4

4

3

3

4

4

2

2

0

0

(3)

(3)

16

16

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2016

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2016

5 297

5 297

3 603

3 603

583

583

269

269

658

658

298

298

2 783

2 783

2 292

2 292

15 783

15 783

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2015

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2015

(2 701 )

(2 701 )

(141)

(141)

(440)

(440)

(176)

(176)

(517)

(517)

(182)

(182)

(1 054 )

(1 054 )

—

(5 211 )

(5 211 )

Avskrivningskostnad under året

Avskrivningskostnad under året

(166)

(166)

(160)

(160)

(47)

(47)

(19)

(19)

(62)

(62)

(29)

(29)

(100)

(100)

—

(583)

(583)

Återförda avskrivningar

Återförda avskrivningar

—

—

1

1

0

0

6

6

1

1

—

—

8

8

Avyttring

Avyttring

2

2

0

0

13

13

10

10

42

42

7

7

3

3

—

77

77

Överföringar mellan tillgångskategorier

Överföringar mellan tillgångskategorier

0

0

—

0

0

0

0

(2)

(2)

0

0

2

2

—

—

Övriga förändringar

Övriga förändringar

0

0

0

0

(2)

(2)

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(1)

(1)

—

(6)

(6)

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2016

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2016

(2 865 )

(2 865 )

(301)

(301)

(474)

(474)

(186)

(186)

(535)

(535)

(203)

(203)

(1 150 )

(1 150 )

—

(5 715 )

(5 715 )

BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2016

BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2016

2 432

2 432

3 302

3 302

109

109

83

83

122

122

95

95

1 633

1 633

2 292

2 292

10 068

10 068

BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2015

BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2015

2 155

2 155

584

584

124

124

72

72

110

110

94

94

1 730

1 730

3 832

3 832

8 700

8 700

2.3.   INVESTERINGAR REDOVISADE ENLIGT KAPITALANDELSMETODEN

INVESTERINGAR REDOVISADE ENLIGT KAPITALANDELSMETODEN

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Andelar i gemensamma företag | 2.3.1 | — | 5 |
| Andelar i intresseföretag | 2.3.2 | 528 | 491 |
| Totalt | | 528 | 497 |

miljoner euro

Not

31.12.2016

31.12.2015

Andelar i gemensamma företag

Andelar i gemensamma företag

2.3.1

2.3.1

—

5

5

Andelar i intresseföretag

Andelar i intresseföretag

2.3.2

2.3.2

528

528

491

491

Totalt

Totalt

528

528

497

497

2.3.1.   
  Andelar i gemensamma företag

Andelar i gemensamma företag

Det finns ett antal enheter som delvis finansieras av EU som uppfyller kraven för att redovisas genom kapitalandelsmetoden i EU:s konsoliderade redovisning, men som är av ringa betydelse för redovisningen i dess helhet, och som därför inte har kunnat redovisas genom kapitalandelsmetoden i den konsoliderade årsredovisningen för 2016. Dessa enheter betecknas som ”mindre enheter” – se fotnot 1.3. En årlig bedömning av oväsentlighet utförs för att fastställa huruvida detta undantagande fortfarande är motiverat. EU:s bidrag till dessa enheter har redovisats som en kostnad under perioden. Not 9 omfattar en förteckning över dessa enheter under 2016.

1.3

9

2.3.2.   
  Andelar i intresseföretag

Andelar i intresseföretag

EU:s andel i Europeiska investeringsfonden (EIF) betraktas som ett intresseföretag enligt kapitalandelsmetoden. EIF är EU:s finansinstitut som specialiserat sig på att tillhandahålla riskkapital och garantier till små och medelstora företag. EIF är placerad i Luxemburg och fungerar som ett offentligt-privat partnerskap, vars medlemmar är Europeiska investeringsbanken (EIB), EU och en grupp av finansinstitut. Den 31 december 2016 innehade EU 28,1 % av ägarintressena i EIF (2015: 26,5 %) och 28,1 % av rösterna (2015: 26.5 %). I enlighet med stadgarna krävs att EIF gör avsättningar till en stadgeenlig reserv med minst 20 % av sin årliga nettovinst till dess den samlade reserven uppgår till 10 % av det tecknade kapitalet. Ur denna reserv görs inga utdelningar.

| miljoner euro |
| --- |
| | Europeiska Investeringsfonden |
| Andelar som innehades den 31.12.2015 | 491 |
| Bidrag | 41 |
| Mottagna utdelningar | (6) |
| Andel i nettoresultat | 34 |
| Ändringar i reserven för verkligt värde | (0) |
| Andra förändringar av eget kapital | (32) |
| Andelar som innehades den 31.12.2016 | 528 |

miljoner euro

Europeiska Investeringsfonden

Andelar som innehades den 31.12.2015

Andelar som innehades den 31.12.2015

491

491

Bidrag

Bidrag

41

41

Mottagna utdelningar

Mottagna utdelningar

(6)

(6)

Andel i nettoresultat

Andel i nettoresultat

34

34

Ändringar i reserven för verkligt värde

Ändringar i reserven för verkligt värde

(0)

(0)

Andra förändringar av eget kapital

Andra förändringar av eget kapital

(32)

(32)

Andelar som innehades den 31.12.2016

Andelar som innehades den 31.12.2016

528

528

Följande bokförda värden avser EU:s andelar:

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Totalt EIF | EU:s andel | Totalt EIF | EU:s andel |
| Tillgångar | 2 301 | 647 | 2 183 | 578 |
| Skulder | (423) | (119) | (328) | (87) |
| Intäkter | 240 | 67 | 192 | 51 |
| Kostnader | (118) | (33) | (95) | (25) |
| Överskott/(underskott) | 122 | 34 | 97 | 26 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Totalt EIF

EU:s andel

Totalt EIF

EU:s andel

Tillgångar

Tillgångar

2 301

2 301

647

647

2 183

2 183

578

578

Skulder

Skulder

(423)

(423)

(119)

(119)

(328)

(328)

(87)

(87)

Intäkter

Intäkter

240

240

67

67

192

192

51

51

Kostnader

Kostnader

(118)

(118)

(33)

(33)

(95)

(95)

(25)

(25)

Överskott/(underskott)

Överskott/(underskott)

122

122

34

34

97

97

26

26

EU har betalat in 20 % av sin andel, och den återstående icke inlösta delen uppgick till 986 miljoner euro.

| miljoner euro |
| --- |
| | Totalt kapital i EIF | EU:s andel |
| Totalt aktiekapital | 4 382 | 1 232 |
| Inbetald del | (876) | (246) |
| Obetald del | 3 506 | 986 |

miljoner euro

Totalt kapital i EIF

EU:s andel

Totalt aktiekapital

Totalt aktiekapital

4 382

4 382

1 232

1 232

Inbetald del

Inbetald del

(876)

(876)

(246)

(246)

Obetald del

Obetald del

3 506

3 506

986

986

2.4.   FINANSIELLA TILLGÅNGAR

FINANSIELLA TILLGÅNGAR

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Finansiella anläggningstillgångar | | | |
| Finansiella tillgångar som kan säljas | 2.4.1 | 9 131 | 7 222 |
| Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | 2.4.2 | — | — |
| Lån | 2.4.3 | 53 116 | 49 743 |
| | | 62 247 | 56 965 |
| Finansiella omsättningstillgångar | | | |
| Finansiella tillgångar som kan säljas | 2.4.1 | 1 311 | 2 399 |
| Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | 2.4.2 | 0 | — |
| Lån | 2.4.3 | 2 361 | 7 508 |
| | | 3 673 | 9 907 |
| Totalt | | 65 920 | 66 871 |

miljoner euro

Not

31.12.2016

31.12.2015

Finansiella anläggningstillgångar

Finansiella anläggningstillgångar

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

2.4.1

2.4.1

9 131

9 131

7 222

7 222

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

2.4.2

2.4.2

—

—

Lån

Lån

2.4.3

2.4.3

53 116

53 116

49 743

49 743

62 247

62 247

56 965

56 965

Finansiella omsättningstillgångar

Finansiella omsättningstillgångar

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

2.4.1

2.4.1

1 311

1 311

2 399

2 399

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

2.4.2

2.4.2

0

0

—

Lån

Lån

2.4.3

2.4.3

2 361

2 361

7 508

7 508

3 673

3 673

9 907

9 907

Totalt

Totalt

65 920

65 920

66 871

66 871

2.4.1.   
  Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Bufi-fondinvesteringar | 2 013 | 2 647 |
| EKSG under avveckling | 1 685 | 1 699 |
| Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling | 188 | 188 |
| | 3 886 | 4 534 |
| Garantifonder för budgetgarantier: | | |
| Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland | 2 069 | 2 002 |
| Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) | 948 | — |
| | 3 017 | 2 002 |
| Finansieringsinstrument som finansierats genom EU-budgeten. | | |
| Horisont 2020 | 1 213 | 765 |
| Finansieringsinstrumentet för riskdelning | 719 | 773 |
| Fonden för ett sammanlänkat Europa (3) | 483 | 425 |
| ETF-start | 476 | 485 |
| Riskkapitaltransaktioner | 132 | 152 |
| Europeiska fonden för sydöstra Europa | 118 | 118 |
| Övriga | 398 | 366 |
| | 3 539 | 3 084 |
| Totalt | 10 442 | 9 620 |
| Långfristiga | 9 131 | 7 222 |
| Kortfristiga | 1 311 | 2 399 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Bufi-fondinvesteringar

Bufi-fondinvesteringar

2 013

2 013

2 647

2 647

EKSG under avveckling

EKSG under avveckling

1 685

1 685

1 699

1 699

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

188

188

188

188

3 886

3 886

4 534

4 534

Garantifonder för budgetgarantier:

Garantifonder för budgetgarantier:

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

2 069

2 069

2 002

2 002

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

948

948

—

3 017

3 017

2 002

2 002

Finansieringsinstrument som finansierats genom EU-budgeten.

Finansieringsinstrument som finansierats genom EU-budgeten.

Horisont 2020

Horisont 2020

1 213

1 213

765

765

Finansieringsinstrumentet för riskdelning

Finansieringsinstrumentet för riskdelning

719

719

773

773

Fonden för ett sammanlänkat Europa (3)

Fonden för ett sammanlänkat Europa (3

483

483

425

425

ETF-start

ETF-start

476

476

485

485

Riskkapitaltransaktioner

Riskkapitaltransaktioner

132

132

152

152

Europeiska fonden för sydöstra Europa

Europeiska fonden för sydöstra Europa

118

118

118

118

Övriga

Övriga

398

398

366

366

3 539

3 539

3 084

3 084

Totalt

Totalt

10 442

10 442

9 620

9 620

Långfristiga

Långfristiga

9 131

9 131

7 222

7 222

Kortfristiga

Kortfristiga

1 311

1 311

2 399

2 399

Av det sammanlagda beloppet på 10 442 miljoner euro innehar EU finansiella tillgångar som kan säljas i form av skuldförbindelser (t.ex. obligationer) på 8 920 miljoner euro, egetkapitalinstrument på 1 302 miljoner euro och investeringar i EIB:s Unitary Fund (penningmarknadsfond) på 221 miljoner euro. Skuldförbindelserna och andelarna i EIB:s penningmarknadsfond används främst för att tillfälligt placera de belopp som avsatts för EU-garantin och riskdelningsinstrument till dess att de används för att tillgodose anspråken på garantin.

Bufi-fondinvesteringar

Bufi-fondinvesteringar

Preliminärt inkasserade böter i konkurrensärenden tilldelas en därför inrättad fond (Bufi – Budget Fines Fund). Kommissionen investerar medlen i skuldinstrument som kategoriseras som finansiella tillgångar som kan säljas.

EKSG under avveckling

EKSG under avveckling

När det gäller belopp från Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) under avveckling är alla finansiella tillgångar som kan säljas värdepapper utställda i euro och noterade på en aktiv marknad.

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

Eftersom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) inte är börsnoterad, och med hänsyn till de avtalsmässiga begränsningarna i EBRD:s bolagsordning som bland annat reglerar försäljning av andelar där priset är begränsat till inköpspriset och bara tillåten för befintliga aktieägare, är EU:s innehav värderat till anskaffningsvärde.

| miljoner euro |
| --- |
| | Totalt kapital i EBRD | Kommissionens andel per den 31.12.2016 |
| Totalt tecknat aktiekapital | 29 703 | 900 |
| Inbetald del | (6 207 ) | (188) |
| Obetald del | 23 496 | 712 |

miljoner euro

Totalt kapital i EBRD

Kommissionens andel per den 31.12.2016

Totalt tecknat aktiekapital

Totalt tecknat aktiekapital

29 703

29 703

900

900

Inbetald del

Inbetald del

(6 207 )

(6 207 )

(188)

(188)

Obetald del

Obetald del

23 496

23 496

712

712

GARANTIFONDER FÖR BUDGETGARANTIER

GARANTIFONDER FÖR BUDGETGARANTIER

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland täcker lån för vilka EU ställer säkerhet i form av garantier genom EU-budgeten, i synnerhet EIB:s utlåning till länder utanför EU som finansieras från EIB:s egna medel och lån som avser makroekonomiskt bistånd samt Euratomlån till länder utanför EU – se not 4.1.1. Det är ett långfristigt instrument (långfristig del: 1 946 miljoner euro) som förvaltas av EIB och syftar till att täcka eventuella lån som inte återbetalats för vilka EU ställt en säkerhet i form av garantier. Fonden får sitt kapital genom betalningar från EU-budgeten, genom ränteintäkter från räntebärande placeringar av fondens disponibla medel samt inbetalningar från försumliga gäldenärer i fall där fonden gått in med garantibelopp. Fonden bör upprätthålla ett målbelopp på 9 % av de utestående lånebelopp som garanterats genom fonden vid årets slut. Skillnaden mellan målbeloppet och värdet på fondens tillgångar vid årets slut ska täckas av EU-budgeten under år n+2, medan eventuella överskott ska betalas tillbaka till EU-budgeten.

4.1.1

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Enligt Efsi-förordningen har garantifonden för Efsi har inrättats för att tillhandahålla en likviditetsbuffert mot potentiella förluster som uppkommer hos EIB med avseende på dess finansierings- och investeringstransaktioner som omfattas av EU-garantin för Efsi i enlighet med Efsi-avtalet – se not 4.1.1. Garantifonden för Efsi finansieras genom bidrag från EU:s allmänna budget. Den finansieras också genom avkastning på investerade garantifondsmedel, intäkter från EU som ersättning för garantin i enlighet med Efsi-avtalet, EIB:s återkrävda belopp från försumliga gäldenärer i samband med tidigare anspråk på garantin. Fonden förvaltas av kommissionen som är behörig att investera tillgångarna i garantifonden för Efsi på de finansiella marknaderna i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning samt enligt lämpliga försiktighetsprinciper. Efsis garantifond inledde sin verksamhet i april 2016. Den kommer att finansieras stegvis och gradvis nå 8 miljarder euro, dvs. 50 % av EU:s totala Efsi-garanti över ett tidsperspektiv som sträcker sig från 2016 till 2022.

4.1.1

FINANSIERINGSINSTRUMENT SOM FINANSIERATS GENOM EU-BUDGETEN

FINANSIERINGSINSTRUMENT SOM FINANSIERATS GENOM EU-BUDGETEN

För en översikt över alla finansiella instrument som finansierats via budgeten se diskussionen om och analysen av årsredovisningen.

Horisont 2020

Horisont 2020

Enligt EU-förordningen om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) har nya finansieringsinstrument inrättats för att förbättra tillgången till finansiering för enheter som bedriver forskning och innovation. Dessa instrument är: InnovFins låne- och garantitjänst för forskning och innovation enligt vilken kommissionen delar den finansiella risken i samband med en portfölj med nya finansieringstransaktioner med EIB. InnovFins garanti för små och medelstora företag inklusive instrumentet för obegränsade garantier inom småföretagsinitiativet – är ett garantisystem som förvaltas av EIF för att tillhandahålla garantier och motgarantier till finansiella förmedlare för de nya låneportföljerna (enligt detta garantisystem delar kommissionen den finansiella risken i samband med den garanti som gavs med medlemsstaterna, EIF och EIB) och InnovFins egetkapitalinstrument för forskning och innovation för investeringar i riskkapitalfonder och som förvaltas av EIF.

InnovFins låne- och garantitjänst för forskning och innovation

InnovFins garanti för små och medelstora företag inklusive instrumentet för obegränsade garantier inom småföretagsinitiativet

InnovFins egetkapitalinstrument för forskning och innovation

Finansieringsinstrument för riskdelning

Finansieringsinstrument för riskdelning

Finansieringsinstrumentet för riskdelning förvaltas av EIB och kommissionens investeringsportfölj används som avsättning för finansiella risker för lån och garantier som EIB beviljar stödberättigande forskningsprojekt. Sammanlagt avsattes en EU-budget på högst 1 miljard euro för finansieringsinstrumentet för riskdelning under den fleråriga budgetramen 2007–2013. I den fleråriga budgetramen 2014–2020 har inga nya budgetanslag avsatts till finansieringsinstrumentet för riskdelning. EU:s samlade risk är begränsad till det belopp den bidrar med till finansieringsinstrumentet för riskdelning.

Fonden för ett sammanlänkat Europa

Fonden för ett sammanlänkat Europa

I enlighet med förordning (EU) nr 1316/2013 har skuldinstrumentet för Fonden för ett sammanlänkat Europa inrättats med målet att underlätta infrastrukturprojektens tillgång till finansiering inom sektorerna för transport, telekommunikation och energi. Det förvaltas av EIB inom ramen för ett avtal med EU. FSE:s skuldinstrument är en fortsättning på lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt och av pilotfasen av initiativet om projektobligationer. Portföljen med lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt och initiativet om projektobligationer slogs samman till FSE:s finansiella instrument med verkan från och med den 1 januari 2016. Den erbjuder riskdelning för skuldfinansiering i form av prioriterad och mindre prioriterad fordran eller garantier samt stöd för projektobligationer.

ETF-start

ETF-start

Dessa är egetkapitalinstrument som finansierades av programmet för tillväxt och sysselsättning, programmet för stöd till små och medelstora företag genom förbättrad tillgång till finansiering, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och pilotprojektet för tekniköverföring, som förvaltas av EIF och som stödjer bildandet och finansieringen av nystartade små och medelstora företag genom investeringar i särskilda riskkapitalfonder som lämpar sig för ändamålet.

2.4.2.   
  Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Teoretiskt värde mottaget ben | Teoretiskt värde betalningsben | Verkligt värde | Teoretiskt värde mottaget ben | Teoretiskt värde betalningsben | Verkligt värde |
| Valutaforwardskontrakt | 50 | (50) | 0 | — | — | — |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Teoretiskt värde mottaget ben

Teoretiskt värde betalningsben

Verkligt värde

Teoretiskt värde mottaget ben

Teoretiskt värde betalningsben

Verkligt värde

Valutaforwardskontrakt

Valutaforwardskontrakt

50

50

(50)

(50)

0

0

—

—

—

Under 2016 ingick EU två valutaforwardskontrakt för att säkra valutarisken i samband med skuldförbindelser i US-dollar som innehades i garantifonden för Efsi. Enligt dessa valutaforwardskontrakt ska EU lämna det avtalade nominella beloppet i utländsk valuta (”betalningsben”) och kommer att motta det nominella beloppet i euro (”mottaget ben”) på förfallodagen. Dessa derivatkontrakt värderas till verkligt värde på balansdagen och kategoriseras som antingen finansiella tillgångar eller finansiella skulder till verkligt värde genom resultatavräkning beroende på om deras verkliga värde är positivt eller negativt. Per den 31 december 2016, resulterade ett valutaforwardskontrakt, till ett nominellt belopp på 50 miljoner euro, i ett positivt verkligt värde på 0,5 miljoner euro som har bokförts som finansiella tillgångar. Det andra kontraktet, med det teoretiska värdet 101 miljoner euro, resulterade i ett negativt verkligt värde och har redovisats som en finansiell skuld – se not 2.11.2.

2.11.2

Den 31 december 2016 delades alla finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning in i nivå 2 i rangordningen för verkligt värde – se tabellen nedan.

Rangordning efter verkligt värde för finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde

Rangordning efter verkligt värde för finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Nivå 1: Noterade priser på aktiva marknader | 8 910 | 8 123 |
| Nivå 2: Andra observerbara uppgifter än noterade priser | 231 | 188 |
| Nivå 3: Värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbara marknadsuppgifter | 1 302 | 1 310 |
| Totalt | 10 442 | 9 620 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Nivå 1: Noterade priser på aktiva marknader

Nivå 1: Noterade priser på aktiva marknader

8 910

8 910

8 123

8 123

Nivå 2: Andra observerbara uppgifter än noterade priser

Nivå 2: Andra observerbara uppgifter än noterade priser

231

231

188

188

Nivå 3: Värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbara marknadsuppgifter

Nivå 3: Värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbara marknadsuppgifter

1 302

1 302

1 310

1 310

Totalt

Totalt

10 442

10 442

9 620

9 620

Under den berörda perioden gjordes inga överföringar mellan nivå 1 och nivå 2.

Avstämning av finansiella tillgångar värderade med värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbara marknadsuppgifter (nivå 3)

Avstämning av finansiella tillgångar värderade med värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbara marknadsuppgifter (nivå 3)

| miljoner euro |
| --- |
| Ingående balans den 31.12.2015 | 1 310 |
| Inköp och försäljning | 32 |
| Vinst eller förlust för perioden i finansiella intäkter eller kostnader | (54) |
| Vinst eller förlust som redovisas i nettotillgångar | 13 |
| Överföringar till nivå 3 | — |
| Överföringar från nivå 3 | — |
| Övriga | — |
| Utgående balans den 31.12.2016 | 1 302 |

miljoner euro

Ingående balans den 31.12.2015

Ingående balans den 31.12.2015

1 310

1 310

Inköp och försäljning

Inköp och försäljning

32

32

Vinst eller förlust för perioden i finansiella intäkter eller kostnader

Vinst eller förlust för perioden i finansiella intäkter eller kostnader

(54)

(54)

Vinst eller förlust som redovisas i nettotillgångar

Vinst eller förlust som redovisas i nettotillgångar

13

13

Överföringar till nivå 3

Överföringar till nivå 3

—

Överföringar från nivå 3

Överföringar från nivå 3

—

Övriga

Övriga

—

Utgående balans den 31.12.2016

Utgående balans den 31.12.2016

1 302

1 302

2.4.3.   
  Lån

Lån

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Lån för finansiellt stöd | 2.4.3.1 | 55 134 | 56 874 |
| Övrig utlåning | 2.4.3.2 | 343 | 377 |
| Totalt | | 55 477 | 57 251 |
| Långfristiga | | 53 116 | 49 743 |
| Kortfristiga | | 2 361 | 7 508 |

miljoner euro

Not

31.12.2016

31.12.2015

Lån för finansiellt stöd

Lån för finansiellt stöd

2.4.3.1

2.4.3.1

55 134

55 134

56 874

56 874

Övrig utlåning

Övrig utlåning

2.4.3.2

2.4.3.2

343

343

377

377

Totalt

Totalt

55 477

55 477

57 251

57 251

Långfristiga

Långfristiga

53 116

53 116

49 743

49 743

Kortfristiga

Kortfristiga

2 361

2 361

7 508

7 508

2.4.3.1.   Lån för finansiellt stöd

Lån för finansiellt stöd

| miljoner euro |
| --- |
| | Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen | Betalningsbalansstöd | Makroekonomiskt stöd | Euratom | EKSG under avveckling | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2015 | 47 509 | 5 811 | 3 024 | 301 | 229 | 56 874 |
| Nya lån | 4 750 | — | 10 | — | — | 4 760 |
| Återbetalningar | (4 750 ) | (1 500 ) | (70) | (49) | — | (6 369 ) |
| Växelkursskillnader | — | — | — | — | (33) | (33) |
| Förändringar i redovisat värde | (53) | (40) | — | — | (5) | (98) |
| Nedskrivning | — | — | — | — | — | — |
| Totalt per den 31.12.2016 | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 191 | 55 134 |
| Långfristiga | 46 800 | 3 050 | 2 889 | 199 | 101 | 53 039 |
| Kortfristiga | 656 | 1 222 | 75 | 53 | 90 | 2 096 |
| Förändringarna i det redovisade värdet motsvarar förändringen i upplupna räntor. |

miljoner euro

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

Betalningsbalansstöd

Makroekonomiskt stöd

Euratom

EKSG under avveckling

Totalt

Totalt per den 31.12.2015

Totalt per den 31.12.2015

47 509

47 509

5 811

5 811

3 024

3 024

301

301

229

229

56 874

56 874

Nya lån

Nya lån

4 750

4 750

—

10

10

—

—

4 760

4 760

Återbetalningar

Återbetalningar

(4 750 )

(4 750 )

(1 500 )

(1 500 )

(70)

(70)

(49)

(49)

—

(6 369 )

(6 369 )

Växelkursskillnader

Växelkursskillnader

—

—

—

—

(33)

(33)

(33)

(33)

Förändringar i redovisat värde

Förändringar i redovisat värde

(53)

(53)

(40)

(40)

—

—

(5)

(5)

(98)

(98)

Nedskrivning

Nedskrivning

—

—

—

—

—

—

Totalt per den 31.12.2016

Totalt per den 31.12.2016

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

191

191

55 134

55 134

Långfristiga

Långfristiga

46 800

46 800

3 050

3 050

2 889

2 889

199

199

101

101

53 039

53 039

Kortfristiga

Kortfristiga

656

656

1 222

1 222

75

75

53

53

90

90

2 096

2 096

Förändringarna i det redovisade värdet motsvarar förändringen i upplupna räntor.

Förändringarna i det redovisade värdet motsvarar förändringen i upplupna räntor.

Det nominella värdet på lån för finansiellt stöd uppgick den 31 december 2016 till sammanlagt 54 373 miljoner euro (2015: 56 011 miljoner euro).

Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen gör det möjligt att bevilja finansiellt stöd till en medlemsstat som befinner sig i eller allvarligt hotas av stora svårigheter till följd av exceptionella händelser utanför dess kontroll. Stödet kan beviljas i form av lån eller kreditlinor. Genom Ekofinrådets slutsatser av den 9 maj 2010 begränsas stabiliseringsmekanismen till 60 miljarder euro men den lagstadgade gränsen begränsar det utestående beloppet av lån eller kreditlinor till den tillgängliga marginalen under taket för egna medel. Upplåning med anknytning till lån som utbetalats inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen garanteras genom EU-budgeten. Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen kommer inte att användas i nya finansieringsprogram eller för att bevilja nya lån.

Betalningsbalansstödet är ett policybaserat finansieringsinstrument som ger medelfristigt finansiellt stöd till EU-medlemsstater som inte har infört euron. Det gör det möjligt att bevilja lån till medlemsstater som har drabbats av, eller allvarligt hotas av svårigheter med betalningsbalansen eller i kapitalrörelserna. Det maximala lånebelopp (utestående belopp) som kan beviljas genom instrumentet är begränsat till 50 miljarder euro. Upplåning med anknytning till dessa betalningsbalanslån garanteras genom EU-budgeten.

Det makroekonomiska stödet är ett policybaserat finansieringsinstrument som består av obundet och obestämt betalningsbalans- och/eller budgetstöd till partnerländer som för närvarande deltar i ett IMF-program. Det omfattar medel- eller långfristiga lån eller bidrag eller en lämplig kombination av bådadera och kompletterar vanligen finansiering som ges inom ramen för ett IMF-stött justerings- eller reformprogram. Dessa lån garanteras genom garantifonden för åtgärder avseende tredjeland. Den 31 december 2016 hade 1 313 miljoner euro i makroekonomiskt stöd enligt ett låneavtal beviljats till Ukraina (1 200 miljoner euro), Tunisien (100 miljoner euro), Georgien (13 miljoner euro), men medlen har ännu inte utbetalats – se not 4.1.2.

4.1.2

Dessutom lånar den juridiska personen Euratom (företrädd av kommissionen) upp medel för utlåning till både medlemsstater och tredjeländer för att finansiera projekt relaterade till energiinstallationer. Den 31 december 2016 hade lån på 300 miljoner euro beviljats till Ukraina, men ännu inte utbetalats – se not 4.1.2. Garantier från tredje parter på 252 miljoner euro (2015: 301 miljoner euro) har mottagits för att täcka Euratom-lånen.

4.1.2

Lån vid avvecklingen av EKSG beviljades med upplånade medel i enlighet med artiklarna 54 och 56 i EKSG-fördraget.

Lånens effektiva räntesatser (uttryckta som räntespann)

Lånens effektiva räntesatser (uttryckta som räntespann)

| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| Makroekonomiskt stöd | 0 % – 4,54  % | 0 % – 4,54  % |
| Euratom | 0 % – 5,76  % | 0,08  % – 5,76  % |
| Betalningsbalansstöd | 2,37  % – 3,37  % | 2,37  % – 3,62  % |
| Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen | 0,62  % – 3,75  % | 0,62  % – 3,75  % |
| EKSG under avveckling | 5,23  % – 5,81  % | 5,23  % – 5,81  % |

31.12.2016

31.12.2015

Makroekonomiskt stöd

Makroekonomiskt stöd

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

Euratom

Euratom

0 % – 5,76  %

0 % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

Betalningsbalansstöd

Betalningsbalansstöd

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,62  %

2,37  % – 3,62  %

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

EKSG under avveckling

EKSG under avveckling

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

2.4.3.2.   Övrig utlåning

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Lån på särskilda villkor | 93 | 113 |
| Övertagna lån | — | — |
| Fastighetslån från EKSG under avveckling | 5 | 6 |
| Inlåning med löptid på mellan 3 och 12 månader | 245 | 257 |
| Totalt | 343 | 377 |
| Långfristiga | 77 | 88 |
| Kortfristiga | 266 | 290 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Lån på särskilda villkor

Lån på särskilda villkor

93

93

113

113

Övertagna lån

Övertagna lån

—

—

Fastighetslån från EKSG under avveckling

Fastighetslån från EKSG under avveckling

5

5

6

6

Inlåning med löptid på mellan 3 och 12 månader

Inlåning med löptid på mellan 3 och 12 månader

245

245

257

257

Totalt

Totalt

343

343

377

377

Långfristiga

Långfristiga

77

77

88

88

Kortfristiga

Kortfristiga

266

266

290

290

Nominellt värde på andra lån uppgick den 31 december 2016 till sammanlagt 673 miljoner euro (2015: 609 miljoner euro).

Lån på särskilda villkor är lån som beviljas till förmånlig ränta som ett led i samarbetet med tredjeländer.

Övertagna lån är nödlidande lån som beviljats av EIB och för vilka alla rättigheter har övertagits av EU efter betalning från garantifonden för åtgärder avseende tredje land. Dessa lån är helt nedsatta till ett belopp på 332 miljoner euro (2015: 218 miljoner euro).

Nedskrivning av andra lån

Nedskrivning av andra lån

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2015 | Tillägg | Återföringar | Avskrivningar | Övriga | 31.12.2016 |
| Lån på särskilda villkor | 13 | 0 | (6) | 0 | 0 | 7 |
| Övertagna lån | 218 | 114 | 0 | 0 | 0 | 332 |
| Fastighetslån från EKSG under avveckling | — | — | — | — | — | — |
| Totalt | 231 | 114 | (6) | 0 | 0 | 339 |

miljoner euro

31.12.2015

Tillägg

Återföringar

Avskrivningar

Övriga

31.12.2016

Lån på särskilda villkor

Lån på särskilda villkor

13

13

0

0

(6)

(6)

0

0

0

0

7

7

Övertagna lån

Övertagna lån

218

218

114

114

0

0

0

0

0

0

332

332

Fastighetslån från EKSG under avveckling

Fastighetslån från EKSG under avveckling

—

—

—

—

—

—

Totalt

Totalt

231

231

114

114

(6)

(6)

0

0

0

0

339

339

2.5.   FÖRFINANSIERING

FÖRFINANSIERING

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Långfristig förfinansiering | | | |
| Förfinansiering | 2.5.1 | 20 219 | 28 543 |
| Övriga förskott till medlemsstaterna | 2.5.2 | 1 651 | 1 332 |
| Bidrag till förvaltningsfonder | | 31 | 4 |
| | | 21 901 | 29 879 |
| Kortfristig förfinansiering | | | |
| Förfinansiering | 2.5.1 | 21 386 | 11 498 |
| Övriga förskott till medlemsstaterna | 2.5.2 | 2 183 | 3 779 |
| | | 23 569 | 15 277 |
| Totalt | | 45 470 | 45 156 |

miljoner euro

Not

31.12.2016

31.12.2015

Långfristig förfinansiering

Långfristig förfinansiering

Förfinansiering

Förfinansiering

2.5.1

2.5.1

20 219

20 219

28 543

28 543

Övriga förskott till medlemsstaterna

Övriga förskott till medlemsstaterna

2.5.2

2.5.2

1 651

1 651

1 332

1 332

Bidrag till förvaltningsfonder

Bidrag till förvaltningsfonder

31

31

4

4

21 901

21 901

29 879

29 879

Kortfristig förfinansiering

Kortfristig förfinansiering

Förfinansiering

Förfinansiering

2.5.1

2.5.1

21 386

21 386

11 498

11 498

Övriga förskott till medlemsstaterna

Övriga förskott till medlemsstaterna

2.5.2

2.5.2

2 183

2 183

3 779

3 779

23 569

23 569

15 277

15 277

Totalt

Totalt

45 470

45 470

45 156

45 156

Nivån på förfinansieringen i de olika programmen måste vara tillräcklig för att säkerställa den finansiering som behövs för att stödmottagaren ska kunna påbörja projektet, och samtidigt trygga EU:s ekonomiska intressen och beakta rättsliga, operativa och kostnadseffektiva begränsningar. Kommissionen har beaktat samtliga dessa faktorer i vederbörlig utsträckning för att förbättra uppföljningen av förfinansieringen.

2.5.1.   
  Förfinansiering

Förfinansiering

| miljoner euro |
| --- |
| | Bruttobelopp | Avslut av räkenskaperna genom periodavgränsning | Nettobelopp per den 31.12.2016 | Bruttobelopp | Avslut av räkenskaperna genom periodavgränsning | Nettobelopp per den 31.12.2015 |
| Delad förvaltning | | | | | | |
| Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | 3 955 | — | 3 955 | 4 726 | (1 629 ) | 3 097 |
| Eruf och Sammanhållningsfonden | 19 858 | (4 727 ) | 15 131 | 24 268 | (7 416 ) | 16 852 |
| Europeiska socialfonden | 6 477 | (617) | 5 860 | 7 251 | (1 325 ) | 5 926 |
| Övriga | 4 219 | (2 393 ) | 1 826 | 4 359 | (2 365 ) | 1 994 |
| | 34 509 | (7 737 ) | 26 772 | 40 604 | (12 735 ) | 27 869 |
| Direkt förvaltning | | | | | | |
| Genomförd av: | | | | | | |
| Kommissionen | 12 424 | (8 843 ) | 3 581 | 12 512 | (9 536 ) | 2 976 |
| EU:s genomförandeorgan | 13 136 | (8 348 ) | 4 788 | 11 065 | (7 767 ) | 3 298 |
| Förvaltningsfonder | 142 | (82) | 60 | 14 | (5) | 9 |
| | 25 701 | (17 273 ) | 8 429 | 23 591 | (17 308 ) | 6 283 |
| Indirekt förvaltning | | | | | | |
| Genomförd av: | | | | | | |
| Andra EU-organ och myndigheter | 616 | (157) | 459 | 627 | (95) | 532 |
| Tredjeländer | 1 861 | (1 135 ) | 726 | 2 151 | (1 229 ) | 922 |
| Internationella organisationer | 7 230 | (4 432 ) | 2 797 | 6 640 | (4 014 ) | 2 626 |
| Andra enheter | 6 498 | (4 077 ) | 2 422 | 5 330 | (3 521 ) | 1 809 |
| | 16 206 | (9 801 ) | 6 404 | 14 748 | (8 859 ) | 5 889 |
| Totalt | 76 416 | (34 811 ) | 41 605 | 78 943 | (38 902 ) | 40 041 |
| Långfristiga | 20 219 | — | 20 219 | 28 543 | — | 28 543 |
| Kortfristiga | 56 197 | (34 811 ) | 21 386 | 50 401 | (38 902 ) | 11 498 |

miljoner euro

Bruttobelopp

Avslut av räkenskaperna genom periodavgränsning

Nettobelopp per den 31.12.2016

Bruttobelopp

Avslut av räkenskaperna genom periodavgränsning

Nettobelopp per den 31.12.2015

Delad förvaltning

Delad förvaltning

Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

3 955

3 955

—

3 955

3 955

4 726

4 726

(1 629 )

(1 629 )

3 097

3 097

Eruf och Sammanhållningsfonden

Eruf och Sammanhållningsfonden

19 858

19 858

(4 727 )

(4 727 )

15 131

15 131

24 268

24 268

(7 416 )

(7 416 )

16 852

16 852

Europeiska socialfonden

Europeiska socialfonden

6 477

6 477

(617)

(617)

5 860

5 860

7 251

7 251

(1 325 )

(1 325 )

5 926

5 926

Övriga

Övriga

4 219

4 219

(2 393 )

(2 393 )

1 826

1 826

4 359

4 359

(2 365 )

(2 365 )

1 994

1 994

34 509

34 509

(7 737 )

(7 737 )

26 772

26 772

40 604

40 604

(12 735 )

(12 735 )

27 869

27 869

Direkt förvaltning

Direkt förvaltning

Genomförd av:

Genomförd av:

Kommissionen

Kommissionen

12 424

12 424

(8 843 )

(8 843 )

3 581

3 581

12 512

12 512

(9 536 )

(9 536 )

2 976

2 976

EU:s genomförandeorgan

EU:s genomförandeorgan

13 136

13 136

(8 348 )

(8 348 )

4 788

4 788

11 065

11 065

(7 767 )

(7 767 )

3 298

3 298

Förvaltningsfonder

Förvaltningsfonder

142

142

(82)

(82)

60

60

14

14

(5)

(5)

9

9

25 701

25 701

(17 273 )

(17 273 )

8 429

8 429

23 591

23 591

(17 308 )

(17 308 )

6 283

6 283

Indirekt förvaltning

Indirekt förvaltning

Genomförd av:

Genomförd av:

Andra EU-organ och myndigheter

Andra EU-organ och myndigheter

616

616

(157)

(157)

459

459

627

627

(95)

(95)

532

532

Tredjeländer

Tredjeländer

1 861

1 861

(1 135 )

(1 135 )

726

726

2 151

2 151

(1 229 )

(1 229 )

922

922

Internationella organisationer

Internationella organisationer

7 230

7 230

(4 432 )

(4 432 )

2 797

2 797

6 640

6 640

(4 014 )

(4 014 )

2 626

2 626

Andra enheter

Andra enheter

6 498

6 498

(4 077 )

(4 077 )

2 422

2 422

5 330

5 330

(3 521 )

(3 521 )

1 809

1 809

16 206

16 206

(9 801 )

(9 801 )

6 404

6 404

14 748

14 748

(8 859 )

(8 859 )

5 889

5 889

Totalt

Totalt

76 416

76 416

(34 811 )

(34 811 )

41 605

41 605

78 943

78 943

(38 902 )

(38 902 )

40 041

40 041

Långfristiga

Långfristiga

20 219

20 219

—

20 219

20 219

28 543

28 543

—

28 543

28 543

Kortfristiga

Kortfristiga

56 197

56 197

(34 811 )

(34 811 )

21 386

21 386

50 401

50 401

(38 902 )

(38 902 )

11 498

11 498

Förfinansieringen motsvarar utbetalningar och därmed genomförandet av betalningsbemyndigandena. Såsom förklaras i not 1.5.7 är dessa förskott och har ännu inte redovisats. Även om förfinansieringen minskar de utestående åtagandena (se not 5.1) representerar den kostnader som ännu inte redovisats i resultaträkningen.

1.5.7

5.1

Avslutandet av programperioden 2007–2013 och det gradvisa inrättandet av program för perioden 2014–2020 utgör viktiga faktorer som påverkar beloppen i balansräkningen: Förfinansiering som avser de gamla programmen minskar vartefter kostnader tas upp, medan ytterligare förfinansiering har betalats ut för den nya programperioden.

Vid delad förvaltning förklarar övergången mellan programperioderna även förändringarna mellan omsättnings- och anläggningstillgångar. Programperioden 2007–2013 är i avslutningsfasen och därmed kommer fler belopp att förfalla inom tolv månaders tid. Vad gäller programperioden 2014–2020, bokförs den inledande förfinansiering som utbetalats som långfristig, medan den årliga förfinansieringen bokförs som kortfristig.

Tabellen ovan visar en betydande minskning av de förfinansierade bruttobeloppen under delad förvaltning, vilket förklaras av en clearing på 18 521 miljoner euro för kostnader som delvis uppvägs genom en utbetalning av ny förfinansiering på 12 426 miljoner euro.

Säkerheter i form av garantier som erhållits i samband med förfinansiering

Säkerheter i form av garantier som erhållits i samband med förfinansiering

Det rör sig om säkerheter som kommissionen i vissa fall begär av stödmottagare som inte är medlemsstater inför en utbetalning av förskott (förfinansiering). Det finns två typer av värden som behöver redovisas för dessa säkerheter, vilka kan benämnas det nominella respektive det löpande värdet. För det nominella värdet är det det faktum att säkerheten ställts som ger upphov till bokföringen. Vad gäller det löpande värdet är det det faktum att den motsvarande förfinansieringen betalas ut, eller regleras i ett senare skede, som ger upphov till bokföringen. Den 31 december 2016 uppgick det nominella värdet på de säkerheter som tagits emot för förfinansiering till 683 miljoner euro och det löpande värdet på dessa säkerheter till 496 miljoner euro (2015: 844 miljoner euro respektive 626 miljoner euro).

Vissa förfinansieringsbelopp som utbetalats inom ramen för sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (FP7) och Horisont 2020 täcks i realiteten av en deltagargarantifond (PGF). Deltagargarantifonden är ett ömsesidigt instrument som skapats för att täcka riskerna som gäller utebliven betalning av belopp från stödmottagarna under genomförandet av de indirekta åtgärderna i Horisont 2020 och det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling. Alla deltagare i indirekta åtgärder som erhåller stöd från EU bidrar med 5 % av det totala belopp som tagits emot till deltagargarantifondens kapital.

Den 31 december 2016 uppgick förfinansieringsbeloppen som omfattades av deltagargarantifonden till totalt 1,8 miljarder euro (2015: 1,7 miljarder euro). EU (företrätt av kommissionen) fungerar som verkställande organ för deltagarna i deltagargarantifonden, men fonden ägs av deltagarna.

Vid årets slut uppgick deltagargarantifondens sammanlagda tillgångar till 1 951 miljoner euro (2015: 1 838 miljoner euro). Tillgångarna i deltagargarantifonden omfattar också finansiella tillgångar som förvaltas av kommissionens generaldirektoratet för ekonomi och finans. Eftersom deltagargarantifonden är en separat enhet konsolideras fondernas tillgångar inte i EU:s årsredovisning.

2.5.2.   
  Övriga förskott till medlemsstaterna

Övriga förskott till medlemsstaterna

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Förskott till medlemsstater för finansieringsinstrument med delad förvaltning | 2 534 | 3 287 |
| Stödordningar | 1 300 | 1 824 |
| Totalt | 3 834 | 5 111 |
| Långfristiga | 1 651 | 1 332 |
| Kortfristiga | 2 183 | 3 779 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Förskott till medlemsstater för finansieringsinstrument med delad förvaltning

Förskott till medlemsstater för finansieringsinstrument med delad förvaltning

2 534

2 534

3 287

3 287

Stödordningar

Stödordningar

1 300

1 300

1 824

1 824

Totalt

Totalt

3 834

3 834

5 111

5 111

Långfristiga

Långfristiga

1 651

1 651

1 332

1 332

Kortfristiga

Kortfristiga

2 183

2 183

3 779

3 779

Förskott till medlemsstater för finansieringsinstrument med delad förvaltning

Förskott till medlemsstater för finansieringsinstrument med delad förvaltning

Det är inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESIF-program) möjligt att göra förskottsbetalningar från EU-budgeten till medlemsstaterna så att de kan bidra till finansieringsinstrumenten (dvs. lån, garantier eller investeringar i eget kapital). Dessa finansieringsinstrument utformas och förvaltas på medlemsstaternas ansvar, inte kommissionens ansvar. Medel som vid årets slut inte utnyttjats genom dessa instrument tillhör EU (såsom är fallet för all förfinansiering) och tas således upp som en tillgång i EU:s balansräkning.

Programperioden 2014-2020:

Programperioden 2014-2020:

Inom sammanhållningspolitiken har medlemsstaterna bidragit med ett belopp på 3 681 miljoner euro, varav uppskattningsvis 1 842 miljoner euro ännu inte har genomförts den 31 december 2016. Detta omfattar medlemsstaternas bidrag till initiativet för små och medelstora företag, ett instrument som syftar till att uppmuntra till ytterligare utlåning till små och medelstora företag genom banksektorn (745 miljoner euro, varav uppskattningsvis 481 miljoner euro ännu inte har genomförts).

För landsbygdsutveckling förblev 6 miljoner euro outnyttjade vid årets slut.

Programperioden 2007-2013:

Programperioden 2007-2013:

Under den föregående programplaneringsperioden åläggs inte medlemsstaterna att, i de grundläggande rättsakterna, regelbundet till kommissionen rapportera om sin användning av dessa förskott, och i vissa fall inte ens identifiera dem på de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen.

För sammanhållningspolitiken samlar kommissionen varje år in uppgifter från medlemsstaterna om dessa finansieringsinstrument och konsoliderar dem i en årlig genomföranderapport. Nästa rapport blir den slutliga genomföranderapporten, men denna rapport kommer inte att finnas tillgänglig i tid för att kunna tas med i denna redovisning. Följaktligen, och i enlighet med tidigare år, beräknas värdet av denna tillgång på grundval av senast tillgängliga information, nämligen den årliga genomföranderapporten från den 31 december 2015 och de utbetalningar som gjorts under 2016. Beräkningen bygger också på antagandet att alla medel kommer att användas fullt ut och jämnt fördelade under den återstående verksamhetsperioden (som avslutades den 31 mars 2017). Vid utgången av 2016 beräknades ett belopp på 686 miljoner euro finnas kvar för att användas för investeringar i slutmottagare.

För landsbygdsutveckling har vid årets slut alla belopp genomförts eller omfördelats till andra åtgärder innan slutet av programperioden.

Stödordningar

Stödordningar

På liknande sätt som ovan redovisas förskott som utbetalats av medlemsstaterna för olika stödprogram (statligt stöd och marknadsåtgärder via EGFJ eller investeringsåtgärder via Ejflu) som inte nyttjats vid årets slut som tillgångar i EU:s balansräkning. Kommissionen har uppskattat värdet på förskotten på grundval av information från medlemsstaterna. De resulterande beloppen ingår i redovisningen ovan med underrubriken Stödprogram.

Programperioden 2014-2020:

Programperioden 2014-2020:

För sammanhållningspolitiken förblev 117 miljoner euro outnyttjade vid årets slut.

Vad gäller jordbrukspolitik begärde kommissionen information om de outnyttjade beloppen direkt från de utbetalande organen i medlemsstaterna. På grundval av denna information uppskattar man att 721 miljoner euro ännu inte hade nyttjats vid årets slut.

Programperioden 2007-2013:

Programperioden 2007-2013:

Det uppskattas att 461 miljoner euro, vilket motsvarar förskott som har utbetalats inom ramen för jordbrukspolitiken, ännu inte hade nyttjats i slutet av 2016.

2.6.   FORDRINGAR AVSEENDE TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION OCH ÅTERKRAV AVSEENDE TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

FORDRINGAR AVSEENDE TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION OCH ÅTERKRAV AVSEENDE TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Långfristiga | | | |
| Återkrav avseende transaktioner utan motprestation | 2.6.1 | 700 | 857 |
| Fordringar avseende transaktioner med motprestation | 2.6.2 | 16 | 13 |
| | | 717 | 870 |
| Kortfristiga | | | |
| Återkrav avseende transaktioner utan motprestation | 2.6.1 | 10 347 | 8 882 |
| Fordringar avseende transaktioner med motprestation | 2.6.2 | 558 | 572 |
| | | 10 905 | 9 454 |
| Totalt | | 11 621 | 10 324 |

miljoner euro

Not

31.12.2016

31.12.2015

Långfristiga

Långfristiga

Återkrav avseende transaktioner utan motprestation

Återkrav avseende transaktioner utan motprestation

2.6.1

2.6.1

700

700

857

857

Fordringar avseende transaktioner med motprestation

Fordringar avseende transaktioner med motprestation

2.6.2

2.6.2

16

16

13

13

717

717

870

870

Kortfristiga

Kortfristiga

Återkrav avseende transaktioner utan motprestation

Återkrav avseende transaktioner utan motprestation

2.6.1

2.6.1

10 347

10 347

8 882

8 882

Fordringar avseende transaktioner med motprestation

Fordringar avseende transaktioner med motprestation

2.6.2

2.6.2

558

558

572

572

10 905

10 905

9 454

9 454

Totalt

Totalt

11 621

11 621

10 324

10 324

2.6.1.   
  Återkrav avseende transaktioner utan motprestation

Återkrav avseende transaktioner utan motprestation

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Långfristiga | | | |
| Medlemsstaterna | 2.6.1.1 | 700 | 857 |
| | | 700 | 857 |
| Kortfristiga | | | |
| Medlemsstaterna | 2.6.1.1 | 8 162 | 6 845 |
| Böter | 2.6.1.2 | 1 808 | 1 601 |
| Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader | 2.6.1.3 | 329 | 369 |
| Övriga återkrav | | 47 | 67 |
| | | 10 347 | 8 882 |
| Totalt | | 11 047 | 9 739 |

miljoner euro

Not

31.12.2016

31.12.2015

Långfristiga

Långfristiga

Medlemsstaterna

Medlemsstaterna

2.6.1.1

2.6.1.1

700

700

857

857

700

700

857

857

Kortfristiga

Kortfristiga

Medlemsstaterna

Medlemsstaterna

2.6.1.1

2.6.1.1

8 162

8 162

6 845

6 845

Böter

Böter

2.6.1.2

2.6.1.2

1 808

1 808

1 601

1 601

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

2.6.1.3

2.6.1.3

329

329

369

369

Övriga återkrav

Övriga återkrav

47

47

67

67

10 347

10 347

8 882

8 882

Totalt

Totalt

11 047

11 047

9 739

9 739

2.6.1.1.   Återkrav från medlemsstaterna

Återkrav från medlemsstaterna

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Traditionella egna medel i A-räkenskaperna | 3 261 | 3 041 |
| Traditionella egna medel i de särskilda räkenskaperna | 1 437 | 1 283 |
| Utestående egna medel | 1 764 | — |
| Nedskrivning | (753) | (760) |
| Övriga | 36 | 10 |
| Återkrav av egna medel | 5 745 | 3 573 |
| Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) | 2 606 | 3 846 |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) | 924 | 750 |
| Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling | 30 | 26 |
| Särskilt anslutningsprogram för jordbruk och landsbygdsutveckling (Sapard) | 167 | 175 |
| Nedskrivning | (999) | (1 092 ) |
| Återkrav på EGFJ och landsbygdsutveckling | 2 729 | 3 705 |
| Planerade återkrav av förfinansiering | 293 | 313 |
| Erlagd mervärdesskatt som ska återkrävas | 41 | 36 |
| Övriga återkrav på medlemsstaterna | 55 | 75 |
| Totalt | 8 863 | 7 701 |
| Långfristiga | 700 | 857 |
| Kortfristiga | 8 162 | 6 845 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Traditionella egna medel i A-räkenskaperna

Traditionella egna medel i A-räkenskaperna

3 261

3 261

3 041

3 041

Traditionella egna medel i de särskilda räkenskaperna

Traditionella egna medel i de särskilda räkenskaperna

1 437

1 437

1 283

1 283

Utestående egna medel

Utestående egna medel

1 764

1 764

—

Nedskrivning

Nedskrivning

(753)

(753)

(760)

(760)

Övriga

Övriga

36

36

10

10

Återkrav av egna medel

Återkrav av egna medel

5 745

5 745

3 573

3 573

Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

2 606

2 606

3 846

3 846

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)

924

924

750

750

Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling

Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling

30

30

26

26

Särskilt anslutningsprogram för jordbruk och landsbygdsutveckling (Sapard)

Särskilt anslutningsprogram för jordbruk och landsbygdsutveckling (Sapard)

167

167

175

175

Nedskrivning

Nedskrivning

(999)

(999)

(1 092 )

(1 092 )

Återkrav på EGFJ och landsbygdsutveckling

Återkrav på EGFJ och landsbygdsutveckling

2 729

2 729

3 705

3 705

Planerade återkrav av förfinansiering

Planerade återkrav av förfinansiering

293

293

313

313

Erlagd mervärdesskatt som ska återkrävas

Erlagd mervärdesskatt som ska återkrävas

41

41

36

36

Övriga återkrav på medlemsstaterna

Övriga återkrav på medlemsstaterna

55

55

75

75

Totalt

Totalt

8 863

8 863

7 701

7 701

Långfristiga

Långfristiga

700

700

857

857

Kortfristiga

Kortfristiga

8 162

8 162

6 845

6 845

De långfristiga fordringarna på medlemsstaterna avser icke verkställda beslut om kontroll av överensstämmelse. Dessa beslut rör Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). Besluten ska verkställas genom årliga avbetalningar och/eller betalningarna har beviljats uppskov.

Återkrav av egna medel

Återkrav av egna medel

Traditionella egna medel (TOR) som består av tullar och sockeravgifter, samlas in av medlemsstaterna för kommissionens räkning. Medlemsstaterna ska fastställa de traditionella egna medlen och till kommissionen meddela de anspråk som fastställts genom månatliga rapporter av ”A-räkenskaperna”. Fastställda anspråk som inte har inbegripits i A-räkenskaperna, eftersom de inte har återkrävts av medlemsstaterna och ingen säkerhet har ställts (eller om säkerhet har ställts men ändå har ifrågasatts), anges i de särskilda räkenskaperna.

Medlemsstaternas bidrag som baseras på mervärdesskatt och BNI är föremål för en årlig justering som genomförs varje år den första arbetsdagen i december. I de egna medel som ska inbetalas ingår även justeringarna för budgetåren 2014, 2015 och 2016 med anknytning till de nya bestämmelser som infördes genom beslutet om egna medel 2014 efter slutförandet av ratificeringsprocessen som trädde i kraft den 1 oktober 2016, och som medlemsstaterna skulle betala den 1 januari 2017.

Även de faktiska mervärdesskatte- och BNI-underlagen kan korrigeras under de påföljande fyra åren, såvitt uppgifterna inte omfattas av en reservation. Dessa reservationer bör ses som potentiella fordringar på medlemsstaterna i fråga, även om beloppen inte har fastställts, eftersom det ännu inte går att med exakthet beräkna budgetkonsekvenserna. När det exakta beloppet kan fastställas begärs motsvarande mervärdesskatte-oms- eller BNI-baserade medel in, antingen i samband med återkommande betalningar av mervärdesskattesaldon eller BNI-saldon eller genom en separat anmodan om betalning.

Återkrav på EGFJ och landsbygdsutveckling

Återkrav på EGFJ och landsbygdsutveckling

Denna punkt omfattar huvudsakligen fordringar på medlemsstaterna per den 31 december 2016, enligt medlemsstaternas deklarationer och attesteringar per den 15 oktober 2016. En uppskattning har gjorts för de återkrav som uppkommit efter denna deklaration fram till den 31 december 2016. Kommissionen gör också en uppskattning av nedskrivningar av sådana fordringar på stödmottagare som troligtvis inte kommer att kunna återkrävas. Att en sådan justering görs innebär inte att kommissionen avstår från att i framtiden återkräva dessa belopp. Ett avdrag på 20 % ingår också i justeringen och motsvarar vad medlemsstaterna har rätt att behålla för att täcka sina administrativa kostnader.

2.6.1.2.   Böter

Böter

Detta avser böter som utfärdats av kommissionen (preliminärt) som inte betalats vid årets slut (1 986 miljoner euro) minus nedskrivna belopp (178 miljoner euro). Garantier på totalt 1 012 miljoner euro har tagits emot för de böter som var utestående vid årets slut (år 2015: 1 428 miljoner euro). Det bör noteras att 651 miljoner euro av dessa fordringar förföll till betalning efter den 31 december 2016.

2.6.1.3.   Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Sammanhållningsfonden, jordbruks- och landsbygdsutvecklingsfonderna: Finansiella korrigeringar | 9 | 10 |
| Övriga upplupna intäkter | 64 | 162 |
| Förutbetalda kostnader avseende transaktioner utan motprestation | 256 | 196 |
| Totalt | 329 | 369 |
| Långfristiga | — | — |
| Kortfristiga | 329 | 369 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Sammanhållningsfonden, jordbruks- och landsbygdsutvecklingsfonderna: Finansiella korrigeringar

Sammanhållningsfonden, jordbruks- och landsbygdsutvecklingsfonderna: Finansiella korrigeringar

9

9

10

10

Övriga upplupna intäkter

Övriga upplupna intäkter

64

64

162

162

Förutbetalda kostnader avseende transaktioner utan motprestation

Förutbetalda kostnader avseende transaktioner utan motprestation

256

256

196

196

Totalt

Totalt

329

329

369

369

Långfristiga

Långfristiga

—

—

Kortfristiga

Kortfristiga

329

329

369

369

2.6.2.   
  Fordringar avseende transaktioner med motprestation

Fordringar avseende transaktioner med motprestation

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Långfristiga | | |
| Övriga fordringar | 16 | 13 |
| | 16 | 13 |
| Kortfristiga | | |
| Kunder | 246 | 225 |
| Nedskrivning av fordringar på kunder | (128) | (107) |
| Förutbetalda kostnader avseende transaktioner med motprestation | 250 | 228 |
| Övriga | 191 | 227 |
| | 558 | 572 |
| Totalt | 574 | 585 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Långfristiga

Långfristiga

Övriga fordringar

Övriga fordringar

16

16

13

13

16

16

13

13

Kortfristiga

Kortfristiga

Kunder

Kunder

246

246

225

225

Nedskrivning av fordringar på kunder

Nedskrivning av fordringar på kunder

(128)

(128)

(107)

(107)

Förutbetalda kostnader avseende transaktioner med motprestation

Förutbetalda kostnader avseende transaktioner med motprestation

250

250

228

228

Övriga

Övriga

191

191

227

227

558

558

572

572

Totalt

Totalt

574

574

585

585

Nedskrivning av fordringar på kunder som redovisas enligt ovan omfattar 55 miljoner euro för nedskrivningar som fastställts på individuell basis.

