# Euroopa Liidu C 349/17.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 349 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. aastakäik17. oktoober 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 349

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. aastakäik17. oktoober 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2015–20165.–8. oktoobri 2015. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 408, 4.11.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID14. oktoobri 2015. aasta istung
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 414, 10.11.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2015–20165.–8. oktoobri 2015. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 408, 4.11.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID14. oktoobri 2015. aasta istung
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 414, 10.11.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 408, 4.11.2016

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 414, 10.11.2016

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 6. oktoober 2015 |
| 2017/C 349/01 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon võimaluste kohta Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse laiendamiseks mittepõllumajanduslikele toodetele (2015/2053(INI)) | 2 |
| 2017/C 349/02 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon arenguriikide kohalike omavalitsuste rolli kohta arengukoostöös (2015/2004(INI)) | 11 |
| | Neljapäev, 8. oktoober 2015 |
| 2017/C 349/03 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Kesk-Aafrika Vabariigi kohta (2015/2874(RSP)) | 20 |
| 2017/C 349/04 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Tais (2015/2875(RSP)) | 26 |
| 2017/C 349/05 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon laste massilise põgenemise kohta Nigeerias Boko Harami rünnakute tagajärjel (2015/2876(RSP)) | 30 |
| 2017/C 349/06 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Ali Mohammed al-Nimri juhtumi kohta (2015/2883(RSP)) | 34 |
| 2017/C 349/07 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon hüpoteeki käsitlevate õigusaktide ja riskantsete finantsinstrumentide kohta Hispaanias (laekunud petitsioonide põhjal) (2015/2740(RSP)) | 37 |
| 2017/C 349/08 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon surmanuhtluse kohta (2015/2879(RSP)) | 41 |
| 2017/C 349/09 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon viie aasta eest Ungaris toimunud punase muda katastroofist saadud õppetundide kohta (2015/2801(RSP)) | 45 |
| 2017/C 349/10 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös käsitleva ELi tegevuskava uuendamise kohta (2015/2754(RSP)) | 50 |
| 2017/C 349/11 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) kohaldamise kohta (2014/2160(INI)) | 56 |
| | Kolmapäev, 14. oktoober 2015 |
| 2017/C 349/12 | Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta resolutsioon eesmärgi kohta sõlmida Pariisis uus rahvusvaheline kliimakokkulepe (2015/2112(INI)) | 67 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 6. oktoober 2015

2017/C 349/01

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon võimaluste kohta Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse laiendamiseks mittepõllumajanduslikele toodetele (2015/2053(INI))

2

2017/C 349/02

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon arenguriikide kohalike omavalitsuste rolli kohta arengukoostöös (2015/2004(INI))

11

Neljapäev, 8. oktoober 2015

2017/C 349/03

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Kesk-Aafrika Vabariigi kohta (2015/2874(RSP))

20

2017/C 349/04

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Tais (2015/2875(RSP))

26

2017/C 349/05

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon laste massilise põgenemise kohta Nigeerias Boko Harami rünnakute tagajärjel (2015/2876(RSP))

30

2017/C 349/06

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Ali Mohammed al-Nimri juhtumi kohta (2015/2883(RSP))

34

2017/C 349/07

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon hüpoteeki käsitlevate õigusaktide ja riskantsete finantsinstrumentide kohta Hispaanias (laekunud petitsioonide põhjal) (2015/2740(RSP))

37

2017/C 349/08

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon surmanuhtluse kohta (2015/2879(RSP))

41

2017/C 349/09

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon viie aasta eest Ungaris toimunud punase muda katastroofist saadud õppetundide kohta (2015/2801(RSP))

45

2017/C 349/10

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös käsitleva ELi tegevuskava uuendamise kohta (2015/2754(RSP))

50

2017/C 349/11

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) kohaldamise kohta (2014/2160(INI))

56

Kolmapäev, 14. oktoober 2015

2017/C 349/12

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta resolutsioon eesmärgi kohta sõlmida Pariisis uus rahvusvaheline kliimakokkulepe (2015/2112(INI))

67

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 14. oktoober 2015 |
| 2017/C 349/13 | Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta otsus Béla Kovácsi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2014/2044(IMM)) | 81 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 14. oktoober 2015

2017/C 349/13

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta otsus Béla Kovácsi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2014/2044(IMM))

81

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 6. oktoober 2015 |
| 2017/C 349/14 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll selle artiklite 1–4 osas seoses õigusalast koostööd kriminaalasjades käsitlevate küsimustega (06731/2015 – C8-0078/2015 – 2014/0258(NLE)) | 83 |
| 2017/C 349/15 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu 4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (10010/2015 – C8-0182/2015 – 2013/0021(NLE)) | 84 |
| 2017/C 349/16 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (10012/2015 – C8-0186/2015 – 2013/0207(NLE)) | 85 |
| 2017/C 349/17 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu 4-jodo- 2,5-dimetoksü-N-(2-metoksübensüül)fenetüülamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[1-(dimetüülamino)tsükloheksüül]metüül]bensamiidi (AH-7921), 3,4-metüleendioksüpürovalerooni (MDPV) ja 2-(3-metoksüfenüül)-2-(etüülamino)tsükloheksanooni (metoksetamiini) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (10011/2015 – C8-0185/2015 – 2014/0183(NLE)) | 86 |
| 2017/C 349/18 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu 4-metüül-5-(4-metüülfenüül)- 4,5-dihüdrooksasool-2-amiini (4,4’-DMAR) ja 1-tsükloheksüül-4-(1,2-difenüületüül)piperasiini (MT-45) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (10009/2015 – C8-0183/2015 – 2014/0340(NLE)) | 87 |
| 2017/C 349/19 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 11 (2015. aasta õnnetused Bulgaarias ja Kreekas) (COM(2015)0370 – C8-0198/2015 – 2015/2151(BUD)) | 88 |
| 2017/C 349/20 | P8_TA(2015)0332Ühissätted Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kohta seoses Kreeka erimeetmetega ***IEuroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta seoses Kreeka erimeetmetega (COM(2015)0365 – C8-0192/2015 – 2015/0160(COD))P8_TC1-COD(2015)0160Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses Kreeka erimeetmetega | 89 |
| 2017/C 349/21 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 13 (taotlus EGF/2015/002 DE/Adam Opel, Saksamaa) (COM(2015)0342 – C8-0249/2015 – 2015/2208(BUD)) | 91 |
| 2017/C 349/22 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2015/003 BE/Ford Genk, Belgia) (COM(2015)0336 – C8-0250/2015 – 2015/2209(BUD)) | 95 |
| 2017/C 349/23 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Itaalia taotlus EGF/2015/004 IT/Alitalia) (COM(2015)0397 – C8-0252/2015 – 2015/2212(BUD)) | 98 |
| | Kolmapäev, 7. oktoober 2015 |
| 2017/C 349/24 | Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi vahelist raamlepingut Tuneesia Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) sõlmimise kohta (16160/2014 – C8-0080/2015 – 2014/0118(NLE)) | 101 |
| 2017/C 349/25 | P8_TA(2015)0338Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus ja Euroopa maksekäsumenetlus ***IEuroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus (COM(2013)0794 – C7-0414/2013 – 2013/0403(COD))P8_TC1-COD(2013)0403Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus, ning määrust (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus | 102 |
| 2017/C 349/26 | P8_TA(2015)0339Teatavate õhku eralduvate saasteainete heite piiramine ***IEuroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate keskmise võimsusega põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete heite piiramise kohta (COM(2013)0919 – C7-0003/2014 – 2013/0442(COD))P8_TC1-COD(2013)0442Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/... keskmise võimsusega põletusseadmetest õhku eralduvate teatavate saasteainete heite piiramise kohta | 103 |
| 2017/C 349/27 | P8_TA(2015)0340Inimtoiduks ettenähtud kaseiinid ja kaseinaadid ***IEuroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavaid inimtoiduks ettenähtud kaseiine ja kaseinaate käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2014)0174 – C7-0105/2014 – 2014/0096(COD))P8_TC1-COD(2014)0096Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/... teatavaid inimestele toiduks ettenähtud kaseiine ja kaseinaate käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta | 104 |
| 2017/C 349/28 | P8_TA(2015)0341Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad ***IEuroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (COM(2014)0358 – C8-0029/2014 – 2014/0180(COD))P8_TC1-COD(2014)0180Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2015/..., millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju | 105 |
| | Neljapäev, 8. oktoober 2015 |
| 2017/C 349/29 | P8_TA(2015)0346Makseteenused siseturul ***IEuroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2013/36/EL ja 2009/110/EÜ muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2013)0547 – C7-0230/2013 – 2013/0264(COD))P8_TC1-COD(2013)0264Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/... makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta | 106 |
| | Kolmapäev, 14. oktoober 2015 |
| 2017/C 349/30 | Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega määratakse kindlaks otsuse 2008/633/JSK (mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel) kohaldamise kuupäev (10506/2015 – C8-0193/2015 – 2015/0807(CNS)) | 107 |
| 2017/C 349/31 | Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2015. aasta paranduseelarve projekti nr 6/2015 kohta: omavahendid, liidu välistegevuse usaldusfondid, elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo (11695/2015 – C8-0278/2015 – 2015/2150(BUD)) | 108 |
| 2017/C 349/32 | Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta koheste eelarvemeetmete jaoks Euroopa rände tegevuskava raames kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 12 (COM(2015)0486 – C8-0292/2015 – 2015/2253(BUD)) | 110 |
| 2017/C 349/33 | Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2015. aasta paranduseelarve projekti nr 7/2015 kohta – Pagulaskriisi haldamine: Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad eelarvemeetmed (12511/2015 – C8-0297/2015 – 2015/2252(BUD)) | 112 |
| 2017/C 349/34 | Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta otsus Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevdirektori ametissenimetamise ettepaneku kohta (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE)) | 115 |
| 2017/C 349/35 | Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta otsus Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevdirektori asetäitja ametissenimetamise ettepaneku kohta (C8-0305/2015 – 2015/0902(NLE)) | 116 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 6. oktoober 2015

2017/C 349/14

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll selle artiklite 1–4 osas seoses õigusalast koostööd kriminaalasjades käsitlevate küsimustega (06731/2015 – C8-0078/2015 – 2014/0258(NLE))

83

2017/C 349/15

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu 4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (10010/2015 – C8-0182/2015 – 2013/0021(NLE))

84

2017/C 349/16

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (10012/2015 – C8-0186/2015 – 2013/0207(NLE))

85

2017/C 349/17

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu 4-jodo- 2,5-dimetoksü-N-(2-metoksübensüül)fenetüülamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[1-(dimetüülamino)tsükloheksüül]metüül]bensamiidi (AH-7921), 3,4-metüleendioksüpürovalerooni (MDPV) ja 2-(3-metoksüfenüül)-2-(etüülamino)tsükloheksanooni (metoksetamiini) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (10011/2015 – C8-0185/2015 – 2014/0183(NLE))

86

2017/C 349/18

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu 4-metüül-5-(4-metüülfenüül)- 4,5-dihüdrooksasool-2-amiini (4,4’-DMAR) ja 1-tsükloheksüül-4-(1,2-difenüületüül)piperasiini (MT-45) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (10009/2015 – C8-0183/2015 – 2014/0340(NLE))

87

2017/C 349/19

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 11 (2015. aasta õnnetused Bulgaarias ja Kreekas) (COM(2015)0370 – C8-0198/2015 – 2015/2151(BUD))

88

2017/C 349/20

P8_TA(2015)0332Ühissätted Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kohta seoses Kreeka erimeetmetega ***IEuroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta seoses Kreeka erimeetmetega (COM(2015)0365 – C8-0192/2015 – 2015/0160(COD))P8_TC1-COD(2015)0160Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses Kreeka erimeetmetega

89

2017/C 349/21

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 13 (taotlus EGF/2015/002 DE/Adam Opel, Saksamaa) (COM(2015)0342 – C8-0249/2015 – 2015/2208(BUD))

91

2017/C 349/22

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2015/003 BE/Ford Genk, Belgia) (COM(2015)0336 – C8-0250/2015 – 2015/2209(BUD))

95

2017/C 349/23

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Itaalia taotlus EGF/2015/004 IT/Alitalia) (COM(2015)0397 – C8-0252/2015 – 2015/2212(BUD))

98

Kolmapäev, 7. oktoober 2015

2017/C 349/24

Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi vahelist raamlepingut Tuneesia Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) sõlmimise kohta (16160/2014 – C8-0080/2015 – 2014/0118(NLE))

101

2017/C 349/25

P8_TA(2015)0338Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus ja Euroopa maksekäsumenetlus ***IEuroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus (COM(2013)0794 – C7-0414/2013 – 2013/0403(COD))P8_TC1-COD(2013)0403Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus, ning määrust (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus

102

2017/C 349/26

P8_TA(2015)0339Teatavate õhku eralduvate saasteainete heite piiramine ***IEuroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate keskmise võimsusega põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete heite piiramise kohta (COM(2013)0919 – C7-0003/2014 – 2013/0442(COD))P8_TC1-COD(2013)0442Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/... keskmise võimsusega põletusseadmetest õhku eralduvate teatavate saasteainete heite piiramise kohta

103

2017/C 349/27

P8_TA(2015)0340Inimtoiduks ettenähtud kaseiinid ja kaseinaadid ***IEuroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavaid inimtoiduks ettenähtud kaseiine ja kaseinaate käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2014)0174 – C7-0105/2014 – 2014/0096(COD))P8_TC1-COD(2014)0096Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/... teatavaid inimestele toiduks ettenähtud kaseiine ja kaseinaate käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

104

2017/C 349/28

P8_TA(2015)0341Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad ***IEuroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (COM(2014)0358 – C8-0029/2014 – 2014/0180(COD))P8_TC1-COD(2014)0180Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2015/..., millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju

105

Neljapäev, 8. oktoober 2015

2017/C 349/29

P8_TA(2015)0346Makseteenused siseturul ***IEuroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2013/36/EL ja 2009/110/EÜ muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2013)0547 – C7-0230/2013 – 2013/0264(COD))P8_TC1-COD(2013)0264Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/... makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

106

Kolmapäev, 14. oktoober 2015

2017/C 349/30

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega määratakse kindlaks otsuse 2008/633/JSK (mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel) kohaldamise kuupäev (10506/2015 – C8-0193/2015 – 2015/0807(CNS))

107

2017/C 349/31

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2015. aasta paranduseelarve projekti nr 6/2015 kohta: omavahendid, liidu välistegevuse usaldusfondid, elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo (11695/2015 – C8-0278/2015 – 2015/2150(BUD))

108

2017/C 349/32

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta koheste eelarvemeetmete jaoks Euroopa rände tegevuskava raames kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 12 (COM(2015)0486 – C8-0292/2015 – 2015/2253(BUD))

110

2017/C 349/33

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2015. aasta paranduseelarve projekti nr 7/2015 kohta – Pagulaskriisi haldamine: Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad eelarvemeetmed (12511/2015 – C8-0297/2015 – 2015/2252(BUD))

112

2017/C 349/34

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta otsus Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevdirektori ametissenimetamise ettepaneku kohta (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE))

115

2017/C 349/35

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta otsus Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevdirektori asetäitja ametissenimetamise ettepaneku kohta (C8-0305/2015 – 2015/0902(NLE))

116

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

17.10.2017

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2015–2016

5.–8. oktoobri 2015. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 408, 4.11.2016
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

14. oktoobri 2015. aasta istung

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 414, 10.11.2016
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 6. oktoober 2015

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/2

---

P8_TA(2015)0331

Võimalused ELi geograafilise tähise kaitse laiendamiseks mittepõllumajanduslikele toodetele

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon võimaluste kohta Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse laiendamiseks mittepõllumajanduslikele toodetele (2015/2053(INI))

(2017/C 349/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS),

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut pealkirjaga „Euroopa traditsioonilise oskusteabe kõige tõhusam kasutamine: võimalused Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse laiendamiseks mittepõllumajanduslikele toodetele“ (COM(2014)0469), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut pealkirjaga „Euroopa traditsioonilise oskusteabe kõige tõhusam kasutamine: võimalused Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse laiendamiseks mittepõllumajanduslikele toodetele“ (COM(2014)0469),

| — | võttes arvesse määrust (EL) nr 1151/2012 (1) põllumajandustoodete ja toidu kohta (kvaliteedikavade määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EL) nr 1151/2012 (1) põllumajandustoodete ja toidu kohta (kvaliteedikavade määrus),

| — | võttes arvesse määrust (EL) nr 1308/2013 (2) veinide või viinamarjasaaduste kohta (ühise turukorralduse ühtne määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EL) nr 1308/2013 (2) veinide või viinamarjasaaduste kohta (ühise turukorralduse ühtne määrus),

| — | võttes arvesse määrust (EÜ) nr 110/2008 (3) piiritusjookide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EÜ) nr 110/2008 (3) piiritusjookide kohta,

| — | võttes arvesse määrust (EL) nr 251/2014 (4) aromatiseeritud veinijookide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EL) nr 251/2014 (4) aromatiseeritud veinijookide kohta,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 12. veebruari 2015. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 12. veebruari 2015. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. veebruari 2015. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. veebruari 2015. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat seoses geograafiliste tähistega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat seoses geograafiliste tähistega,

| — | võttes arvesse 31. oktoobril 1958 sõlmitud päritolunimetuste kaitse Lissaboni kokkuleppe Genfi lisalepingut, mida on muudetud Stockholmis 14. juulil 1967 ning 28. septembril 1979, milles käsitletakse intellektuaalomandit ja millega tagatakse selliste rahvusvaheliselt turustatavate toodete kaitse, mille üldtuntus tuleneb nende konkreetse geograafilise päritolupiirkonna omapärast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. oktoobril 1958 sõlmitud päritolunimetuste kaitse Lissaboni kokkuleppe Genfi lisalepingut, mida on muudetud Stockholmis 14. juulil 1967 ning 28. septembril 1979, milles käsitletakse intellektuaalomandit ja millega tagatakse selliste rahvusvaheliselt turustatavate toodete kaitse, mille üldtuntus tuleneb nende konkreetse geograafilise päritolupiirkonna omapärast,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0259/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0259/2015),

| A. | arvestades, et konkreetse geograafilise päritoluga põllumajanduslikele toodetele, millel on teatavad omadused või mis on valmistatud traditsioonilisel meetodil, saab anda ühtse geograafilise tähise kaitse kogu ELi ulatuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et konkreetse geograafilise päritoluga põllumajanduslikele toodetele, millel on teatavad omadused või mis on valmistatud traditsioonilisel meetodil, saab anda ühtse geograafilise tähise kaitse kogu ELi ulatuses;

| B. | arvestades, et WTO jaoks on geograafilised tähised sellised tähised, mis näitavad, et kaup on pärit teatud [WTO] liikme territooriumilt või selle piirkonnast või paikkonnast, kui kauba kvaliteet, maine või muu omadus on põhimõtteliselt seostatav kauba geograafilise päritoluga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et WTO jaoks on geograafilised tähised sellised tähised, mis näitavad, et kaup on pärit teatud [WTO] liikme territooriumilt või selle piirkonnast või paikkonnast, kui kauba kvaliteet, maine või muu omadus on põhimõtteliselt seostatav kauba geograafilise päritoluga;

| C. | arvestades, et Euroopa traditsioonilised kvaliteettooted, mis põhinevad traditsioonilisel oskusteabel ja tehnoloogial, kujutavad endast Euroopa Liidu kultuuripärandit ning neid tuleb säilitada kui paljude ELi piirkondade majandus- ja sotsiaalse elu olulist osa, sest nad annavad eriti maapiirkondades võimaluse vahetult piirkonnaga seotud tegevusteks ning aitavad suurendada piirkonna üldist ligitõmbavust, säilitada kohalikku identiteeti ja edendada selle eripära, mis toob kasu turismi, kultuuri, tööhõive ja kaubanduse seisukohast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa traditsioonilised kvaliteettooted, mis põhinevad traditsioonilisel oskusteabel ja tehnoloogial, kujutavad endast Euroopa Liidu kultuuripärandit ning neid tuleb säilitada kui paljude ELi piirkondade majandus- ja sotsiaalse elu olulist osa, sest nad annavad eriti maapiirkondades võimaluse vahetult piirkonnaga seotud tegevusteks ning aitavad suurendada piirkonna üldist ligitõmbavust, säilitada kohalikku identiteeti ja edendada selle eripära, mis toob kasu turismi, kultuuri, tööhõive ja kaubanduse seisukohast;

| D. | arvestades, et sellised tooted võivad aidata välja töötada uusi ettevõtluse toetamise strateegiaid kohalikul ja piirkondlikul tasandil ja toetada taristu säilimist ning uue, kvalifitseeritud ja piirkonnaga seotud tööhõive loomist, pidades eelkõige silmas maapiirkondi, vähem soodsaid piirkondi ja kõige äärepoolsemaid piirkondi, kus tööhõive on sageli seotud traditsiooniliste kohalike toodete tootmisega, andes uut hoogu kutse- ja käsitöökoolitusele, mis on regionaalarengu ja tootmispiirkondade arenguga tihedalt seotud, säilitades ja edendades ka iga piirkonna ainukordset ja mitmekesist pärandit; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sellised tooted võivad aidata välja töötada uusi ettevõtluse toetamise strateegiaid kohalikul ja piirkondlikul tasandil ja toetada taristu säilimist ning uue, kvalifitseeritud ja piirkonnaga seotud tööhõive loomist, pidades eelkõige silmas maapiirkondi, vähem soodsaid piirkondi ja kõige äärepoolsemaid piirkondi, kus tööhõive on sageli seotud traditsiooniliste kohalike toodete tootmisega, andes uut hoogu kutse- ja käsitöökoolitusele, mis on regionaalarengu ja tootmispiirkondade arenguga tihedalt seotud, säilitades ja edendades ka iga piirkonna ainukordset ja mitmekesist pärandit;

| E. | tuletab meelde, et mittepõllumajanduslikud tooted on meie identiteedi lahutamatu osa ning liikmesriikide kultuuripärandi tähtis osa; rõhutab, et üks põhiprobleeme, millega see sektor silmitsi seisab, on traditsiooniliste oskuste ja käsitöö järkjärguline kadumine ning et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitse võib anda stiimuli selle kultuuripärandi ja traditsioonilise oskusteabe säilitamiseks ning tagada õiglase tasu tootjatele, toodete originaalsuse ja võimalikult laia kättesaadavuse; |
| --- | --- |

E.

tuletab meelde, et mittepõllumajanduslikud tooted on meie identiteedi lahutamatu osa ning liikmesriikide kultuuripärandi tähtis osa; rõhutab, et üks põhiprobleeme, millega see sektor silmitsi seisab, on traditsiooniliste oskuste ja käsitöö järkjärguline kadumine ning et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitse võib anda stiimuli selle kultuuripärandi ja traditsioonilise oskusteabe säilitamiseks ning tagada õiglase tasu tootjatele, toodete originaalsuse ja võimalikult laia kättesaadavuse;

| F. | arvestades, et geograafilise tähise maine on mittemateriaalne vara, mille väärtus võib selle kaitsmata jätmisel kontrollimatul ja vabal kasutamisel langeda või põhjustada isegi toote enda kadumise; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et geograafilise tähise maine on mittemateriaalne vara, mille väärtus võib selle kaitsmata jätmisel kontrollimatul ja vabal kasutamisel langeda või põhjustada isegi toote enda kadumise;

| G. | arvestades, et geograafilistel tähistel võib olla suur majanduslik potentsiaal ning nende nõuetekohane kaitsmine võib tuua märkimisväärset kasu, eriti VKEdele ja ELi piirkondadele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et geograafilistel tähistel võib olla suur majanduslik potentsiaal ning nende nõuetekohane kaitsmine võib tuua märkimisväärset kasu, eriti VKEdele ja ELi piirkondadele;

| H. | arvestades, et Euroopa piirkonnad on rikkad väga kõrge tasemega traditsioonilistel oskustel ja käsitööl põhinevate mittepõllumajanduslike toodete poolest, mis on neil aidanud oma mainet kujundada ja moodustavad lahutamatu osa piirkondlikust ja kohalikust kultuurist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa piirkonnad on rikkad väga kõrge tasemega traditsioonilistel oskustel ja käsitööl põhinevate mittepõllumajanduslike toodete poolest, mis on neil aidanud oma mainet kujundada ja moodustavad lahutamatu osa piirkondlikust ja kohalikust kultuurist;

| I. | arvestades, et avaliku sektori asutused peaksid kaitsma, tugevdama (kui erasektor seda nõuab) ja edendama Euroopa traditsioonilisi kvaliteettooteid ja nende geograafilisi tähiseid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et avaliku sektori asutused peaksid kaitsma, tugevdama (kui erasektor seda nõuab) ja edendama Euroopa traditsioonilisi kvaliteettooteid ja nende geograafilisi tähiseid;

| J. | arvestades, et toote kvaliteet, maine ja muud omadused on olulisel määral seostatavad toote päritoluga; arvestades, et teatavad tavad, mis hõlmavad nimetuste väärkasutamist, võivad tõsiselt kahjustada oma päritoluga seostatava toote mainet; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et toote kvaliteet, maine ja muud omadused on olulisel määral seostatavad toote päritoluga; arvestades, et teatavad tavad, mis hõlmavad nimetuste väärkasutamist, võivad tõsiselt kahjustada oma päritoluga seostatava toote mainet;

| K. | arvestades, et kuna Euroopa traditsioonilised tooted on kvaliteetsed ja seetõttu kõrges hinnas, võidakse nende nimetusi väärkasutada, kahjustades seega nii tarbijate kui ka tootjate huve; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kuna Euroopa traditsioonilised tooted on kvaliteetsed ja seetõttu kõrges hinnas, võidakse nende nimetusi väärkasutada, kahjustades seega nii tarbijate kui ka tootjate huve;

| L. | arvestades, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste asjakohane üleeuroopaline kaitse, nende kasutamise kontroll ja jälgimine ning pettustega võitlemine võiks aidata toodete võltsimist välja juurida, vältida kõlvatut konkurentsi ja hoida ära tarbijate petmist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste asjakohane üleeuroopaline kaitse, nende kasutamise kontroll ja jälgimine ning pettustega võitlemine võiks aidata toodete võltsimist välja juurida, vältida kõlvatut konkurentsi ja hoida ära tarbijate petmist;

| M. | arvestades, et tarbijad näitavad üles üha elavamat huvi mitte ainult toiduohutuse, vaid ka toidu päritolu, selle ehtsuse ja tootmismeetodite vastu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tarbijad näitavad üles üha elavamat huvi mitte ainult toiduohutuse, vaid ka toidu päritolu, selle ehtsuse ja tootmismeetodite vastu;

| N. | arvestades, et ostjatel peaks olema võimalik teha teadlikke valikuid ning teha kindlaks toodete päritolu ja kvaliteet; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ostjatel peaks olema võimalik teha teadlikke valikuid ning teha kindlaks toodete päritolu ja kvaliteet;

| O. | arvestades, et olemasolevad siseriiklikud õigusaktid, mis mittepõllumajanduslikke tooteid kaitsevad, pakuvad kaitset erineval tasemel, mis on vastuolus siseturu eesmärkidega ning takistab nende toodete tõhusat kaitset kogu Euroopas ja liikmesriikides, kus sellised riiklikud õigusaktid puuduvad, osutades vajadusele ühtse kaitsesüsteemi järele mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste jaoks kogu ELi territooriumil; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et olemasolevad siseriiklikud õigusaktid, mis mittepõllumajanduslikke tooteid kaitsevad, pakuvad kaitset erineval tasemel, mis on vastuolus siseturu eesmärkidega ning takistab nende toodete tõhusat kaitset kogu Euroopas ja liikmesriikides, kus sellised riiklikud õigusaktid puuduvad, osutades vajadusele ühtse kaitsesüsteemi järele mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste jaoks kogu ELi territooriumil;

| P. | arvestades, et ühtlustatud ELi õigus kõnealuses valdkonnas tuleks ELile rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel ainult kasuks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ühtlustatud ELi õigus kõnealuses valdkonnas tuleks ELile rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel ainult kasuks;

| Q. | arvestades, et mittepõllumajanduslikele toodetele kohaldatava geograafilise tähise kaitse ühtse ELi süsteemi puudumine on põhjustanud ebapiisava ja tugevalt killustunud Euroopa raamistiku tekke, kus osades liikmesriikides ei nähta ette mingit erikaitset ja teistes põhineb see erinevatel riiklikest ja kohalikest, sektoripõhistest või -ülestest eeskirjadest lähtuvatel määratlustel, menetlustel ja kaitsetasemel, mis moonutavad ja kahjustavad ühtse turu arengut, ühesugust kaitset, võrdsetel tingimustel toimivat tulemuslikku konkurentsi ning takistavad tarbijatele täpse, tõese ja võrreldava teabe andmist, mis aitaks neil teha teadlikumaid otsuseid, ning piiravad tarbijakaitset; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et mittepõllumajanduslikele toodetele kohaldatava geograafilise tähise kaitse ühtse ELi süsteemi puudumine on põhjustanud ebapiisava ja tugevalt killustunud Euroopa raamistiku tekke, kus osades liikmesriikides ei nähta ette mingit erikaitset ja teistes põhineb see erinevatel riiklikest ja kohalikest, sektoripõhistest või -ülestest eeskirjadest lähtuvatel määratlustel, menetlustel ja kaitsetasemel, mis moonutavad ja kahjustavad ühtse turu arengut, ühesugust kaitset, võrdsetel tingimustel toimivat tulemuslikku konkurentsi ning takistavad tarbijatele täpse, tõese ja võrreldava teabe andmist, mis aitaks neil teha teadlikumaid otsuseid, ning piiravad tarbijakaitset;

Sissejuhatus

| 1. | kiidab heaks komisjoni algatuse konsulteerida sidusrühmadega seoses Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse võimaliku laiendamisega mittepõllumajanduslikele toodetele ja selle 2014. aasta oktoobris lõppenud konsultatsiooni tulemused, ning pooldab ELi geograafilise tähise kaitse süsteemi ka mittepõllumajanduslike toodete puhul; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni algatuse konsulteerida sidusrühmadega seoses Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse võimaliku laiendamisega mittepõllumajanduslikele toodetele ja selle 2014. aasta oktoobris lõppenud konsultatsiooni tulemused, ning pooldab ELi geograafilise tähise kaitse süsteemi ka mittepõllumajanduslike toodete puhul;

| 2. | on seisukohal, et kaitsevahend tuleks kehtestada Euroopa tasandil osana laiemast ELi kvaliteettoodete väärtustamise strateegiast, mis põhineks liidu institutsioonide tugevamal kohustusel käsitada tööstust ja käsitööndust Euroopa kasvu ja ühtse turu rajamise arengumootorina, võimaldades väärtustada kohalikke tööstus- ja käsitöötooteid, toetades kohalikku majandusarengut ja tööhõivet asjaomastes valdkondades, edendades turismi ning suurendades tarbijate usaldust; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et kaitsevahend tuleks kehtestada Euroopa tasandil osana laiemast ELi kvaliteettoodete väärtustamise strateegiast, mis põhineks liidu institutsioonide tugevamal kohustusel käsitada tööstust ja käsitööndust Euroopa kasvu ja ühtse turu rajamise arengumootorina, võimaldades väärtustada kohalikke tööstus- ja käsitöötooteid, toetades kohalikku majandusarengut ja tööhõivet asjaomastes valdkondades, edendades turismi ning suurendades tarbijate usaldust;

| 3. | kutsub komisjoni üles esitama viivitamata seadusandliku ettepaneku, mille eesmärk on mittepõllumajanduslikele toodetele kohaldatava geograafilise tähise kaitse ühtse Euroopa süsteemi loomine, võttes aluseks juba läbi viidud sidusrühmade konsulteerimise ja muude analüüside tulemused ning tagades, et igakülgselt võetaks arvesse mõju, mida esitatav uus süsteem avaldab tootjatele, nende konkurentidele, tarbijatele ja liikmesriikidele; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles esitama viivitamata seadusandliku ettepaneku, mille eesmärk on mittepõllumajanduslikele toodetele kohaldatava geograafilise tähise kaitse ühtse Euroopa süsteemi loomine, võttes aluseks juba läbi viidud sidusrühmade konsulteerimise ja muude analüüside tulemused ning tagades, et igakülgselt võetaks arvesse mõju, mida esitatav uus süsteem avaldab tootjatele, nende konkurentidele, tarbijatele ja liikmesriikidele;

| 4. | rõhutab, et sellise õigusakti kehtestamisega peavad kaasnema teavitus- ja kommunikatsioonikampaaniad, et tutvustada tootjatele ja tarbijatele uut tüüpi geograafilisi tähiseid; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et sellise õigusakti kehtestamisega peavad kaasnema teavitus- ja kommunikatsioonikampaaniad, et tutvustada tootjatele ja tarbijatele uut tüüpi geograafilisi tähiseid;

| 5. | on kindlalt veendunud, et geograafilise tähise kaitse laiendamine mittepõllumajanduslikele toodetele mõjutab mitmel viisil positiivselt kodanikke, tarbijaid, tootjaid ja tervet Euroopa majanduslikku ja sotsiaalset struktuuri; |
| --- | --- |

5.

on kindlalt veendunud, et geograafilise tähise kaitse laiendamine mittepõllumajanduslikele toodetele mõjutab mitmel viisil positiivselt kodanikke, tarbijaid, tootjaid ja tervet Euroopa majanduslikku ja sotsiaalset struktuuri;

| 6. | on seisukohal, et selle süsteemiga on võimalik tõhusamalt kaitsta tarbijaid, suurendada nende usaldust märgistatud toodete vastu ja aidata neil läbipaistvuse suurendamise ning eksitavate nimede või kirjelduste kaotamise abil teha toodete ostmise suhtes teadlikumaid otsuseid, eriti kui sellise süsteemi olemasolust antakse tõhusalt teada; usub, et see võiks ka kaasa aidata jälgitavuse parandamisele ning teabe andmisele kvaliteedi, päritolu, tootmismeetodite ja -tingimuste kohta, arvestades et tarbijad pööravad nendele aspektidele üha enam tähelepanu; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et selle süsteemiga on võimalik tõhusamalt kaitsta tarbijaid, suurendada nende usaldust märgistatud toodete vastu ja aidata neil läbipaistvuse suurendamise ning eksitavate nimede või kirjelduste kaotamise abil teha toodete ostmise suhtes teadlikumaid otsuseid, eriti kui sellise süsteemi olemasolust antakse tõhusalt teada; usub, et see võiks ka kaasa aidata jälgitavuse parandamisele ning teabe andmisele kvaliteedi, päritolu, tootmismeetodite ja -tingimuste kohta, arvestades et tarbijad pööravad nendele aspektidele üha enam tähelepanu;

Ühtse kaitse kasulikkus ELi tasandil

| 7. | tuletab meelde, et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitset käsitlevate õigusaktide vastuvõtmine oleks ELi jaoks väga soovitav, et täielikult ära kasutada niisuguste toodete erilisuse ja kvaliteedi kaitsmisest tulenev positiivne majanduslik mõju, anda tarbijatele usaldusväärset teavet nende tootmiskohast ja -meetodist ning kaitsta nendega seotud oskusteavet ja töökohti; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitset käsitlevate õigusaktide vastuvõtmine oleks ELi jaoks väga soovitav, et täielikult ära kasutada niisuguste toodete erilisuse ja kvaliteedi kaitsmisest tulenev positiivne majanduslik mõju, anda tarbijatele usaldusväärset teavet nende tootmiskohast ja -meetodist ning kaitsta nendega seotud oskusteavet ja töökohti;

| 8. | on seisukohal, et sellise õigusaktiga on võimalik edendada innovatsiooni traditsioonilistes tootmisprotsessides ja soodustada traditsiooniliste toodetega seotud uute idufirmade asutamist, samuti aidata kaasa töökohtade jätkusuutlikkusele vähem arenenud valdkondades, pakkudes eelkõige väikestele ja mikroettevõtetele, kes toodavad umbes 80 % traditsioonilistest toodetest, mis võiksid olla geograafilise tähise abil kaitstud, võimaluse tõhusamate turustamistehingute abil müüki suurendada ja julgustades neid tegema suuremat koostööd, arvestades kõnealuse õiguse kollektiivset olemust; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et sellise õigusaktiga on võimalik edendada innovatsiooni traditsioonilistes tootmisprotsessides ja soodustada traditsiooniliste toodetega seotud uute idufirmade asutamist, samuti aidata kaasa töökohtade jätkusuutlikkusele vähem arenenud valdkondades, pakkudes eelkõige väikestele ja mikroettevõtetele, kes toodavad umbes 80 % traditsioonilistest toodetest, mis võiksid olla geograafilise tähise abil kaitstud, võimaluse tõhusamate turustamistehingute abil müüki suurendada ja julgustades neid tegema suuremat koostööd, arvestades kõnealuse õiguse kollektiivset olemust;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et sellega saaks aidata tõhusalt võidelda võltsimise, geograafilise tähise nimetuse väärkasutamise ja muude ebaausate tavade kasutamise vastu, mis eksitavad lõpptarbijat ja mõjuvad kahjulikult eelkõige mikroettevõtetele ja VKEdele, kes toodavad seaduslikult ülekaaluka osa toodetest, mida potentsiaalselt kaitsma hakatakse, ning kellel puuduvad praegu sageli õiguslikud ja rahalised vahendid oma õiguste kaitsmiseks, millel on kahjulikud tagajärjed ka nende ekspordile; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et sellega saaks aidata tõhusalt võidelda võltsimise, geograafilise tähise nimetuse väärkasutamise ja muude ebaausate tavade kasutamise vastu, mis eksitavad lõpptarbijat ja mõjuvad kahjulikult eelkõige mikroettevõtetele ja VKEdele, kes toodavad seaduslikult ülekaaluka osa toodetest, mida potentsiaalselt kaitsma hakatakse, ning kellel puuduvad praegu sageli õiguslikud ja rahalised vahendid oma õiguste kaitsmiseks, millel on kahjulikud tagajärjed ka nende ekspordile;

| 10. | on seisukohal, et sellise kaitsega edendatakse ja lihtsustatakse juurdepääsu ühisturule ja kolmandate riikide turgudele Euroopa käsitöönduslike toodete jaoks, mis on traditsiooniliste teadmiste ja oskuste vili, aidates säilitada tervetele sotsiaalsetele ja territoriaalsetele kogukondadele iseloomulikku väärtuslikku oskusteavet ning kujutavad endast Euroopa ajaloolise, kultuurilise, majandusliku ja sotsiaalse pärandi olulist osa; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et sellise kaitsega edendatakse ja lihtsustatakse juurdepääsu ühisturule ja kolmandate riikide turgudele Euroopa käsitöönduslike toodete jaoks, mis on traditsiooniliste teadmiste ja oskuste vili, aidates säilitada tervetele sotsiaalsetele ja territoriaalsetele kogukondadele iseloomulikku väärtuslikku oskusteavet ning kujutavad endast Euroopa ajaloolise, kultuurilise, majandusliku ja sotsiaalse pärandi olulist osa;

| 11. | on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete ühtne geograafilise tähise kaitse ergutaks tehnoloogia ja majanduse arengut piirkondlikul ja kohalikul tasandil, suurendades traditsiooniliste toodete tootmise alal töötavate inimeste arvu; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete ühtne geograafilise tähise kaitse ergutaks tehnoloogia ja majanduse arengut piirkondlikul ja kohalikul tasandil, suurendades traditsiooniliste toodete tootmise alal töötavate inimeste arvu;

| 12. | rõhutab, et ühtne geograafilise tähise kaitse aitaks kaasa mitte üksnes traditsiooniliste toodete edendamisele, vaid ka neis kasutatavate toormaterjalide kvaliteedi tunnustamisele ja vajadusele tipptaseme järele tootmisprotsessi kõikidel etappidel; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et ühtne geograafilise tähise kaitse aitaks kaasa mitte üksnes traditsiooniliste toodete edendamisele, vaid ka neis kasutatavate toormaterjalide kvaliteedi tunnustamisele ja vajadusele tipptaseme järele tootmisprotsessi kõikidel etappidel;

| 13. | tuletab meelde, et geograafilised tähised on tarbijate jaoks toote kvaliteedi tagatis ning tootjate jaoks tunnustus oskusteabe eest ja kaitsevahend; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et geograafilised tähised on tarbijate jaoks toote kvaliteedi tagatis ning tootjate jaoks tunnustus oskusteabe eest ja kaitsevahend;

| 14. | rõhutab, et mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste ning traditsioonilise kvaliteetse oskusteabe kaitse tunnustamine oleks ühise kaubanduspoliitika raames kasulik nii siseturu kaitsmise kui ka välisturgudele juurdepääsu seisukohast ja see võib olla tõhus vahend VKEde ning käsitöönduslike tootjate toetamiseks jäljendavate ja võltsitud toodete vastu võitlemisel ning sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnakaitse seisukohast kestliku majandusarengu tagamiseks nii ELi piires kui ka väljaspool, samuti ausa konkurentsi ja tarbijakaitse huvides, võimaldades nii toodete autentsust ja kvaliteeti tulemuslikumalt kindlaks teha; leiab, et mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste kaitse ühtne tunnustamine aitaks ühtlasi suurendada tootjapiirkondade sotsiaalset kapitali; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste ning traditsioonilise kvaliteetse oskusteabe kaitse tunnustamine oleks ühise kaubanduspoliitika raames kasulik nii siseturu kaitsmise kui ka välisturgudele juurdepääsu seisukohast ja see võib olla tõhus vahend VKEde ning käsitöönduslike tootjate toetamiseks jäljendavate ja võltsitud toodete vastu võitlemisel ning sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnakaitse seisukohast kestliku majandusarengu tagamiseks nii ELi piires kui ka väljaspool, samuti ausa konkurentsi ja tarbijakaitse huvides, võimaldades nii toodete autentsust ja kvaliteeti tulemuslikumalt kindlaks teha; leiab, et mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste kaitse ühtne tunnustamine aitaks ühtlasi suurendada tootjapiirkondade sotsiaalset kapitali;

| 15. | on seisukohal, et ühtne ELi süsteem võib suurendada kultuuripärandiga seotud kutsealade ligitõmbavust; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et ühtne ELi süsteem võib suurendada kultuuripärandiga seotud kutsealade ligitõmbavust;

| 16. | rõhutab, et traditsioonilise oskusteabe ja tootmise säilitamine võib aidata peatada rahvaarvu vähenemist maapiirkondades ja nende lagunemist ja noorte lahkumist kõnealustest piirkondadest; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et traditsioonilise oskusteabe ja tootmise säilitamine võib aidata peatada rahvaarvu vähenemist maapiirkondades ja nende lagunemist ja noorte lahkumist kõnealustest piirkondadest;

| 17. | rõhutab mittepõllumajanduslike toodete kultuurilisi, hariduslikke, sotsiaalseid ja säästvuse aspekte, mida selle protsessiga hõlmatakse, ning rõhutab vajadust säilitada, edasi anda ja arendada nende toodetega seotud traditsioonilisi teadmisi ja oskusi, julgustades nende integreerimist loovtööstusega, seda ka selleks, et väärtustada materjalide ja lõpptoodete kvaliteeti; nõuab, et nimetust või märki saaksid kasutada kõik asjaomase piirkonna tootjad, kes toodet kirjeldatud viisil toodavad; |
| --- | --- |

17.

rõhutab mittepõllumajanduslike toodete kultuurilisi, hariduslikke, sotsiaalseid ja säästvuse aspekte, mida selle protsessiga hõlmatakse, ning rõhutab vajadust säilitada, edasi anda ja arendada nende toodetega seotud traditsioonilisi teadmisi ja oskusi, julgustades nende integreerimist loovtööstusega, seda ka selleks, et väärtustada materjalide ja lõpptoodete kvaliteeti; nõuab, et nimetust või märki saaksid kasutada kõik asjaomase piirkonna tootjad, kes toodet kirjeldatud viisil toodavad;

| 18. | rõhutab, et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitsmine võimaldab säilitada Euroopa kohalikest ja piirkondlikest traditsioonidest pärinevat kultuurilist ja kunstilist pärandit; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitsmine võimaldab säilitada Euroopa kohalikest ja piirkondlikest traditsioonidest pärinevat kultuurilist ja kunstilist pärandit;

| 19. | tunnustab VKEde üliolulist rolli, kes investeerivad kõrgekvaliteedilisse traditsioonilisse oskusteabesse ja pakuvad kohalikke töökohti ja praktikavõimalusi traditsiooniliste tootmismeetodite edasiandmisel suurt tähtsust omavate oskustöötajate väljaõppeks; tunnustab kõnealuse valdkonna haridusse ja koolitusse investeerimise tähtsust ja julgustab liikmesriike kasutama optimaalselt ära ELi olemasolevaid vahendeid ja programme, et investeerida kohalike ja piirkondlike käsitöö- ja tööstustoodete keskkonnasõbraliku tootmise ja edendamisega tegelevate spetsialistide kutseõppesse; |
| --- | --- |

19.

tunnustab VKEde üliolulist rolli, kes investeerivad kõrgekvaliteedilisse traditsioonilisse oskusteabesse ja pakuvad kohalikke töökohti ja praktikavõimalusi traditsiooniliste tootmismeetodite edasiandmisel suurt tähtsust omavate oskustöötajate väljaõppeks; tunnustab kõnealuse valdkonna haridusse ja koolitusse investeerimise tähtsust ja julgustab liikmesriike kasutama optimaalselt ära ELi olemasolevaid vahendeid ja programme, et investeerida kohalike ja piirkondlike käsitöö- ja tööstustoodete keskkonnasõbraliku tootmise ja edendamisega tegelevate spetsialistide kutseõppesse;

| 20. | julgustab liikmesriike vahetama traditsioonilise käsitöösektori ergutamisele suunatud algatuste loomisel ja toetamisel häid tavasid, mis omakorda võib suurendada teadlikkust kohalikust kultuuripärandist ja ergutada maapiirkondade arengut; |
| --- | --- |

20.

julgustab liikmesriike vahetama traditsioonilise käsitöösektori ergutamisele suunatud algatuste loomisel ja toetamisel häid tavasid, mis omakorda võib suurendada teadlikkust kohalikust kultuuripärandist ja ergutada maapiirkondade arengut;

| 21. | rõhutab asjaolu, et hästi tuntud geograafiline tähis võib aidata paremini edendada Euroopa kultuuriradasid; |
| --- | --- |

21.

rõhutab asjaolu, et hästi tuntud geograafiline tähis võib aidata paremini edendada Euroopa kultuuriradasid;

| 22. | palub komisjonil ja liikmesriikidel väärtustada piirkondade- ja riikidevahelist koostööd ja parimate tavade vahetamist mittepõllumajanduslike toodete klastrite ja samalaadsete tarneahelate vahel; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil ja liikmesriikidel väärtustada piirkondade- ja riikidevahelist koostööd ja parimate tavade vahetamist mittepõllumajanduslike toodete klastrite ja samalaadsete tarneahelate vahel;

| 23. | rõhutab, et geograafilised tähised on intellektuaalse autoriõiguse laiemas kontekstis olulised, sest võimaldavad kaitsta kohalikku väärtust, kaasa arvatud taristu ja tööhõive, parandada piirkondlikku arengut ja suurendada jälgitavust, läbipaistvust ning tarbijate teavitamist; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et geograafilised tähised on intellektuaalse autoriõiguse laiemas kontekstis olulised, sest võimaldavad kaitsta kohalikku väärtust, kaasa arvatud taristu ja tööhõive, parandada piirkondlikku arengut ja suurendada jälgitavust, läbipaistvust ning tarbijate teavitamist;

| 24. | märgib, et oma päritolu või maa-alaga seotud tööstus- ja käsitöötooted on paljude ELi piirkondade majandus- ja ühiskonnaelu oluline osa, sest annavad eriti maapiirkondades võimaluse vahetult kohaliku eluviisiga seotud tegevuseks, mida ei ole võimalik mujale üle viia; rõhutab, et Euroopa tasandi kaitsesüsteemi vastuvõtmine oma päritolu või territooriumiga seotud tööstus- ja käsitöötoodete kaitsmiseks võimaldaks säilitada nende toodete originaalsust ja takistada nende standardiseerimist; |
| --- | --- |

24.

märgib, et oma päritolu või maa-alaga seotud tööstus- ja käsitöötooted on paljude ELi piirkondade majandus- ja ühiskonnaelu oluline osa, sest annavad eriti maapiirkondades võimaluse vahetult kohaliku eluviisiga seotud tegevuseks, mida ei ole võimalik mujale üle viia; rõhutab, et Euroopa tasandi kaitsesüsteemi vastuvõtmine oma päritolu või territooriumiga seotud tööstus- ja käsitöötoodete kaitsmiseks võimaldaks säilitada nende toodete originaalsust ja takistada nende standardiseerimist;

Suhted kolmandate riikidega

| 25. | on seisukohal, et ELi tulevastesse kaubanduslepingutesse kolmandate riikidega tuleks lisada avatud loetelud kõikide geograafilise tähisega kaitstud põllumajanduslike ja mittepõllumajanduslike toodete kohta; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et ELi tulevastesse kaubanduslepingutesse kolmandate riikidega tuleks lisada avatud loetelud kõikide geograafilise tähisega kaitstud põllumajanduslike ja mittepõllumajanduslike toodete kohta;

| 26. | on seisukohal, et see avaldaks positiivset mõju ka ELi kaubandussuhetele kolmandate riikidega, mis on juba loodud või mille üle peetakse läbirääkimisi, võimaldades ELil saavutada selliste toodete jaoks ka rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimiste raames võrdväärse kaitse; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et see avaldaks positiivset mõju ka ELi kaubandussuhetele kolmandate riikidega, mis on juba loodud või mille üle peetakse läbirääkimisi, võimaldades ELil saavutada selliste toodete jaoks ka rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimiste raames võrdväärse kaitse;

| 27. | on veendunud, et ELi geograafilise tähise kaitse laiendamine mittepõllumajanduslikele toodetele aitaks ergutada ELi eksporti ja suurendada turuosa, samuti saavutada kõnealuste toodete rahvusvahelist tuntust ning kujundada kaubanduse ja kaubandusläbirääkimiste kaudu nende kui kvaliteettoodete mainet; |
| --- | --- |

27.

on veendunud, et ELi geograafilise tähise kaitse laiendamine mittepõllumajanduslikele toodetele aitaks ergutada ELi eksporti ja suurendada turuosa, samuti saavutada kõnealuste toodete rahvusvahelist tuntust ning kujundada kaubanduse ja kaubandusläbirääkimiste kaudu nende kui kvaliteettoodete mainet;

| 28. | on veendunud, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste kaitse ELi tasandil annaks liidule WTOs parema positsiooni, et nõuda standardse kaitsetaseme suurendamist, ning võiks positiivselt uuendada arutelu mitmepoolse geograafiliste tähiste registri moodustamise üle Doha arengukava raames, olles täielikus kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide (TRIPS) lepinguga; |
| --- | --- |

28.

on veendunud, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste kaitse ELi tasandil annaks liidule WTOs parema positsiooni, et nõuda standardse kaitsetaseme suurendamist, ning võiks positiivselt uuendada arutelu mitmepoolse geograafiliste tähiste registri moodustamise üle Doha arengukava raames, olles täielikus kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide (TRIPS) lepinguga;

| 29. | on veendunud, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste kaitsega peaks kaasnema tulemuslikum intellektuaalomandi kaitse ja jõustamise strateegia kolmandates riikides, et tõhustada võltsitud või jäljendavate toodete vastase võitluse meetmeid; |
| --- | --- |

29.

on veendunud, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste kaitsega peaks kaasnema tulemuslikum intellektuaalomandi kaitse ja jõustamise strateegia kolmandates riikides, et tõhustada võltsitud või jäljendavate toodete vastase võitluse meetmeid;

| 30. | on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste ühtne kaitse ELis annaks eelise läbirääkimistel kolmandate riikidega, ja rõhutab, et mõned ELi tähtsamad partnerid, nagu India ja Hiina, on juba geograafilise tähise kaitsmise süsteemi kasutusele võtnud; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste ühtne kaitse ELis annaks eelise läbirääkimistel kolmandate riikidega, ja rõhutab, et mõned ELi tähtsamad partnerid, nagu India ja Hiina, on juba geograafilise tähise kaitsmise süsteemi kasutusele võtnud;

| 31. | kutsub komisjoni üles lisama oma tulevasse ELi kaubandus- ja investeerimisstrateegia teemalisse teatisse ühtse ja hästi läbimõeldud strateegia, mis hõlmab kõiki geograafilisi tähiseid ja tagab nendest kinnipidamise ja nende tunnustamise; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles lisama oma tulevasse ELi kaubandus- ja investeerimisstrateegia teemalisse teatisse ühtse ja hästi läbimõeldud strateegia, mis hõlmab kõiki geograafilisi tähiseid ja tagab nendest kinnipidamise ja nende tunnustamise;

| 32. | on arvamusel, et geograafiliste tähiste kaitse laiendamine mittepõllumajanduslikele toodetele võib aidata tugevdada ja muuta järjekindlamaks ELi sellealast positsiooni rahvusvahelisel tasandil nii kahepoolsete kui ka mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste vallas, lõppeesmärgiga kindlustada kõikide Euroopa kvaliteettoodete kaitse väljaspool ELi; on arvamusel, et geograafilise tähisega kaitstud nii põllumajanduslikke kui ka mittepõllumajanduslikke tooteid tuleks edasiste ELi kaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel täielikult arvesse võtta; on seisukohal, et terviklik ELi geograafiliste tähiste süsteem võib edendada toodete rahvusvahelise kaubanduse laiendamist ning hõlbustada ühiste reklaamikampaaniate läbiviimist väljaspool ELi; |
| --- | --- |

32.

on arvamusel, et geograafiliste tähiste kaitse laiendamine mittepõllumajanduslikele toodetele võib aidata tugevdada ja muuta järjekindlamaks ELi sellealast positsiooni rahvusvahelisel tasandil nii kahepoolsete kui ka mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste vallas, lõppeesmärgiga kindlustada kõikide Euroopa kvaliteettoodete kaitse väljaspool ELi; on arvamusel, et geograafilise tähisega kaitstud nii põllumajanduslikke kui ka mittepõllumajanduslikke tooteid tuleks edasiste ELi kaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel täielikult arvesse võtta; on seisukohal, et terviklik ELi geograafiliste tähiste süsteem võib edendada toodete rahvusvahelise kaubanduse laiendamist ning hõlbustada ühiste reklaamikampaaniate läbiviimist väljaspool ELi;

Üldpõhimõtted

| 33. | rõhutab, et geograafilised tähised on oluline vahend tarbijatele parema jälgitavuse, läbipaistvuse ja teabe pakkumiseks, ELi piir- ja paikkondade tuntuse tõstmiseks sotsiaalselt ja keskkonnakaitse seisukohast kestlikuma lähenemisviisi abil majandusarengule ning geograafiliste tähiste võtmerolli arendamiseks ELi kaubanduspoliitikas; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et geograafilised tähised on oluline vahend tarbijatele parema jälgitavuse, läbipaistvuse ja teabe pakkumiseks, ELi piir- ja paikkondade tuntuse tõstmiseks sotsiaalselt ja keskkonnakaitse seisukohast kestlikuma lähenemisviisi abil majandusarengule ning geograafiliste tähiste võtmerolli arendamiseks ELi kaubanduspoliitikas;

| 34. | on veendunud, et see süsteem peab põhinema parimatel tavadel ning läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel põhimõtetel ning võib olla tõhus vahend jäljendavate ja võltsitud toodete vastu võitlemisel ning sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnakaitse seisukohast kestliku majandusarengu tagamiseks nii ELi piires kui ka väljaspool, samuti tarbijakaitse edendamisel; |
| --- | --- |

34.

on veendunud, et see süsteem peab põhinema parimatel tavadel ning läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel põhimõtetel ning võib olla tõhus vahend jäljendavate ja võltsitud toodete vastu võitlemisel ning sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnakaitse seisukohast kestliku majandusarengu tagamiseks nii ELi piires kui ka väljaspool, samuti tarbijakaitse edendamisel;

| 35. | palub komisjonil kasutada põllumajandus- ja toiduainesektoris saadud kogemustest õpitut, et töötada välja süsteem, mis põhineb parimatel tavadel, läbipaistvus- ja mittediskrimineerimispõhimõtetel ning mis on läbipaistev, tõhus, paindlik ja ei tekita tarbetut halduskoormust ning heidutavaid kulusid tootjatele, kes otsustavad vabatahtlikult registreerida toote geograafilise tähise kaitse süsteemis; on lisaks sellele arvamusel, et sellise süsteemiga tuleks tagada ranged kontrollid ja suurim võimalik läbipaistvus ning see peaks hõlmama asjakohaseid vahendeid pettustega tegelemiseks; palub komisjonil sellega seoses kohaldada mistahes kaitsesüsteemi suhtes sektorivälist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil kasutada põllumajandus- ja toiduainesektoris saadud kogemustest õpitut, et töötada välja süsteem, mis põhineb parimatel tavadel, läbipaistvus- ja mittediskrimineerimispõhimõtetel ning mis on läbipaistev, tõhus, paindlik ja ei tekita tarbetut halduskoormust ning heidutavaid kulusid tootjatele, kes otsustavad vabatahtlikult registreerida toote geograafilise tähise kaitse süsteemis; on lisaks sellele arvamusel, et sellise süsteemiga tuleks tagada ranged kontrollid ja suurim võimalik läbipaistvus ning see peaks hõlmama asjakohaseid vahendeid pettustega tegelemiseks; palub komisjonil sellega seoses kohaldada mistahes kaitsesüsteemi suhtes sektorivälist lähenemisviisi;

| 36. | on seisukohal, et uus süsteem peaks – samamoodi nagu see toimis põllumajanduslike toiduainete puhul – olema kvaliteetset toodet soovivatele tarbijatele intuitiivselt tajutav tagatis toote autentsuse ja päritolu kohta, millel on asjaomase geograafilise piirkonnaga tugev seos ning mis põhineb usaldusväärsel ja selgel teabel; on seisukohal, et mittepõllumajanduslikele toodetele kohaldatava geograafilise tähise kaitse ühtse Euroopa süsteemi tulemuslikkus sõltub sellest, kas kogu vajalik teave selle süsteemi kohta jõuab tootjate ja tarbijateni; rõhutab, et süsteem peab olema läbipaistev ja tagama kättesaadava kaitse, sest see on tarbijate ja tootjate usalduse põhitegur; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et uus süsteem peaks – samamoodi nagu see toimis põllumajanduslike toiduainete puhul – olema kvaliteetset toodet soovivatele tarbijatele intuitiivselt tajutav tagatis toote autentsuse ja päritolu kohta, millel on asjaomase geograafilise piirkonnaga tugev seos ning mis põhineb usaldusväärsel ja selgel teabel; on seisukohal, et mittepõllumajanduslikele toodetele kohaldatava geograafilise tähise kaitse ühtse Euroopa süsteemi tulemuslikkus sõltub sellest, kas kogu vajalik teave selle süsteemi kohta jõuab tootjate ja tarbijateni; rõhutab, et süsteem peab olema läbipaistev ja tagama kättesaadava kaitse, sest see on tarbijate ja tootjate usalduse põhitegur;

| 37. | on seisukohal, et hankeid korraldavad asutused võiksid kasutada toodete kvaliteedi ja päritolu sertifitseerimise süsteemi Euroopa uues hankealases õigusraamistikus tehniliste kirjelduste, sertifikaatide ja hankelepingute sõlmimise kriteeriumide puhul, eriti kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et hankeid korraldavad asutused võiksid kasutada toodete kvaliteedi ja päritolu sertifitseerimise süsteemi Euroopa uues hankealases õigusraamistikus tehniliste kirjelduste, sertifikaatide ja hankelepingute sõlmimise kriteeriumide puhul, eriti kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 38. | nõuab, et neile toodetele pöörataks ka territoriaalse arengu, teadustegevuse ja innovatsiooni projektides ning raamprogrammi „Horisont 2020“ ja ühtekuuluvusfondi rahaliste vahendite eraldamisel eelistähelepanu; |
| --- | --- |

38.

nõuab, et neile toodetele pöörataks ka territoriaalse arengu, teadustegevuse ja innovatsiooni projektides ning raamprogrammi „Horisont 2020“ ja ühtekuuluvusfondi rahaliste vahendite eraldamisel eelistähelepanu;

| 39. | on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste kaitse ELi tasandi süsteem, mis on järjepidev, lihtne, läbipaistev ning bürokraatlikult ja majanduslikult vähekoormav, nii et eelkõige VKEd sellele ligi pääseksid, võimaldaks ELil saavutada rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel selliste Euroopa päritoluga toodete jaoks samasuguse kaitse ka väljaspool ELi ning annaks märgatava eelise vabakaubanduslepingute läbirääkimisteks kahepoolselt ELi kaubanduspartneritega ning mitmepoolselt WTO raames; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste kaitse ELi tasandi süsteem, mis on järjepidev, lihtne, läbipaistev ning bürokraatlikult ja majanduslikult vähekoormav, nii et eelkõige VKEd sellele ligi pääseksid, võimaldaks ELil saavutada rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel selliste Euroopa päritoluga toodete jaoks samasuguse kaitse ka väljaspool ELi ning annaks märgatava eelise vabakaubanduslepingute läbirääkimisteks kahepoolselt ELi kaubanduspartneritega ning mitmepoolselt WTO raames;

| 40. | on seisukohal, et mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste ühtse kaitse loomine ELi tasandil, mis hõlmaks ELi tasandil tunnustatud ühiseid määratlusi, registreerimiskorda ja -tasusid, kaitse ulatust ja jõustamisvahendeid ning mittepõllumajandusliku geograafilise tähise staatuse andmise üle otsustava usaldusväärse asutuse loomist, sealjuures lõdvendamata 15 liikmesriigis juba kehtivaid kaitsestandardeid, oleks parim viis tõhusamaks tegutsemiseks nii ELis kui ka läbirääkimistel kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste ühtse kaitse loomine ELi tasandil, mis hõlmaks ELi tasandil tunnustatud ühiseid määratlusi, registreerimiskorda ja -tasusid, kaitse ulatust ja jõustamisvahendeid ning mittepõllumajandusliku geograafilise tähise staatuse andmise üle otsustava usaldusväärse asutuse loomist, sealjuures lõdvendamata 15 liikmesriigis juba kehtivaid kaitsestandardeid, oleks parim viis tõhusamaks tegutsemiseks nii ELis kui ka läbirääkimistel kolmandate riikidega;

Kohaldamisala

| 41. | kinnitab uuesti, et seos territooriumiga on vältimatult vajalik, et oleks võimalik teha kindlaks oskusteave ja osutada toote kvaliteedile, ehtsusele ja omadustele; |
| --- | --- |

41.

kinnitab uuesti, et seos territooriumiga on vältimatult vajalik, et oleks võimalik teha kindlaks oskusteave ja osutada toote kvaliteedile, ehtsusele ja omadustele;

| 42. | pooldab laiemat määratlust, mis võimaldaks tunnustada seost toote ja geograafilise tähisega hõlmatud geograafilise ala vahel; on seisukohal, et ELi tasandi kaitsesüsteemi kohaldamisala peaks laiendama, mis võimaldaks hõlmata ka mittegeograafilisi nimetusi, mis on siiski konkreetse kohaga ühetähenduslikult seotud; |
| --- | --- |

42.

pooldab laiemat määratlust, mis võimaldaks tunnustada seost toote ja geograafilise tähisega hõlmatud geograafilise ala vahel; on seisukohal, et ELi tasandi kaitsesüsteemi kohaldamisala peaks laiendama, mis võimaldaks hõlmata ka mittegeograafilisi nimetusi, mis on siiski konkreetse kohaga ühetähenduslikult seotud;

| 43. | on seisukohal, et kaitsekava peaks hõlmama tekstita märgistuste või tunnuste geograafilise tähise kaitse, mis on ühemõtteliselt seotud teatava piirkonnaga; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et kaitsekava peaks hõlmama tekstita märgistuste või tunnuste geograafilise tähise kaitse, mis on ühemõtteliselt seotud teatava piirkonnaga;

| 44. | rõhutab, et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise märgis/tunnus/märk/logo peab olema lihtne ja kergesti äratuntav, kajastama toodete piirkondlikku/kohalikku identiteeti ning olema kirjutatud vähemalt toote päritolukoha ning selle riigi keeles, kuhu seda eksporditakse; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise märgis/tunnus/märk/logo peab olema lihtne ja kergesti äratuntav, kajastama toodete piirkondlikku/kohalikku identiteeti ning olema kirjutatud vähemalt toote päritolukoha ning selle riigi keeles, kuhu seda eksporditakse;

| 45. | rõhutab, et geograafilise tähise kaitse alt peavad välja jääma teatud tähised, nagu üldmõisted ja homonüümsed geograafilised tähised; lisab sellega seoses, et eeskujuks võiksid olla määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 6 lõigetes 1, 3 ja 4 esitatud erandid seoses põllumajandustoodete geograafiliste tähistega; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et geograafilise tähise kaitse alt peavad välja jääma teatud tähised, nagu üldmõisted ja homonüümsed geograafilised tähised; lisab sellega seoses, et eeskujuks võiksid olla määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 6 lõigetes 1, 3 ja 4 esitatud erandid seoses põllumajandustoodete geograafiliste tähistega;

Registreerimisprotsess

| 46. | nõuab kohustuslikku registreerimisprotsessi, kuna see pakuks suuremat kindlustunnet, eriti seoses õiguste jõustamisega võimaliku vaidluse korral; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut toodete kõige tõhusama, lihtsama, kasulikuma ja kättesaadavama toodete registreerimismehhanismi kohta, ning tagama, et süsteem tagaks taskukohased, selged ja läbipaistvad registreerimis-, muutmis- ja tühistamismenetlused, andes seega sidusrühmadele õiguslikud tagatised; kutsub komisjoni üles viima läbi põhjalikku hindamist eesmärgiga viia finants- ja haldustöö koormus sidusrühmade jaoks miinimumini; |
| --- | --- |

46.

nõuab kohustuslikku registreerimisprotsessi, kuna see pakuks suuremat kindlustunnet, eriti seoses õiguste jõustamisega võimaliku vaidluse korral; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut toodete kõige tõhusama, lihtsama, kasulikuma ja kättesaadavama toodete registreerimismehhanismi kohta, ning tagama, et süsteem tagaks taskukohased, selged ja läbipaistvad registreerimis-, muutmis- ja tühistamismenetlused, andes seega sidusrühmadele õiguslikud tagatised; kutsub komisjoni üles viima läbi põhjalikku hindamist eesmärgiga viia finants- ja haldustöö koormus sidusrühmade jaoks miinimumini;

| 47. | rõhutab, et sellise süsteemiga peaks kaasnema ühtse, standarditud ja avaliku Euroopa registri loomine geograafilise tähise kaitse saanud mittepõllumajanduslike toodete jaoks, et toetada käsitöönduslikke tooteid ning teavitada ja kaitsta nii tarbijaid ja tootjaid, vältides samal ajal ebavajalikku halduskoormust; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et sellise süsteemiga peaks kaasnema ühtse, standarditud ja avaliku Euroopa registri loomine geograafilise tähise kaitse saanud mittepõllumajanduslike toodete jaoks, et toetada käsitöönduslikke tooteid ning teavitada ja kaitsta nii tarbijaid ja tootjaid, vältides samal ajal ebavajalikku halduskoormust;

| 48. | rõhutab lisaks, et kõnealuse süsteemi puhul tuleks kasutada sektoriülest lähenemisviisi võimalikult suure majandusliku ja sotsiaalse mõju saavutamiseks ning see peaks märkimisväärselt tugevdama olemasolevat seost toote ja selle päritolupiirkonna vahel ning suurendama läbipaistvust, et suurendada toote usaldusväärsust ja autentsust ning tagada selle päritolu ja jälgitavus; juhib tähelepanu vajadusele viia pärast geograafilise tähise andmist läbi korrapäraseid kontrolle veendumaks, et kaitstud geograafilise tähise kaitse saamiseks vajalikud kriteeriumid on endiselt täidetud; |
| --- | --- |

48.

rõhutab lisaks, et kõnealuse süsteemi puhul tuleks kasutada sektoriülest lähenemisviisi võimalikult suure majandusliku ja sotsiaalse mõju saavutamiseks ning see peaks märkimisväärselt tugevdama olemasolevat seost toote ja selle päritolupiirkonna vahel ning suurendama läbipaistvust, et suurendada toote usaldusväärsust ja autentsust ning tagada selle päritolu ja jälgitavus; juhib tähelepanu vajadusele viia pärast geograafilise tähise andmist läbi korrapäraseid kontrolle veendumaks, et kaitstud geograafilise tähise kaitse saamiseks vajalikud kriteeriumid on endiselt täidetud;

| 49. | on veendunud, et registreerimine peaks toimuma kahes etapis: esiteks peavad riiklikud või piirkondlikud ametiasutused viima läbi kohapealse kontrolli veendumaks, et ei oleks vastuolu teatavate konkreetsete omadustega; ning teiseks peab olema ühtne Euroopa registreerimissüsteem, millega tagatakse vastavus kogu ELis kehtivate ühtsete kriteeriumidega; |
| --- | --- |

49.

on veendunud, et registreerimine peaks toimuma kahes etapis: esiteks peavad riiklikud või piirkondlikud ametiasutused viima läbi kohapealse kontrolli veendumaks, et ei oleks vastuolu teatavate konkreetsete omadustega; ning teiseks peab olema ühtne Euroopa registreerimissüsteem, millega tagatakse vastavus kogu ELis kehtivate ühtsete kriteeriumidega;

| 50. | teeb ettepaneku, et komisjon uuriks võimalust anda seoses sellega ka põllumajanduslike geograafiliste tähiste registreerimise üle Siseturu Ühtlustamise Ametile; teeb ettepaneku, et liidu tasandil haldaks eelkirjeldatud süsteemi Siseturu Ühtlustamise Amet; |
| --- | --- |

50.

teeb ettepaneku, et komisjon uuriks võimalust anda seoses sellega ka põllumajanduslike geograafiliste tähiste registreerimise üle Siseturu Ühtlustamise Ametile; teeb ettepaneku, et liidu tasandil haldaks eelkirjeldatud süsteemi Siseturu Ühtlustamise Amet;

| 51. | rõhutab, et süsteem peaks piirama maksumust ja halduskoormust ettevõtjate jaoks, kuid pakkuma samal ajal tarbijatele piisavaid tagatisi ning aitama neil toodete ostmise suhtes teadlikumaid otsuseid teha; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et süsteem peaks piirama maksumust ja halduskoormust ettevõtjate jaoks, kuid pakkuma samal ajal tarbijatele piisavaid tagatisi ning aitama neil toodete ostmise suhtes teadlikumaid otsuseid teha;

| 52. | on seisukohal, et eelkirjeldatud liiki süsteem peaks jätma geograafilise tähise loomise algatuse asjaomaste ettevõtjate hooleks, eelkõige seoses tootespetsifikaadi määratlemisega, millele geograafiline tähis peaks vastama; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et eelkirjeldatud liiki süsteem peaks jätma geograafilise tähise loomise algatuse asjaomaste ettevõtjate hooleks, eelkõige seoses tootespetsifikaadi määratlemisega, millele geograafiline tähis peaks vastama;

| 53. | toetab spetsifikaadis esitatud tingimuste suhtes paindlikku lähenemisviisi, et mitte piirata, vaid pigem julgustada tootmisprotsessis toimuvaid arenguid ja tulevasi uuendusi, tingimusel et see ei mõju negatiivselt lõpptoote kvaliteedile ja autentsusele; |
| --- | --- |

53.

toetab spetsifikaadis esitatud tingimuste suhtes paindlikku lähenemisviisi, et mitte piirata, vaid pigem julgustada tootmisprotsessis toimuvaid arenguid ja tulevasi uuendusi, tingimusel et see ei mõju negatiivselt lõpptoote kvaliteedile ja autentsusele;

| 54. | on seisukohal, et spetsifikaat peaks sisaldama vähemalt järgmisi kriteeriume: kasutatud toormaterjal, tootmisprotsessi kirjeldus, tõendus seose kohta konkreetse piirkonnaga ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse elemendid; |
| --- | --- |

54.

on seisukohal, et spetsifikaat peaks sisaldama vähemalt järgmisi kriteeriume: kasutatud toormaterjal, tootmisprotsessi kirjeldus, tõendus seose kohta konkreetse piirkonnaga ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse elemendid;

| 55. | teeb ettepaneku, et tootjad ja nende liidud ning kaubanduskojad peaksid olema need sidusrühmad, kellel võimaldatakse esimeses järjekorras taotleda mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste registreerimist; |
| --- | --- |

55.

teeb ettepaneku, et tootjad ja nende liidud ning kaubanduskojad peaksid olema need sidusrühmad, kellel võimaldatakse esimeses järjekorras taotleda mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste registreerimist;

| 56. | on seisukohal, et tootjatelt võiks küsida geograafiliste tähise taotlemisel tasu, eeldusel et tegemist on ühekordse tasuga, mis on õiglane võrreldes tekkinud kuludega ja mida kohaldatakse ühtmoodi kogu ELis; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et tootjatelt võiks küsida geograafiliste tähise taotlemisel tasu, eeldusel et tegemist on ühekordse tasuga, mis on õiglane võrreldes tekkinud kuludega ja mida kohaldatakse ühtmoodi kogu ELis;

Kontrollimeetmed

| 57. | leiab, et tuleks ette näha ka vastavad vahendid, et muuta sellise õigusaktiga tagatud kaitse tõeliselt tulemuslikuks, olenemata sellest, millises vormis kuritarvituste korral toodete turustamine ka ei toimuks; rõhutab vajadust tagada geograafiliste tähiste sama tõhus kaitse ka digitaalturul; |
| --- | --- |

57.

leiab, et tuleks ette näha ka vastavad vahendid, et muuta sellise õigusaktiga tagatud kaitse tõeliselt tulemuslikuks, olenemata sellest, millises vormis kuritarvituste korral toodete turustamine ka ei toimuks; rõhutab vajadust tagada geograafiliste tähiste sama tõhus kaitse ka digitaalturul;

| 58. | rõhutab kvaliteedikontrolli asjakohasust seoses märkimisväärsete erinevustega põllumajanduslike ja mittepõllumajanduslike toodete vahel (nt tootjate arv); |
| --- | --- |

58.

rõhutab kvaliteedikontrolli asjakohasust seoses märkimisväärsete erinevustega põllumajanduslike ja mittepõllumajanduslike toodete vahel (nt tootjate arv);

| 59. | toetab lisaks kontrolli, rikkumiste ja karistuste süsteemi kehtestamist Euroopas turustatavate geograafiliste tähistega toodete jälgimiseks; |
| --- | --- |

59.

toetab lisaks kontrolli, rikkumiste ja karistuste süsteemi kehtestamist Euroopas turustatavate geograafiliste tähistega toodete jälgimiseks;

| 60. | on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitse maksimeerimiseks peaks kehtima geograafilise tähise ebaõige kasutamise keeld, mitte üksnes siis, kui on oht tarbijate eksitamiseks või kui on tegu ebaausa konkurentsiga, vaid isegi juhtudel, kui toote tegelik päritolu on selgelt tähistatud; teeb seetõttu ettepaneku, et intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artiklis 23 sätestatud täiendavat kaitset, mida algselt kohaldati üksnes veinidele ja kangetele alkohoolsetele jookidele, laiendataks ka mittepõllumajanduslikele toodetele; |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitse maksimeerimiseks peaks kehtima geograafilise tähise ebaõige kasutamise keeld, mitte üksnes siis, kui on oht tarbijate eksitamiseks või kui on tegu ebaausa konkurentsiga, vaid isegi juhtudel, kui toote tegelik päritolu on selgelt tähistatud; teeb seetõttu ettepaneku, et intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artiklis 23 sätestatud täiendavat kaitset, mida algselt kohaldati üksnes veinidele ja kangetele alkohoolsetele jookidele, laiendataks ka mittepõllumajanduslikele toodetele;

| 61. | soovitab võtta kasutusele huvitatud poolte jaoks avatud menetluse, millega oleks võimalik geograafiliste tähiste registreerimist vaidlustada; |
| --- | --- |

61.

soovitab võtta kasutusele huvitatud poolte jaoks avatud menetluse, millega oleks võimalik geograafiliste tähiste registreerimist vaidlustada;

| 62. | on seisukohal, et see hõlbustaks tõhusate kontrollimenetluste kehtestamist, suurendades nii tarbijate ja tootjate võimalusi ennast kaitsta võltsimise, jäljendamise ja teiste kuritarvitamise vastu; |
| --- | --- |

62.

on seisukohal, et see hõlbustaks tõhusate kontrollimenetluste kehtestamist, suurendades nii tarbijate ja tootjate võimalusi ennast kaitsta võltsimise, jäljendamise ja teiste kuritarvitamise vastu;

Varasemate õigustega kooseksisteerimine

| 63. | on seisukohal, et mis tahes edaspidised geograafilised tähised peavad eksisteerima kõrvuti juba olemasolevate õigustega ning peaksid arvesse võtma praegu ELis riiklikul ja kohalikul tasandil kehtivaid parimaid tavasid; |
| --- | --- |

63.

on seisukohal, et mis tahes edaspidised geograafilised tähised peavad eksisteerima kõrvuti juba olemasolevate õigustega ning peaksid arvesse võtma praegu ELis riiklikul ja kohalikul tasandil kehtivaid parimaid tavasid;

| 64. | rõhutab, et kaubamärkide ja geograafiliste tähiste suhe peab olema selgelt määratletud, et vältida konflikte; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et kaubamärkide ja geograafiliste tähiste suhe peab olema selgelt määratletud, et vältida konflikte;

| 65. | soovitab kaubamärkide ja geograafiliste tähiste suhte eeskirju kohaldada ka mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitsele; |
| --- | --- |

65.

soovitab kaubamärkide ja geograafiliste tähiste suhte eeskirju kohaldada ka mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitsele;

| 66. | teeb ettepaneku, et neile liikmesriikidele, kes juba pakuvad kaitset, tuleks anda vajalik aeg nõuetega kohanemiseks, kohaldades samal ajal üleminekukorda, millega nähtaks ette kahe süsteemi kooseksisteerimine enne täielikku üleminekut ELi mehhanismile; |
| --- | --- |

66.

teeb ettepaneku, et neile liikmesriikidele, kes juba pakuvad kaitset, tuleks anda vajalik aeg nõuetega kohanemiseks, kohaldades samal ajal üleminekukorda, millega nähtaks ette kahe süsteemi kooseksisteerimine enne täielikku üleminekut ELi mehhanismile;

o

o o

| 67. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

67.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

(3)  ELT L 39, 13.2.2008, lk 16.

