# Az Európai Unió C 347/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 347 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. október 16. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 347

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. október 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2017/C 347/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2017/C 347/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2017/C 347/02 | C-325/17. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-336/15. sz., Windrush Aka LLP kontra EUIPO ügyben 2017. március 22-én hozott ítélete ellen a Windrush Aka LLP által 2017. május 31-én benyújtott fellebbezés | 2 |
| 2017/C 347/03 | C-340/17. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-638/15. sz., Alcohol Countermeasure Systems (International) kontra EUIPO ügyben 2017. március 29-én hozott ítélete ellen az Alcohol Countermeasure Systems (International) Inc. által 2017. június 7-én benyújtott fellebbezés | 3 |
| 2017/C 347/04 | C-373/17. P. sz. ügy: A Törvényszék T-480/15. sz., Agria Polska és társai kontra Bizottság ügyben 2017. május 16-án hozott ítélete ellen az Agria Polska sp. z o.o., az Agria Chemicals Poland sp. z o.o., a Star Agro Analyse und Handels GmbH és az Agria Beteiligungsgesellschaft mbH által 2017. június 20-án benyújtott fellebbezés | 4 |
| 2017/C 347/05 | C-395/17. sz. ügy: 2017. június 30-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Holland Királyság | 5 |
| 2017/C 347/06 | C-396/17. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Ausztria) által 2017. július 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Martin Leitner kontra Landespolizeidirektion Tirol | 6 |
| 2017/C 347/07 | C-418/17. sz. ügy: Az Amtsgericht Nürnberg (Németország) által 2017. július 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Andreas Fabri és Elisabeth Mathes kontra Sun Express Deutschland GmbH | 7 |
| 2017/C 347/08 | C-425/17. sz. ügy: A Bayerischen Verwaltungsgerichtshofs (Németország) által 2017. július 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Günter Hartmann Tabakvertrieb GmbH & Co. KG kontra Stadt Kempten | 8 |
| 2017/C 347/09 | C-430/17. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2017. július 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Walbusch Walter Busch GmbH & Co. KG kontra Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs Frankfurt am Main eV | 9 |
| 2017/C 347/10 | C-438/17. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Németország) által 2017. július 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bundesrepublik Deutschland kontra Taus Magamadov | 9 |
| 2017/C 347/11 | C-439/17. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Hamburg (Németország) által 2017. július 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – British American Tobacco (Germany) GmbH kontra Freie und Hansestadt Hamburg | 10 |
| 2017/C 347/12 | C-445/17. sz. ügy: A Commissione Tributaria Regionale del Lazio (Olaszország) által 2017. július 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Agenzia delle Dogane e dei Monopoli kontra Pilato SpA | 11 |
| 2017/C 347/13 | C-452/17. sz. ügy: A Tribunal de commerce de Liège (Belgium) által 2017. július 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Zako SPRL kontra Sanidel SA | 11 |
| 2017/C 347/14 | C-457/17. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2017. július 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Heiko Jonny Maniero kontra Studienstiftung des deutschen Volkes e.V. | 12 |
| 2017/C 347/15 | C-459/17. sz. ügy: A Conseil d’État (Franciaország) által 2017. július 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SGI kontra Ministre de l’Action et des Comptes Publics | 12 |
| 2017/C 347/16 | C-460/17. sz. ügy: A Conseil d’État (Franciaország) által 2017. július 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Valériane SNC kontra Ministre de l’Action est des Comptes Publics | 13 |
| 2017/C 347/17 | C-462/17. sz. ügy: A Landgericht Hamburg (Németország) által 2017. augusztus 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Tänzer & Trasper GmbH kontra Altenweddinger Geflügelhof Kommanditgesellschaft | 14 |
| 2017/C 347/18 | C-466/17. sz. ügy: A Tribunale di Trento (Olaszország) által 2017. augusztus 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Chiara Motter kontra Provincia autonoma di Trento | 14 |
| 2017/C 347/19 | C-472/17. sz. ügy: A Giudice di pace di L'Aquila (Olaszország) által 2017. augusztus 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gabriele di Girolamo kontra Ministero della Giustizia | 15 |
| 2017/C 347/20 | C-475/17. sz. ügy: A Riigikohus (Észtország) által 2017. augusztus 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – AS, OÜ TKM Beauty Eesti, AS TKM King, Kaubamaja AS, Selver AS kontra Tallinna linn, Maksu- ja Tolliamet | 16 |
| 2017/C 347/21 | C-476/17. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2017. augusztus 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Pelham GmbH, Moses Pelham, Martin Haas kontra Ralf Hütter, Florian Schneider-Esleben | 16 |
| 2017/C 347/22 | C-478/17. sz. ügy: A Tribunalul Cluj (Románia) által 2017. augusztus 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – IQ kontra JP | 17 |
| 2017/C 347/23 | C-483/17. sz. ügy: A Court of Appeal (Írország) által 2017. augusztus 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Neculai Tarola kontra Minister for Social Protection | 18 |
| 2017/C 347/24 | C-491/17. sz. ügy: A Supreme Court of the United Kingdom (Egyesült Királyság) által 2017. augusztus 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Hoteles Piñero Canarias, S.L. kontra Keefe (törvényes képviselője: Eyton) | 18 |