2.7.   LAGERSTOCKAR

LAGERSTOCKAR

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Vetenskapligt material | 54 | 55 |
| Övriga | 111 | 83 |
| Totalt | 165 | 138 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Vetenskapligt material

Vetenskapligt material

54

54

55

55

Övriga

Övriga

111

111

83

83

Totalt

Totalt

165

165

138

138

2.8.   LIKVIDA MEDEL

LIKVIDA MEDEL

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton | | 24 566 | 17 119 |
| Löpande konton | | 127 | 110 |
| Förskottskonton | | 5 | 4 |
| Överföringar (pengar på väg) | | — | — |
| Övriga tidsbundna placeringar | | — | 28 |
| Bankkonton för budgetgenomförande och övriga tidsbundna placeringar | 2.8.1 | 24 698 | 17 262 |
| Likvida medel som hör till finansieringsinstrument | 2.8.2 | 1 390 | 1 298 |
| Likvida medel relaterade till böter | 2.8.3 | 1 325 | 1 908 |
| Likvida medel relaterade till andra institut, byråer och organ | | 1 006 | 1 012 |
| Likvida medel relaterade till förvaltningsfonder | | 167 | 192 |
| Totalt | | 28 585 | 21 671 |

miljoner euro

Not

31.12.2016

31.12.2015

Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton

Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton

24 566

24 566

17 119

17 119

Löpande konton

Löpande konton

127

127

110

110

Förskottskonton

Förskottskonton

5

5

4

4

Överföringar (pengar på väg)

Överföringar (pengar på väg)

—

—

Övriga tidsbundna placeringar

Övriga tidsbundna placeringar

—

28

28

Bankkonton för budgetgenomförande och övriga tidsbundna placeringar

Bankkonton för budgetgenomförande och övriga tidsbundna placeringar

2.8.1

2.8.1

24 698

24 698

17 262

17 262

Likvida medel som hör till finansieringsinstrument

Likvida medel som hör till finansieringsinstrument

2.8.2

2.8.2

1 390

1 390

1 298

1 298

Likvida medel relaterade till böter

Likvida medel relaterade till böter

2.8.3

2.8.3

1 325

1 325

1 908

1 908

Likvida medel relaterade till andra institut, byråer och organ

Likvida medel relaterade till andra institut, byråer och organ

1 006

1 006

1 012

1 012

Likvida medel relaterade till förvaltningsfonder

Likvida medel relaterade till förvaltningsfonder

167

167

192

192

Totalt

Totalt

28 585

28 585

21 671

21 671

2.8.1.   
  Bankkonton för budgetgenomförande och andra tidsbundna placeringar

Bankkonton för budgetgenomförande och andra tidsbundna placeringar

Den här rubriken omfattar kommissionens medel på konton i varje medlemsstat och i Eftaländerna (i statskassa eller centralbank), samt hos affärsbanker på löpande konton, förskottskonton och i handkassa. Det exceptionellt höga likvida saldot i slutet av 2016 beror på följande huvudpunkter:

| — | När det gäller egna medel ingår i saldot vid årets slut ett totalt nettobelopp på 7,7 miljarder euro som ska betalas tillbaka till medlemsstaterna i början av 2017 som ett resultat av de ändringsbudgetar som antogs i slutet av 2016. Dessutom togs förskott på egna medel till ett belopp på 1,5 miljarder euro emot under de sista dagarna av 2016. |
| --- | --- |

—

När det gäller egna medel ingår i saldot vid årets slut ett totalt nettobelopp på 7,7 miljarder euro som ska betalas tillbaka till medlemsstaterna i början av 2017 som ett resultat av de ändringsbudgetar som antogs i slutet av 2016. Dessutom togs förskott på egna medel till ett belopp på 1,5 miljarder euro emot under de sista dagarna av 2016.

| — | Ett betydande bötesbelopp på 4,3 miljarder euro som kommissionen ålagt för en överträdelse av konkurrensreglerna betalades slutgiltigt under 2016 och är en del av kassabalansen vid årets slut. |
| --- | --- |

—

Ett betydande bötesbelopp på 4,3 miljarder euro som kommissionen ålagt för en överträdelse av konkurrensreglerna betalades slutgiltigt under 2016 och är en del av kassabalansen vid årets slut.

| — | Kassabalansen innefattar även inkomster avsatta för särskilda ändamål och betalningsbemyndiganden som inte nyttjats vid utgången av 2016 på 11 miljarder euro. |
| --- | --- |

—

Kassabalansen innefattar även inkomster avsatta för särskilda ändamål och betalningsbemyndiganden som inte nyttjats vid utgången av 2016 på 11 miljarder euro.

2.8.2.   
  Likvida medel som hör till finansieringsinstrument

Likvida medel som hör till finansieringsinstrument

Beloppen i denna rubrik avser huvudsakligen motsvarigheter till likvida medel som anförtrotts förvaltare för kommissionens räkning för att genomföra vissa program som avser finansieringsinstrument och som finansieras via EU-budgeten (se not 2.4.1). Likvida medel som hör till finansieringsinstrument kan bara användas inom ramen för det berörda programmet.

2.4.1

2.8.3.   
  Likvida medel relaterade till böter

Likvida medel relaterade till böter

Dessa likvida medel avser belopp som erhållits i samband med att kommissionen utfärdat böter och i de fall ärendet fortfarande pågår. Beloppen hålls på särskilda inlåningskonton som inte används för någon annan verksamhet. Om ett överklagande gjorts eller om det är okänt ifall den andra parten kommer att överklaga, visas det underliggande beloppet som en eventualförpliktelse i not 4.1.4.

4.1.4

Minskningen av detta saldo beror på att alla nya preliminärt inkasserade böter alltsedan 2010 ska förvaltas av kommissionen i en särskilt inrättad fond (Bufi). Fonden investerar medlen i finansieringsinstrument som redovisas som tillgångar som kan säljas (se not 2.4.1).

2.4.1

SKULDER

SKULDER

2.9.   PENSIONER OCH ÖVRIGA ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

PENSIONER OCH ÖVRIGA ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

Skulder i form av nettoersättningar till anställda

Skulder i form av nettoersättningar till anställda

| miljoner euro |
| --- |
| | Pensionssystemet för EU-tjänstemän | Andra pensionsplaner | Gemensamma sjukförsäkringssystemet | 31.12.2016 Totalt | 31.12.2015 Totalt |
| Förmånsbestämt pensionsåtagande | 58 746 | 1 882 | 7 036 | 67 664 | 64 242 |
| Förvaltningstillgångar | Ej tillämpligt | (139) | (293) | (432) | (428) |
| Nettoskuld | 58 746 | 1 743 | 6 742 | 67 231 | 63 814 |

miljoner euro

Pensionssystemet för EU-tjänstemän

Andra pensionsplaner

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

31.12.2016 Totalt

31.12.2015 Totalt

Förmånsbestämt pensionsåtagande

Förmånsbestämt pensionsåtagande

58 746

58 746

1 882

1 882

7 036

7 036

67 664

67 664

64 242

64 242

Förvaltningstillgångar

Förvaltningstillgångar

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

(139)

(139)

(293)

(293)

(432)

(432)

(428)

(428)

Nettoskuld

Nettoskuld

58 746

58 746

1 743

1 743

6 742

6 742

67 231

67 231

63 814

63 814

Den totala ökningen av åtagandet avseende ersättningar till anställda beror främst på en ökning av nettoskulden för pensionssystemet för EU-tjänstemän. Denna ökning beror främst på minskningen i den reala diskonteringsräntan från 0,6 % till 0,3 % tillsammans med det faktum att de ytterligare rättigheter som förvärvats av systemets medlemmar överskred utbetalningarna av ersättningar från systemet.

2.9.1.   
  Pensionssystemet för EU-tjänstemän

Pensionssystemet för EU-tjänstemän

Detta förmånsbestämda pensionsåtagande representerar nuvärdet av förväntade framtida betalningar som EU är skyldig att göra för att reglera de pensionsåtaganden som härrör från anställdas tjänstgöring under innevarande period och tidigare perioder. Systemet är löpande och alla betalningar som ska göras genom systemet på årsbasis ingår i EU-budgeten varje år.

I enlighet med artikel 83 i tjänsteföreskrifterna ska utbetalningar från pensionssystemet belasta EU-budgeten. Systemet är inte fonderat, utan medlemsstaterna ska gemensamt garantera utbetalningen av dessa förmåner. En obligatorisk pensionsavgift dras av från grundlönen för aktiva medlemmar, som för närvarande uppgår till 9,8 %. Dessa avgifter behandlas som budgetintäkter för det året och bidrar till finansieringen av EU:s utgifter i allmänhet, se också not 3.6.

3.6

Pensionssystemets skulder värderades på grundval av antalet anställda och pensionerade f.d. anställda den 31 december 2016 och på reglerna i den version av tjänsteföreskrifterna som var tillämplig på detta datum. Värderingen gjordes enligt IPSAS 25 (och var därmed även förenlig med EU:s redovisningsregel 12). Under 2016 har kommissionen vidtagit åtgärder för att stärka de processer och tillförlitligheten hos den grundläggande insamlingen av uppgifter som används för att beräkna ersättningar till anställda. Arbetet kommer att fortsätta under 2017 och eventuella resultat kommer, i förekommande fall, att återspeglas i räkenskaperna för 2017.

2.9.2.   
  Andra pensionsplaner

Andra pensionsplaner

Dessa avser åtaganden avseende pensionsförmåner för ledamöter och tidigare ledamöter i kommissionen, domstolen (och tribunalen), revisionsrätten, rådets generalsekreterare, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska unionens personaldomstol. Rubriken omfattar även pensionsåtaganden för ledamöterna av Europaparlamentet.

2.9.3.   
  Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Utöver ovanstående pensionsplaner, görs en värdering av EU:s uppskattade åtagande i det gemensamma sjukförsäkringssystemet för sjuk- och hälsovårdskostnader som ska betalas efter det att anställd personal gått i pension (exklusive bidrag).

Förändringar i nuvärdet av det förmånsbestämda pensionsåtagandet till anställda

Förändringar i nuvärdet av det förmånsbestämda pensionsåtagandet till anställda

Nuvärdet av en förmånsbestämd förpliktelse är nuvärdet av de förväntade framtida betalningarna, utan avdrag för värdet av eventuella förvaltningstillgångar, som krävs för att reglera en förpliktelse som härrör från anställdas tjänstgöring under innevarande period och tidigare perioder.

En analys av det innevarande årets förändringar vad gäller det förmånsbestämda pensionsåtagandet visas nedan:

| miljoner euro |
| --- |
| | Pensionssystemet för EU-tjänstemän | Andra pensionsplaner | Gemensamma sjukförsäkringssystemet | Totalt |
| Nuvärde per den 31.12.2015 | 54 967 | 1 613 | 7 662 | 64 242 |
| Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period | 2 267 | 83 | 283 | 2 634 |
| Räntekostnad | 1 264 | 29 | 161 | 1 454 |
| Aktuariella (nettovinster) och nettoförluster | 2 142 | 148 | (1 039 ) | 1 251 |
| Bidrag från medlemmar | — | — | 24 | 24 |
| Betalningar från planen | (1 330 ) | (44) | (55) | (1 429 ) |
| Ökning/(minskning) av skulder på grund av skatt på pensioner | (565) | 52 | — | (513) |
| Nuvärde per den 31.12.2016 | 58 746 | 1 882 | 7 036 | 67 664 |

miljoner euro

Pensionssystemet för EU-tjänstemän

Andra pensionsplaner

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Totalt

Nuvärde per den 31.12.2015

Nuvärde per den 31.12.2015

54 967

54 967

1 613

1 613

7 662

7 662

64 242

64 242

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period

2 267

2 267

83

83

283

283

2 634

2 634

Räntekostnad

Räntekostnad

1 264

1 264

29

29

161

161

1 454

1 454

Aktuariella (nettovinster) och nettoförluster

Aktuariella (nettovinster) och nettoförluster

2 142

2 142

148

148

(1 039 )

(1 039 )

1 251

1 251

Bidrag från medlemmar

Bidrag från medlemmar

—

—

24

24

24

24

Betalningar från planen

Betalningar från planen

(1 330 )

(1 330 )

(44)

(44)

(55)

(55)

(1 429 )

(1 429 )

Ökning/(minskning) av skulder på grund av skatt på pensioner

Ökning/(minskning) av skulder på grund av skatt på pensioner

(565)

(565)

52

52

—

(513)

(513)

Nuvärde per den 31.12.2016

Nuvärde per den 31.12.2016

58 746

58 746

1 882

1 882

7 036

7 036

67 664

67 664

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period är ökningen av nuvärdet av ett förmånsbestämt pensionsåtagande som uppstår till följd av nuvarande ledamöters tjänstgöring under den aktuella perioden.

Räntekostnader är den ökning under perioden av nuvärdet av ett förmånsbestämt pensionsåtagande som uppstår till följd av att ersättningarna är en period närmare reglering.

Aktuariella nettovinster och nettoförluster omfattar följande:

| — | Erfarenhetsbaserade justeringar (effekterna av skillnader mellan tidigare aktuariella antaganden för 2016 och vad som faktiskt har inträffat under 2016) och |
| --- | --- |

—

Erfarenhetsbaserade justeringar (effekterna av skillnader mellan tidigare aktuariella antaganden för 2016 och vad som faktiskt har inträffat under 2016) och

| — | effekterna av ändringar av aktuariella antaganden, såväl ekonomiska (t.ex. förväntade löneökningar) eller demografiska (t.ex. dödlighet). Dessa antaganden är i sig osäkra och kan därför uppvisa betydande förändringar från år till år. |
| --- | --- |

—

effekterna av ändringar av aktuariella antaganden, såväl ekonomiska (t.ex. förväntade löneökningar) eller demografiska (t.ex. dödlighet). Dessa antaganden är i sig osäkra och kan därför uppvisa betydande förändringar från år till år.

Ersättningar utbetalas under året enligt reglerna i systemet Dessa utbetalade ersättningar leder till en minskning av det förmånsbestämda pensionsåtagandet eftersom de inte längre ska betalas i framtiden.

Aktuariella antaganden – ersättningar till anställda

Aktuariella antaganden – ersättningar till anställda

Principen aktuariella antaganden som används vid värderingen av de två viktigaste försäkringssystemen för EU-anställda visas nedan:

| | Pensionssystemet för EU-tjänstemän | Gemensamma sjukförsäkringssystemet |
| --- | --- | --- |
| 2016 | | |
| Nominell diskonteringsränta | 1,7  % | 1,9  % |
| Förväntad inflationstakt | 1,4  % | 1,5  % |
| Realräntesats | 0,3  % | 0,4  % |
| Förväntade löneökningsnivåer | 1,2  % | 1,1  % |
| Förändringar av sjukvårdskostnader | Ej tillämpligt | 3,0  % |
| Pensionsålder | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2015 | | |
| Nominell diskonteringsränta | 2,0  % | 2,1  % |
| Förväntad inflationstakt | 1,4  % | 1,4  % |
| Realräntesats | 0,6  % | 0,7  % |
| Förväntade löneökningsnivåer | 1,2  % | 1,2  % |
| Förändringar av sjukvårdskostnader | Ej tillämpligt | 3,0  % |
| Pensionsålder | 63/64/65 | 63/64/66 |

Pensionssystemet för EU-tjänstemän

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

2016

2016

Nominell diskonteringsränta

Nominell diskonteringsränta

1,7  %

1,7  %

1,9  %

1,9  %

Förväntad inflationstakt

Förväntad inflationstakt

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Realräntesats

Realräntesats

0,3  %

0,3  %

0,4  %

0,4  %

Förväntade löneökningsnivåer

Förväntade löneökningsnivåer

1,2  %

1,2  %

1,1  %

1,1  %

Förändringar av sjukvårdskostnader

Förändringar av sjukvårdskostnader

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

3,0  %

3,0  %

Pensionsålder

Pensionsålder

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2015

2015

Nominell diskonteringsränta

Nominell diskonteringsränta

2,0  %

2,0  %

2,1  %

2,1  %

Förväntad inflationstakt

Förväntad inflationstakt

1,4  %

1,4  %

1,4  %

1,4  %

Realräntesats

Realräntesats

0,6  %

0,6  %

0,7  %

0,7  %

Förväntade löneökningsnivåer

Förväntade löneökningsnivåer

1,2  %

1,2  %

1,2  %

1,2  %

Förändringar av sjukvårdskostnader

Förändringar av sjukvårdskostnader

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

3,0  %

3,0  %

Pensionsålder

Pensionsålder

63/64/65

63/64/65

63/64/66

63/64/66

Dödligheten är baserad på livslängdstabellen för internationella tjänstemän (ICSLT 2013).

Den nominella diskonteringsräntan fastställs som värdet av nollkupongsavkastningskurvorna (med en löptid på 21 år räknat från och med december 2016 för pensionssystemet för tjänstemän och med en löptid på 26 år för det gemensamma sjukförsäkringssystemet). Den inflationstakt som används är den förväntade inflationstakten under en likvärdig tidsperiod. Den måste fastställas empiriskt, baserad på förväntade värden som uttrycks med hjälp av indexobligationer på de europeiska finansmarknaderna. Den reala diskonteringsräntan beräknas utifrån den nominella diskonteringsräntan och den förväntade långfristiga inflationstakten.

Förändring i förvaltningstillgångars nuvärde

Förändring i förvaltningstillgångars nuvärde

| miljoner euro |
| --- |
| | Andra pensionsplaner | Gemensamma sjukförsäkringssystemet | Totalt |
| Nuvärde per den 31.12.2015 | 149 | 280 | 428 |
| Förändring netto i förvaltningstillgångar | (10) | 14 | 4 |
| Nuvärde per den 31.12.2016 | 139 | 293 | 432 |

miljoner euro

Andra pensionsplaner

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Totalt

Nuvärde per den 31.12.2015

Nuvärde per den 31.12.2015

149

149

280

280

428

428

Förändring netto i förvaltningstillgångar

Förändring netto i förvaltningstillgångar

(10)

(10)

14

14

4

4

Nuvärde per den 31.12.2016

Nuvärde per den 31.12.2016

139

139

293

293

432

432

Femårstrend

Femårstrend

| miljoner euro |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| Skulder i form av ersättningar till anställda | 42 503 | 46 818 | 58 616 | 63 814 | 67 231 |

miljoner euro

2012

2013

2014

2015

2016

Skulder i form av ersättningar till anställda

Skulder i form av ersättningar till anställda

42 503

42 503

46 818

46 818

58 616

58 616

63 814

63 814

67 231

67 231

Den väsentliga ökningen av skulden för ersättningar till anställda under femårsperioden kan till stor del förklaras av att den reala diskonteringsränta som användes för att diskontera de framtida kassaflödena har minskat. Denna minskning är kopplad till de underliggande ekonomiska villkoren, särskilt de låga räntorna. När det gäller pensionssystemet för tjänstemän, sjönk t.ex. den reala diskonteringsräntan från 1,6 % i slutet av 2012 till 0,3 % i slutet av 2016.

Belopp som förts upp i resultaträkningen

Belopp som förts upp i resultaträkningen

| miljoner euro |
| --- |
| | Pensionssystemet för EU-tjänstemän | Andra pensionsplaner | Gemensamma sjukförsäkringssystemet | Totalt |
| 2016 | | | | |
| Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period | 2 042 | 97 | 283 | 2 422 |
| Räntekostnad | 1 138 | 33 | 161 | 1 332 |
| Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder | — | — | — | — |
| Förändring av förvaltningstillgångar | — | (7) | (45) | (52) |
| Personal- och pensionskostnader | 3 180 | 124 | 399 | 3 702 |
| Aktuariella vinster och förluster | 1 929 | 179 | (1 039 ) | 1 068 |
| Totalt | 5 108 | 302 | (640) | 4 770 |

miljoner euro

Pensionssystemet för EU-tjänstemän

Andra pensionsplaner

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Totalt

2016

2016

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period

2 042

2 042

97

97

283

283

2 422

2 422

Räntekostnad

Räntekostnad

1 138

1 138

33

33

161

161

1 332

1 332

Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder

Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder

—

—

—

—

Förändring av förvaltningstillgångar

Förändring av förvaltningstillgångar

—

(7)

(7)

(45)

(45)

(52)

(52)

Personal- och pensionskostnader

Personal- och pensionskostnader

3 180

3 180

124

124

399

399

3 702

3 702

Aktuariella vinster och förluster

Aktuariella vinster och förluster

1 929

1 929

179

179

(1 039 )

(1 039 )

1 068

1 068

Totalt

Totalt

5 108

5 108

302

302

(640)

(640)

4 770

4 770

Gemensamma sjukförsäkringssystemets känslighet

Gemensamma sjukförsäkringssystemets känslighet

En förändring med en procentenhet av sjukvårds kostnader skulle få följande konsekvenser:

| miljoner euro |
| --- |
| | En ökning med en procentenhet | En minskning med en procentenhet |
| De sammanlagda kostnaderna för tjänstgöring under innevarande period och räntekostnadskomponenter i periodiska nettosjukvårdskostnader efter avslutad anställning | 89 | (74) |
| Ackumulerade sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst | 2 201 | (1 828 ) |

miljoner euro

En ökning med en procentenhet

En minskning med en procentenhet

De sammanlagda kostnaderna för tjänstgöring under innevarande period och räntekostnadskomponenter i periodiska nettosjukvårdskostnader efter avslutad anställning

De sammanlagda kostnaderna för tjänstgöring under innevarande period och räntekostnadskomponenter i periodiska nettosjukvårdskostnader efter avslutad anställning

89

89

(74)

(74)

Ackumulerade sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst

Ackumulerade sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst

2 201

2 201

(1 828 )

(1 828 )

2.10.   AVSÄTTNINGAR

AVSÄTTNINGAR

| miljoner euro |
| --- |
| | Belopp per den 31.12.2015 | Ytterligare avsättningar | Belopp som inte har tagits i anspråk och som har återförts | Belopp som tagits i anspråk | Överföringar mellan tillgångskategorier | Förändring av värdering | Belopp per den 31.12.2016 |
| Rättsfall: | | | | | | | |
| Jordbruk | — | 40 | (21) | 0 | 129 | — | 149 |
| Sammanhållningspolitik | — | 19 | — | — | 198 | — | 217 |
| Övriga | 459 | 8 | (2) | (33) | (327) | (2) | 102 |
| Avveckling av kärnkraftsanläggningar | 1 078 | — | — | (29) | — | 64 | 1 113 |
| Finansiella avsättningar | 411 | 536 | (7) | (53) | — | (6) | 880 |
| Böter | 4 | 20 | — | — | — | — | 23 |
| Övriga | 79 | 24 | 9 | (23) | — | 38 | 127 |
| Totalt | 2 030 | 647 | (21) | (138) | — | 94 | 2 611 |
| Långfristiga | 1 716 | 491 | (22) | (9) | (304) | 65 | 1 936 |
| Kortfristiga | 314 | 156 | 1 | (128) | 304 | 29 | 675 |

miljoner euro

Belopp per den 31.12.2015

Ytterligare avsättningar

Belopp som inte har tagits i anspråk och som har återförts

Belopp som tagits i anspråk

Överföringar mellan tillgångskategorier

Förändring av värdering

Belopp per den 31.12.2016

Rättsfall:

Rättsfall:

Jordbruk

Jordbruk

—

40

40

(21)

(21)

0

0

129

129

—

149

149

Sammanhållningspolitik

Sammanhållningspolitik

—

19

19

—

—

198

198

—

217

217

Övriga

Övriga

459

459

8

8

(2)

(2)

(33)

(33)

(327)

(327)

(2)

(2)

102

102

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

1 078

1 078

—

—

(29)

(29)

—

64

64

1 113

1 113

Finansiella avsättningar

Finansiella avsättningar

411

411

536

536

(7)

(7)

(53)

(53)

—

(6)

(6)

880

880

Böter

Böter

4

4

20

20

—

—

—

—

23

23

Övriga

Övriga

79

79

24

24

9

9

(23)

(23)

—

38

38

127

127

Totalt

Totalt

2 030

2 030

647

647

(21)

(21)

(138)

(138)

—

94

94

2 611

2 611

Långfristiga

Långfristiga

1 716

1 716

491

491

(22)

(22)

(9)

(9)

(304)

(304)

65

65

1 936

1 936

Kortfristiga

Kortfristiga

314

314

156

156

1

1

(128)

(128)

304

304

29

29

675

675

Avsättningar är belopp som härrör från tidigare händelser och som troligen kommer att behöva betalas från EU- budgeten i framtiden.

Rättsfall

Rättsfall

Detta är en uppskattning av vilka belopp som sannolikt kommer att betalas ut efter årets slut med avseende på ett visst antal pågående rättsfall.

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

Under 2014 uppdaterades grunden för avsättningen genom 2014 års uppdaterade strategi om nedläggning och avfallshantering. Den är en uppföljning av de kommentarer som framkom när externa experter under 2012 granskade det gemensamma forskningscentrumets program för nedläggning och avfallshantering. Enligt EU:s redovisningsregler har avsättningen indexerats med hänsyn till inflationen och sedan diskonterats till nettonuvärdet (med tillämpning av en nollkupongränta). Den 31 december 2016 ledde detta till en avsättning på 1 113 miljoner euro, uppdelad mellan belopp som förväntas bli nyttjade under 2016 (27 miljoner euro) eller senare (1 086 miljoner euro).

Mot bakgrund av programmets beräknade varaktighet (cirka 20 år) bör det påpekas att uppskattningen är något osäker och att slutkostnaderna kan bli annorlunda än de kostnader som nu redovisas.

Finansiella avsättningar

Finansiella avsättningar

Dessa avser främst avsättningar för de förluster som beräknas uppstå i samband med säkerheterna för de olika finansieringsinstrumenten, där Europeiska investeringsfonden (EIF) och Europeiska investeringsbanken (EIB) har befogenhet att ställa säkerheter i eget namn men för kommissionens räkning och på dennas risk. Den finansiella risken för EU som är kopplade till garantier utjämnas dock. Långfristiga finansiella avsättningar diskonteras till sitt nettonuvärde (med tillämpning av en årlig swappränta i euro).

Ökningen av de finansiella avsättningarna hänför sig huvudsakligen till ytterligare avsättningar för utestående lån till Syrien som garanteras inom ramen för EIB:s mandat för utlåning till tredje land och till ökad aktivitet inom ramen för Horisont 2020-programmets och Cosmeprogrammets garantiinstrument.

2.11.   FINANSIELLA SKULDER

FINANSIELLA SKULDER

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Långfristiga finansiella skulder | | | |
| Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde | 2.11.1 | 55 067 | 51 764 |
| Finansiella skulder till verkligt värde genom resultatavräkning | 2.11.2 | — | — |
| Finansiellt garantiåtagande | 2.11.3 | — | — |
| | | 55 067 | 51 764 |
| Kortfristiga finansiella skulder | | | |
| Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde | 2.11.1 | 2 283 | 7 939 |
| Finansiella skulder till verkligt värde genom resultatavräkning | 2.11.2 | 1 | — |
| Finansiellt garantiåtagande | 2.11.3 | — | — |
| | | 2 284 | 7 939 |
| Totalt | | 57 351 | 59 703 |

miljoner euro

Not

31.12.2016

31.12.2015

Långfristiga finansiella skulder

Långfristiga finansiella skulder

Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde

Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde

2.11.1

2.11.1

55 067

55 067

51 764

51 764

Finansiella skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

2.11.2

2.11.2

—

—

Finansiellt garantiåtagande

Finansiellt garantiåtagande

2.11.3

2.11.3

—

—

55 067

55 067

51 764

51 764

Kortfristiga finansiella skulder

Kortfristiga finansiella skulder

Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde

Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde

2.11.1

2.11.1

2 283

2 283

7 939

7 939

Finansiella skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

2.11.2

2.11.2

1

1

—

Finansiellt garantiåtagande

Finansiellt garantiåtagande

2.11.3

2.11.3

—

—

2 284

2 284

7 939

7 939

Totalt

Totalt

57 351

57 351

59 703

59 703

2.11.1.   
  Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde

Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Upplåning för finansiellt stöd | 2.11.1.1 | 55 128 | 56 860 |
| Övriga finansiella skulder | 2.11.1.2 | 2 222 | 2 842 |
| Totalt | | 57 350 | 59 703 |
| Långfristiga | | 55 067 | 51 764 |
| Kortfristiga | | 2 283 | 7 939 |

miljoner euro

Not

31.12.2016

31.12.2015

Upplåning för finansiellt stöd

Upplåning för finansiellt stöd

2.11.1.1

2.11.1.1

55 128

55 128

56 860

56 860

Övriga finansiella skulder

Övriga finansiella skulder

2.11.1.2

2.11.1.2

2 222

2 222

2 842

2 842

Totalt

Totalt

57 350

57 350

59 703

59 703

Långfristiga

Långfristiga

55 067

55 067

51 764

51 764

Kortfristiga

Kortfristiga

2 283

2 283

7 939

7 939

2.11.1.1.   Upplåning för finansiellt stöd

Upplåning för finansiellt stöd

| miljoner euro |
| --- |
| | Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen | Betalningsbalansstöd | Makroekonomiskt stöd | Euratom | EKSG under avveckling | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2015 | 47 509 | 5 811 | 3 024 | 301 | 215 | 56 860 |
| Ny upplåning | 4 750 | — | 10 | — | — | 4 760 |
| Återbetalningar | (4 750 ) | (1 500 ) | (70) | (49) | — | (6 369 ) |
| Växelkursskillnader | — | — | — | — | (30) | (30) |
| Förändringar i bokfört värde | (53) | (40) | — | — | (1) | (94) |
| Totalt per den 31.12.2016 | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 184 | 55 128 |
| Långfristiga | 46 800 | 3 050 | 2 889 | 199 | 96 | 53 034 |
| Kortfristiga | 656 | 1 222 | 75 | 53 | 88 | 2 094 |

miljoner euro

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

Betalningsbalansstöd

Makroekonomiskt stöd

Euratom

EKSG under avveckling

Totalt

Totalt per den 31.12.2015

Totalt per den 31.12.2015

47 509

47 509

5 811

5 811

3 024

3 024

301

301

215

215

56 860

56 860

Ny upplåning

Ny upplåning

4 750

4 750

—

10

10

—

—

4 760

4 760

Återbetalningar

Återbetalningar

(4 750 )

(4 750 )

(1 500 )

(1 500 )

(70)

(70)

(49)

(49)

—

(6 369 )

(6 369 )

Växelkursskillnader

Växelkursskillnader

—

—

—

—

(30)

(30)

(30)

(30)

Förändringar i bokfört värde

Förändringar i bokfört värde

(53)

(53)

(40)

(40)

—

—

(1)

(1)

(94)

(94)

Totalt per den 31.12.2016

Totalt per den 31.12.2016

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

184

184

55 128

55 128

Långfristiga

Långfristiga

46 800

46 800

3 050

3 050

2 889

2 889

199

199

96

96

53 034

53 034

Kortfristiga

Kortfristiga

656

656

1 222

1 222

75

75

53

53

88

88

2 094

2 094

Upplåningen omfattar skulder som styrkts med intyg och uppgår till 54 951 miljoner euro (2015: 56 656 miljoner euro). Förändringarna i det bokförda värdet motsvarar förändringen i upplupna räntor.

Bortsett från EKSG under avveckling garanteras återbetalningen av ovannämnda lån ytterst genom EU-budgeten – se not 4.1.2, och i förlängningen av varje medlemsstat.

4.1.2

Lånens effektiva räntesatser (uttryckta som räntespann)

Lånens effektiva räntesatser (uttryckta som räntespann)

| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| Makroekonomiskt stöd | 0 % – 4,54  % | 0 % – 4,54  % |
| Euratom | 0 % – 5,68  % | 0 % – 5,67  % |
| Betalningsbalansstöd | 2,37  % – 3,37  % | 2,37  % – 3,62  % |
| Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen | 0,62  % – 3,75  % | 0,62  % – 3,75  % |
| EKSG under avveckling | 6,92  % – 9,78  % | 6,92  % – 9,78  % |

31.12.2016

31.12.2015

Makroekonomiskt stöd

Makroekonomiskt stöd

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

Euratom

Euratom

0 % – 5,68  %

0 % – 5,68  %

0 % – 5,67  %

0 % – 5,67  %

Betalningsbalansstöd

Betalningsbalansstöd

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,62  %

2,37  % – 3,62  %

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

EKSG under avveckling

EKSG under avveckling

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

2.11.1.2.   Övriga finansiella skulder

Övriga finansiella skulder

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Långfristiga | | |
| Skulder i samband med finansiell leasing | 1 545 | 1 648 |
| Byggnader som bekostas genom delbetalningar | 329 | 352 |
| Övriga | 160 | 122 |
| | 2 034 | 2 122 |
| Kortfristiga | | |
| Böter som ska återbetalas | 25 | 625 |
| Skulder i samband med finansiell leasing | 84 | 75 |
| Byggnader som bekostas genom delbetalningar | 22 | 21 |
| Övriga | 58 | (0) |
| | 189 | 721 |
| Totalt | 2 222 | 2 842 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Långfristiga

Långfristiga

Skulder i samband med finansiell leasing

Skulder i samband med finansiell leasing

1 545

1 545

1 648

1 648

Byggnader som bekostas genom delbetalningar

Byggnader som bekostas genom delbetalningar

329

329

352

352

Övriga

Övriga

160

160

122

122

2 034

2 034

2 122

2 122

Kortfristiga

Kortfristiga

Böter som ska återbetalas

Böter som ska återbetalas

25

25

625

625

Skulder i samband med finansiell leasing

Skulder i samband med finansiell leasing

84

84

75

75

Byggnader som bekostas genom delbetalningar

Byggnader som bekostas genom delbetalningar

22

22

21

21

Övriga

Övriga

58

58

(0)

(0)

189

189

721

721

Totalt

Totalt

2 222

2 222

2 842

2 842

Skulder i samband med finansiell leasing

Skulder i samband med finansiell leasing

| miljoner euro |
| --- |
| Beskrivning | Framtida belopp som ska betalas |
| < 1 år | 1–5 år | > 5 år | Total skuld |
| Mark och byggnader | 80 | 403 | 1 136 | 1 619 |
| Övriga materiella tillgångar | 4 | 6 | — | 10 |
| Totalt per den 31.12.2016 | 84 | 409 | 1 136 | 1 629 |
| Räntedel | 72 | 269 | 304 | 645 |
| Totala framtida minimileasingbetalningar per den 31.12.2016 | 156 | 678 | 1 439 | 2 274 |
| Sammanlagda framtida minimileasingkostnader per den 31.12.2015 | 132 | 658 | 1 608 | 2 396 |

miljoner euro

Beskrivning

Framtida belopp som ska betalas

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Total skuld

Mark och byggnader

Mark och byggnader

80

80

403

403

1 136

1 136

1 619

1 619

Övriga materiella tillgångar

Övriga materiella tillgångar

4

4

6

6

—

10

10

Totalt per den 31.12.2016

Totalt per den 31.12.2016

84

84

409

409

1 136

1 136

1 629

1 629

Räntedel

Räntedel

72

72

269

269

304

304

645

645

Totala framtida minimileasingbetalningar per den 31.12.2016

Totala framtida minimileasingbetalningar per den 31.12.2016

156

156

678

678

1 439

1 439

2 274

2 274

Sammanlagda framtida minimileasingkostnader per den 31.12.2015

Sammanlagda framtida minimileasingkostnader per den 31.12.2015

132

132

658

658

1 608

1 608

2 396

2 396

Beloppen ovan relaterade till leasing och byggnader måste finansieras genom framtida budgetar.

2.11.2.   
  Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Teoretiskt värde mottaget ben | Teoretiskt belopp betalningsben | Verkligt värde | Teoretiskt värde mottaget ben | Teoretiskt belopp betalningsben | Verkligt värde |
| Valutaforwardskontrakt | 99 | (101) | 1 | — | — | — |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Teoretiskt värde mottaget ben

Teoretiskt belopp betalningsben

Verkligt värde

Teoretiskt värde mottaget ben

Teoretiskt belopp betalningsben

Verkligt värde

Valutaforwardskontrakt

Valutaforwardskontrakt

99

99

(101)

(101)

1

1

—

—

—

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning per den 31 december 2016 hänför sig till ett valutaforwardskontrakt som EU ingått under 2016 i syfte att säkra valutarisken avseende innehav av skuldförbindelser i US-dollar i garantifonden för Efsi – se not 2.4.2.

2.4.2

Den 31 december 2016 delades alla finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning in i nivå 2 i rangordningen för verkligt värde (värdering enligt andra observerbara underliggande uppgifter än noterade priser).

2.11.3.   
  Finansiellt garantiåtagande

Finansiellt garantiåtagande

Det finansiella garantiåtagandet avser den garanti som lämnas genom Efsi. Efsis finansiella garantiåtagande uppgick den 31 december 2016 till noll euro, eftersom intäkterna enligt garantin översteg förväntade förluster (se not 4.1.1).

4.1.1

2.12.   SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

| miljoner euro |
| --- |
| | Bruttobelopp | Justeringar (4) | Nettobelopp per den 31.12.2016 | Bruttobelopp | Justeringar (4) | Nettobelopp per den 31.12.2015 |
| Ersättningsanspråk och fakturor från: | | | | | | |
| Medlemsstater: | | | | | | |
| Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | 500 | (34) | 467 | 2 621 | (230) | 2 391 |
| Eruf och Sammanhållningsfonden | 10 663 | (793) | 9 871 | 8 361 | (950) | 7 411 |
| Europeiska socialfonden | 4 145 | (95) | 4 050 | 3 355 | (2) | 3 353 |
| Övriga | 793 | (47) | 747 | 434 | (102) | 332 |
| Privata och offentliga enheter | 1 677 | (169) | 1 507 | 1 928 | (223) | 1 705 |
| Totala ersättningsanspråk och fakturor som tagits emot | 17 779 | (1 138 ) | 16 641 | 16 699 | (1 507 ) | 15 192 |
| EGFJ | 12 193 | Ej tillämpligt | 12 193 | 6 851 | Ej tillämpligt | 6 851 |
| Skulder på egna medel | 10 441 | Ej tillämpligt | 10 441 | 9 506 | Ej tillämpligt | 9 506 |
| Diverse skulder | 364 | Ej tillämpligt | 364 | 356 | Ej tillämpligt | 356 |
| Övriga | 364 | Ej tillämpligt | 364 | 286 | Ej tillämpligt | 286 |
| Totalt | 41 142 | (1 138 ) | 40 005 | 33 698 | (1 507 ) | 32 191 |

miljoner euro

Bruttobelopp

Justeringar (4)

4

Nettobelopp per den 31.12.2016

Bruttobelopp

Justeringar (4)

4

Nettobelopp per den 31.12.2015

Ersättningsanspråk och fakturor från:

Ersättningsanspråk och fakturor från:

Medlemsstater:

Medlemsstater:

Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

500

500

(34)

(34)

467

467

2 621

2 621

(230)

(230)

2 391

2 391

Eruf och Sammanhållningsfonden

Eruf och Sammanhållningsfonden

10 663

10 663

(793)

(793)

9 871

9 871

8 361

8 361

(950)

(950)

7 411

7 411

Europeiska socialfonden

Europeiska socialfonden

4 145

4 145

(95)

(95)

4 050

4 050

3 355

3 355

(2)

(2)

3 353

3 353

Övriga

Övriga

793

793

(47)

(47)

747

747

434

434

(102)

(102)

332

332

Privata och offentliga enheter

Privata och offentliga enheter

1 677

1 677

(169)

(169)

1 507

1 507

1 928

1 928

(223)

(223)

1 705

1 705

Totala ersättningsanspråk och fakturor som tagits emot

Totala ersättningsanspråk och fakturor som tagits emot

17 779

17 779

(1 138 )

(1 138 )

16 641

16 641

16 699

16 699

(1 507 )

(1 507 )

15 192

15 192

EGFJ

EGFJ

12 193

12 193

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

12 193

12 193

6 851

6 851

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

6 851

6 851

Skulder på egna medel

Skulder på egna medel

10 441

10 441

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

10 441

10 441

9 506

9 506

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

9 506

9 506

Diverse skulder

Diverse skulder

364

364

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

364

364

356

356

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

356

356

Övriga

Övriga

364

364

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

364

364

286

286

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

286

286

Totalt

Totalt

41 142

41 142

(1 138 )

(1 138 )

40 005

40 005

33 698

33 698

(1 507 )

(1 507 )

32 191

32 191

Skulder till leverantörer och stödmottagare innefattar betalningsansökningar med kostnadsredogörelser som kommissionen tagit emot inom ramen för bidragsverksamheten. De krediteras med det begärda beloppet så snart ansökan har tagits emot. Om motparten är en medlemsstat, kategoriseras den som sådan. Samma förfarande gäller för fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandling. De berörda ersättningsanspråken har beaktats vid förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Sedan avgränsningarna gjorts har de beräknade stödberättigande beloppen därför redovisats som kostnader, medan den återstående delen redovisas som ”Beräknade icke-stödberättigande kostnader och andra förestående förskottsbetalningar till medlemsstaterna” (se nedan).

Nästan alla ersättningsanspråk som ingår i de utestående budgetåtagandena finns med vid årets slut: alla belopp från medlemsstaterna och en stor andel andra enhetsfakturor.

De största förändringarna rör Europeiska garantifonden för jordbruket och beror på ett bättre genomförande av betalningarna på medlemsstatsnivå under 2016 jämfört med 2015 – detta innebar att faktiska ersättningsanspråk lämnades och inte behövde uppskattas vid årets slut. Ökningen på 5,3 miljarder euro uppvägs därför av en liknande minskning av upplupna belopp – se not 2.13.

2.13

Den stora minskningen av skulder till leverantörer och stödmottagare inom ramen för Ejflu beror huvudsakligen på en minskning av de fordringar som mottagits för perioden 2007–2013, som är i långt framskridna stadier av avslut.

Den andra stora ökningen av skulderna är sammanhållningspolitiken (13,9 miljarder euro 2016 jämfört med 10,8 miljarder euro 2015) och som till största delen hänför sig till den föregående programperioden 2007–2013. Ett begränsat antal kostnadsredovisningar har lämnats in för programperioden 2014–2020. Det beror bland annat på att man inte utsett förvaltningsmyndigheter.

Under programperioden 2014–2020 föreskrivs i förordningen om gemensamma bestämmelser som ska tillämpas på strukturfonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden), Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) att EU-budgeten är skyddad genom ett systematiskt bevarande av 10 % av de mellanliggande betalningar som verkställs. I februari efter budgetårets slut (1 juli–30 juni) är kontrollcykeln fullständig, både genom förvaltningskontroller av förvaltningsmyndigheterna och revisioner från revisionsmyndigheterna. Kommissionen granskar de kvalitetssäkringsdokument och räkenskaper som ska lämnas in av medlemsstaternas berörda myndigheter. Utbetalning eller återkrav av slutbetalningen görs först efter det att denna bedömning är färdig och räkenskaperna godkänts. Det belopp som hållits inne enligt denna bestämmelse uppgick vid utgången av 2016 till 1 miljard euro.

Skulder på egna medel avser medlemsstaternas bidrag till EU-budgeten. Dessa ska återbetalas vid årets slut enligt den fjärde och femte ändringsbudgeten från 2016. Det betydande beloppet beror på det sena antagandet av ändringsbudget 4 och 5/2016 som fastställdes på grundval av förordningen om egna medel och justeringarna i samband med de nya bestämmelser som infördes genom beslutet om egna medel från 2014 och som betalades ut till medlemsstaterna först i januari 2017.

Beräknade icke-stödberättigande kostnader och andra förestående förskottsbetalningar till medlemsstaterna.

Beräknade icke-stödberättigande kostnader och andra förestående förskottsbetalningar till medlemsstaterna.

Skulderna har minskats med den del av ansökan som motsvarar mottagna ersättningsanspråk som ännu inte kontrollerats och som senare inte bedömdes vara stödberättigande. De största beloppen rör de generaldirektorat som arbetar med strukturåtgärder. Skulderna minskas även med den del av de mottagna ersättningsanspråken som avser övriga förskott till medlemsstater (se not 2.5.2) som återstår att utbetala vid årets slut (395 miljoner euro).

2.5.2

Ansökningar om förfinansiering

Ansökningar om förfinansiering

Utöver de ovanstående beloppen hade förfinansieringsansökningar motsvarande 594 miljoner euro mottagits, men ännu inte betalats vid årets slut. Enligt EU:s redovisningsregler bokförs inte dessa belopp som skulder.

2.13.   UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER

UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Upplupna kostnader | 66 800 | 67 358 |
| Förutbetalda intäkter | 638 | 869 |
| Övriga | 143 | 175 |
| Totalt | 67 580 | 68 402 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Upplupna kostnader

Upplupna kostnader

66 800

66 800

67 358

67 358

Förutbetalda intäkter

Förutbetalda intäkter

638

638

869

869

Övriga

Övriga

143

143

175

175

Totalt

Totalt

67 580

67 580

68 402

68 402

De upplupna kostnaderna delas upp på följande sätt:

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| EGFJ | 33 033 | 38 263 |
| Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | 17 024 | 14 806 |
| Eruf och Sammanhållningsfonden | 7 157 | 5 026 |
| Europeiska socialfonden | 3 473 | 2 636 |
| Övriga | 6 112 | 6 627 |
| Totalt | 66 800 | 67 358 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

EGFJ

EGFJ

33 033

33 033

38 263

38 263

Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

17 024

17 024

14 806

14 806

Eruf och Sammanhållningsfonden

Eruf och Sammanhållningsfonden

7 157

7 157

5 026

5 026

Europeiska socialfonden

Europeiska socialfonden

3 473

3 473

2 636

2 636

Övriga

Övriga

6 112

6 112

6 627

6 627

Totalt

Totalt

66 800

66 800

67 358

67 358

De största förändringarna rör Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och beror på ett bättre genomförande av betalningarna på medlemsstatsnivå under 2016 jämfört med 2015 – detta innebar att faktiska ersättningsanspråk lämnades och inte behövde uppskattas vid årets slut. Minskningen på 5,2 miljarder euro uppvägs därför av en liknande ökning av skulderna – se not 2.12.

2.12

Ökningen på 3 miljarder euro i sammanhållning beror på att genomförandet ökat hos de slutliga stödmottagarna.

Ökningen i upplupna belopp avseende Ejflu (2,2 miljarder euro) är kopplad till en lägre nivå av mottagna ersättningsanspråk för perioden 2014–2020, vilket innebar en större mängd upplupna belopp vid årets slut.

Bortsett från EGFJ är alla andra medlemsstaters upplupna belopp inkluderade i de utestående åtagandena, vilket även gäller för de flesta av de övriga upplupna beloppen – se not 5.1.

5.1

NETTOTILLGÅNGAR

NETTOTILLGÅNGAR

2.14.   RESERVER

RESERVER

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Reserv verkligt värde | 2.14.1 | 325 | 292 |
| Reserv för garantifonden | 2.14.2 | 2 643 | 2 561 |
| Övriga reserver | 2.14.3 | 1 873 | 1 829 |
| Totalt | | 4 841 | 4 682 |

miljoner euro

Not

31.12.2016

31.12.2015

Reserv verkligt värde

Reserv verkligt värde

2.14.1

2.14.1

325

325

292

292

Reserv för garantifonden

Reserv för garantifonden

2.14.2

2.14.2

2 643

2 643

2 561

2 561

Övriga reserver

Övriga reserver

2.14.3

2.14.3

1 873

1 873

1 829

1 829

Totalt

Totalt

4 841

4 841

4 682

4 682

2.14.1.   
  Reserv verkligt värde

Reserv verkligt värde

I enlighet med EU:s redovisningsregler redovisas justeringar till verkligt värde i fråga om finansiella tillgångar som kan säljas genom reserven för verkligt värde.

Förändringar i reserven för verkligt värde under perioden

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Finansiella tillgångar som kan säljas: | | |
| Inkluderade i reserven för verkligt värde | 34 | 79 |
| Inkluderade i resultaträkningen | 0 | (33) |
| | 34 | 46 |
| Avser andelar som redovisats genom kapitalandelsmetoden | (0) | 7 |
| Totalt | 33 | 53 |

miljoner euro

2016

2015

Finansiella tillgångar som kan säljas:

Finansiella tillgångar som kan säljas:

Inkluderade i reserven för verkligt värde

Inkluderade i reserven för verkligt värde

34

34

79

79

Inkluderade i resultaträkningen

Inkluderade i resultaträkningen

0

0

(33)

(33)

34

34

46

46

Avser andelar som redovisats genom kapitalandelsmetoden

Avser andelar som redovisats genom kapitalandelsmetoden

(0)

(0)

7

7

Totalt

Totalt

33

33

53

53

2.14.2.   
  Reserv för garantifonden

Reserv för garantifonden

Denna reserv avspeglar det fastställda målbelopp på 9 % av de utestående belopp som garanterats genom EU-budgeten inom ramen för EIB:s externa utlåningsmandat som ska hållas som tillgångar i garantifonden för åtgärder avseende tredje land (se not 2.4.1).

2.4.1

2.14.3.   
  Övriga reserver

Övriga reserver

Beloppet avser huvudsakligen reserven för EKSG under avveckling (1 524 miljoner euro). Denna reserv berör kol- och stålforskningsfonden som inrättades i samband med avvecklingen av EKSG.

2.15.   FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA

FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA

| miljoner euro |
| --- |
| Fordringar på medlemsstaterna per den 31.12.2015 | 77 124 |
| Återbetalning av 2015 års budgetöverskott till medlemsstaterna | 1 349 |
| Förändringar i reserven för garantifonden | 82 |
| Förändringar i övriga reserver | 58 |
| Årets ekonomiska resultat | (1 733 ) |
| Totala fordringar på medlemsstaterna per den 31.12.2016 | 76 881 |

miljoner euro

Fordringar på medlemsstaterna per den 31.12.2015

Fordringar på medlemsstaterna per den 31.12.2015

77 124

77 124

Återbetalning av 2015 års budgetöverskott till medlemsstaterna

Återbetalning av 2015 års budgetöverskott till medlemsstaterna

1 349

1 349

Förändringar i reserven för garantifonden

Förändringar i reserven för garantifonden

82

82

Förändringar i övriga reserver

Förändringar i övriga reserver

58

58

Årets ekonomiska resultat

Årets ekonomiska resultat

(1 733 )

(1 733 )

Totala fordringar på medlemsstaterna per den 31.12.2016

Totala fordringar på medlemsstaterna per den 31.12.2016

76 881

76 881

Detta belopp utgör de överskjutande kostnader som EU hade ådragit sig fram till den 31 december och som måste finansieras genom framtida budgetar. Många kostnader bokförs enligt den periodiserade redovisningen år n även om de faktiskt betalas ut år n+1 (eller senare) och därmed finansieras via budgeten för år n+1 (eller senare). Skulderna översteg kraftigt tillgångarna vid årsskiftet eftersom dessa kostnader togs upp i räkenskaperna medan de motsvarande beloppen finansieras via framtida budgetar. De största beloppen i sammanhanget är verksamheten i Europeiska garantifonden för jordbruket och utbetalningar av ersättningar till anställda.

Det bör noteras att ovanstående inte har någon effekt på budgetutfallet – budgetintäkterna ska alltid vara lika med budgetkostnaderna, eftersom eventuella intäktsöverskott återförs till medlemsstaterna.

3.   NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

INTÄKTER

INTÄKTER

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION: EGNA MEDEL

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION: EGNA MEDEL

3.1.   EGNA MEDEL FRÅN BNI

EGNA MEDEL FRÅN BNI

EU:s verksamhetsintäkter kommer i huvudsak från de egna medlen. Av de tre kategorierna av egna medel, traditionella egna medel, de egna medlen från mervärdesskatt och de BNI-baserade medlen är intäkterna från BNI-medel på 95 578 miljoner euro (2015: 95 355 miljoner euro) de största.

3.2.   TRADITIONELLA EGNA MEDEL

TRADITIONELLA EGNA MEDEL

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Tullavgifter | 20 301 | 18 524 |
| Sockeravgifter | 138 | 125 |
| Totalt | 20 439 | 18 649 |

miljoner euro

2016

2015

Tullavgifter

Tullavgifter

20 301

20 301

18 524

18 524

Sockeravgifter

Sockeravgifter

138

138

125

125

Totalt

Totalt

20 439

20 439

18 649

18 649

Traditionella egna medel omfattar tullar och sockeravgifter. Medlemsstaterna behåller 20 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnader och beloppen ovan anges netto efter avdrag av dessa kostnader.

3.3.   EGNA MEDEL FRÅN MERVÄRDESSKATT

EGNA MEDEL FRÅN MERVÄRDESSKATT

De mervärdesskattebaserade egna medlen tas ut från medlemsstaternas mervärdesskattebaser, som är teoretiskt harmoniserade bedömningsunderlag i enlighet med EU:s regler. Bidrag från mervärdesskatt beräknas med hjälp av en enhetlig sats på 0,3 % för varje medlemsstats mervärdesskattebas. För perioden 2014–2020 föreskrivs i rådets beslut 2014/335/EU, Euratom en reducerad uttagssats (0,15 %) för Tyskland, Nederländerna och Sverige. Minskningen av inkomster från mervärdesskatt under 2016 förklaras främst av det faktum att den reducerade uttagssatsen för första gången var tillämplig år 2016, efter ikraftträdandet av beslutet om egna medel från 2014.

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION: ÖVERFÖRINGAR

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION: ÖVERFÖRINGAR

3.4.   BÖTER

BÖTER

Intäkterna på 3 858 miljoner euro (år 2015: 531 miljoner euro) avser böter som kommissionen ålagt för överträdelser, främst avseende konkurrensärenden. Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när kommissionens beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller dem som beslutet riktar sig till. De huvudsakliga beloppen under 2016 och den stora ökningen jämfört med bötesintäkterna från 2015 avser böter på marknaderna för lastbilar (2 927 miljoner euro) och banksektorn (485 miljoner euro).

3.5.   ÅTERKRAV AV UTGIFTER

ÅTERKRAV AV UTGIFTER

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Delad förvaltning | 1 876 | 1 465 |
| Direkt förvaltning | 56 | 76 |
| Indirekt förvaltning | 15 | 6 |
| Totalt | 1 947 | 1 547 |

miljoner euro

2016

2015

Delad förvaltning

Delad förvaltning

1 876

1 876

1 465

1 465

Direkt förvaltning

Direkt förvaltning

56

56

76

76

Indirekt förvaltning

Indirekt förvaltning

15

15

6

6

Totalt

Totalt

1 947

1 947

1 547

1 547

Denna rubrik avser huvudsakligen betalningskrav som utfärdats av kommissionen och som inkasseras eller avräknas mot (dvs. dras av från) efterföljande betalningar som registrerats i kommissionens bokföringssystem. Syftet är att återvinna utgifter som tidigare betalats ut från den allmänna budgeten. Återkrav baseras på kontroller, revisioner eller analyser av stödberättigande och därför utgör dessa åtgärder viktiga överväganden vid genomförandet av EU-budgeten. Dessa skyddar EU-budgeten från lagstridiga utgifter och är särskilt viktiga sedan revisionsrätten i sina revisionsresultat funnit en väsentlig nivå felaktiga utbetalningar från EU-budgeten – se revisionsrättens årsrapport inklusive revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

I denna kategori ingår även betalningskrav från medlemsstater till mottagare av EGFJ-ersättningar samt skillnaden i uppskattade upplupna intäkter från föregående årsslut jämfört med det aktuella året.

Beloppen i tabellen ovan är intäkter som uppkommer till följd av utfärdande av betalningskrav. Av denna orsak kan dessa siffror inte visa den fulla omfattningen av åtgärder som vidtagits för att skydda EU-budgeten, och visar dem inte heller, särskilt avseende sammanhållningspolitiken där det finns specifika mekanismer för att säkerställa korrigering av kostnader som inte är stödberättigande, där merparten inte inbegriper utfärdandet av ett betalningskrav. Här ingår inte belopp som återkrävts genom avräkning mot kostnader, belopp som återkrävts genom tillbakadragande och återkrav av förfinansiering.

Merparten av totalbeloppet hanteras genom återkrav vid delad förvaltning:

Jordbruk: EGFJ och landsbygdsutveckling

Jordbruk: EGFJ och landsbygdsutveckling

I fråga om EGFJ och Ejflu är de belopp som under året redovisas som intäkter under denna rubrik finansiella korrigeringar för året och återbetalningar som medlemsstaterna deklarerat och återkrävt under året. Som intäkter redovisas även nettoökningen av utestående belopp som rör bedrägerier eller oriktigheter och som medlemsstaterna deklarerat vara återkrävda vid årets slut.

Sammanhållningspolitik

Sammanhållningspolitik

I de belopp som avser sammanhållningspolitiken ingår av kommissionen utfärdade betalningskrav som rör felaktiga utbetalningar från tidigare år och avdrag för kostnader minus en minskning av upplupna intäkter vid årets slut.

3.6.   ÖVRIGA INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

ÖVRIGA INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Budgetjusteringar | 1 956 | 984 |
| Skatt och bidrag från personal | 1 189 | 1 115 |
| Bidrag från tredjeländer | 953 | 946 |
| Bidragen från medlemsstaterna för externt bistånd | 732 | 0 |
| Överföring av tillgångar | 147 | 197 |
| Justering av avsättningar | 14 | 71 |
| Jordbruksavgifter | 5 | 814 |
| Övriga | 744 | 939 |
| Totalt | 5 740 | 5 067 |

miljoner euro

2016

2015

Budgetjusteringar

Budgetjusteringar

1 956

1 956

984

984

Skatt och bidrag från personal

Skatt och bidrag från personal

1 189

1 189

1 115

1 115

Bidrag från tredjeländer

Bidrag från tredjeländer

953

953

946

946

Bidragen från medlemsstaterna för externt bistånd

Bidragen från medlemsstaterna för externt bistånd

732

732

0

0

Överföring av tillgångar

Överföring av tillgångar

147

147

197

197

Justering av avsättningar

Justering av avsättningar

14

14

71

71

Jordbruksavgifter

Jordbruksavgifter

5

5

814

814

Övriga

Övriga

744

744

939

939

Totalt

Totalt

5 740

5 740

5 067

5 067

Budgetjusteringarna innefattar bland annat överskottet från 2015 års budget (1 349 miljoner euro), vilket medlemsstaterna indirekt får tillbaka eftersom deras bidrag av egna medel till nästa års budget i EU reduceras. Överskottet tas således upp som en intäkt för 2016.

Intäkterna från skatter och bidrag från personalen utgörs av direkta avdrag från personalens löner, främst i form av bidrag till personalens pensionssystem samt inkomstskatt, vilka är de två viktigaste beloppen.