(4)  ELT L 84, 20.3.2014, lk 14.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/11

---

P8_TA(2015)0336

Arenguriikide kohalike omavalitsuste roll arengukoostöös

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon arenguriikide kohalike omavalitsuste rolli kohta arengukoostöös (2015/2004(INI))

(2017/C 349/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 2014. aasta juulis vastu võetud ÜRO säästva arengu eesmärkide avatud töörühma aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta juulis vastu võetud ÜRO säästva arengu eesmärkide avatud töörühma aruannet,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (1),

| — | võttes arvesse 8. augustil 2014. aastal vastu võetud säästva arengu rahastamise valitsustevahelise ekspertide komitee aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. augustil 2014. aastal vastu võetud säästva arengu rahastamise valitsustevahelise ekspertide komitee aruannet,

| — | võttes arvesse 2014. aasta juulis avaldatud säästva arengu kõrgetasemelise poliitilise foorumi ministrite deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta juulis avaldatud säästva arengu kõrgetasemelise poliitilise foorumi ministrite deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 2014. aasta aruannet aastatuhande arengueesmärkide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2014. aasta aruannet aastatuhande arengueesmärkide kohta,

| — | võttes arvesse 2014. aasta aprillis Mexicos toimunud tulemusliku arengukoostöö ülemaailmse partnerluse (GPEDC) kõrgetasemelise kohtumise lõppdokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta aprillis Mexicos toimunud tulemusliku arengukoostöö ülemaailmse partnerluse (GPEDC) kõrgetasemelise kohtumise lõppdokumenti,

| — | võttes arvesse 31. oktoobri 2014. aasta aruannet „Dialoog 2015. aasta järgse arengukava kohalikule tasandile viimise teemal“, mille koostasid ÜRO Arenguprogramm, ülemaailmne töökond (2) ja ÜRO Elukeskkonnaprogramm (Habitat), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. oktoobri 2014. aasta aruannet „Dialoog 2015. aasta järgse arengukava kohalikule tasandile viimise teemal“, mille koostasid ÜRO Arenguprogramm, ülemaailmne töökond (2) ja ÜRO Elukeskkonnaprogramm (Habitat),

| — | võttes arvesse ÜRO arengurühma 2014. aasta aruannet „2015. aasta järgse arengukava elluviimine: riikliku ja kohaliku tasandi võimalused“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO arengurühma 2014. aasta aruannet „2015. aasta järgse arengukava elluviimine: riikliku ja kohaliku tasandi võimalused“,

| — | võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi 2014. aasta inimarengu aruannet pealkirjaga: „Jätkuv inimareng. Nõrkuste vähendamine ja vastupanuvõime tekitamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi 2014. aasta inimarengu aruannet pealkirjaga: „Jätkuv inimareng. Nõrkuste vähendamine ja vastupanuvõime tekitamine“,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri kokkuvõtvat aruannet 2015. aasta järgse arengukava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri kokkuvõtvat aruannet 2015. aasta järgse arengukava kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO aruannet „Gender Chart 2012“, kus hinnatakse aastatuhande kaheksa arengueesmärgi täitmisel soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusamme, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aruannet „Gender Chart 2012“, kus hinnatakse aastatuhande kaheksa arengueesmärgi täitmisel soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusamme,

| — | võttes arvesse ÜRO 1992. aasta keskkonna ja arengu konverentsi tulemusi ning selle jätkuna 20.–22. juunil 2012. aastal Brasiilias Rio de Janeiros toimunud ÜRO säästva arengu konverentsi aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1992. aasta keskkonna ja arengu konverentsi tulemusi ning selle jätkuna 20.–22. juunil 2012. aastal Brasiilias Rio de Janeiros toimunud ÜRO säästva arengu konverentsi aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO väljapaistvate isikute kõrgetasemelise töörühma 2013. aasta mais avaldatud aruannet 2015. aasta järgse arengukava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO väljapaistvate isikute kõrgetasemelise töörühma 2013. aasta mais avaldatud aruannet 2015. aasta järgse arengukava kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO süsteemi töörühma ÜRO 2015. aasta järgset arengukava käsitlevat, 2012. aasta juunis ÜRO peasekretärile esitatud aruannet pealkirjaga „Teeme tõeks tuleviku, mida me kõigi jaoks soovime“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO süsteemi töörühma ÜRO 2015. aasta järgset arengukava käsitlevat, 2012. aasta juunis ÜRO peasekretärile esitatud aruannet pealkirjaga „Teeme tõeks tuleviku, mida me kõigi jaoks soovime“,

| — | võttes arvesse vähim arenenud riike käsitlevat Istanbuli tegevuskava aastateks 2011–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vähim arenenud riike käsitlevat Istanbuli tegevuskava aastateks 2011–2020,

| — | võttes arvesse 2011. aasta detsembris Lõuna-Koreas Busanis abi tulemuslikkusele pühendatud kõrgetasemelisel foorumil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta detsembris Lõuna-Koreas Busanis abi tulemuslikkusele pühendatud kõrgetasemelisel foorumil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja inimõiguste õigusraamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja inimõiguste õigusraamistikku,

| — | võttes arvesse abi tulemuslikkust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse abi tulemuslikkust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava,

| — | võttes arvesse ÜRO 1986. aasta arenguõiguse deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1986. aasta arenguõiguse deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa arengukonsensust (3) ning ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa arengukonsensust (3) ning ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. mai 2013. aasta teatist „Kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamine partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi“ (COM(2013)0280), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. mai 2013. aasta teatist „Kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamine partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi“ (COM(2013)0280),

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni kohalike asutuste ja kodanikuühiskonna rolli kohta Euroopa tegevuses jätkusuutliku arengu toetamisel (5) ning nõukogu 22. juuli 2013. aasta järeldusi, milles käsitletakse kohalike omavalitsuste tähtsust arengu seisukohalt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni kohalike asutuste ja kodanikuühiskonna rolli kohta Euroopa tegevuses jätkusuutliku arengu toetamisel (5) ning nõukogu 22. juuli 2013. aasta järeldusi, milles käsitletakse kohalike omavalitsuste tähtsust arengu seisukohalt,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 7, milles kinnitatakse, et EL „tagab erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla, võttes arvesse kõiki oma eesmärke“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 7, milles kinnitatakse, et EL „tagab erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla, võttes arvesse kõiki oma eesmärke“,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse, et „[l]iit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse, et „[l]iit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid“,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2015. aasta teatist „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat“ (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2015. aasta teatist „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat“ (COM(2015)0044),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2014. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni“ (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2014. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni“ (COM(2014)0335),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mai 2014. aasta teatist „Erasektori rolli tugevdamine kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel arenguriikides“ (COM(2014)0263), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mai 2014. aasta teatist „Erasektori rolli tugevdamine kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel arenguriikides“ (COM(2014)0263),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 30. aprilli 2014. aasta töödokumenti pealkirjaga „ELi arengukoostöö õiguspõhine käsitus, mis hõlmab kõiki inimõigusi“ (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 30. aprilli 2014. aasta töödokumenti pealkirjaga „ELi arengukoostöö õiguspõhine käsitus, mis hõlmab kõiki inimõigusi“ (SWD(2014)0152),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2013. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine“ (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2013. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine“ (COM(2013)0092),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2012. aasta teatist „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas“ (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2012. aasta teatist „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas“ (COM(2012)0492),

| — | võttes arvesse komisjoni avalikke konsultatsioone, mis toimusid 15. juunist kuni 15. septembrini 2012 ja mille eesmärk oli ette valmistada ELi seisukohta „Liikumine 2015. aasta järgse arenguraamistiku suunas“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni avalikke konsultatsioone, mis toimusid 15. juunist kuni 15. septembrini 2012 ja mille eesmärk oli ette valmistada ELi seisukohta „Liikumine 2015. aasta järgse arenguraamistiku suunas“,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2008. aasta teatist „Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised“ (SEC(2008)2570), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2008. aasta teatist „Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised“ (SEC(2008)2570),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses „Euroopa konsensus“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses „Euroopa konsensus“ (6),

| — | võttes arvesse 16. novembril 2008. aastal Euroopa arengupäevade ajal algatatud Euroopa hartat, mis käsitleb arengukoostööd kohaliku valitsemise toetuseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. novembril 2008. aastal Euroopa arengupäevade ajal algatatud Euroopa hartat, mis käsitleb arengukoostööd kohaliku valitsemise toetuseks,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga“ (COM(2005)0134) ning 14. mail 2012 toimunud välisasjade nõukogu 3166. istungi järeldusi pealkirjaga „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga“ (COM(2005)0134) ning 14. mail 2012 toimunud välisasjade nõukogu 3166. istungi järeldusi pealkirjaga „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks“,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 24. veebruari 2015. aasta arvamust pealkirjaga „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 24. veebruari 2015. aasta arvamust pealkirjaga „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni“,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 9. oktoobri 2013. aasta arvamust pealkirjaga „Kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamine partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 9. oktoobri 2013. aasta arvamust pealkirjaga „Kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamine partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi“,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 9. juuni 2010. aasta arvamust pealkirjaga „Kevadpakett: ELi tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 9. juuni 2010. aasta arvamust pealkirjaga „Kevadpakett: ELi tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks“,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 22. aprilli 2009. aasta arvamust pealkirjaga „Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 22. aprilli 2009. aasta arvamust pealkirjaga „Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020 (7),

| — | võttes arvesse oma 2. aprilli 2014. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa arenguaasta (2015) kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. aprilli 2014. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa arenguaasta (2015) kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni aastatuhande arengueesmärkide ja 2015. aasta järgse raamistiku kindlaksmääramise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni aastatuhande arengueesmärkide ja 2015. aasta järgse raamistiku kindlaksmääramise kohta (9),

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 19. mai 2014. aasta järeldusi, milles käsitletakse õigustel põhinevat lähenemisviisi arengukoostööle, mis hõlmab kõiki inimõigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 19. mai 2014. aasta järeldusi, milles käsitletakse õigustel põhinevat lähenemisviisi arengukoostööle, mis hõlmab kõiki inimõigusi,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 12. detsembri 2013. aasta järeldusi, milles käsitletakse vaesuse kaotamist ja säästva arengu rahastamist pärast 2015. aastat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 12. detsembri 2013. aasta järeldusi, milles käsitletakse vaesuse kaotamist ja säästva arengu rahastamist pärast 2015. aastat,

| — | võttes arvesse AKV-ELi 20. juuni 2014. aasta ühisdeklaratsiooni 2015. aasta järgse arengukava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi 20. juuni 2014. aasta ühisdeklaratsiooni 2015. aasta järgse arengukava kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A8-0232/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A8-0232/2015),

| A. | arvestades, et kohalikud omavalitsused on olulised riiklikud ja institutsioonilised osalejad kohalikus valitsemises, rohujuure tasandi demokraatia esilekerkimises ja säästvas territoriaalses arengus, nad tuginevad kohaliku kogukonna kaasamisele ja tema demokraatlikule väljendusvabadusele ning neil on täita tähtis roll 2015. aasta järgsete eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kohalikud omavalitsused on olulised riiklikud ja institutsioonilised osalejad kohalikus valitsemises, rohujuure tasandi demokraatia esilekerkimises ja säästvas territoriaalses arengus, nad tuginevad kohaliku kogukonna kaasamisele ja tema demokraatlikule väljendusvabadusele ning neil on täita tähtis roll 2015. aasta järgsete eesmärkide saavutamisel;

| B. | arvestades, et kohalikel omavalitsustel on väga oluline roll arengueesmärkide seadmisel, korraldamisel ja saavutamisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kohalikel omavalitsustel on väga oluline roll arengueesmärkide seadmisel, korraldamisel ja saavutamisel;

| C. | arvestades, et kohalikud omavalitsused on 2015. aasta järgses arengukavas kogukonna ning riiklike ja ülemaailmsete eesmärkide olulised vahendajad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kohalikud omavalitsused on 2015. aasta järgses arengukavas kogukonna ning riiklike ja ülemaailmsete eesmärkide olulised vahendajad;

| D. | arvestades, et kohalikud omavalitsused täidavad olulist rolli ebakindlate ja kriisis olevate ning keskmiste tuludega riikide haavatavate elanikkonnarühmade kaitsmisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kohalikud omavalitsused täidavad olulist rolli ebakindlate ja kriisis olevate ning keskmiste tuludega riikide haavatavate elanikkonnarühmade kaitsmisel;

| E. | arvestades, et uus ülemaailmse säästva arengu raamistik võimaldab tagada kodanikuühenduste, kohalike omavalitsuste ja riikide parlamentide laialdase kaasamise; arvestades, et nõuetekohase, läbipaistva ja vastutustundliku juhtimise tagamiseks on vaja tingimata suurendada kohalike omavalitsuste ja kodanikuühenduste mõjuvõimu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et uus ülemaailmse säästva arengu raamistik võimaldab tagada kodanikuühenduste, kohalike omavalitsuste ja riikide parlamentide laialdase kaasamise; arvestades, et nõuetekohase, läbipaistva ja vastutustundliku juhtimise tagamiseks on vaja tingimata suurendada kohalike omavalitsuste ja kodanikuühenduste mõjuvõimu;

| F. | arvestades, et EL on olnud tihedalt seotud arenguriikide kohalike omavalitsuste toetamisega, et aidata vähendada vaesust, saavutada aastatuhande arengueesmärgid ning süvalaiendada demokraatlikku valitsemist kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL on olnud tihedalt seotud arenguriikide kohalike omavalitsuste toetamisega, et aidata vähendada vaesust, saavutada aastatuhande arengueesmärgid ning süvalaiendada demokraatlikku valitsemist kohalikul tasandil;

| G. | arvestades, et piirkondlike ja kohalike omavalitsuste esindajad on andnud panuse ÜRO Peaassamblee säästva arengu eesmärkide avatud töörühma istungitel ning ülemaailmne töökond on aidanud juhtida ÜRO konsultatsioone 2015. aasta järgse arengukava kohalikule tasandile viimise teemal ÜRO Arenguprogrammi ja ÜRO Elukeskkonnaprogrammiga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et piirkondlike ja kohalike omavalitsuste esindajad on andnud panuse ÜRO Peaassamblee säästva arengu eesmärkide avatud töörühma istungitel ning ülemaailmne töökond on aidanud juhtida ÜRO konsultatsioone 2015. aasta järgse arengukava kohalikule tasandile viimise teemal ÜRO Arenguprogrammi ja ÜRO Elukeskkonnaprogrammiga;

| H. | arvestades, et ÜRO peasekretäri kokkuvõtvas aruandes 2015. aasta järgse arengukava kohta rõhutatakse, et uus arengukava peab olema transformatiivne, üldkohaldatav, inimestele keskendunud ning tuginema inimõigustele ja õigusriigi põhimõttele; arvestades, et peasekretär nõuab, et uuenduslikud partnerlused, sh kohalikud omavalitsused, oleksid selle tegevuskava peamised teostajad kodanikele kõige lähemal tasandil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO peasekretäri kokkuvõtvas aruandes 2015. aasta järgse arengukava kohta rõhutatakse, et uus arengukava peab olema transformatiivne, üldkohaldatav, inimestele keskendunud ning tuginema inimõigustele ja õigusriigi põhimõttele; arvestades, et peasekretär nõuab, et uuenduslikud partnerlused, sh kohalikud omavalitsused, oleksid selle tegevuskava peamised teostajad kodanikele kõige lähemal tasandil;

| I. | arvestades, et 2015. aasta järgse ülemaailmse arengukava kõige olulisemad eesmärgid ja ülesanded sõltuvad kohalikest meetmetest ja tugevatest partnerlustest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2015. aasta järgse ülemaailmse arengukava kõige olulisemad eesmärgid ja ülesanded sõltuvad kohalikest meetmetest ja tugevatest partnerlustest;

| J. | arvestades, et 2050. aastaks kasvab maailma elanikkond hinnanguliselt 7 miljardilt 9,3 miljardi inimeseni ning suurem osa sellest kasvust toimub eeldatavalt arenguriikides, eelkõige linnapiirkondades; arvestades, et liigne linnastumine takistab säästvat arengut kõigis selle aspektides; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2050. aastaks kasvab maailma elanikkond hinnanguliselt 7 miljardilt 9,3 miljardi inimeseni ning suurem osa sellest kasvust toimub eeldatavalt arenguriikides, eelkõige linnapiirkondades; arvestades, et liigne linnastumine takistab säästvat arengut kõigis selle aspektides;

| K. | arvestades, et 2,5 miljardit uut linnaelanikku peavad saama juurdepääsu haridusele, tervishoiuteenustele, töökohtadele, toidule, kanalisatsioonile, transpordile, eluasemele ja elektrile; arvestades, et need on peamised väljakutsed kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele ja omavalitsustele, kes vastutavad kõnealuste teenuste pakkumise eest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2,5 miljardit uut linnaelanikku peavad saama juurdepääsu haridusele, tervishoiuteenustele, töökohtadele, toidule, kanalisatsioonile, transpordile, eluasemele ja elektrile; arvestades, et need on peamised väljakutsed kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele ja omavalitsustele, kes vastutavad kõnealuste teenuste pakkumise eest;

| L. | arvestades, et Rio deklaratsioonis rõhutatakse, et põlisrahvastel ja nende kogukondadel on väga tähtis roll keskkonnajuhtimises ja arengus; arvestades, et valitsused peaksid nende identiteeti, kultuuri ja huve tunnustama ja nõuetekohaselt toetama ning võimaldama neil aktiivselt osaleda säästva arengu eesmärkide saavutamises; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Rio deklaratsioonis rõhutatakse, et põlisrahvastel ja nende kogukondadel on väga tähtis roll keskkonnajuhtimises ja arengus; arvestades, et valitsused peaksid nende identiteeti, kultuuri ja huve tunnustama ja nõuetekohaselt toetama ning võimaldama neil aktiivselt osaleda säästva arengu eesmärkide saavutamises;

| M. | arvestades, et vaesuse vähendamine on ebaühtlane ning ebavõrdsus riikide sees ja nende vahel, mis on suurenenud nii arenenud kui ka arenguriikide puhul, kujutab endast arengu seisukohast tõsist probleemi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vaesuse vähendamine on ebaühtlane ning ebavõrdsus riikide sees ja nende vahel, mis on suurenenud nii arenenud kui ka arenguriikide puhul, kujutab endast arengu seisukohast tõsist probleemi;

| N. | arvestades, et arengupüüdlusi takistavad endiselt ägedad konfliktid ja humanitaarkriisid; arvestades, et haavatavaid inimrühmi, nagu naised, lapsed ja eakad, mõjutavad relvakonfliktid ja kriisid rohkem ning kohalikel ametiasutustel on peamine roll konfliktide ärahoidmisel ja haldamisel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et arengupüüdlusi takistavad endiselt ägedad konfliktid ja humanitaarkriisid; arvestades, et haavatavaid inimrühmi, nagu naised, lapsed ja eakad, mõjutavad relvakonfliktid ja kriisid rohkem ning kohalikel ametiasutustel on peamine roll konfliktide ärahoidmisel ja haldamisel;

| O. | arvestades, et vaja on täiendavaid pingutusi nälga kannatavate inimeste arvu vähendamiseks poole võrra, sest praegu kannatab alatoitluse all 162 miljonit last; arvestades, et varjatud nälga võib defineerida kui mikrotoitainete puudust, mis võib põhjustada pöördumatuid tervisekahjustusi ja sellel võivad olla inimeste tootlikkuse vähenemisest tulenevad sotsiaalmajanduslikud tagajärjed; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vaja on täiendavaid pingutusi nälga kannatavate inimeste arvu vähendamiseks poole võrra, sest praegu kannatab alatoitluse all 162 miljonit last; arvestades, et varjatud nälga võib defineerida kui mikrotoitainete puudust, mis võib põhjustada pöördumatuid tervisekahjustusi ja sellel võivad olla inimeste tootlikkuse vähenemisest tulenevad sotsiaalmajanduslikud tagajärjed;

| P. | arvestades, et kliimamuutus ja keskkonnaseisundi halvenemine võivad takistada vaesuse vähendamist ning on peamised probleemid kohalike ametiasutuste jaoks, sest need mõjutavad ennekõike kohalikke kogukondi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kliimamuutus ja keskkonnaseisundi halvenemine võivad takistada vaesuse vähendamist ning on peamised probleemid kohalike ametiasutuste jaoks, sest need mõjutavad ennekõike kohalikke kogukondi;

| Q. | arvestades, et maailma rahvastiku kasvule reageerimiseks tuleb luua rohkem uusi inimväärseid töökohti; arvestades, et erasektor on peamine töökohtade looja nii arenenud kui ka arenguriikides ning võib seetõttu olla võitluses vaesuse vastu väga oluline partner; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et maailma rahvastiku kasvule reageerimiseks tuleb luua rohkem uusi inimväärseid töökohti; arvestades, et erasektor on peamine töökohtade looja nii arenenud kui ka arenguriikides ning võib seetõttu olla võitluses vaesuse vastu väga oluline partner;

| R. | arvestades, et abi on vaesuse vähendamisel endiselt väga oluline, aidates arenguriikides olukorda muuta; arvestades, et abi peab olema sihipärasem, et täita kõige haavatavamate elanikkonnarühmade vajadusi; arvestades, et ainult abist ei piisa ja seega tuleb kasutada uuenduslikku rahastamist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et abi on vaesuse vähendamisel endiselt väga oluline, aidates arenguriikides olukorda muuta; arvestades, et abi peab olema sihipärasem, et täita kõige haavatavamate elanikkonnarühmade vajadusi; arvestades, et ainult abist ei piisa ja seega tuleb kasutada uuenduslikku rahastamist;

| S. | arvestades, et rahvusvaheliste, avaliku ja erasektori rahaliste vahendite kaasamine on säästva kohaliku arengu edendamiseks võtmetähtsusega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et rahvusvaheliste, avaliku ja erasektori rahaliste vahendite kaasamine on säästva kohaliku arengu edendamiseks võtmetähtsusega;

| T. | arvestades, et EL ja liikmesriigid on suurimad ametliku arenguabi andjad, aga ka peamised poliitikakujundajad ja osalejad detsentraliseeritud koostöös, ning peaksid seega jääma ÜRO raamistikus läbirääkimiste järgmise etapi eestvedajateks, eelkõige säästva arengu eesmärkide täitmise küsimuses; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et EL ja liikmesriigid on suurimad ametliku arenguabi andjad, aga ka peamised poliitikakujundajad ja osalejad detsentraliseeritud koostöös, ning peaksid seega jääma ÜRO raamistikus läbirääkimiste järgmise etapi eestvedajateks, eelkõige säästva arengu eesmärkide täitmise küsimuses;

| U. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208 on öeldud, et ELi arengupoliitika põhieesmärk on vaesuse vähendamine, ning samas artiklis on sätestatud poliitikavaldkondade arengusidusus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208 on öeldud, et ELi arengupoliitika põhieesmärk on vaesuse vähendamine, ning samas artiklis on sätestatud poliitikavaldkondade arengusidusus;

I.   
  Kohalikud omavalitsused arengu edendajatena ja Euroopa Liidu roll

| 1. | tuletab meelde, et Busani partnerlus on laienev foorum arenguprotsessi uutele osalistele, nagu kohaliku ja piirkondliku tasandi osalised; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et Busani partnerlus on laienev foorum arenguprotsessi uutele osalistele, nagu kohaliku ja piirkondliku tasandi osalised;

| 2. | rõhutab, et komisjoni teatises kohalike omavalitsuste ja nende rolli tunnustamise kohta liikmesriikide huvirühmadena esitatud uued suunised on Euroopa Liidu uue arengukava jaoks oluline edasiminek; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et komisjoni teatises kohalike omavalitsuste ja nende rolli tunnustamise kohta liikmesriikide huvirühmadena esitatud uued suunised on Euroopa Liidu uue arengukava jaoks oluline edasiminek;

| 3. | rõhutab, et uute suuniste kohaselt tuleb viia tõhusalt elu Euroopa koostööd nii 11. Euroopa Arengufondi kui ka arengukoostöö rahastamisvahendi raames; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et uute suuniste kohaselt tuleb viia tõhusalt elu Euroopa koostööd nii 11. Euroopa Arengufondi kui ka arengukoostöö rahastamisvahendi raames;

| 4. | rõhutab, et strateegiline kavandamine riiklikul ja kohalikul tasandil on võtmetähtsusega arengu kolme peamise mõõtme – sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnamõõtme – edendamiseks ja integreerimiseks; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et strateegiline kavandamine riiklikul ja kohalikul tasandil on võtmetähtsusega arengu kolme peamise mõõtme – sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnamõõtme – edendamiseks ja integreerimiseks;

| 5. | väljendab heameelt toetuse üle kohalike omavalitsuste suutlikkuse suurendamiseks kohalike ametivõimude temaatilise eelarverea abil, eelkõige toetuse üle kohalike omavalitsuste koordineerimisstruktuuride tugevdamiseks riigi, piirkonna ja ELi tasandil, ning ELi tasandil loodud partnerluse üle; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt toetuse üle kohalike omavalitsuste suutlikkuse suurendamiseks kohalike ametivõimude temaatilise eelarverea abil, eelkõige toetuse üle kohalike omavalitsuste koordineerimisstruktuuride tugevdamiseks riigi, piirkonna ja ELi tasandil, ning ELi tasandil loodud partnerluse üle;

| 6. | tunnustab kohalike omavalitsuste olulist rolli arengumaades; innustab looma ELi kohalike omavalitsuste ja arengumaade kohalike omavalitsuste vahel uusi partnerlusi koolituse ja inimressursside valdkonnas, et saavutada paremaid tulemusi ja eelkõige parandada keskkonnaplaneerimist; |
| --- | --- |

6.

tunnustab kohalike omavalitsuste olulist rolli arengumaades; innustab looma ELi kohalike omavalitsuste ja arengumaade kohalike omavalitsuste vahel uusi partnerlusi koolituse ja inimressursside valdkonnas, et saavutada paremaid tulemusi ja eelkõige parandada keskkonnaplaneerimist;

| 7. | on arvamusel, et kõnealustel koordineerimisstruktuuridel on äärmiselt oluline roll tehnilise ja metoodilise abi andmisel kohaliku suutlikkuse suurendamiseks, soodustades oskusteabe vahetamist, mis toetab detsentraliseerimise protsessi ja põhiteenuste osutamist; on seisukohal, et kõnealused struktuurid on ka sobiv poliitilise dialoogi foorum ja kohalike omavalitsuse kuulda võtmiseks valitsuse kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et kõnealustel koordineerimisstruktuuridel on äärmiselt oluline roll tehnilise ja metoodilise abi andmisel kohaliku suutlikkuse suurendamiseks, soodustades oskusteabe vahetamist, mis toetab detsentraliseerimise protsessi ja põhiteenuste osutamist; on seisukohal, et kõnealused struktuurid on ka sobiv poliitilise dialoogi foorum ja kohalike omavalitsuse kuulda võtmiseks valitsuse kõigil tasanditel;

| 8. | nõuab tungivalt, et EL edendaks detsentraliseeritud koostööd kui 2015. aasta järgse arenguraamistiku rakendamise viisi; palub sellega seoses komisjonil kaaluda võimalust muuta detsentraliseerimine prioriteetseks rahastamissektoriks välisabi rahastamisvahendite raames, alustades arengukoostöö rahastamisvahendist ja Euroopa Arengufondist, ning suurendada jõupingutusi, et hõlmata kohalikud omavalitsused täieõiguslike huvirühmadena 11. Euroopa Arengufondi rakendamisse partnerriikides, -piirkondades ning valdkondliku ja eelarvetoetuse andmisse; palub liikmesriikidel anda kohalikele omavalitsustele oma arenguprogrammides asjakohane roll ja kooskõlastada nende tegevus komisjoni ja muude liikmesriikide tegevusega; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et EL edendaks detsentraliseeritud koostööd kui 2015. aasta järgse arenguraamistiku rakendamise viisi; palub sellega seoses komisjonil kaaluda võimalust muuta detsentraliseerimine prioriteetseks rahastamissektoriks välisabi rahastamisvahendite raames, alustades arengukoostöö rahastamisvahendist ja Euroopa Arengufondist, ning suurendada jõupingutusi, et hõlmata kohalikud omavalitsused täieõiguslike huvirühmadena 11. Euroopa Arengufondi rakendamisse partnerriikides, -piirkondades ning valdkondliku ja eelarvetoetuse andmisse; palub liikmesriikidel anda kohalikele omavalitsustele oma arenguprogrammides asjakohane roll ja kooskõlastada nende tegevus komisjoni ja muude liikmesriikide tegevusega;

II.   
  Poliitiline dialoog, rahaliste vahendite kasutuselevõtt ja raamatupidamisaruannete esitamine

| 9. | rõhutab vajadust õiglasema vahendite ülekande järele riiklikult tasandilt allpiirkondadele, linnadele ja omavalitsustele; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust õiglasema vahendite ülekande järele riiklikult tasandilt allpiirkondadele, linnadele ja omavalitsustele;

| 10. | rõhutab vajadust innustada riikide valitsusi käimasoleva detsentraliseerimise protsessi käigus kandma osa riigi eelarvevahenditest üle piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele; on sellega seoses seisukohal, et kohalike omavalitsuste finantssuutlikkust ja eelarvet tuleks suurendada eelkõige nende ühenduste kaudu; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust innustada riikide valitsusi käimasoleva detsentraliseerimise protsessi käigus kandma osa riigi eelarvevahenditest üle piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele; on sellega seoses seisukohal, et kohalike omavalitsuste finantssuutlikkust ja eelarvet tuleks suurendada eelkõige nende ühenduste kaudu;

| 11. | peab äärmiselt oluliseks, et osa Euroopa eelarvetoetusest antakse kohalike omavalitsuste rahastamiseks; |
| --- | --- |

11.

peab äärmiselt oluliseks, et osa Euroopa eelarvetoetusest antakse kohalike omavalitsuste rahastamiseks;

| 12. | rõhutab, et Euroopa koostöö raames on oluline algatada kohalike omavalitsuste vahel tõeline poliitiline dialoog, mis võimaldaks hinnata praegust protsessi, raskusi ja võimalusi parandada abi tõhusust kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et Euroopa koostöö raames on oluline algatada kohalike omavalitsuste vahel tõeline poliitiline dialoog, mis võimaldaks hinnata praegust protsessi, raskusi ja võimalusi parandada abi tõhusust kohalikul tasandil;

| 13. | nõuab kõnealuse dialoogi institutsionaliseerimist, kasutades selleks eri koostööraamistikes olemas olevaid koordineerimisstruktuure; |
| --- | --- |

13.

nõuab kõnealuse dialoogi institutsionaliseerimist, kasutades selleks eri koostööraamistikes olemas olevaid koordineerimisstruktuure;

III.   
  Kohalike omavalitsuste roll aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel: saadud kogemused

| 14. | toonitab, et aastatuhande arengueesmärgid näitasid kohalike omavalitsuste väga olulist rolli võitluses vaesuse vastu ja selliste avalike teenuste osutamisel nagu veega ja kanalisatsiooniga varustamine ning esmase arstiabi ja hariduse andmine; |
| --- | --- |

14.

toonitab, et aastatuhande arengueesmärgid näitasid kohalike omavalitsuste väga olulist rolli võitluses vaesuse vastu ja selliste avalike teenuste osutamisel nagu veega ja kanalisatsiooniga varustamine ning esmase arstiabi ja hariduse andmine;

| 15. | väljendab heameelt detsentraliseeritud arengukoostöö algatuste leviku ning linnadevahelise koostöö mehhanismide kasutamise üle; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt detsentraliseeritud arengukoostöö algatuste leviku ning linnadevahelise koostöö mehhanismide kasutamise üle;

| 16. | rõhutab vajadust eraldada täiendavad vahendid detsentraliseeritud asutuste suutlikkuse suurendamiseks, et nad saaksid pakkuda kvaliteetseid avalikke teenuseid, tagada võrdsed võimalused ja suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust eraldada täiendavad vahendid detsentraliseeritud asutuste suutlikkuse suurendamiseks, et nad saaksid pakkuda kvaliteetseid avalikke teenuseid, tagada võrdsed võimalused ja suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust;

| 17. | peab kahetsusväärseks, et aastatuhande arengueesmärkides ei võetud piisavalt arvesse kohaliku mõõtme olulisust arengule; peab kahetsusväärseks, et arengukavades ei võeta piisavalt arvesse kultuurimõõdet, mis on äärmiselt oluline kohaliku konteksti mõistmiseks; nõuab, et kohalikes, riiklikes ja rahvusvahelistes vaesuse vähendamise strateegiates võetaks arvesse kultuurimõõdet; |
| --- | --- |

17.

peab kahetsusväärseks, et aastatuhande arengueesmärkides ei võetud piisavalt arvesse kohaliku mõõtme olulisust arengule; peab kahetsusväärseks, et arengukavades ei võeta piisavalt arvesse kultuurimõõdet, mis on äärmiselt oluline kohaliku konteksti mõistmiseks; nõuab, et kohalikes, riiklikes ja rahvusvahelistes vaesuse vähendamise strateegiates võetaks arvesse kultuurimõõdet;

| 18. | peab kahetsusväärseks, et praeguste aastatuhande arengueesmärkide puhul ei ole selge, kuidas viia ülemaailmsed eesmärgid riiklikule ja kohalikule tasandile; |
| --- | --- |

18.

peab kahetsusväärseks, et praeguste aastatuhande arengueesmärkide puhul ei ole selge, kuidas viia ülemaailmsed eesmärgid riiklikule ja kohalikule tasandile;

IV. 2015.   
  aasta järgse arengukava koostamine: väljakutsed ja võimalused

| 19. | on seisukohal, et 2015. aasta järgset perioodi käsitlev protsess peaks andma Rio+20 tulemuste rakendamiseks selge nägemuse, mis võtab arvesse kohalike omavalitsuste rolli; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et 2015. aasta järgset perioodi käsitlev protsess peaks andma Rio+20 tulemuste rakendamiseks selge nägemuse, mis võtab arvesse kohalike omavalitsuste rolli;

| 20. | rõhutab, et oluline on seada säästva arengu eesmärkide joaks usaldusväärsed eesmärgid ja indikaatorid, mis on vastavuses konteksti ning kohaliku elanikkonna vajaduste ja muredega; palub ELil tugevdada kohalike omavalitsuste rolli ja võtta nende asjatundlikkust arvesse muudes säästva arengu eesmärkides; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et oluline on seada säästva arengu eesmärkide joaks usaldusväärsed eesmärgid ja indikaatorid, mis on vastavuses konteksti ning kohaliku elanikkonna vajaduste ja muredega; palub ELil tugevdada kohalike omavalitsuste rolli ja võtta nende asjatundlikkust arvesse muudes säästva arengu eesmärkides;

| 21. | palub ELil pöörata arengukoostöö kavandamisel ja elluviimisel ning abirahavoogude osas jätkuvalt erilist tähelepanu kohalikele omavalitsustele; rõhutab, et see eeldaks tõeliselt kaasavat protsessi juba väljatöötamise varases järgus ning et seda silmas pidades tuleb tunnustada ja suurendada avaliku sektori detsentraliseeritud abi; rõhutab vajadust tagada nende suurem osalus arengustrateegiate koostamisel; |
| --- | --- |

21.

palub ELil pöörata arengukoostöö kavandamisel ja elluviimisel ning abirahavoogude osas jätkuvalt erilist tähelepanu kohalikele omavalitsustele; rõhutab, et see eeldaks tõeliselt kaasavat protsessi juba väljatöötamise varases järgus ning et seda silmas pidades tuleb tunnustada ja suurendada avaliku sektori detsentraliseeritud abi; rõhutab vajadust tagada nende suurem osalus arengustrateegiate koostamisel;

| 22. | palub liidul kindlustada, et kohalikud omavalitsused on paremini esindatud rahvusvahelistes läbirääkimistes 2015. aasta järgse arengukava vastuvõtmise üle arengu rahastamise rahvusvahelisel konverentsil ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil; |
| --- | --- |

22.

palub liidul kindlustada, et kohalikud omavalitsused on paremini esindatud rahvusvahelistes läbirääkimistes 2015. aasta järgse arengukava vastuvõtmise üle arengu rahastamise rahvusvahelisel konverentsil ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil;

| 23. | palub ELil toetada jätkuvalt linnade ja inimasustuste autonoomset eesmärki; |
| --- | --- |

23.

palub ELil toetada jätkuvalt linnade ja inimasustuste autonoomset eesmärki;

V.   
  Vajadus uue ja tõhusa ülemaailmse partnerluse järele (kodanikuühenduste, erasektori ja teistega)

| 24. | palub ELil aidata tugevdada mitmepoolseid partnerlusi, et viia 2015. aasta järgse arengukava rakendamine kohalikule tasandile; |
| --- | --- |

24.

palub ELil aidata tugevdada mitmepoolseid partnerlusi, et viia 2015. aasta järgse arengukava rakendamine kohalikule tasandile;

| 25. | nõuab kohustuste selget kindlaksmääramist ja jagamist partnerite vahel; |
| --- | --- |

25.

nõuab kohustuste selget kindlaksmääramist ja jagamist partnerite vahel;

VI.   
  Partnerlus erasektoriga

| 26. | tuletab meelde, et erasektor on uue arengukava tähtis võimaldaja ja teostaja, ning rõhutab, et avaliku sektori tulude kasutuselevõtt ja inimeste maksuvõimel ning loodusvarade kasutamisest läbipaistval viisil saadud õiglasel tasul põhineva maksusüsteemi tugevdamine on tõhususe seisukohalt keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et erasektor on uue arengukava tähtis võimaldaja ja teostaja, ning rõhutab, et avaliku sektori tulude kasutuselevõtt ja inimeste maksuvõimel ning loodusvarade kasutamisest läbipaistval viisil saadud õiglasel tasul põhineva maksusüsteemi tugevdamine on tõhususe seisukohalt keskse tähtsusega;

| 27. | rõhutab vajadust toetada keskklassi teket eraettevõtluse edendamise kaudu eelkõige noorte ja naiste seas; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vajadust toetada keskklassi teket eraettevõtluse edendamise kaudu eelkõige noorte ja naiste seas;

| 28. | rõhutab, kui tähtis on suurendada kohalike, mikro- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rolli töökohtade loomises ning jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamises, eelkõige avaliku ja erasektori partnerluse poliitika abil; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, kui tähtis on suurendada kohalike, mikro- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rolli töökohtade loomises ning jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamises, eelkõige avaliku ja erasektori partnerluse poliitika abil;

| 29. | rõhutab taas vajadust rakendada tõhusaid aruandlusmehhanisme ning määrata kindlaks kohustuslikud sotsiaalsed ja keskkonnatagatised; |
| --- | --- |

29.

rõhutab taas vajadust rakendada tõhusaid aruandlusmehhanisme ning määrata kindlaks kohustuslikud sotsiaalsed ja keskkonnatagatised;

VII.   
  Partnerlus kodanikuühiskonnaga

| 30. | on seisukohal, et 2015. aasta järgne ülemaailmne arengukava peab muutma kodanikuühenduste rolli ja mõju; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid tegema tihedat koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja looma regulaarse dialoogi mehhanismid, mis peaks olema piisavalt tõhusad positiivse tagasiside saamiseks kodanikuühiskonnalt; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et 2015. aasta järgne ülemaailmne arengukava peab muutma kodanikuühenduste rolli ja mõju; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid tegema tihedat koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja looma regulaarse dialoogi mehhanismid, mis peaks olema piisavalt tõhusad positiivse tagasiside saamiseks kodanikuühiskonnalt;

VIII.   
  Kohaliku vastutuse ja suutlikkuse suurendamise toetamine

| 31. | rõhutab, et valitsused peavad vastutama nii kohalike huvirühmade kui ka rahvusvahelise kogukonna ees; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et valitsused peavad vastutama nii kohalike huvirühmade kui ka rahvusvahelise kogukonna ees;

| 32. | rõhutab, kui tähtsad on läbipaistvus ja mitme sidusrühma osalusel toimuvad arutelud kohalike kultuuride, põlisrahvaste, rändajate ja vähemuste osaluse suurendamiseks; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, kui tähtsad on läbipaistvus ja mitme sidusrühma osalusel toimuvad arutelud kohalike kultuuride, põlisrahvaste, rändajate ja vähemuste osaluse suurendamiseks;

| 33. | on seisukohal, et tuleb teha suuri jõupingutusi, et parandada kohalike omavalitsuste suutlikkust pakkuda avalikke teenuseid; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et tuleb teha suuri jõupingutusi, et parandada kohalike omavalitsuste suutlikkust pakkuda avalikke teenuseid;

| 34. | rõhutab, et oluline on edendada head valitsemistava kohalikul tasandil, juurutades vastutuse, läbipaistvuse, osaluse, reageerimisvõime ja õigusriigi põhimõtet; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et oluline on edendada head valitsemistava kohalikul tasandil, juurutades vastutuse, läbipaistvuse, osaluse, reageerimisvõime ja õigusriigi põhimõtet;

| 35. | innustab looma eelarve planeerimisel kohalikud konsulteerimisplatvormid; |
| --- | --- |

35.

innustab looma eelarve planeerimisel kohalikud konsulteerimisplatvormid;

| 36. | rõhutab, et kiiresti on vaja reformida ametlikke andmekogumisteenuseid; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et kiiresti on vaja reformida ametlikke andmekogumisteenuseid;

IX.   
  Põlisrahvad ja arengu kavandamine

| 37. | rõhutab, et põlisrahvad tuleks otseselt kaasata kohalike ja piirkondlike investeerimiskavade koostamisse; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et põlisrahvad tuleks otseselt kaasata kohalike ja piirkondlike investeerimiskavade koostamisse;

| 38. | palub riikide valitsustel ja kohalikel omavalitsustel teha järgmist: a) tugevdada kohalikku seadusandlust, et kehtestada traditsioonilise maaomandikorra tunnustamine; b) teha koostööd traditsiooniliste võimuesindajatega loodusvarade haldamises; c) käsitleda soolisi ja põlvkondadevahelisi probleeme, mis põlisrahvaste seas esinevad; d) kaitsta põliselanike teadmisi; e) suurendada põlisrahvaste suutlikkust osaleda arengu kavandamises; |
| --- | --- |

38.

palub riikide valitsustel ja kohalikel omavalitsustel teha järgmist: a) tugevdada kohalikku seadusandlust, et kehtestada traditsioonilise maaomandikorra tunnustamine; b) teha koostööd traditsiooniliste võimuesindajatega loodusvarade haldamises; c) käsitleda soolisi ja põlvkondadevahelisi probleeme, mis põlisrahvaste seas esinevad; d) kaitsta põliselanike teadmisi; e) suurendada põlisrahvaste suutlikkust osaleda arengu kavandamises;

X.   
  Tehnoloogiasiire

| 39. | rõhutab, et riikide valitsused ja kohalikud omavalitsused peaksid looma tehnoloogiasiirdeks soodsa keskkonna; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et riikide valitsused ja kohalikud omavalitsused peaksid looma tehnoloogiasiirdeks soodsa keskkonna;

| 40. | on seisukohal, et selline koostöö peaks hõlmama ka pikemaajalisi investeeringuid; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et selline koostöö peaks hõlmama ka pikemaajalisi investeeringuid;

XI.   
  Linnad ja inimasustused

| 41. | väljendab heameelt Aafrika linnade osaluse üle eluasemeküsimusi ja säästvat linnaarendust käsitleva ÜRO konverentsi (HABITAT III) ettevalmistamises; palub komisjonil toetada osalust ja kaasata toetus jätkusuutliku linnastamisprotsessi haldamiseks oma partnerlusplaanidesse; |
| --- | --- |

41.

väljendab heameelt Aafrika linnade osaluse üle eluasemeküsimusi ja säästvat linnaarendust käsitleva ÜRO konverentsi (HABITAT III) ettevalmistamises; palub komisjonil toetada osalust ja kaasata toetus jätkusuutliku linnastamisprotsessi haldamiseks oma partnerlusplaanidesse;

| 42. | väljendab heameelt avatud töörühma otsuse üle lisada eraldiseisva eesmärgina linnade säästev areng; |
| --- | --- |

42.

väljendab heameelt avatud töörühma otsuse üle lisada eraldiseisva eesmärgina linnade säästev areng;

| 43. | toonitab, kui tähtis on võtta vastu territoriaalne lähenemine selliste küsimuste käsitlemiseks nagu jäätmekäitlus ja vaesus linnapiirkondades, ebavõrduse vähendamine, kodanike võimestamine, kaasav ja osalusdemokraatia, innovatiivne infrastruktuur kavandamine, teenuste osutamine, maahaldus, linnade panus ülemaailmsesse keskkonnamuutusesse ning nende mõju ökosüsteemidele, energiakasutusele jne; |
| --- | --- |

43.

toonitab, kui tähtis on võtta vastu territoriaalne lähenemine selliste küsimuste käsitlemiseks nagu jäätmekäitlus ja vaesus linnapiirkondades, ebavõrduse vähendamine, kodanike võimestamine, kaasav ja osalusdemokraatia, innovatiivne infrastruktuur kavandamine, teenuste osutamine, maahaldus, linnade panus ülemaailmsesse keskkonnamuutusesse ning nende mõju ökosüsteemidele, energiakasutusele jne;

| 44. | rõhutab, kui tähtis on toetada arenguriike ja vähim arenenud riike, muu hulgas ka rahalise ja tehnilise abiga; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, kui tähtis on toetada arenguriike ja vähim arenenud riike, muu hulgas ka rahalise ja tehnilise abiga;

XII.   
  Hea valitsemistava ja korruptsioonivastane võitlus

| 45. | rõhutab, et rahvusvahelist koostööd võitluseks ebaseaduslike rahavoogude vastu tuleb tõhustada, et tagada võrdsed tingimused kohalike ja rahvusvaheliste äriühingute maksustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et rahvusvahelist koostööd võitluseks ebaseaduslike rahavoogude vastu tuleb tõhustada, et tagada võrdsed tingimused kohalike ja rahvusvaheliste äriühingute maksustamise valdkonnas;

| 46. | rõhutab, et võimu detsentraliseerimine on tõhus vahend korruptsiooni, sealhulgas rahvusvaheliste ettevõtete korruptsiooni vastu võitlemiseks, ning see aitab kaasajastada avalikku haldust ning vastata inimeste vajadustele majandus- ja sotsiaalreformide abil; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et võimu detsentraliseerimine on tõhus vahend korruptsiooni, sealhulgas rahvusvaheliste ettevõtete korruptsiooni vastu võitlemiseks, ning see aitab kaasajastada avalikku haldust ning vastata inimeste vajadustele majandus- ja sotsiaalreformide abil;

XIII.   
  Vahendite kasutuselevõtu tugevdamine

| 47. | rõhutab, et vaja on uurida loovate ja õiglaste rahastamismehhanismide võimalusi; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et vaja on uurida loovate ja õiglaste rahastamismehhanismide võimalusi;

| 48. | rõhutab, et 2015. aasta järgse arengukava edu tagamiseks on äärmiselt oluline kasutada riiklikke vahendeid kohalikul tasemel, kuna see on keskne tegur nii riigi kui ka kohaliku tasandi arengustrateegiate ja meetmete rakendamisel; rõhutab sellega seoses tungivat vajadust tugevdada partnerriikide kohalike omavalitsuste suutlikkust omavalitsuse maksustamise ja eelarve planeerimise valdkonnas; väljendab heameelt kohalike finantsjärelevalveasutuste järkjärgulise loomise üle, mida Euroopa Liit peab rohkem toetama; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et 2015. aasta järgse arengukava edu tagamiseks on äärmiselt oluline kasutada riiklikke vahendeid kohalikul tasemel, kuna see on keskne tegur nii riigi kui ka kohaliku tasandi arengustrateegiate ja meetmete rakendamisel; rõhutab sellega seoses tungivat vajadust tugevdada partnerriikide kohalike omavalitsuste suutlikkust omavalitsuse maksustamise ja eelarve planeerimise valdkonnas; väljendab heameelt kohalike finantsjärelevalveasutuste järkjärgulise loomise üle, mida Euroopa Liit peab rohkem toetama;

| 49. | on arvamusel, et eelkõige maapiirkondades on kogukondade elutingimuste parandamiseks tõhusam tegutseda kohalikul tasandil, ning üks olulisemaid ülesandeid kohalike omavalitsuste ja riigiasutuste jaoks on edendada mitteametliku sektori järkjärgulist reintegreerimist, ilma et see pärsiks innovatsiooni; |
| --- | --- |

49.

on arvamusel, et eelkõige maapiirkondades on kogukondade elutingimuste parandamiseks tõhusam tegutseda kohalikul tasandil, ning üks olulisemaid ülesandeid kohalike omavalitsuste ja riigiasutuste jaoks on edendada mitteametliku sektori järkjärgulist reintegreerimist, ilma et see pärsiks innovatsiooni;

| 50. | palub Maailmapangal ja rahvusvahelistel finantseerimisasutustel ajakohastada keskkonnaalaste ja sotsiaalsete tagatiste põhimõtteid; |
| --- | --- |

50.

palub Maailmapangal ja rahvusvahelistel finantseerimisasutustel ajakohastada keskkonnaalaste ja sotsiaalsete tagatiste põhimõtteid;

| 51. | tuletab meelde, et kohalikud valitsused on üha suurema hulga kriiside lahendamisel eesliinil, kuid enamasti neil puuduvad võimekus ja vahendid tõhusaks reageerimiseks; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde, et kohalikud valitsused on üha suurema hulga kriiside lahendamisel eesliinil, kuid enamasti neil puuduvad võimekus ja vahendid tõhusaks reageerimiseks;

| 52. | palub komisjonil edendada innovaatiliste rahastamisvahendite kasutamist detsentraliseeritud koostööks, sealhulgas laenude ja toetuste ühendamise mehhanisme, mis ei ole veel kohandatud kohalike omavalitsuste erivajadustele; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil edendada innovaatiliste rahastamisvahendite kasutamist detsentraliseeritud koostööks, sealhulgas laenude ja toetuste ühendamise mehhanisme, mis ei ole veel kohandatud kohalike omavalitsuste erivajadustele;

| 53. | nõuab seega tungivalt, et Euroopa Liit toetaks detsentraliseeritud eelarvet, mis on kohaliku arengu seisukohalt äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

53.

nõuab seega tungivalt, et Euroopa Liit toetaks detsentraliseeritud eelarvet, mis on kohaliku arengu seisukohalt äärmiselt oluline;

o

o o

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

54.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0059.

(2)  Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülemaailmne töökond 2015. aasta järgse arengukava jaoks ja HABITAT III poole liikumiseks.

(3)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(4)  Nõukogu järeldused 9558/07, 15.5.2007.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0432.

(6)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(7)  ELT L 77, 15.3.2014, lk 44.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0269.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0283.

---

Neljapäev, 8. oktoober 2015

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/20

---

P8_TA(2015)0342

Kesk-Aafrika Vabariik

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Kesk-Aafrika Vabariigi kohta (2015/2874(RSP))

(2017/C 349/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kesk-Aafrika Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kesk-Aafrika Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse oma 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta (1),

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 19. juuni 2013. aasta, 19. märtsi 2014. aasta ja 17. juuni 2015. aasta resolutsioone olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 19. juuni 2013. aasta, 19. märtsi 2014. aasta ja 17. juuni 2015. aasta resolutsioone olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi avaldusi olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, eelkõige 13. oktoobri 2014. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi avaldusi olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, eelkõige 13. oktoobri 2014. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 28. septembri 2015. aasta avaldust vägivalla kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 28. septembri 2015. aasta avaldust vägivalla kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse nõukogu 9. veebruari 2015. aasta ja 20. juuli 2015. aasta järeldusi Kesk-Aafrika Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. veebruari 2015. aasta ja 20. juuli 2015. aasta järeldusi Kesk-Aafrika Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi inimõiguste olukorra sõltumatu ÜRO eksperdi Marie-Therese Keita Bocoumi 1. oktoobri 2015. aasta märkusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi inimõiguste olukorra sõltumatu ÜRO eksperdi Marie-Therese Keita Bocoumi 1. oktoobri 2015. aasta märkusi,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni ja Julgeolekunõukogu 28. septembri 2015. aasta nõudmist lõpetada viivitamatult Kesk-Aafrika Vabariigis äkitselt vallandunud vägivald, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni ja Julgeolekunõukogu 28. septembri 2015. aasta nõudmist lõpetada viivitamatult Kesk-Aafrika Vabariigis äkitselt vallandunud vägivald,

| — | võttes arvesse ÜRO resolutsiooni 2217 (2015), millega pikendati MINUSCA mandaati praeguses lubatud relvajõudude koosseisus 30. aprillini 2016 ja mille Julgeolekunõukogu võttis vastu oma 28. aprillil 2015. aastal toimunud 7434. kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO resolutsiooni 2217 (2015), millega pikendati MINUSCA mandaati praeguses lubatud relvajõudude koosseisus 30. aprillini 2016 ja mille Julgeolekunõukogu võttis vastu oma 28. aprillil 2015. aastal toimunud 7434. kohtumisel,

| — | võttes arvesse ÜRO resolutsiooni 2196 (2015), millega pikendati Kesk-Aafrika Vabariigi vastaste sanktsioonide korda 29. jaanuarini 2016 ja 2127 Kesk-Aafrika Vabariigi sanktsioonide komiteed abistava eksperdirühma volitusi 29. veebruarini 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO resolutsiooni 2196 (2015), millega pikendati Kesk-Aafrika Vabariigi vastaste sanktsioonide korda 29. jaanuarini 2016 ja 2127 Kesk-Aafrika Vabariigi sanktsioonide komiteed abistava eksperdirühma volitusi 29. veebruarini 2016,

| — | võttes arvesse ÜRO 15. mai 2015. aasta hindamisaruannet õiguste tagamise ja abi andmisega seotud jõupingutuste kohta seoses rahuvalveoperatsioonidel ÜRO ja seotud personali poolt toime pandud seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 15. mai 2015. aasta hindamisaruannet õiguste tagamise ja abi andmisega seotud jõupingutuste kohta seoses rahuvalveoperatsioonidel ÜRO ja seotud personali poolt toime pandud seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamisega,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 11. septembri 2015. aasta aruannet rahuoperatsioonide kõrgetasemelise sõltumatu töörühma soovituste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 11. septembri 2015. aasta aruannet rahuoperatsioonide kõrgetasemelise sõltumatu töörühma soovituste kohta,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise uurimiskomisjoni 19. detsembri 2014. aasta lõpparuannet olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise uurimiskomisjoni 19. detsembri 2014. aasta lõpparuannet olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi teemalist kõrgetasemelist rahvusvahelist konverentsi „Humanitaarabist vastupanuvõimeni“, mis toimus Brüsselis 26. mail 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi teemalist kõrgetasemelist rahvusvahelist konverentsi „Humanitaarabist vastupanuvõimeni“, mis toimus Brüsselis 26. mail 2015,

| — | võttes arvesse desarmeerimis-, demobiliseerimis-, taasintegreerimis- ja rehabiliteerimislepingut, millele kirjutasid 10. mail 2015 Bangui foorumi ajal alla paljud relvarühmitused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse desarmeerimis-, demobiliseerimis-, taasintegreerimis- ja rehabiliteerimislepingut, millele kirjutasid 10. mail 2015 Bangui foorumi ajal alla paljud relvarühmitused,

| — | võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse 11. jaanuari 2013. aasta Libreville’i (Gabon) lepingut Kesk-Aafrika Vabariigi poliitilis-sõjaväelist kriisi käsitleva resolutsiooni kohta, millele kirjutati alla Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade ja valitsusjuhtide egiidi all ning milles on sätestatud Kesk-Aafrika Vabariigi kriisi lõpetamise tingimused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. jaanuari 2013. aasta Libreville’i (Gabon) lepingut Kesk-Aafrika Vabariigi poliitilis-sõjaväelist kriisi käsitleva resolutsiooni kohta, millele kirjutati alla Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade ja valitsusjuhtide egiidi all ning milles on sätestatud Kesk-Aafrika Vabariigi kriisi lõpetamise tingimused,

| — | võttes arvesse 21. detsembril 2012. aastal, 3. aprillil ja 18. aprillil 2013. aastal N’Djamenas (Tšaad) toimunud Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade ja valitsusjuhtide erakorralisi tippkohtumisi ning nende otsuseid luua riiklik üleminekunõukogu, millel on seadusandlikud ja põhiseadusandlikud volitused, ning võtta vastu Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuprotsessi tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. detsembril 2012. aastal, 3. aprillil ja 18. aprillil 2013. aastal N’Djamenas (Tšaad) toimunud Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade ja valitsusjuhtide erakorralisi tippkohtumisi ning nende otsuseid luua riiklik üleminekunõukogu, millel on seadusandlikud ja põhiseadusandlikud volitused, ning võtta vastu Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuprotsessi tegevuskava,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kontaktrühma 3. mai 2013. aasta kohtumist Brazzaville’is (Kongo Vabariik), kus kinnitati ülemineku tegevuskava ja loodi erifond Kesk-Aafrika Vabariigi abistamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kontaktrühma 3. mai 2013. aasta kohtumist Brazzaville’is (Kongo Vabariik), kus kinnitati ülemineku tegevuskava ja loodi erifond Kesk-Aafrika Vabariigi abistamiseks,

| — | võttes arvesse 2014. aasta juulis allkirjastatud vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta juulis allkirjastatud vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet,

| — | võttes arvesse 16. märtsil 2015. aastal Brazzaville'is toimunud Kesk-Aafrika Vabariigi rahvusvahelise kontaktrühma seitsmenda kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. märtsil 2015. aastal Brazzaville'is toimunud Kesk-Aafrika Vabariigi rahvusvahelise kontaktrühma seitsmenda kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 17. septembri 2014. aasta ja 26. märtsi 2015. aasta kommünikeesid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 17. septembri 2014. aasta ja 26. märtsi 2015. aasta kommünikeesid,

| — | võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi põhiseadust, mille üleminekunõukogu võttis vastu 2015. aasta augusti lõpus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi põhiseadust, mille üleminekunõukogu võttis vastu 2015. aasta augusti lõpus,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 1998. aasta Rooma statuuti, mille Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseeris 2001. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 1998. aasta Rooma statuuti, mille Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseeris 2001. aastal,

| — | võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse, millele Kesk-Aafrika Vabariik on alla kirjutanud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse, millele Kesk-Aafrika Vabariik on alla kirjutanud,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2015. aasta septembri lõpus toimusid uued kokkupõrked, mille tagajärjel sai 42 inimest surma ja umbes 37 000 elanikku oli sunnitud kodust põgenema; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2015. aasta septembri lõpus toimusid uued kokkupõrked, mille tagajärjel sai 42 inimest surma ja umbes 37 000 elanikku oli sunnitud kodust põgenema;

| B. | arvestades, et 2015. aasta septembri lõpus põgenes Banguis asuvast Ngaragba vanglast ja Bouarist üle 500 vangi, sh tuntud inimõiguste rikkumiste ja kuritarvitamiste toimepanijad; arvestades, et see kujutab endast tõsist ohtu tsiviilelanikele ning ohvrite ja tunnistajate kaitsele; arvestades, et vangide põgenemine on tagasilöök korrakaitsele ja karistamatuse vastasele võitlusele Kesk-Aafrikas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2015. aasta septembri lõpus põgenes Banguis asuvast Ngaragba vanglast ja Bouarist üle 500 vangi, sh tuntud inimõiguste rikkumiste ja kuritarvitamiste toimepanijad; arvestades, et see kujutab endast tõsist ohtu tsiviilelanikele ning ohvrite ja tunnistajate kaitsele; arvestades, et vangide põgenemine on tagasilöök korrakaitsele ja karistamatuse vastasele võitlusele Kesk-Aafrikas;

| C. | arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo andmetel on abiorganisatsioonide tingimused Banguis halvenenud; arvestades, et mitme abiorganisatsiooni kontoreid ja töötajate elukohti on rüüstatud ning organisatsioonide töötajate liikumisvabadust on takistatud, eriti haiglate tervishoiutöötajate puhul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo andmetel on abiorganisatsioonide tingimused Banguis halvenenud; arvestades, et mitme abiorganisatsiooni kontoreid ja töötajate elukohti on rüüstatud ning organisatsioonide töötajate liikumisvabadust on takistatud, eriti haiglate tervishoiutöötajate puhul;

| D. | arvestades, et humanitaarabi osutamist takistavad lahingud ja paljud teetõkked, mis ei võimalda ametiasutustel pääseda ligi riigisisestele põgenikele, et nende vajadusi hinnata; arvestades, et muret ohutu juurdepääsu pärast Bangui naabruskondadele on väljendanud ka Médecins Sans Frontières (Piirideta Arstid), kelle sõnul on haavatud jõudnud nendeni paljudel juhtudel jalgsi ja organisatsiooni kiirabiautodel ei ole olnud võimalik ringi liikuda, sest pealinn on muutunud liiga ohtlikuks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et humanitaarabi osutamist takistavad lahingud ja paljud teetõkked, mis ei võimalda ametiasutustel pääseda ligi riigisisestele põgenikele, et nende vajadusi hinnata; arvestades, et muret ohutu juurdepääsu pärast Bangui naabruskondadele on väljendanud ka Médecins Sans Frontières (Piirideta Arstid), kelle sõnul on haavatud jõudnud nendeni paljudel juhtudel jalgsi ja organisatsiooni kiirabiautodel ei ole olnud võimalik ringi liikuda, sest pealinn on muutunud liiga ohtlikuks;

| E. | arvestades, et ÜRO otsustas pikendada MINUSCA mandaati 30. aprillini 2016 lubatud relvajõudude koosseisus, milleks on 10 750 sõjaväelast, sh 480 sõjalist vaatlejat ja sõjaväeohvitseri, ja 2 080 politseitöötajat, k.a 400 individuaalset politseinikku ja 40 vanglaametnikku; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO otsustas pikendada MINUSCA mandaati 30. aprillini 2016 lubatud relvajõudude koosseisus, milleks on 10 750 sõjaväelast, sh 480 sõjalist vaatlejat ja sõjaväeohvitseri, ja 2 080 politseitöötajat, k.a 400 individuaalset politseinikku ja 40 vanglaametnikku;

| F. | arvestades, et riigis tegutseva ÜRO rahuvalvemissiooni (MINUSCA) andmetel on julgeolekuolukord viimasel ajal küll paranenud, kuid olukord Banguis on endiselt pingeline ning seal rünnatakse tsiviilelanikke, valitseb kogukondadevaheline vägivald ja toimuvad rünnakud ka humanitaartöötajate vastu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et riigis tegutseva ÜRO rahuvalvemissiooni (MINUSCA) andmetel on julgeolekuolukord viimasel ajal küll paranenud, kuid olukord Banguis on endiselt pingeline ning seal rünnatakse tsiviilelanikke, valitseb kogukondadevaheline vägivald ja toimuvad rünnakud ka humanitaartöötajate vastu;

| G. | arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu peaprokurör Fatou Bensouda nõudis, et kõik kokkupõrgetes osalejad lõpetaksid viivitamata vägivallatsemise ning lisas, et kõik sõjakuriteod saavad karistatud; arvestades, et 24. septembril 2014 algatati Kesk-Aafrika Vabariigi konflikti teine uurimine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu peaprokurör Fatou Bensouda nõudis, et kõik kokkupõrgetes osalejad lõpetaksid viivitamata vägivallatsemise ning lisas, et kõik sõjakuriteod saavad karistatud; arvestades, et 24. septembril 2014 algatati Kesk-Aafrika Vabariigi konflikti teine uurimine;

| H. | arvestades, et hiljutised kokkupõrked ähvardavad lammutada tärkavat rahuprotsessi ning võivad viia riigi taas 2013. aasta lõpu ja 2014. aasta mustade päevadeni, mil tapeti tuhandeid inimesi ja kümned tuhanded pidid kodust põgenema; arvestades, et kuritegevus kujutab endast ikka suurt ohtu; arvestades, et naiste olukord Kesk-Aafrika Vabariigis on väga sünge, ja arvestades, et vägistamist kasutavad sageli sõjalise relvana kõik asjaosalised; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et hiljutised kokkupõrked ähvardavad lammutada tärkavat rahuprotsessi ning võivad viia riigi taas 2013. aasta lõpu ja 2014. aasta mustade päevadeni, mil tapeti tuhandeid inimesi ja kümned tuhanded pidid kodust põgenema; arvestades, et kuritegevus kujutab endast ikka suurt ohtu; arvestades, et naiste olukord Kesk-Aafrika Vabariigis on väga sünge, ja arvestades, et vägistamist kasutavad sageli sõjalise relvana kõik asjaosalised;

| I. | arvestades, et 2013. aasta riigipöördega ning sellele järgnenud ülemineku riigipea Michel Djotodia ja ülemineku peaministri Nicolas Tiangaye võimult kõrvaldamisega kaasnesid massilised ja rängad inimõiguste rikkumised, mis ähvardasid üle minna genotsiidiks ja hõlmasid kohtuväliseid hukkamisi, piinamist, rüüstamist, ulatuslikke vägistamis- ja seksuaalse kuritarvitamise juhtumeid, naiste ja laste röövimisi ning lapssõdurite sundvärbamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2013. aasta riigipöördega ning sellele järgnenud ülemineku riigipea Michel Djotodia ja ülemineku peaministri Nicolas Tiangaye võimult kõrvaldamisega kaasnesid massilised ja rängad inimõiguste rikkumised, mis ähvardasid üle minna genotsiidiks ja hõlmasid kohtuväliseid hukkamisi, piinamist, rüüstamist, ulatuslikke vägistamis- ja seksuaalse kuritarvitamise juhtumeid, naiste ja laste röövimisi ning lapssõdurite sundvärbamist;

| J. | arvestades, et 4. oktoobril 2015 pidid Kesk-Aafrika elanikud rahvahääletusel otsustama uue põhiseaduse vastuvõtmise üle ning valima oma esindajad paralleelselt presidendi- ja seadusandliku kogu valimistega, mis olid algselt kavandatud toimuma 18. oktoobril (I voor) ja 22. novembril 2015 (II voor); arvestades, et üleminekuvalitsus on teinud mitu nädalat tööd selleks, et hääletus edasi lükata, kuid riiklik valimisamet ei ole ikka veel teatanud uut ajakava, valijate nimekirju ei ole koostatud ja valimiskaarte ei ole jagatud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 4. oktoobril 2015 pidid Kesk-Aafrika elanikud rahvahääletusel otsustama uue põhiseaduse vastuvõtmise üle ning valima oma esindajad paralleelselt presidendi- ja seadusandliku kogu valimistega, mis olid algselt kavandatud toimuma 18. oktoobril (I voor) ja 22. novembril 2015 (II voor); arvestades, et üleminekuvalitsus on teinud mitu nädalat tööd selleks, et hääletus edasi lükata, kuid riiklik valimisamet ei ole ikka veel teatanud uut ajakava, valijate nimekirju ei ole koostatud ja valimiskaarte ei ole jagatud;

| K. | arvestades, et riiki on tabanud sügavaim humanitaarkriis alates selle iseseisvumisest 1960. aastal, ja see mõjutab kogu 4,6 miljonilist elanikkonda, kellest pooled on lapsed; arvestades, et abi vajab 2,7 miljonit inimest, sh toiduabi, kaitset ja tervishoiuteenuseid, joogivett, kanalisatsiooni ja eluaset; arvestades, et hinnanguliselt on rohkem kui 100 000 last pidanud kannatama seksuaalset kuritarvitamist ja värbamist riigi relvarühmitustesse, ja arvestades, et ligi miljon last on kriisi tõttu jäänud koolist ilma; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et riiki on tabanud sügavaim humanitaarkriis alates selle iseseisvumisest 1960. aastal, ja see mõjutab kogu 4,6 miljonilist elanikkonda, kellest pooled on lapsed; arvestades, et abi vajab 2,7 miljonit inimest, sh toiduabi, kaitset ja tervishoiuteenuseid, joogivett, kanalisatsiooni ja eluaset; arvestades, et hinnanguliselt on rohkem kui 100 000 last pidanud kannatama seksuaalset kuritarvitamist ja värbamist riigi relvarühmitustesse, ja arvestades, et ligi miljon last on kriisi tõttu jäänud koolist ilma;

| L. | arvestades, et 5. mail 2015 jõudsid Kesk-Aafrika relvarühmitused kokkuleppeni vabastada umbes 6 000–10 000 lapssõdurit; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 5. mail 2015 jõudsid Kesk-Aafrika relvarühmitused kokkuleppeni vabastada umbes 6 000–10 000 lapssõdurit;

| M. | arvestades, et rahuvalveoperatsiooni mainet on rikkunud väited, et ÜRO sõdurid ja Prantsuse rahuvalvajad kuritarvitavad seksuaalselt lapsi ja tüdrukuid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rahuvalveoperatsiooni mainet on rikkunud väited, et ÜRO sõdurid ja Prantsuse rahuvalvajad kuritarvitavad seksuaalselt lapsi ja tüdrukuid;

| N. | arvestades, et Séléka ja anti-balaka mässuliste rühmitused lõikavad kasu puidu- ja teemandikaubandusest, hoides oma kontrolli all vastavaid kohti ning nõudes kaevuritelt ja kauplejatelt „makse“ või nn katuseraha, ja arvestades, et Kesk-Aafrika Vabariigi kauplejad on ostnud mitme miljoni dollarilisi teemante, uurimata piisavalt, kas nad rahastavad sellega relvarühmitusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Séléka ja anti-balaka mässuliste rühmitused lõikavad kasu puidu- ja teemandikaubandusest, hoides oma kontrolli all vastavaid kohti ning nõudes kaevuritelt ja kauplejatelt „makse“ või nn katuseraha, ja arvestades, et Kesk-Aafrika Vabariigi kauplejad on ostnud mitme miljoni dollarilisi teemante, uurimata piisavalt, kas nad rahastavad sellega relvarühmitusi;

| O. | arvestades, et inimõiguste austamine on Euroopa Liidu põhiväärtusi ning kujutab endast Cotonou lepingu ja eelkõige selle artikli 8 olemuslikku aspekti; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et inimõiguste austamine on Euroopa Liidu põhiväärtusi ning kujutab endast Cotonou lepingu ja eelkõige selle artikli 8 olemuslikku aspekti;

| P. | arvestades, et kohtusüsteem ning raskete inimõiguste rikkumiste eest süüdistuste esitamine on kõige kesksema tähtsusega ülesanded, mis tuleb täita, et lõpetada kuritarvitamised ja ehitada Kesk-Aafrika Vabariik taas üles; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kohtusüsteem ning raskete inimõiguste rikkumiste eest süüdistuste esitamine on kõige kesksema tähtsusega ülesanded, mis tuleb täita, et lõpetada kuritarvitamised ja ehitada Kesk-Aafrika Vabariik taas üles;

| Q. | arvestades, et vägivalda iseloomustab endiselt karistamatus, olenemata asjaolust, et üleminekunõukogu on võtnud vastu ja ajutine president allkirjastanud seaduse, millega luuakse erakorraline kriminaalkohus, mille moodustavad nii riiklikud kui ka rahvusvahelised kohtunikud ja prokurörid ning mis uurib ja menetleb raskeid inimõiguste rikkumisi, mida on Kesk-Aafrika Vabariigis toime pandud alates 2003. aastast; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vägivalda iseloomustab endiselt karistamatus, olenemata asjaolust, et üleminekunõukogu on võtnud vastu ja ajutine president allkirjastanud seaduse, millega luuakse erakorraline kriminaalkohus, mille moodustavad nii riiklikud kui ka rahvusvahelised kohtunikud ja prokurörid ning mis uurib ja menetleb raskeid inimõiguste rikkumisi, mida on Kesk-Aafrika Vabariigis toime pandud alates 2003. aastast;

| R. | arvestades, et 2014. aasta septembris käivitas EL oma Kesk-Aafrika Vabariigile loodud mitme rahastajaga usaldusfondi kolm esimest arenguprojekti, mis on suunatud tervishoiule, töökohtade loomisele, Bangui kahjustatud infrastruktuuri taastamisele ning naiste mõjuvõimu suurendamisele ja nende kaasamisele majandusse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 2014. aasta septembris käivitas EL oma Kesk-Aafrika Vabariigile loodud mitme rahastajaga usaldusfondi kolm esimest arenguprojekti, mis on suunatud tervishoiule, töökohtade loomisele, Bangui kahjustatud infrastruktuuri taastamisele ning naiste mõjuvõimu suurendamisele ja nende kaasamisele majandusse;

| S. | arvestades, et 2015. aasta märtsis käivitas Euroopa Ülemkogu ELi sõjalise nõuandemissiooni Kesk-Aafrika Vabariigis (EUMAM RCA), mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika ametivõime julgeolekusektori reformi ettevalmistamisel relvajõudude osas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2015. aasta märtsis käivitas Euroopa Ülemkogu ELi sõjalise nõuandemissiooni Kesk-Aafrika Vabariigis (EUMAM RCA), mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika ametivõime julgeolekusektori reformi ettevalmistamisel relvajõudude osas;

| T. | arvestades, et alates 2015. aasta maist on EL suurendanud abi Kesk-Aafrika Vabariigile kokku 72 miljoni euro võrra, mis hõlmab humanitaarabi (lisatud 10 miljonit eurot), eelarvetoetust (täiendavalt 40 miljonit eurot) ja uut makset ELi Kesk-Aafrika Vabariigile loodud mitme rahastajaga usaldusfondi (täiendavalt 22 miljonit eurot); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et alates 2015. aasta maist on EL suurendanud abi Kesk-Aafrika Vabariigile kokku 72 miljoni euro võrra, mis hõlmab humanitaarabi (lisatud 10 miljonit eurot), eelarvetoetust (täiendavalt 40 miljonit eurot) ja uut makset ELi Kesk-Aafrika Vabariigile loodud mitme rahastajaga usaldusfondi (täiendavalt 22 miljonit eurot);

| U. | arvestades, et 15. juulil 2014 käivitas EL oma kõige esimese mitme rahastajaga usaldusfondi Kesk-Aafrika Vabariigi toetamiseks, et minna hädaabilt üle pikaajalisele arenguabile; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 15. juulil 2014 käivitas EL oma kõige esimese mitme rahastajaga usaldusfondi Kesk-Aafrika Vabariigi toetamiseks, et minna hädaabilt üle pikaajalisele arenguabile;

| 1. | väljendab sügavat muret olukorra pärast Kesk-Aafrika Vabariigis, mis võib viia riigi kodusõja lävele, kui hiljutist vägivalda kontrolli alla ei saada; mõistab hukka inimeste tapmise ning avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele ja kogu Kesk-Aafrika Vabariigi rahvale; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret olukorra pärast Kesk-Aafrika Vabariigis, mis võib viia riigi kodusõja lävele, kui hiljutist vägivalda kontrolli alla ei saada; mõistab hukka inimeste tapmise ning avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele ja kogu Kesk-Aafrika Vabariigi rahvale;

| 2. | mõistab karmilt hukka humanitaarabiorganisatsioonide ja elanike ründamise viimases vägivallapuhangus; nõuab, et abitöötajad saaksid vabalt liikuda, jõudmaks abi vajavate tsiviilelanikeni, eelkõige põgenikeni; tuletab meelde, et ligi pool miljonit riigisisest põgenikku vajavad kiiresti toitu, tervishoiuteenuseid, vett, kanalisatsiooni ja hügieeni, peavarju ja põhilisi majatarbeid; |
| --- | --- |

2.

mõistab karmilt hukka humanitaarabiorganisatsioonide ja elanike ründamise viimases vägivallapuhangus; nõuab, et abitöötajad saaksid vabalt liikuda, jõudmaks abi vajavate tsiviilelanikeni, eelkõige põgenikeni; tuletab meelde, et ligi pool miljonit riigisisest põgenikku vajavad kiiresti toitu, tervishoiuteenuseid, vett, kanalisatsiooni ja hügieeni, peavarju ja põhilisi majatarbeid;

| 3. | kutsub Kesk-Aafrika Vabariigi ametivõime üles keskenduma võitlusele karistamatuse vastu ning õigusriigi põhimõtete taaskehtestamisele, seda ka vägivalla eest vastutavate isikute vastutusele võtmisega; kiidab heaks erakorralise kriminaalkohtu loomise riigis 2003. aastast alates toime pandud raskete inimõiguste rikkumiste uurimiseks ja menetlemiseks ning märgib, et kohus peab kiiremas korras tegevust alustama; rõhutab, et selle tegevuseks on tingimata vaja rahvusvahelist rahalist ja tehnilist abi; nõuab, et võimalikult kiiresti toimuks rahvusvaheliste rahastajate koosolek kohustuste võtmiseks; julgustab Kesk-Aafrika Vabariigi ametivõime kasutama kohtu töötajate valikuks tõhusat ja läbipaistvat töölevõtmise korda; |
| --- | --- |

3.

kutsub Kesk-Aafrika Vabariigi ametivõime üles keskenduma võitlusele karistamatuse vastu ning õigusriigi põhimõtete taaskehtestamisele, seda ka vägivalla eest vastutavate isikute vastutusele võtmisega; kiidab heaks erakorralise kriminaalkohtu loomise riigis 2003. aastast alates toime pandud raskete inimõiguste rikkumiste uurimiseks ja menetlemiseks ning märgib, et kohus peab kiiremas korras tegevust alustama; rõhutab, et selle tegevuseks on tingimata vaja rahvusvahelist rahalist ja tehnilist abi; nõuab, et võimalikult kiiresti toimuks rahvusvaheliste rahastajate koosolek kohustuste võtmiseks; julgustab Kesk-Aafrika Vabariigi ametivõime kasutama kohtu töötajate valikuks tõhusat ja läbipaistvat töölevõtmise korda;

| 4. | tunnustab Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendust (ECCAS), kellel oli üleminekuprotsessi korraldamisel keskne roll ning kes võttis Addis Abebas 31. jaanuaril 2015 toimunud konsultatsioonidel jäiga seisukoha mis tahes paralleelsete algatuste osas, mis võiksid ohustada rahvusvahelise üldsuse püüdlusi taastada Kesk-Aafrika Vabariigis rahu, julgeolek ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

tunnustab Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendust (ECCAS), kellel oli üleminekuprotsessi korraldamisel keskne roll ning kes võttis Addis Abebas 31. jaanuaril 2015 toimunud konsultatsioonidel jäiga seisukoha mis tahes paralleelsete algatuste osas, mis võiksid ohustada rahvusvahelise üldsuse püüdlusi taastada Kesk-Aafrika Vabariigis rahu, julgeolek ja stabiilsus;

| 5. | kiidab heaks üleminekuvalitsuse senised jõupingutused, kuid kutsub Kesk-Aafrika Vabariigi ajutisi ametivõime ja rahvusvahelist üldsust üles tegelema kriisi algpõhjustega, nagu üldine vaesus, majanduslik ebavõrdsus, kasvav tööpuudus ja asjaolu, et riigieelarve ei jaga loodusvaradest saadavat rikkust ümber; nõuab terviklikku lähenemisviisi, mis keskenduks julgeolekule, humanitaarabile, stabiliseerimisele ja majanduse taastamisele; |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks üleminekuvalitsuse senised jõupingutused, kuid kutsub Kesk-Aafrika Vabariigi ajutisi ametivõime ja rahvusvahelist üldsust üles tegelema kriisi algpõhjustega, nagu üldine vaesus, majanduslik ebavõrdsus, kasvav tööpuudus ja asjaolu, et riigieelarve ei jaga loodusvaradest saadavat rikkust ümber; nõuab terviklikku lähenemisviisi, mis keskenduks julgeolekule, humanitaarabile, stabiliseerimisele ja majanduse taastamisele;

| 6. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles toetama sel kriitilisel ajal Kesk-Aafrika Vabariigi poliitilisi protsesse ja edendama ühised jõupingutusi poliitilise dialoogi lihtsustamiseks, usalduse rajamiseks ning riigi usukogukondade rahumeelse kooseksisteerimise kindlustamiseks; nõuab tungivalt, et Kesk-Aafrika Vabariigi valitsus seaks prioriteediks haridussüsteemi ümberkorraldamise, et hõlbustada pikas perspektiivis rahumeelset kooseksisteerimist; |
| --- | --- |

6.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles toetama sel kriitilisel ajal Kesk-Aafrika Vabariigi poliitilisi protsesse ja edendama ühised jõupingutusi poliitilise dialoogi lihtsustamiseks, usalduse rajamiseks ning riigi usukogukondade rahumeelse kooseksisteerimise kindlustamiseks; nõuab tungivalt, et Kesk-Aafrika Vabariigi valitsus seaks prioriteediks haridussüsteemi ümberkorraldamise, et hõlbustada pikas perspektiivis rahumeelset kooseksisteerimist;

| 7. | mõistab hukka asjaolu, et kuigi ÜRO on kehtestanud relvaembargo, jätkub sõjaliste rühmituste tugevdamine; kutsub kõiki osapooli üles järgima 10. mail 2015 allkirjastatud desarmeerimislepingut; rõhutab, et relvarühmituste desarmeerimine peaks olema vaieldamatu prioriteet, eriti enne presidendi- ja üldvalimisi, mis toimuvad Kesk-Aafrika Vabariigis aasta lõpus; |
| --- | --- |

7.

mõistab hukka asjaolu, et kuigi ÜRO on kehtestanud relvaembargo, jätkub sõjaliste rühmituste tugevdamine; kutsub kõiki osapooli üles järgima 10. mail 2015 allkirjastatud desarmeerimislepingut; rõhutab, et relvarühmituste desarmeerimine peaks olema vaieldamatu prioriteet, eriti enne presidendi- ja üldvalimisi, mis toimuvad Kesk-Aafrika Vabariigis aasta lõpus;

| 8. | nõuab tungivalt, et Aafrika Liit ja Euroopa Liit kasutaksid kõiki asjakohaseid meetmeid ja vahendeid, et aidata üleminekuvalitsusel hoida ära niigi ebakindla riigi lagunemist, rahvustevaheliste suhete teravnemist ja võitlevate relvarühmituste jätkuvat tugevnemist ning võtta suund toimivale, kaasavale ja demokraatlikule riigile, eelkõige stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi, Aafrika rahutagamisrahastu ning Aafrika valmisolekuvägede abiga; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Aafrika Liit ja Euroopa Liit kasutaksid kõiki asjakohaseid meetmeid ja vahendeid, et aidata üleminekuvalitsusel hoida ära niigi ebakindla riigi lagunemist, rahvustevaheliste suhete teravnemist ja võitlevate relvarühmituste jätkuvat tugevnemist ning võtta suund toimivale, kaasavale ja demokraatlikule riigile, eelkõige stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi, Aafrika rahutagamisrahastu ning Aafrika valmisolekuvägede abiga;

| 9. | peab tervitatavaks Bangui foorumi loomist leppimise ja rahu eesmärgil ning nõuab tungivalt, et selles osaleksid tingimusteta kõik poliitilised, sõjalised ja usuliidrid, samuti kohalikud kogukonnad ja kodanikuühiskond; nõuab demokraatlike valimiste läbiviimist; |
| --- | --- |

9.

peab tervitatavaks Bangui foorumi loomist leppimise ja rahu eesmärgil ning nõuab tungivalt, et selles osaleksid tingimusteta kõik poliitilised, sõjalised ja usuliidrid, samuti kohalikud kogukonnad ja kodanikuühiskond; nõuab demokraatlike valimiste läbiviimist;

| 10. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja teisi rahvusvahelisi osalejaid üles tegema kõik, mis võimalik, et toetada valimiste korraldamist nii nagu ülemineku tegevuskava ette näeb, eelkõige panustades ÜRO Arenguprogrammi juhitavasse valimiste abiprogrammi, et valimised saaksid toimuda enne käesoleva aasta lõppu, mis tähendaks ülemineku tegevuskava põhipunkti täitmist; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja teisi rahvusvahelisi osalejaid üles tegema kõik, mis võimalik, et toetada valimiste korraldamist nii nagu ülemineku tegevuskava ette näeb, eelkõige panustades ÜRO Arenguprogrammi juhitavasse valimiste abiprogrammi, et valimised saaksid toimuda enne käesoleva aasta lõppu, mis tähendaks ülemineku tegevuskava põhipunkti täitmist;

| 11. | kinnitab uuesti toetust Kesk-Aafrika Vabariigi iseseisvusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele; tuletab meelde, kui oluline on rahvaste õigus enesemääramisele ilma välise sekkumiseta; |
| --- | --- |

11.

kinnitab uuesti toetust Kesk-Aafrika Vabariigi iseseisvusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele; tuletab meelde, kui oluline on rahvaste õigus enesemääramisele ilma välise sekkumiseta;

| 12. | kinnitab aasta lõpuks kavandatud valimiste eel veel kord oma toetust ÜROle, MINUSCA rahuvalvejõududele ja Prantsusmaa väekontingendile Sangaris; mõistab karmilt hukka igasugused katsed kahjustada käimasolevaid püüdlusi saavutada stabiilsus; |
| --- | --- |