| 2017/C 347/25 | C-496/17. sz. ügy: A Finanzgericht Düsseldorf (Németország) által 2017. augusztus 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Deutsche Post AG kontra Hauptzollamt Köln | 19 |
| 2017/C 347/26 | C-497/17. sz. ügy: A cour administrative d’appel de Versailles (Franciaország) által 2017. július 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Oeuvre d’assistance aux bêtes d’abattoirs (OABA) kontra Ministre de l’agriculture et de l’alimentation, Premier ministre, Bionoor, Ecocert France, Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) | 20 |
| 2017/C 347/27 | C-502/17. sz. ügy: A Vestre Landsret (Dánia) által 2017. augusztus 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C&D Foods Acquisitions ApS kontra Skatteministeriet | 20 |
| 2017/C 347/28 | C-503/17. sz. ügy: 2017. augusztus 21-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága | 21 |
| 2017/C 347/29 | C-504/17. sz. ügy: 2017. augusztus 21-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Írország | 22 |
| 2017/C 347/30 | C-507/17. sz. ügy: A Conseil d'État (Franciaország) által 2017. augusztus 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Google Inc. kontra Commission nationale de l’informatique et des libertés (CNIL) | 22 |
| 2017/C 347/31 | C-514/17. sz. ügy: A Cour d'appel de Liège (Belgium) által 2017. augusztus 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Marin-Simion Sut elleni büntetőeljárás | 23 |
| 2017/C 347/32 | C-526/17. sz. ügy: 2017. szeptember 4-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Olasz Köztársaság | 24 |
| | Törvényszék |
| 2017/C 347/33 | T-347/14 INTP. sz. ügy: A Törvényszék 2017. július 19-i végzése – Yanukovych kontra Tanács (Eljárás — Végzés értelmezése) | 25 |
| 2017/C 347/34 | T-440/17. sz. ügy: 2017. július 4-én benyújtott kereset – Arca Capital Bohemia kontra Bizottság | 25 |
| 2017/C 347/35 | T-441/17. sz. ügy: 2017. július 4-én benyújtott kereset – Arca Capital Bohemia kontra Bizottság | 26 |
| 2017/C 347/36 | T-447/17. sz. ügy: 2017. július 18-án benyújtott kereset – Bowles kontra EKB | 27 |
| 2017/C 347/37 | T-452/17. sz. ügy: 2017. július 20-án benyújtott kereset – TL kontra EAB | 28 |
| 2017/C 347/38 | T-453/17. sz. ügy: 2017. július 20-án benyújtott kereset – TV kontra Tanács | 29 |
| 2017/C 347/39 | T-458/17. sz. ügy: 2017. július 21-én benyújtott kereset – Shindler és társai kontra Tanács | 30 |
| 2017/C 347/40 | T-461/17. sz. ügy: 2017. július 25-én benyújtott kereset – TN kontra ENISA | 31 |
| 2017/C 347/41 | T-462/17. sz. ügy: 2017. július 25-én benyújtott kereset – TO kontra EEA | 32 |
| 2017/C 347/42 | T-467/17. sz. ügy: 2017. július 26-án benyújtott kereset – Barata kontra Parlament | 33 |
| 2017/C 347/43 | T-477/17. sz. ügy: 2017. július 31-én benyújtott kereset – Haswani kontra Tanács | 34 |
| 2017/C 347/44 | T-479/17. sz. ügy: 2017. augusztus 2-án benyújtott kereset – PO kontra EKSZ | 35 |
| 2017/C 347/45 | T-502/17. sz. ügy: 2017. augusztus 7-én benyújtott kereset – SFP Asset Management és társai kontra ESZT | 36 |
| 2017/C 347/46 | T-503/17. sz. ügy: 2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Ruiz Sacristán és Arias Mosquera kontra Bizottság és ESZT | 36 |
| 2017/C 347/47 | T-504/17. sz. ügy: 2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Estévez Puerto és társai kontra Bizottság és ESZT | 37 |
| 2017/C 347/48 | T-505/17. sz. ügy: 2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Inverni és társai kontra Bizottság és ESZT | 37 |
| 2017/C 347/49 | T-506/17. sz. ügy: 2017. augusztus 8-án benyújtott kereset – Makhlouf kontra Bizottság | 38 |
| 2017/C 347/50 | T-507/17. sz. ügy: 2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Fundación Pedro Barrié de la Maza, Conde de Fenosa kontra Bizottság és ESZT | 39 |
| 2017/C 347/51 | T-508/17. sz. ügy: 2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Financiere Tesalia és társai kontra Bizottság és ESZT | 39 |
| 2017/C 347/52 | T-509/17. sz. ügy: 2017. augusztus 7-én benyújtott kereset – Cartera de Inversiones Melca és társai kontra Bizottság és ESZT | 40 |
| 2017/C 347/53 | T-537/17. sz. ügy: 2017. augusztus 11-én benyújtott kereset – De Loecker kontra EKSZ | 40 |
| 2017/C 347/54 | T-548/17. sz. ügy: 2017. augusztus 16-án benyújtott kereset – VF International kontra EUIPO – Virmani (ANOKHI) | 41 |
| 2017/C 347/55 | T-549/17. sz. ügy: 2017. augusztus 14-én benyújtott kereset – Duym kontra Tanács | 42 |
| 2017/C 347/56 | T-556/17. sz. ügy: 2017. augusztus 17-én benyújtott kereset – Staropilsen kontra EUIPO – Pivovary Staropramen (STAROPILSEN; STAROPLZEN) | 43 |
| 2017/C 347/57 | T-559/17. sz. ügy: 2017. augusztus 9-én benyújtott kereset – Abdulkarim kontra Tanács | 43 |
| 2017/C 347/58 | T-561/17. sz. ügy: 2017. augusztus 15-én benyújtott kereset – L-Shop-Team kontra EUIPO (bags2GO) | 44 |
| 2017/C 347/59 | T-565/17. sz. ügy: 2017. augusztus 18-án benyújtott kereset – CheapFlights International kontra EUIPO – Momondo Group (Cheapflights) | 45 |
| 2017/C 347/60 | T-567/17. sz. ügy: 2017. augusztus 21-én benyújtott kereset – Disney Enterprises kontra EUIPO – Di Molfetta (DiSNEY FROZEN) | 46 |
| 2017/C 347/61 | T-577/17. sz. ügy: 2017. augusztus 25-én benyújtott kereset – thyssenkrupp Electrical Steel és thyssenkrupp Electrical Steel Ugo kontra Bizottság | 46 |
| 2017/C 347/62 | T-579/17. sz. ügy: 2017. augusztus 28-án benyújtott kereset – Wall Street Systems UK kontra EKB | 47 |
| 2017/C 347/63 | T-587/17. sz. ügy: 2017. augusztus 28-án benyújtott kereset – Unigroup kontra EUIPO – Pronova Laboratories (nailicin) | 48 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2017/C 347/02