Bidrag från tredjeländer är bidrag från medlemsländerna i EFTA och anslutningsländer.

Bidragen från medlemsstaterna för externt bistånd utgörs i huvudsak av de belopp som mottagits för att upprätta faciliteten för flyktingar i Turkiet.

Intäkter för överföring av tillgångar avser överföringen av satelliter under Copernicus-programmet (tidigare GMES-programmet) från Europeiska rymdorganisationen (ESA) till kommissionen (se not 2.2). Denna överföring utgör enligt EU:s redovisningsregler en transaktion utan motprestation och uppstår under framtida perioder för återstående Copernicus-satelliter som för närvarande är under uppförande.

Jordbruksavgifterna avser i första hand mjölkavgifterna. Dessa avgifter är ett sätt att styra marknaden genom påföljder för mjölkproducenter som överskrider sina referenskvantiteter. Då avgifterna inte är kopplade till kommissionens förskottsbetalningar anses de i praktiken utgöra inkomster som avsatts för särskilda ändamål. De stora beloppen för mjölkavgifterna under förra året beror främst på tilläggsavgiften på 811 miljoner euro.

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

3.7.   FINANSIELLA INTÄKTER

FINANSIELLA INTÄKTER

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Ränteintäkter på: | | |
| Förfinansiering | (0) | 9 |
| Sena betalningar | 108 | 20 |
| Finansiella tillgångar som kan säljas | 24 | 56 |
| Lån | 1 446 | 1 616 |
| Likvida medel | 6 | 14 |
| Nedskrivna finansiella tillgångar | 9 | 7 |
| Övriga | 0 | 0 |
| Ränteintäkt | 1 592 | 1 721 |
| Intäkter från utdelningar | 13 | 8 |
| Realisationsvinst på försäljning av finansiella tillgångar | 35 | 50 |
| Finansiella intäkter från finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning | 0 | — |
| Övriga finansiella intäkter | 128 | 66 |
| Totalt | 1 769 | 1 846 |

miljoner euro

2016

2015

Ränteintäkter på:

Ränteintäkter på:

Förfinansiering

Förfinansiering

(0)

(0)

9

9

Sena betalningar

Sena betalningar

108

108

20

20

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

24

24

56

56

Lån

Lån

1 446

1 446

1 616

1 616

Likvida medel

Likvida medel

6

6

14

14

Nedskrivna finansiella tillgångar

Nedskrivna finansiella tillgångar

9

9

7

7

Övriga

Övriga

0

0

0

0

Ränteintäkt

Ränteintäkt

1 592

1 592

1 721

1 721

Intäkter från utdelningar

Intäkter från utdelningar

13

13

8

8

Realisationsvinst på försäljning av finansiella tillgångar

Realisationsvinst på försäljning av finansiella tillgångar

35

35

50

50

Finansiella intäkter från finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella intäkter från finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

0

0

—

—

Övriga finansiella intäkter

Övriga finansiella intäkter

128

128

66

66

Totalt

Totalt

1 769

1 769

1 846

1 846

Ränteintäkter från lån avser främst lån som beviljats för finansiellt stöd (se not 2.4.3).

2.4.3

3.8.   ÖVRIGA INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

ÖVRIGA INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Växelkursvinster | 331 | 970 |
| Avgiftsintäkter för tjänsteprestationer | 267 | 358 |
| Avgifts- och premieintäkter för finansiella instrument | 48 | 43 |
| Försäljning av varor | 46 | 43 |
| Intäkter från materiella anläggningstillgångar | 17 | 4 |
| Övriga | 288 | 145 |
| Totalt | 996 | 1 562 |

miljoner euro

2016

2015

Växelkursvinster

Växelkursvinster

331

331

970

970

Avgiftsintäkter för tjänsteprestationer

Avgiftsintäkter för tjänsteprestationer

267

267

358

358

Avgifts- och premieintäkter för finansiella instrument

Avgifts- och premieintäkter för finansiella instrument

48

48

43

43

Försäljning av varor

Försäljning av varor

46

46

43

43

Intäkter från materiella anläggningstillgångar

Intäkter från materiella anläggningstillgångar

17

17

4

4

Övriga

Övriga

288

288

145

145

Totalt

Totalt

996

996

1 562

1 562

KOSTNADER

KOSTNADER

3.9.   DELAD FÖRVALTNING

DELAD FÖRVALTNING

| miljoner euro |
| --- |
| Genomförda av medlemsstater | 2016 | 2015 |
| Europeiska garantifonden för jordbruket | 44 152 | 45 032 |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | 12 604 | 16 376 |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden | 35 045 | 38 745 |
| Europeiska socialfonden | 9 366 | 9 849 |
| Övriga | 1 606 | 2 380 |
| Totalt | 102 772 | 112 382 |

miljoner euro

Genomförda av medlemsstater

2016

2015

Europeiska garantifonden för jordbruket

Europeiska garantifonden för jordbruket

44 152

44 152

45 032

45 032

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

12 604

12 604

16 376

16 376

Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden

Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden

35 045

35 045

38 745

38 745

Europeiska socialfonden

Europeiska socialfonden

9 366

9 366

9 849

9 849

Övriga

Övriga

1 606

1 606

2 380

2 380

Totalt

Totalt

102 772

102 772

112 382

112 382

Övergången från den tidigare programplaneringsperioden 2007–2013 till perioden 2014–2020 förklarar minskningen av kostnader på 4,2 miljarder euro på sammanhållningsområdet: Som väntat har de kostnader som redovisats för föregående period minskat, medan kostnaderna för nuvarande period ökar, men förblir lägre. Av samma skäl förklarar minskningen av utgifter inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och andra landsbygdsutvecklingsinstrument med 3,8 miljarder euro – se också not 2.13.

2.13

Underrubriken ”Övrigt” omfattar främst följande: Fiske och havsfrågor (756 miljoner euro), asyl och migration (310 miljoner euro) och fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (178 miljoner euro).

3.10.   DIREKT FÖRVALTNING

DIREKT FÖRVALTNING

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Genomfört av kommissionen | 9 254 | 10 089 |
| Genomfört av EU:s genomförandeorgan | 6 259 | 5 532 |
| Genomfört av förvaltningsfonder | 97 | 6 |
| Totalt | 15 610 | 15 626 |

miljoner euro

2016

2015

Genomfört av kommissionen

Genomfört av kommissionen

9 254

9 254

10 089

10 089

Genomfört av EU:s genomförandeorgan

Genomfört av EU:s genomförandeorgan

6 259

6 259

5 532

5 532

Genomfört av förvaltningsfonder

Genomfört av förvaltningsfonder

97

97

6

6

Totalt

Totalt

15 610

15 610

15 626

15 626

Dessa belopp rör främst genomförandet av forskningspolitiken (7,1 miljarder euro), nätverksprogrammen (2,0 miljarder euro), den europeiska grannskapspolitiken (1,0 miljard euro), instrumenten för utvecklingssamarbete (1,2 miljarder euro) och humanitärt bistånd (0,7 miljarder euro).

3.11.   INDIREKT FÖRVALTNING

INDIREKT FÖRVALTNING

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Genomförd av andra EU-byråer och EU-organ | 2 547 | 1 209 |
| Genomförd av tredjeländer | 876 | 905 |
| Genomförd av internationella organisationer | 2 382 | 2 127 |
| Genomförd av andra enheter | 2 035 | 2 107 |
| Totalt | 7 840 | 6 348 |

miljoner euro

2016

2015

Genomförd av andra EU-byråer och EU-organ

Genomförd av andra EU-byråer och EU-organ

2 547

2 547

1 209

1 209

Genomförd av tredjeländer

Genomförd av tredjeländer

876

876

905

905

Genomförd av internationella organisationer

Genomförd av internationella organisationer

2 382

2 382

2 127

2 127

Genomförd av andra enheter

Genomförd av andra enheter

2 035

2 035

2 107

2 107

Totalt

Totalt

7 840

7 840

6 348

6 348

3.12.   PERSONAL- OCH PENSIONSKOSTNADER

PERSONAL- OCH PENSIONSKOSTNADER

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Personalkostnader | 6 074 | 5 838 |
| Pensionskostnader | 3 702 | 4 435 |
| Totalt | 9 776 | 10 273 |

miljoner euro

2016

2015

Personalkostnader

Personalkostnader

6 074

6 074

5 838

5 838

Pensionskostnader

Pensionskostnader

3 702

3 702

4 435

4 435

Totalt

Totalt

9 776

9 776

10 273

10 273

De höjda pensionskostnaderna utgör en del av de förändringar som har uppkommit till följd av att aktuariella värderingar utfördes av de ersättningar som ska utbetalas till de anställda i stället för aktuariella antaganden.

3.13.   ÄNDRINGAR I AKTUARIELLA ANTAGANDEN OM ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

ÄNDRINGAR I AKTUARIELLA ANTAGANDEN OM ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

Den aktuariella nettoförlusten på 1 miljard euro under denna rubrik gäller de skulder som avser ersättningar till anställda och som tagits upp i balansräkningen (se not 2.9).

2.9

3.14.   FINANSIERINGSKOSTNADER

FINANSIERINGSKOSTNADER

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Räntekostnader: | | |
| Upplåning | 1 440 | 1 607 |
| Övriga | 57 | 21 |
| Finansiell leasing | 67 | 91 |
| Nedskrivning av finansiella tillgångar som kan säljas | 40 | 27 |
| Nedskrivningsförlust från lån och fordringar | 184 | 174 |
| Realisationsförlust på försäljning av finansiella tillgångar | 0 | 3 |
| Förlust på finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning | 1 | — |
| Övriga finansieringskostnader | 116 | 63 |
| Totalt | 1 904 | 1 986 |

miljoner euro

2016

2015

Räntekostnader:

Räntekostnader:

Upplåning

Upplåning

1 440

1 440

1 607

1 607

Övriga

Övriga

57

57

21

21

Finansiell leasing

Finansiell leasing

67

67

91

91

Nedskrivning av finansiella tillgångar som kan säljas

Nedskrivning av finansiella tillgångar som kan säljas

40

40

27

27

Nedskrivningsförlust från lån och fordringar

Nedskrivningsförlust från lån och fordringar

184

184

174

174

Realisationsförlust på försäljning av finansiella tillgångar

Realisationsförlust på försäljning av finansiella tillgångar

0

0

3

3

Förlust på finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

Förlust på finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

1

1

—

Övriga finansieringskostnader

Övriga finansieringskostnader

116

116

63

63

Totalt

Totalt

1 904

1 904

1 986

1 986

Räntekostnaderna för upplåning motsvarar ränteintäkterna på utlåning för finansiellt stöd (rygg-mot-rygg-transaktioner).

3.15.   RESULTAT FRÅN ANDELAR I GEMENSAMMA FÖRETAG OCH INTRESSEFÖRETAG

RESULTAT FRÅN ANDELAR I GEMENSAMMA FÖRETAG OCH INTRESSEFÖRETAG

Enligt kapitalandelsmetoden ska EU i sin resultaträkning ta upp sin andel av resultatet i intresseföretag och gemensamma företag (se not 2.3).

2.3

3.16.   ÖVRIGA KOSTNADER

ÖVRIGA KOSTNADER

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Administration och it | 2 455 | 2 419 |
| Materiella anläggningstillgångar | 1 404 | 1 304 |
| Justering av avsättningar | 685 | 520 |
| Växelkursförluster | 505 | 785 |
| Nedsättning av böter av domstolen | 18 | 1 137 |
| Övriga | 419 | 458 |
| Totalt | 5 486 | 6 623 |

miljoner euro

2016

2015

Administration och it

Administration och it

2 455

2 455

2 419

2 419

Materiella anläggningstillgångar

Materiella anläggningstillgångar

1 404

1 404

1 304

1 304

Justering av avsättningar

Justering av avsättningar

685

685

520

520

Växelkursförluster

Växelkursförluster

505

505

785

785

Nedsättning av böter av domstolen

Nedsättning av böter av domstolen

18

18

1 137

1 137

Övriga

Övriga

419

419

458

458

Totalt

Totalt

5 486

5 486

6 623

6 623

Minskningen av övriga kostnader beror framför allt på nedskrivning av böter som ålagts under 2015, i de fall domstolen hade fattat beslut till förmån för det bötfällda företaget.

I de materiella anläggningstillgångarna ingår 383 miljoner euro (år 2015: 373 miljoner euro) för operationella leasingavtal.

Kostnader för forskning och utveckling tas upp under administrativa kostnader och it-kostnader enligt följande:

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Kostnader för forskning | 344 | 384 |
| Utvecklingskostnader som inte tillgångsredovisas | 88 | 60 |
| Totalt | 431 | 443 |

miljoner euro

2016

2015

Kostnader för forskning

Kostnader för forskning

344

344

384

384

Utvecklingskostnader som inte tillgångsredovisas

Utvecklingskostnader som inte tillgångsredovisas

88

88

60

60

Totalt

Totalt

431

431

443

443

3.17.   SEGMENTRAPPORTERING ENLIGT RUBRIK I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN (MFF)

SEGMENTRAPPORTERING ENLIGT RUBRIK I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN (MFF)

| miljoner euro |
| --- |
| | Smart tillväxt för alla | Hållbar tillväxt | Säkerhet och medborgarskap | Europa i världen | Administration | Ej tilldelat till en rubrik i den fleråriga budgetramen (7) | Totalt |
| Egna medel från BNI | — | — | — | — | — | 95 578 | 95 578 |
| Traditionella egna medel | — | — | — | — | — | 20 439 | 20 439 |
| Mervärdesskatt | — | — | — | — | — | 15 859 | 15 859 |
| Böter | — | — | — | — | — | 3 858 | 3 858 |
| Återkrav av kostnader | 48 | 1 871 | 4 | 23 | — | 1 | 1 947 |
| Övriga | 785 | 171 | 28 | 105 | 4 750 | (97) | 5 740 |
| Intäkter från transaktioner utan motprestation | 834 | 2 041 | 32 | 128 | 4 750 | 135 638 | 143 422 |
| Finansiella intäkter | 87 | 0 | 0 | 21 | 0 | 1 661 | 1 769 |
| Övriga | 121 | (11) | (7) | (5) | 307 | 592 | 996 |
| Intäkter från transaktioner med motprestation | 208 | (11) | (7) | 16 | 307 | 2 253 | 2 765 |
| Totala intäkter | 1 041 | 2 030 | 25 | 144 | 5 057 | 137 891 | 146 187 |
| Kostnader genomförda av medlemsstater: | | | | | | | |
| EGFJ | — | (44 152 ) | — | — | — | — | (44 152 ) |
| Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | — | (12 604 ) | — | — | — | — | (12 604 ) |
| Eruf och Sammanhållningsfonden | (35 045 ) | — | — | — | — | — | (35 045 ) |
| Europeiska socialfonden | (9 366 ) | — | — | — | — | — | (9 366 ) |
| Övriga | (466) | (754) | (470) | 84 | — | — | (1 606 ) |
| Genomförda av kommissionen, genomförandeorganen och förvaltningsfonderna | (10 143 ) | (544) | (957) | (3 951 ) | (50) | 34 | (15 610 ) |
| Genomförda av andra EU-byråer och EU-organ | (2 028 ) | (110) | (662) | (265) | — | 518 | (2 547 ) |
| Genomförda av tredjeländer och internationella organisationer | (274) | (5) | (188) | (2 792 ) | — | — | (3 258 ) |
| Genomförda av andra enheter | (1 411 ) | (16) | (2) | (606) | (0) | — | (2 035 ) |
| Personal- och pensionskostnader | (1 593 ) | (345) | (390) | (575) | (5 968 ) | (904) | (9 776 ) |
| Ändringar i aktuariella antaganden om ersättningar till anställda | — | — | — | — | (1 068 ) | — | (1 068 ) |
| Kostnader för finansiella transaktioner | (173) | (47) | (1) | (20) | (127) | (1 536 ) | (1 904 ) |
| Resultat från andelar i gemensamma företag och intresseföretag | 2 | — | — | — | — | — | 2 |
| Övriga kostnader | (1 468 ) | (83) | (102) | (70) | (3 196 ) | (566) | (5 486 ) |
| Totala kostnader | (61 964 ) | (58 659 ) | (2 772 ) | (8 195 ) | (10 409 ) | (2 455 ) | (144 454 ) |
| Årets ekonomiska resultat | (60 923 ) | (56 629 ) | (2 747 ) | (8 051 ) | (5 352 ) | 135 436 | 1 733 |

miljoner euro

Smart tillväxt för alla

Hållbar tillväxt

Säkerhet och medborgarskap

Europa i världen

Administration

Ej tilldelat till en rubrik i den fleråriga budgetramen (7)

7

Totalt

Egna medel från BNI

Egna medel från BNI

—

—

—

—

—

95 578

95 578

95 578

95 578

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

—

—

—

—

—

20 439

20 439

20 439

20 439

Mervärdesskatt

Mervärdesskatt

—

—

—

—

—

15 859

15 859

15 859

15 859

Böter

Böter

—

—

—

—

—

3 858

3 858

3 858

3 858

Återkrav av kostnader

Återkrav av kostnader

48

48

1 871

1 871

4

4

23

23

—

1

1

1 947

1 947

Övriga

Övriga

785

785

171

171

28

28

105

105

4 750

4 750

(97)

(97)

5 740

5 740

Intäkter från transaktioner utan motprestation

Intäkter från transaktioner utan motprestation

834

834

2 041

2 041

32

32

128

128

4 750

4 750

135 638

135 638

143 422

143 422

Finansiella intäkter

Finansiella intäkter

87

87

0

0

0

0

21

21

0

0

1 661

1 661

1 769

1 769

Övriga

Övriga

121

121

(11)

(11)

(7)

(7)

(5)

(5)

307

307

592

592

996

996

Intäkter från transaktioner med motprestation

Intäkter från transaktioner med motprestation

208

208

(11)

(11)

(7)

(7)

16

16

307

307

2 253

2 253

2 765

2 765

Totala intäkter

Totala intäkter

1 041

1 041

2 030

2 030

25

25

144

144

5 057

5 057

137 891

137 891

146 187

146 187

Kostnader genomförda av medlemsstater:

Kostnader genomförda av medlemsstater:

EGFJ

EGFJ

—

(44 152 )

(44 152 )

—

—

—

—

(44 152 )

(44 152 )

Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

—

(12 604 )

(12 604 )

—

—

—

—

(12 604 )

(12 604 )

Eruf och Sammanhållningsfonden

Eruf och Sammanhållningsfonden

(35 045 )

(35 045 )

—

—

—

—

—

(35 045 )

(35 045 )

Europeiska socialfonden

Europeiska socialfonden

(9 366 )

(9 366 )

—

—

—

—

—

(9 366 )

(9 366 )

Övriga

Övriga

(466)

(466)

(754)

(754)

(470)

(470)

84

84

—

—

(1 606 )

(1 606 )

Genomförda av kommissionen, genomförandeorganen och förvaltningsfonderna

Genomförda av kommissionen, genomförandeorganen och förvaltningsfonderna

(10 143 )

(10 143 )

(544)

(544)

(957)

(957)

(3 951 )

(3 951 )

(50)

(50)

34

34

(15 610 )

(15 610 )

Genomförda av andra EU-byråer och EU-organ

Genomförda av andra EU-byråer och EU-organ

(2 028 )

(2 028 )

(110)

(110)

(662)

(662)

(265)

(265)

—

518

518

(2 547 )

(2 547 )

Genomförda av tredjeländer och internationella organisationer

Genomförda av tredjeländer och internationella organisationer

(274)

(274)

(5)

(5)

(188)

(188)

(2 792 )

(2 792 )

—

—

(3 258 )

(3 258 )

Genomförda av andra enheter

Genomförda av andra enheter

(1 411 )

(1 411 )

(16)

(16)

(2)

(2)

(606)

(606)

(0)

(0)

—

(2 035 )

(2 035 )

Personal- och pensionskostnader

Personal- och pensionskostnader

(1 593 )

(1 593 )

(345)

(345)

(390)

(390)

(575)

(575)

(5 968 )

(5 968 )

(904)

(904)

(9 776 )

(9 776 )

Ändringar i aktuariella antaganden om ersättningar till anställda

Ändringar i aktuariella antaganden om ersättningar till anställda

—

—

—

—

(1 068 )

(1 068 )

—

(1 068 )

(1 068 )

Kostnader för finansiella transaktioner

Kostnader för finansiella transaktioner

(173)

(173)

(47)

(47)

(1)

(1)

(20)

(20)

(127)

(127)

(1 536 )

(1 536 )

(1 904 )

(1 904 )

Resultat från andelar i gemensamma företag och intresseföretag

Resultat från andelar i gemensamma företag och intresseföretag

2

2

—

—

—

—

—

2

2

Övriga kostnader

Övriga kostnader

(1 468 )

(1 468 )

(83)

(83)

(102)

(102)

(70)

(70)

(3 196 )

(3 196 )

(566)

(566)

(5 486 )

(5 486 )

Totala kostnader

Totala kostnader

(61 964 )

(61 964 )

(58 659 )

(58 659 )

(2 772 )

(2 772 )

(8 195 )

(8 195 )

(10 409 )

(10 409 )

(2 455 )

(2 455 )

(144 454 )

(144 454 )

Årets ekonomiska resultat

Årets ekonomiska resultat

(60 923 )

(60 923 )

(56 629 )

(56 629 )

(2 747 )

(2 747 )

(8 051 )

(8 051 )

(5 352 )

(5 352 )

135 436

135 436

1 733

1 733

Tabellen över intäkter och kostnader enligt rubrik i den fleråriga budgetramen baseras på uppskattningar, eftersom alla åtaganden inte är kopplade till en rubrik i budgetramen.

4.   EVENTUALFÖRPLIKTELSER OCH EVENTUALTILLGÅNGAR

4.1.   EVENTUALFÖRPLIKTELSER

EVENTUALFÖRPLIKTELSER

Eventualförpliktelser är eventuella framtida betalningsåtaganden för EU som kan uppstå på grund av tidigare händelser eller rättsligt bindande åtaganden som gjorts men som kommer att bero på framtida händelser, som inte helt ligger inom EU:s kontroll. De avser främst finansiella garantier (på lån och finansiella stödprogram) och juridiska risker. Alla eventualförpliktelser utom böter och garantier som täcks av medel (se not 2.4.1) kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras genom EU-budgeten (och därmed EU:s medlemsstater) under de kommande åren.

2.4.1

4.1.1.   
  Budgetgarantier

Budgetgarantier

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Tak | Underskrift | Utbetalade | Tak | Underskrift | Utbetalade |
| Garantier för EIB:s mandat för utlåning till tredje land | 40 645 | 30 161 | 21 145 | 41 764 | 28 741 | 19 450 |
| Garantier från Efsi | 16 000 | 11 245 | 4 392 | 16 000 | 1 252 | 202 |
| Totalt | 56 645 | 41 406 | 25 537 | 57 764 | 29 993 | 19 652 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Tak

Underskrift

Utbetalade

Tak

Underskrift

Utbetalade

Garantier för EIB:s mandat för utlåning till tredje land

Garantier för EIB:s mandat för utlåning till tredje land

40 645

40 645

30 161

30 161

21 145

21 145

41 764

41 764

28 741

28 741

19 450

19 450

Garantier från Efsi

Garantier från Efsi

16 000

16 000

11 245

11 245

4 392

4 392

16 000

16 000

1 252

1 252

202

202

Totalt

Totalt

56 645

56 645

41 406

41 406

25 537

25 537

57 764

57 764

29 993

29 993

19 652

19 652

Tabellen ovan visar i vilken utsträckning EU-budgeten exponeras för eventuella framtida betalningar kopplade till garantier till Europeiska investeringsbanksgruppen. Utbetalda belopp motsvarar de belopp som redan utbetalats till de slutliga stödmottagarna, medan de belopp som undertecknats inbegriper dessa utbetalda belopp plus avtal som redan undertecknats med mottagarna men som ännu inte utbetalats. Taket motsvarar den totala garanti som EU-budgeten och därmed dess medlemsstater har åtagit sig att täcka.

Garantier för EIB:s mandat för utlåning till tredje land

Garantier för EIB:s mandat för utlåning till tredje land

EU-budgeten garanterar de lån som EIB har undertecknat och beviljat ur EIB:s egna medel till förmån för tredje land. Den 31 december 2016 uppgick det utestående lånebelopp som täcks av EU-garantin till 21,1 miljarder euro. EU-budgetgarantier:

| — | 19 481 miljoner euro (2015: 19 450 miljoner euro) via garantifonden för åtgärder avseende tredje land (se not 2.4.1) och |
| --- | --- |

—

19 481 miljoner euro (2015: 19 450 miljoner euro) via garantifonden för åtgärder avseende tredje land (se not 2.4.1) och

2.4.1

| — | 1 664 miljoner euro (2015: 1 987 miljoner euro) direkt för lån som beviljats till medlemsstaterna före anslutningen. |
| --- | --- |

—

1 664 miljoner euro (2015: 1 987 miljoner euro) direkt för lån som beviljats till medlemsstaterna före anslutningen.

Utöver de 21,1 miljarder euro som redovisas som en eventualförpliktelse ovan garanterar EU 309 miljarder euro i utestående lån till Syrien för vilka avsättningar har gjorts – se not 2.10.

2.10

EU:s mandat för utlåning till tredjeland för lån som beviljats av EIB är begränsat till 65 % av det utestående beloppet för avtal som ingåtts efter 2007 (mandaten för 2007–2013 och 2014–2020). För avtal som ingåtts före 2007 är EU-garantin begränsad till en viss procentandel av den högsta tillåtna kreditlinan, i de flesta fall 65 %, men också 70 %, 75 % eller 100 %. När taket inte uppnåtts täcker EU-garantin det totala utestående beloppet.

För att lämna uppgifter om EU:s maximala exponering per den 31 december 2016, måste man också inkludera lån som godkänts för undertecknande, men som ännu inte undertecknats (10,5 miljarder euro) och lån som undertecknats men som inte betalats ut (9 miljarder euro).

Garanti från Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garanti från Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Efsi är ett initiativ för att öka Europeiska investeringsbanksgruppens riskbärande kapacitet, som gör att Europeiska investeringsbanken kan investera upp till 61 miljarder euro i EU. Efsi är inte en separat juridisk person eller en investeringsfond i egentlig mening. Efsis riskreserv ger skydd till EIB mot eventuella förluster för underliggande transaktioner. Den består av en tilldelning på 5 miljarder euro ur EIB:s egna kapital och garantier från EU-budgeten på upp till 16 miljarder euro (högsta belopp). Ytterligare finansiering från medlemsstater, nationella utvecklingsbanker och privata investerare förväntas leda till investeringar i EU på sammanlagt 315 miljarder euro.

Efsis verksamhet bedrivs inom två delar: Infrastruktur- och innovationsdelen som genomförs av EIB (EU-garanti på 13 miljarder euro) och delen för små och medelstora företag som genomförs av EIF (EU-garanti på 3 miljarder euro), som båda kommer att ha en skuldportfölj och en aktieportfölj. EIF agerar inom ramen för ett avtal med EIB på grundval av en garanti från EIB som i sin tur är skyddad genom en motgaranti av EU.

För användningen av EU-garantin övervakas genomförandet av Efsi av en styrelse som agerar i samförstånd och som består av fyra ledamöter, varav tre utses av kommissionen och en av EIB. Styrelsen fattar inte investeringsbeslut.

EU och EIB har skilda roller inom Efsi. Efsi är inrättat inom EIB som finansierar transaktionerna (investeringar i skuld och eget kapital) och lånar därför de nödvändiga medlen på kapitalmarknaderna. Vad gäller infrastruktur- och innovationsdelen fattar EIB oberoende investeringsbeslut och förvaltar transaktionerna i enlighet med sina regler och förfaranden, på samma sätt som tillämpas på dess egna (risk-)transaktioner. En särskild ledningsstruktur har inrättats för att säkerställa att investeringar som görs inom ramen för Efsi även fortsättningsvis inriktas på det särskilda målet att avhjälpa marknadsmisslyckanden vid risktagande som hindrar investeringar i EU och berättigar till skydd genom EU-garantin. Investeringskommitténs oberoende experter utvärderar alla projekt som föreslås av EIB rörande dess berättigande till stöd från EU-garantin. Så snart det bekräftats att ett projekt är berättigat, som en av Efsi garanterad transaktion, omfattas beslutet om att fortsätta med projektet och dess förvaltning av EIB:s normala projektcykel och styrningsprocesser.

EU:s roll avser tillhandahållande av EU-budgetgarantier för en del av de potentiella förluster som EIB kan drabbas av genom dess investeringar i skuldinstrument och egetkapitalinstrument. Därför kan EU inte ingripa i urvalet och förvaltningen av Efsis transaktioner, inte investera pengar i Efsis transaktioner och den är inte en avtalspart i dessa underliggande instrument. Eftersom de kontrollkriterier och redovisningskrav för konsolidering av EU:s redovisningsregler (och IPSAS) inte uppfylls redovisas inte de hänförliga tillgångarna i EU:s konsoliderade årsredovisning.

Vid alla tidpunkter har EU-garantin ett tak på 16 miljarder euro och de sammanlagda nettobetalningarna från EU-budgeten får inte överskrida detta belopp. EU-garantibetalningar skulle göras från garantifonden för Efsi – se not 2.4.1. I slutet av 2016 uppgår garantifondens tillgångar till 1 miljard euro, medan åtaganden har ingåtts för ytterligare 2,4 miljarder euro men som ännu inte utbetalats och ingår i det belopp som redovisas som utestående belopp i not 5.1.

2.4.1

5.1

Den EU-garanti som EIB-gruppen beviljats genom Efsi räknas som en finansiell garantiförpliktelse vad gäller skuldportföljen och som en eventualförpliktelse i både skuld- och aktieportföljer. Eftersom de garanterade investeringarna finansieras och kontrolleras av EIB redovisas inte relaterade finansiella tillgångar i EU:s konsoliderade årsredovisning.

Inom ramen för Efsis skuldportfölj omfattar EU-garantin EIB:s första förlust i en portfölj med finansiella transaktioner, vilka huvudsakligen utgörs av standardlån och garantier. EU-garantin åberopas när en gäldenär inte fullgör en betalning som förfaller eller vid en omstruktureringsförlust. EU-garantin ersätts i förhållande till EU:s risk i form av en utdelning mellan EIB och EU av de riskrelaterade intäkter som EIB tar emot från de garanterade transaktionerna. EU:s intäkter bör först täcka de förluster som uppkommit i samband med de garanterade transaktionerna. EU-garantin redovisas därför som en finansiell garantiförpliktelse som, vid första redovisningstillfället, värderas till verkligt värde, dvs. nuvärdet av de premier som ska betalas in (EU-intäkter). Vid efterföljande balansdagar värderas den finansiella garantiförpliktelsen till det högre av de förväntade förlusterna och det belopp som ursprungligen redovisades efter avdrag, i tillämpliga fall, för ackumulerade avskrivningar på balanserade utgifter. Den finansiella garantiförpliktelsen redovisas netto i de EU-intäkter som ännu inte tagits emot – noll per den 31 december 2016 – se not 2.11.3.

2.11.3

I Efsis portfölj för infrastruktur- och innovationstjänster, som består av kapitalinvestering eller investering i form av kapital likställt med eget kapital eller förlagslån, investerar EIB likställt på egen risk och EU:s risk. Följaktligen omfattar EU-garantin för den del av investeringarna i värdepapper som garanteras av EU, negativa värdejusteringar (orealiserade förluster) på balansdagen, de realiserade förlusterna vid desinvestering och EIB:s finansieringskostnader. I de fall då värdet på en investering, som tidigare varit förbehållen en negativ värdejustering, ökar vid efterföljande balansdagar, ersätter EIB EU med beloppet upp till det ursprungliga beloppet för investeringen. Vid tidpunkten för desinvesteringen har EU också rätt till vinst på investeringen som överstiger den ursprungliga kostnaden. EU ersätts genom intäkter som erhållits från EIB från garanterade transaktioner, inklusive räntor, utdelningar och realiserade vinster. Avstämningen mellan EU och EIB sker årligen med avdrag för förluster och intäkter. Den 31 december 2016 har 35,7 miljoner euro i av EU garanterade transaktioner i portföljen för infrastruktur- och innovationstjänster investerats, vilka redovisats som en eventualförpliktelse.

Små och medelstora företags aktieportfölj (SMEW), började först 2016 och beloppen har varit oväsentliga. Räkenskapsföraren kommer, efter att ha rådfrågat en kommitté för harmonisering av god redovisningssed som lämnat professionell rådgivning, att fastställa hur aktietransaktionerna ska redovisas. Fem miljoner euro har investerats av EIF och redovisas som en eventualförpliktelse per den 31 december 2016.

Eventualförpliktelsen ovan innefattar verksamhet i programmen Cosme och Horisont 2020 som omfattas av EU-garantin för Efsi enligt skuldportföljen för små och medelstora företag.

4.1.2.   
  Garantier för finansiellt stöd (upplåning och utlåning)

Garantier för finansiellt stöd (upplåning och utlåning)

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Utnyttjade | Outnyttjade | Totalt | Utnyttjade | Outnyttjade | Totalt |
| Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen | 47 456 | — | 47 456 | 47 509 | — | 47 509 |
| Betalningsbalansstöd | 4 272 | — | 4 272 | 5 811 | — | 5 811 |
| Makroekonomiskt stöd | 2 964 | 1 313 | 4 277 | 3 024 | 1 323 | 4 347 |
| Euratom | 252 | 300 | 552 | 301 | 300 | 601 |
| Totalt | 54 944 | 1 613 | 56 557 | 56 645 | 1 623 | 58 268 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Utnyttjade

Outnyttjade

Totalt

Utnyttjade

Outnyttjade

Totalt

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

47 456

47 456

—

47 456

47 456

47 509

47 509

—

47 509

47 509

Betalningsbalansstöd

Betalningsbalansstöd

4 272

4 272

—

4 272

4 272

5 811

5 811

—

5 811

5 811

Makroekonomiskt stöd

Makroekonomiskt stöd

2 964

2 964

1 313

1 313

4 277

4 277

3 024

3 024

1 323

1 323

4 347

4 347

Euratom

Euratom

252

252

300

300

552

552

301

301

300

300

601

601

Totalt

Totalt

54 944

54 944

1 613

1 613

56 557

56 557

56 645

56 645

1 623

1 623

58 268

58 268

EU-budgeten garanterar utlåningen i de rygg-mot-rygg-transaktioner som kommissionen gjort för att finansiera lån till medlemsstater och tredjeländer – se också not 6. Dessa lån har redan redovisats som skulder i EU:s balansräkning – se not 2.11.1 för ytterligare uppgifter. Om betalningarna skulle ställas in för de rygg-mot-rygg-lån som ges genom dessa utlåningar skulle EU-budgeten som baseras på artikel 14 i rådets förordning 609/2014 få bära hela kostnaden för det belopp som förfallit till betalning:

6

2.11.1

| — | Upplåning med anknytning till lån som utbetalats inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen garanteras enbart genom EU-budgeten. |
| --- | --- |

—

Upplåning med anknytning till lån som utbetalats inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen garanteras enbart genom EU-budgeten.

| — | Upplåning med anknytning till betalningsbalanslån garanteras enbart genom EU-budgeten. |
| --- | --- |

—

Upplåning med anknytning till betalningsbalanslån garanteras enbart genom EU-budgeten.

| — | Lån för makroekonomiskt stöd garanteras i första hand av garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (se not 2.4.1) och därefter av EU-budgeten och |
| --- | --- |

—

Lån för makroekonomiskt stöd garanteras i första hand av garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (se not 2.4.1) och därefter av EU-budgeten och

2.4.1

| — | garantier från tredje parter är de första garantier som täcker samtliga belopp för de utestående Euratomlånen. Garantifonden skulle täcka beloppen för utlåning till tredjeland om tredjepartsgarantierna inte skulle täcka dem. |
| --- | --- |

—

garantier från tredje parter är de första garantier som täcker samtliga belopp för de utestående Euratomlånen. Garantifonden skulle täcka beloppen för utlåning till tredjeland om tredjepartsgarantierna inte skulle täcka dem.

Lån vid avvecklingen av EKSG som beviljas med upplånade medel omfattas inte av en EU-budgetgaranti. De omfattas i stället av de finansiella tillgångarna för EKSG under avveckling – se not 2.4.1.

2.4.1

4.1.3.   
  Garantier för EU:s finansiella instrument

Garantier för EU:s finansiella instrument

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Horisont 2020 | 921 | 459 |
| Finansieringsinstrumentet för riskdelning | 711 | 845 |
| Fonden för ett sammanlänkat Europa (5) | 465 | 429 |
| Övriga | 3 | 16 |
| Totalt | 2 101 | 1 749 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Horisont 2020

Horisont 2020

921

921

459

459

Finansieringsinstrumentet för riskdelning

Finansieringsinstrumentet för riskdelning

711

711

845

845

Fonden för ett sammanlänkat Europa (5)

Fonden för ett sammanlänkat Europa (5

465

465

429

429

Övriga

Övriga

3

3

16

16

Totalt

Totalt

2 101

2 101

1 749

1 749

Enligt vad som anges i artikel 140.3 i budgetförordningen får inte budgetkostnaderna i samband med ett finansieringsinstrument och unionens finansiella ansvar överstiga beloppet för det relevanta budgetmässiga åtagande som gjorts för detta, vilket innebär att möjliga eventualförpliktelser för budgeten är uteslutna. I praktiken innebär det att dessa skulder har ett motvärde på tillgångssidan i balansräkningen eller omfattas av utestående budgetåtaganden som ännu inte har bokförts. De eventualförpliktelser som anges ovan visas netto efter avdrag för finansiella avsättningar för dessa instrument – se not 2.10.

2.10

4.1.4.   
  Rättsfall

Rättsfall

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Böter | 1 834 | 3 951 |
| Jordbruk | 1 711 | 1 377 |
| Sammanhållningspolitik | 3 | 3 |
| Övriga | 600 | 795 |
| Totalt | 4 148 | 6 125 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Böter

Böter

1 834

1 834

3 951

3 951

Jordbruk

Jordbruk

1 711

1 711

1 377

1 377

Sammanhållningspolitik

Sammanhållningspolitik

3

3

3

3

Övriga

Övriga

600

600

795

795

Totalt

Totalt

4 148

4 148

6 125

6 125

Böter

Böter

Dessa belopp avser böter som kommissionen utdömt för överträdelser av konkurrensreglerna, där bötesbeloppet preliminärt har betalats av bötfällda företag i enlighet med artikel 90.1 i tillämpningsföreskrifterna för budgetförordningen och där beslutet endera har överklagats eller där det inte är känt om ett överklagande kommer att lämnas in. Eventualförpliktelsen står kvar till dess att Europeiska unionens domstol meddelat en slutgiltig dom i målet eller till dess att fullföljdstiden utgått. Ränta som utgått på preliminära betalningar ingår i det ekonomiska resultatet för året, men också som en eventualförpliktelse för att markera att beloppen är osäkra.

Om EU skulle förlora något av dessa fall med avseende på böter som döms ut, skulle det inte finnas någon kostnad för EU-budgeten, eftersom bötesbeloppet preliminärt har betalats och dessa kontanta medel hålls antingen i särskilda bankkonton (se not 2.8) eller i Bufi-fonden som upprättats för detta ändamål (se not 2.4.1). Bötesbeloppet förs upp i som budgetintäkter först när de slutgiltiga (artikel 83 i budgetförordningen).

2.8

2.4.1

Jordbruk

Jordbruk

Här rör det sig om eventualförpliktelser gentemot medlemsstaterna i samband med beslut om överensstämmelse inom ramen för EGFJ samt ärenden som rör finansiella korrigeringar avseende landsbygdsutveckling och stöd före anslutningen i avvaktan på domar från EU-domstolen. De slutliga beloppen, och vilket år ett eventuellt framgångsrikt överklagande ska belasta budgeten, beror på hur lång tid domstolsförfarandet tar.

Sammanhållningspolitik

Sammanhållningspolitik

Här rör det sig om eventualförpliktelser gentemot medlemsstaterna inom ramen för insatser i sammanhållningspolitiken där ett datum för muntligt hörande ännu inte fastställts eller då domstolen ännu inte fällt något avgörande.

Andra rättsfall

Andra rättsfall

Denna rubrik avser krav på skadestånd riktade mot EU, övriga rättstvister samt beräknade rättsliga kostnader. Det bör noteras att i en skadeståndstalan enligt artikel 288 i EG-fördraget måste käranden påvisa att institutionen begått en tillräckligt allvarlig överträdelse av lagstiftningen som ger enskilda individer rättigheter, att käranden lidit verklig skada och att det finns ett direkt orsakssamband mellan överträdelsen och skadan.

4.2.   EVENTUALTILLGÅNGAR

EVENTUALTILLGÅNGAR

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Erhållna garantier: | | |
| Fullgörandegarantier | 369 | 398 |
| Övriga garantier | 28 | 27 |
| Övriga eventualtillgångar | 34 | 48 |
| Totalt | 431 | 474 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Erhållna garantier:

Erhållna garantier:

Fullgörandegarantier

Fullgörandegarantier

369

369

398

398

Övriga garantier

Övriga garantier

28

28

27

27

Övriga eventualtillgångar

Övriga eventualtillgångar

34

34

48

48

Totalt

Totalt

431

431

474

474

Fullgörandegarantier krävs för att se till att säkerställa att mottagarna av EU-bidrag fullgör sina avtalsenliga åtaganden gentemot Europeiska unionen.

5.   BUDGETMÄSSIGA OCH RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN

I detta meddelande ges information om budgetprocessen och framtida finansieringsbehov och inte om skulder som löper den 31 december 2016.

Den fleråriga budgetram som medlemsstaterna enats om definierar programmen och fastställer taken för de åtagandebemyndiganden och de totala beloppen för betalningsbemyndiganden som EU under en sjuårsperiod får ingå budgetmässiga och rättsliga åtaganden för, och i slutändan göra utbetalningar för – se tabell 1.1 i noterna till rapporterna om genomförandet av budgeten.

1.1

Taken i den fleråriga budgetramen antogs av rådet (medlemsstaterna), med Europaparlamentets godkännande. I artikel 16 i förordning (EG) nr 1306/2013 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken görs en direkt koppling mellan det årliga taket för EGFJ:s utgifter och förordningen om den fleråriga budgetramen. Europaparlamentet och rådet antog också de respektive grundläggande rättsakterna för EGFJ:s utgifter som anger utgifterna för varje medlemsstat för hela perioden 2014–2020.

Rättsliga åtaganden som motsvarar program, projekt, överenskommelser eller kontrakt som ingåtts som är rättsligt bindande för EU. Ett rättsligt åtagande är den handling genom vilken utanordnaren ingår eller konstaterar en förpliktelse (för EU) som ger upphov till en utgift (artikel 85 i budgetförordningen).

Ett budgetmässigt åtagande ska i princip ingås innan det rättsliga åtagandet, men för vissa fleråriga program/projekt är det tvärtom, de relevanta budgetåtagandena indelas i årliga delbetalningar under flera år, om detta är tillåtet enligt den grundläggande rättsakten. Till exempel föreskrivs, för sammanhållning, i artikel 76 i förordningen om gemensamma bestämmelser (förordning (EU) nr 1303/2013) att kommissionens beslut om antagande av ett program ska utgöra ett rättsligt åtagande i den mening som avses i budgetförordningen, men att unionens budgetåtaganden för varje program ska göras årligen för varje fond under perioden mellan den 1 januari 2014 och den 31 december 2020. Andra rättsliga grunder kan innehålla liknande bestämmelser. Därför kan det förekomma att EU har ingått rättsliga åtaganden om att betala vissa belopp, trots att det budgetmässiga åtagandet ännu inte har gjorts – se not 5.2 och 5.3 nedan.

5.2

5.3

Om budgetåtagandet har ingåtts, men de därpåföljande utbetalningarna ännu inte gjorts kallas det utestående beloppet för åtaganden på franska ”reste à liquider” (RAL). Detta kan förekomma i program eller projekt, vanligen fleråriga, som antagits men som ännu inte (helt) genomförts. Åtagandena utgör betalningsförpliktelser för kommande år. En del av det totala utestående beloppet har redan kostnadsförts och redovisas som en skuld i balansräkningen (se not 2.12 och 2.13). Beräkningen av dessa kostnader baseras på ersättningsanspråk/fakturor som mottagits och på det beräknade genomförandet av ett program eller projekt där inga anspråk ännu har anmälts till EU – se not 5.1 nedan. När betalningar avseende utestående åtaganden görs efter den 31 december 2016, tas skulden i balansräkningen bort. Den del av de utestående åtagandena som ännu inte bokförts ingår inte i skulderna, utan redovisas i stället nedan.

2.12

2.13

5.1

Uppgifterna nedan avser således de belopp som EU den 31 december 2016 hade åtagit sig att betala för att fullgöra sina avtalsenliga skyldigheter och som därför ska finansieras via EU:s framtida budgetar.

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Utestående budgetåtaganden som ännu inte har bokförts | 5.1 | 189 881 | 177 477 |
| Delad förvaltning: rättsliga åtaganden enligt den nuvarande fleråriga budgetramen i avvaktan på genomförandet | 5.2 | 276 351 | 338 755 |
| Väsentliga rättsliga åtaganden på andra områden | 5.3 | 22 275 | 19 098 |
| Totalt | | 488 507 | 535 329 |

miljoner euro

Not

31.12.2016

31.12.2015

Utestående budgetåtaganden som ännu inte har bokförts

Utestående budgetåtaganden som ännu inte har bokförts

5.1

5.1

189 881

189 881

177 477

177 477

Delad förvaltning: rättsliga åtaganden enligt den nuvarande fleråriga budgetramen i avvaktan på genomförandet

Delad förvaltning: rättsliga åtaganden enligt den nuvarande fleråriga budgetramen i avvaktan på genomförandet

5.2

5.2

276 351

276 351

338 755

338 755

Väsentliga rättsliga åtaganden på andra områden

Väsentliga rättsliga åtaganden på andra områden

5.3

5.3

22 275

22 275

19 098

19 098

Totalt

Totalt

488 507

488 507

535 329

535 329

5.1.   UTESTÅENDE BUDGETÅTAGANDEN SOM ÄNNU INTE HAR BOKFÖRTS

UTESTÅENDE BUDGETÅTAGANDEN SOM ÄNNU INTE HAR BOKFÖRTS

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Utestående budgetåtaganden som ännu inte har bokförts | 189 881 | 177 477 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Utestående budgetåtaganden som ännu inte har bokförts

Utestående budgetåtaganden som ännu inte har bokförts

189 881

189 881

177 477

177 477

Det ovanstående beloppet avser budgeterade utestående åtagandena (RAL) på 238 759 miljoner euro minus belopp som tagits upp som skulder i balansräkningen och som kostnader i resultaträkningen. Med utestående åtaganden avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av att fleråriga program upprättats.

Det bör noteras att utestående belopp för förfinansiering per den 31 december 2016 uppgick till 45,5 miljarder euro (se not 2.5). De utgör budgetåtaganden som har betalats, som minskar de utestående åtagandena, men där de erlagda beloppen fortfarande anses tillhöra EU och inte mottagaren fram till dess att de avtalsenliga åtaganden har uppfyllts. De är således i likhet med de utestående åtagandena som anges ovan, ännu inte bokförda.

2.5

5.2.   DELAD FÖRVALTNING: RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN ENLIGT DEN NUVARANDE FLERÅRIGA BUDGETRAMEN I AVVAKTAN PÅ GENOMFÖRANDE

DELAD FÖRVALTNING: RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN ENLIGT DEN NUVARANDE FLERÅRIGA BUDGETRAMEN I AVVAKTAN PÅ GENOMFÖRANDE

| miljoner euro |
| --- |
| Medel | Budgetram 2014-2020 (A) | Rättsliga åtaganden (B) | Budgetåtaganden (C) | Tillbakadragna medel (D) | Tillgänglig budget enligt den fleråriga budgetramen (= A-C) | Rättsliga åtaganden minus budgetåtaganden (= B–C+D) |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden | 262 058 | 262 058 | 102 172 | — | 159 886 | 159 886 |
| Europeiska socialfonden | 91 991 | 91 991 | 38 418 | — | 53 573 | 53 573 |
| Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt | 3 814 | 3 814 | 1 570 | — | 2 244 | 2 244 |
| RUBRIK 1B: SAMMANHÅLLNINGSFONDERNA | 357 862 | 357 862 | 142 160 | — | 215 702 | 215 702 |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling | 99 348 | 99 348 | 42 064 | — | 57 284 | 57 284 |
| Europeiska havs- och fiskerifonden | 5 749 | 5 749 | 2 392 | — | 3 358 | 3 358 |
| RUBRIK 2: NATURTILLGÅNGAR | 105 097 | 105 097 | 44 455 | — | 60 641 | 60 641 |
| Asyl- och migrationsfonden | 3 607 | 1 977 | 1 970 | — | 1 637 | 7 |
| Fonden för inre säkerhet | 2 195 | 981 | 981 | — | 1 214 | 0 |
| RUBRIK 3: SÄKERHET OCH MEDBORGARSKAP | 5 802 | 2 958 | 2 951 | — | 2 851 | 7 |
| Totalt | 468 761 | 465 917 | 189 566 | — | 279 195 | 276 351 |

miljoner euro

Medel

Budgetram 2014-2020 (A)

Rättsliga åtaganden (B)

Budgetåtaganden (C)

Tillbakadragna medel (D)

Tillgänglig budget enligt den fleråriga budgetramen (= A-C)

Rättsliga åtaganden minus budgetåtaganden (= B–C+D)

Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden

Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden

262 058

262 058

102 172

—

159 886

159 886

Europeiska socialfonden

Europeiska socialfonden

91 991

91 991

38 418

—

53 573

53 573

Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt

Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt

3 814

3 814

1 570

—

2 244

2 244

RUBRIK 1B: SAMMANHÅLLNINGSFONDERNA

RUBRIK 1B: SAMMANHÅLLNINGSFONDERNA

357 862

357 862

357 862

357 862

142 160

142 160

—

215 702

215 702

215 702

215 702

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

99 348

99 348

42 064

—

57 284

57 284

Europeiska havs- och fiskerifonden

Europeiska havs- och fiskerifonden

5 749

5 749

2 392

—

3 358

3 358

RUBRIK 2: NATURTILLGÅNGAR

RUBRIK 2: NATURTILLGÅNGAR

105 097

105 097

105 097

105 097

44 455

44 455

—

60 641

60 641

60 641

60 641

Asyl- och migrationsfonden

Asyl- och migrationsfonden

3 607

1 977

1 970

—

1 637

7

Fonden för inre säkerhet

Fonden för inre säkerhet

2 195

981

981

—

1 214

0

RUBRIK 3: SÄKERHET OCH MEDBORGARSKAP

RUBRIK 3: SÄKERHET OCH MEDBORGARSKAP

5 802

5 802

2 958

2 958

2 951

2 951

—

2 851

2 851

7

7

Totalt

Totalt

468 761

468 761

465 917

465 917

189 566

189 566

—

279 195

279 195

276 351

276 351

Dessa är rättsliga förpliktelser som EU har åtagit sig att betala vid antagandet av operativa program under delad förvaltning. Kommissionens beslut om antagande av ett operativt program utgör ett sådant finansieringsbeslut som avses i artikel 84 i budgetförordningen och ska, när den berörda medlemsstaten har delgivits beslutet, utgöra ett sådant rättsligt åtagande som avses i den förordningen.

I artikel 76 i förordningen om gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif) anges följande:

Unionens budgetåtaganden för varje program ska göras årligen för varje fond under perioden 1 januari 2014–31 december 2020. Budgetåtagandena för resultatreserven i varje program ska göras separat från de kvarstående anslagen till programmet.

I tabellen ovan visas först den totala fleråriga budgetramen (kolumn A), rättsliga åtaganden för vilka inga budgetåtaganden ännu ingåtts och, upplysningsvis, maximala åtaganden i relation till de högsta belopp som avsatts i den fleråriga budgetramen för 2014–2020, i rubrikerna 1B, 2 och 3. Dessa rättsliga åtaganden motsvarar därmed de utestående belopp som EU är skyldig att betala efter den 31 december 2016. I kolumn B visas de rättsliga åtaganden som kommissionen hade gjort fram till slutet av året och i kolumn C visas de budgetåtaganden som hade gjorts tillgängliga för dessa rättsliga åtaganden i slutet av året. Den 31 december 2016 hade inga medel dragits tillbaka (kolumn D)

5.3.   VÄSENTLIGA RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN PÅ ANDRA OMRÅDEN

VÄSENTLIGA RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN PÅ ANDRA OMRÅDEN

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Fonden för ett sammanlänkat Europa | 13 799 | 10 051 |
| Copernicus | 2 393 | 2 939 |
| Iter | 1 891 | 2 022 |
| Galileo | 523 | 124 |
| Fiskeriavtal | 247 | 373 |
| Åtaganden avseende löpande leasingavtal | 2 419 | 2 511 |
| Övriga avtalsenliga skyldigheter | 1 003 | 1 079 |
| Totalt | 22 275 | 19 098 |

miljoner euro

31.12.2016

31.12.2015

Fonden för ett sammanlänkat Europa

Fonden för ett sammanlänkat Europa

13 799

13 799

10 051

10 051

Copernicus

Copernicus

2 393

2 393

2 939

2 939

Iter

Iter

1 891

1 891

2 022

2 022

Galileo

Galileo

523

523

124

124

Fiskeriavtal

Fiskeriavtal

247

247

373

373

Åtaganden avseende löpande leasingavtal

Åtaganden avseende löpande leasingavtal

2 419

2 419

2 511

2 511

Övriga avtalsenliga skyldigheter

Övriga avtalsenliga skyldigheter

1 003

1 003

1 079

1 079

Totalt

Totalt

22 275

22 275

19 098

19 098

Dessa belopp speglar de långfristiga rättsliga åtaganden som inte täcktes av åtagandebemyndiganden i budgeten i slutet av året. Dessa bindande skyldigheter kommer att föras upp i budgeten i årliga delbetalningar under kommande år.

Vissa viktiga program (se nedan) kan genomföras genom årliga delbetalningar i enlighet med artikel 85.4 i budgetförordningen. Detta gör det möjligt för EU att ingå rättsliga åtaganden (underteckna bidragsavtal, delegeringsavtal och upphandlingsavtal) utöver tillgängliga åtagandebemyndiganden under ett givet år. Därför kan ett betydande belopp av det totala anslaget för den nuvarande fleråriga budgetramen redan ingås. Detta gäller särskilt för följande program

| — | Fonden för ett sammanlänkat Europa, |
| --- | --- |

—

Fonden för ett sammanlänkat Europa,

| — | Copernicus, |
| --- | --- |

—

Copernicus,

| — | Iter och |
| --- | --- |

—

Iter och

| — | Galileo. |
| --- | --- |

—

Galileo.

Fonden för ett sammanlänkat Europa

Fonden för ett sammanlänkat Europa

Fonden ger ekonomiskt stöd till transeuropeiska nät i syfte att främja projekt av gemensamt intresse inom sektorerna för transport-, telekommunikations- och energiinfrastruktur. De rättsliga åtagandena för FSE-programmet täcker en period som löper från 2014 till 2020 för FSE (transport) och till 2021 för FSE (energi). Den rättsliga grunden för dessa åtaganden är Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010. Text av betydelse för EES. (EUT L 348, 20.12.2013). I den rättsliga grunden anges användningen av årliga delbetalningar i artikel 19.

Copernicus

Copernicus

Copernicus är det europeiska jordobservationsprogrammet – se också not 2.2. Dessa åtaganden har ingåtts för perioden fram till 2020. På grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 377/2014 av den 3 april 2014 (EUT L 122/44 av den 24 april 2014) undertecknade kommissionen delegeringsavtal med Europeiska rymdorganisationen (ESA), Eumetsat och Europacentret för medellånga väderprognoser. I artikel 8 i förordning 377/2014 godkänns användningen av årliga delbetalningar.

2.2

ITER (Internationell termonukleär experimentreaktor)

ITER (Internationell termonukleär experimentreaktor)

Dessa åtaganden är avsedda att täcka de framtida finansieringsbehoven för Iteranläggningarna fram till 2021. EU:s (Euratoms) bidrag till Iter International ges via byrån för fusionsenergi och omfattar även bidrag från medlemsstaterna och Schweiz. Dessa åtaganden ska göras på grundval av rådets beslut 791/2013/Euratom av den 13 december 2013 om ändring av beslut 198/2007/Euratom om inrättande av ett europeiskt gemensamt företag för Iter och utveckling av fusionsenergi som tillåter användning av årliga delbetalningar. Iter inrättades för att förvalta och främja nyttjandet av Iteranläggningarna, främja allmänhetens kunskap om och acceptans för fusionsenergi och för att vidta eventuella övriga åtgärder som krävs för att uppnå dessa mål. Deltagarna i Iter är EU, Kina, Indien, Ryssland, Sydkorea, Japan och USA.

Galileo

Galileo

Detta är belopp som ingåtts för Galileoprogrammet för att utveckla ett europeiskt globalt system för satellitnavigering – se också not 2.2. Dessa åtaganden har ingåtts för perioden fram till 2020. På grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1285/2013 av den 11 december 2013 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 1) undertecknade kommissionen ett delegeringsavtal med Europeiska rymdorganisationen (ESA). I artikel 9 i förordning (EU) nr 1285/2013 godkänns användningen av årliga delbetalningar.

2.2

Fiskeriavtal

Fiskeriavtal

Dessa är åtaganden som ingåtts fram till 2020 med tredjeländer för verksamhet som omfattas av internationella fiskeriavtal. Dessa åtaganden har ingåtts på grundval av rådsbeslut för varje tredjeland (t.ex. rådets beslut (EU) 1894/2015 av den 5 oktober 2015 om ingående av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde EUT L 277, 22.10.2015). Dessa är särskilda internationella fördrag som medför fleråriga rättigheter och skyldigheter.

Åtaganden avseende löpande leasingavtal

Åtaganden avseende löpande leasingavtal

De lägsta belopp för vilka åtaganden har ingåtts som ska betalas enligt de underliggande avtalen under leasingavtalens återstående löptid är följande:

| miljoner euro |
| --- |
| | Framtida belopp som ska betalas |
| | < 1 år | 1–5 år | > 5 år | Totalt |
| Byggnader | 373 | 1 085 | 944 | 2 402 |
| It-materiel och annan utrustning | 7 | 10 | 0 | 17 |
| Totalt | 380 | 1 095 | 944 | 2 419 |

miljoner euro

Framtida belopp som ska betalas

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Totalt

Byggnader

Byggnader

373

373

1 085

1 085

944

944

2 402

2 402

It-materiel och annan utrustning

It-materiel och annan utrustning

7

7

10

10

0

0

17

17

Totalt

Totalt

380

380

1 095

1 095

944

944

2 419

2 419

Övriga avtalsenliga skyldigheter

Övriga avtalsenliga skyldigheter

De belopp som ingår under denna punkt motsvarar belopp som ska betalas under avtalens löptid. De största beloppen som ingår här avser byggnadsavtal för Europaparlamentets räkning (276 miljoner euro).