12.

kinnitab aasta lõpuks kavandatud valimiste eel veel kord oma toetust ÜROle, MINUSCA rahuvalvejõududele ja Prantsusmaa väekontingendile Sangaris; mõistab karmilt hukka igasugused katsed kahjustada käimasolevaid püüdlusi saavutada stabiilsus;

| 13. | tuletab meelde, et üleminekuperiood lõppeb 30. detsembril 2015; nõuab tungivalt, et riigi ametivõimud taastaksid MINUSCA ja Sangarise jõudude toetusega rahu kogu riigis, eelkõige Banguis, et valimiste ajakavast võimalikult hästi kinni pidada; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et üleminekuperiood lõppeb 30. detsembril 2015; nõuab tungivalt, et riigi ametivõimud taastaksid MINUSCA ja Sangarise jõudude toetusega rahu kogu riigis, eelkõige Banguis, et valimiste ajakavast võimalikult hästi kinni pidada;

| 14. | kiidab heaks ELi sõjalise nõuandemissiooni (EUMAM RCA) ning projektide käivitamise, et taastada politsei- ja sandarmeeriaüksuste võime hoida korda kogukondades ning ohjata massirahutusi, taastada ühine operatiivne juhtimiskeskus, kohtute võim ja ennistada vanglad; |
| --- | --- |

14.

kiidab heaks ELi sõjalise nõuandemissiooni (EUMAM RCA) ning projektide käivitamise, et taastada politsei- ja sandarmeeriaüksuste võime hoida korda kogukondades ning ohjata massirahutusi, taastada ühine operatiivne juhtimiskeskus, kohtute võim ja ennistada vanglad;

| 15. | mõistab karmilt hukka vägivalla laste ja naiste vastu ning nõuab tungivalt, et võitlejad ja mitteriiklikud relvarühmitused paneksid relvad maha, lõpetaksid igasuguse vägivalla ning vabastaksid viivitamata oma ridadest lapsed; kutsub kõiki sidusrühmi üles pühenduma laste õiguste kaitsmisele ning edasise vägivalla ja laste kuritarvitamise ärahoidmisele; nõuab tungivalt, et relvakonflikti kontekstis vägistamise ohvriks langenud naistele ja tütarlastele pakutaks kõiki seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuseid; |
| --- | --- |

15.

mõistab karmilt hukka vägivalla laste ja naiste vastu ning nõuab tungivalt, et võitlejad ja mitteriiklikud relvarühmitused paneksid relvad maha, lõpetaksid igasuguse vägivalla ning vabastaksid viivitamata oma ridadest lapsed; kutsub kõiki sidusrühmi üles pühenduma laste õiguste kaitsmisele ning edasise vägivalla ja laste kuritarvitamise ärahoidmisele; nõuab tungivalt, et relvakonflikti kontekstis vägistamise ohvriks langenud naistele ja tütarlastele pakutaks kõiki seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuseid;

| 16. | nõuab tungivalt, et Kesk-Aafrika Vabariigi teemandikauplejad näitaksid üles vastutustunnet ning et rahvusvahelised teemandiettevõtted tegeleksid Kimberly protsessi puudujääkidega teemantide tarneahelas Kesk-Aafrika Vabariigist; kutsub Kesk-Aafrika Vabariigi ametivõime ja välisettevõtteid üles tugevdama mäetööstuse juhtimist, järgides mäetööstuse läbipaistvuse algatust; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et Kesk-Aafrika Vabariigi teemandikauplejad näitaksid üles vastutustunnet ning et rahvusvahelised teemandiettevõtted tegeleksid Kimberly protsessi puudujääkidega teemantide tarneahelas Kesk-Aafrika Vabariigist; kutsub Kesk-Aafrika Vabariigi ametivõime ja välisettevõtteid üles tugevdama mäetööstuse juhtimist, järgides mäetööstuse läbipaistvuse algatust;

| 17. | palub, et rahvusvahelised teemandiettevõtted kontrolliksid hoolikalt teemantide päritolu, et mitte anda konfliktile hoogu, ostes Kesk-Aafrika Vabariigist ebaseaduslikult kaevandatud ja müüdud teemante; nõuab tungivalt, et Kesk-Aafrika Vabariigiga kauplevad metsaraide ettevõtted järgiksid ELi puidumäärust ning palub, et EL jõustaks nimetatud määrust Kesk-Aafrika Vabariigist puitu importivate ettevõtjate suhtes jõuliselt; |
| --- | --- |

17.

palub, et rahvusvahelised teemandiettevõtted kontrolliksid hoolikalt teemantide päritolu, et mitte anda konfliktile hoogu, ostes Kesk-Aafrika Vabariigist ebaseaduslikult kaevandatud ja müüdud teemante; nõuab tungivalt, et Kesk-Aafrika Vabariigiga kauplevad metsaraide ettevõtted järgiksid ELi puidumäärust ning palub, et EL jõustaks nimetatud määrust Kesk-Aafrika Vabariigist puitu importivate ettevõtjate suhtes jõuliselt;

| 18. | kutsub Kesk-Aafrika Vabariigi ametivõime üles töötama välja riiklik strateegia, et võidelda loodusvarade ebaseadusliku kasutamise ja nendega kauplemise võrgustike vastu; |
| --- | --- |

18.

kutsub Kesk-Aafrika Vabariigi ametivõime üles töötama välja riiklik strateegia, et võidelda loodusvarade ebaseadusliku kasutamise ja nendega kauplemise võrgustike vastu;

| 19. | nõuab tungivalt, et riigid, kelle sõdurid on süüdi seksuaalses ahistamises rahuvalvemissioonidel Kesk-Aafrika Vabariigis, võtaksid süüdlased vastutusele ja mõistaksid nende üle kohut, kuna karistamatust ei saa lubada; rõhutab, et rahuvalvestruktuurid tuleb kiiresti ümber korraldada, luues toimiva ja läbipaistva järelevalve ning aruandemehhanismi; on veendunud, et koolituse ja haridusega saab selliseid raskeid kuritegusid vähendada ja ära hoida; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et riigid, kelle sõdurid on süüdi seksuaalses ahistamises rahuvalvemissioonidel Kesk-Aafrika Vabariigis, võtaksid süüdlased vastutusele ja mõistaksid nende üle kohut, kuna karistamatust ei saa lubada; rõhutab, et rahuvalvestruktuurid tuleb kiiresti ümber korraldada, luues toimiva ja läbipaistva järelevalve ning aruandemehhanismi; on veendunud, et koolituse ja haridusega saab selliseid raskeid kuritegusid vähendada ja ära hoida;

| 20. | nõuab tungivalt, et Keks-Aafrika Vabariik, selle naaberriigid ja teised Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi (ICGLR) liikmesriigid teeksid piirkondlikul tasandil koostööd, et uurida piirkondlike kuritegelike võrgustike ja relvarühmituste tegevust, kes loodusvarasid (sh kulda ja teemante) ebaseaduslikult kasutavad ja nendega äritsevad ning tegelevad salaküttimise ja looduslike liikide salakaubandusega, ning nende vastu võidelda; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et Keks-Aafrika Vabariik, selle naaberriigid ja teised Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi (ICGLR) liikmesriigid teeksid piirkondlikul tasandil koostööd, et uurida piirkondlike kuritegelike võrgustike ja relvarühmituste tegevust, kes loodusvarasid (sh kulda ja teemante) ebaseaduslikult kasutavad ja nendega äritsevad ning tegelevad salaküttimise ja looduslike liikide salakaubandusega, ning nende vastu võidelda;

| 21. | nõuab, et EL teeks kõik, mis võimalik, et anda Kesk-Aafrika Vabariigi elanikele paremini koordineeritud ja tõhusamat abi; peab samal ajal tervitatavaks, et EL ja liikmesriigid võtavad suuremaid kohustusi humanitaarabi andmiseks Kesk-Aafrika Vabariigile, arvestades sealseid kasvavaid vajadusi; rõhutab, et on vaja anda päästvat abi Kesk-Aafrika Vabariigi hädalistele, samuti pagulastele naaberriikides; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et EL teeks kõik, mis võimalik, et anda Kesk-Aafrika Vabariigi elanikele paremini koordineeritud ja tõhusamat abi; peab samal ajal tervitatavaks, et EL ja liikmesriigid võtavad suuremaid kohustusi humanitaarabi andmiseks Kesk-Aafrika Vabariigile, arvestades sealseid kasvavaid vajadusi; rõhutab, et on vaja anda päästvat abi Kesk-Aafrika Vabariigi hädalistele, samuti pagulastele naaberriikides;

| 22. | mõistab hukka riiklike arhiivide ja registrite hävitamise relvastatud võitlejate poolt; nõuab tungivalt, et EL toetaks Kesk-Aafrika Vabariiki riiklike registrite taastamisel ning valimispettuste ärahoidmisel; |
| --- | --- |

22.

mõistab hukka riiklike arhiivide ja registrite hävitamise relvastatud võitlejate poolt; nõuab tungivalt, et EL toetaks Kesk-Aafrika Vabariiki riiklike registrite taastamisel ning valimispettuste ärahoidmisel;

| 23. | kutsub liikmesriike ja teisi rahastajaid üles suurendama makseid ELi Kesk-Aafrika fondi, Bêkou usaldusfondi, mille eesmärk on edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja taastamist, võttes arvesse, et taastamis- ja arenguprogramme tuleb paremini siduda humanitaarabiga; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike ja teisi rahastajaid üles suurendama makseid ELi Kesk-Aafrika fondi, Bêkou usaldusfondi, mille eesmärk on edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja taastamist, võttes arvesse, et taastamis- ja arenguprogramme tuleb paremini siduda humanitaarabiga;

| 24. | kutsub ELi, Aafrika Liitu ja rahvusvahelist üldsust üles toetama Kesk-Aafrika Vabariigi pagulasi naaberriikides; |
| --- | --- |

24.

kutsub ELi, Aafrika Liitu ja rahvusvahelist üldsust üles toetama Kesk-Aafrika Vabariigi pagulasi naaberriikides;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuvalitsusele, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile Federica Mogherinile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu institutsioonidele, Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendusele, AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele ning ELi liikmesriikidele. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuvalitsusele, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile Federica Mogherinile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu institutsioonidele, Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendusele, AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele ning ELi liikmesriikidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0035.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/26

---

P8_TA(2015)0343

Olukord Tais

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon olukorra kohta Tais (2015/2875(RSP))

(2017/C 349/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tai kohta, eriti 20. mai 2010. aasta (1), 6. veebruari 2014. aasta (2) ja 21. mai 2015. aasta (3) resolutsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tai kohta, eriti 20. mai 2010. aasta (1), 6. veebruari 2014. aasta (2) ja 21. mai 2015. aasta (3) resolutsioone;

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini pressiesindaja 2. aprilli 2015. aasta avaldust muutuste kohta Tais, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini pressiesindaja 2. aprilli 2015. aasta avaldust muutuste kohta Tais,

| — | võttes arvesse 14. novembri 2014. aasta, 30. juuni 2015. aasta 24. septembri 2015. aasta avaldusi, mille tegi ELi esindus Tais kokkuleppel ELi Tai missiooni juhtidega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. novembri 2014. aasta, 30. juuni 2015. aasta 24. septembri 2015. aasta avaldusi, mille tegi ELi esindus Tais kokkuleppel ELi Tai missiooni juhtidega;

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2014. aasta järeldusi Tai kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2014. aasta järeldusi Tai kohta,

| — | võttes arvesse eelmise liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni 15. mai 2013. aastal komisjoni nimel antud vastust Andy Halli olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelmise liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni 15. mai 2013. aastal komisjoni nimel antud vastust Andy Halli olukorra kohta,

| — | võttes arvesse sõnavabaduse edendamise ja kaitsega tegeleva ÜRO eriraportööri 1. aprillil 2015. aastal avaldatud pressiteadet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõnavabaduse edendamise ja kaitsega tegeleva ÜRO eriraportööri 1. aprillil 2015. aastal avaldatud pressiteadet,

| — | võttes arvesse Tai olukorra üldist korrapärast läbivaatamist ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja selle 5. oktoobri 2011. aasta soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tai olukorra üldist korrapärast läbivaatamist ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja selle 5. oktoobri 2011. aasta soovitusi,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1998. aasta inimõiguste kaitsjaid käsitlevat ÜRO deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1998. aasta inimõiguste kaitsjaid käsitlevat ÜRO deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Tai on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Tai on ühinenud,

| — | võttes arvesse 1984. aasta piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastast ÜRO konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1984. aasta piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastast ÜRO konventsiooni,

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni inimõiguste deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni inimõiguste deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | võttes arvesse, et Tai sõjavägi kukutas 20. mail 2014 Tai valitsuse ja kehtestas üleriigilise sõjaseisukorra, sundides rahu ja korra eest vastutavat halduskeskust laiali minema, |
| --- | --- |

A.

võttes arvesse, et Tai sõjavägi kukutas 20. mail 2014 Tai valitsuse ja kehtestas üleriigilise sõjaseisukorra, sundides rahu ja korra eest vastutavat halduskeskust laiali minema,

| B. | arvestades, et sõjavägi moodustas rahu ja korra hoidmise riikliku nõukogu, mille juht, kindral Prayuth Chan-ocha, kasutab korralduste andmisel ja põhiseadusreformi läbiviimisel piiramatuid volitusi ja võimu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sõjavägi moodustas rahu ja korra hoidmise riikliku nõukogu, mille juht, kindral Prayuth Chan-ocha, kasutab korralduste andmisel ja põhiseadusreformi läbiviimisel piiramatuid volitusi ja võimu;

| C. | arvestades, et peamised rahu ja korra hoidmise riikliku nõukogu poolt loodud põhiseaduslikud organid on sõjaväelaste kontrolli all, ning arvestades, et rahu ja korra hoidmise riikliku nõukogu liikmetel on ajal, mil nad on ametis, ajutise põhiseaduse artiklite 44 ja 47 alusel täielik puutumatus igasuguse väärkäitumise, vastutuse või kohustuse puhuks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et peamised rahu ja korra hoidmise riikliku nõukogu poolt loodud põhiseaduslikud organid on sõjaväelaste kontrolli all, ning arvestades, et rahu ja korra hoidmise riikliku nõukogu liikmetel on ajal, mil nad on ametis, ajutise põhiseaduse artiklite 44 ja 47 alusel täielik puutumatus igasuguse väärkäitumise, vastutuse või kohustuse puhuks;

| D. | arvestades, et põhiseaduskomisjon lõpetas uue põhiseaduse koostamise 29. augustil 2015 ning riiklik reforminõukogu lükkas selle 6. septembril 2015 tagasi; arvestades, et uus põhiseaduskomisjon peab põhiseaduse 180 päeva jooksul ringi tegema, ning arvestades, et nimetatud hiljutine tagasilükkamine võib sõjaväelist võimu riigis pikendada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et põhiseaduskomisjon lõpetas uue põhiseaduse koostamise 29. augustil 2015 ning riiklik reforminõukogu lükkas selle 6. septembril 2015 tagasi; arvestades, et uus põhiseaduskomisjon peab põhiseaduse 180 päeva jooksul ringi tegema, ning arvestades, et nimetatud hiljutine tagasilükkamine võib sõjaväelist võimu riigis pikendada;

| E. | arvestades, et rahu ja korra hoidmise riiklik nõukogu on esitanud poliitilist ja inimõiguste olukorda Tais kirjeldavatele juhtivatele veebisaitidele ajutise põhiseaduse artikli 44 põhjal süüdistuse riikliku julgeoleku ohustamises, ning arvestades, et kõigi kohalike poliitiliste jõududega seostatavaid televisioonikanaleid ja kohalikke raadiojaamu tsenseeritakse rangelt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rahu ja korra hoidmise riiklik nõukogu on esitanud poliitilist ja inimõiguste olukorda Tais kirjeldavatele juhtivatele veebisaitidele ajutise põhiseaduse artikli 44 põhjal süüdistuse riikliku julgeoleku ohustamises, ning arvestades, et kõigi kohalike poliitiliste jõududega seostatavaid televisioonikanaleid ja kohalikke raadiojaamu tsenseeritakse rangelt;

| F. | arvestades, et hiljuti vastuvõetud avaliku kogunemise seadusega, mis jõustus 14. augustil 2015, piiratakse tugevalt kogunemisvabadust ja kehtestatakse karmid karistused (kuni 10-aastane vangistus) selliste süütegude eest nagu avalike teenuste häirimine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hiljuti vastuvõetud avaliku kogunemise seadusega, mis jõustus 14. augustil 2015, piiratakse tugevalt kogunemisvabadust ja kehtestatakse karmid karistused (kuni 10-aastane vangistus) selliste süütegude eest nagu avalike teenuste häirimine;

| G. | arvestades, et nn rahu ja korra hoidmise tagajateks on määratud sõjaväelased, kes võivad meelevaldselt inimesi vahistada, viia läbi uurimisi ja korraldada ilma läbiotsimismääruseta läbiotsimisi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nn rahu ja korra hoidmise tagajateks on määratud sõjaväelased, kes võivad meelevaldselt inimesi vahistada, viia läbi uurimisi ja korraldada ilma läbiotsimismääruseta läbiotsimisi;

| H. | arvestades, et rahumeelsetes meeleavaldustes osalejaid on mõistetud korduvalt süüdi mässule õhutamises ja seaduserikkumises, ning arvestades, et vahistatud on 14 uusdemokraatliku liikumise aktivisti; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rahumeelsetes meeleavaldustes osalejaid on mõistetud korduvalt süüdi mässule õhutamises ja seaduserikkumises, ning arvestades, et vahistatud on 14 uusdemokraatliku liikumise aktivisti;

| I. | arvestades, et Tais kohaldatakse ikka veel surmanuhtlust, ja arvestades, et uued õigusaktid on avardanud asjaolude ringi, mille puhul seda võib määrata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Tais kohaldatakse ikka veel surmanuhtlust, ja arvestades, et uued õigusaktid on avardanud asjaolude ringi, mille puhul seda võib määrata;

| J. | arvestades, et riigipöörde järgselt on lèse-majesté (majesteedisolvamise) seaduse alusel vangistatute arv hüppeliselt kasvanud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et riigipöörde järgselt on lèse-majesté (majesteedisolvamise) seaduse alusel vangistatute arv hüppeliselt kasvanud;

| K. | arvestades, et riiklikule inimõiguste komisjonile ei ole antud luba juurdepääsuks piinatud või väärkoheldud isikutele, keda hoitakse sõjaväekohtute volitustega ilma süüdistust esitamata või kohtumenetlust läbi viimata pikaajalises vangistuses; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et riiklikule inimõiguste komisjonile ei ole antud luba juurdepääsuks piinatud või väärkoheldud isikutele, keda hoitakse sõjaväekohtute volitustega ilma süüdistust esitamata või kohtumenetlust läbi viimata pikaajalises vangistuses;

| L. | arvestades, et riigipöörde järgselt on kohalike kogukonna- ja maaõigusaktivistide turvalisus vähenenud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et riigipöörde järgselt on kohalike kogukonna- ja maaõigusaktivistide turvalisus vähenenud;

| M. | arvestades, et Tai ei ole ühinenud 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ega selle 1967. aasta protokolliga ning tal puudub ametlik riiklik varjupaigavõrgustik; arvestades, et Tai võimud jätkavad põgenike ja varjupaigataotlejate tagasisaatmist riikidesse, kus neid võidakse taga kiusata; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Tai ei ole ühinenud 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ega selle 1967. aasta protokolliga ning tal puudub ametlik riiklik varjupaigavõrgustik; arvestades, et Tai võimud jätkavad põgenike ja varjupaigataotlejate tagasisaatmist riikidesse, kus neid võidakse taga kiusata;

| N. | arvestades, et Tail on vastavalt rahvusvahelistele lepingutele, millega ta on ühinenud, kohustus uurida piinamisi, surmajuhtumeid vanglas ja muid väidetavaid tõsiseid inimõiguste rikkumisi ning süüdlased nõuetekohaselt vastutusele võtta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Tail on vastavalt rahvusvahelistele lepingutele, millega ta on ühinenud, kohustus uurida piinamisi, surmajuhtumeid vanglas ja muid väidetavaid tõsiseid inimõiguste rikkumisi ning süüdlased nõuetekohaselt vastutusele võtta;

| O. | arvestades, et ELi kodanikust töötajate õiguste eest võitleja Andy Halli vastu kriminaalkorras esitatud laimusüüdistusest on loobutud, kuid arvestades, et kuna ta tegi koostööd Finnwatchi aruandele, milles väideti, et Tai ananassikaubandusega tegelev hulgimüüja ekspluateerib töötajaid, võidakse talle esitada süüdistus arvutikuriteos ja laimamises ja kahes laimuga seotud tsiviilkohtuasjas, mille tagajärjel ta võib saada 7-aastase vanglakaristuse ja miljonite dollarite suuruse trahvi, hoolimata sellest, et töötajate õiguste rikkumist nimetatud ettevõtte poolt kinnitasid varasematel kohtuistungitel ka Tai tööministeerium ja üks ettevõtte töötaja; arvestades, et tema kohtuasja arutatakse 19. oktoobril 2015; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi kodanikust töötajate õiguste eest võitleja Andy Halli vastu kriminaalkorras esitatud laimusüüdistusest on loobutud, kuid arvestades, et kuna ta tegi koostööd Finnwatchi aruandele, milles väideti, et Tai ananassikaubandusega tegelev hulgimüüja ekspluateerib töötajaid, võidakse talle esitada süüdistus arvutikuriteos ja laimamises ja kahes laimuga seotud tsiviilkohtuasjas, mille tagajärjel ta võib saada 7-aastase vanglakaristuse ja miljonite dollarite suuruse trahvi, hoolimata sellest, et töötajate õiguste rikkumist nimetatud ettevõtte poolt kinnitasid varasematel kohtuistungitel ka Tai tööministeerium ja üks ettevõtte töötaja; arvestades, et tema kohtuasja arutatakse 19. oktoobril 2015;

| P. | arvestades, et kuigi Tai on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 29, on võõrtöötajad vähe kaitstud; arvestades, et töötajatega kaubitsemine on suur probleem; arvestades, et eriti murettekitav on olukord kalandussektoris; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kuigi Tai on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 29, on võõrtöötajad vähe kaitstud; arvestades, et töötajatega kaubitsemine on suur probleem; arvestades, et eriti murettekitav on olukord kalandussektoris;

| Q. | arvestades, et EL on 2013. aastal alanud läbirääkimised kahepoolse vabakaubanduslepingu üle Taiga peatanud, ning arvestades, et EL keeldub allkirjastamast 2013. aasta novembriks lõplikult välja töötatud partnerlus- ja koostöölepingut, seni kuni Tais ei ole demokraatlikku valitsust; arvestades, et EL on Tai suuruselt kolmas kaubanduspartner; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL on 2013. aastal alanud läbirääkimised kahepoolse vabakaubanduslepingu üle Taiga peatanud, ning arvestades, et EL keeldub allkirjastamast 2013. aasta novembriks lõplikult välja töötatud partnerlus- ja koostöölepingut, seni kuni Tais ei ole demokraatlikku valitsust; arvestades, et EL on Tai suuruselt kolmas kaubanduspartner;

| 1. | on rahul ELi jõulise toetusega Tai rahvale, kellega teda seovad tugevad ja pikaajalised poliitilised ning majandus- ja kultuurisidemed; rõhutab, et Tai sõbra ja partnerina on EL korduvalt nõudnud demokraatliku protsessi taastamist; |
| --- | --- |

1.

on rahul ELi jõulise toetusega Tai rahvale, kellega teda seovad tugevad ja pikaajalised poliitilised ning majandus- ja kultuurisidemed; rõhutab, et Tai sõbra ja partnerina on EL korduvalt nõudnud demokraatliku protsessi taastamist;

| 2. | on samas sügavalt mures halveneva inimõiguste olukorra pärast Tais pärast 2014. aasta mais toimunud ebaseaduslikku riigipööret; |
| --- | --- |

2.

on samas sügavalt mures halveneva inimõiguste olukorra pärast Tais pärast 2014. aasta mais toimunud ebaseaduslikku riigipööret;

| 3. | nõuab tungivalt, et Tai ametivõimud tühistaksid vabadusele ja muude, eelkõige rahumeelses poliitilises tegevuses osalemisega seotud inimõiguste kasutamisele kehtestatud repressiivsed piirangud; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Tai ametivõimud tühistaksid vabadusele ja muude, eelkõige rahumeelses poliitilises tegevuses osalemisega seotud inimõiguste kasutamisele kehtestatud repressiivsed piirangud;

| 4. | kutsub Tai ametivõime üles tühistama süüdimõistvad kohtuotsused, loobuma süüdistustest ning vabastama üksikisikud ja ajakirjanikud, kes on saanud süüdistuse või süüdi mõistetud sõna- või kogunemisvabaduse rahumeelse kasutamise eest; palub, et valitsus viivitamatult tunnistaks kehtetuks ajutise põhiseaduse artikli 44 ja sellega seonduvad sätted, mille alusel Tai ametivõimud suruvad maha põhiõigusi ja rikuvad karistamatult inimõigusi; |
| --- | --- |

4.

kutsub Tai ametivõime üles tühistama süüdimõistvad kohtuotsused, loobuma süüdistustest ning vabastama üksikisikud ja ajakirjanikud, kes on saanud süüdistuse või süüdi mõistetud sõna- või kogunemisvabaduse rahumeelse kasutamise eest; palub, et valitsus viivitamatult tunnistaks kehtetuks ajutise põhiseaduse artikli 44 ja sellega seonduvad sätted, mille alusel Tai ametivõimud suruvad maha põhiõigusi ja rikuvad karistamatult inimõigusi;

| 5. | palub, et Tai ametivõimud aitaksid tõkestada elanikkonda ähvardavaid julgeolekuohte ning paremini lahendada kogukonnaliikmete ja maaõigusaktivistide muresid; |
| --- | --- |

5.

palub, et Tai ametivõimud aitaksid tõkestada elanikkonda ähvardavaid julgeolekuohte ning paremini lahendada kogukonnaliikmete ja maaõigusaktivistide muresid;

| 6. | palub Tai ametivõimudel võimalikult kiiresti alustada poliitilise võimu üleandmist sõjaväelastelt tsiviilvõimudele; võtab teadmiseks selge kava korraldada vabad ja ausad valimised ning nõuab selle tähtaegadest kinnipidamist; |
| --- | --- |

6.

palub Tai ametivõimudel võimalikult kiiresti alustada poliitilise võimu üleandmist sõjaväelastelt tsiviilvõimudele; võtab teadmiseks selge kava korraldada vabad ja ausad valimised ning nõuab selle tähtaegadest kinnipidamist;

| 7. | õhutab kohtualluvust tsiviilisikute üle täielikult sõjakohtutelt tsiviilkohtutele üle andma ja tegema lõppu inimeste meelevaldsele kinnipidamisele sõjaseisukorra alusel, samuti meetmeid, mis tugevdamise asemel piiraksid sõjaväelaste õigust tsiviilisikuid vahistada; |
| --- | --- |

7.

õhutab kohtualluvust tsiviilisikute üle täielikult sõjakohtutelt tsiviilkohtutele üle andma ja tegema lõppu inimeste meelevaldsele kinnipidamisele sõjaseisukorra alusel, samuti meetmeid, mis tugevdamise asemel piiraksid sõjaväelaste õigust tsiviilisikuid vahistada;

| 8. | soovitab ametivõimudel majesteedisolvamise (lèse-majesté) seaduse uuesti läbi vaadata, nii et selle alusel ei saaks kedagi karistada poliitiliste seisukohtade rahumeelse väljendamise eest, ning peatada nimetatud seaduse laialdane kasutamine sellega mitteseotud juhtudel; |
| --- | --- |

8.

soovitab ametivõimudel majesteedisolvamise (lèse-majesté) seaduse uuesti läbi vaadata, nii et selle alusel ei saaks kedagi karistada poliitiliste seisukohtade rahumeelse väljendamise eest, ning peatada nimetatud seaduse laialdane kasutamine sellega mitteseotud juhtudel;

| 9. | palub tunnustada ja kaitsta kõigi, sealhulgas inimõiguslaste õigust turvalisusele, ning kõigi inimõiguslaste õiguste rikkumiste kiiret, tulemuslikku ja sõltumatut uurimist; |
| --- | --- |

9.

palub tunnustada ja kaitsta kõigi, sealhulgas inimõiguslaste õigust turvalisusele, ning kõigi inimõiguslaste õiguste rikkumiste kiiret, tulemuslikku ja sõltumatut uurimist;

| 10. | võtab teadmiseks, et Tai valitsus seadis ametisse uue põhiseaduse koostamise komisjoni, kelle eesmärk on koostada võimalikult kiiresti uus põhiseadus; nõuab põhiseadust, mille aluseks oleksid sellised demokraatlikud põhimõtted nagu võrdsus, vabadus, õiglane esindatus, läbipaistvus, aruandekohustus, inimõigused, õigusriigi põhimõtted ja ressursside üldkättesaadavus; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks, et Tai valitsus seadis ametisse uue põhiseaduse koostamise komisjoni, kelle eesmärk on koostada võimalikult kiiresti uus põhiseadus; nõuab põhiseadust, mille aluseks oleksid sellised demokraatlikud põhimõtted nagu võrdsus, vabadus, õiglane esindatus, läbipaistvus, aruandekohustus, inimõigused, õigusriigi põhimõtted ja ressursside üldkättesaadavus;

| 11. | kutsub Tai valitsust üles täitma oma põhiseaduslikke ja rahvusvahelisi kohustusi seoses kohtunike sõltumatuse, sõna-, ühinemis- ja rahumeelsete kogunemiste vabaduse ning poliitilise pluralismiga, eriti riigi nn laimuvastaste seaduste karmistumist arvestades; |
| --- | --- |

11.

kutsub Tai valitsust üles täitma oma põhiseaduslikke ja rahvusvahelisi kohustusi seoses kohtunike sõltumatuse, sõna-, ühinemis- ja rahumeelsete kogunemiste vabaduse ning poliitilise pluralismiga, eriti riigi nn laimuvastaste seaduste karmistumist arvestades;

| 12. | võtab teadmiseks Tai valitsuse meetmed, mille eesmärk on täita inimkaubanduse likvideerimise miinimumnõuded ja teha lõpp püsivale kaasaegsele orjapidamisele kalandusvaldkonna varustusahelas; soovitab valitsusel need meetmed kiirkorras rakendada ja oma tegevust intensiivistada; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks Tai valitsuse meetmed, mille eesmärk on täita inimkaubanduse likvideerimise miinimumnõuded ja teha lõpp püsivale kaasaegsele orjapidamisele kalandusvaldkonna varustusahelas; soovitab valitsusel need meetmed kiirkorras rakendada ja oma tegevust intensiivistada;

| 13. | kutsub Tai valitsust üles allkirjastama ja ratifitseerima 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni või selle 1967. aasta protokolli; |
| --- | --- |

13.

kutsub Tai valitsust üles allkirjastama ja ratifitseerima 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni või selle 1967. aasta protokolli;

| 14. | nõuab tungivalt, et Tai astuks konkreetseid samme surmanuhtluse kaotamiseks; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et Tai astuks konkreetseid samme surmanuhtluse kaotamiseks;

| 15. | tervitab soojalt Tai soolise võrdõiguslikkuse seaduse vastuvõtmist kui märki sellest, et tänu antud seaduse alusel kohtlemisele ootab riigi lesbisid, geisid, biseksuaale ja transsoolisi inimesi senisest kaasavam tulevik; |
| --- | --- |

15.

tervitab soojalt Tai soolise võrdõiguslikkuse seaduse vastuvõtmist kui märki sellest, et tänu antud seaduse alusel kohtlemisele ootab riigi lesbisid, geisid, biseksuaale ja transsoolisi inimesi senisest kaasavam tulevik;

| 16. | on rahul otsusega loobuda Andy Hallile laimamise eest esitatud kriminaalsüüdistusest, ja tema järgnenud vabastamisega; nõuab, et loobutaks ka tema vastu Lõuna-Bangkoki kriminaalkohtus arvutikuritegude ja kriminaalkorras esitatud laimusüüdistuste põhjal algatatud kohtuasjadest, arvestades, et tema kui inimõiguslase tegevuse eesmärk oli inimkaubanduse juhtude paljastamine ja Tais elavate võõrtööliste õigusliku seisundi parandamine, mistõttu tal on õigus ilma survestamist kartmata teostada uurimis- ja eestkostetegevust; seoses laimusüüdistuse põhjal algatatud tsiviilkohtuasjadega on mures selle pärast, et tema kohtuistung ei pruugi olla täiesti erapooletu, kuna on teateid hagi esitanud firma ja tähtsate Tai poliitikute vahelistest sidemetest seoses omandiõigustega; palub ELi esindusel jätkuvalt hoolikalt jälgida hr Halli õiguslikku olukorda ja viibida tema kohtuistungitel; |
| --- | --- |

16.

on rahul otsusega loobuda Andy Hallile laimamise eest esitatud kriminaalsüüdistusest, ja tema järgnenud vabastamisega; nõuab, et loobutaks ka tema vastu Lõuna-Bangkoki kriminaalkohtus arvutikuritegude ja kriminaalkorras esitatud laimusüüdistuste põhjal algatatud kohtuasjadest, arvestades, et tema kui inimõiguslase tegevuse eesmärk oli inimkaubanduse juhtude paljastamine ja Tais elavate võõrtööliste õigusliku seisundi parandamine, mistõttu tal on õigus ilma survestamist kartmata teostada uurimis- ja eestkostetegevust; seoses laimusüüdistuse põhjal algatatud tsiviilkohtuasjadega on mures selle pärast, et tema kohtuistung ei pruugi olla täiesti erapooletu, kuna on teateid hagi esitanud firma ja tähtsate Tai poliitikute vahelistest sidemetest seoses omandiõigustega; palub ELi esindusel jätkuvalt hoolikalt jälgida hr Halli õiguslikku olukorda ja viibida tema kohtuistungitel;

| 17. | tunneb heameelt selle üle, et 1. septembril 2015 mõisteti Phuketi provintsi kohtus õigeks ajakirjanikud Chutima ‘Oi’ Sidasathian ja Alan Morison; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt selle üle, et 1. septembril 2015 mõisteti Phuketi provintsi kohtus õigeks ajakirjanikud Chutima ‘Oi’ Sidasathian ja Alan Morison;

| 18. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline kogukond ja eelkõige EL teeksid kõik, et võidelda inimkaubanduse, orjatöö ja sunniviisilise rände vastu, propageerides rahvusvahelist koostööd töötajatega seotud inimõiguste rikkumiste tõkestamisel ja nende üle järelevalve teostamisel; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et rahvusvaheline kogukond ja eelkõige EL teeksid kõik, et võidelda inimkaubanduse, orjatöö ja sunniviisilise rände vastu, propageerides rahvusvahelist koostööd töötajatega seotud inimõiguste rikkumiste tõkestamisel ja nende üle järelevalve teostamisel;

| 19. | soovitab ELil ja Tai valitsusel alustada konstruktiivset dialoogi inimõiguste kaitse ning Tai ja kogu piirkonna demokratiseerumisprotsessidega seotud küsimustes; kinnitab veel kord oma toetust demokratiseerumisprotsessidele Tais; |
| --- | --- |

19.

soovitab ELil ja Tai valitsusel alustada konstruktiivset dialoogi inimõiguste kaitse ning Tai ja kogu piirkonna demokratiseerumisprotsessidega seotud küsimustes; kinnitab veel kord oma toetust demokratiseerumisprotsessidele Tais;

| 20. | toetab komisjoni ja Euroopa välisteenistust jätkuva majandusliku ja poliitilise surve avaldamisel eesmärgiga tagada Tai tagasipöördumine demokraatliku valitsemisviisi juurde; sellega seoses tuletab Tai valitsusele meelde, et seni, kuni sõjaväehunta on võimul, ei saa ELi ja Tai vahelise vabakaubanduslepingu ning partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel edu oodata; |
| --- | --- |

20.

toetab komisjoni ja Euroopa välisteenistust jätkuva majandusliku ja poliitilise surve avaldamisel eesmärgiga tagada Tai tagasipöördumine demokraatliku valitsemisviisi juurde; sellega seoses tuletab Tai valitsusele meelde, et seni, kuni sõjaväehunta on võimul, ei saa ELi ja Tai vahelise vabakaubanduslepingu ning partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel edu oodata;

| 21. | tervitab Tai uut rolli ASEANi ja ELi vaheliste suhete koordinaatorriigina aastatel 2015–2018; juhib tähelepanu ELi ja ASEANi vahelisest koostööst saadavale vastastikusele kasule; |
| --- | --- |

21.

tervitab Tai uut rolli ASEANi ja ELi vaheliste suhete koordinaatorriigina aastatel 2015–2018; juhib tähelepanu ELi ja ASEANi vahelisest koostööst saadavale vastastikusele kasule;

| 22. | palub Euroopa välisteenistusel, ELi esindusel ja liikmesriikide esindustel kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid selleks, et tagada Tais inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete tunnustamine, ning selleks eeskätt jätkuvalt jälgida opositsioonijuhtidega seotud uurimisi ja kohtulikke kuulamisi; |
| --- | --- |

22.

palub Euroopa välisteenistusel, ELi esindusel ja liikmesriikide esindustel kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid selleks, et tagada Tais inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete tunnustamine, ning selleks eeskätt jätkuvalt jälgida opositsioonijuhtidega seotud uurimisi ja kohtulikke kuulamisi;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, komisjonile, Tai valitsusele ja parlamendile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, komisjonile, Tai valitsusele ja parlamendile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 152.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0107.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0211.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/30

---

P8_TA(2015)0344

Laste massiline põgenemine Nigeerias Boko Harami rünnakute tõttu

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon laste massilise põgenemise kohta Nigeerias Boko Harami rünnakute tagajärjel (2015/2876(RSP))

(2017/C 349/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nigeeria kohta, eelkõige 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni (1) ja 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nigeeria kohta, eelkõige 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni (1) ja 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni (2),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini varasemaid avaldusi, sealhulgas 8. jaanuaril, 19. jaanuaril, 31. märtsil, 14. ja 15. aprillil ning 3. juulil 2015 tehtud avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini varasemaid avaldusi, sealhulgas 8. jaanuaril, 19. jaanuaril, 31. märtsil, 14. ja 15. aprillil ning 3. juulil 2015 tehtud avaldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 28. juuli 2015. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 28. juuli 2015. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse president Muhammadu Buhari 28. septembri 2015. aasta pöördumist ÜRO Peaassamblee poole ning ÜRO terrorismivastast tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse president Muhammadu Buhari 28. septembri 2015. aasta pöördumist ÜRO Peaassamblee poole ning ÜRO terrorismivastast tippkohtumist,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) lapse õiguste konventsiooni ning Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni (OAU) lapse õiguste ja heaolu hartat (1990), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) lapse õiguste konventsiooni ning Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni (OAU) lapse õiguste ja heaolu hartat (1990),

| — | võttes arvesse 2003. aastal Nigeeria föderaalvalitsuse kehtestatud laste õiguse seadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal Nigeeria föderaalvalitsuse kehtestatud laste õiguse seadust,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu terrorismi ennetamise ja selle vastu võitlemise konventsiooni, mille Nigeeria ratifitseeris 16. mail 2003, ning konventsiooni lisaprotokolli, mille Nigeeria ratifitseeris 22. detsembril 2008, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu terrorismi ennetamise ja selle vastu võitlemise konventsiooni, mille Nigeeria ratifitseeris 16. mail 2003, ning konventsiooni lisaprotokolli, mille Nigeeria ratifitseeris 22. detsembril 2008,

| — | võttes arvesse ELi hädaolukordade sihtfondi stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände ja Aafrika põgenike probleemi algpõhjustega tegelemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi hädaolukordade sihtfondi stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände ja Aafrika põgenike probleemi algpõhjustega tegelemiseks,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 29. septembri 2015. aasta aruannet, milles käsitletakse Boko Harami poolt toimepandud rikkumisi ja kuritarvitusi ning selle mõju inimõigustele asjaomastes riikides; võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku avaldusi seoses võimalusega, et Boko Harami liikmetele esitatakse süüdistus sõjakuritegudes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 29. septembri 2015. aasta aruannet, milles käsitletakse Boko Harami poolt toimepandud rikkumisi ja kuritarvitusi ning selle mõju inimõigustele asjaomastes riikides; võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku avaldusi seoses võimalusega, et Boko Harami liikmetele esitatakse süüdistus sõjakuritegudes,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Aafrika kõige suurema rahvaarvu ja majandusega riik Nigeeria, mis on etniliselt mitmekesine riik ning millele on iseloomulikud piirkondlikud ja usulised lõhed ning suur majanduslik ja sotsiaalne ebavõrdsus põhja ja lõuna vahel, on alates 2009. aastast muutunud Da’eshile truudust vandunud islamistliku terrorirühmitise Boko Haram võitlustandriks; arvestades, et see terrorirühmitis kujutab endast üha kasvavat ohtu Nigeeria ja Lääne-Aafrika piirkonna stabiilsusele; arvestades, et Nigeeria julgeolekujõud on mässajatevastaste sõjaliste operatsioonide käigus tihti kasutanud ülemäärast jõudu ja pannud toime kuritarvitusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Aafrika kõige suurema rahvaarvu ja majandusega riik Nigeeria, mis on etniliselt mitmekesine riik ning millele on iseloomulikud piirkondlikud ja usulised lõhed ning suur majanduslik ja sotsiaalne ebavõrdsus põhja ja lõuna vahel, on alates 2009. aastast muutunud Da’eshile truudust vandunud islamistliku terrorirühmitise Boko Haram võitlustandriks; arvestades, et see terrorirühmitis kujutab endast üha kasvavat ohtu Nigeeria ja Lääne-Aafrika piirkonna stabiilsusele; arvestades, et Nigeeria julgeolekujõud on mässajatevastaste sõjaliste operatsioonide käigus tihti kasutanud ülemäärast jõudu ja pannud toime kuritarvitusi;

| B. | arvestades, et viimase nelja kuu jooksul on Boko Haram tapnud vähemalt 1 600 tsiviilisikut, mis tõstab üksnes 2015. aasta jooksul hukkunute arvu vähemalt 3 500 ni; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimase nelja kuu jooksul on Boko Haram tapnud vähemalt 1 600 tsiviilisikut, mis tõstab üksnes 2015. aasta jooksul hukkunute arvu vähemalt 3 500 ni;

| C. | arvestades, et alates rühmitise tekkest on Boko Harami mässulised suunanud oma tegevuse piirkonna koolipoiste ja koolitüdrukute vastu, mis on jätnud lapsed ilma võimalusest saada haridust, kusjuures UNESCO andmetel on Nigeeria oma koolis mittekäiva 10,5 miljoni algkooliealise lapsega maailmas esikohal; arvestades, et nii nagu al-Shabaab Somaalias, AQIM, MUJAO ja Ansar Dine Malis ning Taliban Afganistanis ja Pakistanis, on Boko Haram võtnud sihtmärgiks haridust omandavad lapsed ja naised; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et alates rühmitise tekkest on Boko Harami mässulised suunanud oma tegevuse piirkonna koolipoiste ja koolitüdrukute vastu, mis on jätnud lapsed ilma võimalusest saada haridust, kusjuures UNESCO andmetel on Nigeeria oma koolis mittekäiva 10,5 miljoni algkooliealise lapsega maailmas esikohal; arvestades, et nii nagu al-Shabaab Somaalias, AQIM, MUJAO ja Ansar Dine Malis ning Taliban Afganistanis ja Pakistanis, on Boko Haram võtnud sihtmärgiks haridust omandavad lapsed ja naised;

| D. | arvestades, et hoolimata Nigeeria ja piirkondlike relvajõudude edusammudest, ähvardavad üle piiride naaberriikidesse laienevad terrori- ja enesetapurünnakud stabiilsust ja miljonite inimeste toimetulekut kogu piirkonnas; arvestades, et lapsed on eriti ohustatud tulenevalt halvenevast humanitaarolukorrast, mida iseloomustab toiduga kindlustamatus, puudulikud haridusvõimalused, puhta joogivee ja tervishoiuteenuste nappus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hoolimata Nigeeria ja piirkondlike relvajõudude edusammudest, ähvardavad üle piiride naaberriikidesse laienevad terrori- ja enesetapurünnakud stabiilsust ja miljonite inimeste toimetulekut kogu piirkonnas; arvestades, et lapsed on eriti ohustatud tulenevalt halvenevast humanitaarolukorrast, mida iseloomustab toiduga kindlustamatus, puudulikud haridusvõimalused, puhta joogivee ja tervishoiuteenuste nappus;

| E. | arvestades, et ÜRO hinnangul on hiljutine vägivald Borno, Yobe ja Adamawa osariikides põhjustanud sisepõgenike arvu järsu kasvu 2,1 miljoni inimeseni, kellest Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel moodustavad 58 % lapsed; arvestades, et mässuliste tegevuse tõttu on kannatanud rohkem kui 3 miljonit inimest ning Tšaadi järve vesikonnas vajab 5,5 miljonit inimest humanitaarabi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO hinnangul on hiljutine vägivald Borno, Yobe ja Adamawa osariikides põhjustanud sisepõgenike arvu järsu kasvu 2,1 miljoni inimeseni, kellest Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel moodustavad 58 % lapsed; arvestades, et mässuliste tegevuse tõttu on kannatanud rohkem kui 3 miljonit inimest ning Tšaadi järve vesikonnas vajab 5,5 miljonit inimest humanitaarabi;

| F. | arvestades, et hoolimata Boko Harami ähvardustest hääletused nurjata, suutis Nigeeria läbi viia enam-vähem rahulikud presidendi- ja kubernerivalimised; arvestades, et Nigeeria ja tema naaberriigid moodustasid 11. juunil 2015 Abujas rahvusvahelised eriülesandega relvajõud (MNJTF), järgides jaanuaris 2015 Niameys vastu võetud otsuseid, mis puudutasid võitlust Boko Harami vastu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hoolimata Boko Harami ähvardustest hääletused nurjata, suutis Nigeeria läbi viia enam-vähem rahulikud presidendi- ja kubernerivalimised; arvestades, et Nigeeria ja tema naaberriigid moodustasid 11. juunil 2015 Abujas rahvusvahelised eriülesandega relvajõud (MNJTF), järgides jaanuaris 2015 Niameys vastu võetud otsuseid, mis puudutasid võitlust Boko Harami vastu;

| G. | arvestades, et lisaks 276 koolitüdruku röövimisele riigi kirdeosas asuvast Chibokist 14. aprillil 2014, mis vapustas kogu maailma ja käivitas rahvusvahelise kampaania („Tooge meie tüdrukud tagasi!“) nende päästmiseks, on Boko Haram alates 2009. aastast Nigeerias röövinud üle 2 000 naise ja tüdruku; arvestades, et peaaegu poolteist aastat hiljem on rohkem kui 200 selle intsidendi käigus röövitud tüdrukut endiselt teadmata kadunud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et lisaks 276 koolitüdruku röövimisele riigi kirdeosas asuvast Chibokist 14. aprillil 2014, mis vapustas kogu maailma ja käivitas rahvusvahelise kampaania („Tooge meie tüdrukud tagasi!“) nende päästmiseks, on Boko Haram alates 2009. aastast Nigeerias röövinud üle 2 000 naise ja tüdruku; arvestades, et peaaegu poolteist aastat hiljem on rohkem kui 200 selle intsidendi käigus röövitud tüdrukut endiselt teadmata kadunud;

| H. | arvestades, et pärast seda on veel palju lapsi kadunud või röövitud, värvatud sõduriks või koduteenijaks, kusjuures tüdrukuid on vägistatud, sunnitud abielluma või pöörduma islamiusku; arvestades, et alates aprillist 2015 Nigeeria julgeolekujõudude poolt terroristide tugialadelt vabastatud ligi 300 tüdrukut ning veel 60 tüdrukut, kellel on õnnestunud põgeneda oma vangistajate käest, on kirjeldanud oma elu organisatsiooni Human Rights Watch (HRW) töötajatele kui igapäevast vägivalda ja terrorit ning füüsilist ja psühholoogilist väärkohtlemist; arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis laste ja relvastatud konfliktide kohta väidetakse, et viimase aasta jooksul Kirde-Nigeerias toimunu on olnud lapsohvrite hulga poolest üks maailma suurimaid relvakonflikte, hõlmates tapmisi, laste üha kasvavat värbamist ja ärakasutamist, loendamatuid röövimisi ja tüdrukutevastast seksuaalset vägivalda; arvestades, et UNICEFi andmetel on üle 23 000 lapse eraldatud vägivaldselt oma vanematest ja olnud sunnitud oma kodudest lahkuma, põgenedes oma elu päästmiseks mujale Nigeeriasse või üle piiri Kameruni, Tšaadi ja Nigerisse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast seda on veel palju lapsi kadunud või röövitud, värvatud sõduriks või koduteenijaks, kusjuures tüdrukuid on vägistatud, sunnitud abielluma või pöörduma islamiusku; arvestades, et alates aprillist 2015 Nigeeria julgeolekujõudude poolt terroristide tugialadelt vabastatud ligi 300 tüdrukut ning veel 60 tüdrukut, kellel on õnnestunud põgeneda oma vangistajate käest, on kirjeldanud oma elu organisatsiooni Human Rights Watch (HRW) töötajatele kui igapäevast vägivalda ja terrorit ning füüsilist ja psühholoogilist väärkohtlemist; arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis laste ja relvastatud konfliktide kohta väidetakse, et viimase aasta jooksul Kirde-Nigeerias toimunu on olnud lapsohvrite hulga poolest üks maailma suurimaid relvakonflikte, hõlmates tapmisi, laste üha kasvavat värbamist ja ärakasutamist, loendamatuid röövimisi ja tüdrukutevastast seksuaalset vägivalda; arvestades, et UNICEFi andmetel on üle 23 000 lapse eraldatud vägivaldselt oma vanematest ja olnud sunnitud oma kodudest lahkuma, põgenedes oma elu päästmiseks mujale Nigeeriasse või üle piiri Kameruni, Tšaadi ja Nigerisse;

| I. | arvestades, et enamik sisepagulaste ja põgenikelaagrites elavaid lapsi on kaotanud ühe või mõlemad vanemad (kes on tapetud või teadmata kadunud), oma õed-vennad ja teised sugulased; arvestades, et kuigi laagrites tegutsevad rahvusvahelised ja riiklikud humanitaarorganisatsioonid, jääb paljude selliste laste jaoks juurdepääs oma põhiõigustele – sh toit, peavari (ülerahvastatud ja ebasanitaarne), tervishoid ja haridus – äärmiselt nigelaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et enamik sisepagulaste ja põgenikelaagrites elavaid lapsi on kaotanud ühe või mõlemad vanemad (kes on tapetud või teadmata kadunud), oma õed-vennad ja teised sugulased; arvestades, et kuigi laagrites tegutsevad rahvusvahelised ja riiklikud humanitaarorganisatsioonid, jääb paljude selliste laste jaoks juurdepääs oma põhiõigustele – sh toit, peavari (ülerahvastatud ja ebasanitaarne), tervishoid ja haridus – äärmiselt nigelaks;

| J. | arvestades, et piirkonna riikides (Nigeeria, Kamerun, Tšaad ja Niger) on vähemalt 208 000 last jäetud ilma võimalusest haridust saada ja 83 000 lapsel puudub puhas joogivesi, ning Kirde-Nigeerias on 23 000 last lahutatud oma perekondadest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et piirkonna riikides (Nigeeria, Kamerun, Tšaad ja Niger) on vähemalt 208 000 last jäetud ilma võimalusest haridust saada ja 83 000 lapsel puudub puhas joogivesi, ning Kirde-Nigeerias on 23 000 last lahutatud oma perekondadest;

| K. | arvestades, et Boko Harami rünnakute arv Nigeerias ning naaberriikides Kamerunis, Tšaadis ja Nigeris on kasvanud; arvestades, et Boko Haram jätkab laste ja naiste röövimist lõhkeseadeldiste kandmise eesmärgil, kasutades neid nende endi teadmata enesetapupommitajatena; arvestades, et mõnesid neist, kes olid otsinud varjupaika Tšaadi järve Tšaadi-poolsel kaldal, ründasid samad terroristid, nüüd juba Tšaadi territooriumil; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Boko Harami rünnakute arv Nigeerias ning naaberriikides Kamerunis, Tšaadis ja Nigeris on kasvanud; arvestades, et Boko Haram jätkab laste ja naiste röövimist lõhkeseadeldiste kandmise eesmärgil, kasutades neid nende endi teadmata enesetapupommitajatena; arvestades, et mõnesid neist, kes olid otsinud varjupaika Tšaadi järve Tšaadi-poolsel kaldal, ründasid samad terroristid, nüüd juba Tšaadi territooriumil;

| L. | arvestades, et juunis 2015 eraldas EL humanitaarabina 21 miljonit eurot terroriorganisatsioonide vägivalla tõttu kannatanud põgenike abistamiseks Nigeerias ja naaberriikides; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et juunis 2015 eraldas EL humanitaarabina 21 miljonit eurot terroriorganisatsioonide vägivalla tõttu kannatanud põgenike abistamiseks Nigeerias ja naaberriikides;

| M. | arvestades, et UNICEF koos Nigeeria, Kameruni, Tšaadi ja Nigeri valitsuste ja partneritega on suurendanud piirkonnas oma tegevust tuhandete laste ja nende perekondade abistamiseks, võimaldades juurdepääsu puhtale joogiveele, haridusele, nõustamisele ja psühholoogilisele abile, samuti vaktsineerimisele ja tõsise alatoitumuse ravile; arvestades, et UNICEF on saanud vaid 32 % vajalikust 50,3 miljonist eurost, mida organisatsioon vajab tänavu humanitaarabi osutamiseks Tšaadi järve piirkonnas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et UNICEF koos Nigeeria, Kameruni, Tšaadi ja Nigeri valitsuste ja partneritega on suurendanud piirkonnas oma tegevust tuhandete laste ja nende perekondade abistamiseks, võimaldades juurdepääsu puhtale joogiveele, haridusele, nõustamisele ja psühholoogilisele abile, samuti vaktsineerimisele ja tõsise alatoitumuse ravile; arvestades, et UNICEF on saanud vaid 32 % vajalikust 50,3 miljonist eurost, mida organisatsioon vajab tänavu humanitaarabi osutamiseks Tšaadi järve piirkonnas;

| N. | arvestades, et HRW andmetel naasevad paljud röövitud naised ja tüdrukud, kes on põgenenud, päästetud või vabastatud, koju rasedana ning vajavad hädasti reproduktiiv- ja emadusega seotud tervishoiu teenuseid ning teistel puudub juurdepääs vägistamisjärgsele tervisekontrollile, traumajärgsele abile, sotsiaalhooldusele ja vägistamist käsitlevale nõustamisele; arvestades, et komisjon on teatanud, et kui rasedus põhjustab talumatuid kannatusi, peab naistel olema juurdepääs kõikidele seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenustele, tulenevalt nende tervislikust seisundist, ning seetõttu rõhutades, et rahvusvaheline humanitaarõigus kehtib igal juhul; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et HRW andmetel naasevad paljud röövitud naised ja tüdrukud, kes on põgenenud, päästetud või vabastatud, koju rasedana ning vajavad hädasti reproduktiiv- ja emadusega seotud tervishoiu teenuseid ning teistel puudub juurdepääs vägistamisjärgsele tervisekontrollile, traumajärgsele abile, sotsiaalhooldusele ja vägistamist käsitlevale nõustamisele; arvestades, et komisjon on teatanud, et kui rasedus põhjustab talumatuid kannatusi, peab naistel olema juurdepääs kõikidele seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenustele, tulenevalt nende tervislikust seisundist, ning seetõttu rõhutades, et rahvusvaheline humanitaarõigus kehtib igal juhul;

| 1. | mõistab teravalt hukka Boko Harami kuriteod, muu hulgas terrori- ja enesetapurünnakud Tšaadis, Kamerunis ja Nigeris; on solidaarne ohvritega ning avaldab kaastunnet kõikidele peredele, kes on lähedasi kaotanud; mõistab hukka jätkuva ohjeldamatu vägivalla Nigeeria Borno, Yobe ja Adamawa osariigis ning riigi muudes linnades; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka Boko Harami kuriteod, muu hulgas terrori- ja enesetapurünnakud Tšaadis, Kamerunis ja Nigeris; on solidaarne ohvritega ning avaldab kaastunnet kõikidele peredele, kes on lähedasi kaotanud; mõistab hukka jätkuva ohjeldamatu vägivalla Nigeeria Borno, Yobe ja Adamawa osariigis ning riigi muudes linnades;

| 2. | mõistab hukka aktid, mis on toonud kaasa süütute laste massilise põgenemise, ning nõuab viivitamata koordineeritud rahvusvahelisi meetmeid, et aidata ÜRO ametitel ja vabaühendustel ennetada põgenenud laste ja noorte seksuaalorjusse sattumist, muid seksuaalse vägivalla vorme ja inimrööve, samuti seda, et Boko Harami terrorirühmitis sunnib neid astuma relvastatud konflikti tsiviil-, valitsuse ja sõjaliste sihtmärkide vastu Nigeerias; rõhutab tungivat vajadust kaitsta laste õigusi Nigeerias, kus 40 % elanikkonnast on vanuses 0 kuni 14 aastat; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka aktid, mis on toonud kaasa süütute laste massilise põgenemise, ning nõuab viivitamata koordineeritud rahvusvahelisi meetmeid, et aidata ÜRO ametitel ja vabaühendustel ennetada põgenenud laste ja noorte seksuaalorjusse sattumist, muid seksuaalse vägivalla vorme ja inimrööve, samuti seda, et Boko Harami terrorirühmitis sunnib neid astuma relvastatud konflikti tsiviil-, valitsuse ja sõjaliste sihtmärkide vastu Nigeerias; rõhutab tungivat vajadust kaitsta laste õigusi Nigeerias, kus 40 % elanikkonnast on vanuses 0 kuni 14 aastat;

| 3. | on veendunud, et varem Boko Harami või muude relvarühmitistega seotud laste puhul tuleks kaaluda kohtuväliste meetmete kasutamist alternatiivina kohtu alla andmisele ja vangistusele; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et varem Boko Harami või muude relvarühmitistega seotud laste puhul tuleks kaaluda kohtuväliste meetmete kasutamist alternatiivina kohtu alla andmisele ja vangistusele;

| 4. | väljendab heameelt, et komisjon teatas hiljuti lisavahendite eraldamisest kiireloomulise humanitaarabi andmiseks piirkonnas; väljendab siiski sügavat muret selle pärast, et rahvusvahelise kogukonna poolt UNICEFile kõnealuse piirkonna operatsioonideks antud lubaduste ja tegelike maksete vahel on suur erinevus; palub abiandjatel täita oma lubadused viivitamata, et tulla toime olukorraga, kus põhivajadused (nagu juurdepääs joogiveele, põhilistele tervishoiuteenustele ja haridusele) on krooniliselt rahuldamata; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt, et komisjon teatas hiljuti lisavahendite eraldamisest kiireloomulise humanitaarabi andmiseks piirkonnas; väljendab siiski sügavat muret selle pärast, et rahvusvahelise kogukonna poolt UNICEFile kõnealuse piirkonna operatsioonideks antud lubaduste ja tegelike maksete vahel on suur erinevus; palub abiandjatel täita oma lubadused viivitamata, et tulla toime olukorraga, kus põhivajadused (nagu juurdepääs joogiveele, põhilistele tervishoiuteenustele ja haridusele) on krooniliselt rahuldamata;

| 5. | palub Nigeeria presidendil ja tema äsja ametisse nimetatud föderaalvalitsusel võtta jõulisi meetmeid tsiviilelanikkonna kaitseks, pöörata erilist tähelepanu naiste ja laste kaitsele, muuta naiste ja laste õigused äärmusluse vastu võitlemisel prioriteediks, anda abi ohvritele ja mõista kohut õigusrikkujate üle ning tagada naiste osalemine otsuste tegemises kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

5.

palub Nigeeria presidendil ja tema äsja ametisse nimetatud föderaalvalitsusel võtta jõulisi meetmeid tsiviilelanikkonna kaitseks, pöörata erilist tähelepanu naiste ja laste kaitsele, muuta naiste ja laste õigused äärmusluse vastu võitlemisel prioriteediks, anda abi ohvritele ja mõista kohut õigusrikkujate üle ning tagada naiste osalemine otsuste tegemises kõigil tasanditel;

| 6. | palub Nigeeria valitsusel käivitada president Buhari lubatud kiireloomuline, sõltumatu ja põhjalik juurdlus, et uurida rahvusvahelise õiguse kohaseid kuritegusid ja muid raskeid inimõiguste rikkumisi kõikide konfliktiosaliste poolt; |
| --- | --- |

6.

palub Nigeeria valitsusel käivitada president Buhari lubatud kiireloomuline, sõltumatu ja põhjalik juurdlus, et uurida rahvusvahelise õiguse kohaseid kuritegusid ja muid raskeid inimõiguste rikkumisi kõikide konfliktiosaliste poolt;

| 7. | väljendab heameelt muudatuste üle sõjaväe juhtkonnas ning nõuab nii terroristide kui ka Nigeeria julgeolekujõudude toime pandud kõikide kuritegude uurimist, et leida lahendus eelmise presidendi valitsemisajal täheldatud vastutamatuse probleemile; väljendab heameelt president Buhari lubaduse üle uurida tõendeid, mis näitavad, et Nigeeria sõjalised jõud on toime pannud raskeid inimõiguste rikkumisi, sõjakuritegusid ja akte, mis võivad endast kujutada inimsusevastaseid kuritegusid; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt muudatuste üle sõjaväe juhtkonnas ning nõuab nii terroristide kui ka Nigeeria julgeolekujõudude toime pandud kõikide kuritegude uurimist, et leida lahendus eelmise presidendi valitsemisajal täheldatud vastutamatuse probleemile; väljendab heameelt president Buhari lubaduse üle uurida tõendeid, mis näitavad, et Nigeeria sõjalised jõud on toime pannud raskeid inimõiguste rikkumisi, sõjakuritegusid ja akte, mis võivad endast kujutada inimsusevastaseid kuritegusid;

| 8. | nõuab, et Nigeeria Liitvabariigi president käsitleks probleeme, mis on seotud kõikidest valimiskampaania lubadustest ja hiljutistest avaldustest kinnipidamisega, millest kõige olulisemad on terroriohu alistamine, inimõiguste ja humanitaarõiguse austamise seadmine sõjaliste operatsioonide keskmesse, Chiboki tüdrukute ning kõigi teiste röövitud naiste ja laste elusalt ja tervelt tagasitoomine, üha kasvava alatoitumuse probleemi käsitlemine ning võitlus korruptsiooni ja karistamatuse vastu, et hoida ära tulevasi rikkumisi ning tegutseda selle nimel, et iga ohvri suhtes seataks jalule õiglus; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et Nigeeria Liitvabariigi president käsitleks probleeme, mis on seotud kõikidest valimiskampaania lubadustest ja hiljutistest avaldustest kinnipidamisega, millest kõige olulisemad on terroriohu alistamine, inimõiguste ja humanitaarõiguse austamise seadmine sõjaliste operatsioonide keskmesse, Chiboki tüdrukute ning kõigi teiste röövitud naiste ja laste elusalt ja tervelt tagasitoomine, üha kasvava alatoitumuse probleemi käsitlemine ning võitlus korruptsiooni ja karistamatuse vastu, et hoida ära tulevasi rikkumisi ning tegutseda selle nimel, et iga ohvri suhtes seataks jalule õiglus;

| 9. | nõuab, et Nigeeria ametivõimud ja rahvusvaheline kogukond teeksid tihedat koostööd ning suurendaksid jõupingutusi, et pöörata ümber inimeste põgenemise jätkuv trend; väljendab heameelt 20. ja 21. jaanuaril 2015. aastal Niameys toimunud piirkondlikul tippkohtumisel 13 osaleva riigi poolt väljendatud otsustavuse üle, eelkõige Tšaadi, Kameruni ja Nigeri võetud kohustuse üle võidelda Boko Harami terroriohu vastu; palub rahvusvahelistel eriülesandega relvajõududel (MNJTF) järgida oma Boko Harami vastastes operatsioonides hoolikalt rahvusvahelisi inimõigusi ja humanitaarõigust; rõhutab taas, et sõjalisest tegevusest üksi ei piisa Boko Harami mässu peatamiseks; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et Nigeeria ametivõimud ja rahvusvaheline kogukond teeksid tihedat koostööd ning suurendaksid jõupingutusi, et pöörata ümber inimeste põgenemise jätkuv trend; väljendab heameelt 20. ja 21. jaanuaril 2015. aastal Niameys toimunud piirkondlikul tippkohtumisel 13 osaleva riigi poolt väljendatud otsustavuse üle, eelkõige Tšaadi, Kameruni ja Nigeri võetud kohustuse üle võidelda Boko Harami terroriohu vastu; palub rahvusvahelistel eriülesandega relvajõududel (MNJTF) järgida oma Boko Harami vastastes operatsioonides hoolikalt rahvusvahelisi inimõigusi ja humanitaarõigust; rõhutab taas, et sõjalisest tegevusest üksi ei piisa Boko Harami mässu peatamiseks;

| 10. | tuletab meelde, et Boko Harami esiletõusu algpõhjused peituvad rahulolematuses halva valitsemistava, üldise korruptsiooni ja Nigeeria ühiskonnas valitseva terava ebavõrdsusega; nõuab, et Nigeeria ametivõimud kaotaksid avaliku sektori asutustes ja sõjaväes korruptsiooni, halva juhtimise ja ebatõhususe ning edendaksid õiglast maksustamist; nõuab meetmete võtmist Boko Harami ebaseaduslike sissetulekuallikate likvideerimiseks, tehes selleks koostööd naaberriikidega, eeskätt ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja salakaubanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et Boko Harami esiletõusu algpõhjused peituvad rahulolematuses halva valitsemistava, üldise korruptsiooni ja Nigeeria ühiskonnas valitseva terava ebavõrdsusega; nõuab, et Nigeeria ametivõimud kaotaksid avaliku sektori asutustes ja sõjaväes korruptsiooni, halva juhtimise ja ebatõhususe ning edendaksid õiglast maksustamist; nõuab meetmete võtmist Boko Harami ebaseaduslike sissetulekuallikate likvideerimiseks, tehes selleks koostööd naaberriikidega, eeskätt ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja salakaubanduse valdkonnas;

| 11. | nõuab, et rahvusvaheline kogukond aitaks Nigeerial ja pagulasi vastu võtvatel naaberriikidel (Kamerun, Tšaad ja Niger) anda abivajajatele igakülgset arsti- ja psühholoogilist abi; palub allpiirkonna ametivõimudel tagada vägistatud naistele ja tüdrukutele lihtne juurdepääs kõikidele seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenustele kooskõlas Genfi konventsioonide ühise artikliga 3; rõhutab vajadust rakendada sõjas vägistamise ohvriks langenud isikute kohtlemisel üldist standardit ning tagada rahvusvahelise humanitaarõiguse esmasus relvakonflikti olukorras; avaldab sügavat kaastunnet naistele ja lastele, kes on kannatanud Boko Harami sõgeda terrorismi tõttu; nõuab eriharidusprogrammide loomist sõja ohvriks langenud naistele ja lastele ning ühiskonnale laiemalt, et aidata neil üle saada kogetud õudustest, pakkuda asjakohast ja terviklikku teavet, võidelda häbimärgistamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning aidata neil saada täisväärtuslikeks ühiskonnaliikmeteks; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et rahvusvaheline kogukond aitaks Nigeerial ja pagulasi vastu võtvatel naaberriikidel (Kamerun, Tšaad ja Niger) anda abivajajatele igakülgset arsti- ja psühholoogilist abi; palub allpiirkonna ametivõimudel tagada vägistatud naistele ja tüdrukutele lihtne juurdepääs kõikidele seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenustele kooskõlas Genfi konventsioonide ühise artikliga 3; rõhutab vajadust rakendada sõjas vägistamise ohvriks langenud isikute kohtlemisel üldist standardit ning tagada rahvusvahelise humanitaarõiguse esmasus relvakonflikti olukorras; avaldab sügavat kaastunnet naistele ja lastele, kes on kannatanud Boko Harami sõgeda terrorismi tõttu; nõuab eriharidusprogrammide loomist sõja ohvriks langenud naistele ja lastele ning ühiskonnale laiemalt, et aidata neil üle saada kogetud õudustest, pakkuda asjakohast ja terviklikku teavet, võidelda häbimärgistamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning aidata neil saada täisväärtuslikeks ühiskonnaliikmeteks;

| 12. | nõuab, et komisjon seaks prioriteediks Nigeerias, Kamerunis, Tšaadis ja Nigeris põgenikest laste ja noorte aitamise, pöörates erilist tähelepanu kaitsele julmuse kõikide vormide ja soolise vägivalla eest ning juurdepääsule haridusele, tervishoiule ja puhtale joogiveele, tegutsedes stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände ja Aafrika põgenike probleemi algpõhjustega tegelemiseks mõeldud hädaolukordade sihtfondi raamistikus; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et komisjon seaks prioriteediks Nigeerias, Kamerunis, Tšaadis ja Nigeris põgenikest laste ja noorte aitamise, pöörates erilist tähelepanu kaitsele julmuse kõikide vormide ja soolise vägivalla eest ning juurdepääsule haridusele, tervishoiule ja puhtale joogiveele, tegutsedes stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände ja Aafrika põgenike probleemi algpõhjustega tegelemiseks mõeldud hädaolukordade sihtfondi raamistikus;

| 13. | palub Nigeeria valitsusel võtta meetmeid, et aidata põgenikel, eriti lastel, koju naasta, tagada nende turvalisus ning aidata vabaühendusi nende püüdlustes parandada põgenikelaagrite tingimusi, parandades muu hulgas hügieeni ja kanalisatsiooniga seotud olukorda, et vältida haiguste võimalikku levikut; |
| --- | --- |

13.

palub Nigeeria valitsusel võtta meetmeid, et aidata põgenikel, eriti lastel, koju naasta, tagada nende turvalisus ning aidata vabaühendusi nende püüdlustes parandada põgenikelaagrite tingimusi, parandades muu hulgas hügieeni ja kanalisatsiooniga seotud olukorda, et vältida haiguste võimalikku levikut;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Nigeeria Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile ning Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse ja Aafrika Liidu esindajatele. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Nigeeria Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile ning Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse ja Aafrika Liidu esindajatele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0008.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0185.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/34

---

P8_TA(2015)0345

Ali Mohammed al-Nimri juhtum

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Ali Mohammed al-Nimri juhtumi kohta (2015/2883(RSP))

(2017/C 349/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 12. veebruari 2015. aasta resolutsiooni Raif Badawi juhtumi kohta Saudi Araabias (1) ja 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Saudi Araabia ja selle suhete kohta ELiga ning rolli kohta Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 12. veebruari 2015. aasta resolutsiooni Raif Badawi juhtumi kohta Saudi Araabias (1) ja 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Saudi Araabia ja selle suhete kohta ELiga ning rolli kohta Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas (2),

| — | võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse küsimuses, mis võeti vastu 1998. aasta juunis ning mis vaadati läbi ja mida ajakohastati 2013. aasta aprillis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse küsimuses, mis võeti vastu 1998. aasta juunis ning mis vaadati läbi ja mida ajakohastati 2013. aasta aprillis,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone, eriti 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta (A/RES/69/186), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone, eriti 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta (A/RES/69/186),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ekspertide 22. septembri 2015. aasta avaldusi Ali Mohammed al-Nimri juhtumi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ekspertide 22. septembri 2015. aasta avaldusi Ali Mohammed al-Nimri juhtumi kohta,

| — | võttes arvesse piinamise ning julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11, milles on sätestatud, et igaühel on õigus sõnavabadusele, ning artiklit 4, millega keelatakse piinamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11, milles on sätestatud, et igaühel on õigus sõnavabadusele, ning artiklit 4, millega keelatakse piinamine,

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu 2004. aasta juunis ja vaadati läbi 2008. aasta detsembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu 2004. aasta juunis ja vaadati läbi 2008. aasta detsembris,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mille osaline on ka Saudi Araabia, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mille osaline on ka Saudi Araabia,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18 ning 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18 ning 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19,

| — | võttes arvesse inimõiguste Araabia hartat, mille osaline on ka Saudi Araabia, ja eriti selle artikli 32 lõiget 1, millega on tagatud õigus saada teavet ning arvamus- ja sõnavabadus, ning artiklit 8, millega keelatakse füüsiline või psüühiline piinamine ning julm, halvustav, alandav või ebainimlik kohtlemine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste Araabia hartat, mille osaline on ka Saudi Araabia, ja eriti selle artikli 32 lõiget 1, millega on tagatud õigus saada teavet ning arvamus- ja sõnavabadus, ning artiklit 8, millega keelatakse füüsiline või psüühiline piinamine ning julm, halvustav, alandav või ebainimlik kohtlemine,

| — | võttes arvesse teist hiljutist juhtumit, kus surmanuhtlus pea maharaiumise teel mõisteti veel ühele alaealisele, Dawoud al-Marhoonile, keda 17-aastaselt väidetavalt piinati ja sunniti alla kirjutama ülestunnistusele, mida ametivõimud kasutasid tema süüdimõistmiseks pärast vahistamist 2012. aasta mais Saudi Araabia idaosas toimunud meeleavaldusel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teist hiljutist juhtumit, kus surmanuhtlus pea maharaiumise teel mõisteti veel ühele alaealisele, Dawoud al-Marhoonile, keda 17-aastaselt väidetavalt piinati ja sunniti alla kirjutama ülestunnistusele, mida ametivõimud kasutasid tema süüdimõistmiseks pärast vahistamist 2012. aasta mais Saudi Araabia idaosas toimunud meeleavaldusel;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Saudi Araabia ülemkohus määras 21-aastasele Ali Mohammed al-Nimrile, kes on tuntud dissidendi vennapoeg, 2015. aasta mais karistuseks surmanuhtluse, teadete kohaselt pea maharaiumise ja seejärel ristilöömise teel, ning seda kriminaalsüüdistuse alusel, mis hõlmab mässule õhutamist, rahutustel osalemist, meeleavaldamist ja röövimist ning terrorirühmitusse kuulumist, kusjuures Ali al-Nimr oli alla 18-aastane – seega alaealine – , kui ta Saudi Araabias demokraatia ja võrdõiguslikkuse kaitseks toimunud meeleavaldusel vahistati; arvestades, et talle määrati surmanuhtlus meeleavaldustel osalemise eest peamiselt šiiitide asustatud Saudi Araabia idaosas; arvestades, et usaldusväärsete allikate väitel Ali al-Nimri piinati ja sunniti ülestunnistusele alla kirjutama; arvestades, et talle on keeldutud tagamast rahvusvahelise õigusega kooskõlas olevat nõuetekohast menetlust ja õiglast kohtumõistmist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Saudi Araabia ülemkohus määras 21-aastasele Ali Mohammed al-Nimrile, kes on tuntud dissidendi vennapoeg, 2015. aasta mais karistuseks surmanuhtluse, teadete kohaselt pea maharaiumise ja seejärel ristilöömise teel, ning seda kriminaalsüüdistuse alusel, mis hõlmab mässule õhutamist, rahutustel osalemist, meeleavaldamist ja röövimist ning terrorirühmitusse kuulumist, kusjuures Ali al-Nimr oli alla 18-aastane – seega alaealine – , kui ta Saudi Araabias demokraatia ja võrdõiguslikkuse kaitseks toimunud meeleavaldusel vahistati; arvestades, et talle määrati surmanuhtlus meeleavaldustel osalemise eest peamiselt šiiitide asustatud Saudi Araabia idaosas; arvestades, et usaldusväärsete allikate väitel Ali al-Nimri piinati ja sunniti ülestunnistusele alla kirjutama; arvestades, et talle on keeldutud tagamast rahvusvahelise õigusega kooskõlas olevat nõuetekohast menetlust ja õiglast kohtumõistmist;

| B. | arvestades, et surmanuhtluse määramine õigusrikkumise toimepanemise ajal alaealisele isikule pärast väidetavat piinamist ei ole kooskõlas Saudi Araabia rahvusvaheliste kohustustega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et surmanuhtluse määramine õigusrikkumise toimepanemise ajal alaealisele isikule pärast väidetavat piinamist ei ole kooskõlas Saudi Araabia rahvusvaheliste kohustustega;

| C. | arvestades, et piinamise ning julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise keeld on lisatud kõikidesse rahvusvahelistesse ja piirkondlikesse inimõigusi käsitlevatesse õigusaktidesse ning see on rahvusvahelisest tavaõigusest tulenev norm, mis on siduv kõikidele riikidele, olenemata sellest, kas nad on asjakohased rahvusvahelised kokkulepped ratifitseerinud või mitte; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et piinamise ning julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise keeld on lisatud kõikidesse rahvusvahelistesse ja piirkondlikesse inimõigusi käsitlevatesse õigusaktidesse ning see on rahvusvahelisest tavaõigusest tulenev norm, mis on siduv kõikidele riikidele, olenemata sellest, kas nad on asjakohased rahvusvahelised kokkulepped ratifitseerinud või mitte;

| D. | arvestades, et surmanuhtluste arvu kasv on tihedalt seotud Saudi Araabia erikriminaalkohtu otsustega terrorismikuritegusid käsitlevates kohtuasjades; arvestades, et rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide andmetel viidi Saudi Araabias 2014. aasta augustist kuni 2015. aasta juunini täide vähemalt 175 hukkamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et surmanuhtluste arvu kasv on tihedalt seotud Saudi Araabia erikriminaalkohtu otsustega terrorismikuritegusid käsitlevates kohtuasjades; arvestades, et rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide andmetel viidi Saudi Araabias 2014. aasta augustist kuni 2015. aasta juunini täide vähemalt 175 hukkamist;

| E. | arvestades, et kõnealune juhtum on üks paljudest, kus on määratud karm karistus ja kasutatud ahistamist Saudi aktivistide suhtes, keda kiusatakse taga oma seisukohtade avaldamise pärast ja kellest paljud on süüdi mõistetud kohtumenetlustega, mis ei vasta rahvusvahelistele õiglase kohtupidamise normidele, nagu kinnitas 2014. aasta juulis endine ÜRO inimõiguste ülemvolinik; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõnealune juhtum on üks paljudest, kus on määratud karm karistus ja kasutatud ahistamist Saudi aktivistide suhtes, keda kiusatakse taga oma seisukohtade avaldamise pärast ja kellest paljud on süüdi mõistetud kohtumenetlustega, mis ei vasta rahvusvahelistele õiglase kohtupidamise normidele, nagu kinnitas 2014. aasta juulis endine ÜRO inimõiguste ülemvolinik;

| F. | arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 19 on sätestatud, et igaühel on õigus arvamus- ja sõnavabadusele nii internetis kui ka väljaspool seda; arvestades, et see õigus kätkeb vabadust takistamatult oma veendumustest kinni pidada ja vabadust informatsiooni ja ideid otsida, saada ja levitada igasuguste abinõudega ja riigipiirist sõltumata; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 19 on sätestatud, et igaühel on õigus arvamus- ja sõnavabadusele nii internetis kui ka väljaspool seda; arvestades, et see õigus kätkeb vabadust takistamatult oma veendumustest kinni pidada ja vabadust informatsiooni ja ideid otsida, saada ja levitada igasuguste abinõudega ja riigipiirist sõltumata;

| G. | arvestades, et Saudi Araabia suursaadik ÜRO juures Genfis, H.E. Faisal bin Hassan Trad nimetati ÜRO Inimõiguste Nõukogu sõltumatu eksperdikogu juhiks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Saudi Araabia suursaadik ÜRO juures Genfis, H.E. Faisal bin Hassan Trad nimetati ÜRO Inimõiguste Nõukogu sõltumatu eksperdikogu juhiks;

| H. | arvestades, et inimõiguste alase dialoogi alustamine Saudi Araabia Kuningriigi ja ELi vahel võib olla konstruktiivne samm vastastikuse mõistmise suurendamisel ja reformide, sealhulgas kohtusüsteemi reformi edendamisel riigis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimõiguste alase dialoogi alustamine Saudi Araabia Kuningriigi ja ELi vahel võib olla konstruktiivne samm vastastikuse mõistmise suurendamisel ja reformide, sealhulgas kohtusüsteemi reformi edendamisel riigis;

| I. | arvestades, et Saudi Araabia on Lähis-Idas ja Põhja-Aafrika piirkonnas mõjuvõimas ja oluline poliitikas ja majanduses osaleja; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Saudi Araabia on Lähis-Idas ja Põhja-Aafrika piirkonnas mõjuvõimas ja oluline poliitikas ja majanduses osaleja;

| 1. | mõistab karmilt hukka Ali Mohammed al-Nimrile surmanuhtluse määramise; kordab, et mõistab hukka surmanuhtluse kasutamise, ning toetab kindlalt surmanuhtlusele moratooriumi kehtestamist, mis on samm surmanuhtluse kaotamise poole; |
| --- | --- |

1.

mõistab karmilt hukka Ali Mohammed al-Nimrile surmanuhtluse määramise; kordab, et mõistab hukka surmanuhtluse kasutamise, ning toetab kindlalt surmanuhtlusele moratooriumi kehtestamist, mis on samm surmanuhtluse kaotamise poole;

| 2. | kutsub Saudi Araabia ametivõime ja eelkõige Tema Majesteeti Saudi Araabia kuningas Salman bin Abdulaziz Al Saudi üles peatama Ali Mohammed al-Nimrile määratud surmanuhtluse täideviimist ning talle armu andma või tema karistust muutma; kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles kasutama kõiki diplomaatilisi vahendeid ja tegema pingutusi, et selle hukkamise täideviimine viivitamatult peatada; |
| --- | --- |