C-325/17. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-336/15. sz., Windrush Aka LLP kontra EUIPO ügyben 2017. március 22-én hozott ítélete ellen a Windrush Aka LLP által 2017. május 31-én benyújtott fellebbezés

2

2017/C 347/03

C-340/17. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-638/15. sz., Alcohol Countermeasure Systems (International) kontra EUIPO ügyben 2017. március 29-én hozott ítélete ellen az Alcohol Countermeasure Systems (International) Inc. által 2017. június 7-én benyújtott fellebbezés

3

2017/C 347/04

C-373/17. P. sz. ügy: A Törvényszék T-480/15. sz., Agria Polska és társai kontra Bizottság ügyben 2017. május 16-án hozott ítélete ellen az Agria Polska sp. z o.o., az Agria Chemicals Poland sp. z o.o., a Star Agro Analyse und Handels GmbH és az Agria Beteiligungsgesellschaft mbH által 2017. június 20-án benyújtott fellebbezés

4

2017/C 347/05

C-395/17. sz. ügy: 2017. június 30-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Holland Királyság

5

2017/C 347/06

C-396/17. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Ausztria) által 2017. július 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Martin Leitner kontra Landespolizeidirektion Tirol

6

2017/C 347/07

C-418/17. sz. ügy: Az Amtsgericht Nürnberg (Németország) által 2017. július 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Andreas Fabri és Elisabeth Mathes kontra Sun Express Deutschland GmbH

7

2017/C 347/08

C-425/17. sz. ügy: A Bayerischen Verwaltungsgerichtshofs (Németország) által 2017. július 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Günter Hartmann Tabakvertrieb GmbH & Co. KG kontra Stadt Kempten

8

2017/C 347/09

C-430/17. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2017. július 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Walbusch Walter Busch GmbH & Co. KG kontra Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs Frankfurt am Main eV

9

2017/C 347/10

C-438/17. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Németország) által 2017. július 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bundesrepublik Deutschland kontra Taus Magamadov

9

2017/C 347/11

C-439/17. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Hamburg (Németország) által 2017. július 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – British American Tobacco (Germany) GmbH kontra Freie und Hansestadt Hamburg

10

2017/C 347/12

C-445/17. sz. ügy: A Commissione Tributaria Regionale del Lazio (Olaszország) által 2017. július 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Agenzia delle Dogane e dei Monopoli kontra Pilato SpA

11

2017/C 347/13

C-452/17. sz. ügy: A Tribunal de commerce de Liège (Belgium) által 2017. július 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Zako SPRL kontra Sanidel SA

11

2017/C 347/14

C-457/17. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2017. július 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Heiko Jonny Maniero kontra Studienstiftung des deutschen Volkes e.V.

12

2017/C 347/15

C-459/17. sz. ügy: A Conseil d’État (Franciaország) által 2017. július 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SGI kontra Ministre de l’Action et des Comptes Publics

12

2017/C 347/16

C-460/17. sz. ügy: A Conseil d’État (Franciaország) által 2017. július 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Valériane SNC kontra Ministre de l’Action est des Comptes Publics

13

2017/C 347/17

C-462/17. sz. ügy: A Landgericht Hamburg (Németország) által 2017. augusztus 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Tänzer & Trasper GmbH kontra Altenweddinger Geflügelhof Kommanditgesellschaft

14

2017/C 347/18

C-466/17. sz. ügy: A Tribunale di Trento (Olaszország) által 2017. augusztus 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Chiara Motter kontra Provincia autonoma di Trento

14

2017/C 347/19

C-472/17. sz. ügy: A Giudice di pace di L'Aquila (Olaszország) által 2017. augusztus 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gabriele di Girolamo kontra Ministero della Giustizia

15

2017/C 347/20

C-475/17. sz. ügy: A Riigikohus (Észtország) által 2017. augusztus 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – AS, OÜ TKM Beauty Eesti, AS TKM King, Kaubamaja AS, Selver AS kontra Tallinna linn, Maksu- ja Tolliamet

16

2017/C 347/21

C-476/17. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2017. augusztus 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Pelham GmbH, Moses Pelham, Martin Haas kontra Ralf Hütter, Florian Schneider-Esleben

16

2017/C 347/22

C-478/17. sz. ügy: A Tribunalul Cluj (Románia) által 2017. augusztus 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – IQ kontra JP

17

2017/C 347/23

C-483/17. sz. ügy: A Court of Appeal (Írország) által 2017. augusztus 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Neculai Tarola kontra Minister for Social Protection