6.   HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Nedanstående upplysningar om EU:s hantering av finansiella risker avser följande:

| — | Upp- och utlåning för finansiellt stöd som utförs av kommissionen genom: Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, betalningsbalansstöd, makroekonomiskt stöd, Euratomåtgärder samt EKSG under avveckling. |
| --- | --- |

—

Upp- och utlåning för finansiellt stöd som utförs av kommissionen genom: Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, betalningsbalansstöd, makroekonomiskt stöd, Euratomåtgärder samt EKSG under avveckling.

| — | De finanstransaktioner som kommissionen utför i samband med genomförandet av budgeten, bl.a. inkassering av böter. |
| --- | --- |

—

De finanstransaktioner som kommissionen utför i samband med genomförandet av budgeten, bl.a. inkassering av böter.

| — | Tillgångar som innehas i fonder för budgetgarantier: Garantifonden för åtgärder avseende tredje land och garantifonden för Efsi och |
| --- | --- |

—

Tillgångar som innehas i fonder för budgetgarantier: Garantifonden för åtgärder avseende tredje land och garantifonden för Efsi och

| — | finansieringsinstrument som finansierats genom EU-budgeten. |
| --- | --- |

—

finansieringsinstrument som finansierats genom EU-budgeten.

6.1.   TYPER AV RISKER

TYPER AV RISKER

Marknadsrisk är risken för att det verkliga värdet eller framtida kassaflöden avseende ett finansieringsinstrument ska påverkas av variationer i marknadspriserna. Marknadsrisken avser inte bara förlustpotentialen, utan även vinstpotentialen. Hit räknas valutarisker, ränterisker och övriga prisrisker (EU är inte exponerat för några övriga större prisrisker).

Marknadsrisk

valutarisker, ränterisker och övriga prisrisker

| (1) | Valutarisk är risken för att EU:s transaktioner eller dess investeringsvärden påverkas av fluktuationer i växelkurserna. Risken uppstår när en valuta apprecieras eller deprecieras i förhållande till en annan. |
| --- | --- |

(1)

Valutarisk är risken för att EU:s transaktioner eller dess investeringsvärden påverkas av fluktuationer i växelkurserna. Risken uppstår när en valuta apprecieras eller deprecieras i förhållande till en annan.

Valutarisk

| (2) | Ränterisk är risken för att ett värdepapper, i synnerhet en obligation, tappar i värde på grund av att räntorna höjs. Högre räntor ger i allmänhet lägre priser på obligationer med fast räntesats och vice versa. |
| --- | --- |

(2)

Ränterisk är risken för att ett värdepapper, i synnerhet en obligation, tappar i värde på grund av att räntorna höjs. Högre räntor ger i allmänhet lägre priser på obligationer med fast räntesats och vice versa.

Ränterisk

Kreditrisk innebär risken för förluster på grund av att en gäldenär eller låntagare inte fullgör sina betalningsskyldigheter med avseende på lån eller någon annan typ av kredit (antingen avseende kapitalet eller räntan eller båda) eller sina andra avtalsenliga skyldigheter. Sådan underlåtelse kan yttra sig som försenade betalningar, omläggning av låneåterbetalningarna eller konkurs.

Kreditrisk

Likviditetsrisk är den risk som uppstår vid svårigheter att sälja en tillgång, till exempel därför att en ställd säkerhet eller tillgång inte kan överlåtas tillräckligt snabbt på marknaden för att förebygga en förlust eller uppfylla en förpliktelse.

Likviditetsrisk

6.2.   RIKTLINJER FÖR RISKHANTERING

RIKTLINJER FÖR RISKHANTERING

Genomförandet av EU-budgeten sker i allt högre grad genom finansieringsinstrument i operativa program. Grundtanken bakom detta nya tillvägagångssätt är att den slutliga stödmottagaren tack vare hävstångseffekten erhåller mer än en euro i finansiellt stöd för varje euro som spenderas ur budgeten via finansieringsinstrumenten, i motsats till ett traditionellt budgetgenomförande där man beviljar bidrag och subventioner. Detta sätt att använda EU-budgeten maximerar effekten av de tillgängliga medlen. Mer information om de berörda beloppen finns i not 2.4.1.

2.4.1

Gemensamt för de flesta finansieringsinstrument är att genomförandet delegeras antingen till EIB-gruppen (inklusive EIF) eller till andra finansinstitut på grundval av ett avtal mellan kommissionen och finansinstitutet. Avtal som ingås med dessa finansinstitut innehåller strikta villkor och skyldigheter för förmedlarna för att säkerställa att EU-medlen förvaltas och redovisas korrekt. När ett åtagande gjorts om finansiellt bidrag till ett av instrumenten överförs medlen till ett av finansinstitutet särskilt upprättat bankkonto (dvs. ett förvaltningskonto). Finansinstitutet kan, beroende på ifrågavarande instrument, använda medlen på förvaltningskontot t.ex. för utlåning eller för att utfärda skuldinstrument, investera i egetkapitalinstrument eller täcka anspråk på garantin. Intäkter från finansieringsinstrument måste, som allmän regel, återbetalas till EU-budgeten.

Risken för dessa finansieringsinstrument är vanligen begränsad till ett högsta belopp som anges i de underliggande avtalen. Det högsta beloppet utgör det budgeterade beloppet för instrumentet. Eftersom kommissionen ofta står för den ”första förlustdelen” och eftersom instrumenten är avsedda som finansiering till mer riskfyllda stödmottagare (som har svårigheter att få finansiering från kommersiella långivare) är det sannolikt att EU-budgeten åtminstone kommer att drabbas av vissa förluster.

Värdering av finansieringsinstrument

Värdering av finansieringsinstrument

Följande kategorier av finansiella tillgångar och skulder värderas inte till verkligt värde: likvida medel, lån, fordringar med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation, upplåning och övriga finansiella skulder som värderas till upplupet anskaffningsvärde. De redovisade värdena för finansiella tillgångar och skulder betraktas som en rimlig uppskattning av deras verkliga värde.

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Upp- och utlåningstransaktionerna och den därtill hörande finansförvaltningen sköts av EU i enlighet med besluten från rådet och Europaparlamentet, i förekommande fall, samt interna riktlinjer. De förvaltande enheterna har utarbetat skriftliga instruktioner för de olika leden i arbetet såsom upplåning, utlåning och likviditetsförvaltning. Normalt sker ingen risksäkring för att kompensera variationer i räntan eller växelkurser (hedging) eftersom utlåningstransaktionerna vanligen finansieras av motsvarande upplåning (rygg-mot-rygg-lån), vilket innebär att lånen inte är utsatta för räntevariationer eller växelkursvariationer. Det utförs regelbundna kontroller att ”rygg-mot-rygg”-metoden tillämpas.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

Reglerna och principerna för kommissionens finansförvaltning anges i rådets förordning nr 609/2014 (ändrad genom rådets förordning nr 804/2016) samt i budgetförordningen och dess tillämpningsföreskrifter.

Som ett resultat av ovannämnda förordningar tillämpas följande huvudprinciper:

| — | Medlemsstaterna betalar de egna medlen till de konton som finansministeriet eller den nationella centralbanken har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan ta ut medel från kontona bara för att täcka sina behov av likvida medel. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna betalar de egna medlen till de konton som finansministeriet eller den nationella centralbanken har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan ta ut medel från kontona bara för att täcka sina behov av likvida medel.

| — | Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan kommissionens betalningar framför allt görs i euro. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan kommissionens betalningar framför allt görs i euro.

| — | Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras. Denna begränsning gäller inte kommissionens konton för egna medel då skyldigheterna är ouppfyllda i fråga om lån som tecknats eller garanterats i enlighet med rådsförordningar och rådsbeslut. Dessutom gäller inte begränsningen i vissa fall där behoven av likvida medel överstiger tillgångarna på kontona. |
| --- | --- |

—

Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras. Denna begränsning gäller inte kommissionens konton för egna medel då skyldigheterna är ouppfyllda i fråga om lån som tecknats eller garanterats i enlighet med rådsförordningar och rådsbeslut. Dessutom gäller inte begränsningen i vissa fall där behoven av likvida medel överstiger tillgångarna på kontona.

| — | Om medlen på bankkontona är angivna i andra valutor än euro används medlen endera för betalningar i samma valutor eller omräknas regelbundet till euro. |
| --- | --- |

—

Om medlen på bankkontona är angivna i andra valutor än euro används medlen endera för betalningar i samma valutor eller omräknas regelbundet till euro.

Utöver kontona för egna medel har kommissionen öppnat andra bankkonton i centralbanker och affärsbanker för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper.

En skriftlig uppsättning riktlinjer och förfaranden reglerar kommissionens hantering av kassa- och betalningstransaktioner i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker olika transaktionsområden (t.ex.: verkställande av betalningar och likviditetsförvaltning, kassaflödesanalys, driftskontinuitet) och överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena kontrolleras regelbundet. Dessutom ska information utbytas mellan GD Budget och GD Ekonomi och finans om riskhantering och bästa praxis.

Böter

Böter

Preliminärt inkasserade böter: depositioner

Preliminärt inkasserade böter: depositioner

Belopp som mottagits före 2010 står kvar på konton hos banker som särskilt valts ut för deponering av preliminärt inkasserade bötesbelopp. Bankerna väljs ut enligt upphandlingsregler som fastställts i budgetförordningen. Medlen lånas in i vissa banker i enlighet med de interna reglerna för riskhantering. I dessa regler definieras kraven på bankens kreditvärdering och vilka belopp som får placeras i förhållande till bankens kapitalbas. Finansiella risker och transaktionsrisker identifieras och utvärderas, och man kontrollerar regelbundet att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs.

Preliminärt inkasserade böter: Bufi-portfölj

Preliminärt inkasserade böter: Bufi-portfölj

Utdömda bötesbelopp som inkasseras preliminärt investeras sedan 2010 i en särskilt upprättad fond (Bufi). Fondens huvudmål är att minska de finansmarknadsrelaterade riskerna samt att behandla samtliga bötfällda företag lika genom att erbjuda garanterad avkastning som beräknats på samma grunder. Förvaltningen av tillgångar och skulder i fråga om preliminärt inkasserade bötesbelopp sköts av kommissionen i enlighet med interna riktlinjer för tillgångsförvaltning. Förfarandehandböcker som omfattar särskilda områden såsom likviditetsförvaltning har utvecklats och används av de relevanta förvaltande enheterna. Finansiella och operativa risker identifieras och utvärderas, och man kontrollerar regelbundet att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs.

Målen för förvaltningen av tillgångar och skulder är att investera de preliminära böter som betalats in till kommissionen för att

| a) | säkerställa att medlen är lätt tillgängliga när de behövs, och |
| --- | --- |

a)

säkerställa att medlen är lätt tillgängliga när de behövs, och

| b) | att under normala förhållanden få fram en avkastning som i genomsnitt är lika med avkastningen på referensvärdet för Bufi (Bufi benchmark) minus kostnader, samtidigt som man behåller det nominella bötesbeloppet. |
| --- | --- |

b)

att under normala förhållanden få fram en avkastning som i genomsnitt är lika med avkastningen på referensvärdet för Bufi (Bufi benchmark) minus kostnader, samtidigt som man behåller det nominella bötesbeloppet.

Investeringar får i princip bara ske i form av tidsbunden inlåning hos centralbanker i euroområdet, statspapper som utfärdats av byråer i euroområdet, helt statsägda eller statsgaranterade banker eller överstatliga institutioner, obligationer, samt växlar och inlåningsbevis som utfärdats av antingen statliga eller överstatliga institutioner.

Bankgarantier

Bankgarantier

Kommissionen innehar även ett betydande antal garantier ställda i finansinstitut med anledning av böter som kommissionen ålagt företag som bryter mot EU:s konkurrensregler (se not 2.6.1.2). Dessa garantier har ställts av bötfällda företag som ett alternativ till preliminära betalningar. Garantierna förvaltas i enlighet med de interna riktlinjerna för riskhantering. Finansiella risker och transaktionsrisker identifieras och utvärderas, och man kontrollerar regelbundet att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs.

2.6.1.2

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Reglerna och principerna för förvaltningen av garantifondens tillgångar fastställs i en konvention mellan kommissionen och Europeiska investeringsbanken av den 25 november 1994, med ändringar av den 17 och 23 september 1996, den 8 maj 2002, den 25 februari 2008 och den 9 november 2010. Garantifonden drivs med euron som enda valuta. Alla investeringar sker i euro för att undvika eventuella valutarisker. Fondens finansiella verksamhet bedrivs i linje med vedertagna försiktighetsregler för finansiell verksamhet. Garantifondens förvaltningsansvariga ska särskilt sträva efter att minska riskerna och säkerställa att de förvaltade tillgångarna kan säljas eller överlåtas utan väsentliga dröjsmål, med hänsyn till de åtaganden som fonden kan behöva uppfylla.

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Efsi inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015. Reglerna och principerna för tillgångsförvaltningen av fonden fastställs i kommissionens beslut C(2016) 165 av den 21 januari 2016. Enligt riktlinjerna ska de förvaltade tillgångarna ge tillräcklig likviditet i förhållande till eventuella anspråk på garantin, samtidigt som de strävar efter att optimera avkastningen och riskerna till en nivå som är förenlig med upprätthållandet av en hög grad av säkerhet och stabilitet.

6.3.   VALUTARISK

VALUTARISK

EU:s exponering mot valutarisk från finansiella instrument vid årets slut – nettoposition

EU:s exponering mot valutarisk från finansiella instrument vid årets slut – nettoposition

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 |
| USD | GBP | DKK | SEK | Euro | Övriga | Totalt |
| Finansiella tillgångar | | | | | | | |
| Finansiella tillgångar som kan säljas | 228 | 58 | 14 | 42 | 10 080 | 21 | 10 442 |
| Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | (49) | — | — | — | 50 | — | 0 |
| Lån
   (8) | 4 | 0 | — | — | 329 | 10 | 343 |
| Fordringar och återkrav | 1 | 593 | 51 | 81 | 10 888 | 8 | 11 622 |
| Likvida medel | 39 | 2 394 | 428 | 1 220 | 22 387 | 2 117 | 28 585 |
| | 222 | 3 045 | 493 | 1 342 | 43 734 | 2 156 | 50 993 |
| Finansiella skulder | | | | | | | |
| Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | (100) | — | — | — | 100 | — | (1) |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | (1) | (5) | (0) | (0) | (39 983 ) | (16) | (40 005 ) |
| | (101) | (5) | (0) | (0) | (39 883 ) | (16) | (40 005 ) |
| Totalt | 121 | 3 040 | 493 | 1 342 | 3 851 | 2 140 | 10 987 |

miljoner euro

31.12.2016

USD

GBP

DKK

SEK

Euro

Övriga

Totalt

Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

228

228

58

14

14

42

42

10 080

10 080

21

21

10 442

10 442

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

(49)

(49)

—

—

—

50

50

—

0

0

Lån
   (8)

Lån

8

4

4

0

—

—

329

329

10

10

343

343

Fordringar och återkrav

Fordringar och återkrav

1

1

593

51

51

81

81

10 888

10 888

8

8

11 622

11 622

Likvida medel

Likvida medel

39

39

2 394

2 394

428

428

1 220

1 220

22 387

22 387

2 117

2 117

28 585

28 585

222

222

3 045

3 045

493

493

1 342

1 342

43 734

43 734

2 156

2 156

50 993

50 993

Finansiella skulder

Finansiella skulder

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

(100)

(100)

—

—

—

100

100

—

(1)

(1)

Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

(1)

(1)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 983 )

(39 983 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

(101)

(101)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 883 )

(39 883 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

Totalt

Totalt

121

121

3 040

3 040

493

493

1 342

1 342

3 851

3 851

2 140

2 140

10 987

10 987

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2015 |
| USD | GBP | DKK | SEK | Euro | Övriga | Totalt |
| Finansiella tillgångar | | | | | | | |
| Finansiella tillgångar som kan säljas | 81 | 76 | 11 | 8 | 9 416 | 28 | 9 620 |
| Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | — | — | — | — | — | — | — |
| Lån
   (8) | 5 | 0 | — | — | 354 | 18 | 377 |
| Fordringar och återkrav | 10 | 542 | 53 | 85 | 9 555 | 78 | 10 324 |
| Likvida medel | 36 | 1 785 | 368 | 1 287 | 17 342 | 853 | 21 671 |
| | 132 | 2 403 | 433 | 1 380 | 36 667 | 977 | 41 992 |
| Finansiella skulder | | | | | | | |
| Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | — | — | — | — | — | — | — |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | (1) | (2) | 0 | (0) | (32 187 ) | (1) | (32 191 ) |
| | (1) | (2) | 0 | (0) | (32 187 ) | (1) | (32 191 ) |
| Totalt | 131 | 2 401 | 433 | 1 380 | 4 480 | 976 | 9 801 |

miljoner euro

31.12.2015

USD

GBP

DKK

SEK

Euro

Övriga

Totalt

Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

81

81

76

11

11

8

8

9 416

9 416

28

28

9 620

9 620

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

—

—

—

—

—

—

—

Lån
   (8)

Lån

8

5

5

0

—

—

354

354

18

18

377

377

Fordringar och återkrav

Fordringar och återkrav

10

10

542

53

53

85

85

9 555

9 555

78

78

10 324

10 324

Likvida medel

Likvida medel

36

36

1 785

1 785

368

368

1 287

1 287

17 342

17 342

853

853

21 671

21 671

132

132

2 403

2 403

433

433

1 380

1 380

36 667

36 667

977

977

41 992

41 992

Finansiella skulder

Finansiella skulder

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

—

—

—

—

—

—

—

Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(0)

(0)

(32 187 )

(32 187 )

(1)

(1)

(32 191 )

(32 191 )

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(0)

(0)

(32 187 )

(32 187 )

(1)

(1)

(32 191 )

(32 191 )

Totalt

Totalt

131

131

2 401

2 401

433

433

1 380

1 380

4 480

4 480

976

976

9 801

9 801

Om euron skulle ha stärkts med 10 % mot andra valutor hade detta haft följande effekt:

| miljoner euro |
| --- |
| | Ekonomiskt resultat |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2016 | (4) | (272) | (43) | (118) |
| 2015 | (5) | (212) | (38) | (125) |

miljoner euro

Ekonomiskt resultat

USD

GBP

DKK

SEK

2016

2016

(4)

(4)

(272)

(272)

(43)

(43)

(118)

(118)

2015

2015

(5)

(5)

(212)

(212)

(38)

(38)

(125)

(125)

| miljoner euro |
| --- |
| | Nettotillgångar |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2016 | (7) | (5) | (1) | (4) |
| 31.12.2015 | (7) | (7) | (1) | (1) |

miljoner euro

Nettotillgångar

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2016

31.12.2016

(7)

(7)

(5)

(5)

(1)

(1)

(4)

(4)

31.12.2015

31.12.2015

(7)

(7)

(7)

(7)

(1)

(1)

(1)

(1)

Om euron skulle ha försvagats med 10 % mot dessa valutor hade detta haft följande effekt:

| miljoner euro |
| --- |
| | Ekonomiskt resultat |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2016 | 5 | 332 | 53 | 145 |
| 2015 | 6 | 259 | 47 | 152 |

miljoner euro

Ekonomiskt resultat

USD

GBP

DKK

SEK

2016

2016

5

5

332

332

53

53

145

145

2015

2015

6

6

259

259

47

47

152

152

| miljoner euro |
| --- |
| | Nettotillgångar |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2016 | 9 | 6 | 2 | 5 |
| 31.12.2015 | 9 | 8 | 1 | 1 |

miljoner euro

Nettotillgångar

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2016

31.12.2016

9

9

6

6

2

2

5

5

31.12.2015

31.12.2015

9

9

8

8

1

1

1

1

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

De flesta finansiella tillgångar och skulder är utställda i euro, varför EU i dessa fall inte är exponerad för valutarisk. Inom ramen för den finansiella mekanismen inom Euratom bedriver EU emellertid utlåning utställd i US-dollar. Utlåningen finansieras genom upplåning av motsvarande belopp i US-dollar (rygg-mot-rygg-lån). På balansdagen var EU inte exponerad för någon valutarisk med avseende på Euratom.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

De egna medel som medlemsstaterna betalat i annan valuta än euro hålls på kontona för egna medel i enlighet med förordningen om egna medel. Dessa egna medel räknas om till euro när de måste tas i anspråk för att verkställa utbetalningar. Förfarandena för att hantera dessa medel fastställs i den ovannämnda förordningen. I ett begränsat antal fall används medlen direkt för utbetalningar som ska göras i samma valuta.

Kommissionen har ett antal konton i affärsbanker i andra EU-valutor än euro, samt i US-dollar och schweiziska franc för att kunna göra utbetalningar i dessa valutor. Kontona fylls på beroende på hur många betalningar som ska verkställas och följaktligen exponeras inte saldona för valutarisk.

När diverse intäkter (andra än egna medel) tas emot i andra valutor än euro överförs de endera till kommissionens konton i samma valutor, om de behövs för att täcka utbetalningar, eller omräknas till euro och överförs till konton som hålls i euro. Förskottskonton som hålls i andra valutor än euro fylls på beroende på hur stora behoven beräknas vara av kortfristiga lokala utbetalningar i dessa valutor. Saldona på dessa konton hålls inom sina respektive tak.

Böter

Böter

Preliminärt inkasserade böter (depositioner och Bufi-portfölj) samt bankgarantier

Preliminärt inkasserade böter (depositioner och Bufi-portfölj) samt bankgarantier

Eftersom alla böter utdöms och betalas in i euro är de inte exponerade för valutarisk.

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Eftersom garantifondens finansiella tillgångar är utställda i euro föreligger ingen valutarisk. Lån som övertagits av EU till följd av anspråk på garantifonden efter fallissemang hos en låntagare utförs i ursprungsvalutan och exponerar därmed EU mot valutarisk. På grund av osäkerhet avseende lånens återbetalningstid sker ingen risksäkring för att kompensera variationer i växelkurser.

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för fonden för strategiska investeringar fungerar för närvarande i både euro och US-dollar. I december 2016 gjordes de första investeringarna i fast räntesats för skuldebrev i US-dollar (Förenta staternas finansdepartement) för att öka avkastningen och diversifiera marknadsrisker genom exponering för den amerikanska marknaden. Valutarisk förvaltas genom derivatkontrakt (valutaforwardskontrakt) för risksäkring av marknadsvärdet av investeringsportföljen i US-dollar. Gränsen för högsta osäkrad exponering för utländsk valuta är 1 % av portföljens totala värde inom referensvärdet och årlig tilldelningsstrategi. Därför skulle förändringar uppåt eller nedåt i marknadsvärdet för investeringar i US-dollar över eller under gränsen på 1 % ha utlöst en omläggning av handeln (ett nytt forwardkontrakt med samma eller motsatt riktning), som justerar eller ändrar den säkrade positionen i enlighet med detta. Justering av säkringen kan också drivas fram genom förändringar av växelkursen mellan euro och US-dollar.

6.4.   RÄNTERISK

RÄNTERISK

Följande tabell visar räntekänsligheten för finansiella tillgångar som kan säljas med antagandet om en möjlig ränteförändring på cirka +/- 100 räntepunkter (1 %).

| miljoner euro |
| --- |
| | Ökning (+)/minskning (–) i räntepunkter | Effekt på ekonomiskt resultat och nettotillgångar |
| 2016: Finansiella tillgångar som kan säljas | +100 | (291) |
| | - 100 | 313 |
| 2015: Finansiella tillgångar som kan säljas | +100 | (206) |
| | - 100 | 223 |

miljoner euro

Ökning (+)/minskning (–) i räntepunkter

Effekt på ekonomiskt resultat och nettotillgångar

2016: Finansiella tillgångar som kan säljas

2016: Finansiella tillgångar som kan säljas

+100

+100

(291)

(291)

- 100

- 100

313

313

2015: Finansiella tillgångar som kan säljas

2015: Finansiella tillgångar som kan säljas

+100

+100

(206)

(206)

- 100

- 100

223

223

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Av upp- och utlåningstransaktionernas natur följer att EU har omfattande tillgångar och skulder som är räntebärande. De ränterisker som följer av upplåningen kompenseras dock av att den motsvarande utlåningen sker på jämförbara villkor (rygg-mot-rygg).

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

Kommissionens finansförvaltning lånar inte upp pengar och exponeras därför inte för ränterisker. Ränta beräknas dock på saldon som innehas på olika bankkonton. Kommissionen har därför vidtagit åtgärder för att säkerställa att den intjänade räntan på dess bankkonton regelbundet ska motsvara marknadsräntorna och deras eventuella fluktuationer.

De konton som öppnats vid medlemsstaternas statskassor för inbetalning av egna medel är icke-räntebärande och avgiftsfria. Ersättning kan utgå för konton hos nationella centralbanker enligt de officiella räntor som tillämpas av respektive institution. Eftersom en del av de ersättningar som tillämpas för dessa konton för närvarande kan vara negativa, finns likviditetsförvaltningsförfaranden för att minimera saldona på kontona.

Dessutom är kontona för egna medel skyddade från eventuella effekter av negativ ränta i enlighet med rådets förordning (EU) nr 804/2016.

För tillgodohavanden i affärsbanker utgår dagsränta. Räntan bygger på rörliga marknadsräntor med en avtalsenlig (positiv eller negativ) marginal. De räntor som tillämpas av affärsbankerna har vanligen ett avtalsmässigt golv på noll. Därför föreligger ingen risk att kommissionens intjänade räntor ligger under marknadsräntorna.

Böter

Böter

Preliminärt inbetalade böter (depositioner, Bufi-portfölj) samt bankgarantier

Preliminärt inbetalade böter (depositioner, Bufi-portfölj) samt bankgarantier

Upplupen ränta på inlåning har en begränsad exponering för ränterisker till följd av en löptid på mindre än ett år. Resten av portföljen utgörs av investeringar i värdepapper med en genomsnittlig löptid på 2,6 år.

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Den budget som avsattes i garantifondens medel investeras i en portfölj av penningmarknadsinstrument och långfristiga obligationer med en total genomsnittlig löptid på 3,59 år.

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Den budget som avsattes i garantifonden för Efsi investeras i en portfölj av penningmarknadsinstrument och långfristiga obligationer med en total genomsnittlig löptid på 3,5 år.

6.5.   KREDITRISK

KREDITRISK

Beloppen som representerar EU:s exponering mot kreditrisker i slutet av räkenskapsperioden motsvarar finansieringsinstrumentens bokförda värde enligt not 2.

2

En analys av sedan hur länge de finansiella tillgångarna inte är nedskrivna

En analys av sedan hur länge de finansiella tillgångarna inte är nedskrivna

| miljoner euro |
| --- |
| | Totalt | Varken förfallna eller nedskrivna | Förfallna men utan nedskrivningsbehov |
| < 1 år | 1–5 år | > 5 år |
| Lån | 55 477 | 55 476 | 1 | — | — |
| Fordringar och återkrav | 11 622 | 10 310 | 130 | 909 | 273 |
| Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | 0 | 0 | — | — | — |
| Totalt per den 31.12.2016 | 67 099 | 65 786 | 131 | 909 | 273 |
| Lån | 57 251 | 57 251 | 0 | — | — |
| Fordringar och återkrav | 10 324 | 8 672 | 120 | 1 384 | 148 |
| Totalt per den 31.12.2015 | 67 575 | 65 922 | 120 | 1 384 | 148 |

miljoner euro

Totalt

Varken förfallna eller nedskrivna

Förfallna men utan nedskrivningsbehov

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Lån

Lån

55 477

55 477

55 476

55 476

1

1

—

—

Fordringar och återkrav

Fordringar och återkrav

11 622

11 622

10 310

10 310

130

130

909

909

273

273

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

0

0

0

0

—

—

—

Totalt per den 31.12.2016

Totalt per den 31.12.2016

67 099

67 099

65 786

65 786

131

131

909

909

273

273

Lån

Lån

57 251

57 251

57 251

57 251

0

0

—

—

Fordringar och återkrav

Fordringar och återkrav

10 324

10 324

8 672

8 672

120

120

1 384

1 384

148

148

Totalt per den 31.12.2015

Totalt per den 31.12.2015

67 575

67 575

65 922

65 922

120

120

1 384

1 384

148

148

Fordringar och återkrav på mellan ett och fem år inbegriper återkrav relaterade till böter i konkurrensärenden på 870 miljoner euro som i stor utsträckning täcks av bankgarantier och därmed har kommissionen en låg exponering mot kreditrisk. Dessa garantier har ställts av bötfällda företag som ett alternativ till preliminära betalningar.

Kreditkvalitet för finansiella tillgångar som varken har nedskrivits eller förfallit till betalning

Kreditkvalitet för finansiella tillgångar som varken har nedskrivits eller förfallit till betalning

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2016 |
| Som kan säljas (9) | Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning (10) | Lån och fordringar | Kontanter | Totalt |
| Motparter med extern kreditvärdering | | | | | |
| Högsta och hög kreditvärdighet | 6 451 | — | 3 386 | 21 990 | 31 828 |
| Medelhög till hög kreditvärdighet | 1 412 | — | 23 826 | 5 325 | 30 563 |
| Medellåg kreditvärdighet | 1 056 | — | 4 532 | 492 | 6 081 |
| Låg kreditvärdighet | — | — | 27 724 | 744 | 28 468 |
| | 8 920 | — | 59 469 | 28 552 | 96 941 |
| Motparter utan extern kreditvärdering | | | | | |
| Grupp 1 | — | 0 | 6 238 | 33 | 6 272 |
| Grupp 2 | — | — | 79 | — | 79 |
| | — | 0 | 6 317 | 33 | 6 351 |
| Totalt | 8 920 | 0 | 65 786 | 28 585 | 103 292 |

miljoner euro

31.12.2016

Som kan säljas (9)

9

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning (10)

10

Lån och fordringar

Kontanter

Totalt

Motparter med extern kreditvärdering

Motparter med extern kreditvärdering

Högsta och hög kreditvärdighet

Högsta och hög kreditvärdighet

6 451

6 451

—

3 386

3 386

21 990

21 990

31 828

31 828

Medelhög till hög kreditvärdighet

Medelhög till hög kreditvärdighet

1 412

1 412

—

23 826

23 826

5 325

5 325

30 563

30 563

Medellåg kreditvärdighet

Medellåg kreditvärdighet

1 056

1 056

—

4 532

4 532

492

492

6 081

6 081

Låg kreditvärdighet

Låg kreditvärdighet

—

—

27 724

27 724

744

744

28 468

28 468

8 920

8 920

—

—

59 469

59 469

28 552

28 552

96 941

96 941

Motparter utan extern kreditvärdering

Motparter utan extern kreditvärdering

Grupp 1

Grupp 1

—

0

0

6 238

6 238

33

33

6 272

6 272

Grupp 2

Grupp 2

—

—

79

79

—

79

79

—

0

0

6 317

6 317

33

33

6 351

6 351

Totalt

Totalt

8 920

8 920

0

0

65 786

65 786

28 585

28 585

103 292

103 292

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2015 |
| Som kan säljas (9) | Lån och fordringar | Kontanter | Totalt |
| Motparter med extern kreditvärdering | | | | |
| Högsta och hög kreditvärdighet | 5 945 | 3 256 | 16 147 | 25 349 |
| Medelhög till hög kreditvärdighet | 1 087 | 23 818 | 4 503 | 29 409 |
| Medellåg kreditvärdighet | 1 247 | 4 527 | 263 | 6 037 |
| Låg kreditvärdighet | 32 | 29 371 | 732 | 30 136 |
| | 8 310 | 60 973 | 21 646 | 90 930 |
| Motparter utan extern kreditvärdering | | | | |
| Grupp 1 | — | 4 855 | 25 | 4 880 |
| Grupp 2 | — | 95 | — | 95 |
| | — | 4 950 | 25 | 4 975 |
| Totalt | 8 310 | 65 922 | 21 671 | 95 905 |

miljoner euro

31.12.2015

Som kan säljas (9)

9

Lån och fordringar

Kontanter

Totalt

Motparter med extern kreditvärdering

Motparter med extern kreditvärdering

Högsta och hög kreditvärdighet

Högsta och hög kreditvärdighet

5 945

5 945

3 256

3 256

16 147

16 147

25 349

25 349

Medelhög till hög kreditvärdighet

Medelhög till hög kreditvärdighet

1 087

1 087

23 818

23 818

4 503

4 503

29 409

29 409

Medellåg kreditvärdighet

Medellåg kreditvärdighet

1 247

1 247

4 527

4 527

263

263

6 037

6 037

Låg kreditvärdighet

Låg kreditvärdighet

32

32

29 371

29 371

732

732

30 136

30 136

8 310

8 310

60 973

60 973

21 646

21 646

90 930

90 930

Motparter utan extern kreditvärdering

Motparter utan extern kreditvärdering

Grupp 1

Grupp 1

—

4 855

4 855

25

25

4 880

4 880

Grupp 2

Grupp 2

—

95

95

—

95

95

—

4 950

4 950

25

25

4 975

4 975

Totalt

Totalt

8 310

8 310

65 922

65 922

21 671

21 671

95 905

95 905

I ovanstående tabell ingår inga finansiella tillgångar som kan säljas i form av egetkapitalinstrument utan extern kreditvärdering. De fyra ovanstående riskkategorierna baseras i princip på kategorierna hos externa kreditvärderingsinstitut och motsvarar följande:

| — | Högsta och hög kreditvärdighet: Moody’s P-1, Aaa–Aa3 S&P A-1+, A-1, AAA–AA- Fitch F1+, F1, AAA–AA- och motsvarande. |
| --- | --- |

—

Högsta och hög kreditvärdighet: Moody’s P-1, Aaa–Aa3 S&P A-1+, A-1, AAA–AA- Fitch F1+, F1, AAA–AA- och motsvarande.

| — | Medelhög till hög kreditvärdighet: Moody P-2, A1–A3 S&P A-2, A+ – A- Fitch F2, A+ -A- och motsvarande. |
| --- | --- |

—

Medelhög till hög kreditvärdighet: Moody P-2, A1–A3 S&P A-2, A+ – A- Fitch F2, A+ -A- och motsvarande.

| — | Låg till medelhög kreditvärdighet: Moody: P-3, Baa1–Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB- Fitch F-3, BBBB+ -BBB- och motsvarande. |
| --- | --- |

—

Låg till medelhög kreditvärdighet: Moody: P-3, Baa1–Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB- Fitch F-3, BBBB+ -BBB- och motsvarande.

| — | Låg kreditvärdighet: Moody icke investeringsvärdig kreditvärdighet, Ba1–C S&P B, C, BB+–D Fitch B, C, BB+–D och motsvarande. |
| --- | --- |

—

Låg kreditvärdighet: Moody icke investeringsvärdig kreditvärdighet, Ba1–C S&P B, C, BB+–D Fitch B, C, BB+–D och motsvarande.

EU använder de externa institutens värderingskategorier som referens främst för finansieringsinstrument och affärsbanker. EU kan dock efter egna analyser av enskilda ärenden behålla belopp i en av de ovanstående riskkategorierna trots att ett eller flera av de ovannämnda kreditvärderingsinstituten kan ha nedgraderat motsvarande motpart. För icke kreditvärderade motparter avser grupp 1 gäldenärer som inte tidigare hamnat på obestånd och grupp 2 avser gäldenärer som tidigare hamnat på obestånd.

Beloppen som visas ovan under Lån och fordringar och som kategoriseras i kategorin låg kreditvärdighet gäller främst finansiella stödlån som utbetalats av kommissionen till medlemsstater i ekonomiska svårigheter. Till denna kategori räknas även återkrav som riktas till vissa medlemsstater i enlighet med förordningen om egna medel eller andra rättsliga grunder. Beloppet under kontanter gäller bankkonton för egna medel. Dessa bankkonton har öppnats av finansförvaltningen eller medlemsstaternas centralbanker för de bidrag av egna medel som anges i förordningen. Kommissionen kan ta ut medel från dessa konton endast för att täcka likviditetsbehov i samband med budgetens genomförande.

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Kreditrisker hanteras i fråga om Euratom i första hand genom garantier från stater, sedan via garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (makroekonomiskt stöd och Euratomlån) och därefter genom möjligheten av att ta ut de medel som behövs från kommissionens konton för egna medel i medlemsstaterna samt i sista hand genom EU-budgeten.

I den lagstiftning som rör egna medel fastställs taket för betalningar av egna medel till 1,20 % av medlemsstaternas BNI och under år 2016 användes 0,89 % för att täcka betalningsbemyndiganden. Detta innebär att det fanns en tillgänglig marginal på 0,31 % för att täcka garantierna per den 31 december 2016. När det handlar om att fullgöra sina rättsliga skyldigheter gentemot sina långivare har EU således rätt att vända sig till samtliga medlemsstater för täckning.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

I enlighet med rådets förordning (EG) nr 609/2014 om egna medel innehas merparten av kommissionens likvida medel på de konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag (egna medel). Alla dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller centralbanker. Dessa institutioner utsätter kommissionen för den lägsta kreditrisken (och motpartsrisken) eftersom det rör sig om unionens medlemsstater. En del av kommissionens likvida medel hålls i affärsbanker för att täcka utbetalningar. Sådana konton fylls på strax innan betalningen ska verkställas och hanteras automatiskt via systemet för likviditetsförvaltning. Varje konto innehåller miniminivåer likvida medel som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna. Följaktligen är beloppen på dessa konton konstant låga (totalt cirka 100 miljoner euro i genomsnitt, fördelade på 20 konton) och därmed säkerställs att kommissionens riskexponering begränsas. Beloppen bör sättas i relation till det sammanlagda dagliga likviditetssaldot som låg på mellan 1 miljon euro och 30 miljarder euro år 2016 och de sammanlagda utbetalningarna från kommissionen som under 2016 uppgick till mer än 145 miljarder euro.

Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska den motpartsrisk som kommissionen utsätts för.

| — | Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moody’s P-1 eller motsvarande. En lägre nivå kan godtas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden. |
| --- | --- |

—

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moody’s P-1 eller motsvarande. En lägre nivå kan godtas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden.

| — | Kreditvärderingarna granskas dagligen för de affärsbanker där kommissionens konton finns. |
| --- | --- |

—

Kreditvärderingarna granskas dagligen för de affärsbanker där kommissionens konton finns.

| — | Delegationer utanför EU innehar förskottskonton i lokala banker som valts ut genom ett förenklat anbudsförfarande. Kraven på kreditvärdering beror på den lokala situationen och kan skilja sig kraftigt från land till land. För att begränsa riskexponeringen hålls saldona på dessa konton på lägsta möjliga nivå (med hänsyn tagen till transaktionsbehoven). Kontona fylls på regelbundet och de fastställda taken ses över varje år. |
| --- | --- |

—

Delegationer utanför EU innehar förskottskonton i lokala banker som valts ut genom ett förenklat anbudsförfarande. Kraven på kreditvärdering beror på den lokala situationen och kan skilja sig kraftigt från land till land. För att begränsa riskexponeringen hålls saldona på dessa konton på lägsta möjliga nivå (med hänsyn tagen till transaktionsbehoven). Kontona fylls på regelbundet och de fastställda taken ses över varje år.

Böter

Böter

Preliminärt inkasserade böter: depositioner

Preliminärt inkasserade böter: depositioner

De banker som deponerar böter som preliminärt betalades före 2010 väljs ut enligt upphandlingsförfaranden som följer de interna riktlinjerna för riskhantering. I dessa riktlinjer fastställs kraven på bankens kreditvärdering, liksom även vilka belopp som får placeras i förhållande till bankens kapitalbas.

Affärsbanker som särskilt valts ut för inlåning av preliminärt betalade böter måste enligt reglerna i allmänhet ha en långsiktig kreditvärdering på minst A (S&P eller motsvarande) och en kortsiktig kreditvärdering på minst A-1 (S&P eller motsvarande). Särskilda åtgärder tillämpas om kreditvärderingen av dessa banker försämras. Dessutom begränsas de deponerade beloppen i varje bank till en viss procentuell andel av bankens kapitalbas, och detta varierar beroende på den berörda institutionens kreditvärdering. Vid beräkningen av dessa begränsningar beaktas även mängden utestående garantier som samma institution har utfärdat till kommissionen. Det kontrolleras regelbundet att de utestående depositionerna verkligen överensstämmer med gällande policykrav.

Preliminärt inkasserade böter: Bufi-portfölj

Preliminärt inkasserade böter: Bufi-portfölj

Kommissionen exponeras för kreditrisk från statsskuldsinvesteringar från preliminärt inbetalade böter som ålagts från 2010. Mot Frankrike är exponeringskoncentrationen allra högst, eftersom det svarar för 31 % av portföljens totala nominella volym. De fem länderna med den högsta exponeringen (Frankrike, Italien, Belgien, Tyskland och Luxemburg) svarar för sammanlagt 77 % av investeringsportföljen. Det vägda genomsnittliga kreditbetyget för portföljen är A (S&P eller motsvarande).

Bankgarantier

Bankgarantier

De riktlinjer för riskhantering som tillämpas för att godkänna dessa garantier säkerställer en hög kreditkvalitet för kommissionen. Det kontrolleras regelbundet att de utestående garantierna verkligen överensstämmer med gällande policykrav.

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

I de riktlinjer för kapitalförvaltning och/eller den investeringsstrategi för portföljen som man enats om definieras vissa gränser och restriktioner för att begränsa portföljens exponering för kreditrisker. Sådana begränsningar och restriktioner omfattar kriterier för stödberättigande, absoluta kreditgränser i nominella termer beroende på emittentkategori, relativa koncentrationsgränser beroende på emittentkategori och koncentrationsgränser per emission. Alla investeringar värderas minst till kreditvärdighet.

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

I riktlinjerna för kapitalförvaltning, risker och investeringsstrategier definieras vissa gränser och restriktioner för att begränsa portföljens exponering för kreditrisker som i allmänhet är begränsad till kreditvärdighet. Det vägda genomsnittliga kreditbetyget för portföljen är A (S&P eller motsvarande).

Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) är enda motpart för alla utestående valutaforwards från och med den 31 december 2016, inga kreditförstärkningar, såsom säkerhet, nettningsavtal, eller garantier införs från och med detta datum. Den maximala exponeringen för kreditrisk för valutaderivat med ett positivt verkligt värde vid rapportperiodens slut är lika med det redovisade värdet i balansräkningen.

6.6.   LIKVIDITETSRISK

LIKVIDITETSRISK

Löptidsanalys av finansiella skulder per återstående avtalsmässig löptid

Löptidsanalys av finansiella skulder per återstående avtalsmässig löptid

| miljoner euro |
| --- |
| | < 1 år | 1–5 år | > 5 år | Totalt |
| Upplåning | 2 094 | 18 084 | 34 950 | 55 128 |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | 40 005 | — | — | 40 005 |
| Övriga | 189 | 637 | 1 397 | 2 222 |
| Totalt per den 31.12.2016 | 42 288 | 18 721 | 36 346 | 97 355 |
| Upplåning | 7 218 | 9 660 | 39 982 | 56 860 |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | 32 191 | — | — | 32 191 |
| Övriga | 721 | 513 | 1 609 | 2 843 |
| Totalt per den 31.12.2015 | 40 130 | 10 173 | 41 591 | 91 894 |

miljoner euro

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Totalt

Upplåning

Upplåning

2 094

2 094

18 084

18 084

34 950

34 950

55 128

55 128

Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

40 005

40 005

—

—

40 005

40 005

Övriga

Övriga

189

189

637

637

1 397

1 397

2 222

2 222

Totalt per den 31.12.2016

Totalt per den 31.12.2016

42 288

42 288

18 721

18 721

36 346

36 346

97 355

97 355

Upplåning

Upplåning

7 218

7 218

9 660

9 660

39 982

39 982

56 860

56 860

Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

32 191

32 191

—

—

32 191

32 191

Övriga

Övriga

721

721

513

513

1 609

1 609

2 843

2 843

Totalt per den 31.12.2015

Totalt per den 31.12.2015

40 130

40 130

10 173

10 173

41 591

41 591

91 894

91 894

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

| miljoner euro |
| --- |
| | < 1 år | 1–5 år | > 5 år | Totalt |
| Derivatfordringar | 149 | — | — | 149 |
| Derivat som ska betalas | (150) | — | — | (150) |
| Totalt per den 31.12.2016 | (1) | — | — | (1) |

miljoner euro

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Totalt

Derivatfordringar

Derivatfordringar

149

149

—

—

149

149

Derivat som ska betalas

Derivat som ska betalas

(150)

(150)

—

—

(150)

(150)

Totalt per den 31.12.2016

Totalt per den 31.12.2016

(1)

(1)

—

—

—

—

(1)

(1)

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

De likviditetsrisker som följer av upplåningen kompenseras dock generellt av att den motsvarande utlåningen sker på jämförbara villkor (rygg-mot-rygg-lån). För makroekonomiskt bistånd och Euratomlån används garantifonden för åtgärder avseende tredjeland som en likviditetsreserv (eller säkerhetsnät) om låntagarna inte fullgör sina skyldigheter eller gör inbetalningarna för sent. Vad gäller betalningsbalansstöd föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 431/2009 ett förfarande som ger tillräcklig tid för att skaffa fram medel ur kommissionens konton för egna medel i medlemsstaterna. För den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen föreskrivs i rådets förordning (EU) nr 407/2010 ett liknande förfarande.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

EU:s budgetprinciper ska se till att det för ett visst år ska finnas en sammanlagd likviditet som räcker för att verkställa alla utbetalningar. Faktum är att medlemsstaternas sammanlagda bidrag motsvarar betalningsbemyndigandena under budgetåret. Medlemsstaternas bidrag betalas dock in i tolv månadsinbetalningar under hela året, medan utbetalningarna är mer säsongsbetonade. Enligt rådets förordning nr 609/2014 (om metoderna och förfarandena för att ställa egna medel till förfogande) ska medlemsstaternas inbetalningar avseende (ändrings-) budgetar som antagits efter den 16:e dagen i en viss månad (n) ställas till förfogande först månad n+2, medan motsvarande betalningsbemyndiganden omgående blir tillgängliga. För att kommissionen alltid ska ha tillräcklig tillgänglig likviditet för att täcka månadens utbetalningar tillämpas fastställda metoder för regelbunden kassaflödesanalys. Under vissa förutsättningar kan egna medel eller extra finansiering, upp till en viss gräns, vid behov begäras in i förväg från medlemsstaterna. Utgifternas säsongsbundenhet och de senaste årens budgetbegränsningar har på det hela taget medfört att utbetalningstakten måste övervakas mer under årets lopp. Inom ramen för kommissionens löpande finansförvaltning används dessutom automatiska system för likviditetsförvaltning för att dagligen se till att alla kommissionens bankkonton har tillräcklig täckning.

Böter

Böter

Preliminärt inkasserade böter: Bufi-portfölj

Preliminärt inkasserade böter: Bufi-portfölj

Garantifonden förvaltas enligt principen att tillgångarna ska vara tillräckligt likvida och kunna tas i anspråk i förhållande till de åtaganden som gjorts. Portföljen består av till största delen mycket likvida värdepapper som kan säljas för att tillmötesgå oväntade negativa kassaflöden. Dessutom uppgår den andel värdepapper som förfaller inom ett år och obligationer med rörlig ränta till 33 %.

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden förvaltas enligt principen att tillgångarna ska vara tillräckligt likvida och kunna tas i anspråk i förhållande till de åtaganden som gjorts. Fonden ska innehålla minst 100 miljoner euro i en portfölj med penningpolitiska instrument som har en löptid på mindre än tolv månader. Den 31 december 2016 uppgick dessa investeringar, inklusive kontanter, till 197 miljoner euro. Minst 20 % av fondens nominella värde ska dessutom omfatta penningpolitiska instrument, obligationer till fast ränta med en återstående löptid på högst ett år samt obligationer med rörlig ränta. Den 31 december 2016 utgjorde dessa 20 % av det nominella värdet.

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden förvaltas enligt principen att tillgångarna ska vara tillräckligt likvida och kunna tas i anspråk i förhållande till de åtaganden som gjorts. Portföljen består av mycket likvida tillgångar som kan säljas för att tillmötesgå oväntade negativa kassaflöden, inklusive de mest likvida tillgångarna – statsobligationer i US-dollar (motsvarande 15 % av den totala investeringsportföljen på referensdatum). Dessutom uppgår den andel värdepapper som förfaller inom ett år och obligationer med rörlig ränta till 23 %.

Regleringen av derivatkontrakt görs brutto och grundar sig på deras avtalsenliga förfallodag. Skyldigheter fullgörs genom försäljning av tillgångar i US-dollar och/eller en swapptransaktion, varigenom det är möjligt att ett kassautflöde uppstår till följd av skillnader i växelkursen.

Ingen hantering av likviditetsrisker är nödvändig vad gäller säkerhet/marginalsäkerheter eftersom den nuvarande risksäkrande motparten godtar att bedriva verksamhet med kommissionen utan krav på säkerheter och marginalsäkerheter.

7.   REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE PARTER

7.1.   NÄRSTÅENDE PARTER

NÄRSTÅENDE PARTER

EU:s närstående parter utgörs av EU:s övriga konsoliderade enheter, intresseföretag och nyckelpersoner i förvaltningen av dessa enheter. Transaktioner mellan dessa äger rum som ett led i EU:s normala verksamhet och inga särskilda redovisningskrav ställs i dessa fall för transaktioner som görs i enlighet med EU:s redovisningsregler.

7.2.   ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER

I fråga om redovisningen av transaktioner med närstående, dvs. personer som har ett centralt förvaltningsansvar inom EU, räknas följande fem kategorier av personer som närstående:

Kategori 1: Ordförandena för Europeiska rådet, kommissionen och EU-domstolen.

Kategori 1

Kategori 2: Kommissionens vice ordförande, tillika med Europeiska unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, samt kommissionens övriga vice ordföranden.

Kategori 2

Kategori 3: Rådets generalsekreterare, kommissionens ledamöter, EU-domstolens domare och generaladvokater, tribunalens ordförande och ledamöter, Europeiska unionens personaldomstols ordförande och ledamöter, ombudsmannen samt Europeiska datatillsynsmannen.

Kategori 3:

Kategori 4: Europeiska revisionsrättens ordförande och ledamöter.

Kategori 4:

Kategori 5: De högst uppsatta tjänstemännen vid EU:s institutioner och byråer.

Kategori 5:

En sammanfattning av deras ersättningar ges nedan – mer information finns även i tjänsteföreskrifterna som finns på webbplatsen Europa. Tjänsteföreskrifterna är det officiella dokument som klargör alla EU-tjänstemäns rättigheter och skyldigheter. Nyckelpersonerna i förvaltningen har inte beviljats några förmånliga lån från EU.

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER I FÖRVALTNINGEN

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER I FÖRVALTNINGEN

| Euro |
| --- |
| Ersättning (per person) | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Grundlön (per månad) | 27 031,43 | 24 484,99 - | 19 587,99 - | 21 155,03 - | 12 455,10 - |
| | | 25 464,39 | 22 036,49 | 22 526,20 | 19 587,99 |
| | | | | | |
| Bosättningsbidrag/Utlandstillägg | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0-4 %-16 % |
| | | | | | |
| Familjetillägg: | | | | | |
| Hushållstillägg (% av lön) | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 |
| Underhållsberättigat barn | 397,29 | 397,29 | 397,29 | 397,29 | 397,29 |
| Förskoleersättning | 97,05 | 97,05 | 97,05 | 97,05 | 97,05 |
| Utbildningstillägg, eller | 269,56 | 269,56 | 269,56 | 269,56 | 269,56 |
| Bidrag för utbildning på annan ort | 539,12 | 539,12 | 539,12 | 539,12 | 539,12 |
| Tillägg för rättens ordförande | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 627,76 | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| | | | | | |
| Representationstillägg | 1 464,87 | 941,46 | 627,76 | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| | | | | | |
| Årliga reseersättningar | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| | | | | | |
| Överföringar till medlemsstaterna: | | | | | |
| Utbildningstillägg (11) | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |
| % av lön (11) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % av lön utan korr. koeff. | högst 25 % | högst 25 % | högst 25 % | högst 25 % | högst 25 % |
| Utgifter för representation | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| | | | | | |
| Tillträde i tjänst: | | | | | |
| Bosättningsutgifter | 54 062,86 | 48 969,98 - | 39 175,99 - | 42 310,07 - | Ersätts |
| | | 50 928,78 | 44 072,99 | 45 052,39 | |
| Resekostnader för familjen | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts |
| Flyttkostnader | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts |
| Utträde ur tjänst: | | | | | |
| Flyttbidrag | 27 031,43 | 24 484,99 - | 19 587,99 - | 21 155,03 - | Ersätts |
| | | 25 464,39 | 22 036,49 | 22 526,20 | |
| Resekostnader för familjen | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts |
| Flyttkostnader | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts |
| Övergångsersättn. (% av lön) (12) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | Ej tillämpligt |
| Sjukförsäkring | Täcks | Täcks | Täcks | Täcks | Täcks |
| Pension (% av lön, före skatt) | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % |
| | | | | | |
| Avdrag: | | | | | |
| Skatt på lön | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Sjukförsäkring (% av lön) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Särskild avgift | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Avgift till pensionssystem | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 9,8  % |
| Antal personer i slutet av året | 3 | 6 | 93 | 28 | 112 |

Euro

Ersättning (per person)

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Grundlön (per månad)

Grundlön (per månad)

27 031,43

27 031,43

24 484,99 -

24 484,99 -

19 587,99 -

19 587,99 -

21 155,03 -

21 155,03 -

12 455,10 -

12 455,10 -

25 464,39

25 464,39

22 036,49

22 036,49

22 526,20

22 526,20

19 587,99

19 587,99

Bosättningsbidrag/Utlandstillägg

Bosättningsbidrag/Utlandstillägg

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0-4 %-16 %

0-4 %-16 %

Familjetillägg:

Familjetillägg:

Hushållstillägg (% av lön)

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

Underhållsberättigat barn

397,29

397,29

397,29

397,29

397,29

Förskoleersättning

97,05

97,05

97,05

97,05

97,05

Utbildningstillägg, eller

269,56

269,56

269,56

269,56

269,56

Bidrag för utbildning på annan ort

539,12

539,12

539,12

539,12

539,12

Tillägg för rättens ordförande

Tillägg för rättens ordförande

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

627,76

627,76

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Representationstillägg

Representationstillägg

1 464,87

1 464,87

941,46

941,46

627,76

627,76

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Årliga reseersättningar

Årliga reseersättningar

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Överföringar till medlemsstaterna:

Överföringar till medlemsstaterna:

Utbildningstillägg (11)

11

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

% av lön (11)

11

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% av lön utan korr. koeff.

högst 25 %

högst 25 %

högst 25 %

högst 25 %

högst 25 %

Utgifter för representation

Utgifter för representation

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Tillträde i tjänst:

Tillträde i tjänst:

Bosättningsutgifter

54 062,86

48 969,98 -

39 175,99 -

42 310,07 -

Ersätts

50 928,78

44 072,99

45 052,39

Resekostnader för familjen

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Flyttkostnader

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Utträde ur tjänst:

Utträde ur tjänst:

Flyttbidrag

27 031,43

24 484,99 -

19 587,99 -

21 155,03 -

Ersätts

25 464,39

22 036,49

22 526,20

Resekostnader för familjen

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Flyttkostnader

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Övergångsersättn. (% av lön) (12)

12

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

Ej tillämpligt

Sjukförsäkring

Täcks

Täcks

Täcks

Täcks

Täcks

Pension (% av lön, före skatt)

Pension (% av lön, före skatt)

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Avdrag:

Avdrag:

Skatt på lön

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Sjukförsäkring (% av lön)

Sjukförsäkring (% av lön)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Särskild avgift

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

Avgift till pensionssystem

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

9,8  %

Antal personer i slutet av året

Antal personer i slutet av året

3

3

6

6

93

93

28

28

112

112

8.   HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Den dag då räkenskaperna undertecknades hade inga väsentliga händelser som borde redovisas, utöver de nedanstående, uppmärksammats av eller rapporterats till kommissionens räkenskapsförare. Redovisningen och noterna har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som redovisas.

Den 29 mars 2017 meddelade Förenade kungariket formellt sin avsikt att lämna Europeiska unionen, och aktiverade därigenom artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med denna artikel samt Europeiska rådets riktlinjer om finansiella avtal och de förhandlingsdirektiv som utfärdats av rådet ska EU ingå ett avtal med Förenade kungariket om villkoren för utträdet. Vid tidpunkten för undertecknandet av dessa räkenskaper hade förhandlingsprocessen just inletts och därför påverkas inte EU:s finansiella ställning den 31 december 2016.

9.   KONSOLIDERINGENS OMFATTNING

A.   KONTROLLERADE ENHETER (52 st.)

KONTROLLERADE ENHETER (52 st.)

1.   Institutioner och rådgivande organ (11 st.)

Institutioner och rådgivande organ (11 st.)

Europaparlamentet

Europaparlamentet

Europeiska rådet

Europeiska rådet

Europeiska kommissionen

Europeiska kommissionen

Europeiska revisionsrätten

Europeiska revisionsrätten

Europeiska unionens domstol

Europeiska unionens domstol

Europeiska utrikestjänsten

Europeiska utrikestjänsten

Europeiska datatillsynsmannen

Europeiska datatillsynsmannen

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ombudsmannen

Europeiska ombudsmannen

Regionkommittén

Regionkommittén

Europeiska unionens råd

Europeiska unionens råd

2.   EU-organ (39 st.)

EU-organ (39 st.)

2.1.   
  Genomförandeorgan (6 st.)

Genomförandeorgan (6 st.)

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor

Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor

Genomförandeorganet för forskning

Genomförandeorganet för forskning

Genomförandeorganet för små och medelstora företag

Genomförandeorganet för små och medelstora företag

Genomförandeorganet för innovation och transportnät

Genomförandeorganet för innovation och transportnät

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

2.2.   
  Decentraliserade organ (33 st.)

Decentraliserade organ (33 st.)

Europeiska sjösäkerhetsbyrån.

Europeiska sjösäkerhetsbyrån.