2.

kutsub Saudi Araabia ametivõime ja eelkõige Tema Majesteeti Saudi Araabia kuningas Salman bin Abdulaziz Al Saudi üles peatama Ali Mohammed al-Nimrile määratud surmanuhtluse täideviimist ning talle armu andma või tema karistust muutma; kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles kasutama kõiki diplomaatilisi vahendeid ja tegema pingutusi, et selle hukkamise täideviimine viivitamatult peatada;

| 3. | tuletab Saudi Araabia Kuningriigile meelde, et ta on ÜRO lapse õiguste konventsiooni osalisriik ning selle konventsiooniga on rangelt keelatud surmanuhtluse kasutamine, kui kuriteo toimepanija on alla 18- aastane; |
| --- | --- |

3.

tuletab Saudi Araabia Kuningriigile meelde, et ta on ÜRO lapse õiguste konventsiooni osalisriik ning selle konventsiooniga on rangelt keelatud surmanuhtluse kasutamine, kui kuriteo toimepanija on alla 18- aastane;

| 4. | nõuab tungivalt, et Saudi ametivõimud kaotaksid erikriminaalkohtu, mis loodi 2008. aastal terrorismiga seotud kohtuasjade jaoks, kuid mida kasutatakse üha rohkem kohtumõistmiseks rahumeelsete teisitimõtlejate üle ilmselt poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel ja menetlustega, mis rikuvad põhiõigust õiglasele kohtupidamisele; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Saudi ametivõimud kaotaksid erikriminaalkohtu, mis loodi 2008. aastal terrorismiga seotud kohtuasjade jaoks, kuid mida kasutatakse üha rohkem kohtumõistmiseks rahumeelsete teisitimõtlejate üle ilmselt poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel ja menetlustega, mis rikuvad põhiõigust õiglasele kohtupidamisele;

| 5. | kutsub Saudi Araabia valitsust üles tagama väidetavate piinamisjuhtumite viivitamatu ja erapooletu uurimise ning võimaldama Ali Mohammed al-Nimrile vajaliku arstiabi ning regulaarse kontakti perekonnaga ja advokaatidega; |
| --- | --- |

5.

kutsub Saudi Araabia valitsust üles tagama väidetavate piinamisjuhtumite viivitamatu ja erapooletu uurimise ning võimaldama Ali Mohammed al-Nimrile vajaliku arstiabi ning regulaarse kontakti perekonnaga ja advokaatidega;

| 6. | tuletab Saudi Araabiale meelde tema kohustusi ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmena; märgib, et Saudi Araabia nimetati hiljuti ÜRO Inimõiguste Nõukogu sõltumatu eksperdikogu juhiks; nõuab tungivalt, et Saudi ametivõimud tagaksid, et inimõiguste ja põhivabaduste järgimise standardid nende endi riigis oleksid sellise rahvusvahelise rolliga kooskõlas; |
| --- | --- |

6.

tuletab Saudi Araabiale meelde tema kohustusi ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmena; märgib, et Saudi Araabia nimetati hiljuti ÜRO Inimõiguste Nõukogu sõltumatu eksperdikogu juhiks; nõuab tungivalt, et Saudi ametivõimud tagaksid, et inimõiguste ja põhivabaduste järgimise standardid nende endi riigis oleksid sellise rahvusvahelise rolliga kooskõlas;

| 7. | nõuab tõhustatud mehhanismi inimõiguste alaseks dialoogiks ELi ja Saudi Araabia vahel ning eksperditeadmiste vahetamist justiits- ja õigusküsimustes, et tugevdada üksikisiku õiguste kaitset Saudi Araabia Kuningriigis, kooskõlas Saudi Araabia käivitatud kohtusüsteemi reformiga; kutsub Saudi Araabia Kuningriigi ametivõime üles jätkama vajalikke inimõiguste alaseid reforme, eelkõige seoses surmanuhtluse määramise ja täideviimise piiramisega; |
| --- | --- |

7.

nõuab tõhustatud mehhanismi inimõiguste alaseks dialoogiks ELi ja Saudi Araabia vahel ning eksperditeadmiste vahetamist justiits- ja õigusküsimustes, et tugevdada üksikisiku õiguste kaitset Saudi Araabia Kuningriigis, kooskõlas Saudi Araabia käivitatud kohtusüsteemi reformiga; kutsub Saudi Araabia Kuningriigi ametivõime üles jätkama vajalikke inimõiguste alaseid reforme, eelkõige seoses surmanuhtluse määramise ja täideviimise piiramisega;

| 8. | ergutab Saudi Araabiat allkirjastama ja ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mis jõustus 1976. aastal ja mille artiklis 6 on sätestatud, et igal inimesel on võõrandamatu õigus elule; |
| --- | --- |

8.

ergutab Saudi Araabiat allkirjastama ja ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mis jõustus 1976. aastal ja mille artiklis 6 on sätestatud, et igal inimesel on võõrandamatu õigus elule;

| 9. | väljendab sügavat muret surmanuhtluste arvu väidetava kasvu pärast Saudi Araabia Kuningriigis 2014. aastal ning selle pärast, et 2015. aastal on kohtuotsustes määratud surmanuhtlust murettekitavalt palju; |
| --- | --- |

9.

väljendab sügavat muret surmanuhtluste arvu väidetava kasvu pärast Saudi Araabia Kuningriigis 2014. aastal ning selle pärast, et 2015. aastal on kohtuotsustes määratud surmanuhtlust murettekitavalt palju;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Tema Majesteedile Saudi Araabia kuningas Salman bin Abdulaziz Al Saudile, Saudi Araabia Kuningriigi valitsusele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Tema Majesteedile Saudi Araabia kuningas Salman bin Abdulaziz Al Saudile, Saudi Araabia Kuningriigi valitsusele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0037.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0207.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/37

---

P8_TA(2015)0347

Hüpoteeki käsitlevad õigusaktid ja riskantsed finantsinstrumendid ELis: Hispaania näide

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon hüpoteeki käsitlevate õigusaktide ja riskantsete finantsinstrumentide kohta Hispaanias (laekunud petitsioonide põhjal) (2015/2740(RSP))

(2017/C 349/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse petitsiooni nr 626/2011 ja veel 15 petitsiooni hüpoteeki käsitlevate õigusaktide kohta Hispaanias (nr 179/2012, nr 644/2012, nr 783/2012, nr 1669/2012, nr 0996/2013, nr 1345/2013, nr 1249/2013, nr 1436/2013, nr 1705/2013, nr 1736/2013, nr 2120/2013, nr 2159/2013, nr 2440/2013, nr 2563/2013 ja nr 2610/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsiooni nr 626/2011 ja veel 15 petitsiooni hüpoteeki käsitlevate õigusaktide kohta Hispaanias (nr 179/2012, nr 644/2012, nr 783/2012, nr 1669/2012, nr 0996/2013, nr 1345/2013, nr 1249/2013, nr 1436/2013, nr 1705/2013, nr 1736/2013, nr 2120/2013, nr 2159/2013, nr 2440/2013, nr 2563/2013 ja nr 2610/2013),

| — | võttes arvesse petitsiooni nr 513/2012 ja veel 21 petitsiooni riskantsete finantsinstrumentide kohta Hispaanias (nr 548/2012, nr 676/2012, nr 677/2012, nr 785/2012, nr 788/2012, nr 949/2012, nr 1044/2012, nr 1247/2012, nr 1343/2012, nr 1498/2012, nr 1662/2012, nr 1761/2012, nr 1851/2012, nr 1864/2012, nr 169/2013, nr 171/2013, nr 2206/2013, nr 2215/2013, nr 2228/2013, nr 2243/2013 ja nr 2274/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsiooni nr 513/2012 ja veel 21 petitsiooni riskantsete finantsinstrumentide kohta Hispaanias (nr 548/2012, nr 676/2012, nr 677/2012, nr 785/2012, nr 788/2012, nr 949/2012, nr 1044/2012, nr 1247/2012, nr 1343/2012, nr 1498/2012, nr 1662/2012, nr 1761/2012, nr 1851/2012, nr 1864/2012, nr 169/2013, nr 171/2013, nr 2206/2013, nr 2215/2013, nr 2228/2013, nr 2243/2013 ja nr 2274/2013),

| — | võttes arvesse asjaomaste petitsioonide esitajatega petitsioonikomisjonis peetud arutelusid, millest viimane toimus 16. aprillil 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaomaste petitsioonide esitajatega petitsioonikomisjonis peetud arutelusid, millest viimane toimus 16. aprillil 2015. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (3),

| — | võttes arvesse avaldust, mille komisjon tegi 19. mai 2015. aasta ühisel maksejõuetusmenetlust käsitleval arutelul komisjoni 12. märtsi 2014. aasta soovituse (äritegevuse ebaõnnestumist ja maksejõuetust käsitleva uue lähenemisviisi kohta) läbivaatamise ja pikendamise kohta, pidades silmas perekonna maksejõuetust ning üksikisikutele ja leibkondadele uute võimaluste andmist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse avaldust, mille komisjon tegi 19. mai 2015. aasta ühisel maksejõuetusmenetlust käsitleval arutelul komisjoni 12. märtsi 2014. aasta soovituse (äritegevuse ebaõnnestumist ja maksejõuetust käsitleva uue lähenemisviisi kohta) läbivaatamise ja pikendamise kohta, pidades silmas perekonna maksejõuetust ning üksikisikutele ja leibkondadele uute võimaluste andmist;

| — | võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni sotsiaalelamute kohta Euroopa Liidus (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni sotsiaalelamute kohta Euroopa Liidus (4),

| — | võttes arvesse küsimust, mis esitati laekunud petitsioonide põhjal komisjonile hüpoteeki käsitleva seadusandluse ja riskantsete finantsinstrumentide kohta Hispaanias (O000088/2015 – B8-0755/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse küsimust, mis esitati laekunud petitsioonide põhjal komisjonile hüpoteeki käsitleva seadusandluse ja riskantsete finantsinstrumentide kohta Hispaanias (O000088/2015 – B8-0755/2015),

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et arvukad laekunud petitsioonid on avalikustanud tuhandeid traagilisi isiklikke juhtumeid, kus kodanikud on jäänud kas osaliselt või täielikult ilma oma elu jooksul kogutud säästudest, ning arvestades, et nendes petitsioonides tuuakse esile takistused, millega tarbijad seisavad silmitsi finantsinstrumentide kohta korrektset ja olulist teavet saada püüdes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et arvukad laekunud petitsioonid on avalikustanud tuhandeid traagilisi isiklikke juhtumeid, kus kodanikud on jäänud kas osaliselt või täielikult ilma oma elu jooksul kogutud säästudest, ning arvestades, et nendes petitsioonides tuuakse esile takistused, millega tarbijad seisavad silmitsi finantsinstrumentide kohta korrektset ja olulist teavet saada püüdes;

| B. | arvestades, et Hispaania kodanikuühiskonna organisatsioonid jätkavad sadade tuhandete väljatõstmiste, hüpoteegi seadmise lepingute kuritarvituslike tingimuste ja laenuvõtjate kaitsetuse vastu protesteerimist; arvestades, et ühe kõnealuse kodanikuühiskonna organisatsiooni, nimelt hüpoteeklaenude ohvrite platvormi (Plataforma de Afectados por la Hipoteca – PAH) andmetel teostati 2015. aasta esimeses kvartalis Hispaanias 19 261 väljatõstmist (mis on 2014. aasta esimese kvartaliga võrreldes 6 % suurem näitaja); arvestades, et PAHi hinnangul on alates 2008. aastast toimunud Hispaanias rohkem kui 397 954 väljatõstmist; arvestades, et rohkem kui 100 000 leibkonda on kaotanud oma kodu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Hispaania kodanikuühiskonna organisatsioonid jätkavad sadade tuhandete väljatõstmiste, hüpoteegi seadmise lepingute kuritarvituslike tingimuste ja laenuvõtjate kaitsetuse vastu protesteerimist; arvestades, et ühe kõnealuse kodanikuühiskonna organisatsiooni, nimelt hüpoteeklaenude ohvrite platvormi (Plataforma de Afectados por la Hipoteca – PAH) andmetel teostati 2015. aasta esimeses kvartalis Hispaanias 19 261 väljatõstmist (mis on 2014. aasta esimese kvartaliga võrreldes 6 % suurem näitaja); arvestades, et PAHi hinnangul on alates 2008. aastast toimunud Hispaanias rohkem kui 397 954 väljatõstmist; arvestades, et rohkem kui 100 000 leibkonda on kaotanud oma kodu;

| C. | arvestades, et kriisi mõju on halvendanud veelgi niisuguste väljatõstetud perekondade olukorda, kes peavad endiselt maksma tagasi oma hüpoteeklaenu ja tasuma selle suurenevaid intresse; arvestades, et Hispaania valitsus lisas seadusesse nr 6/2012 erakorralise meetmena võimaluse kasutada põhimõtet datio in solutum; tuletab meelde, et 2014. aasta teise kvartali ametlike andmete kohaselt on 11 407 põhimõtte datio in solutum kasutamise taotlusest kiidetud heaks ainult 1 467 taotlust ehk 12,86 %; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kriisi mõju on halvendanud veelgi niisuguste väljatõstetud perekondade olukorda, kes peavad endiselt maksma tagasi oma hüpoteeklaenu ja tasuma selle suurenevaid intresse; arvestades, et Hispaania valitsus lisas seadusesse nr 6/2012 erakorralise meetmena võimaluse kasutada põhimõtet datio in solutum; tuletab meelde, et 2014. aasta teise kvartali ametlike andmete kohaselt on 11 407 põhimõtte datio in solutum kasutamise taotlusest kiidetud heaks ainult 1 467 taotlust ehk 12,86 %;

| D. | arvestades, et Hispaania ja Euroopa kohtud on tuvastanud Hispaania hüpoteegisektoris mitmeid kuritarvituslikke klausleid ja tavasid (vt Euroopa Kohtu otsuseid kohtuasjades C-243/08: Pannon GSM, C-618/10: Banco Español de Crédito ja C-415/11: Catalunyacaixa), mis oleks tulnud ära hoida direktiivide 93/13/EMÜ, 2004/39/EÜ ja 2005/29/EÜ täieliku ülevõtmise ja rakendamisega Hispaanias; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hispaania ja Euroopa kohtud on tuvastanud Hispaania hüpoteegisektoris mitmeid kuritarvituslikke klausleid ja tavasid (vt Euroopa Kohtu otsuseid kohtuasjades C-243/08: Pannon GSM, C-618/10: Banco Español de Crédito ja C-415/11: Catalunyacaixa), mis oleks tulnud ära hoida direktiivide 93/13/EMÜ, 2004/39/EÜ ja 2005/29/EÜ täieliku ülevõtmise ja rakendamisega Hispaanias;

| E. | arvestades, et direktiivi 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta (hüpoteekkrediidi direktiiv) hakatakse kohaldama pärast 21. märtsi 2016. aastal kehtima hakkavate hüpoteeklaenulepingute suhtes ning sellega kohustatakse laenuandjaid teavitama tarbijaid laenulepingu peamistest tingimustest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et direktiivi 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta (hüpoteekkrediidi direktiiv) hakatakse kohaldama pärast 21. märtsi 2016. aastal kehtima hakkavate hüpoteeklaenulepingute suhtes ning sellega kohustatakse laenuandjaid teavitama tarbijaid laenulepingu peamistest tingimustest;

| F. | arvestades, et kohtuasjas C-415/11: Aziz langetatud otsuse tulemusena võtsid Hispaania ametiasutused kiirendatud menetlusega vastu 14. mai 2013. aasta seaduse nr 1/2013 hüpoteeklaenuvõlglaste kaitse tugevdamise meetmete, võla restruktureerimise ja sotsiaaleluaseme üürimise kohta (Ley 1/2013 de medidas para reforzar la protección a los deudores hipotecarios, reestructuración de la deuda y alquiler social); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kohtuasjas C-415/11: Aziz langetatud otsuse tulemusena võtsid Hispaania ametiasutused kiirendatud menetlusega vastu 14. mai 2013. aasta seaduse nr 1/2013 hüpoteeklaenuvõlglaste kaitse tugevdamise meetmete, võla restruktureerimise ja sotsiaaleluaseme üürimise kohta (Ley 1/2013 de medidas para reforzar la protección a los deudores hipotecarios, reestructuración de la deuda y alquiler social);

| G. | arvestades, et kohtuasjas C-169/14 langetatud otsuse tulemusena muutsid Hispaania ametiasutused hüpoteekide edasikaebamise süsteemi 25. mai 2015. aasta seaduse nr 9/2015 (mis käsitleb kiireloomulisi meetmeid pankroti korral) (Ley 9/2015 de medidas urgentes en material concursal) lõppsättega, et viia see kooskõlla direktiiviga 93/13/EMÜ; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kohtuasjas C-169/14 langetatud otsuse tulemusena muutsid Hispaania ametiasutused hüpoteekide edasikaebamise süsteemi 25. mai 2015. aasta seaduse nr 9/2015 (mis käsitleb kiireloomulisi meetmeid pankroti korral) (Ley 9/2015 de medidas urgentes en material concursal) lõppsättega, et viia see kooskõlla direktiiviga 93/13/EMÜ;

| H. | arvestades, et Hispaania parlament võttis vastu eluasemele seatud hüpoteekidega seotud võlgade sobiva restruktureerimise hea tava eeskirja, mida finantsasutused on selle vabatahtlikkuse tõttu enamjaolt eiranud ning mis on andnud väga piiratud tulemusi väljatõstmiste vältimisel või põhimõtte datio in solutum kasutamise ergutamisel, sest kõlblikkustingimuste alusel ei loeta osalemiskõlblikeks rohkem kui 80 % asjaosalistest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Hispaania parlament võttis vastu eluasemele seatud hüpoteekidega seotud võlgade sobiva restruktureerimise hea tava eeskirja, mida finantsasutused on selle vabatahtlikkuse tõttu enamjaolt eiranud ning mis on andnud väga piiratud tulemusi väljatõstmiste vältimisel või põhimõtte datio in solutum kasutamise ergutamisel, sest kõlblikkustingimuste alusel ei loeta osalemiskõlblikeks rohkem kui 80 % asjaosalistest;

| I. | arvestades, et paljudel juhtudel ei teavitanud pangad nõuetekohaselt tarbijaid pakutud investeeringutega seotud riskide ulatusest, ning arvestades, et niisugustel juhtudel ei teinud pangad ka sobivusteste, et teha kindlaks, kas klientidel olid omale võetavate finantsriskide mõistmiseks piisavad teadmised; arvestades, et paljud asjaomased kodanikud on eakad, kes investeerisid oma elu jooksul kogutud säästud väidetavalt mitteriskantsetesse investeeringutesse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljudel juhtudel ei teavitanud pangad nõuetekohaselt tarbijaid pakutud investeeringutega seotud riskide ulatusest, ning arvestades, et niisugustel juhtudel ei teinud pangad ka sobivusteste, et teha kindlaks, kas klientidel olid omale võetavate finantsriskide mõistmiseks piisavad teadmised; arvestades, et paljud asjaomased kodanikud on eakad, kes investeerisid oma elu jooksul kogutud säästud väidetavalt mitteriskantsetesse investeeringutesse;

| J. | arvestades, et paari viimase aasta jooksul on finantspettuse ohvriks langenud hinnanguliselt 700 000 Hispaania kodanikku, kellele pangad müüsid pahatahtlikult riskantseid finantsinstrumente, teavitamata neid nõuetekohaselt riskide ulatusest ja tegelikust mõjust seoses oma säästudele juurdepääsu kaotamisega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paari viimase aasta jooksul on finantspettuse ohvriks langenud hinnanguliselt 700 000 Hispaania kodanikku, kellele pangad müüsid pahatahtlikult riskantseid finantsinstrumente, teavitamata neid nõuetekohaselt riskide ulatusest ja tegelikust mõjust seoses oma säästudele juurdepääsu kaotamisega;

| K. | arvestades, et paljud finantspettuse ohvrid on Hispaania ametiasutuste loodud vahekohtumehhanismi kasutamisest keeldunud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljud finantspettuse ohvrid on Hispaania ametiasutuste loodud vahekohtumehhanismi kasutamisest keeldunud;

| L. | arvestades, et finantsinstrumentide turgude direktiiviga 2004/39/EÜ reguleeritakse finantsinstrumentidega (sh eelisaktsiad – preferentes) seotud investeerimisteenuste osutamist investeerimisühingute ja krediidiasutuste poolt; arvestades, et finantsinstrumentide turgude direktiivi artiklis 19 on sätestatud äritegevuse kohustused klientidele investeerimisteenuste osutajate jaoks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et finantsinstrumentide turgude direktiiviga 2004/39/EÜ reguleeritakse finantsinstrumentidega (sh eelisaktsiad – preferentes) seotud investeerimisteenuste osutamist investeerimisühingute ja krediidiasutuste poolt; arvestades, et finantsinstrumentide turgude direktiivi artiklis 19 on sätestatud äritegevuse kohustused klientidele investeerimisteenuste osutajate jaoks;

| 1. | palub komisjonil jälgida kohtuasjas C-415/11: Aziz langetatud otsuse ja direktiivi 93/13/EMÜ nõuete täitmist hüpoteeki käsitlevate õigusaktide rakendamisel kõikides liikmesriikides, et tagada nende täielik järgimine riigi ametiasutuste poolt; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil jälgida kohtuasjas C-415/11: Aziz langetatud otsuse ja direktiivi 93/13/EMÜ nõuete täitmist hüpoteeki käsitlevate õigusaktide rakendamisel kõikides liikmesriikides, et tagada nende täielik järgimine riigi ametiasutuste poolt;

| 2. | kutsub kogu liidu finantssektori ettevõtjaid üles lõpetama klientide suhtes kuritarvitusliku käitumise hüpoteegi seadmise, keerukate finantstoodete ja krediitkaartide valdkonnas, k.a ülemääraste intressimäärade kehtestamine ja teenuste omavoliline tühistamine; |
| --- | --- |

2.

kutsub kogu liidu finantssektori ettevõtjaid üles lõpetama klientide suhtes kuritarvitusliku käitumise hüpoteegi seadmise, keerukate finantstoodete ja krediitkaartide valdkonnas, k.a ülemääraste intressimäärade kehtestamine ja teenuste omavoliline tühistamine;

| 3. | palub kogu liidu finantssektori ettevõtjatel vältida oma ainsas elukohas elavate perekondade väljatõstmist ning kasutada selle asemel võla restruktureerimist; |
| --- | --- |

3.

palub kogu liidu finantssektori ettevõtjatel vältida oma ainsas elukohas elavate perekondade väljatõstmist ning kasutada selle asemel võla restruktureerimist;

| 4. | kutsub Hispaania valitsust üles kasutama tema käsutuses olevaid vahendeid, et leida terviklik lahendus sellele, kuidas vähendada oluliselt väljatõstmiste vastuvõetamatult suurt arvu; |
| --- | --- |

4.

kutsub Hispaania valitsust üles kasutama tema käsutuses olevaid vahendeid, et leida terviklik lahendus sellele, kuidas vähendada oluliselt väljatõstmiste vastuvõetamatult suurt arvu;

| 5. | palub komisjonil jälgida tähelepanelikult direktiivi 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta (hüpoteekkrediidi direktiiv) ülevõtmist kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil jälgida tähelepanelikult direktiivi 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta (hüpoteekkrediidi direktiiv) ülevõtmist kõikides liikmesriikides;

| 6. | palub komisjonil jagada teatavate liikmesriikide parimaid tavasid põhimõtte datio in solutum kohaldamisel ning hinnata selle mõju tarbijatele ja ettevõtlusele; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil jagada teatavate liikmesriikide parimaid tavasid põhimõtte datio in solutum kohaldamisel ning hinnata selle mõju tarbijatele ja ettevõtlusele;

| 7. | annab komisjonile hoiatavalt teada ELi kohtujuristi kahtlustest, et Hispaania valitsuse võetud meetmed Euroopa Kohtu poolt 14. märtsil 2013. aastal taunitud rikkumiste probleemi lahendamiseks ja hüpoteegisektoris kuritarvituslike tavade vältimiseks ei pruugi olla õiguspärased; |
| --- | --- |

7.

annab komisjonile hoiatavalt teada ELi kohtujuristi kahtlustest, et Hispaania valitsuse võetud meetmed Euroopa Kohtu poolt 14. märtsil 2013. aastal taunitud rikkumiste probleemi lahendamiseks ja hüpoteegisektoris kuritarvituslike tavade vältimiseks ei pruugi olla õiguspärased;

| 8. | palub komisjonil tähelepanelikult jälgida Hispaania valitsuse poolt vastu võetud niisuguste uute meetmete tulemuslikku rakendamist, mille eesmärk on lahendada tekkinud probleemid ja hoida ära kuritarvituslikke pangandus- ja kaubandustavasid; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil tähelepanelikult jälgida Hispaania valitsuse poolt vastu võetud niisuguste uute meetmete tulemuslikku rakendamist, mille eesmärk on lahendada tekkinud probleemid ja hoida ära kuritarvituslikke pangandus- ja kaubandustavasid;

| 9. | palub komisjonil käivitada finantstoodetealased teavituskampaaniad ja edendada hariduse kaudu finantsoskusi, et tagada Euroopa kodanike suurem teadlikkus riskidest, mis on seotud finantstoodete tellimisega; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil käivitada finantstoodetealased teavituskampaaniad ja edendada hariduse kaudu finantsoskusi, et tagada Euroopa kodanike suurem teadlikkus riskidest, mis on seotud finantstoodete tellimisega;

| 10. | palub komisjonil jagada parimaid tavasid, mis tõhustavad finantsraskustes kodanike kaitset; on veendunud, et finantsalaste algteadmiste edastamist tuleks pidada täiendavaks vahendiks, mis aitab vältida ülelaenamise tagajärgi; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil jagada parimaid tavasid, mis tõhustavad finantsraskustes kodanike kaitset; on veendunud, et finantsalaste algteadmiste edastamist tuleks pidada täiendavaks vahendiks, mis aitab vältida ülelaenamise tagajärgi;

| 11. | kutsub Euroopa Pangandusjärelevalvet (EBA) ja Euroopa Keskpanka (EKP) üles algatama parimate tavade kampaania, et ergutada panku ja nende töötajaid andma selget, arusaadavat ja korrektset teavet; rõhutab, et tarbijad peavad tegema teadliku otsuse, mõistes täielikult, milliste võimalike riskidega nad end seovad, ning et kauplejad ja pangad ei tohi tarbijaid eksitada; |
| --- | --- |

11.

kutsub Euroopa Pangandusjärelevalvet (EBA) ja Euroopa Keskpanka (EKP) üles algatama parimate tavade kampaania, et ergutada panku ja nende töötajaid andma selget, arusaadavat ja korrektset teavet; rõhutab, et tarbijad peavad tegema teadliku otsuse, mõistes täielikult, milliste võimalike riskidega nad end seovad, ning et kauplejad ja pangad ei tohi tarbijaid eksitada;

| 12. | kutsub EBAt ja EKPd üles võtma täiendavaid meetmeid, et nõuda pankadelt potentsiaalselt riskantse kauplemise eraldamist oma hoiuste kaasamise ärist, kui niisugune tegevus ohustab finantsstabiilsust, pidades silmas eesmärki säilitada ELi finantssektori tugevus; |
| --- | --- |

12.

kutsub EBAt ja EKPd üles võtma täiendavaid meetmeid, et nõuda pankadelt potentsiaalselt riskantse kauplemise eraldamist oma hoiuste kaasamise ärist, kui niisugune tegevus ohustab finantsstabiilsust, pidades silmas eesmärki säilitada ELi finantssektori tugevus;

| 13. | palub komisjonil ja EKP-l hinnata Hispaania vahekohtumehhanismi, mis võeti kasutusele finantspettuse ohvriks langenud kodanike jaoks; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil ja EKP-l hinnata Hispaania vahekohtumehhanismi, mis võeti kasutusele finantspettuse ohvriks langenud kodanike jaoks;

| 14. | palub komisjonil jälgida ELi õigusaktide nõuetekohast ülevõtmist ja kohaldamist Hispaania poolt seoses finantsinstrumentidega, sealhulgas eelisaktsiatega; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil jälgida ELi õigusaktide nõuetekohast ülevõtmist ja kohaldamist Hispaania poolt seoses finantsinstrumentidega, sealhulgas eelisaktsiatega;

| 15. | palub komisjonil võtta järelmeetmeid saadud kaebuste suhtes ja viia läbi vajalikud uurimised; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil võtta järelmeetmeid saadud kaebuste suhtes ja viia läbi vajalikud uurimised;

| 16. | palub komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku perekonna maksejõuetuse kohta; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku perekonna maksejõuetuse kohta;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Hispaania valitsusele, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Hispaania valitsusele, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Keskpangale.

---

(1)  ELT L 60, 28.2.2014, lk 34.

(2)  ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

(3)  EÜT L 95, 21.4.1993, lk 29.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0246.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/41

---

P8_TA(2015)0348

Surmanuhtlus

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon surmanuhtluse kohta (2015/2879(RSP))

(2017/C 349/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone surmanuhtluse kaotamise kohta, eelkõige 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone surmanuhtluse kaotamise kohta, eelkõige 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni (1),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini ning Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi 10. oktoobril 2014. aastal Euroopa ja ülemaailmse surmanuhtluse vastu võitlemise päeva puhul tehtud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini ning Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi 10. oktoobril 2014. aastal Euroopa ja ülemaailmse surmanuhtluse vastu võitlemise päeva puhul tehtud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolle nr 6 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolle nr 6 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 2,

| — | võttes arvesse surmanuhtlust käsitlevaid ELi suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse surmanuhtlust käsitlevaid ELi suuniseid,

| — | võttes arvesse praegu läbivaatamisel olevaid ELi ekspordikontrolli nõudeid kaupade puhul, mida saab kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse praegu läbivaatamisel olevaid ELi ekspordikontrolli nõudeid kaupade puhul, mida saab kasutada surmanuhtluse täideviimiseks,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja selle teist fakultatiivprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja selle teist fakultatiivprotokolli,

| — | võttes arvesse 1984. aastal vastu võetud piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1984. aastal vastu võetud piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni,

| — | võttes arvesse 2015. aasta septembris ÜRO inimõiguste ülemvoliniku avaldatud uuringut ülemaailmse uimastiprobleemi mõju kohta inimõiguste kasutamisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta septembris ÜRO inimõiguste ülemvoliniku avaldatud uuringut ülemaailmse uimastiprobleemi mõju kohta inimõiguste kasutamisele,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone, eelkõige 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta (A/RES/69/186), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone, eelkõige 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta (A/RES/69/186),

| — | võttes arvesse 12.–15. juunil 2013. aastal Madridis toimunud surmanuhtluse vastasel viiendal maailmakongressil vastu võetud lõppdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12.–15. juunil 2013. aastal Madridis toimunud surmanuhtluse vastasel viiendal maailmakongressil vastu võetud lõppdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse iga aasta 10. oktoobril tähistatavat ülemaailmset ja Euroopa surmanuhtluse vastu võitlemise päeva, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse iga aasta 10. oktoobril tähistatavat ülemaailmset ja Euroopa surmanuhtluse vastu võitlemise päeva,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et surmanuhtluse kaotamine maailmas on ELi inimõiguste poliitika üks peamisi eesmärke; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et surmanuhtluse kaotamine maailmas on ELi inimõiguste poliitika üks peamisi eesmärke;

| B. | arvestades, et 10. oktoobril 2015 tähistatava ülemaailmse surmanuhtluse vastu võitlemise päeva keskne eesmärk on tõsta teadlikkust seoses surmanuhtluse kohaldamisega uimastitega seotud kuritegude eest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 10. oktoobril 2015 tähistatava ülemaailmse surmanuhtluse vastu võitlemise päeva keskne eesmärk on tõsta teadlikkust seoses surmanuhtluse kohaldamisega uimastitega seotud kuritegude eest;

| C. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo andmetel on rohkem kui 160 ÜRO liikmesriiki, millel on erisugused õigussüsteemid, traditsioonid, kultuurid ja usulised taustad, surmanuhtluse kas kaotanud või nad ei vii seda täide; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo andmetel on rohkem kui 160 ÜRO liikmesriiki, millel on erisugused õigussüsteemid, traditsioonid, kultuurid ja usulised taustad, surmanuhtluse kas kaotanud või nad ei vii seda täide;

| D. | arvestades, et viimaste näitajate kohaselt mõisteti 2014. aastal 55 riigis teadaolevalt surma vähemalt 2 466 isikut ning see arv on 2013. aastaga võrreldes peaaegu 23 % suurem; arvestades, et 2014. aastal toimus kogu maailmas vähemalt 607 hukkamist; arvestades, et nimetatud arvudes ei kajastu nende inimeste arv, keda arvatakse olevat hukatud Hiinas, kus hukati jätkuvalt rohkem inimesi kui ülejäänud maailmas kokku ning mõisteti surmanuhtlus veel tuhandetele inimestele; arvestades, et surmamõistmised ja hukkamised jätkuvad 2015. aastal murettekitava sagedusega; arvestades, et surmanuhtluse kasutamise sagenemine on tihedalt seotud kohtuotsustega, mida langetatakse kollektiivsetes kohtuprotsessides terrorismiga seotud kuritegude puhul niisugustes riikides nagu Egiptus ja Nigeeria; arvestades, et Tšaadis ja Tuneesias kaalutakse surmanuhtluse uuesti kehtestamist; arvestades, et teatavates USA osariikides mõistetakse inimesi ikka veel surma ja viiakse surmanuhtlust täide; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et viimaste näitajate kohaselt mõisteti 2014. aastal 55 riigis teadaolevalt surma vähemalt 2 466 isikut ning see arv on 2013. aastaga võrreldes peaaegu 23 % suurem; arvestades, et 2014. aastal toimus kogu maailmas vähemalt 607 hukkamist; arvestades, et nimetatud arvudes ei kajastu nende inimeste arv, keda arvatakse olevat hukatud Hiinas, kus hukati jätkuvalt rohkem inimesi kui ülejäänud maailmas kokku ning mõisteti surmanuhtlus veel tuhandetele inimestele; arvestades, et surmamõistmised ja hukkamised jätkuvad 2015. aastal murettekitava sagedusega; arvestades, et surmanuhtluse kasutamise sagenemine on tihedalt seotud kohtuotsustega, mida langetatakse kollektiivsetes kohtuprotsessides terrorismiga seotud kuritegude puhul niisugustes riikides nagu Egiptus ja Nigeeria; arvestades, et Tšaadis ja Tuneesias kaalutakse surmanuhtluse uuesti kehtestamist; arvestades, et teatavates USA osariikides mõistetakse inimesi ikka veel surma ja viiakse surmanuhtlust täide;

| E. | arvestades, et teadaolevalt on mõistetud inimesi kividega surnuksloopimise teel surma Pakistanis, Nigeerias, Afganistanis, Iraanis, Iraagis, Sudaanis, Somaalias ja Saudi Araabias, ning arvestades, et viimastel aastatel on sadu naisi abielurikkumise pärast kividega surnuks loobitud; arvestades, et kividega surnuksloopimist surmanuhtluse viisina loetakse piinamise vormiks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et teadaolevalt on mõistetud inimesi kividega surnuksloopimise teel surma Pakistanis, Nigeerias, Afganistanis, Iraanis, Iraagis, Sudaanis, Somaalias ja Saudi Araabias, ning arvestades, et viimastel aastatel on sadu naisi abielurikkumise pärast kividega surnuks loobitud; arvestades, et kividega surnuksloopimist surmanuhtluse viisina loetakse piinamise vormiks;

| F. | arvestades, et kaheksa riigi (Mauritaania, Sudaan, Iraan, Saudi Araabia, Jeemen, Pakistan, Afganistan ja Katar) õigusaktides nähakse surmanuhtlus ette homoseksuaalsuse eest, ning arvestades, et Nigeeria ja Somaalia provintsides rakendatakse surmanuhtlust ametlikult samasooliste seksuaalaktide eest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kaheksa riigi (Mauritaania, Sudaan, Iraan, Saudi Araabia, Jeemen, Pakistan, Afganistan ja Katar) õigusaktides nähakse surmanuhtlus ette homoseksuaalsuse eest, ning arvestades, et Nigeeria ja Somaalia provintsides rakendatakse surmanuhtlust ametlikult samasooliste seksuaalaktide eest;

| G. | arvestades, et surmanuhtlust kasutatakse sageli ebasoodsamas olukorras olevate inimeste, vaimse puudega ning rahvus- ja kultuuriliste vähemuste hulka kuuluvate isikute vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et surmanuhtlust kasutatakse sageli ebasoodsamas olukorras olevate inimeste, vaimse puudega ning rahvus- ja kultuuriliste vähemuste hulka kuuluvate isikute vastu;

| H. | arvestades, et 33 riiki kohaldavad surmanuhtlust ka uimastikuritegude korral, mille tõttu hukatakse igal aastal umbes 1 000 inimest; arvestades, et teadaolevalt hukati 2015. aastal selliste kuritegude eest inimesi Hiinas, Iraanis, Indoneesias ja Saudi Araabias; arvestades, et 2015. aastal määrati uimastitega seotud kuritegude eest jätkuvalt karistuseks surmanuhtlust Hiinas, Indoneesias, Iraanis, Kuveidis, Malaisias, Saudi Araabias, Sri Lankal, Araabia Ühendemiraatides ja Vietnamis; arvestades, et sellised kuriteod võivad hõlmata erinevaid uimastikaubanduse või uimastite omamisega seotud süüdistusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 33 riiki kohaldavad surmanuhtlust ka uimastikuritegude korral, mille tõttu hukatakse igal aastal umbes 1 000 inimest; arvestades, et teadaolevalt hukati 2015. aastal selliste kuritegude eest inimesi Hiinas, Iraanis, Indoneesias ja Saudi Araabias; arvestades, et 2015. aastal määrati uimastitega seotud kuritegude eest jätkuvalt karistuseks surmanuhtlust Hiinas, Indoneesias, Iraanis, Kuveidis, Malaisias, Saudi Araabias, Sri Lankal, Araabia Ühendemiraatides ja Vietnamis; arvestades, et sellised kuriteod võivad hõlmata erinevaid uimastikaubanduse või uimastite omamisega seotud süüdistusi;

| I. | arvestades, et möödunud 12 kuul on kogu maailmas hakatud taas rohkem kasutama surmanuhtlust uimastikuritegude puhul ja on riike, kus uimastitega seotud kuritegude eest hukatud inimeste arv on märkimisväärsel määral suurenenud ning kes püüavad kehtestada taas surmanuhtlust uimastikuritegude eest või kes on teinud lõpu pikaajalistele surmanuhtluse moratooriumitele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et möödunud 12 kuul on kogu maailmas hakatud taas rohkem kasutama surmanuhtlust uimastikuritegude puhul ja on riike, kus uimastitega seotud kuritegude eest hukatud inimeste arv on märkimisväärsel määral suurenenud ning kes püüavad kehtestada taas surmanuhtlust uimastikuritegude eest või kes on teinud lõpu pikaajalistele surmanuhtluse moratooriumitele;

| J. | arvestades, et Iraanis hukati teadete kohaselt 2015. aasta esimese kuue kuuga uimastikuritegude eest 394 inimest (kogu 2014. aasta jooksul 367); arvestades, et pooled sellel aastal Saudi Araabias täide viidud hukkamised olid seotud uimastikuritegudega, samas kui 2010. aastal moodustasid need üldarvust vaid 4 %; arvestades, et Pakistanis ootab praegu surmanuhtluse täideviimist vähemalt 112 uimastikuritegude eest süüdimõistetut; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Iraanis hukati teadete kohaselt 2015. aasta esimese kuue kuuga uimastikuritegude eest 394 inimest (kogu 2014. aasta jooksul 367); arvestades, et pooled sellel aastal Saudi Araabias täide viidud hukkamised olid seotud uimastikuritegudega, samas kui 2010. aastal moodustasid need üldarvust vaid 4 %; arvestades, et Pakistanis ootab praegu surmanuhtluse täideviimist vähemalt 112 uimastikuritegude eest süüdimõistetut;

| K. | arvestades, et mitmed ELi liikmesriikide kodanikud on uimastitega seotud kuritegude eest kolmandates riikides kas hukatud või ootavad hukkamist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mitmed ELi liikmesriikide kodanikud on uimastitega seotud kuritegude eest kolmandates riikides kas hukatud või ootavad hukkamist;

| L. | arvestades, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 6 lõike 2 kohaselt võib surmanuhtluse määrata vaid „kõige raskemate kuritegude eest“; arvestades, et ÜRO inimõiguste komitee ning kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportöör ja piinamiste eriraportöör on esinenud avaldustega, mille kohaselt ei tohiks uimastikuritegude eest surmanuhtlust määrata; arvestades, et kohustuslik surmanuhtlus ja selle kasutamine uimastitega seotud kuritegude eest on vastuolus rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste normidega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 6 lõike 2 kohaselt võib surmanuhtluse määrata vaid „kõige raskemate kuritegude eest“; arvestades, et ÜRO inimõiguste komitee ning kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportöör ja piinamiste eriraportöör on esinenud avaldustega, mille kohaselt ei tohiks uimastikuritegude eest surmanuhtlust määrata; arvestades, et kohustuslik surmanuhtlus ja selle kasutamine uimastitega seotud kuritegude eest on vastuolus rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste normidega;

| M. | arvestades, et rahvusvaheline narkootikumide kontrolli komitee on ergutanud surmanuhtlust kasutavaid riike sellest uimastikuritegude korral loobuma; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rahvusvaheline narkootikumide kontrolli komitee on ergutanud surmanuhtlust kasutavaid riike sellest uimastikuritegude korral loobuma;

| N. | arvestades, et komisjon ja liikmesriigid on andnud vähemalt 60 miljonit eurot ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) uimastivastase võitluse programmidele, milles keskendutakse uimastivastasele võitlusele riikides, kus uimastikuritegude korral kohaldatakse aktiivselt surmanuhtlust; arvestades, et hiljutistes valitsusväliste organisatsioonide aruannetes on väljendatud muret asjaolu pärast, et Euroopa rahastatavad uimastivastased programmid surmanuhtlust kohaldavates riikides võivad neid õhutada surmanuhtluse määramisele ja täideviimisele, ning arvestades, et nendele aruannetele on vaja anda hinnang; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjon ja liikmesriigid on andnud vähemalt 60 miljonit eurot ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) uimastivastase võitluse programmidele, milles keskendutakse uimastivastasele võitlusele riikides, kus uimastikuritegude korral kohaldatakse aktiivselt surmanuhtlust; arvestades, et hiljutistes valitsusväliste organisatsioonide aruannetes on väljendatud muret asjaolu pärast, et Euroopa rahastatavad uimastivastased programmid surmanuhtlust kohaldavates riikides võivad neid õhutada surmanuhtluse määramisele ja täideviimisele, ning arvestades, et nendele aruannetele on vaja anda hinnang;

| O. | arvestades, et komisjon on käivitanud ELi stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi ning selle eelkäijaks oleva stabiliseerimisvahendi raames kaks ulatuslikku piirkondlikku uimastivastase võitluse meedet – kokaiini ja heroiini liikumistee programmid, mis hõlmavad ka uimastikuritegude eest surmanuhtlust kohaldavaid riike; arvestades, et vastavalt stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi määruse artiklile 10 on komisjon kohustatud kasutama organiseeritud kuritegevuse vastaste meetmete korral inimõiguste ja humanitaarõiguse järgimise tegevussuuniseid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon on käivitanud ELi stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi ning selle eelkäijaks oleva stabiliseerimisvahendi raames kaks ulatuslikku piirkondlikku uimastivastase võitluse meedet – kokaiini ja heroiini liikumistee programmid, mis hõlmavad ka uimastikuritegude eest surmanuhtlust kohaldavaid riike; arvestades, et vastavalt stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi määruse artiklile 10 on komisjon kohustatud kasutama organiseeritud kuritegevuse vastaste meetmete korral inimõiguste ja humanitaarõiguse järgimise tegevussuuniseid;

| 1. | kordab, et mõistab hukka surmanuhtluse kasutamise ning toetab kindlalt surmanuhtlusele moratooriumi kehtestamist kui sammu surmanuhtluse kaotamise poole; rõhutab taas, et surmanuhtluse kaotamine aitab kaasa inimväärikuse edendamisele ja et ELi lõplik eesmärk on surmanuhtlus kogu maailmas kaotada; |
| --- | --- |

1.

kordab, et mõistab hukka surmanuhtluse kasutamise ning toetab kindlalt surmanuhtlusele moratooriumi kehtestamist kui sammu surmanuhtluse kaotamise poole; rõhutab taas, et surmanuhtluse kaotamine aitab kaasa inimväärikuse edendamisele ja et ELi lõplik eesmärk on surmanuhtlus kogu maailmas kaotada;

| 2. | mõistab hukka kõik hukkamised nende toimumise kohast sõltumata; on jätkuvalt mures surmanuhtluse määramise pärast alaealistele ja vaimse või intellektipuudega isikutele ning nõuab selliste rahvusvahelisi inimõigustealaseid norme rikkuvate tavade viivitamatut ja otsustavat lõpetamist; väljendab sügavat muret hiljutiste kollektiivsete kohtuprotsesside pärast, mille tagajärjel mõisteti palju inimesi surma; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka kõik hukkamised nende toimumise kohast sõltumata; on jätkuvalt mures surmanuhtluse määramise pärast alaealistele ja vaimse või intellektipuudega isikutele ning nõuab selliste rahvusvahelisi inimõigustealaseid norme rikkuvate tavade viivitamatut ja otsustavat lõpetamist; väljendab sügavat muret hiljutiste kollektiivsete kohtuprotsesside pärast, mille tagajärjel mõisteti palju inimesi surma;

| 3. | väljendab sügavat muret kividega surnuksloopimise tava pärast, mida ikka veel mitmes riigis kasutatakse, ja nõuab tungivalt, et asjassepuutuvate riikide valitsused kehtestaksid viivitamata kividega surnuksloopimist keelavad õigusaktid; |
| --- | --- |

3.

väljendab sügavat muret kividega surnuksloopimise tava pärast, mida ikka veel mitmes riigis kasutatakse, ja nõuab tungivalt, et asjassepuutuvate riikide valitsused kehtestaksid viivitamata kividega surnuksloopimist keelavad õigusaktid;

| 4. | nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid jätkaksid surmanuhtluse kasutamise vastu võitlemist ning toetaksid kindlalt surmanuhtlusele moratooriumi kehtestamist, mis on samm surmanuhtluse kaotamise poole, jätkaksid püüdlemist selle poole, et surmanuhtlus kaotatakse kogu maailmas, nõuaksid jõuliselt, et surmanuhtlust veel täideviivad riigid järgiksid rahvusvahelisi miinimumstandardeid ning vähendaksid surmanuhtluse kohaldamisala ja kasutamist ning avaldaksid selged ja täpsed süüdimõistmiste ja hukkamiste arvnäitajad; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus jääks valvsaks muutuste suhtes kõikides riikides, eelkõige Valgevenes, mis on ainus Euroopa riik, kus endiselt kehtib surmanuhtlus, ning kasutaks kõiki tema kasutuses olevaid mõjutusvahendeid; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid jätkaksid surmanuhtluse kasutamise vastu võitlemist ning toetaksid kindlalt surmanuhtlusele moratooriumi kehtestamist, mis on samm surmanuhtluse kaotamise poole, jätkaksid püüdlemist selle poole, et surmanuhtlus kaotatakse kogu maailmas, nõuaksid jõuliselt, et surmanuhtlust veel täideviivad riigid järgiksid rahvusvahelisi miinimumstandardeid ning vähendaksid surmanuhtluse kohaldamisala ja kasutamist ning avaldaksid selged ja täpsed süüdimõistmiste ja hukkamiste arvnäitajad; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus jääks valvsaks muutuste suhtes kõikides riikides, eelkõige Valgevenes, mis on ainus Euroopa riik, kus endiselt kehtib surmanuhtlus, ning kasutaks kõiki tema kasutuses olevaid mõjutusvahendeid;

| 5. | tunneb heameelt surmanuhtluse kaotamise üle teatavates USA osariikides ning ergutab Euroopa Liitu jätkama USAga peetavat dialoogi surmanuhtluse täielikuks kaotamiseks, et seista koos surmanuhtluse kaotamise eest kogu maailmas; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt surmanuhtluse kaotamise üle teatavates USA osariikides ning ergutab Euroopa Liitu jätkama USAga peetavat dialoogi surmanuhtluse täielikuks kaotamiseks, et seista koos surmanuhtluse kaotamise eest kogu maailmas;

| 6. | kutsub komisjoni üles pöörama abi ja poliitilise toetusega seoses eritähelepanu riikidele, kes teevad samme surmanuhtluse kaotamiseks või õhutavad surmanuhtlusele ülemaailmset moratooriumi kehtestama; ergutab liikmesriikide, ELi, ÜRO, kolmandate riikide ja muude piirkondlike organisatsioonide vahelisi kahe- ja mitmepoolseid algatusi surmanuhtlusega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles pöörama abi ja poliitilise toetusega seoses eritähelepanu riikidele, kes teevad samme surmanuhtluse kaotamiseks või õhutavad surmanuhtlusele ülemaailmset moratooriumi kehtestama; ergutab liikmesriikide, ELi, ÜRO, kolmandate riikide ja muude piirkondlike organisatsioonide vahelisi kahe- ja mitmepoolseid algatusi surmanuhtlusega seotud küsimustes;

| 7. | tuletab meelde, et surmanuhtlus on vastuolus selliste väärtustega nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriigi põhimõtted ja inimõiguste austamine, millele liit on rajatud, ning surmanuhtluse taaskehtestamine kas või ühes liikmesriigis tähendaks seepärast aluslepingute ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta rikkumist; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et surmanuhtlus on vastuolus selliste väärtustega nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriigi põhimõtted ja inimõiguste austamine, millele liit on rajatud, ning surmanuhtluse taaskehtestamine kas või ühes liikmesriigis tähendaks seepärast aluslepingute ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta rikkumist;

| 8. | väljendab eriti suurt muret surmanuhtluse sagedasema kasutamise pärast seoses terrorismivastase võitlusega mitmes riigis ning võimaluse pärast, et surmanuhtlus kehtestatakse mõnes riigis uuesti; |
| --- | --- |

8.

väljendab eriti suurt muret surmanuhtluse sagedasema kasutamise pärast seoses terrorismivastase võitlusega mitmes riigis ning võimaluse pärast, et surmanuhtlus kehtestatakse mõnes riigis uuesti;

| 9. | mõistab eelkõige hukka surmanuhtluse kasutamise opositsiooni allasurumiseks, usuliste tõekspidamiste, homoseksuaalsuse või abielurikkumise eest või muudel põhjustel, mida võib pidada triviaalseteks ega saa isegi käsitleda kuritegudena; kutsub seepärast riike, kus homoseksuaalsus on kriminaliseeritud, üles surmanuhtlust selle eest mitte kohaldama; |
| --- | --- |

9.

mõistab eelkõige hukka surmanuhtluse kasutamise opositsiooni allasurumiseks, usuliste tõekspidamiste, homoseksuaalsuse või abielurikkumise eest või muudel põhjustel, mida võib pidada triviaalseteks ega saa isegi käsitleda kuritegudena; kutsub seepärast riike, kus homoseksuaalsus on kriminaliseeritud, üles surmanuhtlust selle eest mitte kohaldama;

| 10. | on jätkuvalt täiesti veendunud, et surmanuhtlus ei hoia ära uimastikaubandust ega takista inimesi uimastite kuritarvitamise ohvriks langemast; kutsub surmanuhtlust kohaldavaid riike üles kehtestama uimastikuritegude eest karistamiseks surmanuhtluse asemel alternatiivkaristusi, mille keskmes on uimastiennetuse ja kahjude vähendamise programmid; |
| --- | --- |

10.

on jätkuvalt täiesti veendunud, et surmanuhtlus ei hoia ära uimastikaubandust ega takista inimesi uimastite kuritarvitamise ohvriks langemast; kutsub surmanuhtlust kohaldavaid riike üles kehtestama uimastikuritegude eest karistamiseks surmanuhtluse asemel alternatiivkaristusi, mille keskmes on uimastiennetuse ja kahjude vähendamise programmid;

| 11. | kordab oma soovitust komisjonile ja liikmesriikidele, et surmanuhtluse kaotamine uimastikuritegude puhul tuleks muuta uimastivastase poliitika rahalise abi, tehnilise abi, suutlikkuse suurendamise ja muu toetuse eeltingimuseks; |
| --- | --- |

11.

kordab oma soovitust komisjonile ja liikmesriikidele, et surmanuhtluse kaotamine uimastikuritegude puhul tuleks muuta uimastivastase poliitika rahalise abi, tehnilise abi, suutlikkuse suurendamise ja muu toetuse eeltingimuseks;

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles veel kord kategoorilist kinnitama põhimõtet, mille kohaselt ei tohi Euroopa abi ja toetus, sh UNODC uimastivastase võitluse programmidele, hõlbustada õiguskaitsetoiminguid, mille tagajärjeks on vahistatud isikute surmamõistmine ja hukkamine; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles veel kord kategoorilist kinnitama põhimõtet, mille kohaselt ei tohi Euroopa abi ja toetus, sh UNODC uimastivastase võitluse programmidele, hõlbustada õiguskaitsetoiminguid, mille tagajärjeks on vahistatud isikute surmamõistmine ja hukkamine;

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon karmistaks ekspordikontrolli selliste toodete puhul, mida saab kasutada surmanuhtluse täideviimiseks; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et komisjon karmistaks ekspordikontrolli selliste toodete puhul, mida saab kasutada surmanuhtluse täideviimiseks;

| 14. | tunneb sügavat muret läbipaistvuse puudumise pärast uimastivastaseks võitluseks ettenähtud abi ja toetuse puhul, mida komisjon ja liikmesriigid annavad uimastivastaste operatsioonide läbiviimiseks riikides, kus uimastitega seotud kuritegude puhul kohaldatakse surmanuhtlust; nõuab, et komisjon avaldaks igal aastal aruande oma rahalise toetuse kohta uimastivastastele programmidele riikides, mis kohaldavad uimastikuritegude eest surmanuhtlust, märkides selles ühtlasi, milliseid inimõiguste kaitsemeetmeid kasutati tagamaks, et selline rahastamine ei tooks kaasa surmanuhtluse määramist; |
| --- | --- |

14.

tunneb sügavat muret läbipaistvuse puudumise pärast uimastivastaseks võitluseks ettenähtud abi ja toetuse puhul, mida komisjon ja liikmesriigid annavad uimastivastaste operatsioonide läbiviimiseks riikides, kus uimastitega seotud kuritegude puhul kohaldatakse surmanuhtlust; nõuab, et komisjon avaldaks igal aastal aruande oma rahalise toetuse kohta uimastivastastele programmidele riikides, mis kohaldavad uimastikuritegude eest surmanuhtlust, märkides selles ühtlasi, milliseid inimõiguste kaitsemeetmeid kasutati tagamaks, et selline rahastamine ei tooks kaasa surmanuhtluse määramist;

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks viivitamatult stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi määruse artiklis 10 sätestatud tegevussuunised ning kohaldaks neid rangelt kokaiini ja heroiini liikumistee programmide suhtes; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks viivitamatult stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi määruse artiklis 10 sätestatud tegevussuunised ning kohaldaks neid rangelt kokaiini ja heroiini liikumistee programmide suhtes;

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon järgiks ELi narkootikumidealases tegevuskavas (2013–2016) esitatud soovitust, mille kohaselt tuleks välja töötada „inimõigustealase suunamise ja mõjuhindamise“ vahend ja seda rakendada, et tagada „inimõiguste tulemuslik integreerimine narkootikumidega seotud ELi välistegevusse“; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et komisjon järgiks ELi narkootikumidealases tegevuskavas (2013–2016) esitatud soovitust, mille kohaselt tuleks välja töötada „inimõigustealase suunamise ja mõjuhindamise“ vahend ja seda rakendada, et tagada „inimõiguste tulemuslik integreerimine narkootikumidega seotud ELi välistegevusse“;

| 17. | nõuab kümneid kolmandates riikides hukkamist ootavaid Euroopa kodanikke silmas pidades tungivalt, et Euroopa välisteenistus, komisjon ja liikmesriigid esitaksid suunised kõikehõlmava ja tulemusliku Euroopa surmanuhtluse vastase poliitika väljatöötamiseks, ning et need suunised hõlmaksid tugevaid ja tõhustatud mehhanisme isikute tuvastamise, õigusabi andmise ja diplomaatilise esindatuse valdkonnas; |
| --- | --- |

17.

nõuab kümneid kolmandates riikides hukkamist ootavaid Euroopa kodanikke silmas pidades tungivalt, et Euroopa välisteenistus, komisjon ja liikmesriigid esitaksid suunised kõikehõlmava ja tulemusliku Euroopa surmanuhtluse vastase poliitika väljatöötamiseks, ning et need suunised hõlmaksid tugevaid ja tõhustatud mehhanisme isikute tuvastamise, õigusabi andmise ja diplomaatilise esindatuse valdkonnas;

| 18. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tagaksid, et ÜRO Peaassamblee ülemaailmse uimastiprobleemi teemalisel eriistungil 2016. aasta aprillis käsitletakse surmanuhtluse kasutamist uimastitega seotud kuritegude puhul ja mõistetakse hukka selle kohaldamine; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tagaksid, et ÜRO Peaassamblee ülemaailmse uimastiprobleemi teemalisel eriistungil 2016. aasta aprillis käsitletakse surmanuhtluse kasutamist uimastitega seotud kuritegude puhul ja mõistetakse hukka selle kohaldamine;

| 19. | toetab kõiki ÜRO asutusi, valitsustevahelisi piirkondlikke organeid ja valitsusväliseid organisatsioone nende jätkuvates jõupingutustes julgustada riike surmanuhtlust kaotama; palub komisjonil jätkata demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu projektide rahastamist selles valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

toetab kõiki ÜRO asutusi, valitsustevahelisi piirkondlikke organeid ja valitsusväliseid organisatsioone nende jätkuvates jõupingutustes julgustada riike surmanuhtlust kaotama; palub komisjonil jätkata demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu projektide rahastamist selles valdkonnas;

| 20. | peab kiiduväärseks, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teine fakultatiivprotokoll, mille eesmärk on surmanuhtluse kaotamine, ratifitseeriti hiljuti mitmes riigis, nii et sellel on nüüd 81 osalisriiki; nõuab, et kõik riigid, kes ei kuulu protokolli osalisriikide sekka, ratifitseeriksid selle viivitamatult; |
| --- | --- |

20.

peab kiiduväärseks, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teine fakultatiivprotokoll, mille eesmärk on surmanuhtluse kaotamine, ratifitseeriti hiljuti mitmes riigis, nii et sellel on nüüd 81 osalisriiki; nõuab, et kõik riigid, kes ei kuulu protokolli osalisriikide sekka, ratifitseeriksid selle viivitamatult;

| 21. | kutsub Euroopa Nõukogu neid osalisriike, kes veel ei ole Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolle 6 ja 13 ratifitseerinud, seda tegema, et tagada surmanuhtluse tegelik kaotamine kõigis Euroopa Nõukogu osalisriikides; |
| --- | --- |

21.

kutsub Euroopa Nõukogu neid osalisriike, kes veel ei ole Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolle 6 ja 13 ratifitseerinud, seda tegema, et tagada surmanuhtluse tegelik kaotamine kõigis Euroopa Nõukogu osalisriikides;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee presidendile ja ÜRO liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee presidendile ja ÜRO liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 371 E, 20.12.2011, lk 5.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/45

---

P8_TA(2015)0349

Viie aasta eest Ungaris toimunud punase muda katastroofist saadud õppetunnid

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon viie aasta eest Ungaris toimunud punase muda katastroofist saadud õppetundide kohta (2015/2801(RSP))

(2017/C 349/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse liidu keskkonnapoliitika põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191, eelkõige ennetusmeetmete võtmise põhimõtet ja põhimõtet, et saastaja maksab, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu keskkonnapoliitika põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191, eelkõige ennetusmeetmete võtmise põhimõtet ja põhimõtet, et saastaja maksab,

| — | võttes arvesse Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (Barcelona konventsioon) ja selle protokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (Barcelona konventsioon) ja selle protokolle,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. mai 2000. aasta otsust 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (2) (Euroopa jäätmenimistu), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. mai 2000. aasta otsust 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (2) (Euroopa jäätmenimistu),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2014. aasta otsust 2014/955/EL, millega muudetakse jäätmenimistut käsitlevat otsust 2000/532/EÜ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2014. aasta otsust 2014/955/EL, millega muudetakse jäätmenimistut käsitlevat otsust 2000/532/EÜ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ (3),

| — | võttes arvesse põhjendatud arvamust, mille komisjon saatis 2015. aasta juunis Ungarile, nõudes keskkonnanormide karmistamist seoses teise punase muda settebasseiniga (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhjendatud arvamust, mille komisjon saatis 2015. aasta juunis Ungarile, nõudes keskkonnanormide karmistamist seoses teise punase muda settebasseiniga (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta (5) (kaevandusjäätmete direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta (5) (kaevandusjäätmete direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta soovitust 2001/331/EÜ, milles sätestatakse liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta soovitust 2001/331/EÜ, milles sätestatakse liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded (6),

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni soovituse 2001/331/EÜ (milles sätestatakse liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded) läbivaatamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni soovituse 2001/331/EÜ (milles sätestatakse liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded) läbivaatamise kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsust nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (8) (seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsust nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (8) (seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (9) (keskkonnavastutuse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (9) (keskkonnavastutuse direktiiv),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2009. aasta otsust 2009/335/EÜ tehniliste juhiste kohta rahalise tagatise kehtestamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2009. aasta otsust 2009/335/EÜ tehniliste juhiste kohta rahalise tagatise kehtestamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta (10),

| — | võttes arvesse komisjoni teostatavusuuringut Euroopa tööstuskatastroofi riskijagamisrahastu käsituse kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teostatavusuuringut Euroopa tööstuskatastroofi riskijagamisrahastu käsituse kohta (11),

| — | võttes arvesse keskkonnavastutuse direktiivi rakendamise probleeme ja takistusi käsitlevat aruannet (komisjoni jaoks koostatud lõpparuanne – keskkonna peadirektoraat 2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonnavastutuse direktiivi rakendamise probleeme ja takistusi käsitlevat aruannet (komisjoni jaoks koostatud lõpparuanne – keskkonna peadirektoraat 2013),

| — | võttes arvesse komisjonile ja nõukogule esitatud küsimusi punase muda katastroofist saadud õppetundide kohta viis aastat pärast Ungaris toimunud õnnetust (O-000096/2015 – B8-0757/2015 and O-000097/2015 – B8-0758/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile ja nõukogule esitatud küsimusi punase muda katastroofist saadud õppetundide kohta viis aastat pärast Ungaris toimunud õnnetust (O-000096/2015 – B8-0757/2015 and O-000097/2015 – B8-0758/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 4. oktoobril 2010 voolas Ungaris jäätmehoidla purunemise tõttu välja ligikaudu miljon kuupmeetrit tugevalt leeliselist punast muda, mis ujutas üle mitu küla, põhjustades kümne inimese surma ja vigastades ligikaudu 150 inimest, ning reostas suure maa-ala, sealhulgas neli NATURA 2000 ala; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 4. oktoobril 2010 voolas Ungaris jäätmehoidla purunemise tõttu välja ligikaudu miljon kuupmeetrit tugevalt leeliselist punast muda, mis ujutas üle mitu küla, põhjustades kümne inimese surma ja vigastades ligikaudu 150 inimest, ning reostas suure maa-ala, sealhulgas neli NATURA 2000 ala;

| B. | arvestades, et kõnealuses jäätmehoidlas hoitud punane muda oli nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ kohaselt ohtlik jääde; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõnealuses jäätmehoidlas hoitud punane muda oli nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ kohaselt ohtlik jääde;

| C. | arvestades, et komisjoni otsuses 2014/955/EL on selgelt öeldud, et punane muda tuleb liigitada ohtlike jäätmete hulka, kuni ei ole tõendatud vastupidist; arvestades, et nimetatud otsust on kohaldatud alates 1. juunist 2015; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni otsuses 2014/955/EL on selgelt öeldud, et punane muda tuleb liigitada ohtlike jäätmete hulka, kuni ei ole tõendatud vastupidist; arvestades, et nimetatud otsust on kohaldatud alates 1. juunist 2015;

| D. | arvestades ohtu, et punane muda võidi varem liigitada ekslikult tavajäätmeteks ka teistes liikmesriikides, mistõttu võidi väljastada vigaseid lubasid; |
| --- | --- |

D.

arvestades ohtu, et punane muda võidi varem liigitada ekslikult tavajäätmeteks ka teistes liikmesriikides, mistõttu võidi väljastada vigaseid lubasid;

| E. | arvestades, et kaevandusjäätmete direktiivi järgi, milles on sätestatud kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ohutusnõuded, tuginedes muu hulgas parimale võimalikule tehnikale, on punane muda kaevandustööstuse jääde; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kaevandusjäätmete direktiivi järgi, milles on sätestatud kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ohutusnõuded, tuginedes muu hulgas parimale võimalikule tehnikale, on punane muda kaevandustööstuse jääde;

| F. | arvestades, et eri liikmesriikides on tõsiseid probleeme ka muudest kaevandustegevustest (näiteks tsüaniidi kasutamisest kullakaevanduses) või ohtlike jäätmete väärast käitlemisest põhjustatud keskkonnareostusega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eri liikmesriikides on tõsiseid probleeme ka muudest kaevandustegevustest (näiteks tsüaniidi kasutamisest kullakaevanduses) või ohtlike jäätmete väärast käitlemisest põhjustatud keskkonnareostusega;

| G. | arvestades, et soovituse 2001/331/EÜ eesmärk on tugevdada ELi keskkonnaõiguse järgimist ning toetada selle järjekindlamat rakendamist ja jõustamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et soovituse 2001/331/EÜ eesmärk on tugevdada ELi keskkonnaõiguse järgimist ning toetada selle järjekindlamat rakendamist ja jõustamist;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament märkis oma 20. novembri 2008. aasta resolutsioonis, et keskkonnaõiguse rakendamine liikmesriikides on puudulik ja ebajärjepidev, ning nõudis kindlalt, et komisjon esitaks enne 2009. aasta lõppu seadusandliku ettepaneku keskkonnajärelevalve kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament märkis oma 20. novembri 2008. aasta resolutsioonis, et keskkonnaõiguse rakendamine liikmesriikides on puudulik ja ebajärjepidev, ning nõudis kindlalt, et komisjon esitaks enne 2009. aasta lõppu seadusandliku ettepaneku keskkonnajärelevalve kohta;

| I. | arvestades, et seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis on öeldud, et EL laiendab kontrollimise ja järelevalvega seotud nõudeid suuremale hulgale liidu keskkonnaalastele õigusaktidele ning täiustab kontrolli toetamise võimekust liidu tasandil; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis on öeldud, et EL laiendab kontrollimise ja järelevalvega seotud nõudeid suuremale hulgale liidu keskkonnaalastele õigusaktidele ning täiustab kontrolli toetamise võimekust liidu tasandil;

| J. | arvestades, et keskkonnavastutuse direktiivi eesmärk on luua „saastaja maksab“ põhimõttest lähtuv keskkonnavastutuse raamistik, milles nõutakse, et liikmesriigid ergutaksid asjaomaseid majandus- ja finantssektori ettevõtjaid arendama finantstagatisvahendeid ja turgusid; arvestades, et artikli 18 lõike 2 kohaselt pidi komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule 30. aprilliks 2014 aruande, mida ei ole praeguseni esitatud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et keskkonnavastutuse direktiivi eesmärk on luua „saastaja maksab“ põhimõttest lähtuv keskkonnavastutuse raamistik, milles nõutakse, et liikmesriigid ergutaksid asjaomaseid majandus- ja finantssektori ettevõtjaid arendama finantstagatisvahendeid ja turgusid; arvestades, et artikli 18 lõike 2 kohaselt pidi komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule 30. aprilliks 2014 aruande, mida ei ole praeguseni esitatud;

| K. | arvestades, et 2013. aastal komisjonile koostatud aruandes keskkonnavastutuse direktiivi rakendamise kohta jõuti järeldusele, et keskkonnavastutuse direktiivi ülevõtmine liikmesriikide õigusesse ei ole loonud kõikidele võrdseid võimalusi, vaid on kaasa toonud hulga erinevaid vastutusele võtmise süsteeme ELis keskkonnakahju ärahoidmiseks ja kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2013. aastal komisjonile koostatud aruandes keskkonnavastutuse direktiivi rakendamise kohta jõuti järeldusele, et keskkonnavastutuse direktiivi ülevõtmine liikmesriikide õigusesse ei ole loonud kõikidele võrdseid võimalusi, vaid on kaasa toonud hulga erinevaid vastutusele võtmise süsteeme ELis keskkonnakahju ärahoidmiseks ja kõrvaldamiseks;

| L. | arvestades, et 2010. aastal teatas komisjon seoses punase muda katastroofiga, et kaalub kohustusliku ühtlustatud finantstagatise kasutuselevõttu juba enne keskkonnavastutuse direktiivi läbivaatamist 2014. aastal; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2010. aastal teatas komisjon seoses punase muda katastroofiga, et kaalub kohustusliku ühtlustatud finantstagatise kasutuselevõttu juba enne keskkonnavastutuse direktiivi läbivaatamist 2014. aastal;

| 1. | märgib, et 2010. aastal toimunud punase muda katastroof oli Ungari suurim tööstuskatastroof, ning mälestab selle ohvreid traagilise sündmuse viiendal aastapäeval; |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2010. aastal toimunud punase muda katastroof oli Ungari suurim tööstuskatastroof, ning mälestab selle ohvreid traagilise sündmuse viiendal aastapäeval;

| 2. | avaldab tunnustust riigi ametiasutustele kiire ja tulemusliku kriisile reageerimise eest, ning samuti kodanikuühiskonnale suurte jõupingutuste eest enneolematu katastroofi ajal; |
| --- | --- |

2.

avaldab tunnustust riigi ametiasutustele kiire ja tulemusliku kriisile reageerimise eest, ning samuti kodanikuühiskonnale suurte jõupingutuste eest enneolematu katastroofi ajal;

| 3. | tuletab meelde, et Ungarist sai alguse liidu kodanikukaitse mehhanism ja seal tegutses Euroopa eksperdirühm, kelle ülesandeks oli jagada soovitusi muu hulgas optimaalsete lahenduste väljatöötamiseks, et kahjusid likvideerida ja leevendada; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et Ungarist sai alguse liidu kodanikukaitse mehhanism ja seal tegutses Euroopa eksperdirühm, kelle ülesandeks oli jagada soovitusi muu hulgas optimaalsete lahenduste väljatöötamiseks, et kahjusid likvideerida ja leevendada;

| 4. | märgib, et punase muda katastroof on seostatav ELi õigusaktide rakendamise puudujääkide, puudulike kontrollide ning ELi asjaomastes õigusaktides ja prügilate käitajate tegevuses esinevate vajakajäämistega; |
| --- | --- |

4.

märgib, et punase muda katastroof on seostatav ELi õigusaktide rakendamise puudujääkide, puudulike kontrollide ning ELi asjaomastes õigusaktides ja prügilate käitajate tegevuses esinevate vajakajäämistega;

| 5. | väljendab rahulolematust selle pärast, et viimase viie aasta jooksul ei ole juhtunust tehtud justkui üldse järeldusi, sest ELi asjaomaste õigusaktide ja rahvusvaheliste konventsioonide rakendamine ja kontrollide tegemine on jätkuvalt puudulikud ning peaaegu kõik ELi asjaomaste õigusaktide puudujäägid on tänaseni kõrvaldamata; |
| --- | --- |

5.

väljendab rahulolematust selle pärast, et viimase viie aasta jooksul ei ole juhtunust tehtud justkui üldse järeldusi, sest ELi asjaomaste õigusaktide ja rahvusvaheliste konventsioonide rakendamine ja kontrollide tegemine on jätkuvalt puudulikud ning peaaegu kõik ELi asjaomaste õigusaktide puudujäägid on tänaseni kõrvaldamata;

| 6. | märgib, et eriti suurt muret tekitavad kaevandusjäätmete direktiiv ja Euroopa jäätmenimistu; |
| --- | --- |

6.

märgib, et eriti suurt muret tekitavad kaevandusjäätmete direktiiv ja Euroopa jäätmenimistu;

| 7. | kardab, et samasuguseid jäätmehoidlaid on teisteski liikmesriikides; kutsub liikmesriike üles tagama asjakohaste kontrollide läbiviimine; |
| --- | --- |

7.

kardab, et samasuguseid jäätmehoidlaid on teisteski liikmesriikides; kutsub liikmesriike üles tagama asjakohaste kontrollide läbiviimine;

| 8. | palub nendel liikmesriikidel, kellel on punase muda settebasseine, kontrollida, kas punane muda on nõuetekohaselt liigitatud ohtlike jäätmete hulka, ning vaadata vale liigituse alusel väljastatud load kiiremas korras läbi; kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid ja annavad komisjonile nõuetekohaselt aru, ning palub komisjonil avaldada 2016. aasta lõpuks aruanne, milles käsitletakse liikmesriikide võetud meetmeid; |
| --- | --- |

8.

palub nendel liikmesriikidel, kellel on punase muda settebasseine, kontrollida, kas punane muda on nõuetekohaselt liigitatud ohtlike jäätmete hulka, ning vaadata vale liigituse alusel väljastatud load kiiremas korras läbi; kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid ja annavad komisjonile nõuetekohaselt aru, ning palub komisjonil avaldada 2016. aasta lõpuks aruanne, milles käsitletakse liikmesriikide võetud meetmeid;

| 9. | peab vajalikuks pöörata suuremat tähelepanu katastroofide ennetamisele, kuna samasuguseid keskkonnajuhtumeid on ette tulnud ka teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

9.

peab vajalikuks pöörata suuremat tähelepanu katastroofide ennetamisele, kuna samasuguseid keskkonnajuhtumeid on ette tulnud ka teistes liikmesriikides;

| 10. | palub, et komisjon ja liikmesriigid pingutaksid rohkem selle nimel, et tagada kõikide ELi asjaomaste õigusaktide ja kõikide asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonide täielik rakendamine ja nõuetekohane kohaldamine, pidades silmas mitte ainult alumiiniumi tootmist ja punase muda keskkonnaohutut jäätmekäitlust, vaid ohtlike jäätmete keskkonnaohutut käitlemist üldiselt; |
| --- | --- |

10.

palub, et komisjon ja liikmesriigid pingutaksid rohkem selle nimel, et tagada kõikide ELi asjaomaste õigusaktide ja kõikide asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonide täielik rakendamine ja nõuetekohane kohaldamine, pidades silmas mitte ainult alumiiniumi tootmist ja punase muda keskkonnaohutut jäätmekäitlust, vaid ohtlike jäätmete keskkonnaohutut käitlemist üldiselt;

| 11. | rõhutab, et kaevandustööstuse jäätmete käitlemisel tuleb rangelt kasutada parimat võimalikku tehnikat, ning nõuab 2016. aasta lõpuks täielikku üleminekut jäätmete kuiva kõrvaldamise tehnoloogiale, tagades samas, et see ei põhjusta õhusaastet ega veereostust; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et kaevandustööstuse jäätmete käitlemisel tuleb rangelt kasutada parimat võimalikku tehnikat, ning nõuab 2016. aasta lõpuks täielikku üleminekut jäätmete kuiva kõrvaldamise tehnoloogiale, tagades samas, et see ei põhjusta õhusaastet ega veereostust;

| 12. | palub, et komisjon pööraks rohkem tähelepanu teadus- ja arendustegevusele ohtlike jäätmete tekke vältimise ja käitlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

12.

palub, et komisjon pööraks rohkem tähelepanu teadus- ja arendustegevusele ohtlike jäätmete tekke vältimise ja käitlemise valdkonnas;

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja suunised vastupidavustestide läbiviimiseks kaevandustes, kus on suured settebasseinid; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja suunised vastupidavustestide läbiviimiseks kaevandustes, kus on suured settebasseinid;

| 14. | leiab, et reostuse tulemuslikuks vältimiseks on vaja rangeid keskkonnajärelevalve eeskirju ja asjakohaseid meetmeid, mis tagaksid nende kohaldamise; |
| --- | --- |

14.

leiab, et reostuse tulemuslikuks vältimiseks on vaja rangeid keskkonnajärelevalve eeskirju ja asjakohaseid meetmeid, mis tagaksid nende kohaldamise;

| 15. | kutsub liikmesriike üles tugevdama oma riiklikke keskkonnajärelevalve asutusi, et need saaksid tööstusrajatisi läbipaistvalt, regulaarselt ja süstemaatiliselt kontrollida, tagades selleks muu hulgas nende sõltumatuse, piisavad vahendid ja selged kohustused ning nõudes tihedamat koostööd ja tegevuse kooskõlastamist; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles tugevdama oma riiklikke keskkonnajärelevalve asutusi, et need saaksid tööstusrajatisi läbipaistvalt, regulaarselt ja süstemaatiliselt kontrollida, tagades selleks muu hulgas nende sõltumatuse, piisavad vahendid ja selged kohustused ning nõudes tihedamat koostööd ja tegevuse kooskõlastamist;

| 16. | palub, et komisjon ja liikmesriigid parandaksid olemasolevatele siduvatele ja mittesiduvatele vahenditele tuginedes järelevalvet, vältides samas liigset halduskoormust; |
| --- | --- |

16.

palub, et komisjon ja liikmesriigid parandaksid olemasolevatele siduvatele ja mittesiduvatele vahenditele tuginedes järelevalvet, vältides samas liigset halduskoormust;

| 17. | nõuab veel kord, et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku keskkonnajärelevalve kohta, mis ei tooks tööstuse jaoks kaasa täiendavaid finantskohustusi; |
| --- | --- |

17.

nõuab veel kord, et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku keskkonnajärelevalve kohta, mis ei tooks tööstuse jaoks kaasa täiendavaid finantskohustusi;

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon laiendaks liikmesriikide kontrollide siduvaid kriteeriume suuremale hulgale liidu keskkonnaalastele õigusaktidele ja arendaks keskkonnajärelevalve toetamise võimekust liidu tasandil; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et komisjon laiendaks liikmesriikide kontrollide siduvaid kriteeriume suuremale hulgale liidu keskkonnaalastele õigusaktidele ja arendaks keskkonnajärelevalve toetamise võimekust liidu tasandil;

| 19. | tunneb muret selle pärast, et ELi väga erinevad vastutusele võtmise süsteemid võivad kahjustada ühiseid standardeid ning tekitada mõnedes liikmesriikides ja piirkondades suurema keskkonnakatastroofide ning sellest tulenevalt finantstagajärgede ohu; |
| --- | --- |

19.

tunneb muret selle pärast, et ELi väga erinevad vastutusele võtmise süsteemid võivad kahjustada ühiseid standardeid ning tekitada mõnedes liikmesriikides ja piirkondades suurema keskkonnakatastroofide ning sellest tulenevalt finantstagajärgede ohu;

| 20. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel esitanud keskkonnavastutuse direktiivis nõutud aruannet; palub, et komisjon teeks seda 2015. aasta jooksul; |
| --- | --- |

20.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel esitanud keskkonnavastutuse direktiivis nõutud aruannet; palub, et komisjon teeks seda 2015. aasta jooksul;

| 21. | palub, et komisjon tagaks keskkonnavastutuse direktiivi käimasoleval läbivaatamisel, et läbivaatamise ettepanekus oleks täielikult rakendatud „saastaja maksab“ põhimõtet; |
| --- | --- |

21.

palub, et komisjon tagaks keskkonnavastutuse direktiivi käimasoleval läbivaatamisel, et läbivaatamise ettepanekus oleks täielikult rakendatud „saastaja maksab“ põhimõtet;

| 22. | nõuab, et komisjon uuriks, kuidas liikmesriigid on rakendanud komisjoni otsust 2009/335/EÜ ning kas olemasolevate finantstagatisvahendite ülemmäärad on piisavad; nõuab, et komisjon esitaks ettepaneku kohustusliku ühtlustatud finantstagatise kohta; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et komisjon uuriks, kuidas liikmesriigid on rakendanud komisjoni otsust 2009/335/EÜ ning kas olemasolevate finantstagatisvahendite ülemmäärad on piisavad; nõuab, et komisjon esitaks ettepaneku kohustusliku ühtlustatud finantstagatise kohta;

| 23. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada keskkonnakatastroofide tagajärgede likvideerimise finantsaspektide, sealhulgas ohvritele rahalise hüvitise maksmise läbipaistvus; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada keskkonnakatastroofide tagajärgede likvideerimise finantsaspektide, sealhulgas ohvritele rahalise hüvitise maksmise läbipaistvus;

| 24. | palub, et komisjon esitaks kooskõlas seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi sätetega seadusandliku ettepaneku õiguskaitse kättesaadavuse kohta keskkonnaasjades; palub, et komisjon teeks seda 2016. aasta jooksul; |
| --- | --- |

24.

palub, et komisjon esitaks kooskõlas seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi sätetega seadusandliku ettepaneku õiguskaitse kättesaadavuse kohta keskkonnaasjades; palub, et komisjon teeks seda 2016. aasta jooksul;

| 25. | rõhutab, et oluline on see, et kohalikud ametiasutused, kodanikud ja kodanikuühiskond oleksid kaasatud ohtlike jäätmete kõrvaldamisega seotud otsustusprotsessi ja riskijuhtimismeetmete kavandamisse; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et oluline on see, et kohalikud ametiasutused, kodanikud ja kodanikuühiskond oleksid kaasatud ohtlike jäätmete kõrvaldamisega seotud otsustusprotsessi ja riskijuhtimismeetmete kavandamisse;

| 26. | palub, et vastutavad asutused teavitaksid avalikkust regulaarselt reostuse seisundist ning võimalikust mõjust loomastikule ja taimestikule, samuti kohalike elanike tervisele; |
| --- | --- |

26.

palub, et vastutavad asutused teavitaksid avalikkust regulaarselt reostuse seisundist ning võimalikust mõjust loomastikule ja taimestikule, samuti kohalike elanike tervisele;

| 27. | palub komisjonil edasi arendada üleeuroopalise tööstuskatastroofi riskijagamisrahastu käsitust, järgides täielikult „saastaja maksab“ põhimõtet, et katta võimalikud kulud, mille suurus ületab kohustuslike finantstagatiste kõrge taseme; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil edasi arendada üleeuroopalise tööstuskatastroofi riskijagamisrahastu käsitust, järgides täielikult „saastaja maksab“ põhimõtet, et katta võimalikud kulud, mille suurus ületab kohustuslike finantstagatiste kõrge taseme;

| 28. | on seisukohal, et asjaomane ELi tööstuskatastroofi riskijagamisrahastu peaks katma ka selliste vanade keskkonnakoormuste kõrvaldamise kulusid, mis ohustavad ikka veel ühiskonda ja millel ei ole kehtiva õigusraamistiku tõttu objektiivsest seisukohast vastutajat, kes kannaks kõrvaldamisega seotud kulud; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et asjaomane ELi tööstuskatastroofi riskijagamisrahastu peaks katma ka selliste vanade keskkonnakoormuste kõrvaldamise kulusid, mis ohustavad ikka veel ühiskonda ja millel ei ole kehtiva õigusraamistiku tõttu objektiivsest seisukohast vastutajat, kes kannaks kõrvaldamisega seotud kulud;

| 29. | rõhutab, et keskkonna- ja tööstuskatastroofide puhul on väga tähtis koostöö ja solidaarsus ELi tasandil; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et keskkonna- ja tööstuskatastroofide puhul on väga tähtis koostöö ja solidaarsus ELi tasandil;

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

30.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20.