18

2017/C 347/24

C-491/17. sz. ügy: A Supreme Court of the United Kingdom (Egyesült Királyság) által 2017. augusztus 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Hoteles Piñero Canarias, S.L. kontra Keefe (törvényes képviselője: Eyton)

18

2017/C 347/25

C-496/17. sz. ügy: A Finanzgericht Düsseldorf (Németország) által 2017. augusztus 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Deutsche Post AG kontra Hauptzollamt Köln

19

2017/C 347/26

C-497/17. sz. ügy: A cour administrative d’appel de Versailles (Franciaország) által 2017. július 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Oeuvre d’assistance aux bêtes d’abattoirs (OABA) kontra Ministre de l’agriculture et de l’alimentation, Premier ministre, Bionoor, Ecocert France, Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

20

2017/C 347/27

C-502/17. sz. ügy: A Vestre Landsret (Dánia) által 2017. augusztus 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C&D Foods Acquisitions ApS kontra Skatteministeriet

20

2017/C 347/28

C-503/17. sz. ügy: 2017. augusztus 21-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

21

2017/C 347/29

C-504/17. sz. ügy: 2017. augusztus 21-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Írország

22

2017/C 347/30

C-507/17. sz. ügy: A Conseil d'État (Franciaország) által 2017. augusztus 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Google Inc. kontra Commission nationale de l’informatique et des libertés (CNIL)

22

2017/C 347/31

C-514/17. sz. ügy: A Cour d'appel de Liège (Belgium) által 2017. augusztus 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Marin-Simion Sut elleni büntetőeljárás

23

2017/C 347/32

C-526/17. sz. ügy: 2017. szeptember 4-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Olasz Köztársaság

24

Törvényszék

2017/C 347/33

T-347/14 INTP. sz. ügy: A Törvényszék 2017. július 19-i végzése – Yanukovych kontra Tanács (Eljárás — Végzés értelmezése)

25

2017/C 347/34

T-440/17. sz. ügy: 2017. július 4-én benyújtott kereset – Arca Capital Bohemia kontra Bizottság

25

2017/C 347/35

T-441/17. sz. ügy: 2017. július 4-én benyújtott kereset – Arca Capital Bohemia kontra Bizottság

26

2017/C 347/36

T-447/17. sz. ügy: 2017. július 18-án benyújtott kereset – Bowles kontra EKB

27

2017/C 347/37

T-452/17. sz. ügy: 2017. július 20-án benyújtott kereset – TL kontra EAB

28

2017/C 347/38

T-453/17. sz. ügy: 2017. július 20-án benyújtott kereset – TV kontra Tanács

29

2017/C 347/39

T-458/17. sz. ügy: 2017. július 21-én benyújtott kereset – Shindler és társai kontra Tanács

30

2017/C 347/40

T-461/17. sz. ügy: 2017. július 25-én benyújtott kereset – TN kontra ENISA

31

2017/C 347/41

T-462/17. sz. ügy: 2017. július 25-én benyújtott kereset – TO kontra EEA

32

2017/C 347/42

T-467/17. sz. ügy: 2017. július 26-án benyújtott kereset – Barata kontra Parlament

33

2017/C 347/43

T-477/17. sz. ügy: 2017. július 31-én benyújtott kereset – Haswani kontra Tanács

34

2017/C 347/44

T-479/17. sz. ügy: 2017. augusztus 2-án benyújtott kereset – PO kontra EKSZ

35

2017/C 347/45

T-502/17. sz. ügy: 2017. augusztus 7-én benyújtott kereset – SFP Asset Management és társai kontra ESZT

36

2017/C 347/46

T-503/17. sz. ügy: 2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Ruiz Sacristán és Arias Mosquera kontra Bizottság és ESZT

36

2017/C 347/47

T-504/17. sz. ügy: 2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Estévez Puerto és társai kontra Bizottság és ESZT

37

2017/C 347/48

T-505/17. sz. ügy: 2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Inverni és társai kontra Bizottság és ESZT

37

2017/C 347/49

T-506/17. sz. ügy: 2017. augusztus 8-án benyújtott kereset – Makhlouf kontra Bizottság

38

2017/C 347/50

T-507/17. sz. ügy: 2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Fundación Pedro Barrié de la Maza, Conde de Fenosa kontra Bizottság és ESZT

39

2017/C 347/51

T-508/17. sz. ügy: 2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Financiere Tesalia és társai kontra Bizottság és ESZT

39

2017/C 347/52

T-509/17. sz. ügy: 2017. augusztus 7-én benyújtott kereset – Cartera de Inversiones Melca és társai kontra Bizottság és ESZT

40

2017/C 347/53

T-537/17. sz. ügy: 2017. augusztus 11-én benyújtott kereset – De Loecker kontra EKSZ

40

2017/C 347/54

T-548/17. sz. ügy: 2017. augusztus 16-án benyújtott kereset – VF International kontra EUIPO – Virmani (ANOKHI)

41

2017/C 347/55

T-549/17. sz. ügy: 2017. augusztus 14-én benyújtott kereset – Duym kontra Tanács

42

2017/C 347/56

T-556/17. sz. ügy: 2017. augusztus 17-én benyújtott kereset – Staropilsen kontra EUIPO – Pivovary Staropramen (STAROPILSEN; STAROPLZEN)

43

2017/C 347/57

T-559/17. sz. ügy: 2017. augusztus 9-én benyújtott kereset – Abdulkarim kontra Tanács