Europeiska läkemedelsmyndigheten

Europeiska läkemedelsmyndigheten

Europeiska byrån för GNSS

Europeiska byrån för GNSS

Europeiska kemikaliemyndigheten

Europeiska kemikaliemyndigheten

Fusionsenergi (det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi)

Fusionsenergi (det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi)

Eurojust

Eurojust

Europeiska jämställdhetsinstitutet

Europeiska jämställdhetsinstitutet

Europeiska arbetsmiljöbyrån

Europeiska arbetsmiljöbyrån

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

Europeiska miljöbyrån

Europeiska miljöbyrån

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

Europeiska byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter

Europeiska byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter

Europeiska bankmyndigheten

Europeiska bankmyndigheten

Europeiska stödkontoret för asylfrågor

Europeiska stödkontoret för asylfrågor

Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation

Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex)

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex)

Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA)

Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Europeiska järnvägsbyrån

Europeiska järnvägsbyrån

Gemenskapens växtsortsmyndighet

Gemenskapens växtsortsmyndighet

Europeiska fiskerikontrollbyrån

Europeiska fiskerikontrollbyrån

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO)

Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO)

Europol

Europol

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol)

Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol)

3.   Övriga kontrollerade enheter (2 st.)

Övriga kontrollerade enheter (2 st.)

Europeiska kol- och stålgemenskapen (under avveckling)

Europeiska kol- och stålgemenskapen (under avveckling)

Europeiska institutet för innovation och teknik

Europeiska institutet för innovation och teknik

B.   INTRESSEFÖRETAG (1)

INTRESSEFÖRETAG (1)

Europeiska Investeringsfonden

Europeiska Investeringsfonden

SMÅ ENHETER

SMÅ ENHETER

De enheter som förtecknas nedan har inte konsoliderats enligt kapitalandelsmetoden till EU:s konsoliderade årsredovisning för 2016 på grundval av att de inte är väsentliga.

Det gemensamma företaget för biobaserade industrier

Det gemensamma företaget för biobaserade industrier

Biobaserade industrier är ett offentlig-privat partnerskap mellan EU och det biobaserade industrikonsortiet. Biobaserade industrier avser att förverkliga den europeiska bioekonomiska potentialen, omvandla biologiska rester och avfall till miljövänligare vardagsprodukter genom innovativ teknik och bioraffinaderier, vilka utgör kärnan i bioekonomin.

Det gemensamma företaget Clean Sky

Det gemensamma företaget Clean Sky

Clean Sky är det största europeiska forskningsprogram för att utveckla innovativa, banbrytande teknik som syftar till att minska koldioxidutsläpp och buller från luftfartyg. Clean Sky finansieras genom EU-programmet Horisont 2020 och bidrar till att stärka europeiskt samarbete inom luftfartsindustri, globalt ledarskap och konkurrenskraft.

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI)

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI)

IMI är Europas största offentlig-privata initiativ som syftar till att påskynda utvecklingen av bättre och säkrare läkemedel för patienter. IMI är ett gemensamt företag mellan Europeiska unionen och en branschorganisation för läkemedelsindustrin.

Det gemensamma företaget Elektroniska komponenter och system för europeiskt ledarskap (sammanslagning av de tidigare gemensamma företagen Artemis och Eniac).

Det gemensamma företaget Elektroniska komponenter och system för europeiskt ledarskap (sammanslagning av de tidigare gemensamma företagen Artemis och Eniac).

Ecsel är ett offentlig-privat partnerskap inom elektroniska komponenter och system som överbrygger klyftan mellan forskning och användning, anpassning av strategier för att öka europeiska och nationella investeringar och bygga upp ett avancerat ekosystem.

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas är ett offentlig-privat partnerskap som stöder forskning, teknisk utveckling och demonstration på området för bränsleceller och vätgasteknik i Europa. Syftet är att påskynda dessa teknikers inträde på marknaden och frigöra deras potential som ett instrument för att uppnå ett koldioxidsnålt energisystem.

Det gemensamma företaget Sesar

Det gemensamma företaget Sesar

Sesar är ett offentligt-privat partnerskap som ansvarar för moderniseringen av den europeiska flygledningstjänsten genom att samordna och koncentrera alla relevanta forsknings- och innovationsinsatser för flygledningstjänsten i EU.

Det gemensamma företaget Shift2Rail

Det gemensamma företaget Shift2Rail

Shift2Rail är det första europeiska gemensamma teknikinitiativet för att söka fokuserad forskning och innovation och marknadsdrivna lösningar genom att påskynda integreringen av nya och avancerade tekniker i innovativa järnvägsproduktslösningar.

Årsredovisningen för ovannämnda enheter finns tillgängliga för allmänheten på deras respektive webbsidor.

ÅRSREDOVISNINGEN: DISKUSSION OCH ANALYS

BUDGETÅRET 2016 (13)

13

Syftet med denna diskussion och analys av årsredovisningen är att hjälpa läsaren att förstå den finansiella situationen, det finansiella resultat och de kassaflöden som redovisas i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning. De uppgifter som redovisats i denna diskussion och analys av årsredovisningen har inte granskats.

1.   EU:S KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNING: FINANSIELL STÄLLNING 2016

1.1.   INTÄKTER

INTÄKTER

Merparten av intäkterna till EU:s institutioner och organ är intäkter från transaktioner utan motprestation. I tabellen nedan ges en överblick över de huvudsakliga kategorierna av dessa intäkter.

Fem års intäktsutveckling från transaktioner utan motprestation i miljoner euro:

Fem års intäktsutveckling från transaktioner utan motprestation i miljoner euro:

Image

De viktigaste punkterna att notera i fråga om förändringar i intäkter från transaktioner utan motprestation jämfört med 2015 är

| — | minskningen av mervärdesskatteintäkter på 2,5 miljarder euro, främst till följd av lägre uttagssats på 0,15 % för Tyskland, Nederländerna och Sverige, vilken var tillämplig efter ikraftträdandet under 2016 av beslutet om egna medel från 2014 och |
| --- | --- |

—

minskningen av mervärdesskatteintäkter på 2,5 miljarder euro, främst till följd av lägre uttagssats på 0,15 % för Tyskland, Nederländerna och Sverige, vilken var tillämplig efter ikraftträdandet under 2016 av beslutet om egna medel från 2014 och

| — | den betydande ökningen av intäkter från böter i konkurrensärenden på 3,3 miljarder euro främst på grund av de böter som under 2016 ålades lastbils- och banksektorerna. |
| --- | --- |

—

den betydande ökningen av intäkter från böter i konkurrensärenden på 3,3 miljarder euro främst på grund av de böter som under 2016 ålades lastbils- och banksektorerna.

Återkrav av utgifter representerar återbetalningskrav som utfärdats av kommissionen och som betalats eller avräknats mot efterföljande betalningar som registrerats i kommissionens bokföringssystem. Syftet är att återvinna utlägg som tidigare betalats ut från den allmänna budgeten.

1.2.   KOSTNADER

KOSTNADER

Kostnaderna, som uppgick till 144,5 miljarder euro, låg på en lägre nivå än under föregående år (2015: 155,9 miljarder euro). En minskning på 3,7 miljarder euro noterades för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden. Minskningen beror på lägre kostnader för den föregående programperioden 2007–2013 och att genomförandet av programperioden 2014–2020 inleddes långsamt. Av samma skäl minskade kostnaderna inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och andra landsbygdsutvecklingsinstrument också med 3,7 miljarder euro.

De huvudsakliga utgiftsposterna är transfereringsbetalningar (102,8 miljarder euro) inom ramen för delad förvaltning. De viktigaste fonderna är följande: Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och andra landsbygdsutvecklingsinstrument, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden och Europeiska socialfonden (ESF). Under budgetåret 2016 utgjorde dessa nästan 71,1 % av de totala utgifterna.

Image

Utgifter genom direkt förvaltning uppstår främst vid kommissionens, genomförandeorganens och förvaltningsfondernas budgetgenomförande. I den direkta förvaltningen ingår de administrativa utgifterna för alla EU-institutioner och organ. Inom ramen för indirekt förvaltning genomförs budgeten av EU-byråer, EU-organ, tredjeländer, internationella organisationer och andra enheter. Utgifterna inom ramen för direkt och indirekt förvaltning uppgick till ca 16,2 % av de totala utgifterna (23,4 miljarder euro) och fortsatte att vara stabila jämfört med föregående budgetår.

EU redovisar också framtida betalningsåtaganden som utgifter som inte ännu visas i de kassabaserade budgetkontona. De visas framför allt under skulder och upplupna kostnader för jordbruk och landsbygdsutveckling samt pensionsförpliktelser och andra ersättningar till anställda för framtida betalningsåtaganden för kommissionsledamöters, europaparlamentarikers och personalens pensionsrätter och leder till negativa nettotillgångar (dessa betalningar kommer att finansieras genom framtida budgetar).

1.3.   TILLGÅNGAR

TILLGÅNGAR

163 miljarder euro i tillgångar i den konsoliderade balansräkningen för EU

163 miljarder euro i tillgångar i den konsoliderade balansräkningen för EU

Image

De största posterna på balansräkningens tillgångssida är finansiella tillgångar (lån, finansiella tillgångar som kan säljas och kontanter) samt förfinansieringsbelopp, som utgör nästan 84 % av EU:s tillgångar. Lånebeloppen sjönk med 1,8 miljarder euro till 55,5 miljarder euro, medan beloppen för de finansieringsinstrument som kan säljas och som finansieras genom EU-budgeten (budgetinstrument) ökade igen med nästan 455 miljoner euro (2015: 460 miljoner euro). Under tillgångssidans ”tillgångar för rymdprogram” finns tillgångar som avser programmen Copernicus och Galileo (3,3 miljarder euro). Tillgångar i samband med Galileo har flyttats från anläggningar under uppförande till fasta tillgångar efter förklaringen om Galileos inledande tjänster den 15 december 2016.

Under de senaste åren har EU-institutionerna och EU-organen lyckats hålla mängden kontanter vid årets slut på en låg nivå. Den höga likviditeten på 28,6 miljarder i slutet av året beror huvudsakligen på följande:

| — | När det gäller egna medel ingår i saldot vid årets slut ett totalt nettobelopp på 7,7 miljarder euro som ska betalas tillbaka till medlemsstaterna i början av 2017 som ett resultat av de ändringsbudgetar som antogs i slutet av 2016. Dessutom togs förskott på egna medel till ett belopp på 1,5 miljarder euro emot under de sista dagarna av 2016. |
| --- | --- |

—

När det gäller egna medel ingår i saldot vid årets slut ett totalt nettobelopp på 7,7 miljarder euro som ska betalas tillbaka till medlemsstaterna i början av 2017 som ett resultat av de ändringsbudgetar som antogs i slutet av 2016. Dessutom togs förskott på egna medel till ett belopp på 1,5 miljarder euro emot under de sista dagarna av 2016.

| — | Ett betydande bötesbelopp på 4,3 miljarder euro som kommissionen ålagt för en överträdelse av konkurrensreglerna betalades slutgiltigt under 2016 och är en del av kassabalansen vid årets slut. |
| --- | --- |

—

Ett betydande bötesbelopp på 4,3 miljarder euro som kommissionen ålagt för en överträdelse av konkurrensreglerna betalades slutgiltigt under 2016 och är en del av kassabalansen vid årets slut.

| — | Kassabalansen innefattar även inkomster avsatta för särskilda ändamål och betalningsbemyndiganden som inte nyttjats vid utgången av 2016 på 11 miljarder euro. |
| --- | --- |

—

Kassabalansen innefattar även inkomster avsatta för särskilda ändamål och betalningsbemyndiganden som inte nyttjats vid utgången av 2016 på 11 miljarder euro.

Förfinansiering

Förfinansiering

Det bör noteras att förfinansieringsnivån påverkas väsentligt av den fleråriga budgetramens cykler. I början av en flerårig budgetperiod kan till exempel stora förskott förväntas betalas ut till medlemsstaterna enligt sammanhållningspolitiken. Kommissionen strävar efter att säkerställa att förfinansieringen bibehålls på en lämplig nivå. Det måste finnas en balans mellan att säkerställa tillräcklig finansiering av projekten och tidsmässigt korrekt redovisning av utgifter.

Den totala förfinansieringen (exklusive andra förskott till medlemsstaterna och bidrag till förvaltningsfonderna Bêkou och Afrika) i EU:s balansräkning uppgår till 41,6 miljarder euro (2015: 40 miljarder euro), varav nästan alla härrör från kommissionens verksamhet. Cirka 64 % av kommissionens förfinansiering genomförs via delad förvaltning, vilket innebär att budgetgenomförandet delegeras till medlemsstaterna (medan kommissionen behåller sin tillsynsroll).

Kommissionens förfinansiering enligt förvaltningsmodell

Kommissionens förfinansiering enligt förvaltningsmodell

Image

De mest betydande förfinansieringsbeloppen under delad förvaltning avser Eruf och Sammanhållningsfonden (15,1 miljarder euro).

Långfristig förfinansiering har minskat med 8,3 miljarder euro medan kortfristig förfinansiering ökade med 9,9 miljarder euro. Förändringarna av förfinansieringsbeloppen beror på att programperioden 2007–2013 befinner sig i avslutningsfasen och därmed kommer fler belopp att förfalla inom loppet av tolv månader. Vad gäller programperioden 2014–2020, bokförs den inledande förfinansiering som utbetalats som långfristig, medan den årliga förfinansieringen bokförs som kortfristig.

FINANSIERINGSINSTRUMENT

FINANSIERINGSINSTRUMENT

Följande punkter redovisas som finansiella instrument i EU:s konsoliderade årsredovisning:

| — | Finansieringsinstrument som finansierats genom EU-budgeten. |
| --- | --- |

—

Finansieringsinstrument som finansierats genom EU-budgeten.

| — | Finansiella tillgångar som innehas i garantifonder för budgetgarantier. |
| --- | --- |

—

Finansiella tillgångar som innehas i garantifonder för budgetgarantier.

| — | Lån och därmed sammanhängande upplåning för program för finansiellt stöd. |
| --- | --- |

—

Lån och därmed sammanhängande upplåning för program för finansiellt stöd.

Finansieringsinstrument som finansierats genom EU-budgeten

Finansieringsinstrument som finansierats genom EU-budgeten

Omfattningen på volymen finansieringsinstrument som finansieras via EU-budgeten genom direkt och indirekt förvaltning ökar från år till år. Grundtanken bakom detta är att förmånstagaren tack vare hävstångseffekten erhåller mer än en euro i finansiellt stöd för varje euro som spenderas ur budgeten via finansieringsinstrument, i motsats till ett traditionellt budgetgenomförande där man beviljar bidrag och subventioner. Därmed maximeras de tillgängliga medlens effekt. Finansieringsinstrument som finansierats genom EU-budgeten i form av garantiinstrument, egetkapitalinstrument och instrument i den fleråriga budgetramen – se översikten av den fleråriga budgetramen nedan. Tillgångar som innehas i dessa instrument hålls antingen i kontanter eller investeras i egetkapitalinstrument och skuldförbindelser som tas upp som finansiella tillgångar som kan säljas i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning.

Finansiella tillgångar som kan säljas i finansieringsinstrument som finansierats via EU-budgeten (slutställning för året).

Image

I nedanstående tabeller ges en översikt över de finansieringsinstrument som finansierats genom EU-budgeten per flerårig budgetram och deras värde den 31 december 2016:

| miljoner euro |
| --- |
| Relaterad till mer än en flerårig budgetram | Tillgångar | Skulder | Garantier |
| Garantier och riskspridningsinstrument: | | | |
| Garantiinstrumentet inom instrumentet för västra Balkan | 29 | (17) | — (14) |
| | 29 | (17) | — |
| Egetkapitalinstrument: | | | |
| Europeiska fonden för sydöstra Europa (Efse) | 119 | — | — |
| Fonden för företagsexpansion | 10 | — | — |
| Fonden för företagsinnovation | 20 | — | — |
| Fonden för grön tillväxt för det östra grannskapet | 51 | — | — |
| Skuldfonden mikrofinansieringsinitiativ för Asien | 9 | — | — |
| SANAD – MENA-fond för mikroföretag samt små och medelstora företag | 9 | — | — |
| | 218 | — | — |
| Totalt | 247 | (17) | — |

miljoner euro

Relaterad till mer än en flerårig budgetram

Tillgångar

Skulder

Garantier

Garantier och riskspridningsinstrument:

Garantier och riskspridningsinstrument:

Garantiinstrumentet inom instrumentet för västra Balkan

29

(17)

— (14)

14

29

29

(17)

(17)

—

Egetkapitalinstrument:

Egetkapitalinstrument:

Europeiska fonden för sydöstra Europa (Efse)

119

—

—

Fonden för företagsexpansion

10

—

—

Fonden för företagsinnovation

20

—

—

Fonden för grön tillväxt för det östra grannskapet

51

—

—

Skuldfonden mikrofinansieringsinitiativ för Asien

9

—

—

SANAD – MENA-fond för mikroföretag samt små och medelstora företag

9

—

—

218

218

—

—

Totalt

Totalt

247

247

(17)

(17)

—

| miljoner euro |
| --- |
| Flerårig budgetram 2014–2020 | Tillgångar | Skulder | Garantier |
| Garantier och riskspridningsinstrument: | | | |
| Horisont 2020 InnovFin låne- och garantitjänst för forskning och innovation | 698 | (8) | (550) |
| Horisont 2020 – InnovFin garantier till SMF | 467 | (99) | (371) |
| Skuldinstrumentet för fonden för ett sammanlänkat Europa (15) | 493 | (1) | (465) |
| Cosme lånegarantiinstrument | 160 | (156) | — (14) |
| Det europeiska programmet för sysselsättning och social innovation | 50 | (16) | — (14) |
| Electrifi | 30 | — | — |
| Garantiinstrumentet för kultur och den kreativa sektorn | 6 | (1) | — (14) |
| EU:s djupgående och omfattande frihandelsområde | 9 | 0 | — |
| Lånegarantifaciliteten för studenter | 16 | (2) | (14) |
| Finansieringsmekanismen för naturkapital | 11 | — | — |
| Programmet för finansiell delaktighet för mikroföretag och små och medelstora företag i södra och östra Medelhavsregionen | 15 | (1) | 0 |
| Riskkapitalinstrument för länderna i det södra grannskapet | 20 | — | — |
| Programmet för kvinnor i näringslivet inom det östliga partnerskapet | 5 | — | — |
| Instrument för privat finansiering för energieffektivisering (PF4EE) | 18 | 0 | (3) |
| Stöd för Mongoliets ekonomiska diversifiering | 2 | — | — |
| | 1 999 | (285) | (1 389 ) |
| Egetkapitalinstrument: | | | |
| Horizon 2020 InnovFin egetkapitalinstrument för forskning och innovation | 229 | (4) | — |
| Cosme – egetkapitalinstrument för tillväxt | 51 | (3) | — |
| | 280 | (7) | — |
| Totalt | 2 279 | (292) | (1 389 ) |

miljoner euro

Flerårig budgetram 2014–2020

Tillgångar

Skulder

Garantier

Garantier och riskspridningsinstrument:

Garantier och riskspridningsinstrument:

Horisont 2020 InnovFin låne- och garantitjänst för forskning och innovation

698

(8)

(550)

Horisont 2020 – InnovFin garantier till SMF

467

(99)

(371)

Skuldinstrumentet för fonden för ett sammanlänkat Europa (15)

15

493

(1)

(465)

Cosme lånegarantiinstrument

160

(156)

— (14)

14

Det europeiska programmet för sysselsättning och social innovation

50

(16)

— (14)

14

Electrifi

30

—

—

Garantiinstrumentet för kultur och den kreativa sektorn

6

(1)

— (14)

14

EU:s djupgående och omfattande frihandelsområde

9

0

—

Lånegarantifaciliteten för studenter

16

(2)

(14)

14

Finansieringsmekanismen för naturkapital

11

—

—

Programmet för finansiell delaktighet för mikroföretag och små och medelstora företag i södra och östra Medelhavsregionen

15

(1)

0

Riskkapitalinstrument för länderna i det södra grannskapet

20

—

—

Programmet för kvinnor i näringslivet inom det östliga partnerskapet

5

—

—

Instrument för privat finansiering för energieffektivisering (PF4EE)

18

0

(3)

Stöd för Mongoliets ekonomiska diversifiering

2

—

—

1 999

1 999

(285)

(285)

(1 389 )

(1 389 )

Egetkapitalinstrument:

Egetkapitalinstrument:

Horizon 2020 InnovFin egetkapitalinstrument för forskning och innovation

229

(4)

—

Cosme – egetkapitalinstrument för tillväxt

51

(3)

—

280

280

(7)

(7)

—

Totalt

Totalt

2 279

2 279

(292)

(292)

(1 389 )

(1 389 )

| Fleråriga budgetramen före 2014 | Tillgångar | Skulder | Garantier |
| --- | --- | --- | --- |
| Garantier och riskspridningsinstrument: | | | |
| Finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF) | 839 | (88) | (711) |
| Garantiinstrumentet för små och medelstora företag inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation | 100 | (190) | (14) |
| Flerårigt ramprogram för företag | 25 | (34) | (14) |
| Det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter | 10 | (7) | (14) |
| SMF-garantifacilitet | 17 | (14) | (14) |
| | 991 | (333) | (711) |
| Egetkapitalinstrument: | | | |
| Instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation | 423 | (3) | — |
| Egetkapitalinstrument för fleråriga ramprogram | 196 | (0) | — |
| Europeiska fonden för energieffektivitet | 100 | — | — |
| Det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet | 75 | — | — |
| Den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi | 74 | — | — |
| Marguerite-fonden | 54 | — | — |
| Europeisk finansieringsordning för uppstartning av teknikföretag 1998 (ETF) | 11 | (0) | — |
| Pilotprojekt inom tekniköverföring | 1 | (0) | — |
| | 933 | (3) | — |
| Låneinstrument, egetkapitalinstrument och instrument för tekniskt bistånd: | | | |
| Instrumentet för ekonomiskt och finansiellt samarbete inom ramen för Meda-programmet. | 202 | 2 | — |
| Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (Enpi) | 142 | 6 | — |
| Stödlån till små och medelstora företag | 18 | — | — |
| | 363 | (8) | — |
| Totalt | 2 286 | (344) | (711) |
| Summa totalt | 4 812 | (652) | (2 101 ) |

Fleråriga budgetramen före 2014

Tillgångar

Skulder

Garantier

Garantier och riskspridningsinstrument:

Garantier och riskspridningsinstrument:

Finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF)

839

(88)

(711)

Garantiinstrumentet för små och medelstora företag inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation

100

(190)

(14)

14

Flerårigt ramprogram för företag

25

(34)

(14)

14

Det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter

10

(7)

(14)

14

SMF-garantifacilitet

17

(14)

(14)

14

991

991

(333)

(333)

(711)

(711)

Egetkapitalinstrument:

Egetkapitalinstrument:

Instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation

423

(3)

—

Egetkapitalinstrument för fleråriga ramprogram

196

(0)

—

Europeiska fonden för energieffektivitet

100

—

—

Det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet

75

—

—

Den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi

74

—

—

Marguerite-fonden

54

—

—

Europeisk finansieringsordning för uppstartning av teknikföretag 1998 (ETF)

11

(0)

—

Pilotprojekt inom tekniköverföring

1

(0)

—

933

933

(3)

(3)

—

Låneinstrument, egetkapitalinstrument och instrument för tekniskt bistånd:

Låneinstrument, egetkapitalinstrument och instrument för tekniskt bistånd:

Instrumentet för ekonomiskt och finansiellt samarbete inom ramen för Meda-programmet.

202

2

—

Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (Enpi)

142

6

—

Stödlån till små och medelstora företag

18

—

—

363

363

(8)

(8)

—

Totalt

Totalt

2 286

2 286

(344)

(344)

(711)

(711)

Summa totalt

Summa totalt

4 812

4 812

(652)

(652)

(2 101 )

(2 101 )

Finansiella tillgångar som innehas i garantifonder för budgetgarantier

Finansiella tillgångar som innehas i garantifonder för budgetgarantier

Kommissionen har inrättat garantifonder för att täcka budgetgarantier (se not 4.1.1 i den konsoliderade redovisningen) som ges till EIB-gruppen. Dessa är garantifonder finansieras genom betalningar från EU-budgeten för att tillhandahålla en likviditetsbuffert mot potentiella förluster från transaktioner som garanteras. Betalningar till garantifonderna investeras i finansieringsinstrument, även i fråga om skuldförbindelser, kontanter och tidsbundna placeringar. Den 31 december 2016 innehade kommissionen finansiella tillgångar i

4.1.1

| — | Garantifond för åtgärder avseende tredjeland på 2,3 miljarder euro och |
| --- | --- |

—

Garantifond för åtgärder avseende tredjeland på 2,3 miljarder euro och

| — | Efsis garantifond på 1 miljard euro. |
| --- | --- |

—

Efsis garantifond på 1 miljard euro.

Efsis garantifond inledde sin verksamhet under 2016.

Lån och därmed sammanhängande upplåning för program för finansiellt stöd

Lån och därmed sammanhängande upplåning för program för finansiellt stöd

EU har genom EU-fördraget befogenhet till upplåning för att anskaffa de ekonomiska resurser som krävs för att fullgöra sina särskilda uppdrag. Kommissionen driver, för EU:s räkning, för närvarande tre huvudprogram: Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, betalningsbalansstöd och makroekonomiskt stöd, enligt vilka den får bevilja lån. Det kapital som behövs för att finansiera EU:s utlåning anskaffas på kapitalmarknaderna eller genom finansinstitut.

Makroekonomiskt stöd i form av lån beviljas till partnerländer utanför EU, utestående lån per den 31 december 2016 uppgick till totalt 2 947 miljoner euro i nominella belopp.

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

Under 2014 löpte Irlands och Portugals program för finansiellt stöd från EFSM ut och således kan inga ytterligare lån beviljas. I januari 2016 begärde Portugal officiellt en förlängning av tidsfristen av sin första återbetalning av lån från EFSM som ska vara EU tillhanda senast den 3 juni 2016. Delbetalningen på 4,75 miljarder euro delades in i tre nya delbetalningar på 1,5 miljarder euro, 2,25 miljarder euro och 1 miljard euro som förfaller under 2023, 2031 respektive 2036. Detta är den viktigaste orsaken till minskningen av kortfristiga lån/upplåning och en ökning av långfristiga lån/upplåning i 2016 års balansräkning.

Betalningsbalansstöd

Betalningsbalansstöd

Betalningsbalansstödprogrammet för Ungern löpte ut 2010 och båda stödprogrammen för Lettland och Rumänien löpte ut under 2012. Dessutom löpte de två förebyggande stödprogrammen för Rumänien ut under 2013 respektive 2015 utan att ha tagits i anspråk. I april 2016 återbetalade Ungern sin sista delutbetalning på 1,5 miljarder euro.

Översikt över utlåning för finansiellt stöd till nominellt värde:

| Miljarder euro |
| --- |
| | Betalningsbalansstöd | Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) (16) | TOTALT |
| Ungern | Lettland | Rumänien | Totalt | Irland | Portugal | Totalt |
| Totalt i bidrag | 6,5 | 3,1 | 5,0  (17) | 14,6 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 63,1 |
| Totala utbetalade lån per den 31.12.2016 | 5,5 | 2,9 | 5,0 | 13,4 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 60,2 |
| Totala återbetalade lån per den 31.12.2016 | (5,5 ) | (2,2 ) | (1,5 ) | (9,2 ) | — | — | — | (9,2 ) |
| Utestående belopp per den 31.12.2016 | — | 0,7 | 3,5 | 4,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 51,0 |

Miljarder euro

Betalningsbalansstöd

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) (16)

16

TOTALT

Ungern

Lettland

Rumänien

Totalt

Irland

Portugal

Totalt

Totalt i bidrag

6,5

3,1

5,0  (17)

17

14,6

22,5

26,0

48,5

63,1

Totala utbetalade lån per den 31.12.2016

5,5

2,9

5,0

13,4

22,5

24,3

46,8

60,2

Totala återbetalade lån per den 31.12.2016

(5,5 )

(2,2 )

(1,5 )

(9,2 )

—

—

—

(9,2 )

Utestående belopp per den 31.12.2016

—

0,7

3,5

4,2

22,5

24,3

46,8

51,0

1.4.   SKULDER

SKULDER

235 miljarder euro i skulder i EU:s konsoliderade balansräkning

235 miljarder euro i skulder i EU:s konsoliderade balansräkning

Image

Skuldsidan består främst av fyra huvudposter: Pensionsförpliktelser och andra ersättningar till anställda, upplåning, skulder och upplupna kostnader. Den största förändringen jämfört med 2015 är ökningen av skulder med nästan 8 miljarder euro, främst till följd av ett bättre genomförande av EGFJ (dvs. betalningar på medlemsstatsnivå) under 2016 jämfört med 2015 – se not 2.12 i den konsoliderade redovisningen.

2.12

Totala ersättningskrav och fakturor som mottagits och godkänts enligt respektive rubrik i balansräkningen

Totala ersättningskrav och fakturor som mottagits och godkänts enligt respektive rubrik i balansräkningen

Image

Nettotillgångar

Nettotillgångar

Det faktum att skulderna överstiger tillgångarna innebär inte att EU-institutionerna och EU-organen befinner sig i ekonomiska svårigheter, utan på att vissa skulder kommer att finansieras genom framtida årsbudgetar. Många kostnader bokförs år 2016 enligt den periodiserade redovisningen, även om de kanske faktiskt betalas ut 2017 eller senare, och finansieras genom framtida budgetar. Motsvarande intäkter kommer att redovisas först under framtida perioder. De största beloppen i sammanhanget är verksamheten i Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) (utbetalas 2017) och ersättningar till anställda (utbetalas under de kommande dryga 30 åren).

2.   SKYDD AV EU-BUDGETEN

Översikt över finansiella korrigeringar och återkrav under 2016

Översikt över finansiella korrigeringar och återkrav under 2016

En viktig aspekt av genomförandet av EU-budgeten är behovet av att säkerställa att systembrister som leder till fel, oriktigheter och bedrägerier förebyggs, upptäcks och korrigeras på vederbörligt sätt. Revisionsrätten lämnar i sin årliga rapport en revisionsförklaring om lagligheten och riktigheten i redovisningens underliggande transaktioner, samt den väsentliga felnivån i betalningarna. Revisionsförklaringen bifogas EU:s årsredovisning när den offentliggörs i EU:s officiella tidning.

Kommissionens skyddsåtgärder mildrar följderna av dessa fel genom två huvudsakliga mekanismer

| (1) | förebyggande mekanismer (t.ex. förhandskontroller, avbrott och inställande av betalningar) och |
| --- | --- |

(1)

förebyggande mekanismer (t.ex. förhandskontroller, avbrott och inställande av betalningar) och

| (2) | korrigeringsmekanismer (främst finansiella korrigeringar som ålagts eller avtalats med medlemsstater och, i mindre omfattning, återkrav från mottagare av EU-medel). |
| --- | --- |

(2)

korrigeringsmekanismer (främst finansiella korrigeringar som ålagts eller avtalats med medlemsstater och, i mindre omfattning, återkrav från mottagare av EU-medel).

Vid delad förvaltning (som används bland annat för utgifter på jordbruksområdet och strukturåtgärder) är det i första hand medlemsstaterna som under hela utgiftscykeln har ansvaret för att säkerställa att utgifter som ersätts från EU-budgeten är lagliga och korrekta.

Korrigerande åtgärder, såsom finansiella korrigeringar och återkrav, uppstår till följd av den övervakning och de kontroller som utförs av både kommissionen och, när det gäller utgifter som omfattas av delad förvaltning, medlemsstaterna i fråga om stödberättigande utgifter som finansieras genom EU-budgeten. Kommissionen ska när den fattar beslut om beloppet på den finansiella korrigeringen eller återkrav, beakta arten och omfattningen på överträdelsen av gällande lag och de ekonomiska konsekvenserna för EU-budgeten, inklusive brister i förvaltning och kontrollsystem. De flesta korrigeringarna görs efter betalningen.

Förfaranden vid finansiella korrigeringar och återkrav:

Förfaranden vid finansiella korrigeringar och återkrav:

Image

Finansiella korrigeringar och återkrav redovisas i två viktiga faser i förfarandet. Bägge faserna får äga rum under samma år eller under olika år:

| 1) | Finansiella korrigeringar och återkrav i bekräftelsefasen: Dessa belopp har antingen godtagits av den berörda medlemsstaten eller antagits genom beslut av kommissionen. Under 2016 uppgick de sammanlagda finansiella korrigeringar och återkrav som bekräftats till 3 777 miljoner euro (2015: 3 499 miljoner euro). |
| --- | --- |

1)

Finansiella korrigeringar och återkrav i bekräftelsefasen: Dessa belopp har antingen godtagits av den berörda medlemsstaten eller antagits genom beslut av kommissionen. Under 2016 uppgick de sammanlagda finansiella korrigeringar och återkrav som bekräftats till 3 777 miljoner euro (2015: 3 499 miljoner euro).

Finansiella korrigeringar och återkrav som bekräftats under 2016 – uppdelning per politikområde

Finansiella korrigeringar och återkrav som bekräftats under 2016 – uppdelning per politikområde

Image

| 2) | Finansiella korrigeringar och återkrav i bekräftelsefasen: Dessa belopp avser den sista fasen i förfarandet för korrigering av felaktiga utbetalningar. Flera genomförandemekanismer planeras i de sektorsbaserade regelverken. Under 2016 uppgick de sammanlagda finansiella korrigeringar och återkrav som bekräftats till 3 389 miljoner euro (2015: 3 853 miljoner euro). Genomförandet av finansiella korrigeringar och återkrav kan ta flera år, huvudsakligen på grund av delbetalningar eller uppskjutandebeslut som beviljas medlemsstaterna inom jordbrukspolitiken. Inom sammanhållningspolitiken planeras genomförandet i den rättsliga ramen i samband med, eller efter, programperiodens avslut. |
| --- | --- |

2)

Finansiella korrigeringar och återkrav i bekräftelsefasen: Dessa belopp avser den sista fasen i förfarandet för korrigering av felaktiga utbetalningar. Flera genomförandemekanismer planeras i de sektorsbaserade regelverken. Under 2016 uppgick de sammanlagda finansiella korrigeringar och återkrav som bekräftats till 3 389 miljoner euro (2015: 3 853 miljoner euro). Genomförandet av finansiella korrigeringar och återkrav kan ta flera år, huvudsakligen på grund av delbetalningar eller uppskjutandebeslut som beviljas medlemsstaterna inom jordbrukspolitiken. Inom sammanhållningspolitiken planeras genomförandet i den rättsliga ramen i samband med, eller efter, programperiodens avslut.

Finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 2016 – uppdelning per politikområde

Finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 2016 – uppdelning per politikområde

Image

3.   RISKHANTERING OCH OSÄKERHETER VID GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETEN

3.1.   MAKROEKONOMISK MILJÖ

MAKROEKONOMISK MILJÖ

Den makroekonomiska miljön i EU (18) har en inverkan på möjligheten för EU:s medlemsstater att uppfylla sina finansieringsskyldigheter gentemot EU:s institutioner och organ och därmed på EU:s förmåga att fortsätta att genomföra EU-politik.

18

Det finns för närvarande en hög grad av osäkerhet kring de globala ekonomiska utsikterna. Detta kommer efter ett redan svårt år 2016, då den europeiska ekonomin hanterade ett stort antal internationella och inhemska utmaningar och hade den lägsta takten vad gäller global tillväxt och handelstillväxt sedan 2009, geopolitiska spänningar, terroristattacker i flera medlemsstater, geopolitiska spänningar, stressade banksektorer, Förenade kungariket röstade för ett utträde ur EU och en ökande motreaktion mot globalisering. Hittills har dock den europeiska ekonomin visat sig vara motståndskraftig och hållit fast vid ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen. EU:s BNP-tillväxt ökade mot slutet av 2016 och ser ut att ha behållit sin kraft under 2017. Denna motståndskraft har understötts av ett antal välkända gynnsamma faktorer, inklusive de relativt låga oljepriserna, eurons tidigare depreciering, en ackommoderande penningpolitik och en i stort sett neutral finanspolitik. Genomförandet av strukturreformerna i vissa medlemsstater har också bidragit till att understödja återhämtningen, särskilt på arbetsmarknaden. Den privata konsumtionen har fortsatt att vara den främsta drivkraften för tillväxt medan investeringarna har fortsatt att vara en besvikelse. Dessa ihållande svaga investeringar gör att det uppstår tvivel på återhämtningens hållbarhet och ekonomins tillväxtpotential. Osäkerheten ökar till en ovanligt hög nivå till följd av den osäkra utgången av Förenade kungarikets avsikt att utträda ur EU.

Totalt sett förväntas BNP-tillväxten i euroområdet, efter en tillväxt på 1,7 % 2016, i år fortsätta avta något till 1,6 % och därefter öka något till 1,8 % under 2018. Denna stabila men måttliga expansion bör fortsätta att drivas på av inhemsk efterfrågan. Den globala BNP-tillväxten förväntas ha nått den lägsta nivån under 2016 och förväntas öka i år och nästa år. Tillväxten utanför EU beräknas stiga gradvis från 3,2 % år 2016 till 3,7 % år 2017 och 3,9 % år 2018.

3.2.   BUDGETMÄSSIGA EVENTUALFÖRPLIKTELSER FÖR FINANSIELLT STÖD

BUDGETMÄSSIGA EVENTUALFÖRPLIKTELSER FÖR FINANSIELLT STÖD

EU:s upp- och utlåningsverksamhet för program för finansiellt stöd utgör transaktioner utanför budgeten. De anskaffade medlen lånas direkt ut rygg-mot-rygg till det stödmottagande landet, dvs. med samma kupong, löptid och belopp. Trots användningen av rygg-mot-rygg-metoden är det EU som är juridiskt förpliktad att stå för skuldbetalningen för finansieringsinstrumenten, vilket säkerställer att alla betalningar sker i tid och att summorna betalas till det fulla beloppet. Kommissionen har fastslagit förfaranden som säkerställer att lån betalas tillbaka även i händelse av om skyldigheterna i samband med ett lån inte fullgörs.

EU:s upplåning utgör direkta och ovillkorliga skyldigheter för EU och garanteras av EU-medlemsstaterna (eventualförpliktelser i budgeten). Upplåning som används för att finansiera lån till länder utanför EU täcks av garantifonden för åtgärder avseende tredje land. Om en stödmottagande medlemsstat skulle ställa in sina betalningar fortsätter skuldbetalningen, i förekommande fall, med medel från kommissionens tillgängliga bank- och kassabalans. Om detta inte är möjligt anskaffar kommissionen de medel som behövs från medlemsstaterna. EU-medlemsstaterna är enligt EU-lagstiftningen om egna medel (artikel 14 i rådets förordning nr 609/2014) rättsligt skyldiga att se till att tillräckliga medel finns för att uppfylla EU:s åtaganden. Investerarna är således bara exponerade för kreditrisk gentemot EU och inte gentemot mottagarna av de finansierade lånen. Genom rygg-mot-rygg-utlåning undviker man att utsätta EU-budgeten för ränte- eller valutarisker.

För varje landsprogram fastställs i parlaments-, råds- och kommissionsbesluten totalt beviljat belopp, antal delbetalningar som ska betalas samt lånepaketets längsta (genomsnittliga) löptid. Kommissionen och det stödmottagande landet enas därefter om låne-/finansieringsparametrar, särskilt delbetalningarnas löptid. Dessutom alla delbetalningar av lånet utom den första kopplade till efterlevnad av strikta villkor, med överenskomna bestämmelser och villkor liknande dem för stöd från ett gemensamt finansiellt stöd från EU och Internationella valutafonden (IMF), vilket är en annan faktor som påverkar tidpunkterna för finansieringen. Detta innebär att tidpunkterna och löptiderna för emitteringar är beroende av EU-relaterad utlåningsverksamhet. Finansieringsbeloppen anges enbart i euro och löptiden är mellan 3 och 30 år.

Nedanstående tabell ger en översikt av den planerade återbetalningen i nominellt värde för utestående EFSM-lån och betalningsbalanslån på balansdagen:

| Miljarder euro |
| --- |
| | Betalningsbalansstöd | Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen | TOTALT |
| Ungern | Lettland | Rumänien | Totalt | Irland | Portugal | Totalt |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | | 1,5 |
| 2021 | | | | | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | | | | | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | | | | | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | | 0,2 |
| 2026 | | | | | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | | | | | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | | | | | | 2,25 | 2,25 | 2,25 |
| 2032 | | | | | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2035 | | | | | 2,0 | | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | | | | | | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Totalt | 0 | 0,7 | 3,5 | 4,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 51,0 |

Miljarder euro

Betalningsbalansstöd

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

TOTALT

Ungern

Lettland

Rumänien

Totalt

Irland

Portugal

Totalt

2017

1,15

1,15

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

1,5

2021

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

2,7

2,7

2,7

2023

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

0,2

0,2

2026

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

2,3

2,3

2,3

2029

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

2,25

2,25

2,25

2032

3,0

3,0

3,0

2035

2,0

2,0

2,0

2036

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

1,5

1,5

3,0

3,0

Totalt

Totalt

0

0

0,7

0,7

3,5

3,5

4,2

4,2

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

51,0

51,0

De mellanstatliga finansiella stabilitetsmekanismerna Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) omfattas inte av EU-fördragsramen och ingår därför inte i EU:s konsoliderade årsredovisning.

3.3.   EVENTUALFÖRPLIKTELSER AVSEENDE BUDGETGARANTIER

EVENTUALFÖRPLIKTELSER AVSEENDE BUDGETGARANTIER

EU har gett garantier till Europeiska investeringsbanksgruppen för lån som beviljats utanför EU och för skulder och aktiehandel som omfattas av Efsi-garantin. Den 31 december 2016 visar EU i noterna till årsredovisningen (se not 4.1.1) eventualförpliktelser för båda garantierna. I syfte att minska den risk som EIB:s anspråk på garantin skulle kunna ha på EU-budgeten har EU inrättat separata garantifonder, dvs. garantifonden för åtgärder avseende tredjeland och garantifonden för Efsi.

4.1.1

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland finansieras genom EU-budgeten för att täcka 9 % av de garanterade lånen för EIB:s mandat för utlåning till tredje land som är utestående i slutet av året. Den 31 december 2016 täckte det totala tillgångsvärdet på 2,3 miljarder euro en exponering för utbetalade belopp på 19,8 miljarder euro, för belopp som undertecknats på 28,8 miljarder euro med ett tak på 39,3 miljarder euro.

Efsis garantifond inledde sin verksamhet 2016 och kommer gradvis att växa till 8 miljarder euro fram till 2022, och därigenom stå för 50 % av den maximala exponeringen av EU-garantin på 16 miljarder euro. Ett belopp på 1 miljard euro avsattes till garantifonden för Efsi under 2016 och 4,4 miljarder euro i garanterade belopp har betalats ut och ett belopp på 11,2 miljarder euro har sammanlagt undertecknats (som inbegriper utbetalade belopp).

3.4.   HANTERING AV FLYKTINGKRISEN – FACILITETEN FÖR FLYKTINGAR I TURKIET

HANTERING AV FLYKTINGKRISEN – FACILITETEN FÖR FLYKTINGAR I TURKIET

EU står inför en kris av aldrig tidigare skådad omfattning som kräver solidaritet, samhörighet och effektivitet. Vi står inför gemensamma utmaningar och behöver samordna våra åtgärder. På grund av sitt geografiska läge spelar Turkiet en central roll som mottagar- och transitland för många flyktingar och migranter. Till följd av en aldrig tidigare skådad tillströmning främst på grund av konflikten i Syrien så har landet tagit emot flest flyktingar och migranter i världen.

Europeiska unionen och dess medlemsstater beslutade 2015 att öka sitt politiska och finansiella engagemang för att stödja Turkiet i dess ansträngningar att ta emot flyktingar. I uttalandet från EU och Turkiet den 29 november 2015 uttrycktes enighet mellan parterna om ett genomgripande samarbete som ska bygga på delat ansvar, ömsesidiga åtaganden och konkreta resultat. Genom beslut vid toppmötet mellan EU och Turkiet den 29 november 2015 aktiverades den gemensamma handlingsplan som ska hjälpa Turkiet att hantera följderna av konflikten i Syrien.

Medlemsstaternas uppmaning till en betydande ökning av det finansiella stödet för att hjälpa flyktingar i Turkiet följdes upp genom kommissionens beslut av den 24 november 2015 om inrättade av en flyktingfacilitet för Turkiet, ändrat den 10 februari 2016 (19). Faciliteten ska göra det möjligt att samordna mobiliseringen av de medel som ställs till förfogande, dels som direkta budgetanslag från EU, dels ytterligare bidrag från medlemsstaterna som integreras i EU-budgeten i form av externa inkomster avsatta för särskilda ändamål, vilka uppgår till sammanlagt 3 miljarder euro för 2016–2017. Medlemsstaterna förband sig genom ett politiskt åtagande att bistå med nationella medel inom ramen för den gemensamma överenskommelsen mellan EU:s medlemsstater och Europeiska kommissionen, vilken antogs av företrädare för medlemsstaternas regeringar den 3 februari 2016. I denna gemensamma överenskommelse fastställs också reglerna för villkorlighet. Det belopp på 3 miljarder euro som ställs till förfogande är alltså utöver de 345 miljoner euro som kommissionen redan hade tilldelat Turkiet i samband med den syriska flyktingkrisen innan faciliteten började tillämpas, och är också åtskilt från enskilda medlemsstaters bilaterala bistånd.

19

Flyktingfacilitetens verksamhet inleddes den 17 februari 2016, då dess styrkommitté höll sitt första möte. Faciliteten för flyktingar i Turkiet är en samordningsmekanism som gör det möjligt att snabbt, verkningsfullt och kostnadseffektivt mobilisera de resurser som EU förfogar över för att stödja flyktingar i Turkiet. Faciliteten är utformad för att garantera att befintliga instrument för EU-finansiering utnyttjas optimalt, både inom humanitärt och icke-humanitärt bistånd, och på så sätt säkerställa att såväl flyktingarnas som värdsamhällenas behov tillgodoses på ett samordnat och övergripande sätt.

Styrkommittén för faciliteten har i uppgift att ge strategisk vägledning i fråga om övergripande prioriteringar, typer av åtgärder som ska stödjas, belopp som ska avdelas för olika ändamål, finansieringsinstrument som ska användas samt, i förekommande fall, villkoren för Turkiets genomförande av sina åtaganden enligt EU:s och Turkiets gemensamma handlingsplan. Kommissionen är ordförande för styrkommittén, som består av två företrädare för kommissionen och en företrädare för varje medlemsstat. Turkiet deltar i egenskap av rådgivare.

Vid styrkommitténs andra möte den 12 maj 2016 beslutade man, i linje med artikel 3.2 i kommissionens beslut om inrättande av faciliteten, att facilitetens resurser skulle inriktas på i huvudsak sex prioriterade områden: 1) humanitärt bistånd, 2) migrationshantering, 3) utbildning, 4) hälso- och sjukvård, 5) kommunal infrastruktur samt 6) socioekonomiskt stöd.

Den totala budget som samordnas genom faciliteten uppgår till 3 miljarder euro under perioden 2016–2017, varav 1 miljard euro ur EU-budgeten och 2 miljarder euro i ytterligare finansiering från medlemsstaterna. Medlemsstaternas bidrag går direkt till EU-budgeten i form av externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.2 b i budgetförordningen och avsätts för budgetrubrikerna instrumentet för stöd inför anslutningen respektive humanitärt bistånd. Av det belopp på 1 miljard euro som utgör EU-budgetanslag mobiliserades 250 miljoner euro år 2016, medan 750 miljoner euro avdelas för flyktingfaciliteten i 2017 års budget.

Faciliteten finansieras från följande källor:

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2017 | Totalt |
| EU-budgeten | | | |
| Humanitärt bistånd | 165 | 145 | 310 |
| Icke-humanitärt bistånd | | | |
| Instrumentet för stöd inför anslutningen | 55 | 595 | 650 |
| Finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete | 10 | 10 | 20 |
| Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred | 20 | 0 | 20 |
| Delsumma icke-humanitärt bistånd | 85 | 605 | 690 |
| Totalt | 250 | 750 | 1 000 |
| Bidrag från medlemsstaterna | 2 000 |

miljoner euro

2016

2017

Totalt

EU-budgeten

EU-budgeten

Humanitärt bistånd

Humanitärt bistånd

165

145

310

Icke-humanitärt bistånd

Icke-humanitärt bistånd

Instrumentet för stöd inför anslutningen

55

595

650

Finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete

10

10

20

Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred

20

0

20

Delsumma icke-humanitärt bistånd

85

605

690

Totalt

Totalt

250

250

750

750

1 000

1 000

Bidrag från medlemsstaterna

Bidrag från medlemsstaterna

2 000

2 000

Kommissionen har slutit överenskommelser om bidrag med alla medlemsstater om deras nationella bidrag till det sammanlagda beloppet på 2 miljarder euro i enlighet med artikel 7.2 i tillämpningsföreskrifterna för budgetförordningen.

De medel som samordnas genom faciliteten kommer enligt en preliminär fördelning att utnyttjas för humanititärt bistånd (1,4 miljarder euro) respektive icke humanitärt bistånd (1,6 miljarder euro). Det humanitära biståndet riktar sig till de mest utsatta flyktingarna och andra personer i utsatt situation. Sådant bistånd syftar till att ge mottagarna skydd och täcka deras grundläggande behov, och måste distribueras på ett förutsägbart och för mottagarna värdigt sätt. Det som här avses med icke-humanitärt bistånd är åtgärder med syfte att stärka flyktingars möjligheter till utbildning och försörjning och därmed socioekonomiska utsikter i ett längre perspektiv. Det ska underlätta för barn att få tillgång till grundskole- och gymnasieutbildning och förbättra infrastrukturen inom utbildningsområdet, t.ex. genom att finansiera läromaterial och upprustning eller utbyggnad av skollokaler. Även inom det icke-humanitära biståndet riktas resurser in på särskilt utsatta grupper, t.ex. för att skydda kvinnor mot sexuellt och könsrelaterat våld och genom att förbättra tillgången till vårdformer för reproduktiv och sexuell hälsa.

Kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om genomförandet av faciliteten för flyktingar i Turkiet och har utfärdat den första årliga rapporten om faciliteten den 2 mars 2017 (20).

20

3.5.   SYSSELSÄTTNING FÖR UNGDOMAR

SYSSELSÄTTNING FÖR UNGDOMAR

Nästan 4,2 miljoner personer under 25 år var i augusti 2016 arbetslösa i EU, vilket innebär en arbetslöshetsnivå på 18,6 %. Även om detta är en förbättring jämfört med toppen på 23,7 % år 2013 betyder det att nästan en av var femte ungdom är utan arbete. Denna siffra är ännu högre i vissa medlemsstater, till exempel Grekland (42,7 %), Spanien (43,2 %) och Italien (38,8 %), vilka är särskilt drabbade.

För att bekämpa ungdomsarbetslösheten fortsatte EU att under 2016 stödja utbyggnaden av ungdomsgarantin inom sysselsättningsinitiativet för ungdomar i medlemsstaterna. Ungdomssysselsättningsinitiativet syftar till att minska ungdomsarbetslösheten i de värst drabbade regionerna i EU. Ungdomssysselsättningsinitiativet, som lanserades 2013, har en budget på 6,4 miljarder euro för riktad finansiering för perioden 2014–2020 för att stödja åtgärder som främjar ungdomars tillgång till arbetsmarknaden i dessa regioner. Av den totala budgeten på 6,4 miljarder euro för ungdomssysselsättningsinitiativet, utgörs hälften av en särskild post i EU-budgeten och den andra hälften från ESF.

Sysselsättningsinitiativet för unga stöder unga i åldern 15–24 år (eller 15–29 år i vissa av EU:s medlemsstater) som inte befinner sig i en utbildning, sysselsättning eller yrkesutbildning (ungdomar som varken arbetar eller studerar). Detta kan omfatta långtidsarbetslösa ungdomar och personer som inte är registrerade som arbetssökande. För att vara berättigade till stöd genom ungdomssysselsättningsinitiativet måste dessa ungdomar vara bosatta i områden där ungdomsarbetslösheten var högre än 25 % år 2012. För närvarande finns det regioner i 20 medlemsstater som gynnas av stödet för ungdomar genom sysselsättningsinitiativet.

Den finansiering som tillhandahålls genom ungdomssysselsättningsinitiativet används i genomförandet av ungdomssysselsättningspaketet, särskilt nationella ungdomsgarantisystem i EU-medlemsstater som omfattas av ungdomssysselsättningsinitiativet. Sysselsättningsinitiativet för unga ska ha möjlighet att vända sig direkt till unga som varken arbetar eller studerar och stödja dem på personlig nivå. De ”erbjudanden” som finansieras genom ungdomssysselsättningsinitiativet och som lämnas till ungdomar genom ungdomsgarantisystem sträcker sig från lärlingsutbildningar och kurser till subventioner för arbetsgivare och stöd till nyföretagande, beroende på de specifika behoven hos varje ung person. På detta sätt kompletterar sysselsättningsinitiativet stöd från andra av EU:s finansiella medel såsom Europeiska socialfonden, som går utöver enskilda och bidrar till att skapa utbildnings- och sysselsättningsreformer.

Ungdomsgarantisystemen är anpassade nationella program som syftar till att säkerställa att alla ungdomar under 25 år (eller 29 år i vissa medlemsstater) får ett högkvalitativt, konkret erbjudande om stöd inom fyra månader efter det att de avslutat en utbildning eller blivit arbetslösa. För att uppnå detta inbegriper ungdomsgarantisystemen direkta åtgärder som riktar sig till ungdomar, liksom omfattande, långsiktiga reformer av sysselsättnings- och utbildningssystem, som grundar sig på omfattande partnerskap mellan alla berörda parter.

En lägesrapport från oktober 2016 visade hur 2013 års ungdomsgaranti, med stöd genom ungdomssysselsättningsinitiativet, ESF och nationella medel, har gjort skillnad på fältet. Tre år efter lanseringen år 2013 finns 1,4 miljoner färre arbetslösa ungdomar i EU. Cirka 9 miljoner ungdomar har fått ett erbjudande om jobb, lärlingsutbildning eller praktik. Det har lett till djärva strukturreformer i många medlemsstater och bidragit till att bygga upp partnerskap mellan näringsliv och utbildningsväsende. För att säkerställa ett fullständigt och hållbart genomförande av ungdomsgarantin föreslog kommissionen att ungdomssysselsättningsinitiativet ska fortsätta fram till 2020 med utökade resurser. Dessutom tillkännagav kommissionen ett nytt långvarigt (mellan 6 och 12 månader) utbytessystem för lärlingar, Erasmus Pro, inom det befintliga programmet Erasmus+, till stöd för arbetsplatsbaserat lärande utomlands.

Kommissionen inledde en ny kompetensagenda för Europa i juni 2016 med 10 åtgärder för att förbättra kompetensen och dess relevans för arbetsmarknaden. Dessa inbegriper ett initiativ som hjälper lågutbildade vuxna att förbättra sina läs-, skriv- och räknekunskaper och digital kompetens och/eller att hjälpa dem på vägen mot en kvalifikation på gymnasienivå eller motsvarande.

Under de första tre åren av programperioden 2014–20 drabbades sysselsättningsinitiativet för unga av förseningar i genomförandet, i likhet med de förseningar som gäller för andra europeiska struktur- och investeringsfonder under rubrik 1b i den fleråriga budgetramen. Ett flertal orsaker har lett till en långsammare nivå av utbetalningar än vad som ursprungligen planerades, t.ex. i samband med det sena antagandet av Europeiska socialfondens (ESF) operativa program och de utdragna förberedelserna för deras genomförande, inbegripet inrättandet av de strukturer och förfaranden som krävs enligt det relevanta ESF-regelverket. I viss mån kan konstaterade förseningar i de inledande skedena av genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga delvis också förklaras av de administrativa begränsningarna för de olika ansvariga strukturerna, särskilt med tanke på överlappningen mellan de två programperioderna. Trots dessa förseningar har genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga, både på plats och i fråga om betalningar från kommissionen, hittills varit snabbare än det som observerats för ESF, Eruf och Sammanhållningsfonden.

RAPPORTERING OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN OCH FÖRKLARANDE NOTER (21)

21

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| BUDGETUTFALL FÖR EU | 109 |
| --- | --- |

BUDGETUTFALL FÖR EU

| JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP | 110 |
| --- | --- |

JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP

| NOTER TILL RAPPORTERNA OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN | 113 |
| --- | --- |

NOTER TILL RAPPORTERNA OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

| 1. | EU:S BUDGETRAM | 113 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | FLERÅRIG BUDGETRAM FÖR 2014–2020 | 113 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ÅRLIG BUDGET | 115 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | POLITIKOMRÅDEN | 116 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | INTÄKTER | 116 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | BERÄKNING AV BUDGETUTFALLET | 117 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET | 118 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETEN 2016 – KOMMENTARER | 120 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | INTÄKTER | 120 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | KOSTNADER | 120 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | NYTTJANDET AV EU:S BUDGETINTÄKTER | 122 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | SAMMANSTÄLLNING AV NYTTJANDET AV BUDGETINTÄKTERNA | 122 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | GENOMFÖRANDE AV EU-BUDGETKOSTNADER | 123 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | FLERÅRIG BUDGETRAM: FÖRDELNING OCH FÖRÄNDRINGAR AV ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 123 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | FLERÅRIG BUDGETRAM: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN | 124 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | FLERÅRIG BUDGETRAM: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 126 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | FLERÅRIG BUDGETRAM: FÖRÄNDRINGAR I UTESTÅENDE ÅTAGANDEN | 127 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | FLERÅRIG BUDGETRAM: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR | 128 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | POLITIKOMRÅDE: FÖRDELNING OCH FÖRÄNDRINGAR AV ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 129 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | POLITIKOMRÅDE: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN | 131 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | POLITIKOMRÅDE: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 134 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | POLITIKOMRÅDE: FÖRÄNDRINGAR I UTESTÅENDE ÅTAGANDEN | 136 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | POLITIKOMRÅDE: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR | 138 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN PER INSTITUTION | 140 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | GENOMFÖRANDE AV EU-BUDGETINTÄKTER | 140 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN | 141 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 142 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | GENOMFÖRANDE AV EU-ORGANENS BUDGET | 143 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | BUDGETINTÄKTER | 143 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER ORGAN | 145 |
| --- | --- | --- |

6.2.