(2)  EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3.

(3)  ELT L 370, 30.12.2014, lk 44.

(4)  Euroopa Komisjoni teabeleht, juuni rikkumiste pakett: tähtsaimad otsused; http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-15-5162_en.htm

(5)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 15.

(6)  EÜT L 118, 27.4.2001, lk 41.

(7)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 67.

(8)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 171.

(9)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 56.

(10)  ELT L 101, 21.4.2009, lk 25.

(11)  Uuring, millega kaaluti võimalusi luua rahastu tööstuskatastroofidest põhjustatud (keskkonna) kahju hüvitamiseks. Lõpparuanne. Euroopa Komisjon, DG ENV, 17. aprill 2013; http://ec.europa.eu/environment/archives/liability/eld/eldfund/pdf/Final%20report%20ELD%20Fund%20BIO%20for%20web2.pdf

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/50

---

P8_TA(2015)0350

Soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös käsitleva ELi tegevuskava uuendamine

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös käsitleva ELi tegevuskava uuendamise kohta (2015/2754(RSP))

(2017/C 349/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3, milles sätestatakse sooline võrdõiguslikkus ELi ühe aluspõhimõttena, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3, milles sätestatakse sooline võrdõiguslikkus ELi ühe aluspõhimõttena,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 208, milles sätestatakse poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõte, mille kohaselt tuleb arenevaid riike mõjutada võivates poliitikavaldkondades arvesse võtta arengukoostöö eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 208, milles sätestatakse poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõte, mille kohaselt tuleb arenevaid riike mõjutada võivates poliitikavaldkondades arvesse võtta arengukoostöö eesmärke,

| — | võttes arvesse 1995. aasta septembris Pekingis toimunud neljandat ülemaailmset naisteteemalist konverentsi, Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid lõppdokumente, mis võeti vastu 9. juunil 2000. aastal, 11. märtsil 2005. aastal, 2. märtsil 2010. aastal ja 9. märtsil 2015. aastal ehk vastavalt ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 ja Peking + 20, kus käsitleti edasisi meetmeid ja algatusi Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aasta septembris Pekingis toimunud neljandat ülemaailmset naisteteemalist konverentsi, Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid lõppdokumente, mis võeti vastu 9. juunil 2000. aastal, 11. märtsil 2005. aastal, 2. märtsil 2010. aastal ja 9. märtsil 2015. aastal ehk vastavalt ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 ja Peking + 20, kus käsitleti edasisi meetmeid ja algatusi Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamiseks,

| — | võttes arvesse rakendatavat tegevusprogrammi, mis võeti vastu 1994. aastal Kairos toimunud elanikkonna ja arengu rahvusvahelisel konverentsil (ICPD), kus rahvusvaheline üldsus tunnistas ja kinnitas, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused on säästva arengu jaoks suure tähtsusega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rakendatavat tegevusprogrammi, mis võeti vastu 1994. aastal Kairos toimunud elanikkonna ja arengu rahvusvahelisel konverentsil (ICPD), kus rahvusvaheline üldsus tunnistas ja kinnitas, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused on säästva arengu jaoks suure tähtsusega,

| — | võttes arvesse ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (2010–2015), 2013. aasta rakendamisaruannet (SWD(2013)0509) ning nõukogu 19. mai 2014. aasta järeldusi ja tema 2014. aasta rakendamisaruannet (SWD(2015)0011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (2010–2015), 2013. aasta rakendamisaruannet (SWD(2013)0509) ning nõukogu 19. mai 2014. aasta järeldusi ja tema 2014. aasta rakendamisaruannet (SWD(2015)0011),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi sooküsimuste kohta arengukoostöös ja uue ülemaailmse partnerluse kohta vaesuse kaotamiseks ja säästva arengu tagamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi sooküsimuste kohta arengukoostöös ja uue ülemaailmse partnerluse kohta vaesuse kaotamiseks ja säästva arengu tagamiseks,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta, (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta, (1)

| — | võttes arvesse hinnangut ELi toetuse kohta soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamisele partnerriikides, (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hinnangut ELi toetuse kohta soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamisele partnerriikides, (2)

| — | võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000) ja 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000) ja 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse küsimusi nõukogule ja komisjonile soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös käsitleva ELi tegevuskava uuendamise kohta (O-000109/2015 – B8-0762/2015 ja O-000110/2015 – B8-0763/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse küsimusi nõukogule ja komisjonile soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös käsitleva ELi tegevuskava uuendamise kohta (O-000109/2015 – B8-0762/2015 ja O-000110/2015 – B8-0763/2015),

| — | võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on pühendunud soolise võrdõiguslikkuse edendamisele ja soolise aspekti arvestamisele kõigis oma meetmetes; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine on eeltingimused 2015. aasta järgsete säästva arengu eesmärkide saavutamiseks ja samuti on tegemist omaette inimõiguste küsimusega, millega tegelemist tuleb jätkata, sõltumata selle kasulikkusest arengule ja majanduskasvule; arvestades, et soopõhine vägivald on tõsine inimõiguste rikkumine ja seda ei saa ühelgi juhul õigustada religiooni, kultuuri või traditsioonidega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on pühendunud soolise võrdõiguslikkuse edendamisele ja soolise aspekti arvestamisele kõigis oma meetmetes; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine on eeltingimused 2015. aasta järgsete säästva arengu eesmärkide saavutamiseks ja samuti on tegemist omaette inimõiguste küsimusega, millega tegelemist tuleb jätkata, sõltumata selle kasulikkusest arengule ja majanduskasvule; arvestades, et soopõhine vägivald on tõsine inimõiguste rikkumine ja seda ei saa ühelgi juhul õigustada religiooni, kultuuri või traditsioonidega;

| B. | arvestades, et 20 aastat pärast Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi vastuvõtmist leiti nende täitmise läbivaatamisel, et edasiminek soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise valdkonnas on olnud aeglane ja ebaühtlane ning ükski maailma riik ei ole soolist lõhet täielikult kaotanud; arvestades, et läbivaatamisel leiti, et edasiminekut on pidurdanud jätkuv ja pidev ebapiisav investeerimine soolisse võrdõiguslikkusesse ja naiste mõjuvõimu suurendamisse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 20 aastat pärast Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi vastuvõtmist leiti nende täitmise läbivaatamisel, et edasiminek soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise valdkonnas on olnud aeglane ja ebaühtlane ning ükski maailma riik ei ole soolist lõhet täielikult kaotanud; arvestades, et läbivaatamisel leiti, et edasiminekut on pidurdanud jätkuv ja pidev ebapiisav investeerimine soolisse võrdõiguslikkusesse ja naiste mõjuvõimu suurendamisse;

| C. | arvestades, et kaks aastatuhande arengueesmärki, mis puudutavad otseselt naiste õigusi, nimelt soolise võrdõiguslikkuse edendamine ja naiste mõjuvõimu suurendamine (kolmas eesmärk) ning emade tervisliku olukorra parandamine (viies eesmärk), on endiselt suures osas täitmata; arvestades, et iga päev sureb maailmas hinnanguliselt 800 naist raseduse või sünnitusega seonduvate komplikatsioonide tõttu; arvestades, et arenguriikides puudub umbes 222 miljonil naisel juurdepääs turvalistele ja kaasaegsetele pereplaneerimismeetoditele, samas kui pereplaneerimisele suunatud arenguabi vahendite osakaal kogu ülemaailmses tervishoiualases abis väheneb; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kaks aastatuhande arengueesmärki, mis puudutavad otseselt naiste õigusi, nimelt soolise võrdõiguslikkuse edendamine ja naiste mõjuvõimu suurendamine (kolmas eesmärk) ning emade tervisliku olukorra parandamine (viies eesmärk), on endiselt suures osas täitmata; arvestades, et iga päev sureb maailmas hinnanguliselt 800 naist raseduse või sünnitusega seonduvate komplikatsioonide tõttu; arvestades, et arenguriikides puudub umbes 222 miljonil naisel juurdepääs turvalistele ja kaasaegsetele pereplaneerimismeetoditele, samas kui pereplaneerimisele suunatud arenguabi vahendite osakaal kogu ülemaailmses tervishoiualases abis väheneb;

| D. | arvestades, et suurem osa maailma vaestest on naised ja naiste juhitud leibkonnad; arvestades, et tõrjutud naiste haavatavus suureneb; arvestades, et maailmas ei saa kooliharidust 62 miljonit tüdrukut; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et suurem osa maailma vaestest on naised ja naiste juhitud leibkonnad; arvestades, et tõrjutud naiste haavatavus suureneb; arvestades, et maailmas ei saa kooliharidust 62 miljonit tüdrukut;

| E. | arvestades, et iga kolmas naine kogeb mingil eluhetkel tõenäoliselt füüsilist ja seksuaalvägivalda; arvestades, et igal aastal sunnitakse abielluma 14 miljonit tüdrukut; arvestades, et EL on pühendunud sellele, et tagada iga inimese õigus omada täielikku kontrolli ning otsustada vabalt oma seksuaalsuse ning seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud küsimuste üle ilma diskrimineerimise, sundimise ja vägivallata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et iga kolmas naine kogeb mingil eluhetkel tõenäoliselt füüsilist ja seksuaalvägivalda; arvestades, et igal aastal sunnitakse abielluma 14 miljonit tüdrukut; arvestades, et EL on pühendunud sellele, et tagada iga inimese õigus omada täielikku kontrolli ning otsustada vabalt oma seksuaalsuse ning seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud küsimuste üle ilma diskrimineerimise, sundimise ja vägivallata;

| F. | arvestades, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) andmetel (3) on investeeringud soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks täiesti ebapiisavad, kuigi osalisriigid on kolmekordistanud selleks ette nähtud toetust, mis 2012. aastal ulatus 28 miljardi USA dollarini; arvestades, et sooliste küsimuste rahastamisel keskendutakse peamiselt sotsiaalsektorile ja liiga vähe investeeritakse majandus- ja tootmissektorisse, samas näitavad OECD analüüsid, et soolisse võrdõiguslikkusesse investeerimise tulusus on arenguinvesteeringutest kõige kõrgem; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) andmetel (3) on investeeringud soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks täiesti ebapiisavad, kuigi osalisriigid on kolmekordistanud selleks ette nähtud toetust, mis 2012. aastal ulatus 28 miljardi USA dollarini; arvestades, et sooliste küsimuste rahastamisel keskendutakse peamiselt sotsiaalsektorile ja liiga vähe investeeritakse majandus- ja tootmissektorisse, samas näitavad OECD analüüsid, et soolisse võrdõiguslikkusesse investeerimise tulusus on arenguinvesteeringutest kõige kõrgem;

| G. | arvestades, et 2,5 miljardit inimest, kellest suurem osa on naised ja noored, jääb ametlikust finantssektorist kõrvale; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2,5 miljardit inimest, kellest suurem osa on naised ja noored, jääb ametlikust finantssektorist kõrvale;

Oluline muudatus teises soolise võrdõiguslikkuse suurendamist arengukoostöös käsitlevas tegevuskavas (GAP 2)

| 1. | usub, et esimese soolise võrdõiguslikkuse suurendamist arengukoostöös käsitleva tegevuskava (GAP 1) hindamise tulemused näitavad selget vajadust muuta ELi tegevust soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise valdkonnas ning seda, et Euroopa välisteenistus ja komisjon peavad suurendama tulemuslikkuse parandamiseks oma poliitilist tahet; rõhutab, kui oluline on rakendada praeguse GAPi mantlipärija puhul hindamises sisalduvaid põhilisi soovitusi, alustades täieulatusliku reageerimisega juhtimistasandil; |
| --- | --- |

1.

usub, et esimese soolise võrdõiguslikkuse suurendamist arengukoostöös käsitleva tegevuskava (GAP 1) hindamise tulemused näitavad selget vajadust muuta ELi tegevust soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise valdkonnas ning seda, et Euroopa välisteenistus ja komisjon peavad suurendama tulemuslikkuse parandamiseks oma poliitilist tahet; rõhutab, kui oluline on rakendada praeguse GAPi mantlipärija puhul hindamises sisalduvaid põhilisi soovitusi, alustades täieulatusliku reageerimisega juhtimistasandil;

| 2. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle viia uues GAPis sisse muudatusi ning on seega seisukohal, et GAP 2 tuleks esitada komisjoni teatisena, mitte komisjoni talituste töödokumendina, sest nii jääks piisavalt aega ka parlamentaarseks kontrolliks; peab kahetsusväärseks asjaolu, et GAP 2 esitati komisjoni talituste töödokumendi, mitte komisjoni teatisena; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles rakendama uut tegevuskava nii kiiresti kui võimalik, et saavutada konkreetseid tulemusi ELi poolt endale säästva arengu eesmärkide raames võetud laiema soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohustuse vallas, kaasates seejuures Euroopa Parlamenti konsultatsioonidesse kogu protsessi vältel; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle viia uues GAPis sisse muudatusi ning on seega seisukohal, et GAP 2 tuleks esitada komisjoni teatisena, mitte komisjoni talituste töödokumendina, sest nii jääks piisavalt aega ka parlamentaarseks kontrolliks; peab kahetsusväärseks asjaolu, et GAP 2 esitati komisjoni talituste töödokumendi, mitte komisjoni teatisena; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles rakendama uut tegevuskava nii kiiresti kui võimalik, et saavutada konkreetseid tulemusi ELi poolt endale säästva arengu eesmärkide raames võetud laiema soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohustuse vallas, kaasates seejuures Euroopa Parlamenti konsultatsioonidesse kogu protsessi vältel;

| 3. | on seisukohal, et GAP 2 peaks keskenduma kõigile ELi välispoliitika aspektidele – kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususega nii arengukoostööle, humanitaarabile, kaubandusele, inimõigustele ja välisasjadele, rändele kui ka varjupaigasüsteemile – ning seda tuleks kohaldada nii arenguriikide, naabruspoliitika riikide kui ka kandidaatriikide suhtes; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et GAP 2 peaks keskenduma kõigile ELi välispoliitika aspektidele – kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususega nii arengukoostööle, humanitaarabile, kaubandusele, inimõigustele ja välisasjadele, rändele kui ka varjupaigasüsteemile – ning seda tuleks kohaldada nii arenguriikide, naabruspoliitika riikide kui ka kandidaatriikide suhtes;

| 4. | on arvamusel, et sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine peaks olema ELi institutsioonide üks peamistest ülesannetest, mille juhtimise eest vastutavad selgelt nii juhtkond kui ka ELi delegatsioonid; rõhutab asjaolu, et delegatsioonide juhid, osakonnajuhatajad ja kõrgem juhtkond peavad vastutama soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise meetmete kohta aruandmise, nende järelevalve ja hindamise eest ning soolise võrdõiguslikkuse edendamine tuleb kanda tööülesannete loeteludesse ja lisada kogu personalile suunatud koolitustesse; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine peaks olema ELi institutsioonide üks peamistest ülesannetest, mille juhtimise eest vastutavad selgelt nii juhtkond kui ka ELi delegatsioonid; rõhutab asjaolu, et delegatsioonide juhid, osakonnajuhatajad ja kõrgem juhtkond peavad vastutama soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise meetmete kohta aruandmise, nende järelevalve ja hindamise eest ning soolise võrdõiguslikkuse edendamine tuleb kanda tööülesannete loeteludesse ja lisada kogu personalile suunatud koolitustesse;

| 5. | on seisukohal, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident peaks tagama, et kõik välisasjade eest vastutavad volinikud võtavad vajalikud juhtimismeetmed, et tagada GAP 2 tulemuslik elluviimine; väljendab heameelt nõukogu 2015. aasta mai järelduste üle, milles rõhutatakse liikmesriikide kohustusi naiste ja tütarlaste õigusi käsitlevas ümberkujundavas arengukavas; toonitab, et komisjoni/Euroopa välisteenistuse ning liikmesriikide meetmed peavad olema üksteist täiendavad; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident peaks tagama, et kõik välisasjade eest vastutavad volinikud võtavad vajalikud juhtimismeetmed, et tagada GAP 2 tulemuslik elluviimine; väljendab heameelt nõukogu 2015. aasta mai järelduste üle, milles rõhutatakse liikmesriikide kohustusi naiste ja tütarlaste õigusi käsitlevas ümberkujundavas arengukavas; toonitab, et komisjoni/Euroopa välisteenistuse ning liikmesriikide meetmed peavad olema üksteist täiendavad;

| 6. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et soolise võrdõiguslikkuse küsimusi ei ole Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi 2014. aasta aruandes käsitletud, ja nõuab, et soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise küsimused kaasataks tulevikus komisjoni kõigi välisasjadega seotud peadirektoraatide ja Euroopa välisteenistuse aastaaruannetesse; kutsub kõiki ELi delegatsioone üles esitama igal aastal soolise ebavõrdsuse aruande ning esitama oma aastaaruannetes, vahearuannetes ja riigipõhistes hinnangutes kokkuvõtte soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise alaste edusammude kohta; on veendunud, et tulemused tuleks kanda tulemustele keskenduvasse järelevalvesüsteemi; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et soolise võrdõiguslikkuse küsimusi ei ole Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi 2014. aasta aruandes käsitletud, ja nõuab, et soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise küsimused kaasataks tulevikus komisjoni kõigi välisasjadega seotud peadirektoraatide ja Euroopa välisteenistuse aastaaruannetesse; kutsub kõiki ELi delegatsioone üles esitama igal aastal soolise ebavõrdsuse aruande ning esitama oma aastaaruannetes, vahearuannetes ja riigipõhistes hinnangutes kokkuvõtte soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise alaste edusammude kohta; on veendunud, et tulemused tuleks kanda tulemustele keskenduvasse järelevalvesüsteemi;

| 7. | märgib, et 2017. aasta vahearuanne arengukoostöö rahastamisvahendi programmdokumentide kohta on hea võimalus hinnata arengukoostöö rahastamisvahendist rahastatud programmide mõju naistele ja tütarlastele, määrata selgelt kindlaks selliste arengukoostöö rahastamisvahendist rahastatavate programmide osa, millest saavad kasu naised ja tütarlapsed, ning vajaduse korral jagada vahendeid ümber; |
| --- | --- |

7.

märgib, et 2017. aasta vahearuanne arengukoostöö rahastamisvahendi programmdokumentide kohta on hea võimalus hinnata arengukoostöö rahastamisvahendist rahastatud programmide mõju naistele ja tütarlastele, määrata selgelt kindlaks selliste arengukoostöö rahastamisvahendist rahastatavate programmide osa, millest saavad kasu naised ja tütarlapsed, ning vajaduse korral jagada vahendeid ümber;

| 8. | tuletab meelde ELi poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet ning rõhutab, et ELi sise- ja välispoliitika sidusus on oluline ning tagada tuleb ka poliitiline sidusus uue GAPi ning järgmise inimõiguste ja demokraatia tegevuskava vahel; rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse küsimusi tuleb käsitleda süstemaatiliselt kõigis inimõigustealastes dialoogides ELi ja kolmandate riikide vahel ja need peavad kuuluma lahutamatult nende dialoogide juurde; palub Euroopa välisteenistusel algatada kolmandate riikidega lisaks inimõigustealasele dialoogile ka soolise võrdõiguslikkuse alane dialoog; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde ELi poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet ning rõhutab, et ELi sise- ja välispoliitika sidusus on oluline ning tagada tuleb ka poliitiline sidusus uue GAPi ning järgmise inimõiguste ja demokraatia tegevuskava vahel; rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse küsimusi tuleb käsitleda süstemaatiliselt kõigis inimõigustealastes dialoogides ELi ja kolmandate riikide vahel ja need peavad kuuluma lahutamatult nende dialoogide juurde; palub Euroopa välisteenistusel algatada kolmandate riikidega lisaks inimõigustealasele dialoogile ka soolise võrdõiguslikkuse alane dialoog;

| 9. | rõhutab, et täielik koordineerimine kesktalituste, delegatsioonide ja liikmesriikide saatkondade vahel (soolise võrdõiguslikkuse olukorda käsitlevate riikide profiilide ja muude vahendite abil) on GAP 2 tulemuslikuks elluviimiseks äärmiselt oluline; rõhutab sellega seoses, et Euroopa Arengufondi riikide programmitöö läbivaatamine annab võimaluse kindlustada, et GAP 2 täielik rakendamine toimub õigeaegselt, ja teha vajaduse korral kohandusi; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et täielik koordineerimine kesktalituste, delegatsioonide ja liikmesriikide saatkondade vahel (soolise võrdõiguslikkuse olukorda käsitlevate riikide profiilide ja muude vahendite abil) on GAP 2 tulemuslikuks elluviimiseks äärmiselt oluline; rõhutab sellega seoses, et Euroopa Arengufondi riikide programmitöö läbivaatamine annab võimaluse kindlustada, et GAP 2 täielik rakendamine toimub õigeaegselt, ja teha vajaduse korral kohandusi;

Andmekogumine ja eesmärgid

| 10. | nõuab strateegiate tõhusamat rakendamist ja nõuab tungivalt, et kasutusele võetaks soopõhised kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad ning järelevalve- ja hindamisprotsessis kogutaks süstemaatiliselt ja aegsasti sooliselt eristatud andmeid kõigi abisaajate ja kõigi meetmetes osalejate kohta; rõhutab, et andmed tuleks avalikustada, et tagada finantsaruandlus ja läbipaistvus; on veendunud, et aruandlus peaks olema ühtlustatud ja integreeritud olemasolevatesse järelevalve- ja hindamissüsteemidesse, nagu Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi tulemuste raamistik; rõhutab vajadust investeerida riiklikku statistikasse ja palub kõikidel liikmesriikidel luua sootundlik järelevalvesüsteem; |
| --- | --- |

10.

nõuab strateegiate tõhusamat rakendamist ja nõuab tungivalt, et kasutusele võetaks soopõhised kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad ning järelevalve- ja hindamisprotsessis kogutaks süstemaatiliselt ja aegsasti sooliselt eristatud andmeid kõigi abisaajate ja kõigi meetmetes osalejate kohta; rõhutab, et andmed tuleks avalikustada, et tagada finantsaruandlus ja läbipaistvus; on veendunud, et aruandlus peaks olema ühtlustatud ja integreeritud olemasolevatesse järelevalve- ja hindamissüsteemidesse, nagu Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi tulemuste raamistik; rõhutab vajadust investeerida riiklikku statistikasse ja palub kõikidel liikmesriikidel luua sootundlik järelevalvesüsteem;

| 11. | kutsub ELi delegatsioone ja liikmesriikide saatkondi üles tähtsustama riigipõhiste strateegiate ja programmitöö vundamendina kvaliteetset soopõhist analüüsi ja investeerima sellesse; on seisukohal, et EL peaks vaatama riiklikud suunavad kavad läbi uue GAPi vaatenurgast; |
| --- | --- |

11.

kutsub ELi delegatsioone ja liikmesriikide saatkondi üles tähtsustama riigipõhiste strateegiate ja programmitöö vundamendina kvaliteetset soopõhist analüüsi ja investeerima sellesse; on seisukohal, et EL peaks vaatama riiklikud suunavad kavad läbi uue GAPi vaatenurgast;

| 12. | tunnistab, et tütarlapsed ja noored naised on eriti ebasoodsas olukorras ja ohus ning tütarlaste juurdepääs haridusele eeldab eritähelepanu, et neil oleks võimalik elada vägivalda kogemata, kaotada diskrimineerivad seadused ja tavad ning suurendada kogu maailmas tütarlaste ja noorte naiste mõjuvõimu; |
| --- | --- |

12.

tunnistab, et tütarlapsed ja noored naised on eriti ebasoodsas olukorras ja ohus ning tütarlaste juurdepääs haridusele eeldab eritähelepanu, et neil oleks võimalik elada vägivalda kogemata, kaotada diskrimineerivad seadused ja tavad ning suurendada kogu maailmas tütarlaste ja noorte naiste mõjuvõimu;

| 13. | rõhutab vajadust selgete eesmärkide ja näitajate järele, mis on mõõdetud ja eristatud soo, vanuse, puude ja muude aspektide alusel, ning toonitab samuti vajadust eraldatud eelarvevahendite suurema kontrolli järele; rõhutab, et eesmärgid ja järelevalvemeetodid tuleks viia vastavusse 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistikuga ja muude asjaomaste rahvusvaheliste raamistikega; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust selgete eesmärkide ja näitajate järele, mis on mõõdetud ja eristatud soo, vanuse, puude ja muude aspektide alusel, ning toonitab samuti vajadust eraldatud eelarvevahendite suurema kontrolli järele; rõhutab, et eesmärgid ja järelevalvemeetodid tuleks viia vastavusse 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistikuga ja muude asjaomaste rahvusvaheliste raamistikega;

| 14. | rõhutab, et EL peab määrama ja tagama piisavad rahalised vahendid ja inimressursid, et täita oma kohustused soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise osas; rõhutab, et oluline on edendada soolist võrdõiguslikkust ka riigi rahanduses, eelkõige sellise eelarvestamise abil, mis on sootundlik ja aitab võidelda ebavõrdsuse vastu; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et EL peab määrama ja tagama piisavad rahalised vahendid ja inimressursid, et täita oma kohustused soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise osas; rõhutab, et oluline on edendada soolist võrdõiguslikkust ka riigi rahanduses, eelkõige sellise eelarvestamise abil, mis on sootundlik ja aitab võidelda ebavõrdsuse vastu;

Uue GAPi põhiaspektid

| 15. | on veendunud, et uus GAP peab käsitlema tõkkeid, mis takistavad naiste- ja tütarlastevastast vägivalda käsitlevate ELi suuniste täielikku rakendamist ja kõigi vägivalla vormide kaotamist; nõuab ELi terviklikku naiste- ja tütarlastevastase vägivalla käsitust ning suuremaid jõupingutusi ja rohkem vahendeid kõigi naistevastaste diskrimineerivate tavade vältimise ja elimineerimise jaoks, samuti selleks, et võidelda kõigi vägivalla vormide vastu ja võtta vastutusele isikud, kes vastutavad selliste tegude eest nagu inimkaubandus, naiste suguelundite moonutamine, sunniviisiline steriliseerimine või sundrasedus, soopõhine tapmine, koduvägivald ja abielusisene vägistamine, laste, varajased ja sundabielud ning soopõhine vägivald konfliktiolukorras või nende järel; nõuab konkreetsete ELi meetmete väljatöötamist, et tugevdada eri naisterühmade õigusi ja pöörata erilist tähelepanu noortele, migrantidele, HIVi nakatunud naistele, lesbidele, geidele, biseksuaalidele, trans- ja intersoolistele inimestele (LGBTI-inimesed) ja puudega inimestele; |
| --- | --- |

15.

on veendunud, et uus GAP peab käsitlema tõkkeid, mis takistavad naiste- ja tütarlastevastast vägivalda käsitlevate ELi suuniste täielikku rakendamist ja kõigi vägivalla vormide kaotamist; nõuab ELi terviklikku naiste- ja tütarlastevastase vägivalla käsitust ning suuremaid jõupingutusi ja rohkem vahendeid kõigi naistevastaste diskrimineerivate tavade vältimise ja elimineerimise jaoks, samuti selleks, et võidelda kõigi vägivalla vormide vastu ja võtta vastutusele isikud, kes vastutavad selliste tegude eest nagu inimkaubandus, naiste suguelundite moonutamine, sunniviisiline steriliseerimine või sundrasedus, soopõhine tapmine, koduvägivald ja abielusisene vägistamine, laste, varajased ja sundabielud ning soopõhine vägivald konfliktiolukorras või nende järel; nõuab konkreetsete ELi meetmete väljatöötamist, et tugevdada eri naisterühmade õigusi ja pöörata erilist tähelepanu noortele, migrantidele, HIVi nakatunud naistele, lesbidele, geidele, biseksuaalidele, trans- ja intersoolistele inimestele (LGBTI-inimesed) ja puudega inimestele;

| 16. | toonitab, kui oluline on parandada tütarlaste juurdepääsu haridusele kõigil tasanditel ja kaotada soolised tõkked hariduse saamisel; |
| --- | --- |

16.

toonitab, kui oluline on parandada tütarlaste juurdepääsu haridusele kõigil tasanditel ja kaotada soolised tõkked hariduse saamisel;

| 17. | rõhutab, et kaotada tuleb vägistamise kasutamine sõjarelva ja represseerimisvahendina ning et EL peab avaldama jätkuvat survet kolmandate riikide valitsustele ja muudele asjaomastele sidusrühmadele regioonides, kus sellist soopõhist vägivalda esineb, et see tava välja juurida, süüdlased õiguslikult vastutusele võtta ning aidata ohvritel, probleemiga kokku puutunud naistel ja kogukondadel terveneda ja taastuda; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et kaotada tuleb vägistamise kasutamine sõjarelva ja represseerimisvahendina ning et EL peab avaldama jätkuvat survet kolmandate riikide valitsustele ja muudele asjaomastele sidusrühmadele regioonides, kus sellist soopõhist vägivalda esineb, et see tava välja juurida, süüdlased õiguslikult vastutusele võtta ning aidata ohvritel, probleemiga kokku puutunud naistel ja kogukondadel terveneda ja taastuda;

| 18. | rõhutab naissoost migrantide, pagulaste ja varjupaigataotlejate haavatavust ja vajadust neid eriliselt kaitsta; nõuab konkreetseid meetmeid naissoost varjupaigataotlejate õiguste tugevdamiseks ja täielikuks tagamiseks; nõuab Euroopa Liidu jõulist tegutsemist, et lahendada praegune rände- ja pagulaskriis ning leida muu hulgas kõikides liikmesriikides kohaldatav ühine, terviklik ja sootundlik käsitus rände ja varjupaigaküsimuse jaoks; |
| --- | --- |

18.

rõhutab naissoost migrantide, pagulaste ja varjupaigataotlejate haavatavust ja vajadust neid eriliselt kaitsta; nõuab konkreetseid meetmeid naissoost varjupaigataotlejate õiguste tugevdamiseks ja täielikuks tagamiseks; nõuab Euroopa Liidu jõulist tegutsemist, et lahendada praegune rände- ja pagulaskriis ning leida muu hulgas kõikides liikmesriikides kohaldatav ühine, terviklik ja sootundlik käsitus rände ja varjupaigaküsimuse jaoks;

| 19. | peab tervist inimõiguseks; rõhutab, kui tähtis on universaalne juurdepääs tervishoiule ja selle kättesaadavus, muu hulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise ning nendega seonduvate õiguste vallas, milles on kokku lepitud vastavalt elanikkonna ja arengu rahvusvahelise konverentsi tegevusprogrammile ja Pekingi tegevusprogrammile; nõuab sellega seoses täiendavate jõupingutuste tegemist tervishoiuteenuste ja tervisealase hariduse, pereplaneerimise, sünnituseelse hoolduse ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenuste kättesaadavuse parandamiseks naiste jaoks, eelkõige selleks, et tegeleda suurelt jaolt täitmata aastatuhande arengueesmärgiga nr 5, mis hõlmab emade tervist ning väikelaste ja laste suremuse vähendamist; juhib tähelepanu asjaolule, et kättesaadavuse parandamine aitab saavutada kõiki tervisega seotud arengueesmärke; väljendab sellega seoses erilist heameelt nõukogu 2015. aasta mai järelduste üle; |
| --- | --- |

19.

peab tervist inimõiguseks; rõhutab, kui tähtis on universaalne juurdepääs tervishoiule ja selle kättesaadavus, muu hulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise ning nendega seonduvate õiguste vallas, milles on kokku lepitud vastavalt elanikkonna ja arengu rahvusvahelise konverentsi tegevusprogrammile ja Pekingi tegevusprogrammile; nõuab sellega seoses täiendavate jõupingutuste tegemist tervishoiuteenuste ja tervisealase hariduse, pereplaneerimise, sünnituseelse hoolduse ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenuste kättesaadavuse parandamiseks naiste jaoks, eelkõige selleks, et tegeleda suurelt jaolt täitmata aastatuhande arengueesmärgiga nr 5, mis hõlmab emade tervist ning väikelaste ja laste suremuse vähendamist; juhib tähelepanu asjaolule, et kättesaadavuse parandamine aitab saavutada kõiki tervisega seotud arengueesmärke; väljendab sellega seoses erilist heameelt nõukogu 2015. aasta mai järelduste üle;

| 20. | rõhutab vajadust luua soodne keskkond, eelkõige nende sotsiaalsete ja õiguslike tõkete kaotamise abil, mis takistavad naiste juurdepääsu tootlikele varadele, sealhulgas maale ning loodus- ja majandusressurssidele, ning toonitab vajadust edendada finantsalast kaasamist, inimväärseid tööstandardeid, sootundlikku sotsiaalkaitset ja võrdset tasu võrdse töö eest; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust luua soodne keskkond, eelkõige nende sotsiaalsete ja õiguslike tõkete kaotamise abil, mis takistavad naiste juurdepääsu tootlikele varadele, sealhulgas maale ning loodus- ja majandusressurssidele, ning toonitab vajadust edendada finantsalast kaasamist, inimväärseid tööstandardeid, sootundlikku sotsiaalkaitset ja võrdset tasu võrdse töö eest;

| 21. | on veendunud, et ettevõtetel on oluline roll soolise võrdõiguslikkuse edendamisel nii oma tegevuse kaudu, mis soodustab naiste majandusliku mõjuvõimu ja majanduslike õiguste suurendamist (naistele inimväärse töö, võrdse tasu ning rahastamise ja panganduse kättesaadavuse tagamine, võimaldamine neil osaleda juhtimises ja otsustamisprotsessis ning nende kaitsmine diskrimineerimise ja kuritarvitamise eest töökohas), kui ka sootundliku ettevõtja sotsiaalse vastutuse kaudu; kutsub sellega seoses üles suurendama toetust kohalikele VKEdele, eelkõige naisettevõtjatele, et nad saaksid osa erasektori juhitavast majanduskasvust; rõhutab positiivset rolli, mis mikrorahastamisel, sotsiaalsel ettevõtlusel ja alternatiivsetel ärimudelitel (näiteks ühistud ja liidud) naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise ja kaasamise küsimustes endiselt on; |
| --- | --- |

21.

on veendunud, et ettevõtetel on oluline roll soolise võrdõiguslikkuse edendamisel nii oma tegevuse kaudu, mis soodustab naiste majandusliku mõjuvõimu ja majanduslike õiguste suurendamist (naistele inimväärse töö, võrdse tasu ning rahastamise ja panganduse kättesaadavuse tagamine, võimaldamine neil osaleda juhtimises ja otsustamisprotsessis ning nende kaitsmine diskrimineerimise ja kuritarvitamise eest töökohas), kui ka sootundliku ettevõtja sotsiaalse vastutuse kaudu; kutsub sellega seoses üles suurendama toetust kohalikele VKEdele, eelkõige naisettevõtjatele, et nad saaksid osa erasektori juhitavast majanduskasvust; rõhutab positiivset rolli, mis mikrorahastamisel, sotsiaalsel ettevõtlusel ja alternatiivsetel ärimudelitel (näiteks ühistud ja liidud) naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise ja kaasamise küsimustes endiselt on;

| 22. | tunnistab vajadust vältida naiste diskrimineerimist abielu või emaduse alusel ning tagada neile tõhusalt õigus teha tööd; |
| --- | --- |

22.

tunnistab vajadust vältida naiste diskrimineerimist abielu või emaduse alusel ning tagada neile tõhusalt õigus teha tööd;

| 23. | märgib, et naiste mõjuvõimu suurendamine ja toiduga kindlustatus on teineteist toetavad; rõhutab vajadust suurendada maapiirkondade naiste mõjuvõimu ning käsitleda selleks diskrimineerimist juurdepääsul maale, veele, haridusele, koolitusele, turgudele ja finantsteenustele; nõuab avaliku sektori investeeringute olulist suurendamist põllumajanduses ja maaelu arengu valdkonnas ning keskendumist väikepõllumajandustootjatele, põllumajandusühistutele ja põllumajandusettevõtjate võrgustikele; |
| --- | --- |

23.

märgib, et naiste mõjuvõimu suurendamine ja toiduga kindlustatus on teineteist toetavad; rõhutab vajadust suurendada maapiirkondade naiste mõjuvõimu ning käsitleda selleks diskrimineerimist juurdepääsul maale, veele, haridusele, koolitusele, turgudele ja finantsteenustele; nõuab avaliku sektori investeeringute olulist suurendamist põllumajanduses ja maaelu arengu valdkonnas ning keskendumist väikepõllumajandustootjatele, põllumajandusühistutele ja põllumajandusettevõtjate võrgustikele;

| 24. | toonitab vajadust naisi kaasata ning tagada nende esindatus säästva arengu jaoks olulistes esiletõusvates majandusharudes, nagu roheline ja ringmajandus, taastuvenergia ja IKT; |
| --- | --- |

24.

toonitab vajadust naisi kaasata ning tagada nende esindatus säästva arengu jaoks olulistes esiletõusvates majandusharudes, nagu roheline ja ringmajandus, taastuvenergia ja IKT;

| 25. | kordab, et formaal- ja kogemusharidus on äärmiselt olulised vahendid, mille abil suurendada naiste ja tütarlaste mõjuvõimu sotsiaal-, majandus-, kultuuri- ja poliitilises sfääris; rõhutab, et ELi strateegia hariduse ja arengu seoste kohta peab hõlmama ulatuslikku soolist mõõdet, eelkõige säästvale arengule suunatud hariduse, konfliktijärgse leppimise, elukestva ja kutseõppe, loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika vallas ning seoses kunsti rolliga kultuuridevahelises suhtluses; |
| --- | --- |

25.

kordab, et formaal- ja kogemusharidus on äärmiselt olulised vahendid, mille abil suurendada naiste ja tütarlaste mõjuvõimu sotsiaal-, majandus-, kultuuri- ja poliitilises sfääris; rõhutab, et ELi strateegia hariduse ja arengu seoste kohta peab hõlmama ulatuslikku soolist mõõdet, eelkõige säästvale arengule suunatud hariduse, konfliktijärgse leppimise, elukestva ja kutseõppe, loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika vallas ning seoses kunsti rolliga kultuuridevahelises suhtluses;

| 26. | rõhutab, et oluline on suurendada naiste osalust 2015. aasta järgse raamistiku kavandamisel ja rakendamisel; nõuab naiste õigustega tegelevate organisatsioonide suuremat rahalist toetamist ning poliitilisi ja suutlikkust suurendavaid meetmeid, mille eesmärk on kaasata huvirühmadega peetavatesse konsultatsioonidesse kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil alati kodanikuühiskonna rohujuure tasandi organisatsioone ja eelkõige naisorganisatsioone ning suurendada nende osalust; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et oluline on suurendada naiste osalust 2015. aasta järgse raamistiku kavandamisel ja rakendamisel; nõuab naiste õigustega tegelevate organisatsioonide suuremat rahalist toetamist ning poliitilisi ja suutlikkust suurendavaid meetmeid, mille eesmärk on kaasata huvirühmadega peetavatesse konsultatsioonidesse kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil alati kodanikuühiskonna rohujuure tasandi organisatsioone ja eelkõige naisorganisatsioone ning suurendada nende osalust;

| 27. | märgib, et GAPi raames tuleb tegeleda ka LGBTI-inimeste olukorraga kolmandates riikides ning see peab hõlmama LGBTI-inimeste õiguste edendamist ja kaitset; |
| --- | --- |

27.

märgib, et GAPi raames tuleb tegeleda ka LGBTI-inimeste olukorraga kolmandates riikides ning see peab hõlmama LGBTI-inimeste õiguste edendamist ja kaitset;

| 28. | rõhutab, kui oluline on tugevdada kohtusüsteemi sootundlike reformide abil naiste juriidilisi õigusi ja juurdepääsu õigussüsteemile; on veendunud, et soolise võrdõiguslikkuse sihipärane rahastamine õigusabi valdkonnas aitab tugevdada õigusriigi põhimõtte järgimist; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, kui oluline on tugevdada kohtusüsteemi sootundlike reformide abil naiste juriidilisi õigusi ja juurdepääsu õigussüsteemile; on veendunud, et soolise võrdõiguslikkuse sihipärane rahastamine õigusabi valdkonnas aitab tugevdada õigusriigi põhimõtte järgimist;

| 29. | palub ELil edendada naiste suuremat osalust rahuvalves, rahu kindlustamise protsessides ning ELi sõjalistes ja tsiviilkriisiohjemissioonides; kordab sellega seoses oma üleskutset ELile edendada naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325 (2000) ja 1820 (2008) kohaldamist ja nõuab sooliste aspektide ja naiste õiguste hõlmamist kõigisse rahu ja julgeoleku alastesse algatustesse; |
| --- | --- |

29.

palub ELil edendada naiste suuremat osalust rahuvalves, rahu kindlustamise protsessides ning ELi sõjalistes ja tsiviilkriisiohjemissioonides; kordab sellega seoses oma üleskutset ELile edendada naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325 (2000) ja 1820 (2008) kohaldamist ja nõuab sooliste aspektide ja naiste õiguste hõlmamist kõigisse rahu ja julgeoleku alastesse algatustesse;

| 30. | nõuab, et EL edendaks naiste ja tütarlaste põhilisi inimõigusi, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis; rõhutab sellega seoses vajadust tagada, et kõikide naiste ja tütarlaste õigust elule ja inimväärsele kohtlemisele kaitstakse, eelkõige kahjulike tavade (näiteks soopõhine tapmine) vastase võitluse abil; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et EL edendaks naiste ja tütarlaste põhilisi inimõigusi, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis; rõhutab sellega seoses vajadust tagada, et kõikide naiste ja tütarlaste õigust elule ja inimväärsele kohtlemisele kaitstakse, eelkõige kahjulike tavade (näiteks soopõhine tapmine) vastase võitluse abil;

| 31. | rõhutab, et meetmed naiste ja naiste õigustega tegelevate organisatsioonide juhtimise ja osaluse suurendamiseks on olulised nii avalikus kui ka erasektoris; nõuab suuremaid jõupingutusi naiste ja naiste õigustega tegelevate organisatsioonide poliitilise osaluse suurendamiseks ning sellealaste jõupingutuste lisamist eelkõige kõigisse demokraatiat toetavatesse programmidesse ja parlamendi terviklikku demokraatia toetamise lähenemisviisi; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et meetmed naiste ja naiste õigustega tegelevate organisatsioonide juhtimise ja osaluse suurendamiseks on olulised nii avalikus kui ka erasektoris; nõuab suuremaid jõupingutusi naiste ja naiste õigustega tegelevate organisatsioonide poliitilise osaluse suurendamiseks ning sellealaste jõupingutuste lisamist eelkõige kõigisse demokraatiat toetavatesse programmidesse ja parlamendi terviklikku demokraatia toetamise lähenemisviisi;

| 32. | rõhutab, et diskrimineerivate sotsiaalsete normidega tegelemisse ning soostereotüüpide ja naiste- ja tütarlastevastase vägivalla vastasesse võitlusse on vaja kaasata mehi ja poisse ning nende osalust ja vastutust tuleb aktiivselt edendada; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et diskrimineerivate sotsiaalsete normidega tegelemisse ning soostereotüüpide ja naiste- ja tütarlastevastase vägivalla vastasesse võitlusse on vaja kaasata mehi ja poisse ning nende osalust ja vastutust tuleb aktiivselt edendada;

o

o o

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuurile. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuurile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0059.

(2)  https://ec.europa.eu/europeaid/evaluation-eu-support-gender-equality-and-womens-empowerment-partner-countries-final-report_en.

(3)  https://europa.eu/eyd2015/sites/default/files/users/Madara.Silina/from_commitment_to_action_financing_for_gewe_in_sdgs_oecd.pdf.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/56

---

P8_TA(2015)0351

Meeste ja naiste võrdsed võimalused ja võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) kohaldamise kohta (2014/2160(INI))

(2017/C 349/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 10, 19 ja 157, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 10, 19 ja 157,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (1) (uuesti sõnastamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (1) (uuesti sõnastamine),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. märtsi 2014. aasta soovitust meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte tugevdamise kohta läbipaistvuse kaudu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. märtsi 2014. aasta soovitust meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte tugevdamise kohta läbipaistvuse kaudu,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2013. aasta teatist „Aruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuesti sõnastamine)) kohaldamise kohta“ (COM(2013)0861), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2013. aasta teatist „Aruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuesti sõnastamine)) kohaldamise kohta“ (COM(2013)0861),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2010. aasta teatist „Kindel kohustus tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Naiste harta“ (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2010. aasta teatist „Kindel kohustus tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Naiste harta“ (COM(2010)0078),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. märtsil 2011. aastal vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. märtsil 2011. aastal vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, mis põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 157, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, mis põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 157,

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise võrdõiguslikkuse Instituudi soolise võrdõiguslikkuse indeksi aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise võrdõiguslikkuse Instituudi soolise võrdõiguslikkuse indeksi aruannet,

| — | võttes arvesse 1994. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) osalise tööaja konventsiooni sätteid, mis kohustavad riike lisama riigihangete lepingutesse tööalase klausli, mis sisaldab võrdse tasu põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1994. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) osalise tööaja konventsiooni sätteid, mis kohustavad riike lisama riigihangete lepingutesse tööalase klausli, mis sisaldab võrdse tasu põhimõtet,

| — | võttes arvesse ILO 1951. aasta konventsiooni võrdse tasustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO 1951. aasta konventsiooni võrdse tasustamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta resolutsiooniga 34/180 vastu võetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta artikli 11 lõike 1 punkti d, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta resolutsiooniga 34/180 vastu võetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta artikli 11 lõike 1 punkti d,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta detsembri aruannet „Transinimese elu ELis“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta detsembri aruannet „Transinimese elu ELis“,

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta (3),

| — | võttes arvesse direktiivi 2006/54/EÜ Euroopa tasandil rakendamise hinnangut, mille koostas parlamendi uuringuteenuste peadirektoraat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2006/54/EÜ Euroopa tasandil rakendamise hinnangut, mille koostas parlamendi uuringuteenuste peadirektoraat,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0213/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0213/2015),

| A. | arvestades, et meeste ja naiste võrdne kohtlemine on üks ELi õiguse aluspõhimõtteid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et meeste ja naiste võrdne kohtlemine on üks ELi õiguse aluspõhimõtteid;

| B. | arvestades, et soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel toimuv diskrimineerimine on ELi õigusega keelatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel toimuv diskrimineerimine on ELi õigusega keelatud;

| C. | arvestades, et majanduslik sõltumatus on eeltingimus selleks, et Euroopa kodanikud – nii naised kui ka mehed – saaksid oma elu juhtida ja kasutada tõelist valikuvabadust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et majanduslik sõltumatus on eeltingimus selleks, et Euroopa kodanikud – nii naised kui ka mehed – saaksid oma elu juhtida ja kasutada tõelist valikuvabadust;

| D. | arvestades, et direktiivis 2006/54/EÜ viidatakse selgelt Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikale, milles on sätestatud, et naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtet ei saa taandada üksnes diskrimineerimise keelustamisele tõsiasja alusel, et isik on ühest või teisest soost, vaid et seda kohaldatakse ka isiku soo korrigeerimisest tulenevale diskrimineerimisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et direktiivis 2006/54/EÜ viidatakse selgelt Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikale, milles on sätestatud, et naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtet ei saa taandada üksnes diskrimineerimise keelustamisele tõsiasja alusel, et isik on ühest või teisest soost, vaid et seda kohaldatakse ka isiku soo korrigeerimisest tulenevale diskrimineerimisele;

| E. | arvestades, et võrdse tasustamise põhimõte on sätestatud aluslepingutes algusest peale 1957. aastal; arvestades, et võrdse töö eest võrdse tasu põhimõtet tunnustatakse nüüd ELi toimimise lepingu artikli 157 alusel ning see on lisatud uuestisõnastatud direktiivi 2006/54/EÜ (edaspidi „uuestisõnastatud direktiiv“); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et võrdse tasustamise põhimõte on sätestatud aluslepingutes algusest peale 1957. aastal; arvestades, et võrdse töö eest võrdse tasu põhimõtet tunnustatakse nüüd ELi toimimise lepingu artikli 157 alusel ning see on lisatud uuestisõnastatud direktiivi 2006/54/EÜ (edaspidi „uuestisõnastatud direktiiv“);

| F. | arvestades, et uuestisõnastatud direktiivi eesmärk oli muuta selles valdkonnas ELi õigusakte sidusamaks ning kooskõlastada neid Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga ja saavutada asjakohaste võrdõiguslikkuse õigusaktide lihtsustamine ja ajakohastamine riikide tasandil, aidates seeläbi kaasa naiste olukorra paranemisele tööturul; arvestades, et 2014. aastal oli naiste osakaal ELis tegutsevate ettevõtete kõrgeimatel ametikohtadel ikka alla 18 %; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uuestisõnastatud direktiivi eesmärk oli muuta selles valdkonnas ELi õigusakte sidusamaks ning kooskõlastada neid Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga ja saavutada asjakohaste võrdõiguslikkuse õigusaktide lihtsustamine ja ajakohastamine riikide tasandil, aidates seeläbi kaasa naiste olukorra paranemisele tööturul; arvestades, et 2014. aastal oli naiste osakaal ELis tegutsevate ettevõtete kõrgeimatel ametikohtadel ikka alla 18 %;

| G. | arvestades, et uuestisõnastatud direktiiviga kehtestati mõned uuendused, näiteks võrdsete võimaluste põhimõtte rakendamine ja kaudse diskrimineerimise ning isiku soo korrigeerimisest tuleneva diskrimineerimise eest kaitsmise mõiste määratlemine, ning viidati sõnaselgelt töö ja eraelu ühitamisele; arvestades, et kõikide liikmesriikide suurim probleem on direktiiviga 2006/54/EÜ ette nähtud võrdset tasu käsitlevate eeskirjade nõuetekohane kohaldamine ja jõustamine, ning arvestades, et nende muudatuste mõju liikmesriikides on seni vähene; arvestades, et hoolimata märkimisväärsest hulgast õigusaktidest, mis on kehtinud peaaegu 40 aastat, ning võetud meetmetest ja vahenditest on edusammud selles valdkonnas olnud äärmiselt aeglased ja palgalõhe püsib siiani, olles ELis keskmiselt 16,4 %, kuid liikmesriigiti esineb suuri erinevusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et uuestisõnastatud direktiiviga kehtestati mõned uuendused, näiteks võrdsete võimaluste põhimõtte rakendamine ja kaudse diskrimineerimise ning isiku soo korrigeerimisest tuleneva diskrimineerimise eest kaitsmise mõiste määratlemine, ning viidati sõnaselgelt töö ja eraelu ühitamisele; arvestades, et kõikide liikmesriikide suurim probleem on direktiiviga 2006/54/EÜ ette nähtud võrdset tasu käsitlevate eeskirjade nõuetekohane kohaldamine ja jõustamine, ning arvestades, et nende muudatuste mõju liikmesriikides on seni vähene; arvestades, et hoolimata märkimisväärsest hulgast õigusaktidest, mis on kehtinud peaaegu 40 aastat, ning võetud meetmetest ja vahenditest on edusammud selles valdkonnas olnud äärmiselt aeglased ja palgalõhe püsib siiani, olles ELis keskmiselt 16,4 %, kuid liikmesriigiti esineb suuri erinevusi;

| H. | arvestades, et muu hulgas lepitakse palkade suhtes nüüd sagedamini kokku individuaalselt, mistõttu individuaalse tasustamissüsteemi kohta puudub teave ja see süsteem ei ole läbipaistev, see aga loob olukorra, kus sooline kallutatus ja diskrimineeriv palgastruktuur jääb töötajate ja/või nende esindajate eest varjatuks, mistõttu seda on väga raske tõestada, see aga pidurdab võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte edukat rakendamist, nagu ka õiguskindluse puudumine võrdse töö kontseptsiooni osas ning menetluslikud takistused; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et muu hulgas lepitakse palkade suhtes nüüd sagedamini kokku individuaalselt, mistõttu individuaalse tasustamissüsteemi kohta puudub teave ja see süsteem ei ole läbipaistev, see aga loob olukorra, kus sooline kallutatus ja diskrimineeriv palgastruktuur jääb töötajate ja/või nende esindajate eest varjatuks, mistõttu seda on väga raske tõestada, see aga pidurdab võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte edukat rakendamist, nagu ka õiguskindluse puudumine võrdse töö kontseptsiooni osas ning menetluslikud takistused;

| I. | arvestades, et meeste ja naiste suurem võrdõiguslikkus on kasulik nii majandusele kui ka ühiskonnale laiemalt, ning soolise palgalõhe vähendamine aitab vähendada vaesust ja suurendada naiste teenistust elu jooksul, samuti on see hädavajalik tööhõive ja konkurentsivõime suurendamiseks ning majanduse elavdamiseks; arvestades, et palgalõhe on veelgi märgatavam mitmekordselt ebasoodsamas olukorras olevatel naiste puhul, nagu puuetega naised, vähemuste hulka kuuluvad ja väljaõppeta naised; arvestades, et ühe vanemaga pered on palju sagedamini palgavaesed ning üksikvanemate hulgas on rohkem naisi kui mehi; arvestades, et soolisel palgalõhel on seetõttu tõsine mõju paljude Euroopa perede laste elamistingimustele ja võimalustele elus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et meeste ja naiste suurem võrdõiguslikkus on kasulik nii majandusele kui ka ühiskonnale laiemalt, ning soolise palgalõhe vähendamine aitab vähendada vaesust ja suurendada naiste teenistust elu jooksul, samuti on see hädavajalik tööhõive ja konkurentsivõime suurendamiseks ning majanduse elavdamiseks; arvestades, et palgalõhe on veelgi märgatavam mitmekordselt ebasoodsamas olukorras olevatel naiste puhul, nagu puuetega naised, vähemuste hulka kuuluvad ja väljaõppeta naised; arvestades, et ühe vanemaga pered on palju sagedamini palgavaesed ning üksikvanemate hulgas on rohkem naisi kui mehi; arvestades, et soolisel palgalõhel on seetõttu tõsine mõju paljude Euroopa perede laste elamistingimustele ja võimalustele elus;

| J. | arvestades, et tööhõivemäär on naiste hulgas meestega võrreldes üldiselt madalam: 2013. aastal oli meeste tööhõive määr 28 ELi riigis 69,4 %, kuid naiste puhul 58,8 % (4); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tööhõivemäär on naiste hulgas meestega võrreldes üldiselt madalam: 2013. aastal oli meeste tööhõive määr 28 ELi riigis 69,4 %, kuid naiste puhul 58,8 % (4);

| K. | arvestades, et naiste tööhõive määra osas on saavutatud üksnes vähest edu ning et naiste ja meeste kutsealane ja sektoripõhine segregatsioon eri tüüpi töökohtade vahel püsib suhteliselt suur ja mõnedes erialakategooriates töötavad valdavat naised, kusjuures need ametid ja kategooriad on enamasti madalama töötasuga ja vähem hinnatud, hoolimata ELi ja riiklikul tasandil kehtivatest õigusaktidest; arvestades, et see olukord mõjutab ka soolist palgalõhet elu jooksul; arvestades, et palgalõhesse annab oma osa ka vertikaalne segregatsioon, milles naised on peamiselt osaajatööl või vähem tasustatud töökohtadel või hierarhias madalama taseme ametikohtadel; arvestades, et horisontaalne ja vertikaalne segregatsioon takistavad naiste ametialast arengut ning selle tulemuseks on naiste vähesem nähtavus ja esindatus ühiskondlikes ja avalikes sfäärides, mis suurendab ebavõrdsust, ning arvestades, et nende takistuste kõrvaldamine ning naiste suurem esindatus organisatsiooni hierarhia kõrgematel ametikohtadel oleks noortele naistele ja tütarastele heaks eeskujuks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naiste tööhõive määra osas on saavutatud üksnes vähest edu ning et naiste ja meeste kutsealane ja sektoripõhine segregatsioon eri tüüpi töökohtade vahel püsib suhteliselt suur ja mõnedes erialakategooriates töötavad valdavat naised, kusjuures need ametid ja kategooriad on enamasti madalama töötasuga ja vähem hinnatud, hoolimata ELi ja riiklikul tasandil kehtivatest õigusaktidest; arvestades, et see olukord mõjutab ka soolist palgalõhet elu jooksul; arvestades, et palgalõhesse annab oma osa ka vertikaalne segregatsioon, milles naised on peamiselt osaajatööl või vähem tasustatud töökohtadel või hierarhias madalama taseme ametikohtadel; arvestades, et horisontaalne ja vertikaalne segregatsioon takistavad naiste ametialast arengut ning selle tulemuseks on naiste vähesem nähtavus ja esindatus ühiskondlikes ja avalikes sfäärides, mis suurendab ebavõrdsust, ning arvestades, et nende takistuste kõrvaldamine ning naiste suurem esindatus organisatsiooni hierarhia kõrgematel ametikohtadel oleks noortele naistele ja tütarastele heaks eeskujuks;

| L. | arvestades, et maapiirkondades on tööhõive tase madalam ning lisaks ei ole paljud naised tööturul tegutsenud ja seega ei ole nad töötutena registreeritud ning neid ei arvestata tööpuuduse statistikas, see omakorda toob kaasa probleeme emapuhkuse ja haiguspuhkusega, pensioniõiguste saamisega ja juurdepääsuga sotsiaalkindlustusele, samuti probleeme lahutuse korral; arvestades, et maapiirkonnad on kvaliteetsete töökohtade vähesuse tõttu ebasoodsas olukorras; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et maapiirkondades on tööhõive tase madalam ning lisaks ei ole paljud naised tööturul tegutsenud ja seega ei ole nad töötutena registreeritud ning neid ei arvestata tööpuuduse statistikas, see omakorda toob kaasa probleeme emapuhkuse ja haiguspuhkusega, pensioniõiguste saamisega ja juurdepääsuga sotsiaalkindlustusele, samuti probleeme lahutuse korral; arvestades, et maapiirkonnad on kvaliteetsete töökohtade vähesuse tõttu ebasoodsas olukorras;

| M. | arvestades, et naiste ja tütarlaste võimaluste suurendamine hariduse kaudu, eriti loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika vallas, samuti naiste julgustamine osalema kutseõppes ja elukestva õppe programmides sektoriüleselt on olulised elemendid võrdse kohtlemise ja võrdsete töövõimaluste edendamisel; arvestades, et naiste oskused ja pädevused on sageli alahinnatud, nagu ka erialad ja ametid, kus naised on ülekaalus, ilma et selline suhtumine oleks alati objektiivselt põhjendatud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et naiste ja tütarlaste võimaluste suurendamine hariduse kaudu, eriti loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika vallas, samuti naiste julgustamine osalema kutseõppes ja elukestva õppe programmides sektoriüleselt on olulised elemendid võrdse kohtlemise ja võrdsete töövõimaluste edendamisel; arvestades, et naiste oskused ja pädevused on sageli alahinnatud, nagu ka erialad ja ametid, kus naised on ülekaalus, ilma et selline suhtumine oleks alati objektiivselt põhjendatud;

| N. | arvestades, et direktiivis 2006/54/EÜ on öeldud, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamiseks tööelus võivad liikmesriigid säilitada või võtta meetmeid, mis sätestavad erilised eelised, et hõlbustada alaesindatud sool tegutsemist oma kutsealal ja ära hoida või heastada ebasoodsamat olukorda tööalases karjääris (5); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et direktiivis 2006/54/EÜ on öeldud, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamiseks tööelus võivad liikmesriigid säilitada või võtta meetmeid, mis sätestavad erilised eelised, et hõlbustada alaesindatud sool tegutsemist oma kutsealal ja ära hoida või heastada ebasoodsamat olukorda tööalases karjääris (5);

| O. | arvestades, et emakohustused ning hoolitsemine laste eakate, haigete või puuetega pereliikmete ja muude ülalpeetavate eest kujutab endast lisatööd või vahel ka täiskoormusega tööd, mida teevad peaaegu eranditult naised; arvestades, et see töö ei ole ei tasustatud ega ka ühiskonna poolt piisavalt väärtustatud, kuigi see on ühiskonnale ülitähtis, aitab kaasa sotsiaalsele heaolule ning seda saab mõõta majandusnäitajate, näiteks SKP abil; arvestades, et selle tulemusena suureneb meeste ja naiste sissetulekute ebavõrdsus ning see kahjustab naiste karjääri, kuna naised peavad „maksma“ tööturult eemal oldud aastate või osaajaga töötamise eest, ning lõpptulemusena suurendab see ka naiste ja meeste pensionilõhet; arvestades, et nende tegurite mõju kogu elu teenistusele on liikmesriigiti erinev olenevalt vanematele kas seadusandlike meetmete või kollektiivlepingutega antavast toetusest, sh lapsehoiuteenustest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et emakohustused ning hoolitsemine laste eakate, haigete või puuetega pereliikmete ja muude ülalpeetavate eest kujutab endast lisatööd või vahel ka täiskoormusega tööd, mida teevad peaaegu eranditult naised; arvestades, et see töö ei ole ei tasustatud ega ka ühiskonna poolt piisavalt väärtustatud, kuigi see on ühiskonnale ülitähtis, aitab kaasa sotsiaalsele heaolule ning seda saab mõõta majandusnäitajate, näiteks SKP abil; arvestades, et selle tulemusena suureneb meeste ja naiste sissetulekute ebavõrdsus ning see kahjustab naiste karjääri, kuna naised peavad „maksma“ tööturult eemal oldud aastate või osaajaga töötamise eest, ning lõpptulemusena suurendab see ka naiste ja meeste pensionilõhet; arvestades, et nende tegurite mõju kogu elu teenistusele on liikmesriigiti erinev olenevalt vanematele kas seadusandlike meetmete või kollektiivlepingutega antavast toetusest, sh lapsehoiuteenustest;

| P. | arvestades, et kuna naiste ja meeste palgalõhe suureneb pärast pensionile jäämist, on pensionilõhe märksa suurem kui palgalõhe; arvestades, et naised saavad keskmiselt 39 % vähem pensioni kui mehed; arvestades, et sellise olukorra on tekitanud sotsiaalsed ja majanduslikud tegurid, nagu tugev segregatsioon tööturgudel, naiste töö alahindamine, samuti naiste suurem osakaal osaajatööl, madalama tunnitasuga ja vähem aastaid töötavate isikute hulgas; arvestades, et see suurendab pensionil olevate naiste vaesusriski; arvestades, et enam kui kolmandik naisi ELis ei saa üldse mingit pensioni; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kuna naiste ja meeste palgalõhe suureneb pärast pensionile jäämist, on pensionilõhe märksa suurem kui palgalõhe; arvestades, et naised saavad keskmiselt 39 % vähem pensioni kui mehed; arvestades, et sellise olukorra on tekitanud sotsiaalsed ja majanduslikud tegurid, nagu tugev segregatsioon tööturgudel, naiste töö alahindamine, samuti naiste suurem osakaal osaajatööl, madalama tunnitasuga ja vähem aastaid töötavate isikute hulgas; arvestades, et see suurendab pensionil olevate naiste vaesusriski; arvestades, et enam kui kolmandik naisi ELis ei saa üldse mingit pensioni;

| Q. | arvestades, et teatud kategooriate naisi ohustab tööturul ja töökohas mitmekordne diskrimineerimine, nende hulgas rahvusvähemuste hulka kuuluvaid naisi, lesbisid, biseksuaale, transsoolisi, üksikuid naisi, puuetega ja eakamaid naisi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et teatud kategooriate naisi ohustab tööturul ja töökohas mitmekordne diskrimineerimine, nende hulgas rahvusvähemuste hulka kuuluvaid naisi, lesbisid, biseksuaale, transsoolisi, üksikuid naisi, puuetega ja eakamaid naisi;

| R. | arvestades, et uuestisõnastatud direktiiv ütleb selgelt, et kõik vähem soodsa kohtlemise vormid rasedus- või emaduspuhkusega seoses tähendavad diskrimineerimist; arvestades, et see sätestab selgelt pärast emaduspuhkust samale töökohale või võrdväärsele ametikohale naasmise garantii ning kaitse meeste ja naiste töölt vabastamise eest, kui nad otsustavad kasutada vanema- või lapsendaja puhkuse õigust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et uuestisõnastatud direktiiv ütleb selgelt, et kõik vähem soodsa kohtlemise vormid rasedus- või emaduspuhkusega seoses tähendavad diskrimineerimist; arvestades, et see sätestab selgelt pärast emaduspuhkust samale töökohale või võrdväärsele ametikohale naasmise garantii ning kaitse meeste ja naiste töölt vabastamise eest, kui nad otsustavad kasutada vanema- või lapsendaja puhkuse õigust;

| S. | arvestades, et sotsiaalpartnerid (ametiühingud ja tööandjad) ja kodanikuühiskonna organisatsioonid mängivad võrdse kohtlemise toetamisel ning võrdsel tasustamisel põhineva töö kontseptsiooni edendamisel väga olulist rolli; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et sotsiaalpartnerid (ametiühingud ja tööandjad) ja kodanikuühiskonna organisatsioonid mängivad võrdse kohtlemise toetamisel ning võrdsel tasustamisel põhineva töö kontseptsiooni edendamisel väga olulist rolli;

| T. | arvestades, et võrdõiguslikkust edendavad asutused on olemas kõikides liikmesriikides, kuid nende töö erineb suuresti, sõltuvalt nende iseseisvuse ulatusest, pädevustest ja vahenditest; arvestades, et selliseid asutusi tuleks nende ülesannete sõltumatul ja tõhusal täitmisel seoses võrdse kohtlemise edendamise, järelevalve ja toetamisega piisavalt toetada ja tugevdada; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et võrdõiguslikkust edendavad asutused on olemas kõikides liikmesriikides, kuid nende töö erineb suuresti, sõltuvalt nende iseseisvuse ulatusest, pädevustest ja vahenditest; arvestades, et selliseid asutusi tuleks nende ülesannete sõltumatul ja tõhusal täitmisel seoses võrdse kohtlemise edendamise, järelevalve ja toetamisega piisavalt toetada ja tugevdada;

| U. | arvestades, et parlament on kutsunud komisjoni korduvalt üles olemasolevaid õigusakte läbi vaatama, et võidelda soolise palgalõhe vastu; arvestades, et palgalõhe vähendamine oleks vahend naiste tööhõivemäärade suurendamiseks, paljude Euroopa perede olukorra parandamiseks ning pensionieas naiste vaesusriski vähendamiseks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et parlament on kutsunud komisjoni korduvalt üles olemasolevaid õigusakte läbi vaatama, et võidelda soolise palgalõhe vastu; arvestades, et palgalõhe vähendamine oleks vahend naiste tööhõivemäärade suurendamiseks, paljude Euroopa perede olukorra parandamiseks ning pensionieas naiste vaesusriski vähendamiseks;

| V. | arvestades, et soolise lõhe kaotamine oleks üks viise saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid tööhõive suurendamise ja vaesuse vähendamise valdkonnas ning töötajate vaba liikumise kui Euroopa põhilise vabaduse tagamisel; arvestades, et vastavalt Euroopa lisaväärtuse hinnangu (6) järeldustele tähendab meeste ja naiste vahelise palgalõhe vähendamine ühe protsendipunkti võrra majanduskasvu suurendamist 0,1 % võrra; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et soolise lõhe kaotamine oleks üks viise saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid tööhõive suurendamise ja vaesuse vähendamise valdkonnas ning töötajate vaba liikumise kui Euroopa põhilise vabaduse tagamisel; arvestades, et vastavalt Euroopa lisaväärtuse hinnangu (6) järeldustele tähendab meeste ja naiste vahelise palgalõhe vähendamine ühe protsendipunkti võrra majanduskasvu suurendamist 0,1 % võrra;

| W. | arvestades, et traditsioonilised soorollid ja stereotüübid mõjutavad ikka veel suuresti tööjaotust kodus, hariduses, karjääris, töökohal ja ühiskonnas laiemalt; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et traditsioonilised soorollid ja stereotüübid mõjutavad ikka veel suuresti tööjaotust kodus, hariduses, karjääris, töökohal ja ühiskonnas laiemalt;

Üldhinnang

| 1. | märgib, et üldiselt on liikmesriigid viinud oma riiklikud õigusaktid ELi õigusega kooskõlla (7); juhib tähelepanu asjaolule, et uuesti sõnastatud direktiivi sätete nõuetekohasest ülevõtmisest siseriiklikku õigusesse ei ole piisanud, et saavutada selle täielik kohaldamine ja tõhus jõustamine, ning et meeste ja naiste palgaerinevused püsivad; |
| --- | --- |

1.

märgib, et üldiselt on liikmesriigid viinud oma riiklikud õigusaktid ELi õigusega kooskõlla (7); juhib tähelepanu asjaolule, et uuesti sõnastatud direktiivi sätete nõuetekohasest ülevõtmisest siseriiklikku õigusesse ei ole piisanud, et saavutada selle täielik kohaldamine ja tõhus jõustamine, ning et meeste ja naiste palgaerinevused püsivad;

| 2. | peab kahetsusväärseks, et kuigi liikmesriigid olid kohustatud üle võtma ainult direktiivi uuesti sõnastamisega tehtud olulised muudatused, on direktiiv piisavalt selgelt ja korrektselt üle võetud ainult kahes liikmesriigis, kuid 26 liikmesriigis on siiani lahendamata probleeme; märgib siiski, et nimetatud muutused ei olnud selgelt kindlaks määratud; toonitab asjaolu, et komisjoni jõupingutused rakendamise järelevalvel olid piiratud mõjuga, mis puudutab sidusat lähenemisviisi ja vajaliku juhendamise tagamist selleks, et võimaldada riigi tasandil tulemuslikku rakendamist; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks, et kuigi liikmesriigid olid kohustatud üle võtma ainult direktiivi uuesti sõnastamisega tehtud olulised muudatused, on direktiiv piisavalt selgelt ja korrektselt üle võetud ainult kahes liikmesriigis, kuid 26 liikmesriigis on siiani lahendamata probleeme; märgib siiski, et nimetatud muutused ei olnud selgelt kindlaks määratud; toonitab asjaolu, et komisjoni jõupingutused rakendamise järelevalvel olid piiratud mõjuga, mis puudutab sidusat lähenemisviisi ja vajaliku juhendamise tagamist selleks, et võimaldada riigi tasandil tulemuslikku rakendamist;

| 3. | juhib tähelepanu tõsiasjale, et liikmesriigid ei kasutanud võimalust lihtsustada ja kaasajastada oma õigusakte võrdsete võimaluste ning naiste ja meeste võrdse kohtlemisekohta tööturul ja tööelus; märgib, et liikmesriikidelt ei oodata üksnes direktiivi ülevõtmist, vaid neil tuleb ka tagada järelevalve võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise üle ning kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid, et kaotada töötasuga seotud diskrimineerimine; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu tõsiasjale, et liikmesriigid ei kasutanud võimalust lihtsustada ja kaasajastada oma õigusakte võrdsete võimaluste ning naiste ja meeste võrdse kohtlemisekohta tööturul ja tööelus; märgib, et liikmesriikidelt ei oodata üksnes direktiivi ülevõtmist, vaid neil tuleb ka tagada järelevalve võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise üle ning kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid, et kaotada töötasuga seotud diskrimineerimine;

| 4. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole siiani võtnud vastu seadusandlikku algatust, mida ta eelmisel aastal lubas, et edendada ja lihtsustada võrdse tasustamise põhimõtte tõhusat rakendamist; kutsub seetõttu komisjoni üles tegema kindlaks uuesti sõnastatud direktiivi nõrgad kohad ja koostama kiiresti seadusandliku ettepaneku, mis selle asendaks, nähes selles ettepanekus ette tõhusamad vahendid direktiivi rakendamise ja jõustamise jälgimiseks liikmesriikides; |
| --- | --- |

4.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole siiani võtnud vastu seadusandlikku algatust, mida ta eelmisel aastal lubas, et edendada ja lihtsustada võrdse tasustamise põhimõtte tõhusat rakendamist; kutsub seetõttu komisjoni üles tegema kindlaks uuesti sõnastatud direktiivi nõrgad kohad ja koostama kiiresti seadusandliku ettepaneku, mis selle asendaks, nähes selles ettepanekus ette tõhusamad vahendid direktiivi rakendamise ja jõustamise jälgimiseks liikmesriikides;

| 5. | juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et töö kaotamise tõttu on paljud naised olnud sunnitud loobuma töö ja pereelu ühitamise võimalusest tänu lühemale tööpäevale või muudele sellistele lahendustele, mistõttu on pereelu tasakaalustamine muutunud raskeks, ning see on mõnes liikmesriigis aidanud kaasa sündivuse vähenemisele; palub, et komisjon hindaks seda suundumust ja meetmeid, mida eri valitsused on võtnud nimetatud nähtusega toime tulekuks, ning esitaks meetmed, millega vähendada kriisi mõju töötajate võrdsele kohtlemisele ning töö ja eraelu tasakaalule; |
| --- | --- |

5.

juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et töö kaotamise tõttu on paljud naised olnud sunnitud loobuma töö ja pereelu ühitamise võimalusest tänu lühemale tööpäevale või muudele sellistele lahendustele, mistõttu on pereelu tasakaalustamine muutunud raskeks, ning see on mõnes liikmesriigis aidanud kaasa sündivuse vähenemisele; palub, et komisjon hindaks seda suundumust ja meetmeid, mida eri valitsused on võtnud nimetatud nähtusega toime tulekuks, ning esitaks meetmed, millega vähendada kriisi mõju töötajate võrdsele kohtlemisele ning töö ja eraelu tasakaalule;

Võrdset tasustamist käsitlevate sätete kohaldamine

| 6. | rõhutab, et kuigi meeste ja naiste tööhõivemäär ja sooline palgalõhe on viimastel aastatel pisut vähenenud, ei ole see tingitud naiste olukorra paranemisest, vaid meeste tööhõivemäära ja palgataseme vähenemisest kriisi ajal; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kuigi meeste ja naiste tööhõivemäär ja sooline palgalõhe on viimastel aastatel pisut vähenenud, ei ole see tingitud naiste olukorra paranemisest, vaid meeste tööhõivemäära ja palgataseme vähenemisest kriisi ajal;

| 7. | toonitab asjaolu, et Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika kohaselt tuleb järgida võrdse tasustamise põhimõtet iga meestele ja naistele antava tasu aspekti puhul; |
| --- | --- |

7.

toonitab asjaolu, et Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika kohaselt tuleb järgida võrdse tasustamise põhimõtet iga meestele ja naistele antava tasu aspekti puhul;

| 8. | rõhutab, et ELi tasandil on vaja selgeid, ühtlustatud ja võrreldavaid määratlusi sellistele mõistetele nagu sooline palgalõhe, sooline pensionilõhe, tasustamine, töötasuga seotud otsene ja kaudne diskrimineerimine, ning eeskätt võrdväärne töö ja sama väärtusega töö; on seisukohal, et Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt tuleks töö väärtust hinnata ja võrrelda objektiivsete kriteeriumide põhjal, nagu hariduse, töökogemuse ja koolitusega seotud nõuded, oskused, panus ja vastutus, tehtud töö ja tööülesannete iseloom; juhib tähelepanu, et tulenevalt töölepingute eri liikide (seadusjärgsete ja lepinguliste) olemasolust võib praegune soolise palgalõhe arvutamine tuua kaasa moonutatud arusaama võrdsest tasustamisest; palub, et komisjon analüüsiks neid võimalikke moonutusi ja pakuks välja sobivaid lahendusi, sh kohustuslike palgaauditite kehtestamine ELi liikmesriikides börsil noteeritud ettevõtetes, välja arvatud väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEdes), ning võimalus määrata rikkumiste eest karistusi; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ELi tasandil on vaja selgeid, ühtlustatud ja võrreldavaid määratlusi sellistele mõistetele nagu sooline palgalõhe, sooline pensionilõhe, tasustamine, töötasuga seotud otsene ja kaudne diskrimineerimine, ning eeskätt võrdväärne töö ja sama väärtusega töö; on seisukohal, et Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt tuleks töö väärtust hinnata ja võrrelda objektiivsete kriteeriumide põhjal, nagu hariduse, töökogemuse ja koolitusega seotud nõuded, oskused, panus ja vastutus, tehtud töö ja tööülesannete iseloom; juhib tähelepanu, et tulenevalt töölepingute eri liikide (seadusjärgsete ja lepinguliste) olemasolust võib praegune soolise palgalõhe arvutamine tuua kaasa moonutatud arusaama võrdsest tasustamisest; palub, et komisjon analüüsiks neid võimalikke moonutusi ja pakuks välja sobivaid lahendusi, sh kohustuslike palgaauditite kehtestamine ELi liikmesriikides börsil noteeritud ettevõtetes, välja arvatud väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEdes), ning võimalus määrata rikkumiste eest karistusi;

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaardistama olemasolevate töökohtade hindamise ja klassifitseerimise märkimisväärselt erinevate süsteemide rakendamist; kutsub komisjoni üles kehtestama suuniseid sooneutraalsete töökohtade hindamise ja klassifitseerimise süsteemide kohta, mis hõlmaksid konkreetseid meetmeid, näiteks naiste ja meeste proportsionaalset esindatust hindamiskomisjonides, neutraalsete ametikirjelduste ja kaalumise võrgustike väljatöötamist ning arusaadavate kriteeriumide määratlemist töö väärtuse hindamiseks; kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele selge ja sooneutraalne töökohtade hindamise ja klassifitseerimise süsteem, tuginedes komisjoni avaldatud suunistele, nii et oleks võimalik tuvastada kaudset töötasuga seotud diskrimineerimist alahinnatud tööde puhul, mida tavaliselt teevad naised; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaardistama olemasolevate töökohtade hindamise ja klassifitseerimise märkimisväärselt erinevate süsteemide rakendamist; kutsub komisjoni üles kehtestama suuniseid sooneutraalsete töökohtade hindamise ja klassifitseerimise süsteemide kohta, mis hõlmaksid konkreetseid meetmeid, näiteks naiste ja meeste proportsionaalset esindatust hindamiskomisjonides, neutraalsete ametikirjelduste ja kaalumise võrgustike väljatöötamist ning arusaadavate kriteeriumide määratlemist töö väärtuse hindamiseks; kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele selge ja sooneutraalne töökohtade hindamise ja klassifitseerimise süsteem, tuginedes komisjoni avaldatud suunistele, nii et oleks võimalik tuvastada kaudset töötasuga seotud diskrimineerimist alahinnatud tööde puhul, mida tavaliselt teevad naised;

| 10. | on seisukohal, et töökohtade hindamise ja klassifitseerimise süsteem võiks tugineda kollektiivläbirääkimistele; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et töökohtade hindamise ja klassifitseerimise süsteem võiks tugineda kollektiivläbirääkimistele;

| 11. | juhib tähelepanu, et arusaadav ja ühtlustatud töökohtade klassifitseerimise süsteem ja palkade suurem läbipaistvus parandavad õiguskaitse kättesaadavust; märgib, et mitu liikmesriiki on juba rakendanud konkreetseid palkade läbipaistvuse meetmeid; toonitab nende meetmete vahelisi erinevusi ja võtab teadmiseks komisjoni 2014. aasta soovitused palkade läbipaistvuse kohta, pidades siiski kahetsusväärseks, et need ei ole siduvad; palub liikmesriikidel aktiivselt rakendada komisjoni soovitusi läbipaistvuse ja jätkuvate positiivsete meetmete, eelistatavalt õigusaktide kaudu, mis on osutunud edukaks, võttes selleks soovitatud ja vajadustele kohandatud meetmeid palkade läbipaistvuse suurendamiseks; palub komisjonil hinnata nende soovituste tegelikku mõju, sealhulgas hinnata, kuidas mõjub nõue, et ettevõtjad annaksid regulaarselt aru keskmise palga kohta töökoha kategooriate või ametikohtade kaupa ning liigitaksid need andmed soo alusel; palub, et komisjon lisaks oma uude seadusandlikku ettepanekusse 2014. aasta soovitustes esitatud meetmed palga läbipaistvuse, soolise palgalõhe ja võrdõiguslikkust edendavate asutuste volituste kohta; kutsub liikmesriike üles avaldama survet ebavõrdse palga tavadest loobumiseks ning edendama palga läbipaistvust, nagu nõuavad ametiühingud, soolise võrdõiguslikkuse asutused ja muud sidusrühmad; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu, et arusaadav ja ühtlustatud töökohtade klassifitseerimise süsteem ja palkade suurem läbipaistvus parandavad õiguskaitse kättesaadavust; märgib, et mitu liikmesriiki on juba rakendanud konkreetseid palkade läbipaistvuse meetmeid; toonitab nende meetmete vahelisi erinevusi ja võtab teadmiseks komisjoni 2014. aasta soovitused palkade läbipaistvuse kohta, pidades siiski kahetsusväärseks, et need ei ole siduvad; palub liikmesriikidel aktiivselt rakendada komisjoni soovitusi läbipaistvuse ja jätkuvate positiivsete meetmete, eelistatavalt õigusaktide kaudu, mis on osutunud edukaks, võttes selleks soovitatud ja vajadustele kohandatud meetmeid palkade läbipaistvuse suurendamiseks; palub komisjonil hinnata nende soovituste tegelikku mõju, sealhulgas hinnata, kuidas mõjub nõue, et ettevõtjad annaksid regulaarselt aru keskmise palga kohta töökoha kategooriate või ametikohtade kaupa ning liigitaksid need andmed soo alusel; palub, et komisjon lisaks oma uude seadusandlikku ettepanekusse 2014. aasta soovitustes esitatud meetmed palga läbipaistvuse, soolise palgalõhe ja võrdõiguslikkust edendavate asutuste volituste kohta; kutsub liikmesriike üles avaldama survet ebavõrdse palga tavadest loobumiseks ning edendama palga läbipaistvust, nagu nõuavad ametiühingud, soolise võrdõiguslikkuse asutused ja muud sidusrühmad;