43

2017/C 347/58

T-561/17. sz. ügy: 2017. augusztus 15-én benyújtott kereset – L-Shop-Team kontra EUIPO (bags2GO)

44

2017/C 347/59

T-565/17. sz. ügy: 2017. augusztus 18-án benyújtott kereset – CheapFlights International kontra EUIPO – Momondo Group (Cheapflights)

45

2017/C 347/60

T-567/17. sz. ügy: 2017. augusztus 21-én benyújtott kereset – Disney Enterprises kontra EUIPO – Di Molfetta (DiSNEY FROZEN)

46

2017/C 347/61

T-577/17. sz. ügy: 2017. augusztus 25-én benyújtott kereset – thyssenkrupp Electrical Steel és thyssenkrupp Electrical Steel Ugo kontra Bizottság

46

2017/C 347/62

T-579/17. sz. ügy: 2017. augusztus 28-án benyújtott kereset – Wall Street Systems UK kontra EKB

47

2017/C 347/63

T-587/17. sz. ügy: 2017. augusztus 28-án benyújtott kereset – Unigroup kontra EUIPO – Pronova Laboratories (nailicin)

48

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2017/C 347/01)

Utolsó kiadvány

HL C 338., 2017.10.9.

Korábbi közzétételek

HL C 330., 2017.10.2.

HL C 318., 2017.9.25.

HL C 309., 2017.9.18.

HL C 300., 2017.9.11.

HL C 293., 2017.9.4.

HL C 283., 2017.8.28.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/2

---

A Törvényszék (első tanács) T-336/15. sz., Windrush Aka LLP kontra EUIPO ügyben 2017. március 22-én hozott ítélete ellen a Windrush Aka LLP által 2017. május 31-én benyújtott fellebbezés

(C-325/17. sz. ügy)

(2017/C 347/02)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Windrush Aka LLP (képviselők: S. Britton Solicitor, S. Malynicz QC, S. Tregear Solicitor)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Jerry Dammers

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-336/15. sz. ügyben 2017. március 22-én hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-336/15. sz. ügyben 2017. március 22-én hozott ítéletét;

| — | az EUIPO-t és Jerry Dammerst (az európai uniós védjegy jogosultját) kötelezze a saját költségeik és a fellebbező költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és Jerry Dammerst (az európai uniós védjegy jogosultját) kötelezze a saját költségeik és a fellebbező költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1) | Először is a Törvényszék elferdítette a bizonyítékokat, és tévesen értékelte a tényállást, továbbá határozata jelentős pontatlanságot tartalmaz a hozzá benyújtott dokumentumokból levont következtetések vonatkozásában. |
| --- | --- |

1)

Először is a Törvényszék elferdítette a bizonyítékokat, és tévesen értékelte a tényállást, továbbá határozata jelentős pontatlanságot tartalmaz a hozzá benyújtott dokumentumokból levont következtetések vonatkozásában.

| 2) | Másodszor a Törvényszék megsértette a Törvényszék 2015. március 4-i eljárási szabályzatának (HL 2015. L 105., 1. o.) 113. cikkét, mivel elutasította tárgyalás tartását arra tekintettel, hogy az európai uniós védjegy jogosultja a vitatott európai uniós védjegy használata állítólagos bizonyítékainak jelentős részeit a tárgyalást követően nem nyújtotta be. |
| --- | --- |

2)

Másodszor a Törvényszék megsértette a Törvényszék 2015. március 4-i eljárási szabályzatának (HL 2015. L 105., 1. o.) 113. cikkét, mivel elutasította tárgyalás tartását arra tekintettel, hogy az európai uniós védjegy jogosultja a vitatott európai uniós védjegy használata állítólagos bizonyítékainak jelentős részeit a tárgyalást követően nem nyújtotta be.

| 3) | Harmadszor a Törvényszék tévesen vélte úgy, hogy a fellebbező a tárgyaláson első ízben hozott fel új jogalapot. |
| --- | --- |

3)

Harmadszor a Törvényszék tévesen vélte úgy, hogy a fellebbező a tárgyaláson első ízben hozott fel új jogalapot.

| 4) | Negyedszer a Törvényszék elmulasztotta értékelni a valamely névre vonatkozó jog átruházásának joghatását, tehát azt, hogy a jogátruházás többé nem jogosítja fel az átruházót (az európai uniós védjegy jogosultját) arra, hogy a név (az európai uniós védjegy) használatához beleegyezését adja, vagy azt megtagadja, és ezért az uniós jog alapján az átruházás időpontját követően a további beleegyezésre való jog megszűnik. |
| --- | --- |

4)

Negyedszer a Törvényszék elmulasztotta értékelni a valamely névre vonatkozó jog átruházásának joghatását, tehát azt, hogy a jogátruházás többé nem jogosítja fel az átruházót (az európai uniós védjegy jogosultját) arra, hogy a név (az európai uniós védjegy) használatához beleegyezését adja, vagy azt megtagadja, és ezért az uniós jog alapján az átruházás időpontját követően a további beleegyezésre való jog megszűnik.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/3

---

A Törvényszék (első tanács) T-638/15. sz., Alcohol Countermeasure Systems (International) kontra EUIPO ügyben 2017. március 29-én hozott ítélete ellen az Alcohol Countermeasure Systems (International) Inc. által 2017. június 7-én benyújtott fellebbezés

(C-340/17. P. sz. ügy)

(2017/C 347/03)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Alcohol Countermeasure Systems (International) Inc. (képviselők: E. Baud és P. Marchiset ügyvédek)