BUDGETUTFALL FÖR EU

BUDGETUTFALL FÖR EU

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Intäkter under budgetåret | 144 717 | 146 624 |
| Betalningar mot årets anslag | (135 180 ) | (143 485 ) |
| Betalningsbemyndiganden som överförs till år n+1 | (1 655 ) | (1 299 ) |
| Outnyttjade anslag som överförts från år n–1 och som annullerats | 63 | 29 |
| Utveckling av inkomster avsatta för särskilda ändamål | (1 367 ) | (704) |
| Växelkursskillnader under budgetåret | (173) | 182 |
| Budgetutfall
   (22) | 6 405 | 1 347 |

miljoner euro

2016

2015

Intäkter under budgetåret

144 717

146 624

Betalningar mot årets anslag

(135 180 )

(143 485 )

Betalningsbemyndiganden som överförs till år n+1

(1 655 )

(1 299 )

Outnyttjade anslag som överförts från år n–1 och som annullerats

63

29

Utveckling av inkomster avsatta för särskilda ändamål

(1 367 )

(704)

Växelkursskillnader under budgetåret

(173)

182

Budgetutfall
   (22)

Budgetutfall

22

6 405

6 405

1 347

1 347

JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP

JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP

BUDGETINTÄKTER

BUDGETINTÄKTER

| miljoner euro |
| --- |
| | Ursprunglig antagen budget | Slutlig antagen budget | Fastställda fordringar | Intäkter |
| 1 | Egna medel | 142 269 | 133 677 | 132 192 | 132 166 |
| | 11-Sockeravgifter | 125 | 133 | 133 | 133 |
| | 12-Tullavgifter | 18 465 | 20 115 | 19 987 | 19 961 |
| | 13-Mervärdesskatt | 18 813 | 16 279 | 15 935 | 15 935 |
| | 14-BNI | 104 866 | 97 149 | 95 578 | 95 578 |
| | 15-Korrigering av budgetobalanser | — | — | 580 | 580 |
| | 16-Minskning av BNI-baserade bidrag från Nederländerna och Sverige | — | — | (22) | (22) |
| 3 | Överskott, saldon och justeringar | — | 1 349 | 1 358 | 1 358 |
| 4 | Intäkter från personer knutna till institutionerna eller till andra unionsorgan | 1 348 | 1 348 | 1 459 | 1 452 |
| 5 | Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet | 55 | 55 | 600 | 579 |
| 6 | Avgifter och bidrag inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram | 60 | 60 | 6 204 | 5 928 |
| 7 | Dröjsmålsränta och böter | 123 | 123 | 9 739 | 3 175 |
| 8 | Upp- och utlåning | 5 | 5 | 46 | 41 |
| 9 | Diverse intäkter | 25 | 25 | 27 | 17 |
| Totalt | 143 885 | 136 642 | 151 624 | 144 717 |
| Uppgifter om utgiftsgenomförandet år 2016 finns i not
  3

  och förklaringar finns i not

  2.1
  . |

miljoner euro

Ursprunglig antagen budget

Slutlig antagen budget

Fastställda fordringar

Intäkter

1

Egna medel

142 269

133 677

132 192

132 166

11-Sockeravgifter

11-Sockeravgifter

125

125

133

133

133

133

133

133

12-Tullavgifter

12-Tullavgifter

18 465

18 465

20 115

20 115

19 987

19 987

19 961

19 961

13-Mervärdesskatt

13-Mervärdesskatt

18 813

18 813

16 279

16 279

15 935

15 935

15 935

15 935

14-BNI

14-BNI

104 866

104 866

97 149

97 149

95 578

95 578

95 578

95 578

15-Korrigering av budgetobalanser

15-Korrigering av budgetobalanser

—

—

—

—

580

580

580

580

16-Minskning av BNI-baserade bidrag från Nederländerna och Sverige

16-Minskning av BNI-baserade bidrag från Nederländerna och Sverige

—

—

—

—

(22)

(22)

(22)

(22)

3

Överskott, saldon och justeringar

—

1 349

1 358

1 358

4

Intäkter från personer knutna till institutionerna eller till andra unionsorgan

1 348

1 348

1 459

1 452

5

Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet

55

55

600

579

6

Avgifter och bidrag inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram

60

60

6 204

5 928

7

Dröjsmålsränta och böter

123

123

9 739

3 175

8

Upp- och utlåning

5

5

46

41

9

Diverse intäkter

25

25

27

17

Totalt

Totalt

143 885

143 885

136 642

136 642

151 624

151 624

144 717

144 717

Uppgifter om utgiftsgenomförandet år 2016 finns i not
  3

  och förklaringar finns i not

  2.1
  .

3

och förklaringar finns i not

2.1

BUDGETKOSTNADER: ÅTAGANDEN EFTER RUBRIK I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN

BUDGETKOSTNADER: ÅTAGANDEN EFTER RUBRIK I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | Ursprunglig antagen budget | Slutlig antagen budget | Totala disponibla anslag | Gjorda åtaganden |
| 1. | Smart tillväxt för alla | 69 841 | 69 841 | 73 039 | 71 731 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 19 010 | 19 010 | 21 569 | 20 332 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 50 831 | 50 831 | 51 471 | 51 400 |
| 2. | Hållbar tillväxt: naturtillgångar | 62 484 | 62 470 | 66 952 | 64 547 |
| | varav: marknadsutgifter och direktstöd | 42 220 | 42 218 | 46 051 | 44 285 |
| 3. | Säkerhet och medborgarskap | 4 052 | 4 292 | 4 423 | 4 336 |
| 4. | Europa i världen | 9 167 | 9 377 | 12 240 | 11 278 |
| 5. | Administration | 8 935 | 8 951 | 9 642 | 9 358 |
| | varav: institutionernas administrativa utgifter | 3 771 | 3 778 | 4 121 | 3 979 |
| 6. | Kompensationer | — | — | — | — |
| 8. | Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret | — | — | — | — |
| 9. | Särskilda instrument | 525 | 346 | 395 | 61 |
| Totalt | 155 004 | 155 277 | 166 690 | 161 310 |

miljoner euro

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Ursprunglig antagen budget

Slutlig antagen budget

Totala disponibla anslag

Gjorda åtaganden

1.

Smart tillväxt för alla

69 841

69 841

73 039

71 731

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

19 010

19 010

19 010

19 010

21 569

21 569

20 332

20 332

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

50 831

50 831

50 831

50 831

51 471

51 471

51 400

51 400

2.

Hållbar tillväxt: naturtillgångar

62 484

62 470

66 952

64 547

varav: marknadsutgifter och direktstöd

varav: marknadsutgifter och direktstöd

42 220

42 220

42 218

42 218

46 051

46 051

44 285

44 285

3.

Säkerhet och medborgarskap

4 052

4 292

4 423

4 336

4.

Europa i världen

9 167

9 377

12 240

11 278

5.

Administration

8 935

8 951

9 642

9 358

varav: institutionernas administrativa utgifter

varav: institutionernas administrativa utgifter

3 771

3 771

3 778

3 778

4 121

4 121

3 979

3 979

6.

Kompensationer

—

—

—

—

8.

Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret

—

—

—

—

9.

Särskilda instrument

525

346

395

61

Totalt

Totalt

155 004

155 004

155 277

155 277

166 690

166 690

161 310

161 310

BUDGETKOSTNADER: BETALNINGAR EFTER RUBRIK I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN

BUDGETKOSTNADER: BETALNINGAR EFTER RUBRIK I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | Ursprunglig antagen budget | Slutlig antagen budget | Totala anslag tillgängliga | Gjorda betalningar |
| 1. | Smart tillväxt för alla | 66 263 | 59 459 | 63 618 | 56 265 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 17 418 | 17 406 | 20 976 | 18 461 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 48 844 | 42 053 | 42 642 | 37 804 |
| 2. | Hållbar tillväxt: naturtillgångar | 55 121 | 55 214 | 59 464 | 57 412 |
| | varav: marknadsutgifter och direktstöd | 42 212 | 42 210 | 46 057 | 44 084 |
| 3. | Säkerhet och medborgarskap | 3 022 | 3 069 | 3 195 | 3 077 |
| 4. | Europa i världen | 10 156 | 9 860 | 11 163 | 10 277 |
| 5. | Administration | 8 935 | 8 951 | 10 490 | 9 324 |
| | varav: institutionernas administrativa utgifter | 3 771 | 3 778 | 4 683 | 3 975 |
| 6. | Kompensationer | — | — | — | — |
| 8. | Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret | — | — | — | — |
| 9. | Särskilda instrument | 389 | 90 | 140 | 61 |
| Totalt | 143 885 | 136 642 | 148 069 | 136 416 |
| Uppgifter om utgiftsgenomförandet år 2016 finns i not
  4

  och förklaringar finns i not

  2.2
  . |

miljoner euro

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Ursprunglig antagen budget

Slutlig antagen budget

Totala anslag tillgängliga

Gjorda betalningar

1.

Smart tillväxt för alla

66 263

59 459

63 618

56 265

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

17 418

17 418

17 406

17 406

20 976

20 976

18 461

18 461

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

48 844

48 844

42 053

42 053

42 642

42 642

37 804

37 804

2.

Hållbar tillväxt: naturtillgångar

55 121

55 214

59 464

57 412

varav: marknadsutgifter och direktstöd

varav: marknadsutgifter och direktstöd

42 212

42 212

42 210

42 210

46 057

46 057

44 084

44 084

3.

Säkerhet och medborgarskap

3 022

3 069

3 195

3 077

4.

Europa i världen

10 156

9 860

11 163

10 277

5.

Administration

8 935

8 951

10 490

9 324

varav: institutionernas administrativa utgifter

varav: institutionernas administrativa utgifter

3 771

3 771

3 778

3 778

4 683

4 683

3 975

3 975

6.

Kompensationer

—

—

—

—

8.

Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret

—

—

—

—

9.

Särskilda instrument

389

90

140

61

Totalt

Totalt

143 885

143 885

136 642

136 642

148 069

148 069

136 416

136 416

Uppgifter om utgiftsgenomförandet år 2016 finns i not
  4

  och förklaringar finns i not

  2.2
  .

4

och förklaringar finns i not

2.2

NOTER TILL RAPPORTERNA OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

NOTER TILL RAPPORTERNA OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

1.   EU:s BUDGETRAM

Budgeträkenskaperna upprättas i enlighet med budgetförordningen och dess tillämpningsföreskrifter. Den allmänna budgeten är det instrument finansierar och godkänner unionens inkomster och utgifter varje år och inom taken och andra bestämmelser i den fleråriga budgetramen i enlighet med de lagstiftningsakter om fleråriga program som antagits inom denna ram.

1.1.   FLERÅRIG BUDGETRAM FÖR 2014–2020

FLERÅRIG BUDGETRAM FÖR 2014–2020

| miljoner euro |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Totalt |
| 1. | Smart tillväxt för alla |

miljoner euro

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Totalt

1.

Smart tillväxt för alla

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

1.a

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning |
| --- | --- |

1.b

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Hållbar tillväxt: naturtillgångar |
| --- | --- |

2.

Hållbar tillväxt: naturtillgångar

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

varav: marknadsutgifter och direktstöd

43 779

44 190

43 951

44 146

44 163

44 241

44 264

308 734

| 3. | Säkerhet och medborgarskap |
| --- | --- |

3.

Säkerhet och medborgarskap

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Europa i världen |
| --- | --- |

4.

Europa i världen

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

varav: institutionernas administrativa utgifter

7 056

7 351

7 679

8 007

8 360

8 700

9 071

56 224

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negativ reserv |
| --- | --- |

8.

Negativ reserv

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Särskilda instrument |
| --- | --- |

9.

Särskilda instrument

—

—

—

—

—

—

—

—

Åtagandebemyndiganden

Åtagandebemyndiganden

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Totala betalningsbemyndiganden

Totala betalningsbemyndiganden

135 762

135 762

140 719

140 719

144 685

144 685

142 906

142 906

149 713

149 713

154 286

154 286

157 358

157 358

1 025 429

1 025 429

I ovanstående tabell redovisas budgettaken för den fleråriga budgetramen i löpande priser. År 2016 var det tredje räkenskapsåret som omfattades av den nya fleråriga budgetramen för 2014–2020. Det övergripande taket för åtagandebemyndiganden för 2016 var 154 738 miljoner euro, vilket motsvarar 1,05 % av EU:s BNI, medan motsvarande tak för betalningsbemyndiganden var 144 685 miljoner euro, eller 0,98 % av EU:s BNI under budgetåret 2016.

Justeringen av anslagen till sammanhållningspolitiken enligt artikel 7 i förordningen om den fleråriga budgetramen genomfördes genom den tekniska justeringen av budgetramen för 2017 som gjordes av kommissionen (COM(2016) 311, 30 juni 2016), vilket är en uppjustering av taken i den fleråriga budgetramen för 2017–2020 med ett totalt belopp på 4 642 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden under rubrik 1 b och på 1 367 miljoner euro i betalningsbemyndiganden (i löpande priser).

Nya flexibilitetsbestämmelser har avtalats för den fleråriga budgetramen för 2014–2020. En av de nya bestämmelserna medför möjligheten att överföra outnyttjade marginaler under betalningstaken till påföljande år – via den samlade marginalen för betalningar inom ramen för den tekniska justeringen av den fleråriga budgetramen för det kommande året. Därför överförde outnyttjade belopp från 2015 (1 288 miljoner euro i löpande priser) och 2016 (13 991 miljoner euro i löpande priser) till åren 2018–2020 och utgiftstaken för åren 2015, 2016 och 2018–2020 justerades i enlighet därmed – se ovan nämnda tekniska justering av den fleråriga budgetramen för 2017 och den tekniska justeringen för 2018 (COM(2017) 220, 24 maj 2017).

Kommissionen lade den 14 september 2016 fram sitt meddelande om halvtidsöversynen/revisionen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 (COM(2016) 603), som åtföljdes av en rad lagstiftningsförslag, inbegripet ett förslag om att ändra förordningen om den fleråriga budgetramen (COM(2016) 604) och ett förslag till förenkling av finansiella regler enligt budgetförordningen och relevanta grundläggande rättsakter (COM(2016) 605). I budgettermer syftar förslagen till att öka flexibiliteten på den fleråriga budgetramen genom ett antal ändringar av förordningen om den fleråriga budgetramen och genom ”påfyllnadsfinansiering” för prioriterade satsningar på sysselsättning, tillväxt, migration och säkerhet med hjälp av tillgängliga marginaler och flexibilitet. En överenskommelse om dessa förslag väntas under sommaren 2017.

Slutligen, efter ikraftträdandet av rådets beslut 2014/335 om systemet för Europeiska unionens egna medel (EUT L 168, 7.6.2014) och i enlighet med artikel 3.3 i det beslutet omräknades taken på grundval av uppgifterna i ENS 2010 som i allmänhet höjts jämfört med det BNI som baserades på ENS 95. Följaktligen ändrades taket för egna medel från 1,23 % till 1,20 % av EU:s BNI, taket för åtagandebemyndiganden har justerats från 1,29 % till 1,26 % av EU:s BNI (COM(2016) 829 av den 21 december 2016).

Nedan följer en beskrivning av de olika rubrikerna i den fleråriga budgetramen:

Rubrik 1 – Smart tillväxt för alla

Rubrik 1 – Smart tillväxt för alla

Denna rubrik indelas i två separata men inbördes relaterade underrubriker.

| 1a | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för forskning och innovation, utbildning, Fonden för ett sammanlänkat Europa, socialpolitik samt den inre marknaden och därtill hörande politik. |
| --- | --- |

1a

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för forskning och innovation, utbildning, Fonden för ett sammanlänkat Europa, socialpolitik samt den inre marknaden och därtill hörande politik.

| 1b | Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, avsedd att öka konvergensen i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna, vilket kompletterar EU:s strategi för hållbar utveckling utanför de mindre blomstrande regionerna och för att främja samarbete mellan olika regioner. |
| --- | --- |

1b

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, avsedd att öka konvergensen i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna, vilket kompletterar EU:s strategi för hållbar utveckling utanför de mindre blomstrande regionerna och för att främja samarbete mellan olika regioner.

Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturtillgångar

Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturtillgångar

Rubrik 2 omfattar den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken, samt miljöskyddsåtgärder, i synnerhet programmet Life+.

Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap

Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap

Rubrik 3 speglar den växande betydelsen av de särskilda uppgifter som EU fått när det gäller områdena rättsliga och inrikes frågor, gränsskydd, invandrings- och asylpolitik, folkhälsa och konsumentskydd, kultur, ungdomsfrågor, information till och dialog med medborgarna.

Rubrik 4 – Europa i världen

Rubrik 4 – Europa i världen

Rubrik 4 omfattar samtliga yttre åtgärder, inklusive utvecklingssamarbete, humanitärt bistånd, föranslutningsinstrument och grannskapsinstrument. Europeiska utvecklingsfonden förblir utanför EU-budgeten och omfattas inte av den fleråriga budgetramen.

Rubrik 5 – Administration

Rubrik 5 – Administration

Denna rubrik omfattar anslag för administrativa utgifter vid samtliga institutioner, jämte anslag till pensioner och till Europaskolorna. Vid andra institutioner än kommissionen utgör driftskostnaderna hela utgiften.

Rubrik 6 – Kompensationer

Rubrik 6 – Kompensationer

Enligt den politiska överenskommelsen om att de nya medlemsstaterna inte ska bli nettobetalare till budgeten alldeles i början av medlemskapet infördes särskilda kompensationer för ändamålet under denna rubrik. Beloppet ställdes till förfogande i form av överföringar för att balansera de medel som de nya medlemsstaterna fått utbetalt via budgeten och det som de bidragit med.

Rubrik 9 – Särskilda instrument

Rubrik 9 – Särskilda instrument

Flexibla mekanismer gör det möjligt för EU att mobilisera de medel som krävs för att reagera på oförutsedda händelser, såsom kriser och nödsituationer. Deras räckvidd, finansiella anslag och verksamhetsvillkor anges i förordningen om den fleråriga budgetramen och det interinstitutionella avtalet. I den rådande situationen med minskade utgifter säkerställer de också att budgetmedlen kan leva upp till de nya prioriteringarna, så att varje euro används där den behövs som mest. Merparten av flexibilitetsmekanismerna hålls därför utanför den fleråriga budgetramen, vilket innebär att finansieringen kan gå utöver utgiftstaken.

1.2.   ÅRLIG BUDGET

ÅRLIG BUDGET

Varje år gör kommissionen en uppskattning av samtliga EU-institutioners inkomster och utgifter för budgetåret och upprättar ett budgetförslag som överlämnas till budgetmyndigheten. På grundval av detta budgetförslag arbetar rådet fram ett ställningstagande som sedan blir föremål för förhandlingar mellan budgetmyndighetens båda parter. Budgeten vinner laga kraft när det gemensamma utkastet slutligen förklaras antaget av Europaparlamentets talman. Under det ifrågavarande året antas ändringsbudgetar. Uppdraget att genomföra budgeten åligger i huvudsak kommissionen.

För kommissionens räkning är budgeten strukturerad kring administrativa anslag och anslag som används i den löpande bidragsverksamheten. Övriga institutioner förfogar i realiteten endast över administrativa anslag. I budgeten särskiljs mellan två typer av anslag: icke-differentierade och differentierade. Icke-differentierade anslag är avsedda att täcka finansieringsbehovet för insatser som är ettåriga (och som motsvarar budgetens ettårighetsprincip). De differentierade anslagen har införts för att jämka samman budgetens ettårighetsprincip med behovet att finansiera insatser som genomförs under flera år. De differentierade anslagen delas in i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

| — | Åtagandebemyndigandena: Åtagandebemyndigandena täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som görs under budgetåret för projekt som avser flera år. Om den åtgärd som ett budgetåtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet dock delas upp i årliga delbetalningar under flera år, om det är tillåtet enligt den rättsliga grunden. |
| --- | --- |

—

Åtagandebemyndigandena: Åtagandebemyndigandena täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som görs under budgetåret för projekt som avser flera år. Om den åtgärd som ett budgetåtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet dock delas upp i årliga delbetalningar under flera år, om det är tillåtet enligt den rättsliga grunden.

| — | Betalningsbemyndiganden: Betalningsbemyndigandena täcker utgifter för åtaganden som gjorts under innevarande eller tidigare budgetår. |
| --- | --- |

—

Betalningsbemyndiganden: Betalningsbemyndigandena täcker utgifter för åtaganden som gjorts under innevarande eller tidigare budgetår.

I räkenskaperna indelas typerna av finansiering i två huvudområden:

| — | Slutligen antagna budgetanslag |
| --- | --- |

—

Slutligen antagna budgetanslag

| — | Tilläggsanslag, som omfattar






  — | överföringar från föregående år (budgetförordningen gör det möjligt för ett begränsat antal fall att överföra oanvända belopp från föregående år till innevarande år) och |
| --- | --- | --- |

—

Tilläggsanslag, som omfattar

—

överföringar från föregående år (budgetförordningen gör det möjligt för ett begränsat antal fall att överföra oanvända belopp från föregående år till innevarande år) och

| — | inkomster avsatta för särskilda ändamål från återbetalningar, bidrag från tredje parter/länder till EU-program och arbete som utförs för tredje parter är direkt knutna till motsvarande budgetrubriker och utgör den tredje pelaren av finansiering. |
| --- | --- |

—

inkomster avsatta för särskilda ändamål från återbetalningar, bidrag från tredje parter/länder till EU-program och arbete som utförs för tredje parter är direkt knutna till motsvarande budgetrubriker och utgör den tredje pelaren av finansiering.

Alla typer av finansiering bildar tillsammans de tillgängliga anslagen.

1.3.   POLITIKOMRÅDEN

POLITIKOMRÅDEN

Som ett led i sin verksamhetsbaserade förvaltning (ABM) har kommissionen infört verksamhetsbaserad budgetering (ABB) i sina planerings- och förvaltningsprocesser. Den verksamhetsbaserade budgeteringen för med sig en ny budgetstruktur, där budgetrubrikerna motsvarar politikområden och budgetkapitlen verksamhetsområden. Syftet med den verksamhetsbaserade budgeteringen är att ge en tydlig ram för hur kommissionens politiska målsättningar ska omsättas i praktiken, antingen genom lagstiftning eller finansiering eller på annat sätt inom den offentliga politiken. Genom att strukturera kommissionens arbete efter verksamhetsområde ger man en tydlig bild av vad kommissionen sysslar med och samtidigt skapas en generell ram för prioriteringar. Resurser anslås till prioriterade områden under budgetförfarandet, varvid de enskilda verksamheterna fungerar som byggstenar i budgetarbetet. Genom att skapa en sådan koppling mellan verksamheterna och de resurser som anslagits till dem syftar den verksamhetsbaserade budgeteringen till att öka effektiviteten och ändamålsenligheten i användningen av resurserna inom kommissionen.

Ett politikområde kan definieras som en homogen samling verksamheter som ingår i kommissionens arbete och som är relevanta för beslutsfattandet. Varje politikområde motsvarar generellt ett generaldirektorat, och omfattar i genomsnitt omkring sex eller sju enskilda verksamheter. Politikområdena är huvudsakligen operativt inriktade, eftersom kärnverksamheten inom varje område avser förmåner till tredje part som är stödmottagare. Driftsbudgeten kompletteras med nödvändiga administrativa utgifter för de enskilda politikområdena.

1.4.   INTÄKTER

INTÄKTER

1.4.1.   
  Intäkter från egna medel

Intäkter från egna medel

Den allra största delen av intäkterna kommer från egna medel, som utgörs av följande kategorier:

| (1) | De traditionella egna medlen utgör vanligen cirka 14 % av de sammanlagda egna medlen. |
| --- | --- |

(1)

De traditionella egna medlen utgör vanligen cirka 14 % av de sammanlagda egna medlen.

| (2) | Medel baserade på mervärdesskatt utgör vanligen cirka 12 % av de sammanlagda egna medlen. |
| --- | --- |

(2)

Medel baserade på mervärdesskatt utgör vanligen cirka 12 % av de sammanlagda egna medlen.

| (3) | BNI-baserade egna medel utgör cirka 74 % av de sammanlagda egna medlen. |
| --- | --- |

(3)

BNI-baserade egna medel utgör cirka 74 % av de sammanlagda egna medlen.

Fördelningen av egna medel regleras i rådets beslut nr 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (2014 års beslut om egna medel). Detta beslut trädde i kraft den 1 oktober 2016 och gäller retroaktivt från och med den 1 januari 2014. Påverkan på 2014 och 2015 beaktades under budgetåret 2016.

Det totala belopp i egna medel som tilldelas unionen för att täcka anslag för betalningar får inte överskrida 1,20 % av samtliga medlemsstaters sammanlagda BNI.

1.4.2.   
  Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel består av tullar som tas ut på import från länder utanför EU och sockeravgifter (som betalas av sockerproducenter för att finansiera utgifter för den gemensamma organisationen av marknaden för socker) som tas ut av ekonomiska aktörer och uppbärs av medlemsstaterna för EU:s räkning. Medlemsstaterna har rätt att behålla 20 % som ersättning för uppbördskostnaderna. Alla fastställda belopp av traditionella egna medel måste tas upp i någon av de två typer av räkenskaper som förs av de behöriga myndigheterna, dvs.

| — | de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 i förordning nr 609/2014 och som avser alla belopp som återkrävts eller för vilka säkerhet ställts. |
| --- | --- |

—

de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 i förordning nr 609/2014 och som avser alla belopp som återkrävts eller för vilka säkerhet ställts.

| — | I de särskilda räkenskaper som föreskrivs i ovannämnda artikel belopp som ännu inte har återkrävts eller för vilka ingen säkerhet ställts och belopp som garanterats men ifrågasatts kan också anges i dessa räkenskaper. |
| --- | --- |

—

I de särskilda räkenskaper som föreskrivs i ovannämnda artikel belopp som ännu inte har återkrävts eller för vilka ingen säkerhet ställts och belopp som garanterats men ifrågasatts kan också anges i dessa räkenskaper.

Traditionella egna medel ska krediteras till kommissionens konto hos medlemsstatens finansförvaltning eller nationella centralbank. Krediteringen ska ske senast den första arbetsdagen efter den nittonde dagen i den andra månaden efter det att fordran fastställdes (eller återkrävdes om de särskilda räkenskaperna avses).

1.4.3.   
  Mervärdesskatt (moms)

Mervärdesskatt (moms)

Egna medel från mervärdesskatt tas ut från medlemsstaternas mervärdesskatteunderlag, som är harmoniserade för detta ändamål i enlighet med EU-reglerna. Emellertid får mervärdesskatteunderlaget uppgå till högst 50 % av respektive medlemsstats BNI. Den enhetliga mervärdesskattesats som tillämpas är fastställd till 0,30 %, förutom för Tyskland, Nederländerna och Sverige som under perioden 2014–2020 tillämpar satsen 0,15 %.

1.4.4.   
  Bruttonationalinkomst (BNI)

Bruttonationalinkomst (BNI)

Den inkomstkälla som baserar sig på bruttonationalinkomst (BNI) ska finansiera den del av budgeten som inte täcks av andra inkomster. Samma procentandel tas ut från alla medlemsstaters BNI och andelen fastställs i enlighet med EU-reglerna.

De mervärdesskatte- och BNI-baserade medlen bestäms på grundval av de prognoser som tas fram för mervärdesskatte- och BNI-underlagen i samband med att budgetförslaget utarbetas. Prognoserna revideras senare och en uppdatering genomförs med hjälp av en ändringsbudget under det berörda budgetåret. Skillnaden mellan de belopp medlemsstaterna är skyldiga att betala på grundval av de faktiska beräkningsunderlagen och de belopp de i praktiken har betalat på grundval av (de reviderade) prognoserna (positiva eller negativa) uppbärs sedan av kommissionen från medlemsstaterna den första arbetsdagen i juni det andra året efter budgetåret i fråga. Även de faktiska mervärdesskatte- och BNI-underlagen kan korrigeras under de påföljande fyra åren, såvitt uppgifterna inte omfattas av en reservation. Dessa reservationer bör ses som potentiella fordringar på medlemsstaterna i fråga, även om beloppen inte har fastställts, eftersom det ännu inte går att med exakthet beräkna budgetkonsekvenserna. När det exakta beloppet kan fastställas begärs motsvarande mervärdesskatte-oms- eller BNI-baserade medel in, antingen i samband med återkommande betalningar av mervärdesskattesaldon eller BNI-saldon eller genom en separat anmodan om betalning.

1.4.5.   
  Förenade kungarikets korrigering

Förenade kungarikets korrigering

En mekanism för att korrigera obalanser i budgeten till förmån för Förenade kungariket (för att minska sina egna inbetalningar av egna medel och samtidigt öka inbetalningarna i andra medlemsstater) infördes av Europeiska rådet i Fontainebleau i juni 1984). Finansieringen av rabatten har satts ner för Tyskland, Österrike, Sverige och Nederländerna (som deltar med en fjärdedel av sina normala andelar).

1.4.6.   
  Bruttominskning

Bruttominskning

Den 7–8 februari 2013 fattade Europeiska rådet beslut om att Danmark, Nederländerna och Sverige ska beviljas en bruttominskning av det årliga BNI-baserade bidraget endast för perioden 2014–2020 och att Österrike ska beviljas en bruttominskning av det årliga BNI-baserade bidraget endast för perioden 2014–2016. De årliga minskningarna är följande: Danmark 130 miljoner euro, Nederländerna 695 miljoner euro och Sverige 185 miljoner euro. Österrike beviljas en bruttominskning på 30 miljoner euro under 2014, 20 miljoner euro under 2015 och 10 miljoner euro under 2016 (alla belopp är uttryckta i 2011 års priser).

1.4.7.   
  Justering år 2014 och 2015 i samband med genomförandet av beslutet om egna medel från 2014

Justering år 2014 och 2015 i samband med genomförandet av beslutet om egna medel från 2014

Enligt artikel 11 i beslutet om egna medel från 2014 ska beslutet så snart det har trätt i kraft tillämpas från och med den 1 januari 2014. Detta innebär att finansieringen för åren 2014 och 2015 måste räknas om enligt de nya reglerna. Justeringen (differensen år 2014 och 2015 mellan de egna medlen enligt de gamla respektive de nya reglerna i beslutet om egna medel) fördes in i ändringsbudget nr 5/2016 och verkställdes genom en enda betalning den första arbetsdagen i januari 2017.

1.5.   BERÄKNING AV BUDGETUTFALLET

BERÄKNING AV BUDGETUTFALLET

Om EU:s budgetutfall är ett överskott återgår detta till medlemsstaterna under det påföljande året genom avdrag från den summa som de skulle ha betalat in för det berörda året.

Egna medel redovisas med de belopp som under budgetåret överförts till konton som öppnats i kommissionens namn av medlemsstaternas regeringar. Om föregående års budgetutfall är ett överskott tas även detta upp bland intäkterna i budgeten. Övriga intäkter redovisas med de belopp som faktiskt uppburits under budgetåret.

Vid beräkningen av budgetutfallet för det berörda året redovisas betalningar ur budgetårets anslag i form av utgifter, liksom även de anslag som överförs från det berörda budgetåret till följande budgetår. Med betalningar ur budgetårets anslag avses betalningar som verkställs av räkenskapsföraren senast den 31 december under budgetåret. För Europeiska garantifonden för jordbruket beaktas de betalningar som medlemsstaterna verkställt mellan den 16 oktober år n-1 och den 15 oktober år n, förutsatt att åtagandet och godkännandet av utgifter förelagts räkenskapsföraren senast den 31 januari år n+1. EGFJ-utgifterna kan också påverkas av ett s.k. överensstämmelsebeslut, som grundar sig på kontroller som utförts i medlemsstaterna.

Budgetutfallet består av två delar: EU:s resultat och resultatet av bidragen från de Eftaländer som är medlemmar i det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). I enlighet med artikel 1.1 i förordning nr 608/2014 om genomförandebestämmelser till systemet för Europeiska unionens egna medel, utgör utfallet differensen mellan

| — | de sammanlagda intäkterna under budgetåret, och |
| --- | --- |

—

de sammanlagda intäkterna under budgetåret, och

| — | summan av de betalningar som verkställs ur det aktuella årets anslag, plus summan av de anslag som överförts från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår. |
| --- | --- |

—

summan av de betalningar som verkställs ur det aktuella årets anslag, plus summan av de anslag som överförts från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår.

Denna skillnad ska ökas eller minskas med

| — | nettobeloppet av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som annullerats, samt de eventuella betalningar som på grund av eurokursens variationer överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår, |
| --- | --- |

—

nettobeloppet av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som annullerats, samt de eventuella betalningar som på grund av eurokursens variationer överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår,

| — | utvecklingen av inkomster avsatta för särskilda ändamål, och |
| --- | --- |

—

utvecklingen av inkomster avsatta för särskilda ändamål, och

| — | de kursvinster och -förluster (netto) som gjorts under budgetåret. |
| --- | --- |

—

de kursvinster och -förluster (netto) som gjorts under budgetåret.

De anslag som överförts från föregående budgetår, som härrör från tredje man eller från arbete för tredje man och som är av sådant slag att de aldrig förfaller, tas upp under budgetårets tilläggsanslag. Detta förklarar skillnaden mellan de anslag som överförts från föregående år n enligt rapporten om budgetgenomförandet och de som överförts till påföljande år n-1 enligt rapporten om budgetgenomförandet. Anslag som gjorts tillgängliga på nytt efter återbetalningar av bokförda betalningar ingår inte i beräkningarna av budgetutfallet.

De överförda betalningsbemyndigandena består av automatiska överföringar samt överföringar som grundar sig på beslut. När det gäller outnyttjade betalningsbemyndiganden som överförts från föregående budgetår och som annulleras, anges anslag som överförts antingen automatiskt eller genom beslut.

1.6.   AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

| miljoner euro |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | 1 733 | (13 033 ) |
| Intäkter | | |
| Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits | (1 969 ) | (318) |
| Fordringar som fastställts under tidigare år och uppburits under budgetåret | 3 363 | 7 943 |
| Upplupna intäkter (netto) | 611 | (359) |
| Kostnader | | |
| Upplupna kostnader (netto) | 10 678 | 9 920 |
| Utgifter som betalats under året men som hänför sig till föregående år | (7 656 ) | (1 208 ) |
| Nettoeffekt av förfinansiering | (468) | (4 831 ) |
| Betalningsbemyndiganden som överförs till påföljande år | (3 102 ) | (2 195 ) |
| Betalningar mot överförda anslag samt annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden | 1 379 | 1 979 |
| Förändringar i avsättningar | 3 962 | 4 950 |
| Övriga | (2 142 ) | (1 671 ) |
| Ekonomiskt resultat i organen + EKSG | 16 | 169 |
| BUDGETUTFALL FÖR ÅRET | 6 405 | 1 347 |

miljoner euro

2016

2015

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

Intäkter

Intäkter

Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits

Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits

(1 969 )

(1 969 )

(318)

(318)

Fordringar som fastställts under tidigare år och uppburits under budgetåret

Fordringar som fastställts under tidigare år och uppburits under budgetåret

3 363

3 363

7 943

7 943

Upplupna intäkter (netto)

Upplupna intäkter (netto)

611

611

(359)

(359)

Kostnader

Kostnader

Upplupna kostnader (netto)

Upplupna kostnader (netto)

10 678

10 678

9 920

9 920

Utgifter som betalats under året men som hänför sig till föregående år

Utgifter som betalats under året men som hänför sig till föregående år

(7 656 )

(7 656 )

(1 208 )

(1 208 )

Nettoeffekt av förfinansiering

Nettoeffekt av förfinansiering

(468)

(468)

(4 831 )

(4 831 )

Betalningsbemyndiganden som överförs till påföljande år

Betalningsbemyndiganden som överförs till påföljande år

(3 102 )

(3 102 )

(2 195 )

(2 195 )

Betalningar mot överförda anslag samt annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden

Betalningar mot överförda anslag samt annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden

1 379

1 379

1 979

1 979

Förändringar i avsättningar

Förändringar i avsättningar

3 962

3 962

4 950

4 950

Övriga

Övriga

(2 142 )

(2 142 )

(1 671 )

(1 671 )

Ekonomiskt resultat i organen + EKSG

Ekonomiskt resultat i organen + EKSG

16

16

169

169

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET

6 405

6 405

1 347

1 347

I enlighet med budgetförordningen beräknas årets ekonomiska resultat på grundval av principer för periodiserad bokföring, medan budgetutfallet baseras på en modifierad kontantmetod. Eftersom det ekonomiska resultatet och budgetutfallet bygger på samma underliggande transaktioner är det nyttigt att kontrollera dem genom att försöka stämma av dem mot varandra.

Avstämning på inkomstsidan

Avstämning på inkomstsidan

De reella budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar inkomster från fordringar som fastställts under budgetåret och uppbörd av fordringar från tidigare budgetår. De fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte hunnit uppbäras ska därför subtraheras från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

De upplupna nettointäkterna består främst av upplupna intäkter från jordbruksavgifter, egna medel, räntor och utdelningar. Endast nettoeffekten ska beaktas, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföring av upplupna intäkter från föregående år.

Avstämning på utgiftssidan

Avstämning på utgiftssidan

De upplupna nettokostnaderna består huvudsakligen av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av EU-bidrag men som ännu inte har rapporterats till kommissionen. Medan de upplupna kostnaderna inte betraktas som kostnader i budgethänseende, ska däremot betalningar räknas till det aktuella årets budgetkostnader, då betalningarna sker under det aktuella budgetåret och då de hänger samman med sådana fakturor som registrerats under föregående år.

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av 1) ny förfinansiering som sker under det aktuella budgetåret och som därmed innebär budgetkostnader för det berörda året och 2) regleringen av förfinansiering som betalats ut under föregående år eller under det aktuella året, genom att de motsvarande stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte kostnader i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetkostnad i det skede då den betalades ut.

Utöver de betalningar som görs mot det berörda årets anslag, ska även den del av årets anslag som överförs till följande år tas upp vid beräkningen av budgetutfallet för det berörda året (i enlighet med artikel 1.1 i förordning nr 608/2014). Samma princip gäller för de budgetbetalningar som gjorts under det aktuella budgetåret ur anslag som förts över från föregående budgetår, samt för outnyttjade betalningsbemyndiganden som annullerats.

Posten för förändring i avsättningar avser de uppskattningar som vid årets slut görs i räkenskaperna (främst i fråga om ersättningar till anställda) och påverkar inte budgeträkenskaperna. I avstämningen måste man också kompensera för andra poster där budgeträkenskaperna och de periodiserade räkenskaperna skiljer sig åt, t.ex. i fråga om avskrivning av tillgångar, förvärv, betalningar inom ramen för finansiella leasingkontrakt, finansiella bidrag m.m.

2.   GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETEN 2016 – KOMMENTARER

2.1.   INTÄKTER

INTÄKTER

Betalningsbemyndigandena uppgick till 143 885 miljoner euro i den ursprungliga EU-budget som undertecknades av Europaparlamentets talman den 25 november 2015 och det belopp som ska finansieras via egna medel uppgick till sammanlagt 142 269 miljoner euro. De beräknade intäkterna och kostnaderna i den ursprungliga budgeten justeras normalt under loppet av budgetåret, genom s.k. ändringsbudgetar. Justeringarna av de BNI-baserade egna medlen säkerställer att de budgeterade intäkterna exakt motsvarar de budgeterade kostnaderna. Enligt principen om jämvikt i budgeten måste intäkterna och kostnaderna (betalningsbemyndigandena) i budgeten vara i balans.

Under 2016 antogs sammanlagt sex ändringsbudgetar. Med beaktande av dessa ändringsbudgetar uppgick de slutligt antagna totala intäkterna för 2016 till 136 642 miljoner euro. Dessa finansierades genom 133 677 miljoner euro av egna medel (vilket var 8 592 miljoner euro lägre än vad som ursprungligen beräknats) och resten bestod av övriga intäkter. Detta beror främst på överskottet från föregående budgetår och den betydande minskningen av betalningsbemyndiganden som minskade medlemsstaternas BNI-bidrag 2016.

I fråga om egna medel låg uppbörden av traditionella egna medel mycket nära prognostiserade belopp. Detta beror främst på att budgetberäkningarna ändrades vid den tidpunkt när ändringsbudget nr 4/2016 fastställdes (i enlighet med de nya prognoserna våren 2016).

Medlemsstaternas slutliga inbetalningar av BNI- och mervärdesskattemedel låg också mycket nära de slutligt uppdaterade beräkningarna i budgeten. Skillnaderna mellan de i förhand beräknade beloppen och de belopp som faktiskt betalades in förklaras av avvikelserna mellan de omräkningskurser för euron som används för budgetändamål och de marknadskurser som rådde då medlemsstater utanför euroområdet gjorde sina inbetalningar.

När det gäller mervärdesskatte- och BNI-saldona har ett nytt förfarande införts. Reglerna anges i artikel 10b i förordningen om tillhandahållande (förordning nr 609/2014). Det nya förfarandet medför inte en ändringsbudget och kommissionen kommer därför att direkt begära att medlemsstaten betalar ut nettobeloppen. Påverkan på EU-budgeten kommer att vara nära noll. Kommissionen kommer att meddela medlemsstaterna den årliga justeringen och beloppen kommer att finnas tillgängliga i juni 2017. Det inte funnits några saldon på grund av förändringen för 2016.

Rubriken ”avgifter och bidrag inom ramen för olika EU-avtal och -program” avser främst inkomster från EGFJ och Ejflu (och i synnerhet avslutet av räkenskaperna samt oriktigheter), tredjeländers deltagande i forskningsprogram och andra avgifter och bidrag till EU:s program eller verksamheter. En betydande del av totalbeloppet utgörs av inkomster avsatta för särskilda ändamål, som ofta medför att tilläggsanslag förs upp på utgiftssidan.

Intäkter från böter hänför sig huvudsakligen till böter på konkurrensrättens område.

2.2.   KOSTNADER

KOSTNADER

År 2016 var det tredje året i den nya programperioden 2014–2020. I 2016 års budget fastställs, i likhet med sin föregångare, prioriteringarna för att infria åtaganden om tillväxt och sysselsättning. I den betonades dock betydelsen av de nya migrationsutmaningarna i samband med krisen i Syrien och Nordafrika.

När det gäller åtagandebemyndiganden var 2016 års budget på totalt 155,3 miljarder euro 4,3 % lägre än 2015 års budget med en betydande minskning i rubrik 1b (15,8 % som främst beror på engångseffekten av omprogrammeringen under perioden 2014–2015), som delvis kompenseras av en ökning av rubrik 3 (en ökning med 70,2 %).

Under 2016 ökades genom ändringsbudget 4 åtagandebemyndigandena för program för att hantera migrations- och säkerhetsfrågor under rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap med ett belopp på 250 miljoner euro i åtagandebemyndiganden. Från denna ökning anslogs 130 miljoner euro till Amif och 70 miljoner euro till ISF. Under rubrik 1a anslogs ytterligare åtagandebemyndiganden på 74 miljoner euro till Efsi, för att täcka dess förlängning till och med 2020.

Rubrik 4 Europa i världen förstärktes i åtaganden genom ändringsbudgetar med 210 miljoner euro, huvudsakligen genom det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och program för humanitärt bistånd. Finansieringen beviljades delvis genom en minskning av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och makroekonomiska stödprogram.

Betalningsbemyndiganden från den slutligen antagna budgeten uppgick till 136,6 miljarder euro, vilket var 3,3 % mindre än under 2015. Detta har framför allt varit resultatet av en minskning med 7,3 miljarder euro genom ändringsbudget 4, som främst rör rubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och i mindre utsträckning rubrik 2 – Hållbar tillväxt. Ytterligare uppgifter om de underliggande orsakerna till denna minskning återfinns i avsnittet nedan.

2016 års genomförande av tillgängliga anslag

2016 års genomförande av tillgängliga anslag

År 2016 avslutades med ett genomförande på 97 % för åtagandebemyndiganden medan betalningsbemyndiganden på 4,8 miljarder euro lämnades outnyttjade. Genomförandet av åtagandebemyndigandena uppgick till 157,3 miljarder euro. Genomförandet för betalningar uppgick till 132,4 miljarder euro eller 92 % av de tillgängliga anslagen.

Efter flera år med begränsade betalningsbemyndiganden och ackumulering av obetalda ersättningskrav (främst inom sammanhållningspolitiken), fasades den onormala eftersläpningen helt ut under 2016, i linje med den med Europaparlamentet och rådet överenskomna ”betalningsplanen” under 2015. Kommissionen konstaterade redan i mars 2016 att det fanns risk för underutnyttjande av betalningsbemyndigandena för sammanhållning och ökade sitt beräknade överskott avsevärt i september, efter medlemsstaternas uppdaterade prognoser från juli. Kommissionen tog dessutom hänsyn till förseningarna i att utse nationella myndigheter, genomförandetakten på fältet och den genomsnittliga genomförandegraden för föregående programperioder. Därefter föreslog den ändringsbudget nr 4/2016 för att sänka nivån på betalningsbemyndigandena med 7,3 miljarder euro främst i budgetposter under underrubrik 1b, Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Nivån på ansökningar om utbetalningar som faktiskt lämnades in i slutet av året från medlemsstaterna för 2014–2020 års program visade sig oväntat vara 8 miljarder euro lägre än beräknat, med 26 medlemsstater som lämnade in ansökningar om utbetalning som låg under den beräknade nivån.

Utestående åtaganden

Utestående åtaganden

De utestående åtagandena i slutet av året ökade avsevärt och uppgick till 238,8 miljarder euro. Ökningen på 21 miljarder euro jämfört med 2015 var dubbelt så hög jämfört med den ökning som från början väntades på grund av den ökande klyftan mellan genomförda åtaganden och betalningar (till följd av ändringsbudget nr 4/2016, liksom underutnyttjandet under slutet av året). Under 2017 väntas ytterligare en ökning av de utestående åtagandena mot bakgrund av skillnaden mellan budgeterade åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden (med 85 %).

De utestående rättsliga åtaganden från föregående programperioder, dvs. före 2014, minskade under 2016 från 75 miljarder euro till 40 miljarder euro (-47 %). Följaktligen kommer en större andel av betalningsbemyndigandena att göras tillgängliga för de nuvarande programmen från och med 2017.

En närmare analys av budgetjusteringarna och deras kontext, motiv och verkan återfinns i kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen 2016 (se del A för en överblick över hela budgeten och del B för en redogörelse per rubrik i den fleråriga budgetramen).

Budgetöverskott

Budgetöverskott

Det offentliga överskottet uppgår till 6,4 miljarder euro och uppkommer främst på utgiftssidan, främst på grund av underutnyttjandet i rubrik 1b (4,9 miljarder euro). Ursprunget för överskott på inkomstsidan beror främst på betydande intäkter från böter och något lägre egna medel (+1,7 miljarder euro). En valutakursförlust på 173 miljoner euro sänker det slutliga resultatet.

3.   NYTTJANDET AV EU:s BUDGETINTÄKTER

3.1.   SAMMANSTÄLLNING AV NYTTJANDET AV BUDGETINTÄKTERNA

SAMMANSTÄLLNING AV NYTTJANDET AV BUDGETINTÄKTERNA

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som | Utestående |
| Ursprunglig antagen budget | Slutlig antagen budget | Innevarande budgetår | Överförda | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt | procentandel av budgeten |
| 1 | Egna medel | 142 269 | 133 677 | 132 164 | 28 | 132 192 | 132 163 | 3 | 132 166 | 99 % | 26 |
| 3 | Överskott, saldon och justeringar | — | 1 349 | 1 358 | — | 1 358 | 1 358 | — | 1 358 | 101 % | — |
| 4 | Intäkter från personer knutna till institutionerna eller till andra unionsorgan | 1 348 | 1 348 | 1 445 | 14 | 1 459 | 1 438 | 14 | 1 452 | 108 % | 7 |
| 5 | Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet | 55 | 55 | 584 | 17 | 600 | 568 | 11 | 579 | 1 044  % | 21 |
| 6 | Avgifter och bidrag inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram | 60 | 60 | 5 929 | 274 | 6 204 | 5 804 | 125 | 5 928 | 9 880  % | 275 |
| 7 | Dröjsmålsränta och böter | 123 | 123 | 2 946 | 6 793 | 9 739 | 1 045 | 2 131 | 3 175 | 2 582  % | 6 564 |
| 8 | Upp- och utlåning | 5 | 5 | 40 | 6 | 46 | 36 | 6 | 41 | 792 % | 5 |
| 9 | Diverse intäkter | 25 | 25 | 17 | 10 | 27 | 16 | 2 | 17 | 69 % | 10 |
| Totalt | 143 885 | 136 642 | 144 483 | 7 141 | 151 624 | 142 427 | 2 290 | 144 717 | 106 % | 6 907 |

miljoner euro

Rubrik

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som

Utestående

Ursprunglig antagen budget

Slutlig antagen budget

Innevarande budgetår

Överförda

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

procentandel av budgeten

1

Egna medel

142 269

133 677

132 164

28

132 192

132 163

3

132 166

99 %

26

3

Överskott, saldon och justeringar

—

1 349

1 358

—

1 358

1 358

—

1 358

101 %

—

4

Intäkter från personer knutna till institutionerna eller till andra unionsorgan

1 348

1 348

1 445

14

1 459

1 438

14

1 452

108 %

7

5

Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet

55

55

584

17

600

568

11

579

1 044  %

21

6

Avgifter och bidrag inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram

60

60

5 929

274

6 204

5 804

125

5 928

9 880  %

275

7

Dröjsmålsränta och böter

123

123

2 946

6 793

9 739

1 045

2 131

3 175

2 582  %

6 564

8

Upp- och utlåning

5

5

40

6

46

36

6

41

792 %

5

9

Diverse intäkter

25

25

17

10

27

16

2

17

69 %

10

Totalt

Totalt

143 885

143 885

136 642

136 642

144 483

144 483

7 141

7 141

151 624

151 624

142 427

142 427

2 290

2 290

144 717

144 717

106 %

106 %

6 907

6 907

4.   GENOMFÖRANDE AV EU-BUDGETKOSTNADER

4.1.   FLERÅRIG BUDGETRAM: FÖRDELNING OCH FÖRÄNDRINGAR AV ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

FLERÅRIG BUDGETRAM: FÖRDELNING OCH FÖRÄNDRINGAR AV ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Budgetanslag | Tilläggsanslag | Totalt | Budgetanslag | Tilläggsanslag | Totalt |
| Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Överföringar | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Tillgängliga anslag | Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Överföringar | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Tillgängliga anslag |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Smart tillväxt för alla | 69 841 | — | 69 841 | 153 | 3 045 | 73 039 | 66 263 | (6 804 ) | 59 459 | 117 | 4 042 | 63 618 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 19 010 | (0) | 19 010 | 0 | 2 558 | 21 569 | 17 418 | (13) | 17 406 | 103 | 3 467 | 20 976 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 50 831 | — | 50 831 | 153 | 487 | 51 471 | 48 844 | (6 791 ) | 42 053 | 15 | 575 | 42 642 |
| 2 | Hållbar tillväxt: naturtillgångar | 62 484 | (15) | 62 470 | 410 | 4 072 | 66 952 | 55 121 | 93 | 55 214 | 430 | 3 821 | 59 464 |
| | varav: marknadsutgifter och direktstöd | 42 220 | (2) | 42 218 | 410 | 3 424 | 46 051 | 42 212 | (3) | 42 210 | 424 | 3 424 | 46 057 |
| 3 | Säkerhet och medborgarskap | 4 052 | 240 | 4 292 | — | 131 | 4 423 | 3 022 | 46 | 3 069 | 9 | 117 | 3 195 |
| 4 | Europa i världen | 9 167 | 210 | 9 377 | 237 | 2 626 | 12 240 | 10 156 | (295) | 9 860 | 33 | 1 270 | 11 163 |
| 5 | Administration | 8 935 | 16 | 8 951 | 4 | 687 | 9 642 | 8 935 | 16 | 8 951 | 756 | 783 | 10 490 |
| | varav: institutionernas administrativa utgifter | 3 771 | 7 | 3 778 | 3 | 340 | 4 121 | 3 771 | 7 | 3 778 | 472 | 433 | 4 683 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Särskilda instrument | 525 | (179) | 346 | — | 50 | 395 | 389 | (299) | 90 | 1 | 50 | 140 |
| Totalt | 155 004 | 273 | 155 277 | 804 | 10 610 | 166 690 | 143 885 | (7 243 ) | 136 642 | 1 345 | 10 081 | 148 069 |

miljoner euro

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Budgetanslag

Tilläggsanslag

Totalt

Budgetanslag

Tilläggsanslag

Totalt

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Överföringar

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Tillgängliga anslag

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Överföringar

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Tillgängliga anslag

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Smart tillväxt för alla

69 841

—

69 841

153

3 045

73 039

66 263

(6 804 )

59 459

117

4 042

63 618

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

19 010

19 010

(0)

(0)

19 010

19 010

0

0

2 558

2 558

21 569

21 569

17 418

17 418

(13)

(13)

17 406

17 406

103

103

3 467

3 467

20 976

20 976

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

50 831

50 831

—

—

50 831

50 831

153

153

487

487

51 471

51 471

48 844

48 844

(6 791 )

(6 791 )

42 053

42 053

15

15

575

575

42 642

42 642

2

Hållbar tillväxt: naturtillgångar

62 484

(15)

62 470

410

4 072

66 952

55 121

93

55 214

430

3 821

59 464

varav: marknadsutgifter och direktstöd

varav: marknadsutgifter och direktstöd

42 220

42 220

(2)

(2)

42 218

42 218

410

410

3 424

3 424

46 051

46 051

42 212

42 212

(3)

(3)

42 210

42 210

424

424

3 424

3 424

46 057

46 057

3

Säkerhet och medborgarskap

4 052

240

4 292

—

131

4 423

3 022

46

3 069

9

117

3 195

4

Europa i världen

9 167

210

9 377

237

2 626

12 240

10 156

(295)

9 860

33

1 270

11 163

5

Administration

8 935

16

8 951

4

687

9 642

8 935

16

8 951

756

783

10 490

varav: institutionernas administrativa utgifter

varav: institutionernas administrativa utgifter

3 771

3 771

7

7

3 778

3 778

3

3

340

340

4 121

4 121

3 771

3 771

7

7

3 778

3 778

472

472

433

433

4 683

4 683

6

Kompensationer

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Särskilda instrument

525

(179)

346

—

50

395

389

(299)

90

1

50

140

Totalt

Totalt

155 004

155 004

273

273

155 277

155 277

804

804

10 610

10 610

166 690

166 690

143 885

143 885

(7 243 )

(7 243 )

136 642

136 642

1 345

1 345

10 081

10 081

148 069

148 069

4.2.   FLERÅRIG BUDGETRAM: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

FLERÅRIG BUDGETRAM: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | | Gjorda åtaganden | Anslag som överförts till 2017 | Anslag som förfallit |
| Totala tillgängliga anslag | Från slutligt antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | inkomster avsatta för särskilda ändamål | Överföringar efter beslut | Totalt | Från slutligt antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Smart tillväxt för alla | 73 039 | 69 808 | 145 | 1 778 | 71 731 | 98 % | 1 267 | 0 | 1 267 | 33 | 8 | — | 41 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 21 569 | 18 997 | 0 | 1 335 | 20 332 | 94 % | 1 224 | 0 | 1 224 | 13 | — | — | 13 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 51 471 | 50 811 | 145 | 443 | 51 400 | 100 % | 43 | — | 43 | 20 | 8 | — | 28 |
| 2 | Hållbar tillväxt: naturtillgångar | 66 952 | 62 013 | 396 | 2 138 | 64 547 | 96 % | 1 934 | 433 | 2 368 | 23 | 14 | — | 38 |
| | varav: marknadsutgifter och direktstöd | 46 051 | 41 770 | 395 | 2 120 | 44 285 | 96 % | 1 304 | 433 | 1 737 | 15 | 14 | — | 29 |
| 3 | Säkerhet och medborgarskap | 4 423 | 4 287 | — | 49 | 4 336 | 98 % | 82 | — | 82 | 5 | — | — | 5 |
| 4 | Europa i världen | 12 240 | 9 364 | 237 | 1 677 | 11 278 | 92 % | 948 | 10 | 959 | 3 | — | — | 3 |
| 5 | Administration | 9 642 | 8 887 | 4 | 467 | 9 358 | 97 % | 221 | 1 | 222 | 62 | 0 | — | 62 |
| | varav: institutionernas administrativa utgifter | 4 121 | 3 721 | 3 | 254 | 3 979 | 97 % | 86 | — | 86 | 57 | 0 | 0 | 57 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Särskilda instrument | 395 | 61 | — | — | 61 | 15 % | 50 | 130 | 180 | 155 | — | — | 155 |
| Totalt | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

miljoner euro

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Gjorda åtaganden

Anslag som överförts till 2017

Anslag som förfallit

Totala tillgängliga anslag

Från slutligt antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

inkomster avsatta för särskilda ändamål

Överföringar efter beslut

Totalt

Från slutligt antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Smart tillväxt för alla

73 039

69 808

145

1 778

71 731

98 %

1 267

0

1 267

33

8

—

41

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

21 569

21 569

18 997

18 997

0

0

1 335

1 335

20 332

20 332

94 %

94 %

1 224

1 224

0

0

1 224

1 224

13

13

—

—

—

13

13

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

51 471

51 471

50 811

50 811

145

145

443

443

51 400

51 400

100 %

100 %

43

43

—

—

43

43

20

20

8

8

—

28

28

2

Hållbar tillväxt: naturtillgångar

66 952

62 013

396

2 138

64 547

96 %

1 934

433

2 368

23

14

—

38

varav: marknadsutgifter och direktstöd

varav: marknadsutgifter och direktstöd

46 051

46 051

41 770

41 770

395

395

2 120

2 120

44 285

44 285

96 %

96 %

1 304

1 304

433

433

1 737

1 737

15

15

14

14

—

29

29

3

Säkerhet och medborgarskap

4 423

4 287

—

49

4 336

98 %

82

—

82

5

—

—

5

4

Europa i världen

12 240

9 364

237

1 677

11 278

92 %

948

10

959

3

—

—

3

5

Administration

9 642

8 887

4

467

9 358

97 %

221

1

222

62

0

—

62

varav: institutionernas administrativa utgifter

varav: institutionernas administrativa utgifter

4 121

4 121

3 721

3 721

3

3

254

254

3 979

3 979

97 %

97 %

86

86

—

—

86

86

57

57

0

0

0

0

57

57

6

Kompensationer

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

9

Särskilda instrument

395

61

—

—

61

15 %

50

130

180

155

—

—

155

Totalt

Totalt

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

—

303

303

4.3.   FLERÅRIG BUDGETRAM: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

FLERÅRIG BUDGETRAM: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | | Gjorda betalningar | Anslag som överförts till 2017 | Anslag som förfallit |
| Totala tillgängliga anslag | Från slutligt antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Från överförda anslag | Överföringar efter beslut | inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | Från slutligt antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Smart tillväxt för alla | 63 618 | 55 005 | 102 | 1 158 | 56 265 | 88 % | 126 | 5 | 2 881 | 3 012 | 4 323 | 15 | 3 | 4 341 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 20 976 | 17 257 | 90 | 1 114 | 18 461 | 88 % | 113 | 5 | 2 350 | 2 468 | 31 | 12 | 3 | 46 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 42 642 | 37 748 | 12 | 44 | 37 804 | 89 % | 13 | — | 531 | 544 | 4 292 | 3 | — | 4 295 |
| 2 | Hållbar tillväxt: naturtillgångar | 59 464 | 54 508 | 414 | 2 490 | 57 412 | 97 % | 202 | 433 | 1 330 | 1 965 | 71 | 16 | — | 87 |
| | varav: marknadsutgifter och direktstöd | 46 057 | 41 558 | 408 | 2 118 | 44 084 | 96 % | 197 | 433 | 1 305 | 1 935 | 22 | 16 | — | 37 |
| 3 | Säkerhet och medborgarskap | 3 195 | 3 035 | 7 | 35 | 3 077 | 96 % | 11 | — | 82 | 93 | 23 | 2 | — | 25 |
| 4 | Europa i världen | 11 163 | 9 421 | 28 | 828 | 10 277 | 92 % | 35 | 86 | 441 | 562 | 319 | 5 | — | 324 |
| 5 | Administration | 10 490 | 8 163 | 684 | 477 | 9 324 | 89 % | 725 | 1 | 306 | 1 032 | 62 | 72 | — | 133 |
| | varav: institutionernas administrativa utgifter | 4 683 | 3 247 | 423 | 305 | 3 975 | 85 % | 474 | — | 128 | 602 | 57 | 49 | — | 106 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Särskilda instrument | 140 | 33 | 0 | 28 | 61 | 44 % | 0 | 31 | 22 | 54 | 25 | 0 | — | 25 |
| Totalt | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 099 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

miljoner euro

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Gjorda betalningar

Anslag som överförts till 2017

Anslag som förfallit

Totala tillgängliga anslag

Från slutligt antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Från överförda anslag