Võrdset kohtlemist käsitlevate sätete kohaldamine

| 12. | rõhutab, kui oluline on võidelda kaudse diskrimineerimise vastu pensioniskeemides ning mitte ainult tööandjapensioniskeemides, vaid ka riiklike pensioniskeemide praktikaga seoses; rõhutab, et Euroopa Liidu Kohus on selgelt öelnud, et tööandjapensioniskeeme tuleb pidada töötasuks, mistõttu tuleb võrdse kohtlemise põhimõtet kohaldada ka nende suhtes, hoolimata asjaolust, et mõnedes liikmesriikides on riiklikke ja tööandjapensioniskeeme raske eristada ning teistes on tööandjapensioniskeemide mõiste tundmatu, ning see võib põhjustada kaudset diskrimineerimist tööturul; tunnistab, et naistel on piiratud juurdepääs tööandjapensionidele, selle põhjuseks on nende lühendatud tööaeg, lühem teenistuses oldud aeg, tööturu horisontaalne ja vertikaalne segregatsioon, sooline palgalõhe, ning et osalusmaksetel põhinevad skeemid võtavad harva arvesse karjääri katkemist lähedaste hooldamise tõttu ning mittevabatahtlikku osaajatööd; kutsub komisjoni üles uurima, kuidas mõjutab pensionilõhet üleminek seadusjärgselt riigipensionilt tööandja – ja erapensioniskeemidele; kutsub komisjoni üles jälgima hoolega selle põhimõtte rakendamist ja andma selle kohta aru, kuna mõnes liikmesriigis on ülevõtmine osutunud ebaselgeks; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, kui oluline on võidelda kaudse diskrimineerimise vastu pensioniskeemides ning mitte ainult tööandjapensioniskeemides, vaid ka riiklike pensioniskeemide praktikaga seoses; rõhutab, et Euroopa Liidu Kohus on selgelt öelnud, et tööandjapensioniskeeme tuleb pidada töötasuks, mistõttu tuleb võrdse kohtlemise põhimõtet kohaldada ka nende suhtes, hoolimata asjaolust, et mõnedes liikmesriikides on riiklikke ja tööandjapensioniskeeme raske eristada ning teistes on tööandjapensioniskeemide mõiste tundmatu, ning see võib põhjustada kaudset diskrimineerimist tööturul; tunnistab, et naistel on piiratud juurdepääs tööandjapensionidele, selle põhjuseks on nende lühendatud tööaeg, lühem teenistuses oldud aeg, tööturu horisontaalne ja vertikaalne segregatsioon, sooline palgalõhe, ning et osalusmaksetel põhinevad skeemid võtavad harva arvesse karjääri katkemist lähedaste hooldamise tõttu ning mittevabatahtlikku osaajatööd; kutsub komisjoni üles uurima, kuidas mõjutab pensionilõhet üleminek seadusjärgselt riigipensionilt tööandja – ja erapensioniskeemidele; kutsub komisjoni üles jälgima hoolega selle põhimõtte rakendamist ja andma selle kohta aru, kuna mõnes liikmesriigis on ülevõtmine osutunud ebaselgeks;

| 13. | palub, et liikmesriigid kindlustaksid oma emadusega seotud õigusi ja võtaks meetmeid, et hoida ära töötajate ebaõiglast vallandamist raseduse ajal ning emapuhkuselt tööle naasmisel; kutsub nõukogu üles jõudma ühisele seisukohale seoses direktiivi läbivaatamisega rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (rasedus- ja sünnituspuhkust käsitlev direktiiv); palub et nõukogu võtaks võimalikult kiiresti vastu ühise seisukoha direktiivi ettepaneku osas, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid; |
| --- | --- |

13.

palub, et liikmesriigid kindlustaksid oma emadusega seotud õigusi ja võtaks meetmeid, et hoida ära töötajate ebaõiglast vallandamist raseduse ajal ning emapuhkuselt tööle naasmisel; kutsub nõukogu üles jõudma ühisele seisukohale seoses direktiivi läbivaatamisega rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (rasedus- ja sünnituspuhkust käsitlev direktiiv); palub et nõukogu võtaks võimalikult kiiresti vastu ühise seisukoha direktiivi ettepaneku osas, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid;

| 14. | märgib, et rasedus- ja sünnituspuhkuse, isadus- ja/või lapsendaja puhkusega seotud diskrimineerimise vastast kaitset käsitlevate sätete rakendamises on liikmesriikide vahel olulisi erinevusi; toonitab vajadust tegeleda riigi tasandil järjepidevalt konkreetsete olemasolevate probleemidega, kaasa arvatud valdkondlike (era- ja avalik sektor) ning organisatsiooniliste (ettevõtetevaheliste ning suurte, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vaheliste) erinevustega, olukorraga seoses ebatüüpiliste ja osalise tööajaga lepingutega, tähtajaliste lepingute lõpetamise tavaga kaitseperioodil ja vabatahtliku töölt lahkumise esilekutsumisega; |
| --- | --- |

14.

märgib, et rasedus- ja sünnituspuhkuse, isadus- ja/või lapsendaja puhkusega seotud diskrimineerimise vastast kaitset käsitlevate sätete rakendamises on liikmesriikide vahel olulisi erinevusi; toonitab vajadust tegeleda riigi tasandil järjepidevalt konkreetsete olemasolevate probleemidega, kaasa arvatud valdkondlike (era- ja avalik sektor) ning organisatsiooniliste (ettevõtetevaheliste ning suurte, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vaheliste) erinevustega, olukorraga seoses ebatüüpiliste ja osalise tööajaga lepingutega, tähtajaliste lepingute lõpetamise tavaga kaitseperioodil ja vabatahtliku töölt lahkumise esilekutsumisega;

| 15. | palub liikmesriikidel ja komisjonil võtta meetmeid, et võidelda igasuguse mitmekordse diskrimineerimise vastu, tagada mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldamine ning võrdsus tööturul ja juurdepääsul tööhõivele, võidelda sealhulgas rahvusvähemuste ja puuetega inimeste diskrimineerimise vastu, samuti diskrimineerimise vastu soo, vanuse, usutunnistuse või uskumuste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel, ning eelkõige võtta sotsiaalkaitse meetmeid, tagamaks, et naiste palk ja sotsiaaltoetused, kaasa arvatud pensionid, oleks võrdsed meeste omadega, kel on samasugused või sarnased kogemused ja kes teevad sama või samaväärset tööd; |
| --- | --- |

15.

palub liikmesriikidel ja komisjonil võtta meetmeid, et võidelda igasuguse mitmekordse diskrimineerimise vastu, tagada mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldamine ning võrdsus tööturul ja juurdepääsul tööhõivele, võidelda sealhulgas rahvusvähemuste ja puuetega inimeste diskrimineerimise vastu, samuti diskrimineerimise vastu soo, vanuse, usutunnistuse või uskumuste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel, ning eelkõige võtta sotsiaalkaitse meetmeid, tagamaks, et naiste palk ja sotsiaaltoetused, kaasa arvatud pensionid, oleks võrdsed meeste omadega, kel on samasugused või sarnased kogemused ja kes teevad sama või samaväärset tööd;

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma tõhusate järelevalvesüsteemide loomisega järelevalve- ja kontrollimeetmeid, et parandada andmete kogumist soolise diskrimineerimise ja ahistamise juhtumite kohta, sealhulgas rasedus- ja emapuhkuse ning muude puhkuse liikidega seotud diskrimineerimise kohta; usub et neil juhtudel on vaja ka sätteid karistussüsteemi kohta, kuid eelkõige tuleks püüda selliseid juhtumeid ennetada, teha rasedatele naistele ja vastsetele emadele kättesaadavaks teenused, mis aitaks neil rasedust ja emadust tööeluga tasakaalustada, ilma et nad oleksid sunnitud valima töö ja pere vahel, nagu liiga sageli juhtub; palub, et komisjon lisaks oma aruandesse direktiivi 2006/54/EÜ rakendamise kohta ka hinnangu artikli 26 (seksuaalne ahistamine) rakendamise kohta; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma tõhusate järelevalvesüsteemide loomisega järelevalve- ja kontrollimeetmeid, et parandada andmete kogumist soolise diskrimineerimise ja ahistamise juhtumite kohta, sealhulgas rasedus- ja emapuhkuse ning muude puhkuse liikidega seotud diskrimineerimise kohta; usub et neil juhtudel on vaja ka sätteid karistussüsteemi kohta, kuid eelkõige tuleks püüda selliseid juhtumeid ennetada, teha rasedatele naistele ja vastsetele emadele kättesaadavaks teenused, mis aitaks neil rasedust ja emadust tööeluga tasakaalustada, ilma et nad oleksid sunnitud valima töö ja pere vahel, nagu liiga sageli juhtub; palub, et komisjon lisaks oma aruandesse direktiivi 2006/54/EÜ rakendamise kohta ka hinnangu artikli 26 (seksuaalne ahistamine) rakendamise kohta;

| 17. | kutsub komisjoni üles esitama selgeid meetmeid, et võidelda tõhusamalt seksuaalse ahistamise vastu töökohal; peab kahetsusväärseks, et vaatamata ELi õigusele, mis kaitseb üksikisikuid diskrimineerimise eest tööhõives, koges 30 % transinimestest tööotsijaid töökoha otsimisel diskrimineerimist ja aastal enne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti korraldatud uuringut LGBTI-inimeste kohta tundsid transnaised kõige tõenäolisemalt, et neid diskrimineeritakse; juhib tähelepanu asjaolule, et see kujutab endast Euroopa Liidu põhiõiguste harta rikkumist; kutsub Euroopa Komisjoni kontrollima põhjalikult liikmesriikides kaebusi lahendavate asutuste tõhusust ja menetlusi soolise võrdõiguslikkuse direktiivide rakendamise raames seoses sooidentiteedi, sooväljenduse ja soo korrigeerimisega; kutsub komisjoni üles andma liikmesriikidele asjatundlikku nõu selle kohta, kuidas võidelda sootunnuste alusel diskrimineerimise vastu tööhõive valdkonnas; kutsub komisjoni üles toetama ja julgustama liikmesriike kaasama mitmekesisuse koolitusse intersoolisi ja transinimesi ning tegema tegelema koos tööandjatega meetmetega töökohal, nt edendamaks anonüümset töölevõtmise korda; kutsub liikmesriike üles kasutama Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) vahendeid, et lahendada aktiivselt transinimeste diskrimineerimisega seotud probleeme kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles esitama selgeid meetmeid, et võidelda tõhusamalt seksuaalse ahistamise vastu töökohal; peab kahetsusväärseks, et vaatamata ELi õigusele, mis kaitseb üksikisikuid diskrimineerimise eest tööhõives, koges 30 % transinimestest tööotsijaid töökoha otsimisel diskrimineerimist ja aastal enne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti korraldatud uuringut LGBTI-inimeste kohta tundsid transnaised kõige tõenäolisemalt, et neid diskrimineeritakse; juhib tähelepanu asjaolule, et see kujutab endast Euroopa Liidu põhiõiguste harta rikkumist; kutsub Euroopa Komisjoni kontrollima põhjalikult liikmesriikides kaebusi lahendavate asutuste tõhusust ja menetlusi soolise võrdõiguslikkuse direktiivide rakendamise raames seoses sooidentiteedi, sooväljenduse ja soo korrigeerimisega; kutsub komisjoni üles andma liikmesriikidele asjatundlikku nõu selle kohta, kuidas võidelda sootunnuste alusel diskrimineerimise vastu tööhõive valdkonnas; kutsub komisjoni üles toetama ja julgustama liikmesriike kaasama mitmekesisuse koolitusse intersoolisi ja transinimesi ning tegema tegelema koos tööandjatega meetmetega töökohal, nt edendamaks anonüümset töölevõtmise korda; kutsub liikmesriike üles kasutama Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) vahendeid, et lahendada aktiivselt transinimeste diskrimineerimisega seotud probleeme kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga;

| 18. | peab kahetsusväärseks, et paljud liikmesriigid ei ole direktiivi ülevõtmisel kehtestanud sõnaselgelt kaitset soo korrigeerimisega seotud diskrimineerimise eest ning palub, et komisjon võtaks need liikmesriigid vastutusele; kordab, kui oluline on, et liikmesriigid lisaksid siseriiklikku õigusesse sätted, millega keelustatakse diskrimineerimine seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi alusel; on seisukohal, et direktiiviga praegu ette nähtud õiguskaitset neile, kes kavandavad soo korrigeerimist, seda teevad või on teinud, tuleks laiendada kõikidele transinimestele; nõuab sellega seoses, et kui direktiiv kunagi uuesti sõnastatakse, siis keelustataks selles sõnaselgelt diskrimineerimine sooidentiteedi alusel; |
| --- | --- |

18.

peab kahetsusväärseks, et paljud liikmesriigid ei ole direktiivi ülevõtmisel kehtestanud sõnaselgelt kaitset soo korrigeerimisega seotud diskrimineerimise eest ning palub, et komisjon võtaks need liikmesriigid vastutusele; kordab, kui oluline on, et liikmesriigid lisaksid siseriiklikku õigusesse sätted, millega keelustatakse diskrimineerimine seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi alusel; on seisukohal, et direktiiviga praegu ette nähtud õiguskaitset neile, kes kavandavad soo korrigeerimist, seda teevad või on teinud, tuleks laiendada kõikidele transinimestele; nõuab sellega seoses, et kui direktiiv kunagi uuesti sõnastatakse, siis keelustataks selles sõnaselgelt diskrimineerimine sooidentiteedi alusel;

| 19. | juhib tähelepanu, et õiguskaitse kättesaadavus on selles valdkonnas mitmel põhjusel piiratud, näiteks menetluste pikaajalisuse ja kulude, mõnedes liikmesriikides võrdõiguslikkust edendavate asutuste ees seisvate probleemide, palkade läbipaistmatuse, tasuta õigusabi puudumise või ohvri häbimärgistamise või surveavalduste hirmu tõttu, kui ohver peaks rääkima diskrimineerimisest töökohal; toonitab asjaolu, et tõestamiskohustuse reegel põhjustab samuti mitmes liikmesriigis probleeme, muutes naistöötajate kaitse keeruliseks, kuna neil on sageli juurdepääs üksnes piiratud teabele ning lisaks kardavad nad oma töökohta kaotada; kutsub liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles tegelema aktiivselt diskrimineerimise ohvrite abistamisega, kas otse või toetades võrdõiguslikkuse edendamise asutusi, ametiühinguid, kogukonna organisatsioone ja vabaühendusi, mis selles valdkonnas tegutsevad; juhib tähelepanu, et juurdepääsu õiguskaitsele selles valdkonnas aitaks parandada see, kui anda sõltumatutele võrdõiguslikkuse edendamise asutustele volitused diskrimineerimise ohvrite abistamiseks, sealhulgas tasuta õigusabiga, samuti õiguse esindada isikuid töötasuga seotud diskrimineerimise juhtudel; soovitab sellega seoses võtta liikmesriikides kasutusele konfidentsiaalsed teatamissüsteemid, et naised saaksid teatada ebavõrdse kohtlemise juhtudest töökohal; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu, et õiguskaitse kättesaadavus on selles valdkonnas mitmel põhjusel piiratud, näiteks menetluste pikaajalisuse ja kulude, mõnedes liikmesriikides võrdõiguslikkust edendavate asutuste ees seisvate probleemide, palkade läbipaistmatuse, tasuta õigusabi puudumise või ohvri häbimärgistamise või surveavalduste hirmu tõttu, kui ohver peaks rääkima diskrimineerimisest töökohal; toonitab asjaolu, et tõestamiskohustuse reegel põhjustab samuti mitmes liikmesriigis probleeme, muutes naistöötajate kaitse keeruliseks, kuna neil on sageli juurdepääs üksnes piiratud teabele ning lisaks kardavad nad oma töökohta kaotada; kutsub liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles tegelema aktiivselt diskrimineerimise ohvrite abistamisega, kas otse või toetades võrdõiguslikkuse edendamise asutusi, ametiühinguid, kogukonna organisatsioone ja vabaühendusi, mis selles valdkonnas tegutsevad; juhib tähelepanu, et juurdepääsu õiguskaitsele selles valdkonnas aitaks parandada see, kui anda sõltumatutele võrdõiguslikkuse edendamise asutustele volitused diskrimineerimise ohvrite abistamiseks, sealhulgas tasuta õigusabiga, samuti õiguse esindada isikuid töötasuga seotud diskrimineerimise juhtudel; soovitab sellega seoses võtta liikmesriikides kasutusele konfidentsiaalsed teatamissüsteemid, et naised saaksid teatada ebavõrdse kohtlemise juhtudest töökohal;

| 20. | kutsub komisjoni üles hindama, vahetama ja võrdlema olemasolevaid parimaid tavasid ja levitama selle hindamise tulemusi seoses tõhusate meetmetega, mida liikmesriigid võiksid võtta, et ärgitada tööandjaid, ametiühinguid ja kutseõppega seotud organisatsioone hoidma ära kõiki soolise diskrimineerimise vorme, eriti seoses ahistamise ja seksuaalse ahistamisega töökohal, parandades juurdepääsu tööhõivele, pakkudes täiendavat kutseõpet ning edendades parimaid tavasid; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles hindama, vahetama ja võrdlema olemasolevaid parimaid tavasid ja levitama selle hindamise tulemusi seoses tõhusate meetmetega, mida liikmesriigid võiksid võtta, et ärgitada tööandjaid, ametiühinguid ja kutseõppega seotud organisatsioone hoidma ära kõiki soolise diskrimineerimise vorme, eriti seoses ahistamise ja seksuaalse ahistamisega töökohal, parandades juurdepääsu tööhõivele, pakkudes täiendavat kutseõpet ning edendades parimaid tavasid;

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et lihtsustada ja parandada naiste juurdepääsu elukestvale õppele, kutseõppele ning mentorlusvõrkudele kogu Euroopas, eriti sektorites, kus domineerivad mehed, ning levitama parimaid tavasid; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et lihtsustada ja parandada naiste juurdepääsu elukestvale õppele, kutseõppele ning mentorlusvõrkudele kogu Euroopas, eriti sektorites, kus domineerivad mehed, ning levitama parimaid tavasid;

Võrdse kohtlemise edendamine ja sotsiaaldialoog

| 22. | rõhutab, et võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevatel asutustel peaks olema pädevus, piisavad vahendid ja personal, et tegeleda naiste ja meeste vahelist võrdõiguslikkust edendavate õigusaktide tõhusa ja sõltumatu järelevalve ja aruandlusega; rõhutab, et kõikides liikmesriikides tuleb tagada võrdõiguslikkust edendavate asutuste sõltumatus ning et nende asutuste konkreetne juriidiline vorm on liikmesriikide otsustada; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevatel asutustel peaks olema pädevus, piisavad vahendid ja personal, et tegeleda naiste ja meeste vahelist võrdõiguslikkust edendavate õigusaktide tõhusa ja sõltumatu järelevalve ja aruandlusega; rõhutab, et kõikides liikmesriikides tuleb tagada võrdõiguslikkust edendavate asutuste sõltumatus ning et nende asutuste konkreetne juriidiline vorm on liikmesriikide otsustada;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama sotsiaalpartnereid (ametiühinguid ja tööandjaid), kodanikuühiskonda ja võrdõiguslikkust edendavaid asutusi edendama kontrolli võrdõiguslikkuse rakendamise üle töökohas, sh paindlikku töökorraldust, et lihtsustada töö ja eraelu ühitamist, tugevdada kontrolli kollektiivlepingute õle, kohaldatavate palgaastmete ja töökohtade klassifitseerimise süsteemide üle, vältimaks naiste otsest ja kaudset diskrimineerimist; rõhutab ka teiste vahendite tähtsust, nt käitumisjuhised, teadusuuringud ning kogemuste ja heade tavade vahetamine soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, et tagada parem kaitse diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama sotsiaalpartnereid (ametiühinguid ja tööandjaid), kodanikuühiskonda ja võrdõiguslikkust edendavaid asutusi edendama kontrolli võrdõiguslikkuse rakendamise üle töökohas, sh paindlikku töökorraldust, et lihtsustada töö ja eraelu ühitamist, tugevdada kontrolli kollektiivlepingute õle, kohaldatavate palgaastmete ja töökohtade klassifitseerimise süsteemide üle, vältimaks naiste otsest ja kaudset diskrimineerimist; rõhutab ka teiste vahendite tähtsust, nt käitumisjuhised, teadusuuringud ning kogemuste ja heade tavade vahetamine soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, et tagada parem kaitse diskrimineerimise vastu;

| 24. | on seisukohal, et andmekaitset ei tohi kasutada ettekäändena, et mitte avaldada iga-aastaseid palgaaruandeid töökoha tasandil; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et andmekaitset ei tohi kasutada ettekäändena, et mitte avaldada iga-aastaseid palgaaruandeid töökoha tasandil;

| 25. | kutsub liikmesriike üles karmistama suurte ja keskmise suurusega ettevõtjate kohustust tagada võrdse kohtlemise süstemaatiline edendamine ning anda oma töötajatele regulaarselt asjakohast teavet, sealhulgas võrdse tasustamise küsimuste kohta; kordab, et rahaliste karistuste kehtestamine tööandjatele, kes ei austa võrdse töötasu põhimõtet, võiks olla asjakohane viis soolise palgalõhe kaotamiseks; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles karmistama suurte ja keskmise suurusega ettevõtjate kohustust tagada võrdse kohtlemise süstemaatiline edendamine ning anda oma töötajatele regulaarselt asjakohast teavet, sealhulgas võrdse tasustamise küsimuste kohta; kordab, et rahaliste karistuste kehtestamine tööandjatele, kes ei austa võrdse töötasu põhimõtet, võiks olla asjakohane viis soolise palgalõhe kaotamiseks;

| 26. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kindlustama institutsionaalseid mehhanisme naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse rakendamiseks, näiteks tagades, et võrdse töötasu põhimõtte osas on kontrolli- ja jõustamisasutustel vajalikud tehnilised ja rahalised ressursid ning piisav personal, ning ärgitama sotsiaalpartnereid mõõtma kollektiivlepingute võrdõiguslikkuse mõõdet; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kindlustama institutsionaalseid mehhanisme naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse rakendamiseks, näiteks tagades, et võrdse töötasu põhimõtte osas on kontrolli- ja jõustamisasutustel vajalikud tehnilised ja rahalised ressursid ning piisav personal, ning ärgitama sotsiaalpartnereid mõõtma kollektiivlepingute võrdõiguslikkuse mõõdet;

| 27. | juhib tähelepanu vajadusele tugevdada avaliku tööinspektsiooni korda ja võtta kasutusele meetodid, millega mõõta töö väärtust ning määrata kindlaks madala töötasuga ametikohad, mida täidavad peamiselt naised ning mis kujutavad endast seega kaudset töötasuga seotud diskrimineerimist; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu vajadusele tugevdada avaliku tööinspektsiooni korda ja võtta kasutusele meetodid, millega mõõta töö väärtust ning määrata kindlaks madala töötasuga ametikohad, mida täidavad peamiselt naised ning mis kujutavad endast seega kaudset töötasuga seotud diskrimineerimist;

| 28. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoogustama oluliselt teadlikkuse suurendamise meetmeid seoses soolise diskrimineerimise ohvrite õigustega; rõhutab, et kõik sidusrühmad, sealhulgas võrdõiguslikkust edendavad asutused, sotsiaalpartnerid (ametiühingud ja tööandjad) ning vabaühendused peaksid tegema koostööd, et võidelda stereotüüpidega meeste ja naiste töö kohta ja selle kohta, kuidas need mõjutavad töö väärtust ja madalat töötasu, kaasa arvatud töökohtade kättesaadavust, ning et ettevõtjad valiksid kõige sobivama kandidaadi, lähtudes nende kvalifikatsiooni võrdlevast analüüsist ning kohaldades eelnevalt kindlaksmääratud, selgeid, neutraalselt sõnastatud, mittediskrimineerivaid ja üheselt mõistetavaid kriteeriumeid; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoogustama oluliselt teadlikkuse suurendamise meetmeid seoses soolise diskrimineerimise ohvrite õigustega; rõhutab, et kõik sidusrühmad, sealhulgas võrdõiguslikkust edendavad asutused, sotsiaalpartnerid (ametiühingud ja tööandjad) ning vabaühendused peaksid tegema koostööd, et võidelda stereotüüpidega meeste ja naiste töö kohta ja selle kohta, kuidas need mõjutavad töö väärtust ja madalat töötasu, kaasa arvatud töökohtade kättesaadavust, ning et ettevõtjad valiksid kõige sobivama kandidaadi, lähtudes nende kvalifikatsiooni võrdlevast analüüsist ning kohaldades eelnevalt kindlaksmääratud, selgeid, neutraalselt sõnastatud, mittediskrimineerivaid ja üheselt mõistetavaid kriteeriumeid;

| 29. | juhib tähelepanu, et üks uuestisõnastatud direktiiviga sisse viidud uuendusi on viide töö, era- ja pereelu ühitamisele; kutsub komisjoni üles töötama pärast liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega (ametiühingute ja tööandjatega) konsulteerimist välja konkreetsed meetmed, et tagada selles valdkonnas meestele ja naistele kindlamad õigused; rõhutab, et sellega seoses on eriti tähtis riiklike lastehoiuteenuste arendamine kooskõlas Barcelona eesmärkidega; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu, et üks uuestisõnastatud direktiiviga sisse viidud uuendusi on viide töö, era- ja pereelu ühitamisele; kutsub komisjoni üles töötama pärast liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega (ametiühingute ja tööandjatega) konsulteerimist välja konkreetsed meetmed, et tagada selles valdkonnas meestele ja naistele kindlamad õigused; rõhutab, et sellega seoses on eriti tähtis riiklike lastehoiuteenuste arendamine kooskõlas Barcelona eesmärkidega;

| 30. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama avalikkuse teadlikkust võrdsest töötasust ja pensionilõhest, naiste otsesest ja kaudsest diskrimineerimisest tööl Euroopa, siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; kutsub komisjoni üles kehtestama soolise palgalõhe vastasele võitlusele pühendatud Euroopa aastat; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama avalikkuse teadlikkust võrdsest töötasust ja pensionilõhest, naiste otsesest ja kaudsest diskrimineerimisest tööl Euroopa, siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; kutsub komisjoni üles kehtestama soolise palgalõhe vastasele võitlusele pühendatud Euroopa aastat;

| 31. | täheldab huviga, et paljud naised valivad tegutsemise füüsilisest isikust ettevõtjana, kuna see on ainus viis, kuidas nad saavad ühildada töö ja pereelu; märgib siiski, et paljudes liikmesriikides ei ole füüsilisest isikust ettevõtjatele ette nähtud sotsiaalkaitse ja hüvitised samad, mis teistele töötajatele; |
| --- | --- |

31.

täheldab huviga, et paljud naised valivad tegutsemise füüsilisest isikust ettevõtjana, kuna see on ainus viis, kuidas nad saavad ühildada töö ja pereelu; märgib siiski, et paljudes liikmesriikides ei ole füüsilisest isikust ettevõtjatele ette nähtud sotsiaalkaitse ja hüvitised samad, mis teistele töötajatele;

Soovitused

| 32. | kordab oma üleskutset liikmesriikidele rakendada ja jõustada uuestisõnastatud direktiivi 2006/54/EÜ järjepidevalt, julgustada sotsiaalpartnereid (ametiühinguid ja tööandjaid) ning vabaühendusi võtma võrdse kohtlemise edendamisest aktiivsemalt osa, sealhulgas sooliste palgaerinevustega võitlemise tegevuskavade abil, mis sisaldaksid konkreetseid meetmeid ja väljundite seiret ettevõtja, sektori, riigi ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

32.

kordab oma üleskutset liikmesriikidele rakendada ja jõustada uuestisõnastatud direktiivi 2006/54/EÜ järjepidevalt, julgustada sotsiaalpartnereid (ametiühinguid ja tööandjaid) ning vabaühendusi võtma võrdse kohtlemise edendamisest aktiivsemalt osa, sealhulgas sooliste palgaerinevustega võitlemise tegevuskavade abil, mis sisaldaksid konkreetseid meetmeid ja väljundite seiret ettevõtja, sektori, riigi ja ELi tasandil;

| 33. | kutsub komisjoni üles muutma, lähtuvalt komisjoni aruandest uuestisõnastatud direktiivi kohaldamise kohta ja käesolevast resolutsioonist, vaatama läbi uuestisõnastatud direktiivi 2006/54/EÜ, nagu parlament on juba nõudnud eelkõige oma 24. mai 2012. aasta resolutsioonis, mis sisaldab konkreetseid ja selgeid soovitusi; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles muutma, lähtuvalt komisjoni aruandest uuestisõnastatud direktiivi kohaldamise kohta ja käesolevast resolutsioonist, vaatama läbi uuestisõnastatud direktiivi 2006/54/EÜ, nagu parlament on juba nõudnud eelkõige oma 24. mai 2012. aasta resolutsioonis, mis sisaldab konkreetseid ja selgeid soovitusi;

| 34. | toonitab asjaolu, et sooneutraalsed töökohtade klassifitseerimise ja hindamise süsteemid ning palkade läbipaistvus on võrdse kohtlemise edendamisel asendamatud meetmed; kutsub komisjoni seoses sellega üles lisama kõnealuseid meetmeid oma ettepanekusse uue direktiivi kohta, mis asendaks uuestisõnastatud direktiivi; juhib tähelepanu, et töötajate vaba liikumise kui Euroopa põhivabadusega on kooskõlas ainult ühtlustatud lähenemisviis; |
| --- | --- |

34.

toonitab asjaolu, et sooneutraalsed töökohtade klassifitseerimise ja hindamise süsteemid ning palkade läbipaistvus on võrdse kohtlemise edendamisel asendamatud meetmed; kutsub komisjoni seoses sellega üles lisama kõnealuseid meetmeid oma ettepanekusse uue direktiivi kohta, mis asendaks uuestisõnastatud direktiivi; juhib tähelepanu, et töötajate vaba liikumise kui Euroopa põhivabadusega on kooskõlas ainult ühtlustatud lähenemisviis;

| 35. | juhib tähelepanu vajadusele leida sooliselt kallutamata töökohtade hindamise meetod, mis võimaldaks võrrelda töökohti nende ulatuse ja keerukuse alusel, et määrata kindlaks ühe töökoha positsioon teise suhtes antud sektoris või organisatsioonis, sõltumata sellest, kas kõnealusel töökohal töötab naine või mees; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu vajadusele leida sooliselt kallutamata töökohtade hindamise meetod, mis võimaldaks võrrelda töökohti nende ulatuse ja keerukuse alusel, et määrata kindlaks ühe töökoha positsioon teise suhtes antud sektoris või organisatsioonis, sõltumata sellest, kas kõnealusel töökohal töötab naine või mees;

| 36. | kutsub üles tagama soolist tasakaalu ettevõtete juhtorganites; |
| --- | --- |

36.

kutsub üles tagama soolist tasakaalu ettevõtete juhtorganites;

| 37. | palub, et komisjon lisaks uude direktiivi kohustuslikud palgaauditid ELi liikmesriikide börsil noteeritud ettevõtete jaoks, välja arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd), et juhtida tähelepanu soolisele palgalõhele, ning töötaks välja ELi tasandil sanktsioonid, mis ei võimaldaks neil ettevõtetel, kes ei täida kohustusi soolise võrdõiguslikkuse osas, osaleda ELi eelarvest rahastatavate kaupade ja teenuste avalikes hangetes; kutsub liikmesriike üles tegema riiklikest toetustest rahastatavate ettevõtetega sama |
| --- | --- |

37.

palub, et komisjon lisaks uude direktiivi kohustuslikud palgaauditid ELi liikmesriikide börsil noteeritud ettevõtete jaoks, välja arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd), et juhtida tähelepanu soolisele palgalõhele, ning töötaks välja ELi tasandil sanktsioonid, mis ei võimaldaks neil ettevõtetel, kes ei täida kohustusi soolise võrdõiguslikkuse osas, osaleda ELi eelarvest rahastatavate kaupade ja teenuste avalikes hangetes; kutsub liikmesriike üles tegema riiklikest toetustest rahastatavate ettevõtetega sama

| 38. | kutsub liikmesriike üles olema eeskujuks ja võitlema naiste ebavõrdse palga vastu valitsuses, riiklikes institutsioonides ja avalikes ettevõtetes üldiselt; |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike üles olema eeskujuks ja võitlema naiste ebavõrdse palga vastu valitsuses, riiklikes institutsioonides ja avalikes ettevõtetes üldiselt;

| 39. | palub, et komisjon võtaks kasutusele ühised standardid ja kontrollid, et tagada riiklike võrdõiguslikkust edendavate asutuste sõltumatus ja tõhusus; |
| --- | --- |

39.

palub, et komisjon võtaks kasutusele ühised standardid ja kontrollid, et tagada riiklike võrdõiguslikkust edendavate asutuste sõltumatus ja tõhusus;

| 40. | kutsub liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada ebavõrdse kohtlemise ja diskrimineerimise, eelkõige mitmekordse diskrimineerimise ohvritele õigus proportsionaalsele hüvitamisele kooskõlas kehtivate õigusnormidega; |
| --- | --- |

40.

kutsub liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada ebavõrdse kohtlemise ja diskrimineerimise, eelkõige mitmekordse diskrimineerimise ohvritele õigus proportsionaalsele hüvitamisele kooskõlas kehtivate õigusnormidega;

| 41. | palub liikmesriikidel võtta meetmeid, et pöörata ümber tõendamiskoormis ning tagada, et alati oleks tööandja kohustus tõestada, et võimalikud erinevused kohtlemises ei ole viinud diskrimineerimiseni; |
| --- | --- |

41.

palub liikmesriikidel võtta meetmeid, et pöörata ümber tõendamiskoormis ning tagada, et alati oleks tööandja kohustus tõestada, et võimalikud erinevused kohtlemises ei ole viinud diskrimineerimiseni;

| 42. | rõhutab, et riiklikul ja ELi tasandil tuleb suurendada jõupingutusi, et võidelda püsivate stereotüüpide vastu, korraldades kõikidele ühiskonna tasanditele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, kaasata rohkem meediat, töötada välja strateegiad, et julgustada naisi valima karjääri ja erialasid valdkondades, kus naised on vähem esindatud, ning käsitleda sooküsimusi hariduses ja kutseõppes; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et riiklikul ja ELi tasandil tuleb suurendada jõupingutusi, et võidelda püsivate stereotüüpide vastu, korraldades kõikidele ühiskonna tasanditele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, kaasata rohkem meediat, töötada välja strateegiad, et julgustada naisi valima karjääri ja erialasid valdkondades, kus naised on vähem esindatud, ning käsitleda sooküsimusi hariduses ja kutseõppes;

| 43. | toonitab asjaolu, et naiste olukorda tööturul parandaks tõeliselt ainult võrdõiguslikkuse põhimõtte tõhus rakendamine ning et selleks on vaja erinevate Euroopa, riigi, sektori ja organisatsiooni tasandi osapoolte tõelist poliitilist tahet ning strateegilist koostööd; palub seepärast komisjonil koostada võrdluspunktide, eesmärkide ja ajakavaga aktiivne strateegia, et vähendada ebavõrdsuse ilminguid tööhõives ja tööpuuduse valdkonnas, nii nagu on tehtud edukalt teistes valdkondades, näiteks vähendades ELis liiklusõnnetuste arvu; |
| --- | --- |

43.

toonitab asjaolu, et naiste olukorda tööturul parandaks tõeliselt ainult võrdõiguslikkuse põhimõtte tõhus rakendamine ning et selleks on vaja erinevate Euroopa, riigi, sektori ja organisatsiooni tasandi osapoolte tõelist poliitilist tahet ning strateegilist koostööd; palub seepärast komisjonil koostada võrdluspunktide, eesmärkide ja ajakavaga aktiivne strateegia, et vähendada ebavõrdsuse ilminguid tööhõives ja tööpuuduse valdkonnas, nii nagu on tehtud edukalt teistes valdkondades, näiteks vähendades ELis liiklusõnnetuste arvu;

| 44. | kutsub liikmesriike üles kohaldama aktiivselt sooteadlikku eelarvestamist, et edendada naiste olukorra parandamist tööturul; palub, et komisjon edendaks parimate tavade vahetamist sooteadliku eelarvestamise valdkonnas; |
| --- | --- |

44.

kutsub liikmesriike üles kohaldama aktiivselt sooteadlikku eelarvestamist, et edendada naiste olukorra parandamist tööturul; palub, et komisjon edendaks parimate tavade vahetamist sooteadliku eelarvestamise valdkonnas;

| 45. | rõhutab, kui oluline on võtta positiivseid meetmeid, et kindlustada naiste osalemist poliitiliste ja majandusotsuste langetamises; juhib tähelepanu asjaolule, et kohustuslikud kvoodid on osutunud üheks parimaks viisiks selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, kui oluline on võtta positiivseid meetmeid, et kindlustada naiste osalemist poliitiliste ja majandusotsuste langetamises; juhib tähelepanu asjaolule, et kohustuslikud kvoodid on osutunud üheks parimaks viisiks selle eesmärgi saavutamiseks;

| 46. | juhib tähelepanu asjaolule, et positiivseid meetmeid on vaja ka selleks, et motiveerida alaesindatud sugupoolt valima teatud erialasid, kus on ilmne horisontaalne sooline segregatsioon; |
| --- | --- |

46.

juhib tähelepanu asjaolule, et positiivseid meetmeid on vaja ka selleks, et motiveerida alaesindatud sugupoolt valima teatud erialasid, kus on ilmne horisontaalne sooline segregatsioon;

| 47. | kutsub komisjoni üles uurima pensionilõhet tekitavaid tegureid ning hindama vajadust selle lõhe vähendamise konkreetsete meetmete järele ELi ja riigi tasandil, sealhulgas nii seadusandlike kui ka mitteseadusandlike meetmete vahendite osas; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles uurima pensionilõhet tekitavaid tegureid ning hindama vajadust selle lõhe vähendamise konkreetsete meetmete järele ELi ja riigi tasandil, sealhulgas nii seadusandlike kui ka mitteseadusandlike meetmete vahendite osas;

| 48. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid, et vähendada soolist pensionilõhet, mis on soolise palgalõhe otsene tagajärg, ning hindama uue pensionisüsteemi mõju eri kategooria naistele, pöörates erilist tähelepanu osaajaga töö lepingutele ning ebatüüpilistele töösuhetele; |
| --- | --- |

48.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid, et vähendada soolist pensionilõhet, mis on soolise palgalõhe otsene tagajärg, ning hindama uue pensionisüsteemi mõju eri kategooria naistele, pöörates erilist tähelepanu osaajaga töö lepingutele ning ebatüüpilistele töösuhetele;

| 49. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema soolise palgalõhe vastu kõikide Euroopa poliitikameetmete ja riikide programmide, eelkõige vaesuse vastu võitlemise programmide abil; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema soolise palgalõhe vastu kõikide Euroopa poliitikameetmete ja riikide programmide, eelkõige vaesuse vastu võitlemise programmide abil;

| 50. | palub, et komisjon viiks läbi uuringu, milles võrreldaks töötavate emade, koduste emade ja lasteta naiste olukorda, et saada suuremat selgust iga vastava rühma positsioonist tööturul, vaadeldes eelkõige tööhõive taset, töötasu ja pensionilõhet ning karjääri arengut; |
| --- | --- |

50.

palub, et komisjon viiks läbi uuringu, milles võrreldaks töötavate emade, koduste emade ja lasteta naiste olukorda, et saada suuremat selgust iga vastava rühma positsioonist tööturul, vaadeldes eelkõige tööhõive taset, töötasu ja pensionilõhet ning karjääri arengut;

| 51. | rõhutab, et on vaja usaldusväärseid, võrreldavaid ja kättesaadavaid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid näitajaid, samuti soopõhist statistikat, et tagad direktiivi rakendamine ja järelmeetmed, ning tuletab sellega seoses meelde Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi rolli; palub, et liikmesriigid esitaksid Eurostatile igal aastal kvaliteetsed statistilised andmed soolise palgalõhe kohta, et oleks võimalik hinnata arenguid kogu ELis; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et on vaja usaldusväärseid, võrreldavaid ja kättesaadavaid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid näitajaid, samuti soopõhist statistikat, et tagad direktiivi rakendamine ja järelmeetmed, ning tuletab sellega seoses meelde Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi rolli; palub, et liikmesriigid esitaksid Eurostatile igal aastal kvaliteetsed statistilised andmed soolise palgalõhe kohta, et oleks võimalik hinnata arenguid kogu ELis;

| 52. | palub, et komisjon viiks läbi uuringu selle kohta, kuidas mõjutab soo korrigeerimise ametliku tunnistamise korra olemasolu või selle puudumine transsooliste inimeste olukorda tööturul, eelkõige nende juurdepääsu tööhõivele, palgataset, karjääri arengut ja pensione; |
| --- | --- |

52.

palub, et komisjon viiks läbi uuringu selle kohta, kuidas mõjutab soo korrigeerimise ametliku tunnistamise korra olemasolu või selle puudumine transsooliste inimeste olukorda tööturul, eelkõige nende juurdepääsu tööhõivele, palgataset, karjääri arengut ja pensione;

| 53. | juhib tähelepanu asjaolule, et riigipõhise soovituste hulka Euroopa poolaasta raames peaks kuuluma ka eesmärgid vähendada soolist palgalõhet ja pensionilõhet, diskrimineerimist ja vanemate naiste vaesusriski, samuti rakendada tõhusalt võrdse kohtlemise põhimõtet; |
| --- | --- |

53.

juhib tähelepanu asjaolule, et riigipõhise soovituste hulka Euroopa poolaasta raames peaks kuuluma ka eesmärgid vähendada soolist palgalõhet ja pensionilõhet, diskrimineerimist ja vanemate naiste vaesusriski, samuti rakendada tõhusalt võrdse kohtlemise põhimõtet;

| 54. | palub komisjonil tutvuda hoolikalt naiste tööhõive olukorraga kolmandas sektoris, sotsiaalmajanduses ja koostööpõhises majanduses, ning esildada võimalikult kiiresti strateegia naiste töökohtade ja olukorra edendamiseks ja kaitsmiseks nendes sektorites; |
| --- | --- |

54.

palub komisjonil tutvuda hoolikalt naiste tööhõive olukorraga kolmandas sektoris, sotsiaalmajanduses ja koostööpõhises majanduses, ning esildada võimalikult kiiresti strateegia naiste töökohtade ja olukorra edendamiseks ja kaitsmiseks nendes sektorites;

| 55. | kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et võidelda deklareerimata töö ning ebakindlate töökohtade vastu; juhib tähelepanu sellele, et suures osas teevad deklareerimata tööd naised, mis mõjutab negatiivselt nende sissetulekut, sotsiaalkindlustuskaitset ja sellega kaetust ning ELi SKP taset; rõhutab, et eelkõige tuleb käsitleda peamiselt naiste tehtavat kodust tööd, kuna see on mitteametlik, seda tehakse üksinda ja oma olemuse tõttu ei torka see silma, mistõttu tuleb töötada välja spetsiaalsed meetmed selle probleemi tõhusaks lahendamiseks; lisaks mõistab hukka ebatüüpiliste töölepingute, sealhulgas tööajata lepingute kuritarvitamise, millega välditakse tööhõive ja sotsiaalkaitsega seotud kohustuste täitmist; avaldab kahetsust asjaolu üle, et on suurenenud nende naiste hulk, kes elavad palgavaesuses; |
| --- | --- |

55.

kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et võidelda deklareerimata töö ning ebakindlate töökohtade vastu; juhib tähelepanu sellele, et suures osas teevad deklareerimata tööd naised, mis mõjutab negatiivselt nende sissetulekut, sotsiaalkindlustuskaitset ja sellega kaetust ning ELi SKP taset; rõhutab, et eelkõige tuleb käsitleda peamiselt naiste tehtavat kodust tööd, kuna see on mitteametlik, seda tehakse üksinda ja oma olemuse tõttu ei torka see silma, mistõttu tuleb töötada välja spetsiaalsed meetmed selle probleemi tõhusaks lahendamiseks; lisaks mõistab hukka ebatüüpiliste töölepingute, sealhulgas tööajata lepingute kuritarvitamise, millega välditakse tööhõive ja sotsiaalkaitsega seotud kohustuste täitmist; avaldab kahetsust asjaolu üle, et on suurenenud nende naiste hulk, kes elavad palgavaesuses;

| 56. | rõhutab, et komisjon peaks esitama meetmeid, millega: a) vähendada soolist palgalõhet, b) suurendada naiste majanduslikku sõltumatust, c) parandada naiste tööturule pääsu ja karjäärivõimalusi, d) oluliselt suurendada võrdõiguslikkust otsuste tegemisel ning e) kaotada sooga seotud diskrimineerivad struktuurid ja tavad; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et komisjon peaks esitama meetmeid, millega: a) vähendada soolist palgalõhet, b) suurendada naiste majanduslikku sõltumatust, c) parandada naiste tööturule pääsu ja karjäärivõimalusi, d) oluliselt suurendada võrdõiguslikkust otsuste tegemisel ning e) kaotada sooga seotud diskrimineerivad struktuurid ja tavad;

o

o o

| 57. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

57.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0375.

(3)  ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 75.

(4)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Employment_statistics

(5)  Direktiivi 2006/54/EÜ artikkel 3 ja ELi toimimise lepingu artikli 157 lõige 4.

(6)  Euroopa lisaväärtuse hinnang teemal „Meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamine“, Euroopa Parlament, 2013.

(7)  Vastavalt komisjoni aruandele uuestisõnastatud direktiivi kohaldamise kohta (COM(2013)0861).

---

Kolmapäev, 14. oktoober 2015

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/67 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/67

---

P8_TA(2015)0359

Teel uue rahvusvahelise kliimakokkuleppe poole Pariisis

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta resolutsioon eesmärgi kohta sõlmida Pariisis uus rahvusvaheline kliimakokkulepe (2015/2112(INI))

(2017/C 349/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi (COP 15) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 5. konverentsi (CMP 5), mis peeti Taanis Kopenhaagenis 7.–18. detsembril 2009. aastal, ning Kopenhaageni kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi (COP 15) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 5. konverentsi (CMP 5), mis peeti Taanis Kopenhaagenis 7.–18. detsembril 2009. aastal, ning Kopenhaageni kokkulepet,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 16. konverentsi (COP 16) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 6. konverentsi (CMP 6), mis peeti Mehhikos Cancúnis 29. novembrist10. detsembrini 2010. aastal, ning Cancúni kokkuleppeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 16. konverentsi (COP 16) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 6. konverentsi (CMP 6), mis peeti Mehhikos Cancúnis 29. novembrist10. detsembrini 2010. aastal, ning Cancúni kokkuleppeid,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 17. konverentsi (COP 17) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 7. konverentsi (CMP 7), mis peeti Lõuna-Aafrikas Durbanis 28. novembrist9. detsembrini 2011. aastal, ning eriti Durbani tõhustatud meetmete platvormiga seotud otsuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 17. konverentsi (COP 17) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 7. konverentsi (CMP 7), mis peeti Lõuna-Aafrikas Durbanis 28. novembrist9. detsembrini 2011. aastal, ning eriti Durbani tõhustatud meetmete platvormiga seotud otsuseid,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 18. konverentsi (COP 18) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 8. konverentsi (CMP 8), mis peeti Kataris Dohas 26. novembrist8. detsembrini 2012. aastal, ning Doha kliimavärava kokkuleppe vastuvõtmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 18. konverentsi (COP 18) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 8. konverentsi (CMP 8), mis peeti Kataris Dohas 26. novembrist8. detsembrini 2012. aastal, ning Doha kliimavärava kokkuleppe vastuvõtmist,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 19. konverentsi (COP 19) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 9. konverentsi (CMP 9), mis peeti Poolas Varssavis 11.–23. novembril 2013. aastal, ning kahju ja kahjustusi käsitleva Varssavi rahvusvahelise mehhanismi loomist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 19. konverentsi (COP 19) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 9. konverentsi (CMP 9), mis peeti Poolas Varssavis 11.–23. novembril 2013. aastal, ning kahju ja kahjustusi käsitleva Varssavi rahvusvahelise mehhanismi loomist,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 20. konverentsi (COP 20) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 10. konverentsi (CMP 10), mis peeti Peruus Limas 1.–12. detsembril 2014. aastal, ning Lima üleskutset kliimameetmete võtmiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 20. konverentsi (COP 20) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 10. konverentsi (CMP 10), mis peeti Peruus Limas 1.–12. detsembril 2014. aastal, ning Lima üleskutset kliimameetmete võtmiseks,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsi (COP 21) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP 11), mis peetakse Prantsusmaal Pariisis 30. novembrist11. detsembrini 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsi (COP 21) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP 11), mis peetakse Prantsusmaal Pariisis 30. novembrist11. detsembrini 2015. aastal,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15) (1), 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP 15) tulemuste kohta (2), 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Cancúnis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 16) kohta (3), 16. novembri 2011. aasta resolutsiooni Durbanis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 17) kohta (4), 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Kataris Dohas toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 18) kohta (5), 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Poolas Varssavis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 19) kohta (6) ja 26. novembri 2014. aasta resolutsiooni Peruus Limas toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 20) kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15) (1), 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP 15) tulemuste kohta (2), 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Cancúnis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 16) kohta (3), 16. novembri 2011. aasta resolutsiooni Durbanis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 17) kohta (4), 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Kataris Dohas toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 18) kohta (5), 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Poolas Varssavis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 19) kohta (6) ja 26. novembri 2014. aasta resolutsiooni Peruus Limas toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 20) kohta (7),

| — | võttes arvesse 2008. aasta detsembris vastu võetud ELi kliima- ja energiapaketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aasta detsembris vastu võetud ELi kliima- ja energiapaketti,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2013. aasta rohelist raamatut „Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030“ (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2013. aasta rohelist raamatut „Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030“ (COM(2013)0169),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (8),

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks“ (9), 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava“ (10) ja 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks“ (9), 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava“ (10) ja 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2015. aasta teatist „Pariisi protokoll – tegevuskava kliimamuutuste vastaseks võitluseks pärast aastat 2020“ (COM(2015)0081), mis on osa energialiidu paketist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2015. aasta teatist „Pariisi protokoll – tegevuskava kliimamuutuste vastaseks võitluseks pärast aastat 2020“ (COM(2015)0081), mis on osa energialiidu paketist,

| — | võttes arvesse 2013. aasta aprillis avaldatud dokumenti „Kliimamuutustega kohanemist käsitlev ELi strateegia“ ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta aprillis avaldatud dokumenti „Kliimamuutustega kohanemist käsitlev ELi strateegia“ ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2014. aasta novembri kokkuvõtlikku aruannet „Aruanne heitkoguste erinevuse kohta 2014. aastal“ ja UNEPi 2014. aasta kohanemiserinevuste aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2014. aasta novembri kokkuvõtlikku aruannet „Aruanne heitkoguste erinevuse kohta 2014. aastal“ ja UNEPi 2014. aasta kohanemiserinevuste aruannet,

| — | võttes arvesse 7.–8. juunil 2015. aastal Saksamaal Elmau lossis G7 tippkohtumisel vastu võetud juhtide deklaratsiooni „Think ahead. Act together“ („Strateegiline mõtlemine, ühine tegutsemine“), kus kinnitati kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 40–70 %, võrreldes 2010. aastaga, kusjuures on vaja, et vähendamine läheneks pigem 70 %-le kui 40 %-le; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7.–8. juunil 2015. aastal Saksamaal Elmau lossis G7 tippkohtumisel vastu võetud juhtide deklaratsiooni „Think ahead. Act together“ („Strateegiline mõtlemine, ühine tegutsemine“), kus kinnitati kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 40–70 %, võrreldes 2010. aastaga, kusjuures on vaja, et vähendamine läheneks pigem 70 %-le kui 40 %-le;

| — | võttes arvesse Maailmapanga aruandeid „Turn Down the Heat: Why a 4 oC Warmer World Must be Avoided“ („Keerake küte maha: miks tuleb vältida 4 oC võrra soojemat maailma“), „Turn Down the Heat: Climate Extremes, Regional Impacts, and the Case for Resilience“ („Keerake küte maha: äärmuslikud kliimanähtused, piirkondlik mõju ja vastupanuvõime küsimus“) ning „Climate Smart Development: Adding up the Benefits of Climate Action („Kliimamuutust arvestav areng: kliimameetmete kasu kokkuarvestamine“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga aruandeid „Turn Down the Heat: Why a 4 oC Warmer World Must be Avoided“ („Keerake küte maha: miks tuleb vältida 4 oC võrra soojemat maailma“), „Turn Down the Heat: Climate Extremes, Regional Impacts, and the Case for Resilience“ („Keerake küte maha: äärmuslikud kliimanähtused, piirkondlik mõju ja vastupanuvõime küsimus“) ning „Climate Smart Development: Adding up the Benefits of Climate Action („Kliimamuutust arvestav areng: kliimameetmete kasu kokkuarvestamine“),

| — | võttes arvesse ülemaailmse majandus- ja kliimakomisjoni aruannet „Better Growth, Better Climate: The New Climate Economy Report“ („Parem majanduskasv, parem kliima: uus kliimamajanduse aruanne“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmse majandus- ja kliimakomisjoni aruannet „Better Growth, Better Climate: The New Climate Economy Report“ („Parem majanduskasv, parem kliima: uus kliimamajanduse aruanne“),

| — | võttes arvesse entsüklikat Laudato Si', |
| --- | --- |

—

võttes arvesse entsüklikat Laudato Si',

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) viiendat hindamisaruannet ja selle kokkuvõtvat aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) viiendat hindamisaruannet ja selle kokkuvõtvat aruannet,

| — | võttes arvesse ELi ja selle liikmesriikide kavatsetavaid riiklikult kindlaks määratud panuseid, mille Läti ja Euroopa Komisjon esitasid 6. märtsil 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja selle liikmesriikide kavatsetavaid riiklikult kindlaks määratud panuseid, mille Läti ja Euroopa Komisjon esitasid 6. märtsil 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile,

| — | võttes arvesse septembris 2014 ÜRO kliimatippkohtumisel esitatud New Yorgi deklaratsiooni metsade kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse septembris 2014 ÜRO kliimatippkohtumisel esitatud New Yorgi deklaratsiooni metsade kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, milles käsitletakse toimetulekut metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate probleemidega, et võidelda kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu (COM(2008)0645), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, milles käsitletakse toimetulekut metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate probleemidega, et võidelda kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu (COM(2008)0645),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. oktoobri 2014. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. oktoobri 2014. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, väliskomisjoni, arengukomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A8-0275/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, väliskomisjoni, arengukomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A8-0275/2015),

| A. | arvestades, et kliimamuutused on tõsine ja potentsiaalselt pöördumatu oht inimühiskonnale ja biosfäärile ning seetõttu tuleb kõigil osalistel selle probleemiga tegeleda rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kliimamuutused on tõsine ja potentsiaalselt pöördumatu oht inimühiskonnale ja biosfäärile ning seetõttu tuleb kõigil osalistel selle probleemiga tegeleda rahvusvahelisel tasandil;

| B. | arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2014. aasta viiendas hindamisaruandes esitatud teaduslike tõendite kohaselt on kliima soojenemine üheselt selge; kliimamuutused toimuvad ja inimtegevus on alates 20. sajandi keskpaigast täheldatud soojenemise peamine põhjus; kliimamuutuste laialdane ja oluline mõju on juba ilmne kõigis maailmajagudes ja ookeanides nii looduslikes kui ka inimese loodud süsteemides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2014. aasta viiendas hindamisaruandes esitatud teaduslike tõendite kohaselt on kliima soojenemine üheselt selge; kliimamuutused toimuvad ja inimtegevus on alates 20. sajandi keskpaigast täheldatud soojenemise peamine põhjus; kliimamuutuste laialdane ja oluline mõju on juba ilmne kõigis maailmajagudes ja ookeanides nii looduslikes kui ka inimese loodud süsteemides;

| C. | arvestades, et aastatel 1990–2013 vähendas EL Kyoto protokolli raames oma heitkoguseid 19 %, samas kui ELi SKP suurenes rohkem kui 45 %; arvestades, et ülemaailmsed heitkogused suurenesid aastatel 1990–2013 rohkem kui 50 %; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et aastatel 1990–2013 vähendas EL Kyoto protokolli raames oma heitkoguseid 19 %, samas kui ELi SKP suurenes rohkem kui 45 %; arvestades, et ülemaailmsed heitkogused suurenesid aastatel 1990–2013 rohkem kui 50 %;

| D. | arvestades, et USA riikliku ookeanide ja atmosfääri uurimisasutuse NOAA (National Oceanic & Atmospheric Administration) hiljutiste mõõtmistulemuste kohaselt ületas süsinikdioksiidi ülemaailmne keskmine kontsentratsioon atmosfääris 2015. aasta märtsis esimest korda alates mõõtmiste algusest 400 osakest miljoni kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et USA riikliku ookeanide ja atmosfääri uurimisasutuse NOAA (National Oceanic & Atmospheric Administration) hiljutiste mõõtmistulemuste kohaselt ületas süsinikdioksiidi ülemaailmne keskmine kontsentratsioon atmosfääris 2015. aasta märtsis esimest korda alates mõõtmiste algusest 400 osakest miljoni kohta;

| E. | arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) hiljutises kohanemiserinevuste aruandes juhitakse tähelepanu tegevusetusest tulenevatele tohututele kuludele ja sellele, et kliimamuutustega kohanemise kulu arengumaades on 2050. aastaks tõenäoliselt kaks kuni kolm korda suurem kui varem prognoositud 70–100 miljardit USA dollarit, mis tekitab pärast 2020. aastat märkimisväärse lünga kohanemise rahastamises, kui selleks ei eraldata uusi ja täiendavaid vahendeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) hiljutises kohanemiserinevuste aruandes juhitakse tähelepanu tegevusetusest tulenevatele tohututele kuludele ja sellele, et kliimamuutustega kohanemise kulu arengumaades on 2050. aastaks tõenäoliselt kaks kuni kolm korda suurem kui varem prognoositud 70–100 miljardit USA dollarit, mis tekitab pärast 2020. aastat märkimisväärse lünga kohanemise rahastamises, kui selleks ei eraldata uusi ja täiendavaid vahendeid;

| F. | arvestades, et kliimaga seotud rahastamisprobleeme ei saa lahutada ülemaailmse säästva arengu rahastamise üldistest probleemidest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kliimaga seotud rahastamisprobleeme ei saa lahutada ülemaailmse säästva arengu rahastamise üldistest probleemidest;

| G. | arvestades, et kliimamuutus võib suurendada konkurentsi ressursside pärast, nagu toit, vesi ja rohumaad, ning võib mitte väga kauges tulevikus kujuneda suurimaks rahvastiku ümberasumise põhjuseks nii riikide piires kui ka üle riigipiiride, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kliimamuutus võib suurendada konkurentsi ressursside pärast, nagu toit, vesi ja rohumaad, ning võib mitte väga kauges tulevikus kujuneda suurimaks rahvastiku ümberasumise põhjuseks nii riikide piires kui ka üle riigipiiride,

| H. | arvestades, et 2012. aasta detsembris toimunud Doha kliimamuutuste konverentsil võtsid osalised vastu Kyoto protokolli muudatuse, millega kehtestatakse protokolli teine kohustusperiood, mis algab 1. jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2020 ja kuhu kuuluvad seaduslikult siduvad heitkoguste vähendamise kohustused, uue gaasi (lämmastiktrifluoriid) lisamine, kohustuste ulatuse mehhanismi loomine, mis näeb ette lihtsustatud menetluse, mis võimaldab osalisel oma kohustust kohandada, suurendades kohustusperioodi ajal selle ulatust, ning säte, mis automaatselt kohandab osalise eesmärki, et tema heitkoguse suurenemine vahemikul 2013–2020 ei ületaks tema aastate 2008–2010 keskmist heitkogust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2012. aasta detsembris toimunud Doha kliimamuutuste konverentsil võtsid osalised vastu Kyoto protokolli muudatuse, millega kehtestatakse protokolli teine kohustusperiood, mis algab 1. jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2020 ja kuhu kuuluvad seaduslikult siduvad heitkoguste vähendamise kohustused, uue gaasi (lämmastiktrifluoriid) lisamine, kohustuste ulatuse mehhanismi loomine, mis näeb ette lihtsustatud menetluse, mis võimaldab osalisel oma kohustust kohandada, suurendades kohustusperioodi ajal selle ulatust, ning säte, mis automaatselt kohandab osalise eesmärki, et tema heitkoguse suurenemine vahemikul 2013–2020 ei ületaks tema aastate 2008–2010 keskmist heitkogust;

| I. | arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised otsustasid COP 18 konverentsil (otsus 23/CP.18) võtta vastu soolise tasakaalu eesmärgi vastavalt konventsioonile ja Kyoto protokollile loodud asutustes, et parandada naiste osalust ja luua tõhusam kliimamuutusepoliitika, kus käsitletakse võrdselt naiste ja meeste vajadusi ning jälgitakse edusamme soolise tasakaalu saavutamisel, edendades sootundlikku kliimapoliitikat; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised otsustasid COP 18 konverentsil (otsus 23/CP.18) võtta vastu soolise tasakaalu eesmärgi vastavalt konventsioonile ja Kyoto protokollile loodud asutustes, et parandada naiste osalust ja luua tõhusam kliimamuutusepoliitika, kus käsitletakse võrdselt naiste ja meeste vajadusi ning jälgitakse edusamme soolise tasakaalu saavutamisel, edendades sootundlikku kliimapoliitikat;

| J. | arvestades, et ülemaailmse kliima soojenemise leevendamise püüded ei tohiks takistada majanduskasvu taotlemist, vaid vastupidi, neis tuleks näha uue säästva majanduskasvu ning tööhõive tõukejõudu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ülemaailmse kliima soojenemise leevendamise püüded ei tohiks takistada majanduskasvu taotlemist, vaid vastupidi, neis tuleks näha uue säästva majanduskasvu ning tööhõive tõukejõudu;

| K. | arvestades, et EL on siiani olnud ülemaailmsete kliimasoojenemise leevendamise püüdluste juhtrollis ja säilitab selle positsiooni Pariisis 2015. aastal sõlmida kavatsetava uue rahvusvahelise kliimakokkuleppe eel; nõuab, et teised suured heitetekitajad tema püüdlustest eeskuju võtaksid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL on siiani olnud ülemaailmsete kliimasoojenemise leevendamise püüdluste juhtrollis ja säilitab selle positsiooni Pariisis 2015. aastal sõlmida kavatsetava uue rahvusvahelise kliimakokkuleppe eel; nõuab, et teised suured heitetekitajad tema püüdlustest eeskuju võtaksid;

Vajadus ülemaailmsel tasandil kiiresti tegutseda

| 1. | tunnistab kliimamuutustest tingitud ohtude erakordset ulatust ja tõsidust ning on sügavalt mures, et maailm jääb tugevasti maha kavast hoida globaalne soojenemine alla 2 oC võrreldes tööstuseelse ajastu temperatuuriga; kutsub valitsusi üles võtma viivitamata siduvaid ja konkreetseid meetmeid kliimamuutuste vastu ja ulatusliku ning seaduslikult siduva ülemaailmse kokkuleppe saavutamiseks 2015. aastal Pariisis, et see eesmärk täita; |
| --- | --- |

1.

tunnistab kliimamuutustest tingitud ohtude erakordset ulatust ja tõsidust ning on sügavalt mures, et maailm jääb tugevasti maha kavast hoida globaalne soojenemine alla 2 oC võrreldes tööstuseelse ajastu temperatuuriga; kutsub valitsusi üles võtma viivitamata siduvaid ja konkreetseid meetmeid kliimamuutuste vastu ja ulatusliku ning seaduslikult siduva ülemaailmse kokkuleppe saavutamiseks 2015. aastal Pariisis, et see eesmärk täita;

| 2. | märgib, et vastavalt IPCC viienda hindamisaruande järeldustele on pärast 2011. aastat kasutada olev süsinikdioksiidi eelarve 1 010 gigatonni CO2, mis peaks veel võimaldama hoida ülemaailmse keskmise temperatuuri tõusu alla 2 oC võrreldes tööstuseelse ajastu temperatuuriga; rõhutab, et kõik riigid peavad andma oma panuse ning et tegevusega viivitamine suurendab kulusid ja vähendab valikuvõimalusi; rõhutab ülemaailmse majandus- ja kliimakomisjoni aruande „Parem majanduskasv, parem kliima“ järeldust, et kõigil riikidel, sõltumata nende sissetulekute tasemest, on võimalik saavutada püsivat majanduskasvu, vähendades samal ajal suuri kliimamuutusega seotud ohtusid; soovitab, et lepingute ja konventsioonidega tuleks püüda kaasata ELiga ühinemisläbirääkimisi pidavad riigid ELi kliimaprogrammidesse; |
| --- | --- |

2.

märgib, et vastavalt IPCC viienda hindamisaruande järeldustele on pärast 2011. aastat kasutada olev süsinikdioksiidi eelarve 1 010 gigatonni CO2, mis peaks veel võimaldama hoida ülemaailmse keskmise temperatuuri tõusu alla 2 oC võrreldes tööstuseelse ajastu temperatuuriga; rõhutab, et kõik riigid peavad andma oma panuse ning et tegevusega viivitamine suurendab kulusid ja vähendab valikuvõimalusi; rõhutab ülemaailmse majandus- ja kliimakomisjoni aruande „Parem majanduskasv, parem kliima“ järeldust, et kõigil riikidel, sõltumata nende sissetulekute tasemest, on võimalik saavutada püsivat majanduskasvu, vähendades samal ajal suuri kliimamuutusega seotud ohtusid; soovitab, et lepingute ja konventsioonidega tuleks püüda kaasata ELiga ühinemisläbirääkimisi pidavad riigid ELi kliimaprogrammidesse;

| 3. | tuletab meelde, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramine 2 oC-ga ei taga märkimisväärse kahjuliku kliimamõju vältimist; palub osaliste konverentsil hinnata, kas oleks võimalik piirata ülemaailmse temperatuuri tõusu keskmiselt 1,5 oC-ga; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramine 2 oC-ga ei taga märkimisväärse kahjuliku kliimamõju vältimist; palub osaliste konverentsil hinnata, kas oleks võimalik piirata ülemaailmse temperatuuri tõusu keskmiselt 1,5 oC-ga;

| 4. | märgib, et IPCC viienda hindamisaruande järelduste kohaselt ei tagaks isegi süsinikdioksiidi heitkoguste täielik lõppemine tööstusriikides temperatuuritõusu 2 oC-ga piiramise eesmärgi saavutamist, kui arenguriigid ei võta olulisi uusi kohustusi; |
| --- | --- |

4.

märgib, et IPCC viienda hindamisaruande järelduste kohaselt ei tagaks isegi süsinikdioksiidi heitkoguste täielik lõppemine tööstusriikides temperatuuritõusu 2 oC-ga piiramise eesmärgi saavutamist, kui arenguriigid ei võta olulisi uusi kohustusi;

| 5. | peab oluliseks, et kõik riigid esitaksid viivitamata oma kavatsetava riiklikult kindlaks määratud panuse, et tekitada mitmekordistav mõju ning näidata, et kõik riigid liiguvad samas suunas, vastavalt oma riiklikule olukorrale; leiab, et kavatsetavad riiklikud panused võiksid hõlmata ka kohanemismeetmeid, sest need on paljudele riikidele prioriteet; |
| --- | --- |

5.

peab oluliseks, et kõik riigid esitaksid viivitamata oma kavatsetava riiklikult kindlaks määratud panuse, et tekitada mitmekordistav mõju ning näidata, et kõik riigid liiguvad samas suunas, vastavalt oma riiklikule olukorrale; leiab, et kavatsetavad riiklikud panused võiksid hõlmata ka kohanemismeetmeid, sest need on paljudele riikidele prioriteet;

| 6. | tunnistab, et stabiilne kliimasüsteem on äärmiselt oluline toiduga kindlustatuse, energia tootmise, veevarustuse ja kanalisatsiooni, infrastruktuuri, bioloogilise mitmekesisuse ning maismaa- ja mereökosüsteemide säilitamise seisukohast ning ülemaailmse rahu ja heaolu kindlustamiseks; tuletab meelde, et kliimamuutus kiirendab bioloogilise mitmekesisuse vähenemist; tervitab seetõttu entsüklikat Laudato Si'; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et stabiilne kliimasüsteem on äärmiselt oluline toiduga kindlustatuse, energia tootmise, veevarustuse ja kanalisatsiooni, infrastruktuuri, bioloogilise mitmekesisuse ning maismaa- ja mereökosüsteemide säilitamise seisukohast ning ülemaailmse rahu ja heaolu kindlustamiseks; tuletab meelde, et kliimamuutus kiirendab bioloogilise mitmekesisuse vähenemist; tervitab seetõttu entsüklikat Laudato Si';

| 7. | peab tervitatavaks G7 riikide lubadust vähendada käesoleval sajandil maailmamajanduse CO2-heidet ning energeetikasektor 2050. aastaks ümber kujundada; tuletab samas meelde, et CO2-heidet tuleb vähendada juba varem, et reageerida teadustulemustele ja et jääks reaalne võimalus piirata temperatuuritõusu 2 oC-ga; kutsub osalisi, kellel see on võimalik, rakendama oma riiklikke CO2-heite vähendamise eesmärke ja strateegiaid, seades esikohale kivisöe põletamisest tekkivate heitkoguste järkjärgulise vähendamise, sest see on kõige saastavam energiaallikas; |
| --- | --- |

7.

peab tervitatavaks G7 riikide lubadust vähendada käesoleval sajandil maailmamajanduse CO2-heidet ning energeetikasektor 2050. aastaks ümber kujundada; tuletab samas meelde, et CO2-heidet tuleb vähendada juba varem, et reageerida teadustulemustele ja et jääks reaalne võimalus piirata temperatuuritõusu 2 oC-ga; kutsub osalisi, kellel see on võimalik, rakendama oma riiklikke CO2-heite vähendamise eesmärke ja strateegiaid, seades esikohale kivisöe põletamisest tekkivate heitkoguste järkjärgulise vähendamise, sest see on kõige saastavam energiaallikas;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et riigid, kellel puudub vajalik suutlikkus riikliku panuse kavandamiseks, võivad kasutada tugimehhanisme, näiteks Ülemaailmse Keskkonnafondi, ÜRO Arenguprogrammi ja ülemaailmse kliimamuutuste liidu raames, samuti Euroopa tugistruktuure; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et riigid, kellel puudub vajalik suutlikkus riikliku panuse kavandamiseks, võivad kasutada tugimehhanisme, näiteks Ülemaailmse Keskkonnafondi, ÜRO Arenguprogrammi ja ülemaailmse kliimamuutuste liidu raames, samuti Euroopa tugistruktuure;

Ulatuslik, ülemaailmne ja õiguslikult siduv kokkulepe

| 9. | rõhutab, et kui 2015. aasta protokoll Pariisis vastu võetakse, peab see olema algusest peale õiguslikult siduv ja selle eesmärgiks peaks olema ülemaailmsete CO2-heitkoguste järkjärguline lõpetamine 2050. aastaks või varsti pärast seda, et maailm püsiks kulutõhusal heitkoguste vähendamise kursil, mis vastab temperatuuritõusu 2 oC-ga piiramise eesmärgile, ning et ülemaailmne kasvuhoonegaaside heitkoguste tipptase saavutataks võimalikult peatselt; nõuab, et EL teeks selle eesmärgi saavutamiseks koostööd oma rahvusvaheliste partneritega, andes hea tavaga eeskuju; rõhutab, et kokkulepe peab andma prognoositava raamistiku, mis ergutaks ettevõtteid investeerima heitkoguste tõhusasse vähendamisse ning kohanemistehnoloogiasse; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et kui 2015. aasta protokoll Pariisis vastu võetakse, peab see olema algusest peale õiguslikult siduv ja selle eesmärgiks peaks olema ülemaailmsete CO2-heitkoguste järkjärguline lõpetamine 2050. aastaks või varsti pärast seda, et maailm püsiks kulutõhusal heitkoguste vähendamise kursil, mis vastab temperatuuritõusu 2 oC-ga piiramise eesmärgile, ning et ülemaailmne kasvuhoonegaaside heitkoguste tipptase saavutataks võimalikult peatselt; nõuab, et EL teeks selle eesmärgi saavutamiseks koostööd oma rahvusvaheliste partneritega, andes hea tavaga eeskuju; rõhutab, et kokkulepe peab andma prognoositava raamistiku, mis ergutaks ettevõtteid investeerima heitkoguste tõhusasse vähendamisse ning kohanemistehnoloogiasse;

| 10. | hoiatab valimast niisuguseid ülemaailmseid heitkoguste vähendamise viise, mis võimaldavad oluliste heitkoguste jätkumist veel 2050. aastal ja pärast seda, sest see oleks väga riskantne ja eeldaks tuginemist tõestamata, energiatõhusale ja kulukale tehnoloogiale CO2 atmosfäärist kõrvaldamiseks ning sidumiseks; vastavalt ületamise määrale sõltub niisuguste heitkoguste vähendamise viiside suutlikkus temperatuuritõusu 2 oC-ga piirata biomassienergia ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia kättesaadavusest ja laialdasest kasutamisest, samuti metsastamisest, milleks vajaliku maa kättesaadavus ei ole kindel, ja lisaks muust, seni veel välja arendamata CO2 kõrvaldamise tehnoloogiast; |
| --- | --- |

10.

hoiatab valimast niisuguseid ülemaailmseid heitkoguste vähendamise viise, mis võimaldavad oluliste heitkoguste jätkumist veel 2050. aastal ja pärast seda, sest see oleks väga riskantne ja eeldaks tuginemist tõestamata, energiatõhusale ja kulukale tehnoloogiale CO2 atmosfäärist kõrvaldamiseks ning sidumiseks; vastavalt ületamise määrale sõltub niisuguste heitkoguste vähendamise viiside suutlikkus temperatuuritõusu 2 oC-ga piirata biomassienergia ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia kättesaadavusest ja laialdasest kasutamisest, samuti metsastamisest, milleks vajaliku maa kättesaadavus ei ole kindel, ja lisaks muust, seni veel välja arendamata CO2 kõrvaldamise tehnoloogiast;

| 11. | on veendunud, et ambitsioonikas ja õiguslikult siduv rahvusvaheline kokkulepe aitaks tegeleda asjaomaste sektorite, eelkõige energiamahukate sektorite süsinikdioksiidi lekke ja konkurentsivõime probleemiga; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et ambitsioonikas ja õiguslikult siduv rahvusvaheline kokkulepe aitaks tegeleda asjaomaste sektorite, eelkõige energiamahukate sektorite süsinikdioksiidi lekke ja konkurentsivõime probleemiga;

| 12. | on seisukohal, et juhul, kui enne Pariisi kohtumist esitatud kavatsetava riiklikult kindlaks määratud üldpanusega seotud eesmärkide ja temperatuuritõusu tööstuseelse ajaga võrreldes 2 oC-ga piiramiseks vajaliku kasvuhoonegaaside heite vähendamise taseme vahel tekib lünk, tuleb välja töötada töökava, mis käivitub 2016. aastal eesmärgiga kindlaks määrata täiendavad vähendamismeetmed; nõuab põhjalikku läbivaatamisprotsessi, mida korratakse iga viie aasta järel, mis tagab rakendatud mehhanismi dünaamilisuse ja tugevdab heitkoguste vähendamiseks võetud kohustuste taset kooskõlas uusimate teaduslike andmetega; kutsub ELi üles toetama viieaastaseid kohustuste võtmise perioode, mis on kõige sobivamad, et vältida takerdumist madala tasemega sihtidesse, suurendada poliitilist vastutust ja võimaldada eesmärkide läbivaatamist, et need vastaksid teaduslikele andmetele või teaduse edusammudele, mis võimaldaksid kõrgemaid sihte seada; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et juhul, kui enne Pariisi kohtumist esitatud kavatsetava riiklikult kindlaks määratud üldpanusega seotud eesmärkide ja temperatuuritõusu tööstuseelse ajaga võrreldes 2 oC-ga piiramiseks vajaliku kasvuhoonegaaside heite vähendamise taseme vahel tekib lünk, tuleb välja töötada töökava, mis käivitub 2016. aastal eesmärgiga kindlaks määrata täiendavad vähendamismeetmed; nõuab põhjalikku läbivaatamisprotsessi, mida korratakse iga viie aasta järel, mis tagab rakendatud mehhanismi dünaamilisuse ja tugevdab heitkoguste vähendamiseks võetud kohustuste taset kooskõlas uusimate teaduslike andmetega; kutsub ELi üles toetama viieaastaseid kohustuste võtmise perioode, mis on kõige sobivamad, et vältida takerdumist madala tasemega sihtidesse, suurendada poliitilist vastutust ja võimaldada eesmärkide läbivaatamist, et need vastaksid teaduslikele andmetele või teaduse edusammudele, mis võimaldaksid kõrgemaid sihte seada;

| 13. | tunneb muret selle pärast, et kavatsetavate riiklikult kindlaks määratud panuste kogumõju esialgse analüüsi järgi oleks muutmata panuste tulemuseks ülemaailmse keskmise temperatuuri tõus 2,7–3,5 oC võrra; kutsub osalisi Pariisi COP 21 kohtumisel kokku leppima, et praegusi kavatsetavaid riiklikult kindlaks määratud panuseid muudetakse enne 2020. aastat, et viia need vastavusse uusimate teaduslike hinnangute ja turvalise, 2 oC eesmärgiga kokku sobiva ülemaailmse CO2-eelarvega; |
| --- | --- |

13.

tunneb muret selle pärast, et kavatsetavate riiklikult kindlaks määratud panuste kogumõju esialgse analüüsi järgi oleks muutmata panuste tulemuseks ülemaailmse keskmise temperatuuri tõus 2,7–3,5 oC võrra; kutsub osalisi Pariisi COP 21 kohtumisel kokku leppima, et praegusi kavatsetavaid riiklikult kindlaks määratud panuseid muudetakse enne 2020. aastat, et viia need vastavusse uusimate teaduslike hinnangute ja turvalise, 2 oC eesmärgiga kokku sobiva ülemaailmse CO2-eelarvega;

| 14. | nõuab ELi kliimapoliitika üldist elavdamist, mis aitaks hoogustada rahvusvahelise kliimakokkuleppe arutelusid ja oleks kooskõlas ELi võetud kohustuse ülempiiriga vähendada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 80-95 % allapoole 1990. aasta taset; juhib tähelepanu ELi siduvale 2030. aasta eesmärgile vähendada kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 % allapoole 1990. aasta taset; palub liikmesriikidel kaaluda täiendavate kohustuste võtmist 2030. aasta eesmärkide alusel, kaasa arvatud ELi-väline tegevus, et maailm saavutaks temperatuuritõusu 2 oC-ga piiramise eesmärgi; |
| --- | --- |

14.