A másik fél az eljárásban: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | előzetes döntésként és az EUIPO-nak az ítélet végrehajtásának felfüggesztésére vonatkozó írásbeli hozzájárulása hiányában függessze fel az ítélet alkalmazását; |
| --- | --- |

—

előzetes döntésként és az EUIPO-nak az ítélet végrehajtásának felfüggesztésére vonatkozó írásbeli hozzájárulása hiányában függessze fel az ítélet alkalmazását;

| — | helyezze hatályon kívül az ítéletet az e kérelemben foglalt jogalapok alapján [...]; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az ítéletet az e kérelemben foglalt jogalapok alapján [...];

| — | helyezze hatályon kívül az EUIPO első fellebbezési tanácsának az R 1323/2014-1. sz. ügyben 2015. augusztus 11-én hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az EUIPO első fellebbezési tanácsának az R 1323/2014-1. sz. ügyben 2015. augusztus 11-én hozott határozatát;

| — | másodlagosan helyezze hatályon kívül az ítéletet és függessze fel az eljárást a Brexit-eljárás lezárultáig, vagy legalább a Szerződés 50. cikkében megállapított határidőnek megfelelően 2019. május 31-éig; |
| --- | --- |

—

másodlagosan helyezze hatályon kívül az ítéletet és függessze fel az eljárást a Brexit-eljárás lezárultáig, vagy legalább a Szerződés 50. cikkében megállapított határidőnek megfelelően 2019. május 31-éig;

| — | a Lion Laboratories-t és az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalát kötelezze az ACS-nek mind a T-638/15. sz. ügyben az elsőfokú eljárással, mind a fellebbezéssel kapcsolatban felmerült költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Lion Laboratories-t és az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalát kötelezze az ACS-nek mind a T-638/15. sz. ügyben az elsőfokú eljárással, mind a fellebbezéssel kapcsolatban felmerült költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1) | Az első jogalap az ACS kereseti kérelmében szereplő azon állításoknak az ítélet 86. pontjában szereplő azon megállapítás révén történt elferdítésén alapul, hogy 64 eszközt értékesítettek „a releváns időszakokban”, miközben e (nem vitatott) szám csak az első időszakra (2004. október 5. és 2009. október 4. közötti időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

1)

Az első jogalap az ACS kereseti kérelmében szereplő azon állításoknak az ítélet 86. pontjában szereplő azon megállapítás révén történt elferdítésén alapul, hogy 64 eszközt értékesítettek „a releváns időszakokban”, miközben e (nem vitatott) szám csak az első időszakra (2004. október 5. és 2009. október 4. közötti időszak) vonatkozott.

| 2) | A második jogalap szintén a tények elferdítésén, mégpedig a Lion Laboratories jogtanácsa által az EUIPO részére 2013. március 21-én megküldött levél tartalmának elferdítésén, illetve a 207/2009 rendelet (1) 57. cikke (2) bekezdésének és a 2868/95 rendelet (2) (22. cikke (2) bekezdésének és 40. cikke (5) bekezdésének) megsértésén alapul. Az említett levélben nem szerepelt a korábbi védjegy lajstromszáma (2040518. sz. egyesült királyságbeli védjegy), ehelyett két hivatkozás szerepelt a 2371210. sz. egyesült királyságbeli védjegyre, amely azt sugallta, hogy a Lion Laboratories i. nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy bizonyítékot szolgáltasson a 2040518. sz. egyesült királyságbeli védjegy használatának igazolása céljából, illetve a védjegy elleni felszólalás céljából, illetve ii. felcserélte azt a védjegyet, amelyen az eljárás alapult. |
| --- | --- |

2)

A második jogalap szintén a tények elferdítésén, mégpedig a Lion Laboratories jogtanácsa által az EUIPO részére 2013. március 21-én megküldött levél tartalmának elferdítésén, illetve a 207/2009 rendelet (1) 57. cikke (2) bekezdésének és a 2868/95 rendelet (2) (22. cikke (2) bekezdésének és 40. cikke (5) bekezdésének) megsértésén alapul. Az említett levélben nem szerepelt a korábbi védjegy lajstromszáma (2040518. sz. egyesült királyságbeli védjegy), ehelyett két hivatkozás szerepelt a 2371210. sz. egyesült királyságbeli védjegyre, amely azt sugallta, hogy a Lion Laboratories i. nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy bizonyítékot szolgáltasson a 2040518. sz. egyesült királyságbeli védjegy használatának igazolása céljából, illetve a védjegy elleni felszólalás céljából, illetve ii. felcserélte azt a védjegyet, amelyen az eljárás alapult.

| 3) | A harmadik jogalap azzal kapcsolatos, hogy a Törvényszék i. megsértette a „tényleges használat” 207/2009 rendelet értelmében vett fogalmát, a (2003. március 11-i C-40/01. sz.) Ansul ítéletet értelmezte, és ii. rossz metodikát alkalmazott. A Törvényszék nem csak az első időszakot vizsgálta, és nem csak a kizárólagos licencia-szerződésben kikötött ezen időszakra kivetített értékesítési adatokat vette figyelembe. Ezenfelül, az első időszak során vett igen alacsony és korlátozott mennyiségű használatra tekintettel a tényleges használatot több olyan tényező miatt nem lehetett bizonyítani, amelyeket a Törvényszék nem elemzett (például: i. a felek kivetített értékesítési adatai a licencia-szerződésben, ii. a [több mint 30 millió vevőt jelentő] piac jellemzői, iii. az áruk jellege [ideértve az alkoholszondákat is], és iv. a 2004-ben lajstromozott 2371210. sz. egyesült királyságbeli védjegy megléte). A Törvényszék aránytalan figyelmet szentelt egyes iratoknak, ideértve azokat is, amelyek a szolgáltatásokra vonatkoztak, miközben a korábbi védjegyre csak a 9. osztály tekintetében hivatkoztak a felszólalásban. |
| --- | --- |