Överföringar efter beslut

inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

Från slutligt antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Smart tillväxt för alla

63 618

55 005

102

1 158

56 265

88 %

126

5

2 881

3 012

4 323

15

3

4 341

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

20 976

20 976

17 257

17 257

90

90

1 114

1 114

18 461

18 461

88 %

88 %

113

113

5

5

2 350

2 350

2 468

2 468

31

31

12

12

3

3

46

46

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

42 642

42 642

37 748

37 748

12

12

44

44

37 804

37 804

89 %

89 %

13

13

—

531

531

544

544

4 292

4 292

3

3

—

4 295

4 295

2

Hållbar tillväxt: naturtillgångar

59 464

54 508

414

2 490

57 412

97 %

202

433

1 330

1 965

71

16

—

87

varav: marknadsutgifter och direktstöd

varav: marknadsutgifter och direktstöd

46 057

46 057

41 558

41 558

408

408

2 118

2 118

44 084

44 084

96 %

96 %

197

197

433

433

1 305

1 305

1 935

1 935

22

22

16

16

—

37

37

3

Säkerhet och medborgarskap

3 195

3 035

7

35

3 077

96 %

11

—

82

93

23

2

—

25

4

Europa i världen

11 163

9 421

28

828

10 277

92 %

35

86

441

562

319

5

—

324

5

Administration

10 490

8 163

684

477

9 324

89 %

725

1

306

1 032

62

72

—

133

varav: institutionernas administrativa utgifter

varav: institutionernas administrativa utgifter

4 683

4 683

3 247

3 247

423

423

305

305

3 975

3 975

85 %

85 %

474

474

—

—

128

128

602

602

57

57

49

49

—

106

106

6

Kompensationer

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Särskilda instrument

140

33

0

28

61

44 %

0

31

22

54

25

0

—

25

Totalt

Totalt

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 099

1 099

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

4.4.   FLERÅRIG BUDGETRAM: FÖRÄNDRINGAR I UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

FLERÅRIG BUDGETRAM: FÖRÄNDRINGAR I UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | Utestående åtaganden vid föregående års slut | Årets åtaganden | Totalt |
| Åtaganden som överförts från föregående budgetår | Tillbakadragna/Uppskrivna/Annullerade | Betalningar | Utestående åtaganden vid årets slut | Gjorda åtaganden under året | Betalningar | Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats | Utestående åtaganden vid årets slut | Utestående åtaganden vid årets slut |
| 1 | Smart tillväxt för alla | 160 827 | (1 353 ) | (48 608 ) | 110 866 | 71 731 | (7 657 ) | (2) | 64 072 | 174 938 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 34 455 | (701) | (11 730 ) | 22 024 | 20 332 | (6 731 ) | (2) | 13 599 | 35 622 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 126 372 | (652) | (36 877 ) | 88 843 | 51 400 | (927) | (0) | 50 473 | 139 316 |
| 2 | Hållbar tillväxt: naturtillgångar | 28 191 | (1 378 ) | (12 605 ) | 14 207 | 64 547 | (44 806 ) | (0) | 19 740 | 33 947 |
| | varav: marknadsutgifter och direktstöd | 49 | (3) | (24) | 22 | 44 285 | (44 060 ) | — | 225 | 247 |
| 3 | Säkerhet och medborgarskap | 3 137 | (228) | (1 396 ) | 1 512 | 4 336 | (1 681 ) | — | 2 655 | 4 167 |
| 4 | Europa i världen | 24 673 | (699) | (7 182 ) | 16 792 | 11 278 | (3 095 ) | (1) | 8 182 | 24 974 |
| 5 | Administration | 865 | (166) | (690) | 8 | 9 358 | (8 634 ) | (0) | 724 | 732 |
| | varav: institutionernas administrativa utgifter | 570 | (143) | (420) | 7 | 3 979 | (3 555 ) | 0 | 424 | 431 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Särskilda instrument | 1 | (0) | (0) | — | 61 | (61) | — | 0 | 0 |
| Totalt | 217 693 | (3 825 ) | (70 482 ) | 143 386 | 161 310 | (65 935 ) | (3) | 95 373 | 238 759 |

miljoner euro

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Utestående åtaganden vid föregående års slut

Årets åtaganden

Totalt

Åtaganden som överförts från föregående budgetår

Tillbakadragna/Uppskrivna/Annullerade

Betalningar

Utestående åtaganden vid årets slut

Gjorda åtaganden under året

Betalningar

Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats

Utestående åtaganden vid årets slut

Utestående åtaganden vid årets slut

1

Smart tillväxt för alla

160 827

(1 353 )

(48 608 )

110 866

71 731

(7 657 )

(2)

64 072

174 938

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

34 455

34 455

(701)

(701)

(11 730 )

(11 730 )

22 024

22 024

20 332

20 332

(6 731 )

(6 731 )

(2)

(2)

13 599

13 599

35 622

35 622

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

126 372

126 372

(652)

(652)

(36 877 )

(36 877 )

88 843

88 843

51 400

51 400

(927)

(927)

(0)

(0)

50 473

50 473

139 316

139 316

2

Hållbar tillväxt: naturtillgångar

28 191

(1 378 )

(12 605 )

14 207

64 547

(44 806 )

(0)

19 740

33 947

varav: marknadsutgifter och direktstöd

varav: marknadsutgifter och direktstöd

49

49

(3)

(3)

(24)

(24)

22

22

44 285

44 285

(44 060 )

(44 060 )

—

225

225

247

247

3

Säkerhet och medborgarskap

3 137

(228)

(1 396 )

1 512

4 336

(1 681 )

—

2 655

4 167

4

Europa i världen

24 673

(699)

(7 182 )

16 792

11 278

(3 095 )

(1)

8 182

24 974

5

Administration

865

(166)

(690)

8

9 358

(8 634 )

(0)

724

732

varav: institutionernas administrativa utgifter

varav: institutionernas administrativa utgifter

570

570

(143)

(143)

(420)

(420)

7

7

3 979

3 979

(3 555 )

(3 555 )

0

0

424

424

431

431

6

Kompensationer

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Särskilda instrument

1

(0)

(0)

—

61

(61)

—

0

0

Totalt

Totalt

217 693

217 693

(3 825 )

(3 825 )

(70 482 )

(70 482 )

143 386

143 386

161 310

161 310

(65 935 )

(65 935 )

(3)

(3)

95 373

95 373

238 759

238 759

4.5.   FLERÅRIG BUDGETRAM: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR

FLERÅRIG BUDGETRAM: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | < 2010 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | Totalt |
| 1 | Smart tillväxt för alla | 1 741 | 738 | 1 120 | 3 461 | 23 109 | 16 371 | 64 326 | 64 072 | 174 938 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 563 | 733 | 856 | 2 223 | 4 481 | 5 972 | 7 194 | 13 599 | 35 622 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 1 178 | 5 | 264 | 1 237 | 18 627 | 10 399 | 57 132 | 50 473 | 139 316 |
| 2 | Hållbar tillväxt: naturtillgångar | 200 | 58 | 81 | 128 | 1 234 | 1 220 | 11 285 | 19 740 | 33 947 |
| | varav: marknadsutgifter och direktstöd | — | — | — | 0 | — | 2 | 19 | 225 | 247 |
| 3 | Säkerhet och medborgarskap | 45 | 40 | 67 | 149 | 287 | 154 | 772 | 2 655 | 4 167 |
| 4 | Europa i världen | 899 | 539 | 843 | 1 750 | 3 291 | 3 784 | 5 686 | 8 182 | 24 974 |
| 5 | Administration | — | — | — | — | 0 | 0 | 1 | 731 | 732 |
| | varav: institutionernas administrativa utgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 431 | 431 |
| 9 | Särskilda instrument | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Totalt | 2 884 | 1 376 | 2 111 | 5 488 | 27 920 | 21 530 | 82 069 | 95 380 | 238 759 |

miljoner euro

Rubrik i den fleråriga budgetramen

< 2010

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Totalt

1

Smart tillväxt för alla

1 741

738

1 120

3 461

23 109

16 371

64 326

64 072

174 938

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

563

563

733

733

856

856

2 223

2 223

4 481

4 481

5 972

5 972

7 194

7 194

13 599

13 599

35 622

35 622

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1 178

1 178

5

5

264

264

1 237

1 237

18 627

18 627

10 399

10 399

57 132

57 132

50 473

50 473

139 316

139 316

2

Hållbar tillväxt: naturtillgångar

200

58

81

128

1 234

1 220

11 285

19 740

33 947

varav: marknadsutgifter och direktstöd

varav: marknadsutgifter och direktstöd

—

—

—

—

0

0

—

—

2

2

19

19

225

225

247

247

3

Säkerhet och medborgarskap

45

40

67

149

287

154

772

2 655

4 167

4

Europa i världen

899

539

843

1 750

3 291

3 784

5 686

8 182

24 974

5

Administration

—

—

—

—

0

0

1

731

732

varav: institutionernas administrativa utgifter

varav: institutionernas administrativa utgifter

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

431

431

431

431

9

Särskilda instrument

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Totalt

Totalt

2 884

2 884

1 376

1 376

2 111

2 111

5 488

5 488

27 920

27 920

21 530

21 530

82 069

82 069

95 380

95 380

238 759

238 759

4.6.   POLITIKOMRÅDE: FÖRDELNING OCH FÖRÄNDRINGAR AV ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

POLITIKOMRÅDE: FÖRDELNING OCH FÖRÄNDRINGAR AV ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Budgetanslag | Tilläggsanslag | Totala anslag | Budgetanslag | Tilläggsanslag | Totala anslag |
| Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Överförda | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | tillgängliga | Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Överförda | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | tillgängliga |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 01 | Ekonomi och finans | 2 533 | (7) | 2 525 | — | 122 | 2 648 | 1 097 | 432 | 1 529 | 6 | 125 | 1 660 |
| 02 | Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag | 2 286 | 3 | 2 289 | — | 229 | 2 518 | 1 894 | (36) | 1 859 | 13 | 372 | 2 243 |
| 03 | Konkurrens | 103 | (1) | 102 | — | 5 | 107 | 103 | (1) | 102 | 9 | 5 | 116 |
| 04 | Sysselsättning, socialpolitik och inkludering | 12 924 | 27 | 12 952 | — | 504 | 13 456 | 13 031 | (1 818 ) | 11 213 | 14 | 576 | 11 802 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 61 382 | (4) | 61 379 | 410 | 4 070 | 65 858 | 54 625 | 166 | 54 791 | 431 | 3 818 | 59 039 |
| 06 | Transport och rörlighet | 4 219 | 2 | 4 221 | — | 125 | 4 346 | 2 296 | (103) | 2 193 | 5 | 123 | 2 321 |
| 07 | Miljö | 448 | 0 | 448 | — | 18 | 467 | 397 | (5) | 392 | 4 | 16 | 412 |
| 08 | Forskning och innovation | 5 855 | (7) | 5 848 | — | 897 | 6 745 | 5 403 | (10) | 5 393 | 28 | 1 391 | 6 811 |
| 09 | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 1 803 | 53 | 1 856 | — | 173 | 2 029 | 2 373 | (32) | 2 341 | 11 | 274 | 2 627 |
| 10 | Direkt forskning | 397 | — | 397 | — | 538 | 935 | 403 | (17) | 385 | 40 | 479 | 905 |
| 11 | Havsfrågor och fiske | 1 083 | (9) | 1 074 | 0 | 6 | 1 081 | 758 | (145) | 613 | 3 | 6 | 622 |
| 12 | Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen | 85 | 0 | 85 | — | 4 | 89 | 86 | (3) | 83 | 4 | 4 | 91 |
| 13 | Regional- och stadspolitik | 35 989 | 40 | 36 029 | 146 | 60 | 36 235 | 36 386 | (5 365 ) | 31 021 | 11 | 76 | 31 108 |
| 14 | Beskattning och tullunion | 166 | 0 | 167 | 0 | 9 | 176 | 159 | 0 | 159 | 5 | 7 | 171 |
| 15 | Utbildning och kultur | 2 889 | 0 | 2 890 | — | 466 | 3 356 | 3 031 | 25 | 3 055 | 13 | 631 | 3 699 |
| 16 | Kommunikation | 204 | 0 | 204 | — | 12 | 216 | 197 | (2) | 195 | 12 | 12 | 219 |
| 17 | Hälsa och livsmedelssäkerhet | 571 | (14) | 557 | — | 42 | 598 | 571 | (37) | 535 | 9 | 42 | 586 |
| 18 | Migration och inrikes frågor | 3 225 | 250 | 3 475 | — | 88 | 3 563 | 2 323 | 61 | 2 384 | 6 | 96 | 2 487 |
| 19 | Utrikespolitiska instrument | 783 | (119) | 663 | 17 | 53 | 733 | 677 | (50) | 628 | 3 | 52 | 683 |
| 20 | Handel | 107 | 1 | 108 | — | 3 | 111 | 106 | 1 | 106 | 2 | 3 | 112 |
| 21 | Internationellt samarbete och utveckling | 3 162 | 1 | 3 163 | — | 220 | 3 383 | 3 346 | 21 | 3 367 | 18 | 203 | 3 587 |
| 22 | Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar | 3 835 | 146 | 3 981 | 7 | 990 | 4 978 | 3 566 | (264) | 3 301 | 12 | 369 | 3 683 |
| 23 | Humanitärt bistånd och civilskydd | 1 202 | 258 | 1 460 | 219 | 1 253 | 2 933 | 1 560 | 178 | 1 739 | 6 | 532 | 2 277 |
| 24 | Bedrägeribekämpning | 80 | (1) | 79 | — | 0 | 79 | 86 | (1) | 85 | 7 | 0 | 92 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 206 | 4 | 210 | 0 | 12 | 222 | 206 | 4 | 210 | 15 | 12 | 237 |
| 26 | Kommissionens administration | 1 017 | (21) | 996 | — | 178 | 1 174 | 1 016 | (15) | 1 001 | 142 | 180 | 1 323 |
| 27 | Budget | 72 | (13) | 59 | — | 8 | 67 | 72 | (13) | 59 | 7 | 8 | 75 |
| 28 | Revision | 19 | (0) | 19 | — | 1 | 20 | 19 | (0) | 19 | 1 | 1 | 20 |
| 29 | Statistik | 139 | 0 | 140 | — | 16 | 155 | 128 | 0 | 128 | 5 | 21 | 154 |
| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader | 1 647 | 37 | 1 684 | — | 0 | 1 685 | 1 647 | 37 | 1 684 | — | 0 | 1 685 |
| 31 | Språktjänster | 399 | (3) | 396 | — | 62 | 458 | 399 | (3) | 396 | 17 | 62 | 475 |
| 32 | Energi | 1 532 | (122) | 1 410 | — | 96 | 1 506 | 1 524 | 46 | 1 570 | 5 | 141 | 1 716 |
| 33 | Rättsliga frågor och konsumentfrågor | 259 | (0) | 259 | — | 10 | 268 | 239 | (8) | 232 | 4 | 9 | 245 |
| 34 | Klimatåtgärder | 138 | 0 | 138 | — | 1 | 139 | 82 | (5) | 77 | 4 | 1 | 82 |
| 40 | Reserver | 475 | (238) | 236 | — | — | 236 | 309 | (288) | 21 | — | — | 21 |
| 90 | Övriga institutioner | 3 771 | 7 | 3 778 | 3 | 340 | 4 121 | 3 771 | 7 | 3 778 | 472 | 433 | 4 683 |
| Totalt | 155 004 | 273 | 155 277 | 804 | 10 610 | 166 690 | 143 885 | (7 243 ) | 136 642 | 1 345 | 10 081 | 148 069 |

miljoner euro

Politikområde

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Budgetanslag

Tilläggsanslag

Totala anslag

Budgetanslag

Tilläggsanslag

Totala anslag

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Överförda

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

tillgängliga

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Överförda

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

tillgängliga

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

01

Ekonomi och finans

2 533

(7)

2 525

—

122

2 648

1 097

432

1 529

6

125

1 660

02

Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag

2 286

3

2 289

—

229

2 518

1 894

(36)

1 859

13

372

2 243

03

Konkurrens

103

(1)

102

—

5

107

103

(1)

102

9

5

116

04

Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

12 924

27

12 952

—

504

13 456

13 031

(1 818 )

11 213

14

576

11 802

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

61 382

(4)

61 379

410

4 070

65 858

54 625

166

54 791

431

3 818

59 039

06

Transport och rörlighet

4 219

2

4 221

—

125

4 346

2 296

(103)

2 193

5

123

2 321

07

Miljö

448

0

448

—

18

467

397

(5)

392

4

16

412

08

Forskning och innovation

5 855

(7)

5 848

—

897

6 745

5 403

(10)

5 393

28

1 391

6 811

09

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

1 803

53

1 856

—

173

2 029

2 373

(32)

2 341

11

274

2 627

10

Direkt forskning

397

—

397

—

538

935

403

(17)

385

40

479

905

11

Havsfrågor och fiske

1 083

(9)

1 074

0

6

1 081

758

(145)

613

3

6

622

12

Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen

85

0

85

—

4

89

86

(3)

83

4

4

91

13

Regional- och stadspolitik

35 989

40

36 029

146

60

36 235

36 386

(5 365 )

31 021

11

76

31 108

14

Beskattning och tullunion

166

0

167

0

9

176

159

0

159

5

7

171

15

Utbildning och kultur

2 889

0

2 890

—

466

3 356

3 031

25

3 055

13

631

3 699

16

Kommunikation

204

0

204

—

12

216

197

(2)

195

12

12

219

17

Hälsa och livsmedelssäkerhet

571

(14)

557

—

42

598

571

(37)

535

9

42

586

18

Migration och inrikes frågor

3 225

250

3 475

—

88

3 563

2 323

61

2 384

6

96

2 487

19

Utrikespolitiska instrument

783

(119)

663

17

53

733

677

(50)

628

3

52

683

20

Handel

107

1

108

—

3

111

106

1

106

2

3

112

21

Internationellt samarbete och utveckling

3 162

1

3 163

—

220

3 383

3 346

21

3 367

18

203

3 587

22

Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

3 835

146

3 981

7

990

4 978

3 566

(264)

3 301

12

369

3 683

23

Humanitärt bistånd och civilskydd

1 202

258

1 460

219

1 253

2 933

1 560

178

1 739

6

532

2 277

24

Bedrägeribekämpning

80

(1)

79

—

0

79

86

(1)

85

7

0

92

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

206

4

210

0

12

222

206

4

210

15

12

237

26

Kommissionens administration

1 017

(21)

996

—

178

1 174

1 016

(15)

1 001

142

180

1 323

27

Budget

72

(13)

59

—

8

67

72

(13)

59

7

8

75

28

Revision

19

(0)

19

—

1

20

19

(0)

19

1

1

20

29

Statistik

139

0

140

—

16

155

128

0

128

5

21

154

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

1 647

37

1 684

—

0

1 685

1 647

37

1 684

—

0

1 685

31

Språktjänster

399

(3)

396

—

62

458

399

(3)

396

17

62

475

32

Energi

1 532

(122)

1 410

—

96

1 506

1 524

46

1 570

5

141

1 716

33

Rättsliga frågor och konsumentfrågor

259

(0)

259

—

10

268

239

(8)

232

4

9

245

34

Klimatåtgärder

138

0

138

—

1

139

82

(5)

77

4

1

82

40

Reserver

475

(238)

236

—

—

236

309

(288)

21

—

—

21

90

Övriga institutioner

3 771

7

3 778

3

340

4 121

3 771

7

3 778

472

433

4 683

Totalt

Totalt

155 004

155 004

273

273

155 277

155 277

804

804

10 610

10 610

166 690

166 690

143 885

143 885

(7 243 )

(7 243 )

136 642

136 642

1 345

1 345

10 081

10 081

148 069

148 069

4.7.   POLITIKOMRÅDE: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

POLITIKOMRÅDE: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | | Gjorda åtaganden | Anslag som överförts till 2017 | Anslag som förfallit |
| Totala tillgängliga anslag | Från slutligt antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | inkomster avsatta för särskilda ändamål | överföring genom beslut | Totalt | Från slutligt antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 01 | Ekonomi och finans | 2 648 | 2 525 | — | 9 | 2 534 | 96 % | 113 | — | 113 | 1 | — | — | 1 |
| 02 | Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag | 2 518 | 2 288 | — | 121 | 2 409 | 96 % | 109 | 0 | 109 | 0 | — | — | 0 |
| 03 | Konkurrens | 107 | 102 | — | 3 | 105 | 98 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| 04 | Sysselsättning, socialpolitik och inkludering | 13 456 | 12 938 | — | 428 | 13 367 | 99 % | 76 | 0 | 76 | 13 | — | — | 13 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 65 858 | 60 927 | 395 | 2 143 | 63 466 | 96 % | 1 927 | 433 | 2 360 | 18 | 14 | — | 32 |
| 06 | Transport och rörlighet | 4 346 | 4 218 | — | 62 | 4 281 | 99 % | 63 | 0 | 63 | 2 | — | — | 2 |
| 07 | Miljö | 467 | 448 | — | 10 | 458 | 98 % | 8 | 0 | 8 | 0 | — | — | 0 |
| 08 | Forskning och innovation | 6 745 | 5 848 | — | 538 | 6 386 | 95 % | 359 | — | 359 | 0 | — | — | 0 |
| 09 | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 2 029 | 1 856 | — | 81 | 1 936 | 95 % | 92 | 0 | 92 | 0 | — | — | 0 |
| 10 | Direkt forskning | 935 | 397 | — | 114 | 510 | 55 % | 424 | — | 424 | 0 | — | — | 0 |
| 11 | Havsfrågor och fiske | 1 081 | 1 069 | 0 | 2 | 1 071 | 99 % | 5 | 0 | 5 | 5 | — | — | 5 |
| 12 | Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen | 89 | 85 | — | 2 | 87 | 97 % | 2 | 0 | 2 | 0 | — | — | 0 |
| 13 | Regional- och stadspolitik | 36 235 | 35 968 | 145 | 26 | 36 139 | 100 % | 34 | 31 | 65 | 29 | 1 | — | 30 |
| 14 | Beskattning och tullunion | 176 | 166 | 0 | 4 | 171 | 97 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| 15 | Utbildning och kultur | 3 356 | 2 890 | — | 359 | 3 249 | 97 % | 107 | 0 | 107 | 0 | — | — | 0 |
| 16 | Kommunikation | 216 | 204 | — | 7 | 211 | 97 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| 17 | Hälsa och livsmedelssäkerhet | 598 | 557 | — | 17 | 573 | 96 % | 25 | — | 25 | 0 | — | — | 0 |
| 18 | Migration och inrikes frågor | 3 563 | 3 473 | — | 32 | 3 505 | 98 % | 56 | 0 | 57 | 1 | — | — | 1 |
| 19 | Utrikespolitiska instrument | 733 | 654 | 17 | 18 | 689 | 94 % | 35 | 9 | 44 | 0 | — | — | 0 |
| 20 | Handel | 111 | 108 | — | 2 | 109 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| 21 | Internationellt samarbete och utveckling | 3 383 | 3 161 | — | 187 | 3 349 | 99 % | 32 | 1 | 33 | 1 | — | — | 1 |
| 22 | Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar | 4 978 | 3 979 | — | 925 | 4 904 | 99 % | 65 | — | 65 | 2 | 7 | — | 9 |
| 23 | Humanitärt bistånd och civilskydd | 2 933 | 1 459 | 219 | 552 | 2 231 | 76 % | 701 | — | 701 | 1 | — | — | 1 |
| 24 | Bedrägeribekämpning | 79 | 79 | — | — | 79 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 222 | 209 | 0 | 7 | 216 | 97 % | 5 | 0 | 5 | 1 | — | — | 1 |
| 26 | Kommissionens administration | 1 174 | 995 | — | 108 | 1 104 | 94 % | 69 | — | 69 | 0 | — | — | 0 |
| 27 | Budget | 67 | 59 | — | 5 | 64 | 95 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| 28 | Revision | 20 | 18 | — | 1 | 19 | 97 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| 29 | Statistik | 155 | 139 | — | 6 | 145 | 94 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader | 1 685 | 1 684 | — | 0 | 1 684 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 31 | Språktjänster | 458 | 396 | — | 42 | 437 | 95 % | 20 | — | 20 | 0 | — | — | 0 |
| 32 | Energi | 1 506 | 1 405 | — | 41 | 1 446 | 96 % | 55 | 0 | 55 | 5 | — | — | 5 |
| 33 | Rättsliga frågor och konsumentfrågor | 268 | 256 | — | 3 | 259 | 97 % | 7 | — | 7 | 2 | — | — | 2 |
| 34 | Klimatåtgärder | 139 | 137 | — | 1 | 138 | 100 % | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 40 | Reserver | 236 | — | — | — | — | 0 % | — | 99 | 99 | 138 | — | — | 138 |
| 90 | Övriga institutioner | 4 121 | 3 721 | 3 | 254 | 3 979 | 97 % | 86 | — | 86 | 57 | 0 | 0 | 57 |
| Totalt | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

miljoner euro

Politikområde

Gjorda åtaganden

Anslag som överförts till 2017

Anslag som förfallit

Totala tillgängliga anslag

Från slutligt antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

inkomster avsatta för särskilda ändamål

överföring genom beslut

Totalt

Från slutligt antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

01

Ekonomi och finans

2 648

2 525

—

9

2 534

96 %

113

—

113

1

—

—

1

02

Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag

2 518

2 288

—

121

2 409

96 %

109

0

109

0

—

—

0

03

Konkurrens

107

102

—

3

105

98 %

2

—

2

0

—

—

0

04

Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

13 456

12 938

—

428

13 367

99 %

76

0

76

13

—

—

13

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

65 858

60 927

395

2 143

63 466

96 %

1 927

433

2 360

18

14

—

32

06

Transport och rörlighet

4 346

4 218

—

62

4 281

99 %

63

0

63

2

—

—

2

07

Miljö

467

448

—

10

458

98 %

8

0

8

0

—

—

0

08

Forskning och innovation

6 745

5 848

—

538

6 386

95 %

359

—

359

0

—

—

0

09

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

2 029

1 856

—

81

1 936

95 %

92

0

92

0

—

—

0

10

Direkt forskning

935

397

—

114

510

55 %

424

—

424

0

—

—

0

11

Havsfrågor och fiske

1 081

1 069

0

2

1 071

99 %

5

0

5

5

—

—

5

12

Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen

89

85

—

2

87

97 %

2

0

2

0

—

—

0

13

Regional- och stadspolitik

36 235

35 968

145

26

36 139

100 %

34

31

65

29

1

—

30

14

Beskattning och tullunion

176

166

0

4

171

97 %

4

—

4

0

—

—

0

15

Utbildning och kultur

3 356

2 890

—

359

3 249

97 %

107

0

107

0

—

—

0

16

Kommunikation

216

204

—

7

211

97 %

5

—

5

0

—

—

0

17

Hälsa och livsmedelssäkerhet

598

557

—

17

573

96 %

25

—

25

0

—

—

0

18

Migration och inrikes frågor

3 563

3 473

—

32

3 505

98 %

56

0

57

1

—

—

1

19

Utrikespolitiska instrument

733

654

17

18

689

94 %

35

9

44

0

—

—

0

20

Handel

111

108

—

2

109

99 %

1

0

1

0

—

—

0

21

Internationellt samarbete och utveckling

3 383

3 161

—

187

3 349

99 %

32

1

33

1

—

—

1

22

Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

4 978

3 979

—

925

4 904

99 %

65

—

65

2

7

—

9

23

Humanitärt bistånd och civilskydd

2 933

1 459

219

552

2 231

76 %

701

—

701

1

—

—

1

24

Bedrägeribekämpning

79

79

—

—

79

100 %

0

—

0

0

—

—

0

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

222

209

0

7

216

97 %

5

0

5

1

—

—

1

26

Kommissionens administration

1 174

995

—

108

1 104

94 %

69

—

69

0

—

—

0

27

Budget

67

59

—

5

64

95 %

3

—

3

0

—

—

0

28

Revision

20

18

—

1

19

97 %

1

—

1

0

—

—

0

29

Statistik

155

139

—

6

145

94 %

10

—

10

0

—

—

0

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

1 685

1 684

—

0

1 684

100 %

0

—

0

0

—

—

0

31

Språktjänster

458

396

—

42

437

95 %

20

—

20

0

—

—

0

32

Energi

1 506

1 405

—

41

1 446

96 %

55

0

55

5

—

—

5

33

Rättsliga frågor och konsumentfrågor

268

256

—

3

259

97 %

7

—

7

2

—

—

2

34

Klimatåtgärder

139

137

—

1

138

100 %

0

0

0

0

—

—

0

40

Reserver

236

—

—

—

—

0 %

—

99

99

138

—

—

138

90

Övriga institutioner

4 121

3 721

3

254

3 979

97 %

86

—

86

57

0

0

57

Totalt

Totalt

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

—

303

303

4.8.   POLITIKOMRÅDE: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

POLITIKOMRÅDE: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | | Gjorda betalningar | Anslag som överförts till 2017 | Anslag som förfallit |
| Totala tillgängliga anslag | Från slutligt antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Från överförda anslag | överföringar genom beslut | inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | Från slutligt antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 01 | Ekonomi och finans | 1 660 | 1 512 | 5 | 11 | 1 529 | 92 % | 5 | — | 114 | 119 | 12 | 1 | — | 13 |
| 02 | Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag | 2 243 | 1 843 | 11 | 59 | 1 913 | 85 % | 15 | 0 | 313 | 328 | 1 | 1 | — | 2 |
| 03 | Konkurrens | 116 | 94 | 8 | 3 | 105 | 90 % | 8 | — | 3 | 10 | 0 | 1 | — | 1 |
| 04 | Sysselsättning, socialpolitik och inkludering | 11 802 | 8 819 | 10 | 44 | 8 873 | 75 % | 12 | — | 532 | 544 | 2 381 | 4 | 0 | 2 385 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 59 039 | 54 127 | 414 | 2 488 | 57 029 | 97 % | 203 | 433 | 1 330 | 1 965 | 28 | 16 | — | 44 |
| 06 | Transport och rörlighet | 2 321 | 2 183 | 4 | 64 | 2 251 | 97 % | 4 | 0 | 59 | 63 | 6 | 0 | 1 | 7 |
| 07 | Miljö | 412 | 379 | 3 | 9 | 392 | 95 % | 3 | 0 | 7 | 11 | 9 | 0 | — | 9 |
| 08 | Forskning och innovation | 6 811 | 5 359 | 25 | 396 | 5 780 | 85 % | 29 | — | 994 | 1 023 | 6 | 2 | — | 8 |
| 09 | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 2 627 | 2 326 | 10 | 113 | 2 449 | 93 % | 15 | 0 | 162 | 177 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 10 | Direkt forskning | 905 | 339 | 36 | 95 | 469 | 52 % | 46 | — | 385 | 431 | 0 | 5 | — | 5 |
| 11 | Havsfrågor och fiske | 622 | 585 | 2 | 2 | 589 | 95 % | 2 | 0 | 5 | 6 | 26 | 0 | — | 27 |
| 12 | Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen | 91 | 80 | 3 | 2 | 85 | 93 % | 3 | 0 | 2 | 5 | 0 | 0 | — | 1 |
| 13 | Regional- och stadspolitik | 31 108 | 29 072 | 10 | 40 | 29 123 | 94 % | 10 | 31 | 36 | 78 | 1 906 | 1 | — | 1 908 |
| 14 | Beskattning och tullunion | 171 | 155 | 5 | 2 | 161 | 94 % | 5 | — | 5 | 9 | 0 | 0 | — | 0 |
| 15 | Utbildning och kultur | 3 699 | 3 043 | 12 | 299 | 3 354 | 91 % | 12 | 0 | 332 | 344 | 0 | 1 | — | 1 |
| 16 | Kommunikation | 219 | 185 | 11 | 6 | 202 | 92 % | 10 | — | 6 | 16 | 0 | 1 | — | 1 |
| 17 | Hälsa och livsmedelssäkerhet | 586 | 526 | 8 | 16 | 550 | 94 % | 8 | — | 25 | 34 | 0 | 1 | — | 2 |
| 18 | Migration och inrikes frågor | 2 487 | 2 364 | 5 | 24 | 2 393 | 96 % | 7 | 0 | 73 | 80 | 12 | 1 | — | 13 |
| 19 | Utrikespolitiska instrument | 683 | 595 | 3 | 19 | 617 | 90 % | 3 | — | 33 | 36 | 29 | 1 | — | 29 |
| 20 | Handel | 112 | 103 | 2 | 2 | 107 | 96 % | 3 | 0 | 2 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| 21 | Internationellt samarbete och utveckling | 3 587 | 3 344 | 16 | 133 | 3 493 | 97 % | 21 | 0 | 70 | 91 | 1 | 2 | — | 3 |
| 22 | Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar | 3 683 | 3 007 | 10 | 317 | 3 334 | 91 % | 11 | — | 52 | 62 | 284 | 2 | — | 286 |
| 23 | Humanitärt bistånd och civilskydd | 2 277 | 1 637 | 6 | 360 | 2 002 | 88 % | 7 | 86 | 173 | 265 | 9 | 1 | — | 10 |
| 24 | Bedrägeribekämpning | 92 | 72 | 6 | — | 78 | 84 % | 7 | 5 | 0 | 12 | 1 | 2 | — | 2 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 237 | 194 | 13 | 6 | 213 | 90 % | 15 | 0 | 6 | 21 | 0 | 2 | — | 3 |
| 26 | Kommissionens administration | 1 323 | 879 | 135 | 83 | 1 097 | 83 % | 121 | — | 97 | 218 | 1 | 8 | — | 8 |
| 27 | Budget | 75 | 53 | 7 | 4 | 63 | 85 % | 6 | — | 5 | 11 | 0 | 0 | — | 0 |
| 28 | Revision | 20 | 18 | 1 | 1 | 19 | 94 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| 29 | Statistik | 154 | 123 | 4 | 6 | 134 | 87 % | 5 | — | 15 | 20 | 0 | 1 | — | 1 |
| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader | 1 685 | 1 684 | — | 0 | 1 684 | 100 % | — | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 31 | Språktjänster | 475 | 381 | 16 | 37 | 435 | 92 % | 15 | — | 25 | 39 | 0 | 1 | — | 1 |
| 32 | Energi | 1 716 | 1 549 | 5 | 67 | 1 621 | 94 % | 5 | 0 | 71 | 76 | 15 | 1 | 3 | 19 |
| 33 | Rättsliga frågor och konsumentfrågor | 245 | 222 | 3 | 4 | 229 | 94 % | 4 | — | 5 | 9 | 6 | 1 | — | 7 |
| 34 | Klimatåtgärder | 82 | 64 | 3 | 1 | 68 | 83 % | 4 | 0 | 1 | 4 | 9 | 1 | — | 9 |
| 40 | Reserver | 21 | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | 21 | — | — | 21 |
| 90 | Övriga institutioner | 4 683 | 3 247 | 423 | 305 | 3 975 | 85 % | 474 | — | 128 | 602 | 57 | 49 | — | 106 |
| Totalt | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 098 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

miljoner euro

Politikområde

Gjorda betalningar

Anslag som överförts till 2017

Anslag som förfallit

Totala tillgängliga anslag

Från slutligt antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Från överförda anslag

överföringar genom beslut

inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

Från slutligt antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

01

Ekonomi och finans

1 660

1 512

5

11

1 529

92 %

5

—

114

119

12

1

—

13

02

Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag

2 243

1 843

11

59

1 913

85 %

15

0

313

328

1

1

—

2

03

Konkurrens

116

94

8

3

105

90 %

8

—

3

10

0

1

—

1

04

Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

11 802

8 819

10

44

8 873

75 %

12

—

532

544

2 381

4

0

2 385

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

59 039

54 127

414

2 488

57 029

97 %

203

433

1 330

1 965

28

16

—

44

06

Transport och rörlighet

2 321

2 183

4

64

2 251

97 %

4

0

59

63

6

0

1

7

07

Miljö

412

379

3

9

392

95 %

3

0

7

11

9

0

—

9

08

Forskning och innovation

6 811

5 359

25

396

5 780

85 %

29

—

994

1 023

6

2

—

8

09

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

2 627

2 326

10

113

2 449

93 %

15

0

162

177

1

1

0

2

10

Direkt forskning

905

339

36

95

469

52 %

46

—

385

431

0

5

—

5

11

Havsfrågor och fiske

622

585

2

2

589

95 %

2

0

5

6

26

0

—

27

12

Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen

91

80

3

2

85

93 %

3

0

2

5

0

0

—

1

13

Regional- och stadspolitik

31 108

29 072

10

40

29 123

94 %

10

31

36

78

1 906

1

—

1 908

14

Beskattning och tullunion

171

155

5

2

161

94 %

5

—

5

9

0

0

—

0

15

Utbildning och kultur

3 699

3 043

12

299

3 354

91 %

12

0

332

344

0

1

—

1

16

Kommunikation

219

185

11

6

202

92 %

10

—

6

16

0

1

—

1

17

Hälsa och livsmedelssäkerhet

586

526

8

16

550

94 %

8

—

25

34

0

1

—

2

18

Migration och inrikes frågor

2 487

2 364

5

24

2 393

96 %

7

0

73

80

12

1

—

13

19

Utrikespolitiska instrument

683

595

3

19

617

90 %

3

—

33

36

29

1

—

29

20

Handel

112

103

2

2

107

96 %

3

0

2

5

0

0

—

0

21

Internationellt samarbete och utveckling

3 587

3 344

16

133

3 493

97 %

21

0

70

91

1

2

—

3

22

Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

3 683

3 007

10

317

3 334

91 %

11

—

52

62

284

2

—

286

23

Humanitärt bistånd och civilskydd

2 277

1 637

6

360

2 002

88 %

7

86

173

265

9

1

—

10

24

Bedrägeribekämpning

92

72

6

—

78

84 %

7

5

0

12

1

2

—

2

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

237

194

13

6

213

90 %

15

0

6

21

0

2

—

3

26

Kommissionens administration

1 323

879

135

83

1 097

83 %

121

—

97

218

1

8

—

8

27

Budget

75

53

7

4

63

85 %

6

—

5

11

0

0

—

0

28

Revision

20

18

1

1

19

94 %

1

—

1

1

0

0

—

0

29

Statistik

154

123

4

6

134

87 %

5

—

15

20

0

1

—

1

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

1 685

1 684

—

0

1 684

100 %

—

—

0

0

0

—

—

0

31

Språktjänster

475

381

16

37

435

92 %

15

—

25

39

0

1

—

1

32

Energi

1 716

1 549

5

67

1 621

94 %

5

0

71

76

15

1

3

19

33

Rättsliga frågor och konsumentfrågor

245

222

3

4

229

94 %

4

—

5

9

6

1

—

7

34

Klimatåtgärder

82

64

3

1

68

83 %

4

0

1

4

9

1

—

9

40

Reserver

21

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

21

—

—

21

90

Övriga institutioner

4 683

3 247

423

305

3 975

85 %

474

—

128

602

57

49

—

106

Totalt

Totalt

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 098

1 098

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

4.9.   POLITIKOMRÅDE: FÖRÄNDRINGAR I UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

POLITIKOMRÅDE: FÖRÄNDRINGAR I UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Utestående åtaganden vid föregående års slut | Årets åtaganden | Totala åtaganden |
| Åtaganden som överförts från föregående budgetår | Tillbakadragna/Uppskrivna/Annullerade | Betalningar | Utestående åtaganden vid årets slut | Gjorda åtaganden under året | Betalningar | Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats | Utestående åtaganden vid årets slut | Utestående åtaganden vid årets slut |
| 01 | Ekonomi och finans | 1 884 | (28) | (1 127 ) | 728 | 2 534 | (401) | — | 2 133 | 2 861 |
| 02 | Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag | 2 179 | (26) | (1 145 ) | 1 008 | 2 409 | (768) | (1) | 1 640 | 2 648 |
| 03 | Konkurrens | 9 | (1) | (8) | — | 105 | (97) | — | 8 | 8 |
| 04 | Sysselsättning, socialpolitik och inkludering | 33 275 | (438) | (8 516 ) | 24 321 | 13 367 | (357) | (0) | 13 010 | 37 331 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 25 424 | (1 340 ) | (12 274 ) | 11 810 | 63 466 | (44 756 ) | (0) | 18 710 | 30 520 |
| 06 | Transport och rörlighet | 5 883 | (114) | (1 528 ) | 4 241 | 4 281 | (723) | — | 3 558 | 7 799 |
| 07 | Miljö | 1 118 | (2) | (275) | 841 | 458 | (117) | — | 341 | 1 182 |
| 08 | Forskning och innovation | 12 813 | (107) | (3 844 ) | 8 863 | 6 386 | (1 937 ) | (0) | 4 449 | 13 312 |
| 09 | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 3 365 | (20) | (1 488 ) | 1 856 | 1 936 | (961) | (0) | 975 | 2 832 |
| 10 | Direkt forskning | 174 | (19) | (100) | 55 | 510 | (369) | (0) | 141 | 196 |
| 11 | Havsfrågor och fiske | 2 201 | (53) | (409) | 1 740 | 1 071 | (180) | (0) | 891 | 2 630 |
| 12 | Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen | 12 | (2) | (7) | 3 | 87 | (78) | (0) | 9 | 13 |
| 13 | Regional- och stadspolitik | 92 788 | (286) | (28 491 ) | 64 010 | 36 139 | (631) | (0) | 35 508 | 99 518 |
| 14 | Beskattning och tullunion | 125 | (6) | (73) | 45 | 171 | (88) | — | 83 | 128 |
| 15 | Utbildning och kultur | 2 801 | (52) | (1 256 ) | 1 494 | 3 249 | (2 099 ) | (0) | 1 150 | 2 644 |
| 16 | Kommunikation | 56 | (3) | (49) | 4 | 211 | (153) | (0) | 58 | 62 |
| 17 | Hälsa och livsmedelssäkerhet | 503 | (46) | (264) | 193 | 573 | (286) | — | 287 | 480 |
| 18 | Migration och inrikes frågor | 2 596 | (168) | (1 096 ) | 1 332 | 3 505 | (1 297 ) | — | 2 207 | 3 539 |
| 19 | Utrikespolitiska instrument | 905 | (46) | (339) | 520 | 689 | (278) | (0) | 410 | 930 |
| 20 | Handel | 20 | (1) | (13) | 6 | 109 | (94) | — | 16 | 22 |
| 21 | Internationellt samarbete och utveckling | 9 572 | (278) | (2 937 ) | 6 358 | 3 349 | (557) | (0) | 2 792 | 9 150 |
| 22 | Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar | 11 606 | (306) | (2 547 ) | 8 753 | 4 904 | (787) | (0) | 4 117 | 12 870 |
| 23 | Humanitärt bistånd och civilskydd | 827 | (5) | (542) | 279 | 2 231 | (1 460 ) | — | 770 | 1 050 |
| 24 | Bedrägeribekämpning | 30 | (2) | (19) | 9 | 79 | (59) | — | 20 | 29 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 15 | (2) | (13) | — | 216 | (200) | — | 16 | 16 |
| 26 | Kommissionens administration | 185 | (9) | (169) | 8 | 1 104 | (928) | — | 176 | 184 |
| 27 | Budget | 7 | (0) | (7) | — | 64 | (56) | — | 8 | 8 |
| 28 | Revision | 1 | (0) | (1) | — | 19 | (18) | — | 1 | 1 |
| 29 | Statistik | 115 | (7) | (50) | 57 | 145 | (83) | (0) | 62 | 119 |
| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader | — | — | — | — | 1 684 | (1 684 ) | — | — | — |
| 31 | Språktjänster | 17 | (1) | (16) | — | 437 | (418) | — | 19 | 19 |
| 32 | Energi | 6 225 | (309) | (1 325 ) | 4 590 | 1 446 | (296) | — | 1 150 | 5 740 |
| 33 | Rättsliga frågor och konsumentfrågor | 224 | (4) | (91) | 129 | 259 | (138) | — | 121 | 250 |
| 34 | Klimatåtgärder | 168 | (1) | (43) | 124 | 138 | (25) | — | 113 | 237 |
| 90 | Övriga institutioner | 570 | (143) | (420) | 7 | 3 979 | (3 555 ) | 0 | 424 | 431 |
| Totalt | 217 693 | (3 825 ) | (70 482 ) | 143 386 | 161 310 | (65 935 ) | (3) | 95 373 | 238 759 |

miljoner euro

Politikområde

Utestående åtaganden vid föregående års slut

Årets åtaganden

Totala åtaganden

Åtaganden som överförts från föregående budgetår

Tillbakadragna/Uppskrivna/Annullerade

Betalningar

Utestående åtaganden vid årets slut

Gjorda åtaganden under året

Betalningar

Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats

Utestående åtaganden vid årets slut

Utestående åtaganden vid årets slut

01

Ekonomi och finans

1 884

(28)

(1 127 )

728

2 534

(401)

—

2 133

2 861

02

Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag

2 179

(26)

(1 145 )

1 008

2 409

(768)

(1)

1 640

2 648

03

Konkurrens

9

(1)

(8)

—

105

(97)

—

8

8

04

Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

33 275

(438)

(8 516 )

24 321

13 367

(357)

(0)

13 010

37 331

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

25 424

(1 340 )

(12 274 )

11 810

63 466

(44 756 )

(0)

18 710

30 520

06

Transport och rörlighet

5 883

(114)

(1 528 )

4 241

4 281

(723)

—

3 558

7 799

07

Miljö

1 118

(2)

(275)

841

458

(117)

—

341

1 182

08

Forskning och innovation

12 813

(107)

(3 844 )

8 863

6 386

(1 937 )

(0)

4 449

13 312

09

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

3 365

(20)

(1 488 )

1 856

1 936

(961)

(0)

975

2 832

10

Direkt forskning

174

(19)

(100)

55

510

(369)

(0)

141

196

11

Havsfrågor och fiske

2 201

(53)

(409)

1 740

1 071

(180)

(0)

891

2 630

12

Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen

12

(2)

(7)

3

87

(78)

(0)

9

13

13

Regional- och stadspolitik

92 788

(286)

(28 491 )

64 010

36 139

(631)

(0)

35 508

99 518

14

Beskattning och tullunion

125

(6)

(73)

45

171

(88)

—

83

128

15

Utbildning och kultur

2 801

(52)

(1 256 )

1 494

3 249

(2 099 )

(0)

1 150

2 644

16

Kommunikation

56

(3)

(49)

4

211

(153)

(0)

58

62

17

Hälsa och livsmedelssäkerhet

503

(46)

(264)

193

573

(286)

—

287

480

18

Migration och inrikes frågor

2 596

(168)

(1 096 )

1 332

3 505

(1 297 )

—

2 207

3 539

19

Utrikespolitiska instrument

905

(46)

(339)

520

689

(278)

(0)

410

930

20

Handel

20

(1)

(13)

6

109

(94)

—

16

22

21

Internationellt samarbete och utveckling

9 572

(278)

(2 937 )

6 358

3 349

(557)

(0)

2 792

9 150

22

Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

11 606

(306)

(2 547 )

8 753

4 904

(787)

(0)

4 117

12 870

23

Humanitärt bistånd och civilskydd

827

(5)

(542)

279

2 231

(1 460 )

—

770

1 050

24

Bedrägeribekämpning

30

(2)

(19)

9

79

(59)

—

20

29

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

15

(2)

(13)

—

216

(200)

—

16

16

26

Kommissionens administration

185

(9)

(169)

8

1 104

(928)

—

176

184

27

Budget

7

(0)

(7)

—

64

(56)

—

8

8

28

Revision

1

(0)

(1)

—

19

(18)

—

1

1

29

Statistik

115

(7)

(50)

57

145

(83)

(0)

62

119

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

—

—

—

—

1 684

(1 684 )

—

—

—

31

Språktjänster

17

(1)

(16)

—

437

(418)

—

19

19

32

Energi

6 225

(309)

(1 325 )

4 590

1 446

(296)

—

1 150

5 740

33

Rättsliga frågor och konsumentfrågor

224

(4)

(91)

129

259

(138)

—

121

250

34

Klimatåtgärder

168

(1)

(43)

124

138

(25)

—

113

237

90

Övriga institutioner

570

(143)

(420)

7

3 979

(3 555 )

0

424

431

Totalt

Totalt

217 693

217 693

(3 825 )

(3 825 )

(70 482 )

(70 482 )

143 386

143 386

161 310

161 310

(65 935 )

(65 935 )

(3)

(3)

95 373

95 373

238 759

238 759

4.10.   POLITIKOMRÅDE: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR

POLITIKOMRÅDE: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR

| miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | < 2010 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | Totalt |
| 01 | Ekonomi och finans | 11 | 0 | — | 117 | 244 | 10 | 346 | 2 133 | 2 861 |
| 02 | Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag | 13 | 11 | 29 | 93 | 86 | 144 | 633 | 1 640 | 2 648 |
| 03 | Konkurrens | — | — | — | — | — | — | 0 | 8 | 8 |
| 04 | Sysselsättning, socialpolitik och inkludering | 382 | 6 | 265 | 420 | 4 112 | 4 118 | 15 018 | 13 010 | 37 331 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 34 | — | — | 2 | 868 | 985 | 9 921 | 18 710 | 30 520 |
| 06 | Transport och rörlighet | 100 | 64 | 249 | 508 | 571 | 1 321 | 1 430 | 3 558 | 7 799 |
| 07 | Miljö | 80 | 58 | 68 | 98 | 137 | 181 | 217 | 341 | 1 182 |
| 08 | Forskning och innovation | 77 | 112 | 318 | 705 | 1 686 | 2 835 | 3 129 | 4 449 | 13 312 |
| 09 | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 29 | 16 | 37 | 141 | 298 | 615 | 721 | 975 | 2 832 |
| 10 | Direkt forskning | 9 | 2 | 1 | 1 | 11 | 11 | 19 | 141 | 196 |
| 11 | Havsfrågor och fiske | 85 | 0 | 13 | 27 | 286 | 26 | 1 302 | 891 | 2 630 |
| 12 | Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen | — | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 9 | 13 |
| 13 | Regional- och stadspolitik | 1 022 | 1 | 8 | 825 | 14 947 | 5 750 | 41 459 | 35 508 | 99 518 |
| 14 | Beskattning och tullunion | — | — | 0 | 0 | 1 | 11 | 32 | 83 | 128 |
| 15 | Utbildning och kultur | 83 | 26 | 66 | 128 | 220 | 436 | 535 | 1 150 | 2 644 |
| 16 | Kommunikation | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 58 | 62 |
| 17 | Hälsa och livsmedelssäkerhet | 14 | 3 | 5 | 10 | 15 | 52 | 93 | 287 | 480 |
| 18 | Migration och inrikes frågor | 45 | 46 | 67 | 158 | 322 | 111 | 583 | 2 207 | 3 539 |
| 19 | Utrikespolitiska instrument | 12 | 5 | 11 | 38 | 55 | 168 | 231 | 410 | 930 |
| 20 | Handel | — | — | 0 | 0 | 1 | 1 | 4 | 16 | 22 |
| 21 | Internationellt samarbete och utveckling | 227 | 219 | 331 | 699 | 1 237 | 1 525 | 2 120 | 2 792 | 9 150 |
| 22 | Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar | 414 | 290 | 473 | 993 | 1 507 | 2 037 | 3 039 | 4 117 | 12 870 |
| 23 | Humanitärt bistånd och civilskydd | 22 | 25 | 24 | 23 | 22 | 28 | 135 | 770 | 1 050 |
| 24 | Bedrägeribekämpning | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 6 | 20 | 29 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | — | — | — | — | — | — | 0 | 16 | 16 |
| 26 | Kommissionens administration | — | — | — | — | 2 | 1 | 4 | 176 | 184 |
| 27 | Budget | — | — | — | — | — | — | (0) | 8 | 8 |
| 28 | Revision | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| 29 | Statistik | — | — | 0 | 0 | 3 | 17 | 37 | 62 | 119 |
| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 31 | Språktjänster | — | — | — | — | — | — | (0) | 19 | 19 |
| 32 | Energi | 225 | 491 | 142 | 496 | 1 273 | 1 053 | 910 | 1 150 | 5 740 |
| 33 | Rättsliga frågor och konsumentfrågor | 0 | 0 | 4 | 6 | 13 | 36 | 70 | 121 | 250 |
| 34 | Klimatåtgärder | — | — | — | — | 1 | 54 | 69 | 113 | 237 |
| 90 | Övriga institutioner | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 431 | 431 |
| | 2 884 | 1 376 | 2 111 | 5 488 | 27 920 | 21 530 | 82 069 | 95 380 | 238 759 |

miljoner euro

Politikområde

< 2010

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Totalt

01

Ekonomi och finans

11

0

—

117

244

10

346

2 133

2 861

02

Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag

13

11

29

93

86

144

633

1 640

2 648

03

Konkurrens

—

—

—

—

—

—

0

8

8

04

Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

382

6

265

420

4 112

4 118

15 018

13 010

37 331

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

34

—

—

2

868

985

9 921

18 710

30 520

06

Transport och rörlighet

100

64

249

508

571

1 321

1 430

3 558

7 799

07

Miljö

80

58

68

98

137

181

217

341

1 182

08

Forskning och innovation

77

112

318

705

1 686

2 835

3 129

4 449

13 312

09

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

29

16

37

141

298

615

721

975

2 832

10

Direkt forskning

9

2

1

1

11

11

19

141

196

11

Havsfrågor och fiske

85

0

13

27

286

26

1 302

891

2 630

12

Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen

—

—

—

—

0

1

3

9

13

13

Regional- och stadspolitik

1 022

1

8

825

14 947

5 750

41 459

35 508

99 518

14

Beskattning och tullunion

—

—

0

0

1

11

32

83

128

15

Utbildning och kultur

83

26

66

128

220

436

535

1 150

2 644

16

Kommunikation

—

—

0

0

0

0

4

58

62

17

Hälsa och livsmedelssäkerhet

14

3

5

10

15

52

93

287

480

18

Migration och inrikes frågor

45

46

67

158

322

111

583

2 207

3 539

19

Utrikespolitiska instrument

12

5

11

38

55

168

231

410

930

20

Handel

—

—

0

0

1

1

4

16

22

21

Internationellt samarbete och utveckling

227

219

331

699

1 237

1 525

2 120

2 792

9 150

22

Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

414

290

473

993

1 507

2 037

3 039

4 117

12 870

23

Humanitärt bistånd och civilskydd

22

25

24

23

22

28

135

770

1 050

24

Bedrägeribekämpning

—

—

—

0

1

3

6

20

29

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

—

—

—

—

—

—

0

16

16

26

Kommissionens administration

—

—

—

—

2

1

4

176

184

27

Budget

—

—

—

—

—

—

(0)

8

8

28

Revision

—

—

—

—

—

—

—

1

1

29

Statistik

—

—

0

0

3

17

37

62

119

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

—

—

—

—

—

—

—

—

—

31

Språktjänster

—

—

—

—

—

—

(0)

19

19

32

Energi

225

491

142

496

1 273

1 053

910

1 150

5 740

33

Rättsliga frågor och konsumentfrågor

0

0

4

6

13

36

70

121

250

34

Klimatåtgärder

—

—

—

—

1

54

69

113

237

90

Övriga institutioner

0

0

0

0

0

0

0

431

431

2 884

2 884

1 376

1 376

2 111

2 111

5 488

5 488

27 920

27 920

21 530

21 530

82 069

82 069

95 380

95 380

238 759

238 759

5.   GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN PER INSTITUTION

5.1.   GENOMFÖRANDE AV EU-BUDGETINTÄKTER

GENOMFÖRANDE AV EU-BUDGETINTÄKTER

| miljoner euro |
| --- |
| Institution | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som
  procentandel av budgeten | Utestående |
| Ursprunglig antagen budget | Slutlig antagen budget | Innevarande budgetår | Överförda | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| Kommissionen | 143 548 | 136 305 | 143 854 | 7 119 | 150 972 | 141 804 | 2 285 | 144 089 | 106 % | 6 883 |
| Regionkommittén | 8 | 8 | 11 | — | 11 | 11 | — | 11 | 133 % | 0 |
| Europeiska revisionsrätten | 20 | 20 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 99 % | 0 |
| Domstolen | 52 | 52 | 50 | 0 | 50 | 50 | 0 | 50 | 97 % | 0 |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 11 | 11 | 15 | — | 15 | 15 | — | 15 | 142 % | — |
| Europeiska rådet och rådet | 50 | 50 | 76 | 3 | 79 | 75 | 2 | 78 | 154 % | 2 |
| Europeiska datatillsynsmannen | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 95 % | — |
| Europeiska utrikestjänsten | 41 | 41 | 269 | 1 | 269 | 268 | 1 | 268 | 659 % | 1 |
| Europaparlamentet | 153 | 153 | 186 | 19 | 205 | 181 | 2 | 183 | 119 % | 22 |
| Ombudsmannen | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 91 % | — |
| Totalt | 143 885 | 136 642 | 144 483 | 7 141 | 151 624 | 142 427 | 2 290 | 144 717 | 106 % | 6 907 |

miljoner euro

Institution

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som

procentandel av budgeten

Utestående

Ursprunglig antagen budget

Slutlig antagen budget

Innevarande budgetår

Överförda

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

Kommissionen

143 548

136 305

143 854

7 119

150 972

141 804

2 285

144 089

106 %

6 883

Regionkommittén

8

8

11

—

11

11

—

11

133 %

0

Europeiska revisionsrätten

20

20

20

0

20

20

0

20

99 %

0

Domstolen

52

52

50

0

50

50

0

50

97 %

0

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

11

11

15

—

15

15

—

15

142 %

—

Europeiska rådet och rådet

50

50

76

3

79

75

2

78

154 %

2

Europeiska datatillsynsmannen

1

1

1

—

1

1

—

1

95 %

—

Europeiska utrikestjänsten

41

41

269

1

269

268

1

268

659 %

1

Europaparlamentet

153

153

186

19

205

181

2

183

119 %

22

Ombudsmannen

1

1

1

—

1

1

—

1

91 %

—

Totalt

Totalt

143 885

143 885

136 642

136 642

144 483

144 483

7 141

7 141

151 624

151 624

142 427

142 427

2 290

2 290

144 717

144 717

106 %

106 %

6 907

6 907

I de konsoliderade rapporterna om genomförandet av EU:s allmänna budget ingår, liksom under tidigare år, uppgifter om genomförandet av budgeten för alla institutioner, eftersom en separat budget upprättas för varje institution inom EU-budgeten. Organen har inte någon separat budget inom EU-budgeten och de finansieras därför delvis genom budgetstöd från kommissionen.