nõuab ELi kliimapoliitika üldist elavdamist, mis aitaks hoogustada rahvusvahelise kliimakokkuleppe arutelusid ja oleks kooskõlas ELi võetud kohustuse ülempiiriga vähendada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 80-95 % allapoole 1990. aasta taset; juhib tähelepanu ELi siduvale 2030. aasta eesmärgile vähendada kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 % allapoole 1990. aasta taset; palub liikmesriikidel kaaluda täiendavate kohustuste võtmist 2030. aasta eesmärkide alusel, kaasa arvatud ELi-väline tegevus, et maailm saavutaks temperatuuritõusu 2 oC-ga piiramise eesmärgi;

| 15. | tuletab meelde oma 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni, milles nõutakse kolme siduvat eesmärki: saavutada energiatõhususe 40 % eesmärk, kasutada taastuvenergiat vähemalt 30 % ulatuses ja vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 %, ning kutsub nõukogu ja komisjoni uuesti üles ELi 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku osana vastu võtma ja rakendama mitmekülgset lähenemisviisi, mille aluseks on vastastikku tugevdavad, kooskõlastatud ja sidusad kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise, taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe eesmärgid; märgib, et energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärgid, mille täitmisele parlament on üles kutsunud, võimaldaksid vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks palju rohkem kui 40 %; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde oma 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni, milles nõutakse kolme siduvat eesmärki: saavutada energiatõhususe 40 % eesmärk, kasutada taastuvenergiat vähemalt 30 % ulatuses ja vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 %, ning kutsub nõukogu ja komisjoni uuesti üles ELi 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku osana vastu võtma ja rakendama mitmekülgset lähenemisviisi, mille aluseks on vastastikku tugevdavad, kooskõlastatud ja sidusad kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise, taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe eesmärgid; märgib, et energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärgid, mille täitmisele parlament on üles kutsunud, võimaldaksid vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks palju rohkem kui 40 %;

| 16. | rõhutab vajadust kõigi 2015. aasta kokkuleppe osaliste suhtes kohaldatava tõhusa täitmiskorra järele; rõhutab, et 2015. aasta kokkulepe peab suurendama läbipaistvust ja vastutust ühistel eeskirjadel põhineva korra, sealhulgas raamatupidamiseeskirjade ja järelevalve, aruandlus- ning kontrollikorra kaudu; arvab, et läbipaistvus- ja vastutussüsteemi tuleks kujundada järkjärgulise lähenemise raamistikus; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust kõigi 2015. aasta kokkuleppe osaliste suhtes kohaldatava tõhusa täitmiskorra järele; rõhutab, et 2015. aasta kokkulepe peab suurendama läbipaistvust ja vastutust ühistel eeskirjadel põhineva korra, sealhulgas raamatupidamiseeskirjade ja järelevalve, aruandlus- ning kontrollikorra kaudu; arvab, et läbipaistvus- ja vastutussüsteemi tuleks kujundada järkjärgulise lähenemise raamistikus;

| 17. | rõhutab, et oluline on inimõigused järjekindlalt kliimameetmete keskmes hoida, ja nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et Pariisi kokkulepe sisaldaks sätteid kliimamuutuse inimõigusmõõtme lahendamiseks ja vaesemate riikide toetamiseks, kelle suutlikkust kliimamuutuse tagajärjed piiravad; rõhutab sellega seoses, et tuleb täielikult austada kohalike kogukondade ja põlisrahvaste õigusi, kes on kliimamuutuse kahjuliku mõju suhtes eriti tundlikud; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et oluline on inimõigused järjekindlalt kliimameetmete keskmes hoida, ja nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et Pariisi kokkulepe sisaldaks sätteid kliimamuutuse inimõigusmõõtme lahendamiseks ja vaesemate riikide toetamiseks, kelle suutlikkust kliimamuutuse tagajärjed piiravad; rõhutab sellega seoses, et tuleb täielikult austada kohalike kogukondade ja põlisrahvaste õigusi, kes on kliimamuutuse kahjuliku mõju suhtes eriti tundlikud;

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et Pariisi kokkuleppes tunnustataks, et tõhusate ülemaailmsete kliimameetmete eeltingimus on inimõiguste austamine, kaitsmine ja edendamine, mis hõlmab soolist võrdõiguslikkust, naiste täielikku ja võrdset osalust ning tööjõu õiglase ülemineku aktiivset edendamist, millega kõigile luuakse inimväärsed ja kvaliteetsed töökohad; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et Pariisi kokkuleppes tunnustataks, et tõhusate ülemaailmsete kliimameetmete eeltingimus on inimõiguste austamine, kaitsmine ja edendamine, mis hõlmab soolist võrdõiguslikkust, naiste täielikku ja võrdset osalust ning tööjõu õiglase ülemineku aktiivset edendamist, millega kõigile luuakse inimväärsed ja kvaliteetsed töökohad;

2020. aasta eelsed eesmärgid ja Kyoto protokoll

| 19. | rõhutab tungivat vajadust saavutada edu nn gigatonnilõhe kaotamisel, mis eristab teadusliku analüüsi tulemusi ja osaliste kuni 2020. aastani antud lubadusi; rõhutab, et gigatonnilõhe kaotamisel on tähtis roll ka muudel poliitikameetmetel, mille täitmiseks tuleks teha ühiseid pingutusi, sealhulgas energiatõhusus, suuremahuline energiasääst, taastuvenergia, ressursitõhusus, fluorosüsivesinike järkjärguline kõrvaldamine, säästev tootmine ja tarbimine, fossiilkütuste toetuste, sh söeelektrijaamade tehnoloogia eksporditoetuste järkjärguline kaotamine ja CO2-heite üldise maksustamise rolli tugevdamine; |
| --- | --- |

19.

rõhutab tungivat vajadust saavutada edu nn gigatonnilõhe kaotamisel, mis eristab teadusliku analüüsi tulemusi ja osaliste kuni 2020. aastani antud lubadusi; rõhutab, et gigatonnilõhe kaotamisel on tähtis roll ka muudel poliitikameetmetel, mille täitmiseks tuleks teha ühiseid pingutusi, sealhulgas energiatõhusus, suuremahuline energiasääst, taastuvenergia, ressursitõhusus, fluorosüsivesinike järkjärguline kõrvaldamine, säästev tootmine ja tarbimine, fossiilkütuste toetuste, sh söeelektrijaamade tehnoloogia eksporditoetuste järkjärguline kaotamine ja CO2-heite üldise maksustamise rolli tugevdamine;

| 20. | märgib, et EL püsib nüüd hästi kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja taastuvenergia 2020. aasta eesmärkide saavutamise kursil, ning et tänu energiatõhusamatele hoonetele, toodetele, tööstuslikele protsessidele ja sõidukitele on energiamahukus märgatavalt vähenenud ning samas on ELi majandus alates 1990. aastast 45 % kasvanud; rõhutab, et kasvuhoonegaaside heidet, taastuvenergiat ja energiasäästu käsitlevad 20-20-20 eesmärgid on olulist rolli mänginud kõnealuse protsessi edasiviimisel ning majanduskriisi ajal pidevalt kasvanud ökotööstuse (12) mitmesuguste valdkondade rohkem 4,2 miljoni töötaja tööhõive toetamisel; |
| --- | --- |

20.

märgib, et EL püsib nüüd hästi kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja taastuvenergia 2020. aasta eesmärkide saavutamise kursil, ning et tänu energiatõhusamatele hoonetele, toodetele, tööstuslikele protsessidele ja sõidukitele on energiamahukus märgatavalt vähenenud ning samas on ELi majandus alates 1990. aastast 45 % kasvanud; rõhutab, et kasvuhoonegaaside heidet, taastuvenergiat ja energiasäästu käsitlevad 20-20-20 eesmärgid on olulist rolli mänginud kõnealuse protsessi edasiviimisel ning majanduskriisi ajal pidevalt kasvanud ökotööstuse (12) mitmesuguste valdkondade rohkem 4,2 miljoni töötaja tööhõive toetamisel;

| 21. | palub komisjonil ja liikmesriikidel esitada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni jaoks uusimad kasvuhoonegaaside heite prognoosid kuni aastani 2020 ning teatada, et EL ületab oma 2020. aasta kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärki vähemalt kahe gigatonni võrra; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil ja liikmesriikidel esitada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni jaoks uusimad kasvuhoonegaaside heite prognoosid kuni aastani 2020 ning teatada, et EL ületab oma 2020. aasta kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärki vähemalt kahe gigatonni võrra;

| 22. | selgitab, et kuigi Kyoto protokolli teine kohustusteperiood on ulatuselt piiratud, tuleks seda pidada väga oluliseks vaheetapiks, ning kutsub seetõttu osalisi, sealhulgas ELi liikmesriike üles ratifitseerimist kiiresti ja igal juhul enne 2015. aasta detsembrit lõpule viima; märgib, et nõusoleku andmisega on parlament oma osa täitnud ning et kodanikuühiskonna kaasamine ja läbipaistvus on vajalik, et aidata läbirääkimistest aru saada ja Pariisi konverentsi eel kõigi osaliste vahel usaldust luua; |
| --- | --- |

22.

selgitab, et kuigi Kyoto protokolli teine kohustusteperiood on ulatuselt piiratud, tuleks seda pidada väga oluliseks vaheetapiks, ning kutsub seetõttu osalisi, sealhulgas ELi liikmesriike üles ratifitseerimist kiiresti ja igal juhul enne 2015. aasta detsembrit lõpule viima; märgib, et nõusoleku andmisega on parlament oma osa täitnud ning et kodanikuühiskonna kaasamine ja läbipaistvus on vajalik, et aidata läbirääkimistest aru saada ja Pariisi konverentsi eel kõigi osaliste vahel usaldust luua;

Lahenduste tegevuskava

| 23. | kutsub ELi ja liikmesriike üles koostööle kõigi kodanikuühiskonna osalistega (asutused, erasektor, vabaühendused ja kohalikud kogukonnad), et teha heitkoguste vähendamise algatusi peamistes sektorites (energia, tehnoloogia, linnad, transport jne), samuti kohanemis- ja paindlikkusalgatusi vastuseks kohanemisprobleemidele, eelkõige seoses veevarude kättesaadavuse, toiduga kindlustatuse ning riskiennetusega; kutsub kõiki valitsusi ja kodanikuühiskonna osalisi seda tegevuskava toetama ja tugevdama; |
| --- | --- |

23.

kutsub ELi ja liikmesriike üles koostööle kõigi kodanikuühiskonna osalistega (asutused, erasektor, vabaühendused ja kohalikud kogukonnad), et teha heitkoguste vähendamise algatusi peamistes sektorites (energia, tehnoloogia, linnad, transport jne), samuti kohanemis- ja paindlikkusalgatusi vastuseks kohanemisprobleemidele, eelkõige seoses veevarude kättesaadavuse, toiduga kindlustatuse ning riskiennetusega; kutsub kõiki valitsusi ja kodanikuühiskonna osalisi seda tegevuskava toetama ja tugevdama;

| 24. | rõhutab, et süsinikdioksiidi heite vähendamise ja paindlikkuse suurendamise eesmärkide nimel tegutseb aina suurem hulk valitsusväliseid osalejaid; rõhutab seetõttu, kui tähtis on struktureeritud ja konstruktiivne dialoog valitsuste, äriringkondade, linnade, piirkondade, rahvusvaheliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja akadeemiliste asutuste vahel, et käivitada jõuline ülemaailmne tegevus vähese CO2-heitega ja paindlike ühiskondade saavutamiseks; rõhutab nende mobiliseerivat rolli Pariisi kohtumise eel ja nn Lima-Pariisi tegevuskava koostamisel; juhib tähelepanu sellele, et Lima-Pariisi tegevuskavas ergutatakse algatuste organiseerijaid oma tööd kiirendama ja Pariisi konverentsil esialgsetest tulemustest aru andma; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et süsinikdioksiidi heite vähendamise ja paindlikkuse suurendamise eesmärkide nimel tegutseb aina suurem hulk valitsusväliseid osalejaid; rõhutab seetõttu, kui tähtis on struktureeritud ja konstruktiivne dialoog valitsuste, äriringkondade, linnade, piirkondade, rahvusvaheliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja akadeemiliste asutuste vahel, et käivitada jõuline ülemaailmne tegevus vähese CO2-heitega ja paindlike ühiskondade saavutamiseks; rõhutab nende mobiliseerivat rolli Pariisi kohtumise eel ja nn Lima-Pariisi tegevuskava koostamisel; juhib tähelepanu sellele, et Lima-Pariisi tegevuskavas ergutatakse algatuste organiseerijaid oma tööd kiirendama ja Pariisi konverentsil esialgsetest tulemustest aru andma;

| 25. | soovitab luua mehhanisme, mis hoogustaksid dünaamilist lahenduste leidmist, näiteks uuenduslike kodanikuühiskonna projektide märkimine; |
| --- | --- |

25.

soovitab luua mehhanisme, mis hoogustaksid dünaamilist lahenduste leidmist, näiteks uuenduslike kodanikuühiskonna projektide märkimine;

| 26. | märgib, et biomajandus võib oluliselt kaasa aidata taasindustrialiseerimisele ja töökohtade loomisele ELis ja kogu ülejäänud maailmas; |
| --- | --- |

26.

märgib, et biomajandus võib oluliselt kaasa aidata taasindustrialiseerimisele ja töökohtade loomisele ELis ja kogu ülejäänud maailmas;

| 27. | rõhutab, et ringmajanduse loomise püüded võivad eesmärkide saavutamisel oluliselt abiks olla, vähendades toidu raiskamist ja soosides tooraine ringlussevõtmist; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et ringmajanduse loomise püüded võivad eesmärkide saavutamisel oluliselt abiks olla, vähendades toidu raiskamist ja soosides tooraine ringlussevõtmist;

| 28. | tuletab kokkuleppe osalistele ja ÜRO-le endale meelde, et individuaalne tegutsemine on sama tähtis kui valitsuste ja institutsioonide tegevus; seetõttu nõuab kampaaniate korraldamist ja muid meetmeid üldsuse teavitamiseks väiksematest ja suurematest tegudest, mis võivad aidata leevendada kliimamuutust nii tööstus- kui ka arenguriikides; |
| --- | --- |

28.

tuletab kokkuleppe osalistele ja ÜRO-le endale meelde, et individuaalne tegutsemine on sama tähtis kui valitsuste ja institutsioonide tegevus; seetõttu nõuab kampaaniate korraldamist ja muid meetmeid üldsuse teavitamiseks väiksematest ja suurematest tegudest, mis võivad aidata leevendada kliimamuutust nii tööstus- kui ka arenguriikides;

| 29. | kutsub ka ettevõtteid oma kohustusi omaks võtma ning kliimalepet aktiivselt täitma ja toetama, sealhulgas juba enne selle sõlmimist; |
| --- | --- |

29.

kutsub ka ettevõtteid oma kohustusi omaks võtma ning kliimalepet aktiivselt täitma ja toetama, sealhulgas juba enne selle sõlmimist;

Kõigi sektorite terviklik tegevus

| 30. | peab sellega seoses tervitatavaks, et töötatakse välja ülemaailmne heitkogustega kauplemise süsteem, mis hõlmab neljas maailmajaos toimivat 17 heitkogustega kauplemise süsteemi, moodustades 40 % ülemaailmsest SKPst ja aidates ülemaailmseid heitkoguseid kulutõhusalt vähendada; soovitab komisjonil edendada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ühendusi teiste heitkogustega kauplemise süsteemidega, et luua rahvusvahelised CO2-turu mehhanismid ja seega suurendada kliimameetmete ulatust ning võrdsete tingimuste loomisega ühtlasi vähendada CO2-lekke ohtu; kutsub samas komisjoni üles võtma kaitsemeetmeid, tagamaks, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja teiste süsteemide ühendamisega ei kahjustata ELi kliimaeesmärkide saavutamist ega ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisala; nõuab eeskirjade, sealhulgas raamatupidamiseeskirjade koostamist, et rahvusvahelised turud ning riigisiseste CO2-turgude ühendused annaksid püsiva panuse kliimamõju leevendamisse ja ei takistaks ELi siseste heite vähendamise eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

30.

peab sellega seoses tervitatavaks, et töötatakse välja ülemaailmne heitkogustega kauplemise süsteem, mis hõlmab neljas maailmajaos toimivat 17 heitkogustega kauplemise süsteemi, moodustades 40 % ülemaailmsest SKPst ja aidates ülemaailmseid heitkoguseid kulutõhusalt vähendada; soovitab komisjonil edendada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ühendusi teiste heitkogustega kauplemise süsteemidega, et luua rahvusvahelised CO2-turu mehhanismid ja seega suurendada kliimameetmete ulatust ning võrdsete tingimuste loomisega ühtlasi vähendada CO2-lekke ohtu; kutsub samas komisjoni üles võtma kaitsemeetmeid, tagamaks, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja teiste süsteemide ühendamisega ei kahjustata ELi kliimaeesmärkide saavutamist ega ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisala; nõuab eeskirjade, sealhulgas raamatupidamiseeskirjade koostamist, et rahvusvahelised turud ning riigisiseste CO2-turgude ühendused annaksid püsiva panuse kliimamõju leevendamisse ja ei takistaks ELi siseste heite vähendamise eesmärkide saavutamist;

| 31. | rõhutab, et tuleb tagada prognoositav õiguskeskkond, mis suunaks investeeringuid kasvuhoonegaaside heite vähendamisse ja soodustaks üleminekut vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et tuleb tagada prognoositav õiguskeskkond, mis suunaks investeeringuid kasvuhoonegaaside heite vähendamisse ja soodustaks üleminekut vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele;

| 32. | nõuab kokkulepet, mis hõlmab sektoreid ja heitkoguseid terviklikult ja seab kogu majandust hõlmavad absoluutsed eesmärgid, millele on lisatud heitkoguste eelarved, mis peaksid tagama eesmärkide võimalikult kõrge taseme; rõhutab, et kooskõlas IPCC järeldustega on maakasutusel (maa kasutamine põllunduse, loomakasvatuse, metsanduse ja muul otstarbel) kliimamõju leevendamisel ja vastupidavuse suurendamisel oluline kulutõhususe potentsiaal ja seetõttu tuleb tugevdada rahvusvahelist koostööd, et optimeerida metsade ja märgalade CO2 sidumise võimet; rõhutab, et kokkulepe peaks sätestama heitkoguste ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) tervikliku aruandlusraamistiku; rõhutab eriti, et maakasutuse jaotamisel tuleb leevendamis- ja kohanemismeetmetega taotleda ühiseid eesmärke, püüdes mitte kahjustada muid säästva arengu eesmärke; |
| --- | --- |

32.

nõuab kokkulepet, mis hõlmab sektoreid ja heitkoguseid terviklikult ja seab kogu majandust hõlmavad absoluutsed eesmärgid, millele on lisatud heitkoguste eelarved, mis peaksid tagama eesmärkide võimalikult kõrge taseme; rõhutab, et kooskõlas IPCC järeldustega on maakasutusel (maa kasutamine põllunduse, loomakasvatuse, metsanduse ja muul otstarbel) kliimamõju leevendamisel ja vastupidavuse suurendamisel oluline kulutõhususe potentsiaal ja seetõttu tuleb tugevdada rahvusvahelist koostööd, et optimeerida metsade ja märgalade CO2 sidumise võimet; rõhutab, et kokkulepe peaks sätestama heitkoguste ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) tervikliku aruandlusraamistiku; rõhutab eriti, et maakasutuse jaotamisel tuleb leevendamis- ja kohanemismeetmetega taotleda ühiseid eesmärke, püüdes mitte kahjustada muid säästva arengu eesmärke;

| 33. | märgib, et metsade raadamine ja metsa seisundi halvenemine põhjustab 20 % ülemaailmsetest kasvuhoonegaaside heitkogustest, ning rõhutab metsade rolli kliimamuutuse leevendamisel ja vajadust suurendada metsade kohanemisvõimet ja vastupidavust kliimamuutuse suhtes; kutsub ELi püüdma saavutada oma eesmärki ja peatada ülemaailmne metsade hävimine 2030. aastaks ja vähendada troopiliste metsade raadamist 2020. aastaks vähemalt poole võrra võrreldes 2008. aasta tasemega; toonitab, et nende eesmärkide täitmine ja 350 miljoni hektari metsade taastamine, milleks kutsutakse üles New Yorgi metsade deklaratsioonis, võib vähendada CO2 heidet 2030. aastani 4,5–8,8 miljardit tonni aastas; rõhutab, et kui ei võeta olulisi uusi leevendamismeetmeid, mis keskenduksid troopikametsade sektorile (programm REDD+), ei ole ilmselt võimalik temperatuuritõusu 2 oC-ga piiramise eesmärki täita; kutsub samuti ELi üles suurendama rahvusvahelist rahastamist arenguriikides metsade raadamise vähendamiseks; |
| --- | --- |

33.

märgib, et metsade raadamine ja metsa seisundi halvenemine põhjustab 20 % ülemaailmsetest kasvuhoonegaaside heitkogustest, ning rõhutab metsade rolli kliimamuutuse leevendamisel ja vajadust suurendada metsade kohanemisvõimet ja vastupidavust kliimamuutuse suhtes; kutsub ELi püüdma saavutada oma eesmärki ja peatada ülemaailmne metsade hävimine 2030. aastaks ja vähendada troopiliste metsade raadamist 2020. aastaks vähemalt poole võrra võrreldes 2008. aasta tasemega; toonitab, et nende eesmärkide täitmine ja 350 miljoni hektari metsade taastamine, milleks kutsutakse üles New Yorgi metsade deklaratsioonis, võib vähendada CO2 heidet 2030. aastani 4,5–8,8 miljardit tonni aastas; rõhutab, et kui ei võeta olulisi uusi leevendamismeetmeid, mis keskenduksid troopikametsade sektorile (programm REDD+), ei ole ilmselt võimalik temperatuuritõusu 2 oC-ga piiramise eesmärki täita; kutsub samuti ELi üles suurendama rahvusvahelist rahastamist arenguriikides metsade raadamise vähendamiseks;

| 34. | juhib tähelepanu praeguse REDD+ leevendusmehhanismi tulemuslikkusele ja ergutab liikmesriike kaasama seda kõigisse kliimamuutuse leevendamise püüetesse; kutsub liikmesriike sõlmima vabatahtlikke rahvusvahelisi partnerlusi arenguriikidega, keda troopikametsade raadamine eriti puudutab, et anda rahalist või tehnilist abi metsade raadamise peatamiseks säästva maakasutuspoliitika või riiklike reformide abil; kutsub lisaks komisjoni üles soovitama jõulisi meetmeid, et peatada seadusvastasest metsade raadamisest saadud toodete importimine ELi; rõhutab ettevõtete rolli metsade seadusvastasest raadamisest saadud kaupade nõudluse kaotamisel; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu praeguse REDD+ leevendusmehhanismi tulemuslikkusele ja ergutab liikmesriike kaasama seda kõigisse kliimamuutuse leevendamise püüetesse; kutsub liikmesriike sõlmima vabatahtlikke rahvusvahelisi partnerlusi arenguriikidega, keda troopikametsade raadamine eriti puudutab, et anda rahalist või tehnilist abi metsade raadamise peatamiseks säästva maakasutuspoliitika või riiklike reformide abil; kutsub lisaks komisjoni üles soovitama jõulisi meetmeid, et peatada seadusvastasest metsade raadamisest saadud toodete importimine ELi; rõhutab ettevõtete rolli metsade seadusvastasest raadamisest saadud kaupade nõudluse kaotamisel;

| 35. | tuletab meelde, et transport on suuruselt teine kasvuhoonegaaside heite tekitaja, ja rõhutab, et tuleb võtta rida meetmeid selle sektori heitkoguste vähendamiseks; kordab, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised peavad tegutsema selle nimel, et rahvusvahelise lennunduse ja laevanduse heitkoguseid piisavalt, kiiresti ja tulemuslikult reguleerida ning neile piir panna; kutsub kõiki osalisi tegema Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) kaudu tööd selle nimel, et koostada ülemaailmne poliitikaraamistik tulemuslike meetmete võtmiseks ning seada enne 2016. aastat piisavad eesmärgid 2 oC eesmärgi saavutamiseks vajalikuks heitkoguste vähendamiseks; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et transport on suuruselt teine kasvuhoonegaaside heite tekitaja, ja rõhutab, et tuleb võtta rida meetmeid selle sektori heitkoguste vähendamiseks; kordab, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised peavad tegutsema selle nimel, et rahvusvahelise lennunduse ja laevanduse heitkoguseid piisavalt, kiiresti ja tulemuslikult reguleerida ning neile piir panna; kutsub kõiki osalisi tegema Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) kaudu tööd selle nimel, et koostada ülemaailmne poliitikaraamistik tulemuslike meetmete võtmiseks ning seada enne 2016. aastat piisavad eesmärgid 2 oC eesmärgi saavutamiseks vajalikuks heitkoguste vähendamiseks;

| 36. | kutsub komisjoni üles pakkuma COP 21 konverentsi osalistele riiklike eesmärkide määratlemisel tuge ja ekspertteadmisi ning suurendama teadlikkust transpordisektori tähtsusest kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise üldiste strateegiate vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles pakkuma COP 21 konverentsi osalistele riiklike eesmärkide määratlemisel tuge ja ekspertteadmisi ning suurendama teadlikkust transpordisektori tähtsusest kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise üldiste strateegiate vastuvõtmisel;

| 37. | juhib tähelepanu sellele, et kasvuhoonegaaside ulatusliku vähendamise püüdluste teostamiseks on tähtis nii lühi- kui ka pikaajaline transpordi kliimamõju leevendamise strateegia; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu sellele, et kasvuhoonegaaside ulatusliku vähendamise püüdluste teostamiseks on tähtis nii lühi- kui ka pikaajaline transpordi kliimamõju leevendamise strateegia;

| 38. | rõhutab, et tähtis on arvestada saarealade ja äärepoolseimate piirkondade eriolukorraga, et keskkonnatoime eelkõige nendes piirkondades liikuvust ja juurdepääsetavust ei mõjutaks; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et tähtis on arvestada saarealade ja äärepoolseimate piirkondade eriolukorraga, et keskkonnatoime eelkõige nendes piirkondades liikuvust ja juurdepääsetavust ei mõjutaks;

| 39. | usub, et kui transpordisektori heitkoguste vähendamisele ei pöörata suuremat tähelepanu, siis ei ole võimalik üldisi kliimaeesmärke täita, sest transport on ainuke sektor, kus kasvuhoonegaaside heitkogused on pidevalt suurenenud (viimase 25 aasta jooksul 30 %); rõhutab, et seda on võimalik saavutada üksnes kasvuhoonegaaside vähendamiseks kohustuslike eesmärkide seadmise, taastuvenergiaallikate täieliku turule integreerimise, CO2 -heite vähendamise tehnoloogiliselt neutraalse käsituse ning täielikumalt integreeritud transpordi- ja investeerimispoliitikaga, mis hõlmab nii ühelt transpordiliigilt teisele ülemineku poliitikat, võttes arvesse tehnoloogia arengut, kui ka transpordi vältimist (nt säästva logistika, nutika linnaplaneerimise ja integreeritud liikuvuskorralduse abil); |
| --- | --- |

39.

usub, et kui transpordisektori heitkoguste vähendamisele ei pöörata suuremat tähelepanu, siis ei ole võimalik üldisi kliimaeesmärke täita, sest transport on ainuke sektor, kus kasvuhoonegaaside heitkogused on pidevalt suurenenud (viimase 25 aasta jooksul 30 %); rõhutab, et seda on võimalik saavutada üksnes kasvuhoonegaaside vähendamiseks kohustuslike eesmärkide seadmise, taastuvenergiaallikate täieliku turule integreerimise, CO2 -heite vähendamise tehnoloogiliselt neutraalse käsituse ning täielikumalt integreeritud transpordi- ja investeerimispoliitikaga, mis hõlmab nii ühelt transpordiliigilt teisele ülemineku poliitikat, võttes arvesse tehnoloogia arengut, kui ka transpordi vältimist (nt säästva logistika, nutika linnaplaneerimise ja integreeritud liikuvuskorralduse abil);

| 40. | juhib tähelepanu sellele, et üle poole maailma rahvastikust elab praegu linnades ning linnatransport on transpordisektoris üks peamisi kasvuhoonegaaside heite põhjustajaid; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid aktiivselt suurendaksid teadlikkust säästva linnalise liikumiskeskkonna tähtsusest kliimamuutuste leevendamisega seotud kohustuste täitmisel; rõhutab, et vastutustundliku maakasutuse ja maa planeerimise ning säästva transpordi lahendused aitavad linnapiirkondades tulemuslikult CO2 -heidet vähendada; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu sellele, et üle poole maailma rahvastikust elab praegu linnades ning linnatransport on transpordisektoris üks peamisi kasvuhoonegaaside heite põhjustajaid; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid aktiivselt suurendaksid teadlikkust säästva linnalise liikumiskeskkonna tähtsusest kliimamuutuste leevendamisega seotud kohustuste täitmisel; rõhutab, et vastutustundliku maakasutuse ja maa planeerimise ning säästva transpordi lahendused aitavad linnapiirkondades tulemuslikult CO2 -heidet vähendada;

| 41. | rõhutab, et transpordisektor vajab head energiaallikate jaotust, mis on saavutatav maagaasil ja biogaasil töötavate alternatiivsete sõidukite edendamisega ning kõigi poliitikameetmetega, mis aitavad kaasa säästvate transpordiliikide, sealhulgas transpordi elektrifitseerimise ja arukate transpordisüsteemide kasutamise suurendamisele; rõhutab vajadust keskenduda raudteedele, trammidele, elektribussidele, elektriautodele ja e-jalgratastele, et hõlmata kogu olelusringi perspektiivi ning taastuvaid energiaallikaid täielikult kasutada; ergutab ühistransporti korraldavaid kohalikke asutusi ja transpordiettevõtjaid asuma vähese CO2 -heitega sõidukite ja tehnoloogia kasutuselevõtus julgelt esirinda; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et transpordisektor vajab head energiaallikate jaotust, mis on saavutatav maagaasil ja biogaasil töötavate alternatiivsete sõidukite edendamisega ning kõigi poliitikameetmetega, mis aitavad kaasa säästvate transpordiliikide, sealhulgas transpordi elektrifitseerimise ja arukate transpordisüsteemide kasutamise suurendamisele; rõhutab vajadust keskenduda raudteedele, trammidele, elektribussidele, elektriautodele ja e-jalgratastele, et hõlmata kogu olelusringi perspektiivi ning taastuvaid energiaallikaid täielikult kasutada; ergutab ühistransporti korraldavaid kohalikke asutusi ja transpordiettevõtjaid asuma vähese CO2 -heitega sõidukite ja tehnoloogia kasutuselevõtus julgelt esirinda;

| 42. | tõstab esile seda, kui suure võimaluse heitkoguste vähendamiseks annab suurem energiatõhusus ja puhta energia kasutamine; on seisukohal, et energia võimalikult tõhus kasutamine kogu maailmas on esimene samm energiaga seotud heitkoguste vähendamiseks, aidates leevendada ka kütteostuvõimetuse probleemi; |
| --- | --- |

42.

tõstab esile seda, kui suure võimaluse heitkoguste vähendamiseks annab suurem energiatõhusus ja puhta energia kasutamine; on seisukohal, et energia võimalikult tõhus kasutamine kogu maailmas on esimene samm energiaga seotud heitkoguste vähendamiseks, aidates leevendada ka kütteostuvõimetuse probleemi;

| 43. | toonitab, et tegevusetusel on tõsised ja tihti pöördumatud tagajärjed, sest kliimamuutus mõjutab kõiki maailma piirkondi erineval, kuid väga kahjulikul moel, mis põhjustab rändevooge ja inimeste hukkumist ning majanduslikku, keskkonna- ja sotsiaalset kahju; rõhutab, kui olulised on teaduslikud andmed pikaajaliste poliitiliste otsuste tegemiseks ning rõhutab, et püüdlused peaksid põhinema usaldusväärsetel teaduslikel soovitustel; rõhutab, et kliimaeesmärkide täitmiseks ja majanduskasvu hõlbustamiseks on hädavajalik kogu maailmas nii poliitiliselt kui ka rahaliselt kooskõlastatult edendada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni puhta ja taastuvenergia tehnoloogia ning energiatõhususe valdkonnas; |
| --- | --- |

43.

toonitab, et tegevusetusel on tõsised ja tihti pöördumatud tagajärjed, sest kliimamuutus mõjutab kõiki maailma piirkondi erineval, kuid väga kahjulikul moel, mis põhjustab rändevooge ja inimeste hukkumist ning majanduslikku, keskkonna- ja sotsiaalset kahju; rõhutab, kui olulised on teaduslikud andmed pikaajaliste poliitiliste otsuste tegemiseks ning rõhutab, et püüdlused peaksid põhinema usaldusväärsetel teaduslikel soovitustel; rõhutab, et kliimaeesmärkide täitmiseks ja majanduskasvu hõlbustamiseks on hädavajalik kogu maailmas nii poliitiliselt kui ka rahaliselt kooskõlastatult edendada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni puhta ja taastuvenergia tehnoloogia ning energiatõhususe valdkonnas;

| 44. | nõuab, et EL suurendaks jõupingutusi, et reguleerida Montreali protokolli kohast ülemaailmset fluorosüsivesinike kasutuselt kõrvaldamist; tuletab meelde, et EL on vastu võtnud suurte eesmärkidega õigusaktid fluorosüsivesinike kasutuse järk-järguliseks vähendamiseks 2030. aastaks 79 % võrra, sest kliimasõbralikud alternatiivid on laialdaselt kättesaadavad ja nende võimalused tuleks täielikult ära kasutada; märgib, et fluorosüsivesinike kasutamise järk-järguline vähendamine on kergelt tulemusi andev leevendamismeede nii ELis kui ka väljaspool seda, ning kutsub ELi üles aktiivselt osalema fluorosüsivesinike suhtes võetavate ülemaailmsete meetmete edendamises; |
| --- | --- |

44.

nõuab, et EL suurendaks jõupingutusi, et reguleerida Montreali protokolli kohast ülemaailmset fluorosüsivesinike kasutuselt kõrvaldamist; tuletab meelde, et EL on vastu võtnud suurte eesmärkidega õigusaktid fluorosüsivesinike kasutuse järk-järguliseks vähendamiseks 2030. aastaks 79 % võrra, sest kliimasõbralikud alternatiivid on laialdaselt kättesaadavad ja nende võimalused tuleks täielikult ära kasutada; märgib, et fluorosüsivesinike kasutamise järk-järguline vähendamine on kergelt tulemusi andev leevendamismeede nii ELis kui ka väljaspool seda, ning kutsub ELi üles aktiivselt osalema fluorosüsivesinike suhtes võetavate ülemaailmsete meetmete edendamises;

Teadusuuringud, tehnoloogia areng ja innovatsioon

| 45. | on seisukohal, et puhta energia tehnoloogia järjest sagedasem kasutamine valdkondades, kus see avaldab suurimat mõju, sõltub tugeva innovatsioonivõime loomisest ja säilitamisest nii arenenud kui ka tärkava turumajandusega riikides; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et puhta energia tehnoloogia järjest sagedasem kasutamine valdkondades, kus see avaldab suurimat mõju, sõltub tugeva innovatsioonivõime loomisest ja säilitamisest nii arenenud kui ka tärkava turumajandusega riikides;

| 46. | rõhutab, et innovatsiooni soodustamine tehnoloogia ja ärimudelite valdkonnas võib edendada nii majanduskasvu kui ka heitkoguste vähendamist; rõhutab, et tehnoloogia ei suundu iseenesest süsinikuvaese majanduse poole, vaid selleks on vaja selgeid poliitilisi signaale, sealhulgas uue tehnoloogia ja ärimudelite kasutuselevõttu takistavate turu- ja regulatiivsete tõkete vähendamist ning avalike vahendite sihipärast kasutamist; julgustab liikmesriike rohkem investeerima avaliku sektori teadus- ja arendustegevusse energeetika valdkonnas, et aidata luua ressursitõhusat ja vähese CO2 -heitega uue põlvkonna tehnoloogiat; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et innovatsiooni soodustamine tehnoloogia ja ärimudelite valdkonnas võib edendada nii majanduskasvu kui ka heitkoguste vähendamist; rõhutab, et tehnoloogia ei suundu iseenesest süsinikuvaese majanduse poole, vaid selleks on vaja selgeid poliitilisi signaale, sealhulgas uue tehnoloogia ja ärimudelite kasutuselevõttu takistavate turu- ja regulatiivsete tõkete vähendamist ning avalike vahendite sihipärast kasutamist; julgustab liikmesriike rohkem investeerima avaliku sektori teadus- ja arendustegevusse energeetika valdkonnas, et aidata luua ressursitõhusat ja vähese CO2 -heitega uue põlvkonna tehnoloogiat;

| 47. | tunnistab teadustegevuse ja innovatsiooni tähtsust võitluses kliimamuutuse vastu ning nõuab, et kokkuleppe osalised kõigiti toetaksid teadlasi ja edendaksid uut tehnoloogiat, mis võib aidata saavutada võimalikke heitkoguste vähendamise eesmärke, samuti rakendada kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise meetmeid; |
| --- | --- |

47.

tunnistab teadustegevuse ja innovatsiooni tähtsust võitluses kliimamuutuse vastu ning nõuab, et kokkuleppe osalised kõigiti toetaksid teadlasi ja edendaksid uut tehnoloogiat, mis võib aidata saavutada võimalikke heitkoguste vähendamise eesmärke, samuti rakendada kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise meetmeid;

| 48. | julgustab komisjoni paremini ära kasutama asjaolu, et programm „Horisont 2020“ on kolmandatele riikidele osalemiseks täielikult avatud, eriti energia ja kliimamuutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

48.

julgustab komisjoni paremini ära kasutama asjaolu, et programm „Horisont 2020“ on kolmandatele riikidele osalemiseks täielikult avatud, eriti energia ja kliimamuutuse valdkonnas;

| 49. | on seisukohal, et ELi kosmosepoliitika ja selle raames muuhulgas satelliitide orbiidilesaatmiseks tehtavad investeeringud, mis täidavad olulist rolli tööstusõnnetuste, metsade raadamise, kõrbestumise jms seires, ning koostöö kolmandate riikide partneritega võivad täita tähtsat rolli kliimamuutuste mõju jälgimisel ja käsitlemisel kogu maailmas; |
| --- | --- |

49.

on seisukohal, et ELi kosmosepoliitika ja selle raames muuhulgas satelliitide orbiidilesaatmiseks tehtavad investeeringud, mis täidavad olulist rolli tööstusõnnetuste, metsade raadamise, kõrbestumise jms seires, ning koostöö kolmandate riikide partneritega võivad täita tähtsat rolli kliimamuutuste mõju jälgimisel ja käsitlemisel kogu maailmas;

| 50. | rõhutab, et EL peaks suurendama oma jõupingutusi seoses tehnosiirdega vähem arenenud riikidesse, austades kehtivaid intellektuaalomandi õigusi; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et EL peaks suurendama oma jõupingutusi seoses tehnosiirdega vähem arenenud riikidesse, austades kehtivaid intellektuaalomandi õigusi;

| 51. | nõuab, et täielikult tunnustataks ja toetataks kliimatehnoloogia keskuse ja võrgustiku ning tehnoloogia täitevkomitee rolli tehnoloogia hõlpsamal arendamisel, et kliimamuutusi leevendada ja nendega kohaneda; |
| --- | --- |

51.

nõuab, et täielikult tunnustataks ja toetataks kliimatehnoloogia keskuse ja võrgustiku ning tehnoloogia täitevkomitee rolli tehnoloogia hõlpsamal arendamisel, et kliimamuutusi leevendada ja nendega kohaneda;

| 52. | peab kiiduväärseks ELi ja USA energeetikaministeeriumi koostöö nimel tehtud jõupingutusi, eriti seoses kliimamuutuse valdkonna tehnoloogiauuringutega; on seisukohal, et ELi ja teiste tähtsamate riikide edasiseks tihedamaks teaduskoostööks on palju võimalusi; rõhutab, et avaliku sektori vahenditest rahastatud teadusuuringute tulemused peaksid olema tasuta kättesaadavad; |
| --- | --- |

52.

peab kiiduväärseks ELi ja USA energeetikaministeeriumi koostöö nimel tehtud jõupingutusi, eriti seoses kliimamuutuse valdkonna tehnoloogiauuringutega; on seisukohal, et ELi ja teiste tähtsamate riikide edasiseks tihedamaks teaduskoostööks on palju võimalusi; rõhutab, et avaliku sektori vahenditest rahastatud teadusuuringute tulemused peaksid olema tasuta kättesaadavad;

| 53. | osutab, et kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise meetmete rakendamisel, eelkõige kasvuhoonegaaside heitkoguste jälgimisel ja seirel tuleks kaaluda kosmosepõhiste seadmete kasutamist; nõuab komisjonilt tungivalt CO2 ja CH4 ülemaailmse jälgimissüsteemi aktiivset toetamist; palub komisjonil toetada ELi autonoomse ja sõltumatu kasvuhoonegaaside heitkoguste mõõtmise süsteemi väljatöötamist, kasutades ja laiendades Copernicuse programmi missioone; |
| --- | --- |

53.

osutab, et kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise meetmete rakendamisel, eelkõige kasvuhoonegaaside heitkoguste jälgimisel ja seirel tuleks kaaluda kosmosepõhiste seadmete kasutamist; nõuab komisjonilt tungivalt CO2 ja CH4 ülemaailmse jälgimissüsteemi aktiivset toetamist; palub komisjonil toetada ELi autonoomse ja sõltumatu kasvuhoonegaaside heitkoguste mõõtmise süsteemi väljatöötamist, kasutades ja laiendades Copernicuse programmi missioone;

Kliimapoliitika rahastamine kui Pariisi kokkuleppe nurgakivi

| 54. | leiab, et rakendamisvahendid, sealhulgas kliimapoliitika rahastamine, tehnoloogiasiire ja suutlikkuse suurendamine, aitavad Pariisi konverentsil kokkuleppe saavutamisele oluliselt kaasa, ja nõuab seetõttu, et EL ja teised riigid koostaksid usutava finantspaketi, mis hõlmaks nii 2020. aasta eelset kui ka selle järgset aega, et toetada suuremaid kasvuhoonegaaside heite vähendamise, metsade kaitse ja kliimamuutuse mõjuga kohanemise jõupingutusi; nõuab, et kliimameetmete rahastamine liidetaks kokkuleppega kui muutuvaid keskkonna- ja majandustingimusi kajastav dünaamiline element, mis toetab tugevdatud leevendamis- ja kohanemispüüdeid; kutsub seetõttu kõiki osalisi, kellel see on võimalik, kliimameetmete rahastamisele kaasa aitama; |
| --- | --- |

54.

leiab, et rakendamisvahendid, sealhulgas kliimapoliitika rahastamine, tehnoloogiasiire ja suutlikkuse suurendamine, aitavad Pariisi konverentsil kokkuleppe saavutamisele oluliselt kaasa, ja nõuab seetõttu, et EL ja teised riigid koostaksid usutava finantspaketi, mis hõlmaks nii 2020. aasta eelset kui ka selle järgset aega, et toetada suuremaid kasvuhoonegaaside heite vähendamise, metsade kaitse ja kliimamuutuse mõjuga kohanemise jõupingutusi; nõuab, et kliimameetmete rahastamine liidetaks kokkuleppega kui muutuvaid keskkonna- ja majandustingimusi kajastav dünaamiline element, mis toetab tugevdatud leevendamis- ja kohanemispüüdeid; kutsub seetõttu kõiki osalisi, kellel see on võimalik, kliimameetmete rahastamisele kaasa aitama;

| 55. | palub ELil ja liikmesriikidel kokku leppida tegevuskava uute, täiendavate ja prognoositavate rahastamisvahendite leidmiseks mitmesugustest avalikest ja eraallikatest kooskõlas olemasolevate kohustustega, et anda oma õiglane panus 2020. aastaks üldise sihtsumma 100 miljardit USA dollarit aastas saavutamisse ning kaotada leevendamis- ja kohandamismeetmetesse suunatud ressursside tasakaalustamatus; palub ELil ergutada kõiki riike andma oma õiglast panust kliimameetmete rahastamisse; nõuab tugevat järelevalve- ja aruandlusraamistikku kliimamuutustega seotud rahastamise kohustuste ja eesmärkide tõhusaks kontrollimiseks; tuletab meelde, et kui kasvab kliimameetmete rahastamine arenguabi eelarvetest, peaks suurenema ka üldine arenguabi eelarve, mis oleks esimene samm täieliku täiendavuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

55.

palub ELil ja liikmesriikidel kokku leppida tegevuskava uute, täiendavate ja prognoositavate rahastamisvahendite leidmiseks mitmesugustest avalikest ja eraallikatest kooskõlas olemasolevate kohustustega, et anda oma õiglane panus 2020. aastaks üldise sihtsumma 100 miljardit USA dollarit aastas saavutamisse ning kaotada leevendamis- ja kohandamismeetmetesse suunatud ressursside tasakaalustamatus; palub ELil ergutada kõiki riike andma oma õiglast panust kliimameetmete rahastamisse; nõuab tugevat järelevalve- ja aruandlusraamistikku kliimamuutustega seotud rahastamise kohustuste ja eesmärkide tõhusaks kontrollimiseks; tuletab meelde, et kui kasvab kliimameetmete rahastamine arenguabi eelarvetest, peaks suurenema ka üldine arenguabi eelarve, mis oleks esimene samm täieliku täiendavuse saavutamiseks;

| 56. | nõuab, et EL ja rahvusvaheline üldsus võtaksid konkreetseid kohustusi täiendavate kliimameetmete rahastamise allikate leidmiseks, muu hulgas eraldades selleks 2021.–2030. aastal osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi saastekvootidest ja suunates ELi ja rahvusvahelistest lennunduse ja merenduse heitkoguseid käsitlevatest meetmetest saadud tulu rahvusvaheliste kliimameetmete rahastamisse ning Rohelisse Kliimafondi, sh tehnoloogiauuenduste projektidesse; |
| --- | --- |

56.

nõuab, et EL ja rahvusvaheline üldsus võtaksid konkreetseid kohustusi täiendavate kliimameetmete rahastamise allikate leidmiseks, muu hulgas eraldades selleks 2021.–2030. aastal osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi saastekvootidest ja suunates ELi ja rahvusvahelistest lennunduse ja merenduse heitkoguseid käsitlevatest meetmetest saadud tulu rahvusvaheliste kliimameetmete rahastamisse ning Rohelisse Kliimafondi, sh tehnoloogiauuenduste projektidesse;

| 57. | nõuab ulatuslikku CO2 -heite maksustamist, mis on ülemaailmselt rakendatav heitkoguste haldamise vahend, ning heitkogustega kauplemisest ja rahvusvahelisest transpordikütuste heite maksustamisest saadud tulu suunamist kliimaga seotud investeeringuteks; nõuab ühtlasi põllumajandustoetuste osalist kasutamist investeeringute tagamiseks, millega rahastatakse taastuvenergia tootmist ja kasutamist põllumajandusettevõtetes; rõhutab, kui tähtis on erasektori kapitali kaasamine ja vähese CO2 -heitega tehnoloogia jaoks vajalike investeeringute leidmine; nõuab, et valitsused ning avalikud ja erafinantsasutused, sealhulgas pangad, pensionifondid ja kindlustusfirmad, võtaksid suured kohustused laenu- ja investeerimispraktika kooskõlla viimiseks temperatuuritõusu 2 oC-ga piiramise eesmärgiga ning fossiilkütustesse investeerimisest loobumiseks, sealhulgas fossiilkütustesse investeerimiseks antavate eksporditoetuste järkjärguliseks lõpetamiseks; nõuab spetsiaalsete riiklike tagatiste andmist keskkonnasäästlikele investeeringutele ning märgiseid ja maksusoodustusi keskkonnasõbralikele investeerimisfondidele ja roheliste võlakirjade väljaandmiseks; |
| --- | --- |

57.

nõuab ulatuslikku CO2 -heite maksustamist, mis on ülemaailmselt rakendatav heitkoguste haldamise vahend, ning heitkogustega kauplemisest ja rahvusvahelisest transpordikütuste heite maksustamisest saadud tulu suunamist kliimaga seotud investeeringuteks; nõuab ühtlasi põllumajandustoetuste osalist kasutamist investeeringute tagamiseks, millega rahastatakse taastuvenergia tootmist ja kasutamist põllumajandusettevõtetes; rõhutab, kui tähtis on erasektori kapitali kaasamine ja vähese CO2 -heitega tehnoloogia jaoks vajalike investeeringute leidmine; nõuab, et valitsused ning avalikud ja erafinantsasutused, sealhulgas pangad, pensionifondid ja kindlustusfirmad, võtaksid suured kohustused laenu- ja investeerimispraktika kooskõlla viimiseks temperatuuritõusu 2 oC-ga piiramise eesmärgiga ning fossiilkütustesse investeerimisest loobumiseks, sealhulgas fossiilkütustesse investeerimiseks antavate eksporditoetuste järkjärguliseks lõpetamiseks; nõuab spetsiaalsete riiklike tagatiste andmist keskkonnasäästlikele investeeringutele ning märgiseid ja maksusoodustusi keskkonnasõbralikele investeerimisfondidele ja roheliste võlakirjade väljaandmiseks;

| 58. | leiab, et finantssüsteem peaks investeerimisotsustesse kaasama kliimariski; kutsub komisjoni, liikmesriike ja kõiki ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisi kõikide vahenditega ergutama finantsasutusi suunama oma investeeringuid ümber niisuguses ulatuses, et see võimaldab rahastada reaalset üleminekut vastupidavale vähese CO2 -heitega majandusele; |
| --- | --- |

58.

leiab, et finantssüsteem peaks investeerimisotsustesse kaasama kliimariski; kutsub komisjoni, liikmesriike ja kõiki ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisi kõikide vahenditega ergutama finantsasutusi suunama oma investeeringuid ümber niisuguses ulatuses, et see võimaldab rahastada reaalset üleminekut vastupidavale vähese CO2 -heitega majandusele;

| 59. | nõuab konkreetseid meetmeid, sealhulgas ajakava, et täita G-20 riikide 2009. aastal antud lubadus kaotada 2020. aastaks järk-järgult kõik fossiilkütuste toetused; |
| --- | --- |

59.

nõuab konkreetseid meetmeid, sealhulgas ajakava, et täita G-20 riikide 2009. aastal antud lubadus kaotada 2020. aastaks järk-järgult kõik fossiilkütuste toetused;

| 60. | ergutab kõige progressiivsemaid osalisi võtma vabatahtlikke kohustusi vähese CO2 -heitega majandusele ülemineku hõlbustamiseks, kasutades täielikult ära sektoris juba rakendatavat parimat tava; loodab, et see algatus laieneb ja tulevikus võetakse struktureeritumaid kohustusi, eelkõige kliimakonventsioonile lisatud registreerimisplatvormide kaudu; |
| --- | --- |

60.

ergutab kõige progressiivsemaid osalisi võtma vabatahtlikke kohustusi vähese CO2 -heitega majandusele ülemineku hõlbustamiseks, kasutades täielikult ära sektoris juba rakendatavat parimat tava; loodab, et see algatus laieneb ja tulevikus võetakse struktureeritumaid kohustusi, eelkõige kliimakonventsioonile lisatud registreerimisplatvormide kaudu;

| 61. | võtab teadmiseks tihedad seoses arengu rahastamise konverentsi, ÜRO säästva arengu eesmärkide ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsi vahel, mis toimub 2015. aastal; möönab, et kliimamuutuse mõju takistab tõsiselt kavandatud 2015. aasta järgse säästva arengu raamistiku saavutamist ja et üldine arengu rahastamise raamistik tuleb kooskõlastada vähese CO2 -heitega ja kliimamuutustele vastupidava maailmaga ja peab suutma seda toetada; |
| --- | --- |

61.

võtab teadmiseks tihedad seoses arengu rahastamise konverentsi, ÜRO säästva arengu eesmärkide ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsi vahel, mis toimub 2015. aastal; möönab, et kliimamuutuse mõju takistab tõsiselt kavandatud 2015. aasta järgse säästva arengu raamistiku saavutamist ja et üldine arengu rahastamise raamistik tuleb kooskõlastada vähese CO2 -heitega ja kliimamuutustele vastupidava maailmaga ja peab suutma seda toetada;

| 62. | ergutab finantssektori eraalgatuste edendamist, eelkõige novembris 2015 toimuval G-20 kohtumisel, aga ka üldiselt 2015. aasta Pariisi konverentsi eelsetel arvukatel eriotstarbelistel finantskohtumistel; |
| --- | --- |

62.

ergutab finantssektori eraalgatuste edendamist, eelkõige novembris 2015 toimuval G-20 kohtumisel, aga ka üldiselt 2015. aasta Pariisi konverentsi eelsetel arvukatel eriotstarbelistel finantskohtumistel;

Kliimamuutustele vastupanu võime suurendamine kohanemise abil

| 63. | rõhutab, et kohanemismeetmeid peavad vältimatult võtma kõik riigid, et kahjulik mõju oleks võimalikult väike ja et täielikult ära kasutada kliimamuutuste suhtes vastupidava majanduskasvu ja säästva arengu võimalusi, mistõttu kohanemine tuleb uues lepingus kesksele kohale seada; nõuab, et seda pikaajaliste kohanemiseesmärkide määramisel arvesse võetaks; rõhutab, et praegu meetmete võtmine kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks on globaalse ja riikide majanduse jaoks odavam ning vähendaks kohanemismeetmetega seotud kulusid; tunnistab, et kohanemine on vajalik, eelkõige riikides, mis on kliimamuutuse mõju suhtes eriti tundlikud, ning eelkõige selleks, et kindlustada toidutootmise ja majandusarengu jätkumine kliima suhtes vastupidaval kujul; nõuab, et aktiivselt toetataks terviklike kohanemiskavade koostamist arenguriikides, võttes arvesse kohalike osalejate tavasid ning põlisrahvaste teadmisi; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et kohanemismeetmeid peavad vältimatult võtma kõik riigid, et kahjulik mõju oleks võimalikult väike ja et täielikult ära kasutada kliimamuutuste suhtes vastupidava majanduskasvu ja säästva arengu võimalusi, mistõttu kohanemine tuleb uues lepingus kesksele kohale seada; nõuab, et seda pikaajaliste kohanemiseesmärkide määramisel arvesse võetaks; rõhutab, et praegu meetmete võtmine kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks on globaalse ja riikide majanduse jaoks odavam ning vähendaks kohanemismeetmetega seotud kulusid; tunnistab, et kohanemine on vajalik, eelkõige riikides, mis on kliimamuutuse mõju suhtes eriti tundlikud, ning eelkõige selleks, et kindlustada toidutootmise ja majandusarengu jätkumine kliima suhtes vastupidaval kujul; nõuab, et aktiivselt toetataks terviklike kohanemiskavade koostamist arenguriikides, võttes arvesse kohalike osalejate tavasid ning põlisrahvaste teadmisi;

| 64. | möönab, et riiklikult kindlaks määratud panustega saavutatav leevendav mõju aitab vajalikele kohanemispüüetele tugevasti kaasa; nõuab, et Pariisi kokkuleppes seataks üldine kohanemismeetmete ja nende finantseerimise eesmärk ning kohustutaks välja töötama uusi võimalusi kaotuste ja kahjustuste korvamiseks; |
| --- | --- |

64.

möönab, et riiklikult kindlaks määratud panustega saavutatav leevendav mõju aitab vajalikele kohanemispüüetele tugevasti kaasa; nõuab, et Pariisi kokkuleppes seataks üldine kohanemismeetmete ja nende finantseerimise eesmärk ning kohustutaks välja töötama uusi võimalusi kaotuste ja kahjustuste korvamiseks;

| 65. | rõhutab vajadust parandada ELi tasandil koordineerimist ja kliimariskide ohjamist ning koostada konkreetne ELi kohanemisstrateegia; nõuab piirkondlike kohanemisstrateegiate rakendamist; |
| --- | --- |

65.

rõhutab vajadust parandada ELi tasandil koordineerimist ja kliimariskide ohjamist ning koostada konkreetne ELi kohanemisstrateegia; nõuab piirkondlike kohanemisstrateegiate rakendamist;

| 66. | tuletab meelde, et arenguriigid, eriti vähim arenenud riigid ja väikesed arenevad saareriigid, kelle osa kliimamuutustes on kõige väiksem, on kõige haavatavamad kliimamuutuste kahjuliku mõju suhtes ja nende kohanemisvõime on kõige väiksem; nõuab, et kohanemise toetamine ning kahju ja kahjustused oleksid Pariisi kokkuleppe olulised elemendid ja arenguriigid saaksid tuntavat abi üleminekuks säästvatele, taastuvatele ja vähese CO2 -heitega energiavormidele, tagades sellega, et nende kohanemisvajadused täidetakse nii lühiajalises kui ka kaugemas perspektiivis; nõuab, et tõsiselt arutataks kliimapõgenike teemat ja selle ulatust, mis tuleneb ülemaailmsest soojenemisest põhjustatud kliimakatastroofidest; |
| --- | --- |

66.

tuletab meelde, et arenguriigid, eriti vähim arenenud riigid ja väikesed arenevad saareriigid, kelle osa kliimamuutustes on kõige väiksem, on kõige haavatavamad kliimamuutuste kahjuliku mõju suhtes ja nende kohanemisvõime on kõige väiksem; nõuab, et kohanemise toetamine ning kahju ja kahjustused oleksid Pariisi kokkuleppe olulised elemendid ja arenguriigid saaksid tuntavat abi üleminekuks säästvatele, taastuvatele ja vähese CO2 -heitega energiavormidele, tagades sellega, et nende kohanemisvajadused täidetakse nii lühiajalises kui ka kaugemas perspektiivis; nõuab, et tõsiselt arutataks kliimapõgenike teemat ja selle ulatust, mis tuleneb ülemaailmsest soojenemisest põhjustatud kliimakatastroofidest;

| 67. | rõhutab, et kokkulepe peaks olema paindlik, et arvesse võtta riikide olukorda, arenguriikide vajadusi ja suutlikkust ning mõnede, eriti vähim arenenud riikide ja väikesaarte eriomadusi; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et kokkulepe peaks olema paindlik, et arvesse võtta riikide olukorda, arenguriikide vajadusi ja suutlikkust ning mõnede, eriti vähim arenenud riikide ja väikesaarte eriomadusi;

| 68. | kutsub suuri arenenud majandusega riike üles rakendama oma arenenud taristut säästva arengu propageerimiseks, edendamiseks ja arendamiseks ning võtma kohustust toetada arenguriike omaenda suutlikkuse loomisel, et tagada, et edasine majanduskasv kogu maailmas ei tuleks enam keskkonna arvelt; |
| --- | --- |

68.

kutsub suuri arenenud majandusega riike üles rakendama oma arenenud taristut säästva arengu propageerimiseks, edendamiseks ja arendamiseks ning võtma kohustust toetada arenguriike omaenda suutlikkuse loomisel, et tagada, et edasine majanduskasv kogu maailmas ei tuleks enam keskkonna arvelt;

| 69. | rõhutab tähtsat rolli, mida arenguriigid, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) ning OECD arenguabi komitee peaksid täitma tihedas koostöös sidusrühmade ja asjaomaste organisatsioonidega, et hinnata ja leevendada inimtegevuse kõige rängemat mõju kliimamuutusele, mis kujuneb oodatavasti tõsiseks isegi siis, kui see jääb allapoole 2 oC soojenemismäära; |
| --- | --- |

69.

rõhutab tähtsat rolli, mida arenguriigid, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) ning OECD arenguabi komitee peaksid täitma tihedas koostöös sidusrühmade ja asjaomaste organisatsioonidega, et hinnata ja leevendada inimtegevuse kõige rängemat mõju kliimamuutusele, mis kujuneb oodatavasti tõsiseks isegi siis, kui see jääb allapoole 2 oC soojenemismäära;

| 70. | kinnitab, et kliimaprobleemide tulemuslik lahendamine peab olema ELi ja teiste rahvusvahelises poliitikas osalejate strateegiline esmaülesanne ning et selleks tuleb kliimameetmed lõimida kõigisse peamistesse poliitikavaldkondadesse ja pidada silmas poliitika sidusust; peab oluliseks, et EL edendaks vähese CO2 -heitega arenguteid kõigis asjaomastes valdkondades ja sektorites, ning nõuab, et liit pakuks välja säästvaid tootmis- ja tarbimisviise, andes muu hulgas teada, kuidas ta kavatseb tarbimist vähendada ja vältida keskkonna kahjustamist majandustegevuse käigus; |
| --- | --- |

70.

kinnitab, et kliimaprobleemide tulemuslik lahendamine peab olema ELi ja teiste rahvusvahelises poliitikas osalejate strateegiline esmaülesanne ning et selleks tuleb kliimameetmed lõimida kõigisse peamistesse poliitikavaldkondadesse ja pidada silmas poliitika sidusust; peab oluliseks, et EL edendaks vähese CO2 -heitega arenguteid kõigis asjaomastes valdkondades ja sektorites, ning nõuab, et liit pakuks välja säästvaid tootmis- ja tarbimisviise, andes muu hulgas teada, kuidas ta kavatseb tarbimist vähendada ja vältida keskkonna kahjustamist majandustegevuse käigus;

| 71. | märgib murega, et 2008–2013. aastal oli 166 miljonit inimest sunnitud üleujutuste, tormide, maavärinate või muude loodusõnnetuste tõttu kodust lahkuma; juhib eriti tähelepanu asjaolule, et kliimaga seotud muutused mõnes Aafrika piirkonnas võivad Vahemere põgenikekriisi veelgi teravdada; kahetseb asjaolu, et kliimapagulase seisundit veel ei tunnistata ja see tekitab seaduslünga, mis ei lase inimestel pagulasseisundist abi saada; |
| --- | --- |

71.

märgib murega, et 2008–2013. aastal oli 166 miljonit inimest sunnitud üleujutuste, tormide, maavärinate või muude loodusõnnetuste tõttu kodust lahkuma; juhib eriti tähelepanu asjaolule, et kliimaga seotud muutused mõnes Aafrika piirkonnas võivad Vahemere põgenikekriisi veelgi teravdada; kahetseb asjaolu, et kliimapagulase seisundit veel ei tunnistata ja see tekitab seaduslünga, mis ei lase inimestel pagulasseisundist abi saada;

| 72. | toonitab, et üleilmse kliimamuutusega seotud tugevdatud meetmeid peaksid võtma arenenud ja arenguriigid ühiselt, kooskõlas ühiste, kuid eristatud kohustuste põhimõttega; |
| --- | --- |

72.

toonitab, et üleilmse kliimamuutusega seotud tugevdatud meetmeid peaksid võtma arenenud ja arenguriigid ühiselt, kooskõlas ühiste, kuid eristatud kohustuste põhimõttega;

| 73. | rõhutab, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõike 5 kohaselt on ELi eesmärk suhetes maailmaga edendada solidaarsust ja maailma säästvat arengut, samuti rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist; märgib, et ELi toimimise lepingu artikli 191 lõike 1 kohaselt aitab ELi keskkonnapoliitika kaasa rahvusvahelise tasandi meetmete edendamisele, et võidelda kliimamuutuste vastu; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõike 5 kohaselt on ELi eesmärk suhetes maailmaga edendada solidaarsust ja maailma säästvat arengut, samuti rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist; märgib, et ELi toimimise lepingu artikli 191 lõike 1 kohaselt aitab ELi keskkonnapoliitika kaasa rahvusvahelise tasandi meetmete edendamisele, et võidelda kliimamuutuste vastu;

Kliimadiplomaatia elavdamine

| 74. | rõhutab, et kliimadiplomaatia peab olema ELi tervikliku välistegevuse osa ja sellega seoses on oluline, et EL esineks konverentsil sihiteadlikult ja silmapaistvalt, kõneleks ühel häälel ja esineks rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimise püüete vahendajana, jäädes oma seisukohtades üksmeelseks; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et kliimadiplomaatia peab olema ELi tervikliku välistegevuse osa ja sellega seoses on oluline, et EL esineks konverentsil sihiteadlikult ja silmapaistvalt, kõneleks ühel häälel ja esineks rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimise püüete vahendajana, jäädes oma seisukohtades üksmeelseks;

| 75. | palub liikmesriike kooskõlastada oma seisukohad selles küsimuses ELi omadega; rõhutab tõsiasja, et ELil ja selle liikmesriikidel on tohutu suutlikkus välispoliitika valdkonnas ning nad peavad kliimadiplomaatias eeskuju näitama ja kaasama selle võrgustiku, et saavutada üksmeel Pariisi kokkuleppe peamistes küsimustes, milleks on kliimamuutuse leevendamine, sellega kohanemine, rahastamine, tehnoloogia arendamine ja tehnosiire, meetmete läbipaistvus ja toetamine ning suutlikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

75.

palub liikmesriike kooskõlastada oma seisukohad selles küsimuses ELi omadega; rõhutab tõsiasja, et ELil ja selle liikmesriikidel on tohutu suutlikkus välispoliitika valdkonnas ning nad peavad kliimadiplomaatias eeskuju näitama ja kaasama selle võrgustiku, et saavutada üksmeel Pariisi kokkuleppe peamistes küsimustes, milleks on kliimamuutuse leevendamine, sellega kohanemine, rahastamine, tehnoloogia arendamine ja tehnosiire, meetmete läbipaistvus ja toetamine ning suutlikkuse suurendamine;

| 76. | tervitab ELi kliimadiplomaatia tegevuskava, mille ELi välisasjade nõukogu kinnitas 19. jaanuaril 2015; eeldab, et komisjon võtab läbirääkimistel aktiivse rolli; palub tal selgelt näidata, et kliimaküsimus on komisjoni praeguse koosseisu tähtsaim strateegiline prioriteet, ja korraldada oma töö kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades sellele vastavalt; |
| --- | --- |

76.

tervitab ELi kliimadiplomaatia tegevuskava, mille ELi välisasjade nõukogu kinnitas 19. jaanuaril 2015; eeldab, et komisjon võtab läbirääkimistel aktiivse rolli; palub tal selgelt näidata, et kliimaküsimus on komisjoni praeguse koosseisu tähtsaim strateegiline prioriteet, ja korraldada oma töö kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades sellele vastavalt;

| 77. | rõhutab ELi juhtivat rolli kliimapoliitikas ja kooskõlastamise ning ühise seisukoha kindlaksmääramise vajadust liikmesriikide seas; nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ja Euroopa välisteenistus konverentsi eel ja ajal oma diplomaatilisi jõupingutusi suurendaksid, et partnerite seisukohti paremini mõista ja ergutada teisi osalisi tulemuslikele meetmetele 2 oC eesmärgi kursile jäämiseks, samuti selleks, et saavutada kokkulepped ja kohustusevõtud, eelkõige Ameerika Ühendriikide poolt, sihiga viia suurimad heitkogused vastavusse ELi kodanike arvukate pingutustega saavutada selline majandusareng, mis arvestab keskkonna ja kliima kaitsmise vajadust; kutsub ELi üles kasutama oma positsiooni, et saavutada kliimaküsimustes tihedam koostöö naaberriikide ja kandidaatriikidega; |
| --- | --- |

77.

rõhutab ELi juhtivat rolli kliimapoliitikas ja kooskõlastamise ning ühise seisukoha kindlaksmääramise vajadust liikmesriikide seas; nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ja Euroopa välisteenistus konverentsi eel ja ajal oma diplomaatilisi jõupingutusi suurendaksid, et partnerite seisukohti paremini mõista ja ergutada teisi osalisi tulemuslikele meetmetele 2 oC eesmärgi kursile jäämiseks, samuti selleks, et saavutada kokkulepped ja kohustusevõtud, eelkõige Ameerika Ühendriikide poolt, sihiga viia suurimad heitkogused vastavusse ELi kodanike arvukate pingutustega saavutada selline majandusareng, mis arvestab keskkonna ja kliima kaitsmise vajadust; kutsub ELi üles kasutama oma positsiooni, et saavutada kliimaküsimustes tihedam koostöö naaberriikide ja kandidaatriikidega;

| 78. | rõhutab, et konverentsi eel ja ajal vajatakse suurendatud diplomaatilisi jõupingutusi eelkõige selleks, et jõuda kokkuleppele osaliste kohustuste eristamise küsimuses nende riikide olukorda arvesse võttes, samuti selles, milline roll on kokkuleppes kahju ja kahjustuste küsimusel; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et konverentsi eel ja ajal vajatakse suurendatud diplomaatilisi jõupingutusi eelkõige selleks, et jõuda kokkuleppele osaliste kohustuste eristamise küsimuses nende riikide olukorda arvesse võttes, samuti selles, milline roll on kokkuleppes kahju ja kahjustuste küsimusel;

| 79. | kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti kujundama üldiste välispoliitiliste eesmärkide raames kliimavälispoliitika strateegilisi prioriteete ning tagama, et ELi delegatsioonid keskenduvad rohkem kliimapoliitikale ning riikide jõupingutuste jälgimisele kliimamuutuste leevendamise või nendega kohanemise valdkonnas, samuti suutlikkuse suurendamiseks toetuse andmisele ja vajalike vahendite tagamisele kliimaseire meetmete elluviimiseks; palub, et EL teeks kliimaküsimuste valdkonnas tihedamat koostööd naaberriikide ja kandidaatriikidega ja ergutaks neid kooskõlastama oma poliitikat ELi kliimaeesmärkidega; palub liikmesriikidel ja Euroopa välisteenistusel luua ELi delegatsioonides ja liikmesriikide saatkondades kliimamuutusele keskendunud kontaktpunktid; |
| --- | --- |

79.

kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti kujundama üldiste välispoliitiliste eesmärkide raames kliimavälispoliitika strateegilisi prioriteete ning tagama, et ELi delegatsioonid keskenduvad rohkem kliimapoliitikale ning riikide jõupingutuste jälgimisele kliimamuutuste leevendamise või nendega kohanemise valdkonnas, samuti suutlikkuse suurendamiseks toetuse andmisele ja vajalike vahendite tagamisele kliimaseire meetmete elluviimiseks; palub, et EL teeks kliimaküsimuste valdkonnas tihedamat koostööd naaberriikide ja kandidaatriikidega ja ergutaks neid kooskõlastama oma poliitikat ELi kliimaeesmärkidega; palub liikmesriikidel ja Euroopa välisteenistusel luua ELi delegatsioonides ja liikmesriikide saatkondades kliimamuutusele keskendunud kontaktpunktid;

| 80. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et mis tahes meede, mille Pariisi kokkuleppe osaline vastu võtab seoses eesmärgiga stabiliseerida kasvuhoonegaaside kontsentratsioon atmosfääris tasemel, mis võimaldab vältida inimeste põhjustatud ohtlikku sekkumist kliimasüsteemi, või seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artiklites 3 ja 4 sätestatud põhimõtete või kohustustega, ei või kuuluda osalise ühessegi kehtivasse või tulevasse lepingusse, mis võimaldab investori ja riigi vahelist vaidluste lahendamist; |
| --- | --- |

80.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et mis tahes meede, mille Pariisi kokkuleppe osaline vastu võtab seoses eesmärgiga stabiliseerida kasvuhoonegaaside kontsentratsioon atmosfääris tasemel, mis võimaldab vältida inimeste põhjustatud ohtlikku sekkumist kliimasüsteemi, või seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artiklites 3 ja 4 sätestatud põhimõtete või kohustustega, ei või kuuluda osalise ühessegi kehtivasse või tulevasse lepingusse, mis võimaldab investori ja riigi vahelist vaidluste lahendamist;

| 81. | tunnistab, kui oluline on võtta meetmeid kliimamuutuse vastu, sest see võib ohustada stabiilsust ja julgeolekut, samuti tunnistab kliimadiplomaatia tähtsust Pariisi kliimakonverentsi eel; |
| --- | --- |

81.

tunnistab, kui oluline on võtta meetmeid kliimamuutuse vastu, sest see võib ohustada stabiilsust ja julgeolekut, samuti tunnistab kliimadiplomaatia tähtsust Pariisi kliimakonverentsi eel;

Euroopa Parlament

| 82. | kiidab heaks komisjoni teatise ja ELi eesmärgid 2015. aasta detsembris Pariisis toimuval COP 21 kliimakonverentsil; |
| --- | --- |

82.

kiidab heaks komisjoni teatise ja ELi eesmärgid 2015. aasta detsembris Pariisis toimuval COP 21 kliimakonverentsil;

| 83. | kohustub kasutama oma rahvusvahelist rolli ja liikmesust rahvusvahelistes parlamentidevahelistes võrgustikes, et järjekindlalt püüelda õiguslikult siduva ulatusliku rahvusvahelise kliimakokkuleppe sõlmimisele Pariisis; |
| --- | --- |

83.

kohustub kasutama oma rahvusvahelist rolli ja liikmesust rahvusvahelistes parlamentidevahelistes võrgustikes, et järjekindlalt püüelda õiguslikult siduva ulatusliku rahvusvahelise kliimakokkuleppe sõlmimisele Pariisis;

| 84. | osutab tähelepanu sellele, et lobitööga enne COP 21 ja selle käigus saab mõjutada läbirääkimiste tulemusi; rõhutab seepärast, et selline tegevus peaks olema läbipaistev, selgelt märgitud UNFCCC COP 21 päevakorras ning et konverentsil peaks võimaldama kõigile sidusrühmadele õiglase juurdepääsu; |
| --- | --- |

84.

osutab tähelepanu sellele, et lobitööga enne COP 21 ja selle käigus saab mõjutada läbirääkimiste tulemusi; rõhutab seepärast, et selline tegevus peaks olema läbipaistev, selgelt märgitud UNFCCC COP 21 päevakorras ning et konverentsil peaks võimaldama kõigile sidusrühmadele õiglase juurdepääsu;

| 85. | on veendunud, et Euroopa Parlament, kes peab samuti andma oma nõusoleku mis tahes rahvusvahelisele lepingule, tuleb igati ELi delegatsiooni kaasata; loodab seetõttu, et parlament saab võimaluse osaleda ELi koordineerimiskoosolekutel Pariisis; |
| --- | --- |

85.

on veendunud, et Euroopa Parlament, kes peab samuti andma oma nõusoleku mis tahes rahvusvahelisele lepingule, tuleb igati ELi delegatsiooni kaasata; loodab seetõttu, et parlament saab võimaluse osaleda ELi koordineerimiskoosolekutel Pariisis;

o

o o

| 86. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega levitada seda kõikidele osalistele, kes ei ole ELi liikmed. |
| --- | --- |

86.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega levitada seda kõikidele osalistele, kes ei ole ELi liikmed.

---

(1)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 1.

(2)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 25.

(3)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 77.

(4)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 83.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0452.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0443.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0063.

(8)  ELT L 8, 13.1.2009, lk 3.

(9)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 44.

(10)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 75.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0094.

(12)  Eurostati andmed keskkonnatoodete ja -teenuste sektori kohta, millele on osutatud kliima- ja energiapoliitika raamistikus ajavahemikuks 2020–2030 (COM(2014)0015).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 14. oktoober 2015

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/81

---

P8_TA(2015)0356

Parlamendiliikme Béla Kovácsi puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta otsus Béla Kovácsi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2014/2044(IMM))

(2017/C 349/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Béla Kovácsi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 12. mail 2014. aastal Ungari peaprokurör dr Péter Polt seoses Ungari keskpeaprokuratuuri läbiviidava uurimisega ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 3. juulil 2014. aastal, võttes arvesse täiendavaid selgitusi, mida dr Polt andis 16. oktoobri 2014. aasta ja 23. märtsi 2015. aasta kirjades, ning dr Poltiga 14. juulil 2015. aastal õiguskomisjoni koosolekul peetud arvamuste vahetust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Béla Kovácsi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 12. mail 2014. aastal Ungari peaprokurör dr Péter Polt seoses Ungari keskpeaprokuratuuri läbiviidava uurimisega ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 3. juulil 2014. aastal, võttes arvesse täiendavaid selgitusi, mida dr Polt andis 16. oktoobri 2014. aasta ja 23. märtsi 2015. aasta kirjades, ning dr Poltiga 14. juulil 2015. aastal õiguskomisjoni koosolekul peetud arvamuste vahetust,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Béla Kovácsi ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Béla Kovácsi ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ning 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ning 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Ungari põhiseaduse artikli 4 lõiget 2, Ungarist valitud Euroopa Parlamendi liikmete staatust käsitleva 2004. aasta LVII akti paragrahvi 10 lõiget 2 ja paragrahvi 12 lõiget 1 ning Ungari Rahvuskogu käsitleva 2012. aasta XXXVI akti paragrahvi 74 lõikeid 1 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari põhiseaduse artikli 4 lõiget 2, Ungarist valitud Euroopa Parlamendi liikmete staatust käsitleva 2004. aasta LVII akti paragrahvi 10 lõiget 2 ja paragrahvi 12 lõiget 1 ning Ungari Rahvuskogu käsitleva 2012. aasta XXXVI akti paragrahvi 74 lõikeid 1 ja 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0291/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0291/2015),

| A. | arvestades, et Ungari peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Béla Kovácsi puutumatuse äravõtmist, et oleks võimalik põhjendatud kahtluste alusel viia läbi uurimist, et teha kindlaks, kas teda süüdistatakse Euroopa Liidu institutsioonide vastases spionaažikuriteos Ungari kriminaalkoodeksit käsitleva 2012. aasta akti C paragrahvi 261/A alusel; arvestades, et nimetatud paragrahvi alusel karistatakse isikut, kes viib Euroopa Liitu mittekuuluva riigi heaks läbi Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni või Euroopa Liidu Nõukogu vastast luuretegevust, vastavalt paragrahvile 261; arvestades, et paragrahvi 261 lõike 1 alusel on isik, kes viib võõrvõimu või välismaise organisatsiooni heaks läbi Ungari-vastast luuretegevust, süüdi kuriteos, mille eest karistatakse kahe kuni kaheksa aasta pikkuse vangistusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ungari peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Béla Kovácsi puutumatuse äravõtmist, et oleks võimalik põhjendatud kahtluste alusel viia läbi uurimist, et teha kindlaks, kas teda süüdistatakse Euroopa Liidu institutsioonide vastases spionaažikuriteos Ungari kriminaalkoodeksit käsitleva 2012. aasta akti C paragrahvi 261/A alusel; arvestades, et nimetatud paragrahvi alusel karistatakse isikut, kes viib Euroopa Liitu mittekuuluva riigi heaks läbi Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni või Euroopa Liidu Nõukogu vastast luuretegevust, vastavalt paragrahvile 261; arvestades, et paragrahvi 261 lõike 1 alusel on isik, kes viib võõrvõimu või välismaise organisatsiooni heaks läbi Ungari-vastast luuretegevust, süüdi kuriteos, mille eest karistatakse kahe kuni kaheksa aasta pikkuse vangistusega;

| B. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel oma liikmesriigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle liikmesriigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel oma liikmesriigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle liikmesriigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Ungari põhiseaduse artikli 4 lõike 2 kohaselt on riigi parlamendi liikmetel õigus puutumatusele; arvestades, et Ungarist valitud Euroopa Parlamendi liikmete staatust käsitleva 2004. aasta LVII akti paragrahvi 10 lõike 2 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel õigus puutumatusele, mis on samaväärne Ungari parlamendi liikmete puutumatusega; arvestades, et rahvuskogu käsitleva 2012. aasta XXXVI akti paragrahvi 74 lõike 1 alusel võib kriminaalmenetlust liikme vastu alustada või läbi viia ning kriminaalmenetluse raames sunnimeedet kohaldada ainult rahvuskogu eelneval nõusolekul; arvestades, et vastavalt sama akti paragrahvi 74 lõikele 3 peab puutumatuse äravõtmise taotluse esitama peaprokurör, et alustada uurimist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Ungari põhiseaduse artikli 4 lõike 2 kohaselt on riigi parlamendi liikmetel õigus puutumatusele; arvestades, et Ungarist valitud Euroopa Parlamendi liikmete staatust käsitleva 2004. aasta LVII akti paragrahvi 10 lõike 2 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel õigus puutumatusele, mis on samaväärne Ungari parlamendi liikmete puutumatusega; arvestades, et rahvuskogu käsitleva 2012. aasta XXXVI akti paragrahvi 74 lõike 1 alusel võib kriminaalmenetlust liikme vastu alustada või läbi viia ning kriminaalmenetluse raames sunnimeedet kohaldada ainult rahvuskogu eelneval nõusolekul; arvestades, et vastavalt sama akti paragrahvi 74 lõikele 3 peab puutumatuse äravõtmise taotluse esitama peaprokurör, et alustada uurimist;

| D. | arvestades, et kohtuasjas Bf.I.2782/2002 väitis Ungari ülemkohus, et parlamendiliikme puutumatus piirdub kriminaalmenetlusega ega laiene meetmetele, mis ei ole reguleeritud kriminaalmenetluse seadustikuga ja mille eesmärk on kuritegu ära hoida, avastada või tõendada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kohtuasjas Bf.I.2782/2002 väitis Ungari ülemkohus, et parlamendiliikme puutumatus piirdub kriminaalmenetlusega ega laiene meetmetele, mis ei ole reguleeritud kriminaalmenetluse seadustikuga ja mille eesmärk on kuritegu ära hoida, avastada või tõendada;

| E. | arvestades, et vastavalt Ungari kriminaalkoodeksit käsitleva 2012. aasta akti C paragrahvile 261/A on kuritegu, millega seoses saab viia läbi uurimist Béla Kovácsi vastu, karistatav alates 1. jaanuarist 2014; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastavalt Ungari kriminaalkoodeksit käsitleva 2012. aasta akti C paragrahvile 261/A on kuritegu, millega seoses saab viia läbi uurimist Béla Kovácsi vastu, karistatav alates 1. jaanuarist 2014;

| F. | arvestades, et järelikult piirdub uurimine ja võimalik järgnev süüdistus, milleks puutumatuse äravõtmist taotletakse, sündmustega, mis toimusid pärast 1. jaanuarit 2014; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et järelikult piirdub uurimine ja võimalik järgnev süüdistus, milleks puutumatuse äravõtmist taotletakse, sündmustega, mis toimusid pärast 1. jaanuarit 2014;

| G. | arvestades, et vastavalt Ungari ülemkohtu kohtupraktikale oli tõendite kogumine riiklikke julgeolekuteenistusi käsitleva 1995. aasta CXXV akti alusel enne seda kuupäeva seaduspärane ega eeldanud puutumatuse äravõtmist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vastavalt Ungari ülemkohtu kohtupraktikale oli tõendite kogumine riiklikke julgeolekuteenistusi käsitleva 1995. aasta CXXV akti alusel enne seda kuupäeva seaduspärane ega eeldanud puutumatuse äravõtmist;

| H. | arvestades, et kriminaaluurimist viib läbi keskpeaprokuratuuri uurimisbüroo; arvestades, et Ungari põhiseaduse artikli 29 lõike 1 kohaselt on peaprokurör ja prokuratuur sõltumatud, täidavad oma põhiseadusest tulenevaid ülesandeid välisorganisatsioonidest sõltumatult ja tegutsevad süütuse presumptsiooni järgides; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kriminaaluurimist viib läbi keskpeaprokuratuuri uurimisbüroo; arvestades, et Ungari põhiseaduse artikli 29 lõike 1 kohaselt on peaprokurör ja prokuratuur sõltumatud, täidavad oma põhiseadusest tulenevaid ülesandeid välisorganisatsioonidest sõltumatult ja tegutsevad süütuse presumptsiooni järgides;

| I. | arvestades, et Béla Kovácsi puutumatuse äravõtmise suhtes peaksid kehtima kodukorra artikli 9 lõikes 6 osutatud tingimused; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Béla Kovácsi puutumatuse äravõtmise suhtes peaksid kehtima kodukorra artikli 9 lõikes 6 osutatud tingimused;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, st puudub piisavalt tõsine ja täpne kahtlus, et puutumatuse äravõtmise taotlus esitati seoses kohtumenetlusega, mis algatati eesmärgiga tekitada asjaomasele parlamendiliikmele poliitilist kahju; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, st puudub piisavalt tõsine ja täpne kahtlus, et puutumatuse äravõtmise taotlus esitati seoses kohtumenetlusega, mis algatati eesmärgiga tekitada asjaomasele parlamendiliikmele poliitilist kahju;

| 1. | otsustab Béla Kovácsi puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Béla Kovácsi puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Ungari pädevale ametiasutusele ja Béla Kovácsile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Ungari pädevale ametiasutusele ja Béla Kovácsile.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 6. oktoober 2015

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/83 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/83

---

P8_TA(2015)0325

ILO sunniviisilise töö konventsioon: õigusalane koostöö kriminaalasjades ***

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll selle artiklite 1–4 osas seoses õigusalast koostööd kriminaalasjades käsitlevate küsimustega (06731/2015 – C8-0078/2015 – 2014/0258(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 349/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06731/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06731/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0078/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0078/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0226/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0226/2015),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/84

---

P8_TA(2015)0326

Kontrollimeetmete kehtestamine 4-metamfetamiini suhtes *

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu 4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (10010/2015 – C8-0182/2015 – 2013/0021(NLE))

(Konsulteerimine)

(2017/C 349/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (10010/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (10010/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga), ning protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0182/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga), ning protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0182/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (1), ning eriti selle artikli 8 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (1), ning eriti selle artikli 8 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0265/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0265/2015),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 127, 20.5.2005, lk 32.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/85 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/85

---

P8_TA(2015)0327

Kontrollimeetmete kehtestamine 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes *

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (10012/2015 – C8-0186/2015 – 2013/0207(NLE))

(Konsulteerimine)

(2017/C 349/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (10012/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (10012/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga), ning protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0186/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga), ning protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0186/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (1), ning eriti selle artikli 8 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (1), ning eriti selle artikli 8 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0263/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0263/2015),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 127, 20.5.2005, lk 32.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/86 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/86

---

P8_TA(2015)0328

Kontrollimeetmete kehtestamine 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV ja metoksetamiini suhtes *

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu 4-jodo- 2,5-dimetoksü-N-(2-metoksübensüül)fenetüülamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[1-(dimetüülamino)tsükloheksüül]metüül]bensamiidi (AH-7921), 3,4-metüleendioksüpürovalerooni (MDPV) ja 2-(3-metoksüfenüül)-2-(etüülamino)tsükloheksanooni (metoksetamiini) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (10011/2015 – C8-0185/2015 – 2014/0183(NLE))

(Konsulteerimine)

(2017/C 349/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (10011/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (10011/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga), ning protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0185/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga), ning protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0185/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (1), ning eriti selle artikli 8 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (1), ning eriti selle artikli 8 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0264/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0264/2015),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 127, 20.5.2005, lk 32.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/87

---

P8_TA(2015)0329

Kontrollimeetmete kehtestamine 4,4-DMAR ja MT-45 suhtes *

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu 4-metüül-5-(4-metüülfenüül)- 4,5-dihüdrooksasool-2-amiini (4,4’-DMAR) ja 1-tsükloheksüül-4-(1,2-difenüületüül)piperasiini (MT-45) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (10009/2015 – C8-0183/2015 – 2014/0340(NLE))

(Konsulteerimine)

(2017/C 349/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (10009/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (10009/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga), ning protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0183/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga), ning protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0183/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (1), ning selle artikli 8 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (1), ning selle artikli 8 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0262/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0262/2015),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 127, 20.5.2005, lk 32.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/88 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/88

---

P8_TA(2015)0330

ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine: 2015. aasta katastroofid Bulgaarias ja Kreekas

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 11 (2015. aasta õnnetused Bulgaarias ja Kreekas) (COM(2015)0370 – C8-0198/2015 – 2015/2151(BUD))

(2017/C 349/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0370 – C8-0198/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0370 – C8-0198/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0253/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0253/2015),

| 1. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2015/1872).