3)

A harmadik jogalap azzal kapcsolatos, hogy a Törvényszék i. megsértette a „tényleges használat” 207/2009 rendelet értelmében vett fogalmát, a (2003. március 11-i C-40/01. sz.) Ansul ítéletet értelmezte, és ii. rossz metodikát alkalmazott. A Törvényszék nem csak az első időszakot vizsgálta, és nem csak a kizárólagos licencia-szerződésben kikötött ezen időszakra kivetített értékesítési adatokat vette figyelembe. Ezenfelül, az első időszak során vett igen alacsony és korlátozott mennyiségű használatra tekintettel a tényleges használatot több olyan tényező miatt nem lehetett bizonyítani, amelyeket a Törvényszék nem elemzett (például: i. a felek kivetített értékesítési adatai a licencia-szerződésben, ii. a [több mint 30 millió vevőt jelentő] piac jellemzői, iii. az áruk jellege [ideértve az alkoholszondákat is], és iv. a 2004-ben lajstromozott 2371210. sz. egyesült királyságbeli védjegy megléte). A Törvényszék aránytalan figyelmet szentelt egyes iratoknak, ideértve azokat is, amelyek a szolgáltatásokra vonatkoztak, miközben a korábbi védjegyre csak a 9. osztály tekintetében hivatkoztak a felszólalásban.

| 4) | A negyedik jogalap azt elemzi, hogy a Törvényszék megsértette a „tényleges használat” fogalmát azzal is, nem megfelelő szabályt alkalmazott annak megállapításánál, hogy a korábbi védjegyet használták-e védjegyként. Ezenfelül, a Bíróság (2007. szeptember 11-i C-17/06) Céline ítélete nem alkalmazható olyan esetben, amikor i. más védjegyeket helyeznek el a termékeken, ii. e termékeknek más a neve, és iii. a védjegyet egyes vevők szokásos megnevezésnek tekintik. E körülmények még inkább akadályát képezik annak, hogy a vásárlók gondolatban kapcsolatot teremtsenek a korábbi védjegy és a szokásos megnevezésként vagy cégnévként használt megjelölés között. |
| --- | --- |

4)

A negyedik jogalap azt elemzi, hogy a Törvényszék megsértette a „tényleges használat” fogalmát azzal is, nem megfelelő szabályt alkalmazott annak megállapításánál, hogy a korábbi védjegyet használták-e védjegyként. Ezenfelül, a Bíróság (2007. szeptember 11-i C-17/06) Céline ítélete nem alkalmazható olyan esetben, amikor i. más védjegyeket helyeznek el a termékeken, ii. e termékeknek más a neve, és iii. a védjegyet egyes vevők szokásos megnevezésnek tekintik. E körülmények még inkább akadályát képezik annak, hogy a vásárlók gondolatban kapcsolatot teremtsenek a korábbi védjegy és a szokásos megnevezésként vagy cégnévként használt megjelölés között.

| 5) | Az ötödik jogalap egy közrendi jellegű okot vet fel: a korábbi egyesült királyságbeli jog alapján nem lehet törölni valamely uniós védjegyet, figyelemmel a Brexit-eljárásra és az Egyesült Királyság által megküldött, EUSZ 50. cikk szerinti bejelentésre. Az ilyen törlés lehetővé tétele növelné a költségeket, valamint az egységes védjegyoltalom szükségtelen és aránytalan akadályozását képezné, miközben 2 éven belül az Egyesült Királyság már nem is lesz tagja az EU egységes védjegyoltalmi rendszerének. A Törvényszék ennélfogva megsértette az 1883. évi Párizsi Egyezmény és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke által elismert territorialitás elvét. |
| --- | --- |

5)

Az ötödik jogalap egy közrendi jellegű okot vet fel: a korábbi egyesült királyságbeli jog alapján nem lehet törölni valamely uniós védjegyet, figyelemmel a Brexit-eljárásra és az Egyesült Királyság által megküldött, EUSZ 50. cikk szerinti bejelentésre. Az ilyen törlés lehetővé tétele növelné a költségeket, valamint az egységes védjegyoltalom szükségtelen és aránytalan akadályozását képezné, miközben 2 éven belül az Egyesült Királyság már nem is lesz tagja az EU egységes védjegyoltalmi rendszerének. A Törvényszék ennélfogva megsértette az 1883. évi Párizsi Egyezmény és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke által elismert territorialitás elvét.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009., L 78, 1. o.)

(2)  A közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 1995. december 13-i 2868/95/EK bizottsági rendelet (HL 1995., L 303., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 189. o.)