Noteras bör vad avser Europeiska utrikestjänsten att denna, utöver sin egen budget, också mottar ett bidrag från kommissionen på 140 miljoner euro (2015: 138 miljoner euro) och EUF på 44 miljoner euro (år 2015: 61 miljoner euro). Dessa budgetanslag ställs till Europeiska utrikestjänstens förfogande (som inkomster avsatta för särskilda ändamål) primärt för att täcka kostnaderna för kommissionsanställda som arbetar vid EU-delegationer, med anledning av att dessa administrativt förvaltas av Europeiska utrikestjänsten.

5.2.   GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Institution | Totala tillgängliga anslag | Gjorda åtaganden | Anslag som överförts till 2017 | Anslag som förfallit |
| Från slutligt antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Överföringar efter beslut | Totalt | Från slutligt antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Kommissionen | 162 569 | 150 699 | 778 | 5 854 | 157 332 | 97 % | 4 416 | 575 | 4 991 | 224 | 22 | — | 246 |
| Regionkommittén | 93 | 89 | — | 2 | 91 | 98 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| Europeiska revisionsrätten | 138 | 136 | — | 0 | 136 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| Domstolen | 382 | 373 | — | 1 | 374 | 98 % | 1 | — | 1 | 7 | — | 0 | 7 |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 135 | 127 | — | 4 | 131 | 97 % | 0 | — | 0 | 4 | — | 0 | 4 |
| Europeiska rådet och rådet | 591 | 519 | 2 | 21 | 541 | 92 % | 23 | — | 23 | 26 | 0 | 0 | 26 |
| Europeiska datatillsynsmannen | 9 | 9 | — | — | 9 | 95 % | — | — | — | 1 | — | 0 | 1 |
| Europeiska utrikestjänsten | 877 | 634 | 1 | 200 | 835 | 95 % | 40 | — | 40 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Europaparlamentet | 1 886 | 1 824 | — | 26 | 1 850 | 98 % | 21 | — | 21 | 15 | — | 0 | 15 |
| Ombudsmannen | 11 | 10 | — | — | 10 | 95 % | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Totalt | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

miljoner euro

Institution

Totala tillgängliga anslag

Gjorda åtaganden

Anslag som överförts till 2017

Anslag som förfallit

Från slutligt antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Överföringar efter beslut

Totalt

Från slutligt antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Kommissionen

162 569

150 699

778

5 854

157 332

97 %

4 416

575

4 991

224

22

—

246

Regionkommittén

93

89

—

2

91

98 %

0

—

0

1

—

0

1

Europeiska revisionsrätten

138

136

—

0

136

99 %

0

—

0

1

—

0

1

Domstolen

382

373

—

1

374

98 %

1

—

1

7

—

0

7

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

135

127

—

4

131

97 %

0

—

0

4

—

0

4

Europeiska rådet och rådet

591

519

2

21

541

92 %

23

—

23

26

0

0

26

Europeiska datatillsynsmannen

9

9

—

—

9

95 %

—

—

—

1

—

0

1

Europeiska utrikestjänsten

877

634

1

200

835

95 %

40

—

40

2

0

0

2

Europaparlamentet

1 886

1 824

—

26

1 850

98 %

21

—

21

15

—

0

15

Ombudsmannen

11

10

—

—

10

95 %

—

—

—

0

—

0

0

Totalt

Totalt

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

303

303

5.3.   GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

| Institution | Totala tillgängliga anslag | Gjorda betalningar | Anslag som överförts till 2017 | Anslag som förfallit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Från slutligt antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatisk överföring | Överföring genom beslut | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | Från slutligt antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| Kommissionen | 143 386 | 126 917 | 813 | 4 711 | 132 442 | 92 % | 624 | 557 | 4 934 | 6 115 | 4 766 | 60 | 3 | 4 830 |
| Regionkommittén | 102 | 81 | 7 | 2 | 90 | 89 % | 8 | — | 0 | 9 | 1 | 1 | 0 | 3 |
| Europeiska revisionsrätten | 147 | 127 | 9 | 0 | 136 | 92 % | 9 | — | 0 | 9 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Domstolen | 401 | 351 | 18 | 1 | 370 | 92 % | 22 | — | 1 | 23 | 7 | 2 | 0 | 9 |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 145 | 119 | 7 | 3 | 129 | 89 % | 8 | — | 1 | 9 | 4 | 4 | 0 | 7 |
| Europeiska rådet och rådet | 636 | 457 | 38 | 20 | 515 | 81 % | 62 | — | 23 | 86 | 26 | 9 | 0 | 35 |
| Europeiska datatillsynsmannen | 10 | 8 | 1 | — | 9 | 84 % | 1 | — | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Europeiska utrikestjänsten | 968 | 557 | 75 | 185 | 816 | 84 % | 77 | — | 62 | 139 | 2 | 11 | — | 13 |
| Europaparlamentet | 2 262 | 1 539 | 268 | 94 | 1 900 | 84 % | 285 | — | 40 | 325 | 15 | 21 | 0 | 36 |
| Ombudsmannen | 11 | 9 | 1 | — | 10 | 86 % | 1 | — | — | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Totalt | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 098 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

Institution

Totala tillgängliga anslag

Gjorda betalningar

Anslag som överförts till 2017

Anslag som förfallit

Från slutligt antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatisk överföring

Överföring genom beslut

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

Från slutligt antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

Kommissionen

143 386

126 917

813

4 711

132 442

92 %

624

557

4 934

6 115

4 766

60

3

4 830

Regionkommittén

102

81

7

2

90

89 %

8

—

0

9

1

1

0

3

Europeiska revisionsrätten

147

127

9

0

136

92 %

9

—

0

9

1

1

0

2

Domstolen

401

351

18

1

370

92 %

22

—

1

23

7

2

0

9

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

145

119

7

3

129

89 %

8

—

1

9

4

4

0

7

Europeiska rådet och rådet

636

457

38

20

515

81 %

62

—

23

86

26

9

0

35

Europeiska datatillsynsmannen

10

8

1

—

9

84 %

1

—

—

1

1

0

0

1

Europeiska utrikestjänsten

968

557

75

185

816

84 %

77

—

62

139

2

11

—

13

Europaparlamentet

2 262

1 539

268

94

1 900

84 %

285

—

40

325

15

21

0

36

Ombudsmannen

11

9

1

—

10

86 %

1

—

—

1

0

0

0

1

Totalt

Totalt

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 098

1 098

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

6.   GENOMFÖRANDE AV EU-ORGANENS BUDGET

6.1.   BUDGETINTÄKTER

BUDGETINTÄKTER

| miljoner euro |
| --- |
| Byrå | Finansiering från kommissionen per politikområde | Slutlig antagen budget | Erhållna belopp |
| Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter | 6 | 16 | 16 |
| Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) | 9 | 4 | 4 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO) | 17 | 16 | 13 |
| Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (Chafea) | 17 | 9 | 9 |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (EACEA) | 15 | 49 | 49 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) | 4 | 15 | 15 |
| Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA) | 18 | 80 | 97 |
| Europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor – (EASO) | 18 | 53 | 53 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) | 6 | 193 | 140 |
| Europeiska bankmyndigheten (EBA) | 12 | 36 | 37 |
| Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) | 18 | 233 | 252 |
| Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) | 17 | 58 | 58 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) | 15 | 18 | 18 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten (ECHA) | 2 | 103 | 105 |
| Europeiska miljöbyrån (EEA) | 7 | 42 | 57 |
| Europeiska Fiskerikontrollbyrån (EFCA) | 11 | 10 | 10 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) | 17 | 79 | 79 |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads - och arbetsvillkor (Eurofound) | 4 | 21 | 21 |
| Europeiska globala system för satellitnavigering (GNSS) | 6 | 29 | 223 |
| Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) | 4 | 8 | 8 |
| Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) | 15 | 264 | 264 |
| Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) | 12 | 22 | 22 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) | 6 | 71 | 71 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten (Emea) | 2 | 308 | 305 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) | 18 | 15 | 15 |
| Europol | 18 | 104 | 117 |
| Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Ercea) | 8 | 43 | 43 |
| Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) | 12 | 39 | 39 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | 15 | 20 | 20 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | 18 | 22 | 22 |
| Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) | 18 | 9 | 10 |
| Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) | 9 | 11 | 11 |
| Europeiska unionens järnvägsbyrå | 6 | 28 | 28 |
| Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO) | 12 | 418 | 231 |
| Europeiska unionens enhet för rättsligt samarbete (Eurojust) | 33 | 44 | 44 |
| Genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme) | 6 | 36 | 36 |
| Fusionsenergi | 8 | 720 | 724 |
| Genomförandeorganet för innovation och nätverk (INEA) | 6 | 22 | 22 |
| Genomförandeorganet för forskning (REA) | 8 | 60 | 60 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | 15 | 51 | 42 |
| Totalt | | 3 377 | 3 389 |

miljoner euro

Byrå

Finansiering från kommissionen per politikområde

Slutlig antagen budget

Erhållna belopp

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter

6

16

16

Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec)

9

4

4

Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO)

17

16

13

Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (Chafea)

17

9

9

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (EACEA)

15

49

49

Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha)

4

15

15

Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA)

18

80

97

Europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor – (EASO)

18

53

53

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa)

6

193

140

Europeiska bankmyndigheten (EBA)

12

36

37

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex)

18

233

252

Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC)

17

58

58

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop)

15

18

18

Europeiska kemikaliemyndigheten (ECHA)

2

103

105

Europeiska miljöbyrån (EEA)

7

42

57

Europeiska Fiskerikontrollbyrån (EFCA)

11

10

10

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa)

17

79

79

Europeiska fonden för förbättring av levnads - och arbetsvillkor (Eurofound)

4

21

21

Europeiska globala system för satellitnavigering (GNSS)

6

29

223

Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE)

4

8

8

Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT)

15

264

264

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa)

12

22

22

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa)

6

71

71

Europeiska läkemedelsmyndigheten (Emea)

2

308

305

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN)

18

15

15

Europol

18

104

117

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Ercea)

8

43

43

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma)

12

39

39

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

15

20

20

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

18

22

22

Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol)

18

9

10

Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa)

9

11

11

Europeiska unionens järnvägsbyrå

6

28

28

Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO)

12

418

231

Europeiska unionens enhet för rättsligt samarbete (Eurojust)

33

44

44

Genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme)

6

36

36

Fusionsenergi

8

720

724

Genomförandeorganet för innovation och nätverk (INEA)

6

22

22

Genomförandeorganet för forskning (REA)

8

60

60

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

15

51

42

Totalt

Totalt

3 377

3 377

3 389

3 389

| miljoner euro |
| --- |
| Typ av intäkter | Slutlig antagen budget | Erhållna belopp |
| Kommissionens bidrag | 1 524 | 1 540 |
| Intäkter från arvoden | 642 | 638 |
| Övriga intäkter | 1 211 | 1 211 |
| Totalt | 3 377 | 3 389 |

miljoner euro

Typ av intäkter

Slutlig antagen budget

Erhållna belopp

Kommissionens bidrag

1 524

1 540

Intäkter från arvoden

642

638

Övriga intäkter

1 211

1 211

Totalt

Totalt

3 377

3 377

3 389

3 389

6.2.   ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER ORGAN

ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER ORGAN

| miljoner euro |
| --- |
| Byrå | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Totala tillgängliga anslag | Gjorda åtaganden | Totala tillgängliga anslag | Gjorda betalningar |
| Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter | 16 | 16 | 18 | 12 |
| Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO) | 18 | 17 | 17 | 15 |
| Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (Chafea) | 9 | 9 | 10 | 8 |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (EACEA) | 49 | 48 | 54 | 47 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) | 17 | 16 | 21 | 15 |
| Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA) | 85 | 80 | 104 | 94 |
| Europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor – (EASO) | 66 | 53 | 55 | 35 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) | 220 | 160 | 226 | 144 |
| Europeiska bankmyndigheten (EBA) | 36 | 35 | 40 | 35 |
| Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) | 256 | 244 | 300 | 199 |
| Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) | 59 | 58 | 69 | 56 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) | 19 | 19 | 20 | 18 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten (ECHA) | 113 | 110 | 124 | 106 |
| Europeiska miljöbyrån (EEA) | 69 | 64 | 74 | 50 |
| Europeiska Fiskerikontrollbyrån (EFCA) | 10 | 10 | 11 | 9 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) | 80 | 80 | 88 | 79 |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) | 21 | 21 | 24 | 20 |
| Europeiska globala system för satellitnavigering (GNSS) | 3 331 | 1 104 | 626 | 139 |
| Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) | 285 | 271 | 267 | 265 |
| Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) | 22 | 22 | 25 | 22 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) | 80 | 72 | 82 | 66 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten (Emea) | 314 | 301 | 347 | 294 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) | 16 | 16 | 17 | 16 |
| Europol | 122 | 115 | 133 | 112 |
| Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Ercea) | 43 | 43 | 45 | 43 |
| Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) | 42 | 40 | 47 | 38 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | 21 | 21 | 21 | 21 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | 22 | 22 | 28 | 22 |
| Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) | 10 | 9 | 11 | 9 |
| Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) | 11 | 11 | 12 | 10 |
| Europeiska unionens järnvägsbyrå | 28 | 28 | 30 | 28 |
| Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO) | 450 | 238 | 453 | 214 |
| Europeiska unionens enhet för rättsligt samarbete (Eurojust) | 44 | 44 | 47 | 39 |
| Genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme) | 36 | 36 | 41 | 36 |
| Fusionsenergi | 764 | 763 | 730 | 716 |
| Genomförandeorganet för innovation och nätverk (INEA) | 22 | 22 | 23 | 22 |
| Genomförandeorganet för forskning (REA) | 60 | 60 | 63 | 59 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | 51 | 45 | 55 | 46 |
| Totalt | 6 926 | 4 330 | 4 376 | 3 169 |

miljoner euro

Byrå

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Totala tillgängliga anslag

Gjorda åtaganden

Totala tillgängliga anslag

Gjorda betalningar

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter

16

16

18

12

Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec)

4

4

5

4

Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO)

18

17

17

15

Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (Chafea)

9

9

10

8

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (EACEA)

49

48

54

47

Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha)

17

16

21

15

Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA)

85

80

104

94

Europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor – (EASO)

66

53

55

35

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa)

220

160

226

144

Europeiska bankmyndigheten (EBA)

36

35

40

35

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex)

256

244

300

199

Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC)

59

58

69

56

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop)

19

19

20

18

Europeiska kemikaliemyndigheten (ECHA)

113

110

124

106

Europeiska miljöbyrån (EEA)

69

64

74

50

Europeiska Fiskerikontrollbyrån (EFCA)

10

10

11

9

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa)

80

80

88

79

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound)

21

21

24

20

Europeiska globala system för satellitnavigering (GNSS)

3 331

1 104

626

139

Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE)

8

8

10

8

Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT)

285

271

267

265

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa)

22

22

25

22

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa)

80

72

82

66

Europeiska läkemedelsmyndigheten (Emea)

314

301

347

294

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN)

16

16

17

16

Europol

122

115

133

112

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Ercea)

43

43

45

43

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma)

42

40

47

38

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

21

21

21

21

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

22

22

28

22

Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol)

10

9

11

9

Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa)

11

11

12

10

Europeiska unionens järnvägsbyrå

28

28

30

28

Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO)

450

238

453

214

Europeiska unionens enhet för rättsligt samarbete (Eurojust)

44

44

47

39

Genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme)

36

36

41

36

Fusionsenergi

764

763

730

716

Genomförandeorganet för innovation och nätverk (INEA)

22

22

23

22

Genomförandeorganet för forskning (REA)

60

60

63

59

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

51

45

55

46

Totalt

Totalt

6 926

6 926

4 330

4 330

4 376

4 376

3 169

3 169

| miljoner euro |
| --- |
| Typ av utgifter | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Totala tillgängliga anslag | Gjorda åtaganden | Totala tillgängliga anslag | Gjorda betalningar |
| Personal | 1 054 | 1 033 | 1 069 | 1 029 |
| Administrationskostnader | 367 | 341 | 431 | 330 |
| Driftskostnader | 5 505 | 2 956 | 2 875 | 1 811 |
| Totalt | 6 926 | 4 330 | 4 376 | 3 169 |

miljoner euro

Typ av utgifter

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Totala tillgängliga anslag

Gjorda åtaganden

Totala tillgängliga anslag

Gjorda betalningar

Personal

1 054

1 033

1 069

1 029

Administrationskostnader

367

341

431

330

Driftskostnader

5 505

2 956

2 875

1 811

Totalt

Totalt

6 926

6 926

4 330

4 330

4 376

4 376

3 169

3 169

ORDLISTA

Aktuariella antaganden

Aktuariella antaganden

De antaganden som används för att beräkna kostnaderna för framtida händelser som påverkar pensionsåtagandet.

Aktuariella vinster och förluster

Aktuariella vinster och förluster

För ett förmånsbestämt system, förändringar i aktuariella underskott eller överskott. De uppkommer till följd av skillnader mellan tidigare aktuariella antaganden och vad som faktiskt har inträffat och på grund av effekterna av förändrade aktuariella antaganden.

Administrativa anslag

Administrativa anslag

Administrativa anslag täcker löpande kostnader för institutioner och organ (personal, byggnader, kontorsutrustning).

Antagen budget

Antagen budget

Budgetförslaget blir den antagna budgeten så snart den har godkänts av budgetmyndigheten.

Ändringsbudget

Ändringsbudget

Beslut som fattats under budgetåret för att ändra (öka, minska, överföra) delar av den antagna budgeten för det året.

Fordringar på medlemsstaterna

Fordringar på medlemsstaterna

Dessa utgör kostnader som uppkommit under rapporteringsperioden som måste finansieras genom framtida budgetar, dvs. av EU-medlemsstaterna. Detta är en följd av samexistensen mellan periodiserad redovisning och redovisning enligt kontantmetoden.

Årlig verksamhetsrapport

Årlig verksamhetsrapport

Den årliga verksamhetsrapporten anger bland annat de resultat som uppnåtts i förhållande till uppsatta mål, risker och form av intern kontroll. Sedan budgetåret 2001 för kommissionen och 2003 för samtliga gemenskapsinstitutioner måste den ”delegerade utanordnaren” lämna in en årlig verksamhetsrapport till sin institution om utförandet av sina arbetsuppgifter, tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter.

Anslag

Anslag

Budgetfinansiering. I budgeten ingår både åtaganden och betalningar (kontantutbetalningar eller banköverföringar till stödmottagare). Anslagen för åtaganden och betalningar skiljer sig ofta åt (differentierade anslag) eftersom fleråriga program och projekt vanligtvis utnyttjats till fullo under det år de fastställs och betalas under de år som programmet genomförs och under projektets gång. Icke-differentierade anslag för administrativa utgifter för jordbruksmarknadsstöd och direktstöd och åtagandebemyndiganden som är lika stora som betalningsbemyndigandena.

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Särskilda inkomster som erhållits för att finansiera specifika utgiftsposter. Den viktigaste källan till externa inkomster avsatta för särskilda ändamål är finansiella bidrag från tredjeländer till program som finansieras av unionen. Den huvudsakliga källan till interna inkomster avsatta för särskilda ändamål är inkomster från tredje parter i samband med varor, tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten som utförts på deras begäran. Intäkter som härrör från återbetalningar av belopp som betalats ut på felaktiga grunder och intäkter från försäljning av publikationer och filmer, inklusive material som lagras elektroniskt.

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

Alla finansiella tillgångar (med undantag av derivat) som enligt International Public Sector Accounting Standards (IPSAS) värderas till verkligt värde och för vilka förändringar i verkligt värde ska redovisas i en reserv i nettotillgångarna fram till borttagande (eller nedskrivning).

Budgetrubrik

Budgetrubrik

När det gäller budgetens struktur, tas intäkter och kostnader upp i budgeten enligt en bindande kontoplan som avspeglar karaktären hos och syftet med varje post som införts av budgetmyndigheten. De enskilda rubrikerna (avdelning, kapitel, artikel eller punkt) utgör en formell beskrivning av nomenklaturen.

Annullering av anslag

Annullering av anslag

Outnyttjade anslag får inte längre användas.

Överföring av anslag

Överföring av anslag

Undantag från principen om ettårighet i den mån anslag som inte kunde användas under ett visst budgetår, under stränga villkor och i undantagsfall, kan överföras för användning under det påföljande året.

Åtagande

Åtagande

Juridisk förpliktelse att på vissa villkor ge finansiering. EU åtar sig att ersätta sin andel av kostnaderna för ett av EU finansierat projekt. Dagens utgiftsåtaganden är morgondagens betalningar. Dagens betalningar är gårdagens utgiftsåtaganden.

Åtagandebemyndiganden

Åtagandebemyndiganden

Åtagandebemyndiganden täcker den totala kostnaden för rättsliga förpliktelser (kontrakt, bidragsöverenskommelser eller bidragsbeslut) som kan undertecknas under det innevarande budgetåret.

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period

Ökningen av skulder för ersättningar till anställda som uppkommit genom tjänster under innevarande budgetår.

Tillbakadragande av åtaganden

Tillbakadragande av åtaganden

En handling genom vilken ett tidigare åtagande (eller en del av den) har annullerats.

Förmånsbestämda system

Förmånsbestämda system

Pensionssystem eller andra pensionsplaner där systemets regler fastställer förmånerna oberoende av avgifterna och förmånerna inte är direkt kopplade till investeringar i systemet. Systemet kan antingen vara fonderat eller ofonderat.

Derivat

Derivat

Finansiella instrument vars värde är kopplat till förändringar i värdet av ett annat finansiellt instrument, en indikator eller en råvara. I motsats till innehavaren av ett primärt finansieringsinstrument (exempelvis en statsobligation), som har en ovillkorlig rättighet att erhålla kontanter (eller några andra ekonomiska fördelar) i framtiden, har bara innehavaren av ett derivat kvalificerad rätt att erhålla en sådan förmån. Valutaforwardskontrakt är ett exempel på ett derivat.

Direkt förvaltning

Direkt förvaltning

Metod för budgetgenomförandet. Inom ramen för direkt förvaltning genomförs budgeten direkt av kommissionens avdelningar, genomförandeorgan eller förvaltningsfonder.

Diskonteringsränta

Diskonteringsränta

Den räntesats som används för att justera för pengars tidsvärde. Diskontering är en teknik som används för att jämföra kostnader och fördelar som uppkommer under olika tidsperioder.

Effektiv ränta

Effektiv ränta

Den ränta som diskonterar de uppskattade framtida in- och utbetalningarna under den förväntade livslängden för den finansiella tillgången eller den finansiella skulden till det redovisade värdet netto för tillgången eller skulden.

Finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

Alla finansiella tillgångar eller skulder som enligt International Public Sector Accounting Standards (IPSAS) värderas till verkligt värde och för vilka förändringar i verkligt värde ska redovisas i resultatavräkningen för perioden (dvs. derivat).

Finansiell korrigering

Finansiell korrigering

Syftet med finansiella korrigeringar är att skydda EU-budgeten från felaktiga eller oriktiga utgifter. För utgifter med delad förvaltning är uppdraget att återkräva felaktiga utbetalningar i första hand medlemsstatens ansvar.

En ”bekräftad” finansiell korrigering har godkänts av den berörda medlemsstaten. En ”beslutad” finansiell korrigering har antagits genom ett beslut av kommissionen och är alltid en nettokorrigering, där medlemsstaten är skyldig att ersätta felaktiga medel till EU-budgeten, vilket leder till en definitiv minskning av den berörda medlemsstatens anslagstilldelning. De finansiella korrigeringar som bekräftats och beslutats redovisas i denna publikation som en kategori.

En ”genomförd” finansiell korrigering har korrigerat den konstaterade oriktigheten.

Indirekt förvaltning

Indirekt förvaltning

Metod för budgetgenomförandet. Inom ramen för indirekt förvaltning anförtror kommissionen delar av budgetgenomförandet till organ som lyder under EU-rätt eller nationell rätt.

Avbrott och inställelser

Avbrott och inställelser

Om kommissionen, på grundval av sitt eget arbete eller den information som revisionsmyndigheterna har rapporterat, kommer fram till att en medlemsstat inte har åtgärdat allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen och/eller korrigerat felaktiga utgifter som har redovisats och attesterats, får den avbryta eller ställa in betalningarna.

Oriktigheter

Oriktigheter

En oriktighet är en handling som inte överensstämmer med EU-regler och som kan ha negativa effekter på EU:s ekonomiska intressen, men som kan vara följden av ett oavsiktligt fel som begåtts av de stödmottagare som ansöker om utbetalning eller de myndigheter som ansvarar för utbetalningarna. Om en oriktighet begås avsiktligt är det bedrägeri.

Anslag som förfallit

Anslag som förfallit

Outnyttjade anslag ska annulleras vid budgetårets slut. Förfallit avser helt eller delvist upphävande av tillstånd till att ådra sig utgifter och/eller skulder i form av ett anslag.

Egna medel

Egna medel

Utgör den huvudsakliga finansieringen för EU-institutioner och -organ och som definieras i förordningen om egna medel EU nr 609/2014. Egna medel omfattar BNI-baserade medel, mervärdesskattebaserade medel och traditionella egna medel.

Betalningsbemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Betalningsbemyndiganden täcker utgifter som förfaller under innevarande år och som härrör från rättsliga åtaganden som ingåtts under innevarande år och/eller tidigare år.

Förfinansiering

Förfinansiering

En betalning som avser att förse stödmottagarna med en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar som fastställs i ett särskilt kontrakt, beslut, avtal eller grundläggande rättsakt. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som överenskommelsen anger.

Förebyggande åtgärder

Förebyggande åtgärder

Förebyggande åtgärder, som står till kommissionens förfogande för att skydda EU-budgeten när den är medveten om potentiella brister, inbegriper avbrott av betalningsfrister och inställande av betalningar från EU-budgeten till det operativa programmet.

Utestående åtaganden (RAL)

Utestående åtaganden (RAL)

Motsvarar ett belopp för vilket ett budgetåtagande har ingåtts men där den efterföljande betalningen ännu inte har gjorts. De representerar betalningsförpliktelser för EU för de kommande åren och är ett direkt resultat av förekomsten av fleråriga program och skillnaden mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

Delad förvaltning

Delad förvaltning

Metod för budgetgenomförandet. Vid delad förvaltning delegeras uppgiften att genomföra budgeten till medlemsstaterna. Cirka 80 % av EU:s utgifter omfattas av denna metod för genomförande.

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

Dessa utgör intäkter för EU och utgör en del av de så kallade egna medel som finansierar EU:s verksamhet. Traditionella egna medel fastställs i förordningen om egna medel EU nr 609/2014 och omfattar tullar och sockeravgifter.

Överföringar (mellan budgetposter)

Överföringar (mellan budgetposter)

Överföringar mellan budgetposter innebär omplacering av anslag från en budgetpost till en annan, under loppet av budgetåret, och därmed utgör de ett undantag till principen om specificering. De är dock uttryckligen tillåtna genom fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) enligt de villkor som fastställs i budgetförordningen. I budgetförordningen fastställs olika former av överföringar, beroende på huruvida de är mellan eller inom budgetrubriker, kapitel, artiklar eller rubriker och kräver olika behörighetsnivåer.

---

(1)  Den 29 mars 2017 delgav Förenade kungariket formellt sin avsikt att lämna EU och därmed inleddes utträdesprocessen i enlighet med artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen.

1

(2)  Enligt subsidiaritetsprincipen ska unionen vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå. Enligt proportionalitetsprincipen ska unionens åtgärder till innehåll och form inte gå utöver vad som är nödvändigt för att nå målen i fördragen. Se artikel 5 i EUF-fördraget.

2

(3)  Meddelande från kommissionen, Europa 2020, En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, KOM(2010) 2020, 3 mars 2010.

3

En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla,

(4)  Interinstitutionellt avtal av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (EUT C 373, 20.12.2013, s. 1).

4

(5)  Exempelvis bygger standarderna för intern kontroll på de interna kontrollprinciper som utarbetades av Coso (Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission) 2013.

5

(6)  Som en följd av detta används begreppet ”Europeiska kommissionen” både för att beteckna institutionen – och kollegiet – som bildas av kommissionens ledamöter och dess administration som förvaltas av generaldirektörerna i dess generaldirektorat (och chefer i andra administrativa strukturer såsom tjänster, enheter och genomförandeorgan).

6

(1)  Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

1

(2)  Europaparlamentet antog den 1 december 2016 en budget för utbetalning av unionens kortfristiga skulder från unionens egna medel, som ska uppbäras eller betalas in av medlemsstaterna under 2017. I enlighet med artikel 83 i tjänsteföreskrifterna (ändrad lydelse av rådets förordning nr 259/68 av den 29 februari 1968) ska medlemsstaterna gemensamt garantera att pensionsrättigheterna uppfylls.

2

(3)  Beloppen från tidigare år rör initiativet om projektobligationer och lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt. Dessa två instrument slogs under 2016 samman till Fonden för ett sammanlänkat Europa.

3

Beloppen från tidigare år rör initiativet om projektobligationer och lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt. Dessa två instrument slogs under 2016 samman till Fonden för ett sammanlänkat Europa.

(4)  Beräknade icke-stödberättigande kostnader och förestående andra förskott till medlemsstaterna.

4

Beräknade icke-stödberättigande kostnader och förestående andra förskott till medlemsstaterna.

(7)  ”Ej tilldelad till en rubrik i den fleråriga budgetramen” omfattar konsoliderade enheters budgetgenomförande och eliminering vid konsolidering, åtgärder utanför budgeten och program som bara försetts med oväsentliga belopp.

7

(5)  Beloppen från tidigare år rör initiativet om projektobligationer och lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt. Dessa två instrument slogs under 2016 samman till Fonden för ett sammanlänkat Europa.

5

Beloppen från tidigare år rör initiativet om projektobligationer och lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt. Dessa två instrument slogs under 2016 samman till Fonden för ett sammanlänkat Europa.

(8)  Exklusive rygg-mot-rygg-lån för finansiellt stöd.

8

(9)  Finansiella tillgångar som kan säljas (med undantag av egetkapitalinstrument och Unitary Fund).

9

(10)  Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

10

(11)  Med tillämpning av korrigeringskoefficient (korr.koeff.).

11

(12)  Betalas för de första tre åren som följer på tjänstens upphörande.

12

(13)  Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

13

(14)  EU:s risk täcks full ut genom avsättningar.

14

(15)  Omfattar sammanslagningen av lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt och initiativet om projektobligationer.

15

(16)  Utan refinansieringstransaktioner.

16

(17)  Exklusive förebyggande stöd.

17

(18)  För ytterligare information, se Europeiska kommissionens ”Europeiska ekonomiska vinterprognos 2017”.

18

(19)  Kommissionens beslut C(2016) 60/03 av den 10 februari 2016 om en facilitet för flyktingar i Turkiet, som ändrar kommissionens beslut C(2015) 9500 av den 24 november 2015.

19

(20)  Se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Första årsrapporten om faciliteten för flyktingar i Turkiet, COM(2017) 130 final, 2.3.2017.

20

(21)  Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

21

(22)  Eftas resultat uppgick till (0) miljoner euro år 2016 och (2) miljoner euro år 2015.

22

---

| 28.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/151 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/151

---

REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET – OBEROENDE REVISORNS RAPPORT

(2017/C 323/02)

Uttalande

| I. | Vi har granskat






  a) | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning som består av de konsoliderade räkenskaperna (1) och rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2016 och som godkändes av kommissionen den 26 juni 2017, |
| --- | --- | --- |

I.

Vi har granskat

a)

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning som består av de konsoliderade räkenskaperna (1) och rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2016 och som godkändes av kommissionen den 26 juni 2017,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

| Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet









  II. | Vi anser att Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av unionens finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum, i enlighet med budgetförordningen och redovisningsreglerna, som baseras på internationellt erkända redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

II.

Vi anser att Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av unionens finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum, i enlighet med budgetförordningen och redovisningsreglerna, som baseras på internationellt erkända redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Intäkter

| Uttalande om lagligheten och korrektheten i de intäkter som ligger till grund för räkenskaperna









  III. | Vi anser att de intäkter som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de intäkter som ligger till grund för räkenskaperna

III.

Vi anser att de intäkter som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

| Uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna









  IV. | Med undantag för effekterna av de förhållanden som beskrivs i Grund för ett uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna anser vi att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

Uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

IV.

Med undantag för effekterna av de förhållanden som beskrivs i Grund för ett uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna anser vi att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Grund för uttalande

| V. | Vi utförde vår revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder (ISA) och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och de internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai) som fastställts av Intosai. I avsnittet Revisorns ansvar beskrivs vilket ansvar vi har enligt dessa standarder. Vi är oberoende, i överensstämmelse med de etiska riktlinjerna från International Ethics Standards Board for Accountants (IESBA:s etikkod) och de etiska krav som är relevanta för vår revision, och vi har fullgjort vårt etiska ansvar i övrigt i enlighet med dessa krav och IESBA:s etikkod. Vi anser att vi har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. |
| --- | --- |

V.

Vi utförde vår revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder (ISA) och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och de internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai) som fastställts av Intosai. I avsnittet Revisorns ansvar beskrivs vilket ansvar vi har enligt dessa standarder. Vi är oberoende, i överensstämmelse med de etiska riktlinjerna från International Ethics Standards Board for Accountants (IESBA:s etikkod) och de etiska krav som är relevanta för vår revision, och vi har fullgjort vårt etiska ansvar i övrigt i enlighet med dessa krav och IESBA:s etikkod. Vi anser att vi har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande.

Grund för ett uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| VI. | De kostnader som har bokförts 2016 och som täcker kostnadsersättningar (3) innehåller väsentliga fel. Felnivån enligt vår uppskattning för de betalningar som täcker kostnadsersättningar är 4,8 %. Den övergripande felnivån enligt vår uppskattning (3,1 %) ligger fortfarande över väsentlighetsgränsen men är inte av avgörande betydelse. De betalningar som har gjorts på grundval av stödrättigheter innehåller inte några väsentliga fel (4). Vår övergripande slutsats bekräftas av kommissionens analys av riskbelopp som presenteras i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU-budgeten. |
| --- | --- |

VI.

De kostnader som har bokförts 2016 och som täcker kostnadsersättningar (3) innehåller väsentliga fel. Felnivån enligt vår uppskattning för de betalningar som täcker kostnadsersättningar är 4,8 %. Den övergripande felnivån enligt vår uppskattning (3,1 %) ligger fortfarande över väsentlighetsgränsen men är inte av avgörande betydelse. De betalningar som har gjorts på grundval av stödrättigheter innehåller inte några väsentliga fel (4). Vår övergripande slutsats bekräftas av kommissionens analys av riskbelopp som presenteras i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU-budgeten.

Områden av särskild betydelse för revisionen

| VII. | Områden av särskild betydelse för revisionen är de områden som enligt vår professionella bedömning var av störst betydelse vid vår revision av de konsoliderade räkenskaperna för den aktuella perioden. Områdena behandlades inom ramen för vår revision av de konsoliderade räkenskaperna som helhet och när vi bildade oss en uppfattning om dem, och vi gör inte ett separat uttalande om dessa områden. |
| --- | --- |

VII.

Områden av särskild betydelse för revisionen är de områden som enligt vår professionella bedömning var av störst betydelse vid vår revision av de konsoliderade räkenskaperna för den aktuella perioden. Områdena behandlades inom ramen för vår revision av de konsoliderade räkenskaperna som helhet och när vi bildade oss en uppfattning om dem, och vi gör inte ett separat uttalande om dessa områden.

Vi bedömde den avsättning för pensioner och andra ersättningar till anställda som presenteras i räkenskaperna

| VIII. | I EU:s balansräkning redovisas pensioner och andra ersättningar till anställda på 67,2 miljarder euro vid utgången av 2016. Det är en av de största skulderna i balansräkningen och utgör nästan en tredjedel av de totala skulderna 2016 på 234,8 miljarder euro. |
| --- | --- |

VIII.

I EU:s balansräkning redovisas pensioner och andra ersättningar till anställda på 67,2 miljarder euro vid utgången av 2016. Det är en av de största skulderna i balansräkningen och utgör nästan en tredjedel av de totala skulderna 2016 på 234,8 miljarder euro.

| IX. | Merparten av denna avsättning för pensioner och andra ersättningar till anställda (58,7 miljarder euro) avser pensionssystemet för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen. Detta pensionsåtagande täcker den förmånsbestämda pensionsplan som garanteras enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen (tjänsteföreskrifterna) och artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Den skuld som har bokförts i räkenskaperna motsvarar det belopp som skulle ha redovisats om man hade inrättat en pensionsfond för att betala ålderspensionsåtaganden (5). Utöver ålderspensioner täcker åtagandet invaliditetspensioner och pensioner till EU-tjänstemäns efterlevande makar och barn. Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna ska de förmåner som betalas ut enligt pensionssystemet belasta EU-budgeten, medlemsstaterna gemensamt garantera utbetalningen av förmånerna och tjänstemännen bidra med en tredjedel till finansieringen av systemet. |
| --- | --- |

IX.

Merparten av denna avsättning för pensioner och andra ersättningar till anställda (58,7 miljarder euro) avser pensionssystemet för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen. Detta pensionsåtagande täcker den förmånsbestämda pensionsplan som garanteras enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen (tjänsteföreskrifterna) och artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Den skuld som har bokförts i räkenskaperna motsvarar det belopp som skulle ha redovisats om man hade inrättat en pensionsfond för att betala ålderspensionsåtaganden (5). Utöver ålderspensioner täcker åtagandet invaliditetspensioner och pensioner till EU-tjänstemäns efterlevande makar och barn. Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna ska de förmåner som betalas ut enligt pensionssystemet belasta EU-budgeten, medlemsstaterna gemensamt garantera utbetalningen av förmånerna och tjänstemännen bidra med en tredjedel till finansieringen av systemet.

| X. | EU:s pensionssystem är ett obligatoriskt tjänstepensionssystem för EU-tjänstemän där avgifter från personalen och de institutioner och organ där de är anställda används för att finansiera framtida pensioner. Det är utformat så att det automatiskt hålls i försäkringsteknisk balans genom justeringar av avgiftens storlek och pensionsåldern. Antalet och mångfalden av parametrar som används för att göra en långtidsprognos över pensionskostnaderna betonar den försäkringstekniska karaktären på denna beräkning som i sista hand utförs av Eurostat varje år. |
| --- | --- |

X.

EU:s pensionssystem är ett obligatoriskt tjänstepensionssystem för EU-tjänstemän där avgifter från personalen och de institutioner och organ där de är anställda används för att finansiera framtida pensioner. Det är utformat så att det automatiskt hålls i försäkringsteknisk balans genom justeringar av avgiftens storlek och pensionsåldern. Antalet och mångfalden av parametrar som används för att göra en långtidsprognos över pensionskostnaderna betonar den försäkringstekniska karaktären på denna beräkning som i sista hand utförs av Eurostat varje år.

| XI. | Vid vår revision utvärderade vi de försäkringstekniska antagandena och den värdering av pensionsavsättningen som den resulterade i. Vi kontrollerade sifferuppgifterna, de försäkringstekniska parametrarna, beräkningen av avsättningarna samt presentationen i den konsoliderade balansräkningen och noterna till den konsoliderade årsredovisningen. När vi granskade avsättningens verkliga värde upptäckte vi att den underliggande primära databasen var ofullständig och innehöll vissa felaktigheter som inte påverkar EU:s konsoliderade räkenskaper i väsentlig grad. Kommissionen kommer, som den redovisar i not 2.9 till den konsoliderade årsredovisningen, att vidta ytterligare åtgärder för att stärka arbetet med att beräkna åtagandet avseende ersättningar till anställda, och vi kommer att bevaka dessa åtgärder. |
| --- | --- |

XI.

Vid vår revision utvärderade vi de försäkringstekniska antagandena och den värdering av pensionsavsättningen som den resulterade i. Vi kontrollerade sifferuppgifterna, de försäkringstekniska parametrarna, beräkningen av avsättningarna samt presentationen i den konsoliderade balansräkningen och noterna till den konsoliderade årsredovisningen. När vi granskade avsättningens verkliga värde upptäckte vi att den underliggande primära databasen var ofullständig och innehöll vissa felaktigheter som inte påverkar EU:s konsoliderade räkenskaper i väsentlig grad. Kommissionen kommer, som den redovisar i not 2.9 till den konsoliderade årsredovisningen, att vidta ytterligare åtgärder för att stärka arbetet med att beräkna åtagandet avseende ersättningar till anställda, och vi kommer att bevaka dessa åtgärder.

Vi bedömde de upplupna kostnaderna i årsredovisningen

| XII. | Vid utgången av 2016 uppskattade kommissionen att de stödberättigande kostnader som stödmottagarna hade haft men ännu inte redovisat uppgick till 102 miljarder euro (vid utgången av 2015: 106 miljarder euro). Den redovisade dem som upplupna kostnader. |
| --- | --- |

XII.

Vid utgången av 2016 uppskattade kommissionen att de stödberättigande kostnader som stödmottagarna hade haft men ännu inte redovisat uppgick till 102 miljarder euro (vid utgången av 2015: 106 miljarder euro). Den redovisade dem som upplupna kostnader.

| XIII. | Vi granskade de metoder och kontrollsystem som de viktigaste generaldirektoraten använde i uppskattningarna vid årets slut. Vi stickprovsgranskade fakturor och förfinansieringar och kontrollerade risken för att periodiseringen var felaktig. Vi begärde ytterligare förklaringar från kommissionens redovisningsavdelningar för den allmänna metod som tillämpats och framför allt den nya metod som tillämpats för programperioden 2014–2020 inom sammanhållningsområdet. |
| --- | --- |

XIII.

Vi granskade de metoder och kontrollsystem som de viktigaste generaldirektoraten använde i uppskattningarna vid årets slut. Vi stickprovsgranskade fakturor och förfinansieringar och kontrollerade risken för att periodiseringen var felaktig. Vi begärde ytterligare förklaringar från kommissionens redovisningsavdelningar för den allmänna metod som tillämpats och framför allt den nya metod som tillämpats för programperioden 2014–2020 inom sammanhållningsområdet.

| XIV. | Utifrån vår granskning kan vi dra slutsatsen att beräkningen av det totala beloppet för upplupna kostnader i den slutliga konsoliderade balansräkningen ger en rättvisande bild för de viktigaste generaldirektoraten. Men vid några mindre generaldirektorat konstaterade vi systematiska brister när det gällde bokslutsposter. Kommissionen har utarbetat en åtgärdsplan på området. |
| --- | --- |

XIV.

Utifrån vår granskning kan vi dra slutsatsen att beräkningen av det totala beloppet för upplupna kostnader i den slutliga konsoliderade balansräkningen ger en rättvisande bild för de viktigaste generaldirektoraten. Men vid några mindre generaldirektorat konstaterade vi systematiska brister när det gällde bokslutsposter. Kommissionen har utarbetat en åtgärdsplan på området.

Vi begärde ytterligare information från kommissionen till stöd för värderingen av finansieringsinstrument med delad förvaltning

| XV. | Myndigheterna i medlemsstaterna för över en del av den finansiering som kommissionen betalar i förskott till finansieringsinstrument i form av lån, egetkapitalinstrument eller garantier. |
| --- | --- |

XV.

Myndigheterna i medlemsstaterna för över en del av den finansiering som kommissionen betalar i förskott till finansieringsinstrument i form av lån, egetkapitalinstrument eller garantier.

| XVI. | Under den fleråriga budgetramen för 2007–2013 var myndigheterna inte skyldiga enligt EU-lagstiftningen att regelbundet rapportera om belopp som dessa instrument förfogade över vid upprättandet av räkenskaperna. Kommissionen uppskattade därför hur förskotten hade använts, utifrån de senaste tillgängliga rapporterna (i det här fallet från slutet av 2015), och antog att medlen skulle användas helt och hållet och jämnt under verksamhetsperioden (ursprungligen fram till den 31 december 2015 men detta förlängdes senare till den 31 mars 2017). Vi noterar att kommissionen inte försöker återkräva dessa belopp trots att vi anser att användningen 2016 av finansieringsinstrumenten har skett utanför stödperioden (se kapitel 6, punkterna 6.20 och 6.21). Därför speglar presentationen i balansräkningen och not 2.5 till den konsoliderade årsredovisningen kommissionens ståndpunkt i detta avseende. |
| --- | --- |

XVI.

Under den fleråriga budgetramen för 2007–2013 var myndigheterna inte skyldiga enligt EU-lagstiftningen att regelbundet rapportera om belopp som dessa instrument förfogade över vid upprättandet av räkenskaperna. Kommissionen uppskattade därför hur förskotten hade använts, utifrån de senaste tillgängliga rapporterna (i det här fallet från slutet av 2015), och antog att medlen skulle användas helt och hållet och jämnt under verksamhetsperioden (ursprungligen fram till den 31 december 2015 men detta förlängdes senare till den 31 mars 2017). Vi noterar att kommissionen inte försöker återkräva dessa belopp trots att vi anser att användningen 2016 av finansieringsinstrumenten har skett utanför stödperioden (se kapitel 6, punkterna 6.20 och 6.21). Därför speglar presentationen i balansräkningen och not 2.5 till den konsoliderade årsredovisningen kommissionens ståndpunkt i detta avseende.

| XVII. | Med den fleråriga budgetramen för 2014–2020 måste myndigheterna tillhandahålla information i varje ersättningsanspråk om de förskott som har betalats till finansieringsinstrument och de utbetalningar som gjorts från dem till slutliga stödmottagare. På grundval av den informationen beräknas ett uppskattat belopp och redovisas i räkenskaperna för perioden mellan datumet för det senaste ersättningsanspråket som inkommit och årets slut. |
| --- | --- |

XVII.

Med den fleråriga budgetramen för 2014–2020 måste myndigheterna tillhandahålla information i varje ersättningsanspråk om de förskott som har betalats till finansieringsinstrument och de utbetalningar som gjorts från dem till slutliga stödmottagare. På grundval av den informationen beräknas ett uppskattat belopp och redovisas i räkenskaperna för perioden mellan datumet för det senaste ersättningsanspråket som inkommit och årets slut.

| XVIII. | Vi granskade det förfarande som hade införts för att redovisa motsvarande förfinansiering och anser att det belopp som redovisas i balansräkningen ger en rättvisande bild. |
| --- | --- |

XVIII.

Vi granskade det förfarande som hade införts för att redovisa motsvarande förfinansiering och anser att det belopp som redovisas i balansräkningen ger en rättvisande bild.

Övrigt

| XIX. | Ledningen ansvarar för annan information. I ”annan information” ingår diskussionen och analysen av årsredovisningen (FSDA) men inte de konsoliderade räkenskaperna och revisors rapport om dem. Vårt uttalande om de konsoliderade räkenskaperna omfattar inte annan information och vi lämnar ingen form av bestyrkande av den. I samband med vår revision av de konsoliderade räkenskaperna är det vårt ansvar att läsa denna information och då överväga om den avviker väsentligt från de konsoliderade räkenskaperna eller den kunskap som vi inhämtat under revisionen eller på annat sätt förefaller innehålla väsentliga felaktigheter. Om vi, på grundval av vårt granskningsarbete, kommer fram till att annan information innehåller en väsentlig felaktighet är vi skyldiga att rapportera det. Vi har ingenting att rapportera i det avseendet. |
| --- | --- |

XIX.

Ledningen ansvarar för annan information. I ”annan information” ingår diskussionen och analysen av årsredovisningen (FSDA) men inte de konsoliderade räkenskaperna och revisors rapport om dem. Vårt uttalande om de konsoliderade räkenskaperna omfattar inte annan information och vi lämnar ingen form av bestyrkande av den. I samband med vår revision av de konsoliderade räkenskaperna är det vårt ansvar att läsa denna information och då överväga om den avviker väsentligt från de konsoliderade räkenskaperna eller den kunskap som vi inhämtat under revisionen eller på annat sätt förefaller innehålla väsentliga felaktigheter. Om vi, på grundval av vårt granskningsarbete, kommer fram till att annan information innehåller en väsentlig felaktighet är vi skyldiga att rapportera det. Vi har ingenting att rapportera i det avseendet.

Ledningens ansvar

| XX. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn samt för att de transaktioner som ligger till grund för den är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Kommissionen har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska unionens räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 317 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

XX.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn samt för att de transaktioner som ligger till grund för den är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Kommissionen har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska unionens räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 317 i EUF-fördraget).

| XXI. | När de konsoliderade räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma EU:s förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna, såvida ledningen inte har för avsikt att antingen avveckla enheten eller att upphöra med verksamheten eller inte har något annat realistiskt alternativ än att göra något av detta. |
| --- | --- |

XXI.

När de konsoliderade räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma EU:s förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna, såvida ledningen inte har för avsikt att antingen avveckla enheten eller att upphöra med verksamheten eller inte har något annat realistiskt alternativ än att göra något av detta.

| XXII. | Kommissionen ansvarar för tillsynen över EU:s process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

XXII.

Kommissionen ansvarar för tillsynen över EU:s process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av de konsoliderade räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| XXIII. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida EU:s konsoliderade räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i de konsoliderade räkenskaperna. |
| --- | --- |

XXIII.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida EU:s konsoliderade räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i de konsoliderade räkenskaperna.

| XXIV. | När det gäller intäkter baserar vi revisionen av egna medel från mervärdesskatt och bruttonationalinkomst på de makroekonomiska aggregat som ligger till grund för beräkningen av dem och bedömer kommissionens system för att behandla uppgifterna tills medlemsstaternas bidrag har tagits emot och bokförts i de konsoliderade räkenskaperna. När det gäller traditionella egna medel granskar vi tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter tills kommissionen har tagit emot och bokfört beloppen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

XXIV.

När det gäller intäkter baserar vi revisionen av egna medel från mervärdesskatt och bruttonationalinkomst på de makroekonomiska aggregat som ligger till grund för beräkningen av dem och bedömer kommissionens system för att behandla uppgifterna tills medlemsstaternas bidrag har tagits emot och bokförts i de konsoliderade räkenskaperna. När det gäller traditionella egna medel granskar vi tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter tills kommissionen har tagit emot och bokfört beloppen i räkenskaperna.

| XXV. | När det gäller kostnader granskar vi betalningstransaktioner när kostnaderna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar (även dem som avser inköp av tillgångar) som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och institutionen eller organet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen under samma år eller senare. |
| --- | --- |

XXV.

När det gäller kostnader granskar vi betalningstransaktioner när kostnaderna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar (även dem som avser inköp av tillgångar) som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och institutionen eller organet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen under samma år eller senare.

| XXVI. | Som en del i vår revision i enlighet med ISA och Issai tillämpar vi professionellt omdöme och är professionellt skeptiska under hela revisionen. Vi gör också följande:






  — | Identifierar och bedömer riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i de konsoliderade räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel, utformar och utför granskningsåtgärder för att hantera dessa risker och inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. Risken för att väsentliga felaktigheter eller väsentlig bristande efterlevnad som beror på oegentligheter inte upptäcks är större än om de beror på fel, eftersom det vid oegentligheter kan handla om maskopi, förfalskning eller uppsåtlig underlåtenhet eller att man har satt sig över den interna kontrollen. |
| --- | --- | --- |

XXVI.

Som en del i vår revision i enlighet med ISA och Issai tillämpar vi professionellt omdöme och är professionellt skeptiska under hela revisionen. Vi gör också följande:

—

Identifierar och bedömer riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i de konsoliderade räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel, utformar och utför granskningsåtgärder för att hantera dessa risker och inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. Risken för att väsentliga felaktigheter eller väsentlig bristande efterlevnad som beror på oegentligheter inte upptäcks är större än om de beror på fel, eftersom det vid oegentligheter kan handla om maskopi, förfalskning eller uppsåtlig underlåtenhet eller att man har satt sig över den interna kontrollen.

| — | Skaffar oss en förståelse av den interna kontroll som är relevant för revisionen i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i den interna kontrollen. |
| --- | --- |

—

Skaffar oss en förståelse av den interna kontroll som är relevant för revisionen i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i den interna kontrollen.

| — | Utvärderar ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen och därmed sammanhängande upplysningar. |
| --- | --- |

—

Utvärderar ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen och därmed sammanhängande upplysningar.

| — | Kommer, med grund i de inhämtade revisionsbevisen, fram till en slutsats om huruvida ledningens användning av antagandet om fortsatt drift är riktigt och huruvida det finns någon väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana händelser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om enhetens förmåga att fortsätta verksamheten. Om vi kommer fram till att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor, är vi skyldiga att hänvisa till därmed sammanhängande upplysningar i de konsoliderade räkenskaperna i vår granskningsrapport (revisors rapport) eller, om upplysningarna inte är korrekta, modifiera vårt uttalande. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis som vi har inhämtat fram till datumet för revisors rapport. Men framtida händelser eller förhållanden kan förorsaka att enheten inte längre kan fortsätta verksamheten. |
| --- | --- |

—

Kommer, med grund i de inhämtade revisionsbevisen, fram till en slutsats om huruvida ledningens användning av antagandet om fortsatt drift är riktigt och huruvida det finns någon väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana händelser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om enhetens förmåga att fortsätta verksamheten. Om vi kommer fram till att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor, är vi skyldiga att hänvisa till därmed sammanhängande upplysningar i de konsoliderade räkenskaperna i vår granskningsrapport (revisors rapport) eller, om upplysningarna inte är korrekta, modifiera vårt uttalande. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis som vi har inhämtat fram till datumet för revisors rapport. Men framtida händelser eller förhållanden kan förorsaka att enheten inte längre kan fortsätta verksamheten.

| — | Utvärderar de konsoliderade räkenskapernas och de tillhörande upplysningarnas övergripande presentation, struktur och innehåll, och om de konsoliderade räkenskaperna återger de underliggande transaktionerna och händelserna på ett sätt som gör att en rättvisande bild erhålls. |
| --- | --- |

—

Utvärderar de konsoliderade räkenskapernas och de tillhörande upplysningarnas övergripande presentation, struktur och innehåll, och om de konsoliderade räkenskaperna återger de underliggande transaktionerna och händelserna på ett sätt som gör att en rättvisande bild erhålls.

| — | Inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis avseende EU-enheternas finansiella information och konsolideringens omfattning för att kunna göra ett revisionsuttalande om de konsoliderade räkenskaperna och de underliggande transaktionerna. Vi är ansvariga för styrningen, övervakningen och utförandet av revisionen. Vi är ensamma ansvariga för vårt revisionsuttalande. |
| --- | --- |

—

Inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis avseende EU-enheternas finansiella information och konsolideringens omfattning för att kunna göra ett revisionsuttalande om de konsoliderade räkenskaperna och de underliggande transaktionerna. Vi är ansvariga för styrningen, övervakningen och utförandet av revisionen. Vi är ensamma ansvariga för vårt revisionsuttalande.

| XXVII. | Vi informerar ledningen om bland annat revisionens planerade inriktning och omfattning samt tidpunkt för revisionen och viktiga granskningsresultat, inbegripet betydande brister i den interna kontrollen som vi har identifierat under vår revision. |
| --- | --- |

XXVII.

Vi informerar ledningen om bland annat revisionens planerade inriktning och omfattning samt tidpunkt för revisionen och viktiga granskningsresultat, inbegripet betydande brister i den interna kontrollen som vi har identifierat under vår revision.

| XXVIII. | Bland de områden som vi har informerat kommissionen och andra granskade enheter om fastställer vi vilka som var av störst betydelse vid vår revision av de konsoliderade räkenskaperna för den aktuella perioden och som därför utgör områden av särskild betydelse för revisionen. Vi beskriver dessa områden i revisors rapport, såvida inte lagstiftning eller förordningar förbjuder offentliggörande av upplysningar om området, eller vi, under synnerligen ovanliga omständigheter, beslutar att inte informera om ett område i vår rapport därför att de negativa konsekvenserna av det rimligen kan förväntas bli större än fördelarna för allmänintresset med offentliggörandet. |
| --- | --- |

XXVIII.

Bland de områden som vi har informerat kommissionen och andra granskade enheter om fastställer vi vilka som var av störst betydelse vid vår revision av de konsoliderade räkenskaperna för den aktuella perioden och som därför utgör områden av särskild betydelse för revisionen. Vi beskriver dessa områden i revisors rapport, såvida inte lagstiftning eller förordningar förbjuder offentliggörande av upplysningar om området, eller vi, under synnerligen ovanliga omständigheter, beslutar att inte informera om ett område i vår rapport därför att de negativa konsekvenserna av det rimligen kan förväntas bli större än fördelarna för allmänintresset med offentliggörandet.

13 juli 2017

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, Luxemburg, LUXEMBURG

---

(1)  Den konsoliderade årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter (inbegripet segmentrapportering).

1

(2)  Rapporterna om budgetgenomförandet innefattar även de förklarande noterna.

2

(3)  66,0 miljarder euro. Mer information finns i punkt 1.10 i vår årsrapport för 2016.

3

(4)  63,3 miljarder euro. Mer information finns i punkt 1.11 i vår årsrapport för 2016.

4

(5)  Se standard 25 i de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) om ersättningar till anställda. För pensionssystemet speglar åtagandet avseende ersättningar till personalen nuvärdet av EU:s förväntade framtida betalningar som krävs för att reglera en förpliktelse som härrör från anställdas tjänstgöring under innevarande period och tidigare perioder.

5

---