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/89 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/89

---

P8_TA(2015)0332

Ühissätted Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kohta seoses Kreeka erimeetmetega ***I

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta seoses Kreeka erimeetmetega (COM(2015)0365 – C8-0192/2015 – 2015/0160(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 349/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0365), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0365),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0192/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0192/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust ettepaneku finantsraamistikuga kokkusobivuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust ettepaneku finantsraamistikuga kokkusobivuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. septembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. septembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, artikli 50 lõiget 1 ja artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59, artikli 50 lõiget 1 ja artiklit 41,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0260/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0260/2015),

| A. | arvestades, et kavandatav muutmismäärus on erakorraline meede, mille eesmärk on anda Kreekale viivitamatut toetust, võimaldades Kreekal pääseda juurde ja kasutada enne 2015. aasta lõppu liidu ühtekuuluvuspoliitika rahalisi vahendeid, mis on veel saadaval programmitöö perioodist 2007–2013, ning seetõttu tuleb see kiiremas korras vastu võtta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kavandatav muutmismäärus on erakorraline meede, mille eesmärk on anda Kreekale viivitamatut toetust, võimaldades Kreekal pääseda juurde ja kasutada enne 2015. aasta lõppu liidu ühtekuuluvuspoliitika rahalisi vahendeid, mis on veel saadaval programmitöö perioodist 2007–2013, ning seetõttu tuleb see kiiremas korras vastu võtta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P8_TC1-COD(2015)0160

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses Kreeka erimeetmetega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2015/1839) lõplikule kujule).

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/91

---

P8_TA(2015)0333

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine (taotlus EGF/2015/002 DE/Adam Opel – Saksamaa)

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 13 (taotlus EGF/2015/002 DE/Adam Opel, Saksamaa) (COM(2015)0342 – C8-0249/2015 – 2015/2208(BUD))

(2017/C 349/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0342 – C8-0249/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0342 – C8-0249/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse kolmepoolset menetlust, mis on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolmepoolset menetlust, mis on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0273/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0273/2015),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, suurendada liidu rahalist toetust kuni 60 %ni kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, suurendada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, suurendada liidu rahalist toetust kuni 60 %ni kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, suurendada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et Saksamaa esitas taotluse EGF/2015/002 DE/Adam Opel fondist rahalise toetuse saamiseks pärast 2 881 töötaja koondamist NACE Revision 2 osa 29 „Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine“ (4) alla kuuluvas majandussektoris tegutsevas ettevõttes Adam Opel AG ja tema ühe tarnija juures; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Saksamaa esitas taotluse EGF/2015/002 DE/Adam Opel fondist rahalise toetuse saamiseks pärast 2 881 töötaja koondamist NACE Revision 2 osa 29 „Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine“ (4) alla kuuluvas majandussektoris tegutsevas ettevõttes Adam Opel AG ja tema ühe tarnija juures;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Saksamaal õigus saada nimetatud määruse alusel 6 958 623 eurot rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Saksamaal õigus saada nimetatud määruse alusel 6 958 623 eurot rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Saksamaa ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 26. veebruaril 2015, komisjon lõpetas taotluse hindamise 14. juulil 2015 ja tegi selle Euroopa Parlamendile teatavaks 1. septembril 2015; väljendab heameelt kiire hindamismenetlsue üle, mis kestis vähem kui viis kuud; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Saksamaa ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 26. veebruaril 2015, komisjon lõpetas taotluse hindamise 14. juulil 2015 ja tegi selle Euroopa Parlamendile teatavaks 1. septembril 2015; väljendab heameelt kiire hindamismenetlsue üle, mis kestis vähem kui viis kuud;

| 3. | märgib, et automüük on Lääne-Euroopas järsult vähenenud ja jõudnud viimase 20 aasta madalaimale tasemele (5), ning rõhutab, et Euroopas müüdavate autode arv ei ole olnud alates 1997. aastast väiksem kui praegu; teeb järelduse, et see olukord on otseselt seotud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga, mida käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 546/2009 (6); rõhutab ka, et eriti on kannatada saanud keskmise hinnaklassi segmenti kuuluvate väikeste ja keskmise suurusega sõidukite tootjad ning et Adam Opel AG, mis on üks peamisi keskmise hinnaklassi segmenti kuuluvate väikeste ja keskmise suurusega sõidukite tootjaid, on kriisi tõttu eriti rängalt kannatanud, sest ökonoomsete ning kõrg- ja luksusklassi sõidukite tootjaid mõjutas kriis vähem; |
| --- | --- |

3.

märgib, et automüük on Lääne-Euroopas järsult vähenenud ja jõudnud viimase 20 aasta madalaimale tasemele (5), ning rõhutab, et Euroopas müüdavate autode arv ei ole olnud alates 1997. aastast väiksem kui praegu; teeb järelduse, et see olukord on otseselt seotud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga, mida käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 546/2009 (6); rõhutab ka, et eriti on kannatada saanud keskmise hinnaklassi segmenti kuuluvate väikeste ja keskmise suurusega sõidukite tootjad ning et Adam Opel AG, mis on üks peamisi keskmise hinnaklassi segmenti kuuluvate väikeste ja keskmise suurusega sõidukite tootjaid, on kriisi tõttu eriti rängalt kannatanud, sest ökonoomsete ning kõrg- ja luksusklassi sõidukite tootjaid mõjutas kriis vähem;

| 4. | märgib, et aastatel 2007–2013 langes ELi ja EFTA liikmesriikides uute arvelevõetud autode arv 25 % (Euroopa Autotootjate Ühenduse andmetel enam kui 16 miljonilt arvele võetud uuelt autolt 12 miljonile); rõhutab sellega seoses, et Opel/Vauxhalli kaubamärgiga autode müük Euroopas langes perioodil 2007–2013 järsult – 39 %; |
| --- | --- |

4.

märgib, et aastatel 2007–2013 langes ELi ja EFTA liikmesriikides uute arvelevõetud autode arv 25 % (Euroopa Autotootjate Ühenduse andmetel enam kui 16 miljonilt arvele võetud uuelt autolt 12 miljonile); rõhutab sellega seoses, et Opel/Vauxhalli kaubamärgiga autode müük Euroopas langes perioodil 2007–2013 järsult – 39 %;

| 5. | märgib ka, et Adam Opel AG seati halvemasse olukorda ettevõtet omava General Motorsi poolt, mis lubas Opelil müüa ainult Euroopas ja lõikas ta seetõttu ära teiste kontinentide tärkava turumajandusega riikide turgudest; on seisukohal, et Euroopa riikidele pealesurutud kasinuspoliitika aitas Opel/Vauxhalli müügiarvu järsule kahanemisele kaasa; |
| --- | --- |

5.

märgib ka, et Adam Opel AG seati halvemasse olukorda ettevõtet omava General Motorsi poolt, mis lubas Opelil müüa ainult Euroopas ja lõikas ta seetõttu ära teiste kontinentide tärkava turumajandusega riikide turgudest; on seisukohal, et Euroopa riikidele pealesurutud kasinuspoliitika aitas Opel/Vauxhalli müügiarvu järsule kahanemisele kaasa;

| 6. | märgib, et nendel koondamistel on Bochumi kohalikule majandusele märkimisväärselt kahjulik mõju; tuletab meelde, et Bochum on linn, mis asub Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaal tihedalt linnastunud Ruhri piirkonnas, kus sarnaselt muude traditsiooniliste kivisöekaevandus- ja terasetootmispiirkondadega on alates 1960ndatest aastatest olnud tohutud struktuurilised probleemid; rõhutab, et Ruhri piirkonna tööpuuduse tase on Saksamaa keskmisest juba palju kõrgem; |
| --- | --- |

6.

märgib, et nendel koondamistel on Bochumi kohalikule majandusele märkimisväärselt kahjulik mõju; tuletab meelde, et Bochum on linn, mis asub Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaal tihedalt linnastunud Ruhri piirkonnas, kus sarnaselt muude traditsiooniliste kivisöekaevandus- ja terasetootmispiirkondadega on alates 1960ndatest aastatest olnud tohutud struktuurilised probleemid; rõhutab, et Ruhri piirkonna tööpuuduse tase on Saksamaa keskmisest juba palju kõrgem;

| 7. | tuletab meelde, et Bochumit toetati fondist juba pärast seda, kui Nokia lõpetas seal mobiiltelefonide tootmise, mille tagajärjel kadus üle 1 300 töökoha; märgib, et Outukumpu kavatseb lõpetada roostevaba terase tootmise Bochumis 2015. aasta lõpul, mis viib linna edasise deindustrialiseerimiseni ning kohaliku ja piirkondliku tööpuuduse olukorra halvenemiseni; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et Bochumit toetati fondist juba pärast seda, kui Nokia lõpetas seal mobiiltelefonide tootmise, mille tagajärjel kadus üle 1 300 töökoha; märgib, et Outukumpu kavatseb lõpetada roostevaba terase tootmise Bochumis 2015. aasta lõpul, mis viib linna edasise deindustrialiseerimiseni ning kohaliku ja piirkondliku tööpuuduse olukorra halvenemiseni;

| 8. | märgib, et praeguseks on NACE Revision 2 osa 29 „Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine“ alla kuuluvalt sektorilt laekunud fondile 21 taotlust, millest 11 põhinesid kaubandusega seotud üleilmastumise mõjul ja 10 üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärgedel; tuletab sellega seoses meelde fondile esitatud taotlust EGF/2010/031/General Motors Belgium, mis esitati seetõttu, et Opel sulges oma tootmistehase Belgias Antwerpenis; |
| --- | --- |

8.

märgib, et praeguseks on NACE Revision 2 osa 29 „Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine“ alla kuuluvalt sektorilt laekunud fondile 21 taotlust, millest 11 põhinesid kaubandusega seotud üleilmastumise mõjul ja 10 üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärgedel; tuletab sellega seoses meelde fondile esitatud taotlust EGF/2010/031/General Motors Belgium, mis esitati seetõttu, et Opel sulges oma tootmistehase Belgias Antwerpenis;

| 9. | väljendab heameelt asjaolu üle, et selleks, et töötajad saaksid kiiret abi, otsustasid Saksamaa ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist koondatud töötajatele 1. jaanuaril 2015, varakult enne otsust ja isegi taotlust esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt asjaolu üle, et selleks, et töötajad saaksid kiiret abi, otsustasid Saksamaa ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist koondatud töötajatele 1. jaanuaril 2015, varakult enne otsust ja isegi taotlust esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta;

| 10. | märgib, et koondatud töötajate jaoks on olemas terve rida meetmeid, mis aitavad neil tööturule tagasi pöörduda; on seisukohal, et ettevõtte loomise nõustamisteenuse kasutajate hinnanguline arv – kõigest 25 eeldatavat abisaajat – on väike; |
| --- | --- |

10.

märgib, et koondatud töötajate jaoks on olemas terve rida meetmeid, mis aitavad neil tööturule tagasi pöörduda; on seisukohal, et ettevõtte loomise nõustamisteenuse kasutajate hinnanguline arv – kõigest 25 eeldatavat abisaajat – on väike;

| 11. | tunneb heameelt selle üle, et kõnealust taotlust hakkavad haldama ja kontrollima samad organid, mis haldavad föderaalse tööhõive- ja sotsiaalministeeriumi juures Euroopa Sotsiaalfondi ja mis haldasid ka varasemaid eraldisi fondist; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt selle üle, et kõnealust taotlust hakkavad haldama ja kontrollima samad organid, mis haldavad föderaalse tööhõive- ja sotsiaalministeeriumi juures Euroopa Sotsiaalfondi ja mis haldasid ka varasemaid eraldisi fondist;

| 12. | märgib, et Saksamaal on kavas võtta käesolevas taotluses käsitletud koondatud töötajate jaoks järgmisi meetmeid: kutsekoolitusmeetmed (Qualifizierungen), karjäärinõustamine (Berufsorientierung), vastastikune hindamine/seminarid, ettevõtte loomise nõustamisteenus (Existenzgründerberatung), tööotsingud (Stellenakquise)/töömessid (Jobmessen), hilisem juhendamine ja nõustamisteenused (Nachbetreuung und – beratung) ja koolitustoetused (Transferkurzarbeitergeld); |
| --- | --- |

12.

märgib, et Saksamaal on kavas võtta käesolevas taotluses käsitletud koondatud töötajate jaoks järgmisi meetmeid: kutsekoolitusmeetmed (Qualifizierungen), karjäärinõustamine (Berufsorientierung), vastastikune hindamine/seminarid, ettevõtte loomise nõustamisteenus (Existenzgründerberatung), tööotsingud (Stellenakquise)/töömessid (Jobmessen), hilisem juhendamine ja nõustamisteenused (Nachbetreuung und – beratung) ja koolitustoetused (Transferkurzarbeitergeld);

| 13. | märgib, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel on konsulteeritud sotsiaalpartneritega üleminekuäriühingute loomise kaudu; |
| --- | --- |

13.

märgib, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel on konsulteeritud sotsiaalpartneritega üleminekuäriühingute loomise kaudu;

| 14. | märgib, et ametiasutused kavatsevad kasutada maksimaalse lubatud määra ehk 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest toetuste ja stiimulite jaoks sellise koolitustoetuse (Transferkurzarbeitergeld) vormis, mis moodustab 60 % või 67 % töötaja varasemast netosissetulekust, olenevalt toetuse saaja kodumajapidamise olukorrast; |
| --- | --- |

14.

märgib, et ametiasutused kavatsevad kasutada maksimaalse lubatud määra ehk 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest toetuste ja stiimulite jaoks sellise koolitustoetuse (Transferkurzarbeitergeld) vormis, mis moodustab 60 % või 67 % töötaja varasemast netosissetulekust, olenevalt toetuse saaja kodumajapidamise olukorrast;

| 15. | rõhutab, et koolitustoetuseks eraldatavaid summasid (antud juhul Transferkurzarbeitergeld) ei tohi kasutada liikmesriigi või varasema tööandja juriidiliste kohustuste täitmise asemel; kutsub nii komisjoni kui ka liikmesriiki üles esitama selget ja arusaadavat teavet selle kohta, mil määral kujutab Transferkurzarbeitergeld endast juriidilist kohustust, kui Transfergesellschaft on juba loodud; nõuab selgust nii rahastamise korraldamises kui ka parlamendi teavitamises; loodab seetõttu, et komisjon esitab põhjaliku ja selge analüüsi ja üksikasjaliku teabe selliste elementide kohta, mis ulatuvad liikmesriikide juriidilistest kohustustest kaugemale; rõhutab oma seisukohta, et fondi vahendeid tuleks kasutada koolitustoetusteks (Transferkurzarbeitergeld) selleks, et üleminekuäriühing saaks teha enamat, kui ta tavaliselt töötajate jaoks teeks, pakkudes individuaalsemaid ja kaugeleulatuvamaid meetmeid, mida ilma fondi toetuseta ei oleks võimalik võtta; rõhutab, et parlament jälgib ka edaspidi, et fondi vahendeid ei kasutataks liikmesriigi ega äriühingu kohustuste täitmise asemel; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et koolitustoetuseks eraldatavaid summasid (antud juhul Transferkurzarbeitergeld) ei tohi kasutada liikmesriigi või varasema tööandja juriidiliste kohustuste täitmise asemel; kutsub nii komisjoni kui ka liikmesriiki üles esitama selget ja arusaadavat teavet selle kohta, mil määral kujutab Transferkurzarbeitergeld endast juriidilist kohustust, kui Transfergesellschaft on juba loodud; nõuab selgust nii rahastamise korraldamises kui ka parlamendi teavitamises; loodab seetõttu, et komisjon esitab põhjaliku ja selge analüüsi ja üksikasjaliku teabe selliste elementide kohta, mis ulatuvad liikmesriikide juriidilistest kohustustest kaugemale; rõhutab oma seisukohta, et fondi vahendeid tuleks kasutada koolitustoetusteks (Transferkurzarbeitergeld) selleks, et üleminekuäriühing saaks teha enamat, kui ta tavaliselt töötajate jaoks teeks, pakkudes individuaalsemaid ja kaugeleulatuvamaid meetmeid, mida ilma fondi toetuseta ei oleks võimalik võtta; rõhutab, et parlament jälgib ka edaspidi, et fondi vahendeid ei kasutataks liikmesriigi ega äriühingu kohustuste täitmise asemel;

| 16. | palub komisjonil võtta koolitustoetuste (Transferkurzarbeitergeld) meedet hõlmavate taotluste suhtes ühtne seisukoht, määratleda seda iga taotluse puhul üheselt ning põhjalikult kontrollida ja tõendada, et konkreetne meede on tõepoolest fondi määruse artikli 7 kohaselt fondi vahenditest rahastamiseks kõlblik ning ei asenda mingil moel passiivseid sotsiaalkaitsemeetmeid ja et topeltrahastamise oht on välistatud; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil võtta koolitustoetuste (Transferkurzarbeitergeld) meedet hõlmavate taotluste suhtes ühtne seisukoht, määratleda seda iga taotluse puhul üheselt ning põhjalikult kontrollida ja tõendada, et konkreetne meede on tõepoolest fondi määruse artikli 7 kohaselt fondi vahenditest rahastamiseks kõlblik ning ei asenda mingil moel passiivseid sotsiaalkaitsemeetmeid ja et topeltrahastamise oht on välistatud;

| 17. | märgib, et sotsiaalpartnerid leppisid kokku, et koondatud töötajate jaoks mõeldud meetmete elluviimiseks asutatakse kolm üleminekuäriühingut, mis on kooskõlas Saksamaa tavadega; tunneb heameelt selle üle, et tarnefirmast (Johnson Controls Objekt Bochum GmbHCo. KG) koondatud töötajad saavad samuti üleminekuäriühingute meetmetes osaleda; |
| --- | --- |

17.

märgib, et sotsiaalpartnerid leppisid kokku, et koondatud töötajate jaoks mõeldud meetmete elluviimiseks asutatakse kolm üleminekuäriühingut, mis on kooskõlas Saksamaa tavadega; tunneb heameelt selle üle, et tarnefirmast (Johnson Controls Objekt Bochum GmbHCo. KG) koondatud töötajad saavad samuti üleminekuäriühingute meetmetes osaleda;

| 18. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale;

| 19. | tuletab meelde, et kooskõlas fondi määruse artikliga 7 tuleks individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja vajalikest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja säästvale majandusele; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et kooskõlas fondi määruse artikliga 7 tuleks individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja vajalikest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja säästvale majandusele;

| 20. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab andmeid selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Saksamaa ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt palunud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

20.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab andmeid selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Saksamaa ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt palunud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;

| 21. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist võtnud kasutusele täiustatud menetluse; võtab teadmiseks uuest ajakavast tingitud ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist võtnud kasutusele täiustatud menetluse; võtab teadmiseks uuest ajakavast tingitud ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele;

| 22. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

22.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

(5)  European Automobile Manufacturers Association (ACEA) (Euroopa Autotootjate Ühendus), The Automobile Industry Pocket Guide 2014-2015, lk 57f.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 546/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (ELT L 167, 29.6.2009, lk 26).

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Saksamaa taotlus – EGF/2015/002 DE/Adam Opel)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2015/1871).

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/95

---

P8_TA(2015)0334

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine (taotlus EGF/2015/003 BE/Ford Genk – Belgia)

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2015/003 BE/Ford Genk, Belgia) (COM(2015)0336 – C8-0250/2015 – 2015/2209(BUD))

(2017/C 349/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0336 – C8-0250/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0336 – C8-0250/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse kolmepoolset menetlust, mis on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolmepoolset menetlust, mis on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0272/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0272/2015),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, suurendada liidu rahalist toetust kuni 60 %ni kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, tõhustada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamist komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, suurendada liidu rahalist toetust kuni 60 %ni kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, tõhustada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamist komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et Belgia esitas taotluse EGF/2015/003 BE/Ford Genk fondist toetuse saamiseks seoses 5 111 töötaja koondamisega, kellest 3 701 töötajat koondati ettevõttes Ford Genk ja 1 180 töötajat selle ettevõtte 11 tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures, mis tegutsevad NACE Rev. 2 osas 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) (4), kusjuures meetmetes osaleb eeldatavalt umbes 4 500 koondatud töötajat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Belgia esitas taotluse EGF/2015/003 BE/Ford Genk fondist toetuse saamiseks seoses 5 111 töötaja koondamisega, kellest 3 701 töötajat koondati ettevõttes Ford Genk ja 1 180 töötajat selle ettevõtte 11 tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures, mis tegutsevad NACE Rev. 2 osas 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) (4), kusjuures meetmetes osaleb eeldatavalt umbes 4 500 koondatud töötajat;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Belgial õigus saada nimetatud määruse alusel 10 447 607 euro kogukulude puhul 6 268 564 eurot rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Belgial õigus saada nimetatud määruse alusel 10 447 607 euro kogukulude puhul 6 268 564 eurot rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Belgia ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 24. märtsil 2015, komisjon lõpetas taotluse hindamise 14. juulil 2015 ja tegi selle Euroopa Parlamendile teatavaks 1. septembril 2015; väljendab heameelt kiire hindamismenetluse üle, mis kestis vähem kui viis kuud; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Belgia ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 24. märtsil 2015, komisjon lõpetas taotluse hindamise 14. juulil 2015 ja tegi selle Euroopa Parlamendile teatavaks 1. septembril 2015; väljendab heameelt kiire hindamismenetluse üle, mis kestis vähem kui viis kuud;

| 3. | märgib, et aastatel 2007–2012 vähenes sõiduautode tootmine ELi 27 liikmesriigis 14,6 % ning sama ajavahemiku jooksul Hiina enam kui kahekordistas oma turuosa sõiduautode tootmises; järeldab, et need sündmused on otseselt seotud maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel aset leidnud suurte struktuurimuutustega; |
| --- | --- |

3.

märgib, et aastatel 2007–2012 vähenes sõiduautode tootmine ELi 27 liikmesriigis 14,6 % ning sama ajavahemiku jooksul Hiina enam kui kahekordistas oma turuosa sõiduautode tootmises; järeldab, et need sündmused on otseselt seotud maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel aset leidnud suurte struktuurimuutustega;

| 4. | tuletab meelde, et esimene Ford Genki koondamiste laine 2013. aastal tõi kaasa esimese taotluse fondist toetuse saamiseks, mis esitati samuti globaliseerumisega seotud kriteeriumi alusel ja mida praegu rakendatakse (5), ning et teine taotlus on seotud koondamistega Ford Genki tehases, mis toimusid 2014. aastal kuni tehase lõpliku sulgemiseni detsembris 2014; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et esimene Ford Genki koondamiste laine 2013. aastal tõi kaasa esimese taotluse fondist toetuse saamiseks, mis esitati samuti globaliseerumisega seotud kriteeriumi alusel ja mida praegu rakendatakse (5), ning et teine taotlus on seotud koondamistega Ford Genki tehases, mis toimusid 2014. aastal kuni tehase lõpliku sulgemiseni detsembris 2014;

| 5. | võtab teadmiseks, et Belgia autotööstuses vähenes tootmine 15,58 %, samas kui ülemaailmne tootmine suurenes 18,9 %; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks, et Belgia autotööstuses vähenes tootmine 15,58 %, samas kui ülemaailmne tootmine suurenes 18,9 %;

| 6. | tuletab meelde, et Ford Genk on olnud Limburgi provintsi suurim tööandja; märgib, et koondamised põhjustavad märkimisväärset kahju Limburgi majandusele, tuues kaasa rohkem kui 8 000 töökoha kadumise (sh kaudsed töökohtade kadumised), kusjuures enamik töötajaid on 30–54 aastased ELi kodanikud, tööpuuduse määra suurenemise 1,8–2 protsendipunkti võrra (piirkondlik töötuse määr tõuseb 6,8 %-lt 8,8 %-ni, s.o kuni 29,4 %), SKP vähenemise 2,6–2,9 % ning tööjõu tootlikkuse võimaliku languse 10,9 %, tulenevalt autotööstuse suurest mõjust tööjõu tootlikkusele piirkonnas; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et Ford Genk on olnud Limburgi provintsi suurim tööandja; märgib, et koondamised põhjustavad märkimisväärset kahju Limburgi majandusele, tuues kaasa rohkem kui 8 000 töökoha kadumise (sh kaudsed töökohtade kadumised), kusjuures enamik töötajaid on 30–54 aastased ELi kodanikud, tööpuuduse määra suurenemise 1,8–2 protsendipunkti võrra (piirkondlik töötuse määr tõuseb 6,8 %-lt 8,8 %-ni, s.o kuni 29,4 %), SKP vähenemise 2,6–2,9 % ning tööjõu tootlikkuse võimaliku languse 10,9 %, tulenevalt autotööstuse suurest mõjust tööjõu tootlikkusele piirkonnas;

| 7. | märgib, et praeguseks on NACE Revision 2 osa 29 „Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine“ alla kuuluvalt sektorilt laekunud fondile 22 taotlust, millest 12 põhinesid kaubandusega seotud üleilmastumise mõjul ja 10 üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärgedel; soovitab seetõttu, et komisjon uuriks Aasia ja Lõuna-Aafrika turge, et ELi tootjad saaksid rohkem teada uute impordi litsentsimise nõuete kohta ning õpiksid, kuidas neil turgudel rohkem osaleda ja konkurentsivõimelisem olla; |
| --- | --- |

7.

märgib, et praeguseks on NACE Revision 2 osa 29 „Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine“ alla kuuluvalt sektorilt laekunud fondile 22 taotlust, millest 12 põhinesid kaubandusega seotud üleilmastumise mõjul ja 10 üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärgedel; soovitab seetõttu, et komisjon uuriks Aasia ja Lõuna-Aafrika turge, et ELi tootjad saaksid rohkem teada uute impordi litsentsimise nõuete kohta ning õpiksid, kuidas neil turgudel rohkem osaleda ja konkurentsivõimelisem olla;

| 8. | väljendab heameelt asjaolu üle, et selleks, et töötajad saaksid kiiret abi, otsustasid Belgia ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist koondatud töötajatele 1. jaanuaril 2015, varakult enne otsust, ja isegi taotlust, esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt asjaolu üle, et selleks, et töötajad saaksid kiiret abi, otsustasid Belgia ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist koondatud töötajatele 1. jaanuaril 2015, varakult enne otsust, ja isegi taotlust, esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta;

| 9. | märgib, et Belgial on kavas võtta käesolevas taotluses käsitletud koondatud töötajate jaoks kolme liiki meetmeid: i) üksikisikutele töö otsimisel pakutav abi, juhtumikorraldus ning üldine teavitamine, ii) koolitus ja ümberõpe ning iii) toetused ja stiimulid; |
| --- | --- |

9.

märgib, et Belgial on kavas võtta käesolevas taotluses käsitletud koondatud töötajate jaoks kolme liiki meetmeid: i) üksikisikutele töö otsimisel pakutav abi, juhtumikorraldus ning üldine teavitamine, ii) koolitus ja ümberõpe ning iii) toetused ja stiimulid;

| 10. | tunneb heameelt asjaolu üle, et koondatud töötajad saavad kasu paljudest erinevatest kavandatud meetmetest, mis hõlmavad üksikisikutele töö otsimisel pakutavat abi, juhtumikorraldust ja üldist teavitamist; koolitust ja ümberõpet, mida pakub samuti nende endine tööandja; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt asjaolu üle, et koondatud töötajad saavad kasu paljudest erinevatest kavandatud meetmetest, mis hõlmavad üksikisikutele töö otsimisel pakutavat abi, juhtumikorraldust ja üldist teavitamist; koolitust ja ümberõpet, mida pakub samuti nende endine tööandja;

| 11. | märgib, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel on konsulteeritud sihtrühmaks olevate toetusesaajatega, nende esindajatega, sotsiaalpartneritega, kohalike, piirkondlike ja riiklike tööturuasutustega, koolitusasutustega ja asjaomase ettevõttega; |
| --- | --- |

11.

märgib, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel on konsulteeritud sihtrühmaks olevate toetusesaajatega, nende esindajatega, sotsiaalpartneritega, kohalike, piirkondlike ja riiklike tööturuasutustega, koolitusasutustega ja asjaomase ettevõttega;

| 12. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ettevõtluskeskkonnale; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ettevõtluskeskkonnale;

| 13. | toonitab, et kutsekoolitusmeetmete eesmärk peaks olema töötajate tööalase konkurentsivõime suurendamine ning need peaksid olema kohandatud tööturu tegelikule nõudlusele; märgib samal ajal, et koolitus- ja ümberõppemeetmete puhul tuleks arvesse ja aluseks võtta mõjutatud töötajate poolt autotööstuses ja sellele tarnivas tööstuses omandatud erioskusi ja -pädevusi; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et kutsekoolitusmeetmete eesmärk peaks olema töötajate tööalase konkurentsivõime suurendamine ning need peaksid olema kohandatud tööturu tegelikule nõudlusele; märgib samal ajal, et koolitus- ja ümberõppemeetmete puhul tuleks arvesse ja aluseks võtta mõjutatud töötajate poolt autotööstuses ja sellele tarnivas tööstuses omandatud erioskusi ja -pädevusi;

| 14. | tuletab meelde, et kooskõlas fondi määruse artikliga 7 tuleks individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja vajalikest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja säästvale majandusele; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et kooskõlas fondi määruse artikliga 7 tuleks individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja vajalikest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja säästvale majandusele;

| 15. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab andmeid selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Belgia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt palunud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

15.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab andmeid selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Belgia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt palunud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;

| 16. | tunneb heameelt asjaolu üle, et ametiasutused kavatsevad kasutada enamiku kättesaadavaid vahendeid individuaalseteks teenusteks ning et kõigest 4,94 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest kasutatakse toetuste ja stiimulite jaoks, mis on palju vähem kui maksimaalselt lubatud 35 %; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt asjaolu üle, et ametiasutused kavatsevad kasutada enamiku kättesaadavaid vahendeid individuaalseteks teenusteks ning et kõigest 4,94 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukuludest kasutatakse toetuste ja stiimulite jaoks, mis on palju vähem kui maksimaalselt lubatud 35 %;

| 17. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist, võtnud kasutusele täiustatud menetluse; võtab teadmiseks uue ajakavast tingitud ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist, võtnud kasutusele täiustatud menetluse; võtab teadmiseks uue ajakavast tingitud ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele;

| 18. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

18.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

(5)  EGF/2013/012 BE/Ford Genk (COM(2014)0532).

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Belgia taotlus – EGF/2015/003 BE/Ford Genk)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2015/1869).

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/98 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/98

---

P8_TA(2015)0335

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine (taotlus EGF/2015/004 IT/Alitalia – Itaalia)

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Itaalia taotlus EGF/2015/004 IT/Alitalia) (COM(2015)0397 – C8-0252/2015 – 2015/2212(BUD))

(2017/C 349/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0397 – C8-0252/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0397 – C8-0252/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0274/2015),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, kehtestada liidu rahalise toetuse suuruseks 60 % kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, tõhustada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamist komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtetele ja noortele ning rahastada ettevõtete loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, kehtestada liidu rahalise toetuse suuruseks 60 % kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, tõhustada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamist komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisprotsessi, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtetele ja noortele ning rahastada ettevõtete loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et Itaalia esitas taotluse EGF/2015/004 IT/Alitalia fondist rahalise toetuse saamiseks seoses 1 249 töötaja koondamisega NACE Rev. 2 osa 51 (lennutransport) (4) alla kuuluvas ettevõtete rühmas Gruppo Alitalia, mis tegutseb NUTS (5) 2. tasandi piirkonnas Lazios, kusjuures meetmetes osaleb eeldatavalt 184 koondatud töötajat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Itaalia esitas taotluse EGF/2015/004 IT/Alitalia fondist rahalise toetuse saamiseks seoses 1 249 töötaja koondamisega NACE Rev. 2 osa 51 (lennutransport) (4) alla kuuluvas ettevõtete rühmas Gruppo Alitalia, mis tegutseb NUTS (5) 2. tasandi piirkonnas Lazios, kusjuures meetmetes osaleb eeldatavalt 184 koondatud töötajat;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Itaalial õigus saada nimetatud määruse alusel 1 414 848 eurot rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Itaalial õigus saada nimetatud määruse alusel 1 414 848 eurot rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Itaalia ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 24. märtsil 2015 , ja et komisjon lõpetas taotluse hindamise 7. augustil 2015 ning tegi selle Euroopa Parlamendile teatavaks 1. septembril 2015; väljendab heameelt kiire hindamismenetluse üle, mis kestis vähem kui viis kuud; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Itaalia ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 24. märtsil 2015 , ja et komisjon lõpetas taotluse hindamise 7. augustil 2015 ning tegi selle Euroopa Parlamendile teatavaks 1. septembril 2015; väljendab heameelt kiire hindamismenetluse üle, mis kestis vähem kui viis kuud;

| 3. | märgib, et rahvusvahelises lennutranspordis on aset leidnud suur majanduslangus, eeskätt vähenes järsult ELi turuosa, ja et Pärsia lahe riikide ja Türgi lennuettevõtete teenindatavate reisijate arv on tohutult kasvanud selliste Euroopa ettevõtete nagu Alitalia arvelt; |
| --- | --- |

3.

märgib, et rahvusvahelises lennutranspordis on aset leidnud suur majanduslangus, eeskätt vähenes järsult ELi turuosa, ja et Pärsia lahe riikide ja Türgi lennuettevõtete teenindatavate reisijate arv on tohutult kasvanud selliste Euroopa ettevõtete nagu Alitalia arvelt;

| 4. | tuletab meelde, et kuigi Lazio maakonna tööhõivet on majandus- ja finantskriis mõjutanud vähemal määral kui kogu riigi tööhõivet, survestab iga uus töötuksjäämine CIG-hüvitiste süsteemi (6); |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et kuigi Lazio maakonna tööhõivet on majandus- ja finantskriis mõjutanud vähemal määral kui kogu riigi tööhõivet, survestab iga uus töötuksjäämine CIG-hüvitiste süsteemi (6);

| 5. | märgib, et siiani on NACE Rev. 2 osa 51 (Õhutransport) raames fondile esitatud veel üks taotlus (7), mida põhjendati samuti kaubandusega seotud üleilmastumise mõjuga; |
| --- | --- |

5.

märgib, et siiani on NACE Rev. 2 osa 51 (Õhutransport) raames fondile esitatud veel üks taotlus (7), mida põhjendati samuti kaubandusega seotud üleilmastumise mõjuga;

| 6. | tunneb heameelt asjaolu üle, et keskendutakse Itaalia ametiasutuste esildatud aktiivse tööotsingu ja koolitust puudutavatele meetmetele, sealhulgas tööturule naasmise kava, mis on suunatud üle 50-aastastele koondatud töötajatele; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt asjaolu üle, et keskendutakse Itaalia ametiasutuste esildatud aktiivse tööotsingu ja koolitust puudutavatele meetmetele, sealhulgas tööturule naasmise kava, mis on suunatud üle 50-aastastele koondatud töötajatele;

| 7. | väljendab heameelt asjaolu üle, et töötajatele kiire abi andmiseks otsustasid Itaalia ametiasutused alustada individuaalsete teenuste osutamist koondatud töötajatele 1. aprillil 2015. aastal, varakult enne otsust esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt asjaolu üle, et töötajatele kiire abi andmiseks otsustasid Itaalia ametiasutused alustada individuaalsete teenuste osutamist koondatud töötajatele 1. aprillil 2015. aastal, varakult enne otsust esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta;

| 8. | märgib, et fondi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed – ettevalmistus-, juhtimis-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandlusmeetmed – moodustavad suhteliselt suure osa kogukulust (3,99 %); |
| --- | --- |

8.

märgib, et fondi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed – ettevalmistus-, juhtimis-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandlusmeetmed – moodustavad suhteliselt suure osa kogukulust (3,99 %);

| 9. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et abikõlblikkuse kriteeriumidele vastava 1 249 toetusesaaja hulgas on kavandatud meetmed suunatud vaid 184 (14,7 %) toetusesaajale, mis on väga väike osa kõikidest koondatud töötajatest; |
| --- | --- |

9.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et abikõlblikkuse kriteeriumidele vastava 1 249 toetusesaaja hulgas on kavandatud meetmed suunatud vaid 184 (14,7 %) toetusesaajale, mis on väga väike osa kõikidest koondatud töötajatest;

| 10. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kõik 184 sihtrühma kuuluvat toetusesaajat saavad eeldatavasti kasu individuaalsetest teenustest; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kõik 184 sihtrühma kuuluvat toetusesaajat saavad eeldatavasti kasu individuaalsetest teenustest;

| 11. | märgib, et Itaalia kavandab kõnealuse taotlusega hõlmatud koondatud töötajate jaoks viit liiki meetmeid: (i) arvele võtmine ja oskuste hindamine, (ii) aktiivse tööotsimise toetus, (iii) koolitus, (iv) transpordikulude hüvitamine, ning (v) toetus üle 50-aastaste töölevõtmisel; |
| --- | --- |

11.

märgib, et Itaalia kavandab kõnealuse taotlusega hõlmatud koondatud töötajate jaoks viit liiki meetmeid: (i) arvele võtmine ja oskuste hindamine, (ii) aktiivse tööotsimise toetus, (iii) koolitus, (iv) transpordikulude hüvitamine, ning (v) toetus üle 50-aastaste töölevõtmisel;

| 12. | märgib, et toetused ja stiimulid piirduvad transpordikulude ja töölevõtmise toetustega ning need jäävad alla lubatud maksimaalse summa, mis on 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukulust, nagu on sätestatud fondi määruses; |
| --- | --- |

12.

märgib, et toetused ja stiimulid piirduvad transpordikulude ja töölevõtmise toetustega ning need jäävad alla lubatud maksimaalse summa, mis on 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukulust, nagu on sätestatud fondi määruses;

| 13. | kiidab heaks üle 50-aastaste töötajate töölevõtmise toetused; on seisukohal, et hüvitiste liigendamise viis annab stiimuleid asjaomaste töötajate töölevõtmiseks parematel tingimustel; |
| --- | --- |

13.

kiidab heaks üle 50-aastaste töötajate töölevõtmise toetused; on seisukohal, et hüvitiste liigendamise viis annab stiimuleid asjaomaste töötajate töölevõtmiseks parematel tingimustel;

| 14. | märgib, et kooskõlastatud individuaalne teenustepakett on koostatud tööturu osapooltega, tööotsimistoetust pakkuvate akrediteeritud asutustega ja töötajatega konsulteerides; |
| --- | --- |

14.

märgib, et kooskõlastatud individuaalne teenustepakett on koostatud tööturu osapooltega, tööotsimistoetust pakkuvate akrediteeritud asutustega ja töötajatega konsulteerides;

| 15. | tunneb heameelt asjaolu üle, et akrediteeritud asutustele, kes tagavad töötajatele toetuse aktiivseks tööotsinguks, makstakse saavutatud tulemuste alusel; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt asjaolu üle, et akrediteeritud asutustele, kes tagavad töötajatele toetuse aktiivseks tööotsinguks, makstakse saavutatud tulemuste alusel;

| 16. | tuletab meelde, et kooskõlas fondi määruse artikliga 7 tuleks fondist toetatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja vajalikest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja jätkusuutlikule majandusele; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et kooskõlas fondi määruse artikliga 7 tuleks fondist toetatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja vajalikest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja jätkusuutlikule majandusele;

| 17. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevust; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ettevõtluskeskkonnale; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevust; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ettevõtluskeskkonnale;

| 18. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav informatsioon sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt palunud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

18.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav informatsioon sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt palunud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;

| 19. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist võtnud kasutusele täiustatud menetluse; võtab teadmiseks uuest ajakavast tingitud ajalise surve ja võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist võtnud kasutusele täiustatud menetluse; võtab teadmiseks uuest ajakavast tingitud ajalise surve ja võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele;

| 20. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

20.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

(5)  Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).

(6)  Cassa Integrazione Guadagno (CIG-hüvitis) on hüvitis, mis määratakse, et tagada töötajatele teataval tasemel sissetulek CIG-hüvitisi antakse juhul, kui tootmistegevus väheneb või see katkestatakse ümberstruktureerimise, ettevõtte ümberkorraldamise, korporatiivse kriisi või pankrotimenetluse tõttu ja mille tulemusena on kohalik tööturg tõsiselt kannatab. CIG-hüvitiste abil välditakse töötajate koondamist ja võimaldatakse ettevõtjal ajutiselt mittevajalikke töötajaid tööl hoida, kuni tavapärane tootmistegevus taastub. Tihtipeale eelnevad CIG-hüvitised mobilitą meetmetele.

(7)  EGF/2013/014 FR Air France (COM(2014)0701).

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2015/1870).

---

Kolmapäev, 7. oktoober 2015

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/101 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/101

---

P8_TA(2015)0337

Euroopa—Vahemere piirkonna lepingu protokoll Tuneesia liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta ***

Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi vahelist raamlepingut Tuneesia Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) sõlmimise kohta (16160/2014 – C8-0080/2015 – 2014/0118(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 349/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16160/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16160/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi vahelist raamlepingut Tuneesia Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) eelnõu (16159/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Tuneesia Vabariigi vahelist raamlepingut Tuneesia Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) eelnõu (16159/2014),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 212, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ning artikli 218 lõikele 7 (C8-0080/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 212, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ning artikli 218 lõikele 7 (C8-0080/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A8-0254/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A8-0254/2015),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Tuneesia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Tuneesia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/102 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/102

---

P8_TA(2015)0338

Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus ja Euroopa maksekäsumenetlus ***I

Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus (COM(2013)0794 – C7-0414/2013 – 2013/0403(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 349/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0794), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0794),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 81, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0414/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 81, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0414/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0140/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0140/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 226, 16.7.2014, lk 43.

---

P8_TC1-COD(2013)0403

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus, ning määrust (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2015/2421) lõplikule kujule).

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/103 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/103

---

P8_TA(2015)0339

Teatavate õhku eralduvate saasteainete heite piiramine ***I

Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate keskmise võimsusega põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete heite piiramise kohta (COM(2013)0919 – C7-0003/2014 – 2013/0442(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 349/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0919), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0919),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0003/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0003/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuli 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuli 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2014. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2014. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust(A8-0160/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust(A8-0160/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 451, 16.12.2014, lk 134.

(2)  ELT C 415, 20.11.2014, lk 23.

---

P8_TC1-COD(2013)0442

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/... keskmise võimsusega põletusseadmetest õhku eralduvate teatavate saasteainete heite piiramise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2015/2193) lõplikule kujule).

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/104 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/104

---

P8_TA(2015)0340

Inimtoiduks ettenähtud kaseiinid ja kaseinaadid ***I

Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavaid inimtoiduks ettenähtud kaseiine ja kaseinaate käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2014)0174 – C7-0105/2014 – 2014/0096(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 349/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0174), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0174),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0105/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0105/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. juuni 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. juuni 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 24. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 24. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A8-0042/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A8-0042/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 424, 26.11.2014, lk 72.

---

P8_TC1-COD(2014)0096

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/... teatavaid inimestele toiduks ettenähtud kaseiine ja kaseinaate käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2015/2203) lõplikule kujule).

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/105

---

P8_TA(2015)0341

Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad ***I

Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (COM(2014)0358 – C8-0029/2014 – 2014/0180(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 349/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0358), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0358),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 322 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0029/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 322 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0029/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 1/2015 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 1/2015 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 3. detsembri 2014. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 3. detsembri 2014. aasta kirja,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamusi (A8-0049/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamusi (A8-0049/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, Euroopa Kontrollikojale ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, Euroopa Kontrollikojale ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 52, 12.2.2015, lk 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0180

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2015/..., millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju

Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL, Euratom) 2015/1929) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 8. oktoober 2015

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/106 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/106

---

P8_TA(2015)0346

Makseteenused siseturul ***I

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2013/36/EL ja 2009/110/EÜ muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2013)0547 – C7-0230/2013 – 2013/0264(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 349/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0547), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0547),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0230/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0230/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 5. veebruari 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 5. veebruari 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. detsembri 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. detsembri 2013. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 4. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 4. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 61 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 61 lõiget 2,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A7-0169/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A7-0169/2014),

| — | võttes arvesse 3. aprillil 2014. aasta istungil vastuvõetud Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. aprillil 2014. aasta istungil vastuvõetud Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid (3),

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi 18. septembri 2014. aasta otsust parlamendi seitsmendal ametiajal lõpuni käsitlemata jäänud küsimuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi 18. septembri 2014. aasta otsust parlamendi seitsmendal ametiajal lõpuni käsitlemata jäänud küsimuste kohta,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni täiendavat raportit (A8-0266/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni täiendavat raportit (A8-0266/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 224, 15.7.2014, lk 1.

(2)  ELT C 170, 5.6.2014, lk 78.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0280.

---

P8_TC1-COD(2013)0264

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/... makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2015/2366) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 14. oktoober 2015

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/107 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/107

---

P8_TA(2015)0352

Liikmesriikide ja Europoli juurdepääs viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel *

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega määratakse kindlaks otsuse 2008/633/JSK (mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel) kohaldamise kuupäev (10506/2015 – C8-0193/2015 – 2015/0807(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2017/C 349/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (10506/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (10506/2015),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0193/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0193/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/633/JSK, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel (1), eriti selle artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/633/JSK, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel (1), eriti selle artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0287/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0287/2015),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 129.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0269.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/108 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/108

---

P8_TA(2015)0353

Paranduseelarve projekt nr 6/2015: omavahendid, liidu välistegevuse usaldusfondid, elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2015. aasta paranduseelarve projekti nr 6/2015 kohta: omavahendid, liidu välistegevuse usaldusfondid, elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo (11695/2015 – C8-0278/2015 – 2015/2150(BUD))

(2017/C 349/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2014 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2014 (2),

| — | võttes arvesse paranduseelarvet nr 1/2015, mis võeti lõplikult vastu 28. aprillil 2015 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarvet nr 1/2015, mis võeti lõplikult vastu 28. aprillil 2015 (3),

| — | võttes arvesse paranduseelarveid nr 2/2015, nr 3/2015, nr 4/2015 ja nr 5/2015, mis võeti lõplikult vastu 7. juulil 2015 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarveid nr 2/2015, nr 3/2015, nr 4/2015 ja nr 5/2015, mis võeti lõplikult vastu 7. juulil 2015 (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrust (EL, Euratom) nr 2015/623, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrust (EL, Euratom) nr 2015/623, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (6),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (8),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 6/2015, mille komisjon võttis vastu 15. juulil 2015 (COM(2015)0351), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 6/2015, mille komisjon võttis vastu 15. juulil 2015 (COM(2015)0351),

| — | võttes arvesse 18. septembril 2015 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 6/2015 kohta (11695/2015 – C8-0278/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. septembril 2015 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 6/2015 kohta (11695/2015 – C8-0278/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0280/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0280/2015),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 6/2015 puudutab traditsiooniliste omavahendite prognoosi, käibemaksu ja kogurahvatulu baasi läbivaatamist, asjaomaste Ühendkuningriigile võimaldatavate korrigeerimiste eelarvestamist ning nende finantseerimist, mis toob kaasa liikmesriikide poolt liidu eelarvesse tehtavate osamaksete jaotuse muutuse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 6/2015 puudutab traditsiooniliste omavahendite prognoosi, käibemaksu ja kogurahvatulu baasi läbivaatamist, asjaomaste Ühendkuningriigile võimaldatavate korrigeerimiste eelarvestamist ning nende finantseerimist, mis toob kaasa liikmesriikide poolt liidu eelarvesse tehtavate osamaksete jaotuse muutuse;

| B. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 6/2015 hõlmab ka kahe uue eelarvepunkti loomist komisjoni hallatavate usaldusfondide toetuskuludeks arengu ja koostöö ning laienemise poliitikavaldkondades, mis on varustatud märkega p.m. („pro memoria“); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 6/2015 hõlmab ka kahe uue eelarvepunkti loomist komisjoni hallatavate usaldusfondide toetuskuludeks arengu ja koostöö ning laienemise poliitikavaldkondades, mis on varustatud märkega p.m. („pro memoria“);

| C. | arvestades, et paranduseelarve projektis nr 6/2015 nähakse ette ka elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo ametikohtade loetelu muutmine, millega ei kaasne ametikohtade koguarvu ega eelarve muutmist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paranduseelarve projektis nr 6/2015 nähakse ette ka elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo ametikohtade loetelu muutmine, millega ei kaasne ametikohtade koguarvu ega eelarve muutmist;

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 6/2015 ja nõukogu seisukoha selle kohta; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 6/2015 ja nõukogu seisukoha selle kohta;

| 2. | märgib, et võrreldes 2015. aasta esialgse eelarvega on võimalik kogurahvatulul põhinevate omavahendite kujul tehtavaid riiklikke osamakseid eelarvesse vähendada 2,26 miljardi euro võrra tänu traditsioonilistest omavahenditest (st tollimaksud ja suhkrumaksud) saadud prognoositust 1 133,5 miljonit eurot suuremale tulule ning 2014. aasta ülejäägi eelarvesse kandmisele paranduseelarve nr 3/2015 kaudu; |
| --- | --- |

2.

märgib, et võrreldes 2015. aasta esialgse eelarvega on võimalik kogurahvatulul põhinevate omavahendite kujul tehtavaid riiklikke osamakseid eelarvesse vähendada 2,26 miljardi euro võrra tänu traditsioonilistest omavahenditest (st tollimaksud ja suhkrumaksud) saadud prognoositust 1 133,5 miljonit eurot suuremale tulule ning 2014. aasta ülejäägi eelarvesse kandmisele paranduseelarve nr 3/2015 kaudu;

| 3. | on seisukohal, et see tehniline kohandus liidu eelarve tulude poolel on hästi põhjendatud viimaste statistiliste andmetega ning on kooskõlas kokkulepitud liikmesriikidevahelise jaotusega; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et see tehniline kohandus liidu eelarve tulude poolel on hästi põhjendatud viimaste statistiliste andmetega ning on kooskõlas kokkulepitud liikmesriikidevahelise jaotusega;

| 4. | märgib, et paranduseelarve projekt nr 6/2015 tervikuna ei avalda mingit mõju 2015. aasta eelarve kulude poolele ning selle mõju tulude poolele piirdub üksnes liikmesriikide poolt liidu eelarvesse tehtavate osamaksete jaotuse muutusega; |
| --- | --- |

4.

märgib, et paranduseelarve projekt nr 6/2015 tervikuna ei avalda mingit mõju 2015. aasta eelarve kulude poolele ning selle mõju tulude poolele piirdub üksnes liikmesriikide poolt liidu eelarvesse tehtavate osamaksete jaotuse muutusega;

| 5. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 6/2015 kohta heaks; |
| --- | --- |

5.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 6/2015 kohta heaks;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 6/2015 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 6/2015 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 69, 13.3.2015, lk 1.

(3)  ELT L 190, 17.7.2015, lk 1.

(4)  ELT L 261, 7.10.2015.

(5)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(6)  ELT L 103, 22.4.2015, lk 1.

(7)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(8)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/110 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/110

---

P8_TA(2015)0354

Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmine kiireteks eelarvemeetmeteks Euroopa rände tegevuskava raames

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta koheste eelarvemeetmete jaoks Euroopa rände tegevuskava raames kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 12 (COM(2015)0486 – C8-0292/2015 – 2015/2253(BUD))

(2017/C 349/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0486 – C8-0292/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0486 – C8-0292/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2014. aastal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2014. aastal (1),

| — | võttes arvesse paranduseelarvet nr 1/2015, mis võeti lõplikult vastu 28. aprillil 2015. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarvet nr 1/2015, mis võeti lõplikult vastu 28. aprillil 2015. aastal (2),

| — | võttes arvesse paranduseelarveid nr 2/2015, nr 3/2015, nr 4/2015 ja nr 5/2015, mis võeti lõplikult vastu 7. juulil 2015. aastal (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarveid nr 2/2015, nr 3/2015, nr 4/2015 ja nr 5/2015, mis võeti lõplikult vastu 7. juulil 2015. aastal (3),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 7/2015, mille komisjon võttis vastu 30. septembril 2015. aastal (COM(2015)0485), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 7/2015, mille komisjon võttis vastu 30. septembril 2015. aastal (COM(2015)0485),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (4) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus), eriti selle artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (4) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus), eriti selle artiklit 11,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrust (EL, Euratom) 2015/623 (millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrust (EL, Euratom) 2015/623 (millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) (5),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (6), eriti selle punkti 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (6), eriti selle punkti 12,

| — | võttes arvesse Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0290/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0290/2015),

| A. | arvestades, et olles uurinud kõiki võimalusi rubriigi 3 alusel tehtavate kulukohustuste assigneeringute ümberjaotamiseks, näib vajalikuna võtta kulukohustuste assigneeringute osas kasutusele paindlikkusinstrument; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et olles uurinud kõiki võimalusi rubriigi 3 alusel tehtavate kulukohustuste assigneeringute ümberjaotamiseks, näib vajalikuna võtta kulukohustuste assigneeringute osas kasutusele paindlikkusinstrument;

| B. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument, et täiendada sellega mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt liidu 2015. aasta üldeelarves ette nähtud rahastamist kulukohustuste assigneeringute osas 66,1 miljoni euro ulatuses, et rahastada pagulas- ja rändekriisi haldamise meetmeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument, et täiendada sellega mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt liidu 2015. aasta üldeelarves ette nähtud rahastamist kulukohustuste assigneeringute osas 66,1 miljoni euro ulatuses, et rahastada pagulas- ja rändekriisi haldamise meetmeid;

| 1. | märgib, et 2015. aastaks ette nähtud rubriigi 3 ülemmäär ei võimalda liidu oluliste ja kiireloomuliste poliitiliste prioriteetide piisavat rahastamist; |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2015. aastaks ette nähtud rubriigi 3 ülemmäär ei võimalda liidu oluliste ja kiireloomuliste poliitiliste prioriteetide piisavat rahastamist;

| 2. | nõustub seetõttu paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega summas 66,1 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena; |
| --- | --- |

2.

nõustub seetõttu paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega summas 66,1 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena;

| 3. | nõustub lisaks vastavate maksete assigneeringute kavandatud eraldamisega summas 52,9 miljonit eurot 2016. aastal ja 13,2 miljonit eurot 2017. aastal; |
| --- | --- |

3.

nõustub lisaks vastavate maksete assigneeringute kavandatud eraldamisega summas 52,9 miljonit eurot 2016. aastal ja 13,2 miljonit eurot 2017. aastal;

| 4. | kordab, et kõnealuse instrumendi kasutuselevõtmine, nagu on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 11, näitab veel kord, et liidu eelarve peab tingimata olema paindlikum; |
| --- | --- |

4.

kordab, et kõnealuse instrumendi kasutuselevõtmine, nagu on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 11, näitab veel kord, et liidu eelarve peab tingimata olema paindlikum;

| 5. | kordab oma ammust seisukohta, et – piiramata seejuures võimalust võtta maksete assigneeringud paindlikkusinstrumendi raames kasutusele konkreetsete eelarveridade jaoks ilma eelneva kulukohustuste kasutuselevõtuta – varem paindlikkusinstrumendi raames kasutusele võetud kulukohustustest tulenevaid makseid tuleks arvestada üksnes väljaspool ülemmäärasid; |
| --- | --- |

5.

kordab oma ammust seisukohta, et – piiramata seejuures võimalust võtta maksete assigneeringud paindlikkusinstrumendi raames kasutusele konkreetsete eelarveridade jaoks ilma eelneva kulukohustuste kasutuselevõtuta – varem paindlikkusinstrumendi raames kasutusele võetud kulukohustustest tulenevaid makseid tuleks arvestada üksnes väljaspool ülemmäärasid;

| 6. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

6.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 69, 13.3.2015, lk 1.

(2)  ELT L 190, 17.7.2015, lk 1.

(3)  ELT L 261, 7.10.2015.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(5)  ELT L 103, 22.4.2015, lk 1.

(6)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta koheste eelarvemeetmete jaoks Euroopa rände tegevuskava raames

Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2015/2248).

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/112 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/112

---

P8_TA(2015)0355

Paranduseelarve projekt nr 7/2015: Pagulaskriisi haldamine: Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad eelarvemeetmed

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2015. aasta paranduseelarve projekti nr 7/2015 kohta – Pagulaskriisi haldamine: Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad eelarvemeetmed (12511/2015 – C8-0297/2015 – 2015/2252(BUD))

(2017/C 349/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2014. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2014. aastal (2),

| — | võttes arvesse paranduseelarvet nr 1/2015, mis võeti lõplikult vastu 28. aprillil 2015. aastal (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarvet nr 1/2015, mis võeti lõplikult vastu 28. aprillil 2015. aastal (3),

| — | võttes arvesse paranduseelarveid nr 2/2015, nr 3/2015, nr 4/2015 ja nr 5/2015, mis võeti lõplikult vastu 7. juulil 2015 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarveid nr 2/2015, nr 3/2015, nr 4/2015 ja nr 5/2015, mis võeti lõplikult vastu 7. juulil 2015 (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrust (EL, Euratom) 2015/623, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrust (EL, Euratom) 2015/623, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (6),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (8),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 7/2015, mille komisjon võttis vastu 30. septembril 2015. aastal (COM(2015)0485), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 7/2015, mille komisjon võttis vastu 30. septembril 2015. aastal (COM(2015)0485),

| — | võttes arvesse 8. oktoobril 2015. aastal vastu võetud ja järgmisel päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 7/2015 kohta (12511/2015 – C8-0297/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. oktoobril 2015. aastal vastu võetud ja järgmisel päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 7/2015 kohta (12511/2015 – C8-0297/2015),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja Nõukogule „Pagulaskriisiga toimetulekuks Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad operatiiv-, eelarve- ja õigusmeetmed“ (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja Nõukogule „Pagulaskriisiga toimetulekuks Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad operatiiv-, eelarve- ja õigusmeetmed“ (COM(2015)0490),

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0289/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0289/2015),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 7/2015 eesmärk on suurendada liidu rahalisi vahendeid toimetulekuks praeguse pagulas- ja sisserändekriisiga, mistõttu see puudutab rubriikide 3 ja 4 praegust alarahastamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 7/2015 eesmärk on suurendada liidu rahalisi vahendeid toimetulekuks praeguse pagulas- ja sisserändekriisiga, mistõttu see puudutab rubriikide 3 ja 4 praegust alarahastamist;

| B. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 7/2015 tagab Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi raames antava hädaabi suurendamise kokku 100 miljoni euro võrra kulukohustuste assigneeringutena, säilitades samal ajal Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi jaoks vajalikud vahendid ja muud sellest fondist rahastatavad programmid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 7/2015 tagab Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi raames antava hädaabi suurendamise kokku 100 miljoni euro võrra kulukohustuste assigneeringutena, säilitades samal ajal Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi jaoks vajalikud vahendid ja muud sellest fondist rahastatavad programmid;

| C. | arvestades, et paranduseelarvega nr 7/2015 suurendatakse ka Frontexi, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) ja Europoli ametikohtade arvu (kokku 120 koha võrra) ning vastavaid kulukohustuste ja maksete assigneeringuid töötasudeks aasta lõpuni 1,3 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paranduseelarvega nr 7/2015 suurendatakse ka Frontexi, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) ja Europoli ametikohtade arvu (kokku 120 koha võrra) ning vastavaid kulukohustuste ja maksete assigneeringuid töötasudeks aasta lõpuni 1,3 miljoni euro võrra;

| D. | arvestades, et paranduseelarvega nr 7/2015 tagatakse ka Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi lisarahastamine kogusummas 300 miljonit eurot; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et paranduseelarvega nr 7/2015 tagatakse ka Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi lisarahastamine kogusummas 300 miljonit eurot;

| E. | arvestades, et paranduseelarvega nr 7/2015 suurendatakse 55,7 miljoni euro ümberpaigutamise kaudu ka humanitaarabi maksete assigneeringuid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paranduseelarvega nr 7/2015 suurendatakse 55,7 miljoni euro ümberpaigutamise kaudu ka humanitaarabi maksete assigneeringuid;

| F. | arvestades, et paranduseelarvega nr 7/2015 kaasneb ettepanek võtta vastu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta koheste eelarvemeetmete jaoks Euroopa rände tegevuskava raames (COM(2015)0486) kulukohustuste assigneeringutena summas 66,1 miljonit eurot; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paranduseelarvega nr 7/2015 kaasneb ettepanek võtta vastu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta koheste eelarvemeetmete jaoks Euroopa rände tegevuskava raames (COM(2015)0486) kulukohustuste assigneeringutena summas 66,1 miljonit eurot;

| G. | arvestades, et pagulaste ja sisserändajate arvu suurenemine ei olnud ette näha, kui võeti vastu praegune mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, ning seda ei saa käsitada ajutise nähtusena, mistõttu sellega toimetulekuks on vaja pikaajalisi lahendusi, millega tuleb tegeleda järgmistes eelarvemenetlustes ja mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pagulaste ja sisserändajate arvu suurenemine ei olnud ette näha, kui võeti vastu praegune mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, ning seda ei saa käsitada ajutise nähtusena, mistõttu sellega toimetulekuks on vaja pikaajalisi lahendusi, millega tuleb tegeleda järgmistes eelarvemenetlustes ja mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel;

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 7/2015 ja nõukogu seisukoha selle kohta; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 7/2015 ja nõukogu seisukoha selle kohta;

| 2. | väljendab heameelt komisjoni kiire reageeringu üle praeguse pagulaskriisiga tegelemisel; kordab Euroopa Parlamendi valmisolekut tegutseda õigeaegselt vastavalt oma eelarvelistele kohustustele; märgib, et pakutud meetmetega peavad kaasnema algatused, mille eesmärk on tegeleda rände- ja pagulaskriisi algpõhjustega; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt komisjoni kiire reageeringu üle praeguse pagulaskriisiga tegelemisel; kordab Euroopa Parlamendi valmisolekut tegutseda õigeaegselt vastavalt oma eelarvelistele kohustustele; märgib, et pakutud meetmetega peavad kaasnema algatused, mille eesmärk on tegeleda rände- ja pagulaskriisi algpõhjustega;

| 3. | on veendunud, et liidul on vaja teha rohkem praeguse rände- ja pagulaskriisi lahendamiseks ja lähteriikide stabiliseerimisele kaasaaitamiseks ning transiitriikide abistamiseks, sest pakutud meetmed ei ole liidult kaitset otsivate isikute koguarvu arvestades kindlasti piisavad; palub komisjonil esitada rände- ja pagulaskriisile reageerimiseks pikaajaline rahastamiskava, sh otsingu- ja päästeoperatsioonide kohta, ning teha ettepanek mitmeaastase finantsraamistiku vastavaks muutmiseks; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et liidul on vaja teha rohkem praeguse rände- ja pagulaskriisi lahendamiseks ja lähteriikide stabiliseerimisele kaasaaitamiseks ning transiitriikide abistamiseks, sest pakutud meetmed ei ole liidult kaitset otsivate isikute koguarvu arvestades kindlasti piisavad; palub komisjonil esitada rände- ja pagulaskriisile reageerimiseks pikaajaline rahastamiskava, sh otsingu- ja päästeoperatsioonide kohta, ning teha ettepanek mitmeaastase finantsraamistiku vastavaks muutmiseks;

| 4. | peab tervitatavaks, et kõik institutsioonid on ilmselget ja pakilist vajadust arvestades valmis suurendama rände ja varjupaigaga seotud eelarveassigneeringuid ning välispoliitika vahendeid, et tegeleda rände- ja pagulaskriisi algpõhjustega; |
| --- | --- |

4.

peab tervitatavaks, et kõik institutsioonid on ilmselget ja pakilist vajadust arvestades valmis suurendama rände ja varjupaigaga seotud eelarveassigneeringuid ning välispoliitika vahendeid, et tegeleda rände- ja pagulaskriisi algpõhjustega;

| 5. | peab tervitatavaks liikmesriikide 23. septembri 2015. aasta Euroopa Ülemkogu mitteametlikul kohtumisel võetud kohustust võtta rändajate ja pagulaste humanitaarolukorra leevendamiseks kasutusele 1 miljard eurot; palub liikmesriikidel võtta suuremas mahus kohustusi, et tagada vajalikud vahendid ka järgmistel aastatel; |
| --- | --- |

5.

peab tervitatavaks liikmesriikide 23. septembri 2015. aasta Euroopa Ülemkogu mitteametlikul kohtumisel võetud kohustust võtta rändajate ja pagulaste humanitaarolukorra leevendamiseks kasutusele 1 miljard eurot; palub liikmesriikidel võtta suuremas mahus kohustusi, et tagada vajalikud vahendid ka järgmistel aastatel;

| 6. | tuletab meelde, et see küsimus tuleb esmajoones lahendada 2016. aasta eelarves, ning palub nõukogul oma seisukohtade kinnituseks anda lepitusmenetlusel nõusolek vastava summa eraldamiseks; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et see küsimus tuleb esmajoones lahendada 2016. aasta eelarves, ning palub nõukogul oma seisukohtade kinnituseks anda lepitusmenetlusel nõusolek vastava summa eraldamiseks;

| 7. | nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu nõustuks algusest peale piisava 2016. aasta eelarvega, sh rubriikide 3 ja 4 puhul, mis tagaks piisavad assigneeringud praeguse pagulas- ja rändekriisiga toimetulekuks; |
| --- | --- |

7.

nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu nõustuks algusest peale piisava 2016. aasta eelarvega, sh rubriikide 3 ja 4 puhul, mis tagaks piisavad assigneeringud praeguse pagulas- ja rändekriisiga toimetulekuks;

| 8. | tuletab komisjonile ja nõukogule meelde hiljutist kokkulepet maksekava kohta, mille eesmärk on muuta liidu eelarve uuesti jätkusuutlikuks; märgib, et komisjon ei teinud ettepanekut maksete assigneeringute kogusumma suurendamiseks 2015. aasta eelarves, vaid piirdus juba olemasolevate vahendite ümberpaigutamisega; rõhutab, et see võib suurendada 2016. aastal koormust maksete assigneeringutele, mis ei pruugi olla piisavad eri rubriikide rahastamiskavade tegelike vajaduste katmiseks; |
| --- | --- |

8.

tuletab komisjonile ja nõukogule meelde hiljutist kokkulepet maksekava kohta, mille eesmärk on muuta liidu eelarve uuesti jätkusuutlikuks; märgib, et komisjon ei teinud ettepanekut maksete assigneeringute kogusumma suurendamiseks 2015. aasta eelarves, vaid piirdus juba olemasolevate vahendite ümberpaigutamisega; rõhutab, et see võib suurendada 2016. aastal koormust maksete assigneeringutele, mis ei pruugi olla piisavad eri rubriikide rahastamiskavade tegelike vajaduste katmiseks;

| 9. | ootab seepärast, et komisjon esitaks kirjaliku muutmisettepaneku nr 2/2016, mis näeks ette maksete assigneeringute piisavat suurendamist nii, et see vastaks võetud kulukohustustele; |
| --- | --- |

9.

ootab seepärast, et komisjon esitaks kirjaliku muutmisettepaneku nr 2/2016, mis näeks ette maksete assigneeringute piisavat suurendamist nii, et see vastaks võetud kulukohustustele;

| 10. | rõhutab, et kui käesoleva aasta jooksul peaks rände- ja pagulaskriisi lahendamiseks olema vaja lisasummasid, siis Euroopa Parlament on valmis aktsepteerima mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud paindlikkussätete täiendavat kohaldamist; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kui käesoleva aasta jooksul peaks rände- ja pagulaskriisi lahendamiseks olema vaja lisasummasid, siis Euroopa Parlament on valmis aktsepteerima mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud paindlikkussätete täiendavat kohaldamist;

| 11. | väljendab heameelt 120 lisaametikoha üle ametites ning eeldab, et see otsus mõjutab ka 2016. aasta eelarvet ja sellele järgnevate aastate eelarveid; nõuab tungivalt, et komisjon annaks enne eelarve lepitusmenetlust ametite vajaduste kohta ajakohastatud ja konsolideeritud teavet; palub komisjonil esitada ettepanek, milles käsitletakse justiits- ja siseküsimustega tegelevate ametite võetavate meetmete keskpika tähtajaga ja pikaajalist strateegiat: eesmärgid, ülesanded, koordineerimine, kriisikolletega tegelemine ja rahalised vahendid; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt 120 lisaametikoha üle ametites ning eeldab, et see otsus mõjutab ka 2016. aasta eelarvet ja sellele järgnevate aastate eelarveid; nõuab tungivalt, et komisjon annaks enne eelarve lepitusmenetlust ametite vajaduste kohta ajakohastatud ja konsolideeritud teavet; palub komisjonil esitada ettepanek, milles käsitletakse justiits- ja siseküsimustega tegelevate ametite võetavate meetmete keskpika tähtajaga ja pikaajalist strateegiat: eesmärgid, ülesanded, koordineerimine, kriisikolletega tegelemine ja rahalised vahendid;

| 12. | on veendunud, et EASO-le tuleks eraldada rohkem töökohti, kui on praegune komisjoni ettepanek, seoses talle antava otsustava rolliga Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamisel, nagu abi osutamine varjupaigataotluste töötlemisel ja põgenike ümberpaigutamisel; |
| --- | --- |

12.

on veendunud, et EASO-le tuleks eraldada rohkem töökohti, kui on praegune komisjoni ettepanek, seoses talle antava otsustava rolliga Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamisel, nagu abi osutamine varjupaigataotluste töötlemisel ja põgenike ümberpaigutamisel;

| 13. | kinnitab olukorra pakilisust arvestades oma valmisolekut võtta paranduseelarve projekt nr 7/2015 komisjoni esitatud kujul vastu nii ruttu kui võimalik; märgib, et olukorra pakilisuse tõttu oli parlamendil käesoleva paranduseelarve kohta seisukoha väljatöötamiseks piiratud aeg; |
| --- | --- |

13.

kinnitab olukorra pakilisust arvestades oma valmisolekut võtta paranduseelarve projekt nr 7/2015 komisjoni esitatud kujul vastu nii ruttu kui võimalik; märgib, et olukorra pakilisuse tõttu oli parlamendil käesoleva paranduseelarve kohta seisukoha väljatöötamiseks piiratud aeg;

| 14. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 7/2015 kohta heaks; |
| --- | --- |

14.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 7/2015 kohta heaks;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 7/2015 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 7/2015 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 69, 13.3.2015, lk 1.

(3)  ELT L 190, 17.7.2015, lk 1.

(4)  ELT L 261, 7.10.2015.

(5)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(6)  ELT L 103, 22.4.2015, lk 1.

(7)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(8)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/115

---

P8_TA(2015)0357

EFSI tegevdirektori ametissenimetamine

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta otsus Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevdirektori ametissenimetamise ettepaneku kohta (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE))

(Heakskiitmine)

(2017/C 349/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) juhatuse 2. oktoobri 2015. aasta ettepanekut oma tegevdirektori ametissenimetamise kohta (C8-0304/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) juhatuse 2. oktoobri 2015. aasta ettepanekut oma tegevdirektori ametissenimetamise kohta (C8-0304/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määruse (EL) nr 2015/1017 (mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond) (1) artikli 7 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määruse (EL) nr 2015/1017 (mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond) (1) artikli 7 lõiget 6,

| — | võttes arvesse kodukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorda,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid ühisarutelusid eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid ühisarutelusid eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni vahel,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0292/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0292/2015),

| A. | arvestades, et määruse (EL) nr 2015/1017 artikli 7 lõikes 6 on sätestatud, et kandidaadi tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametikohale valib pärast Euroopa Parlamendi heakskiidu saamist välja juhatus avatud ja läbipaistva ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) menetlustega kooskõlas oleva valikumenetluse põhjal, mille käigus Euroopa Parlamenti hoitakse valikumenetluse kõigi etappidega nõuetekohaselt ja õigeaegselt kursis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et määruse (EL) nr 2015/1017 artikli 7 lõikes 6 on sätestatud, et kandidaadi tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametikohale valib pärast Euroopa Parlamendi heakskiidu saamist välja juhatus avatud ja läbipaistva ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) menetlustega kooskõlas oleva valikumenetluse põhjal, mille käigus Euroopa Parlamenti hoitakse valikumenetluse kõigi etappidega nõuetekohaselt ja õigeaegselt kursis;

| B. | arvestades, et 2. oktoobril 2015 võttis EFSI juhatus vastu ettepaneku EFSI tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametissenimetamise kohta ja edastas selle ettepaneku Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2. oktoobril 2015 võttis EFSI juhatus vastu ettepaneku EFSI tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametissenimetamise kohta ja edastas selle ettepaneku Euroopa Parlamendile;

| C. | arvestades, et 13. oktoobril 2015 korraldasid eelarvekomisjon ning majandus- ja rahanduskomisjon EFSI tegevdirektori kandidaadi Wilhelm Moltereri kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjonide liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 13. oktoobril 2015 korraldasid eelarvekomisjon ning majandus- ja rahanduskomisjon EFSI tegevdirektori kandidaadi Wilhelm Moltereri kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjonide liikmete küsimustele;

| 1. | kiidab heaks Wilhelm Moltereri nimetamise EFSI tegevdirektori ametikohale; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Wilhelm Moltereri nimetamise EFSI tegevdirektori ametikohale;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 169, 1.7.2015, lk 1.

---

| 17.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 349/116 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 349/116

---

P8_TA(2015)0358

EFSI tegevdirektori asetäitja ametissenimetamine

Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2015. aasta otsus Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevdirektori asetäitja ametissenimetamise ettepaneku kohta (C8-0305/2015 – 2015/0902(NLE))

(Heakskiitmine)

(2017/C 349/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) juhatuse 2. oktoobri 2015. aasta ettepanekut oma tegevdirektori asetäitja ametissenimetamise kohta (C8-0305/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) juhatuse 2. oktoobri 2015. aasta ettepanekut oma tegevdirektori asetäitja ametissenimetamise kohta (C8-0305/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määruse (EL) nr 2015/1017 (mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond) (1) artikli 7 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määruse (EL) nr 2015/1017 (mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond) (1) artikli 7 lõiget 6,

| — | võttes arvesse kodukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorda,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid ühisarutelusid eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid ühisarutelusid eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni vahel,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ja majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0293/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ja majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0293/2015),

| A. | arvestades, et määruse (EL) nr 2015/1017 artikli 7 lõikes 6 on sätestatud, et kandidaadi tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametikohale valib pärast Euroopa Parlamendi heakskiidu saamist välja juhatus avatud ja läbipaistva ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) menetlustega kooskõlas oleva valikumenetluse põhjal, mille käigus Euroopa Parlamenti hoitakse valikumenetluse kõigi etappidega nõuetekohaselt ja õigeaegselt kursis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et määruse (EL) nr 2015/1017 artikli 7 lõikes 6 on sätestatud, et kandidaadi tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametikohale valib pärast Euroopa Parlamendi heakskiidu saamist välja juhatus avatud ja läbipaistva ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) menetlustega kooskõlas oleva valikumenetluse põhjal, mille käigus Euroopa Parlamenti hoitakse valikumenetluse kõigi etappidega nõuetekohaselt ja õigeaegselt kursis;

| B. | arvestades, et 2. oktoobril 2015 võttis EFSI juhatus vastu ettepaneku EFSI tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametissenimetamise kohta ja edastas selle ettepaneku Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2. oktoobril 2015 võttis EFSI juhatus vastu ettepaneku EFSI tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametissenimetamise kohta ja edastas selle ettepaneku Euroopa Parlamendile;

| C. | arvestades, et 13. oktoobril 2015 korraldasid eelarvekomisjon ning majandus- ja rahanduskomisjon EFSI tegevdirektori asetäitja kandidaadi Iljana Tsanova kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjonide liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 13. oktoobril 2015 korraldasid eelarvekomisjon ning majandus- ja rahanduskomisjon EFSI tegevdirektori asetäitja kandidaadi Iljana Tsanova kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjonide liikmete küsimustele;

| 1. | kiidab heaks Iljana Tsanova nimetamise EFSI tegevdirektori asetäitja ametikohale; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Iljana Tsanova nimetamise EFSI tegevdirektori asetäitja ametikohale;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 169, 1.7.2015, lk 1.

---