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/4

---

A Törvényszék T-480/15. sz., Agria Polska és társai kontra Bizottság ügyben 2017. május 16-án hozott ítélete ellen az Agria Polska sp. z o.o., az Agria Chemicals Poland sp. z o.o., a Star Agro Analyse und Handels GmbH és az Agria Beteiligungsgesellschaft mbH által 2017. június 20-án benyújtott fellebbezés

(C-373/17. P. sz. ügy)

(2017/C 347/04)

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Fellebbezők: Agria Polska sp. z o.o., Agria Chemicals Poland sp. z o.o., Star Agro Analyse und Handels GmbH, Agria Beteiligungsgesellschaft mbH (képviselők: P. Graczyk és W. Rocławski Rechtsanwälte)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbezők kérelmei

A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-480/15. sz. ügyben 2017. május 16-án hozott ítéletét, |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-480/15. sz. ügyben 2017. május 16-án hozott ítéletét,

| — | a jogvitában véglegesen hozzon határozatot, azaz semmisítse meg a Bizottság határozatát, |
| --- | --- |

—

a jogvitában véglegesen hozzon határozatot, azaz semmisítse meg a Bizottság határozatát,

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Első jogalapjukkal a fellebbezők az EUSZ 17. cikk (1) bekezdése második mondatával, a 773/2004/EK bizottsági rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével és az 1/2003/EK tanácsi rendelet 7. cikkének (1) és (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett EUMSZ 101. és EUMSZ 102. cikk megsértésére hivatkoznak, mivel a Törvényszék nem ismerte el, hogy a Bizottság az EUMSZ 101. és az EUMSZ 102. cikkbe ütköző jogsértés valószínűségének, a vizsgálat megindításához fűződő uniós érdek fennállásának és a szükséges bizonyítékok terjedelmének megítélésekor nyilvánvaló hibákat követett el.

E jogalap keretében a fellebbezők többek között a Törvényszék által elkövetett következő hibákra hivatkoznak: i. a Törvényszék a fellebbezők versenytársai fellépésének (a nemzeti hatóságoknak való bejelentések) egyidejűségét kizárólag az utóbbiak által előadott magyarázatokkal indokolta; ii. a Törvényszék nem vette figyelembe, hogy a fellebbezőkkel szemben hozott közigazgatási határozatok és szankciók nagy részét, amelyekre a versenytársak panaszai alapján került sor, hatályon kívül helyezték, illetve törölték; iii. a Törvényszék figyelmen kívül hagyta, hogy a panaszokat részben nem a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak címezték, és csupán azt megállapította meg, hogy a jóhírnév sérelmével vagy a forgalmazott termékek eredeti állapotára gyakorolt negatív hatásokkal kapcsolatos kockázatokra figyelemmel jogszerű lehet a hatáskörrel rendelkező hatóságok tájékoztatása; iv. a Törvényszék helybenhagyta, hogy a Bizottság a vizsgálat megindításához fűződő uniós érdek hiányából indult ki, noha a fellebbezők panaszának tárgyát képező tevékenységek több tagállam területét és multinacionális vállalkozásokat érintettek; a Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a fellebbezők által a nemzeti versenyhatósághoz benyújtott panasz megalapozta utóbbi kizárólagos hatáskörét; v. a Törvényszék figyelmen kívül hagyta, hogy a szükséges bizonyítékok terjedelme és jelentős eszközök mozgósításának szükségessége a Bizottság hatásköre mellett szólt; vi. a Törvényszék megállapította, hogy az ügyben nem teljesülnek az ún. „eljárással való visszaélés” feltételei.

Második jogalapjukkal a fellebbezők az EUMSZ 105. cikkel, valamint az EUSZ 17. cikk (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett EUMSZ 101. és EUMSZ 102. cikk gyakorlati alkalmazására tekintettel az uniós jog hatékony érvényesülése elvének (effet utile) megsértésére és ezen elv téves értelmezésére hivatkoznak, mivel a Törvényszék i. figyelmen kívül hagyta a Bizottság által a verseny védelmének uniós rendszerében játszott szerepet, és megállapította, hogy a Bizottság nem köteles annak vizsgálatára, hogy a nemzeti hatóságok elegendő eszközzel rendelkeznek-e az 1/2003 rendeletből eredő kötelezettségek teljesítésére; ii. figyelmen kívül hagyta a fellebbezők azon érvelését, hogy a nemzeti bíróságokhoz nem lehet hatékony jogorvoslati eszközzel fordulni a versenyszabályok betartásának magánjogi kikényszerítése érdekében, mivel a lengyel jog nem rendelkezik megfelelő eljárásokról, és a lengyel jog szerinti elévülési idők már elteltek; iii. megállapította, hogy a fellebbezők nem bizonyították, hogy a lengyel versenyhatóságnak (a verseny- és fogyasztóvédelmi hatóság [UOKiK] elnöke) nem állt szándékában a jogsértések kivizsgálása és szankcionálása, noha nem volt vitatott, hogy az UOKiK elnöke az akkoriban előírt elévülési idők letelte miatt tagadta meg vizsgálat indítását.

Harmadik jogalapjukkal a fellebbezők a hatékony bírói jogvédelem elvének (EJEE 13. cikke), a hatékony jogorvoslathoz való jognak (az Alapjogi Charta 47. cikke), valamint a megfelelő ügyintézéshez való jognak (az Alapjogi Charta 41. cikkének (1) bekezdése) megsértésére hivatkoznak, mivel a Törvényszék i. helybenhagyta a Bizottság határozatát, amelyben utóbbi anélkül utasította el a fellebbezők panaszát, hogy megvizsgálta volna, hogy történt-e jogsértés, noha a nemzeti hatóság korábban formai követelmények alapján utasította el vizsgálat indítását, és noha nem volt tényleges lehetőség a kártérítési követelések magánjogi érvényesítésére; ii. tévesen állapította meg, hogy nem került sor a hatékony bírói jogvédelem elvének megsértésére, azzal az indokkal, hogy a fellebbezők megtámadhatták volna a Bizottság panaszt elutasító határozatát; iii. figyelmen kívül hagyta, hogy a hatékony bírói jogvédelemhez való jog, a hatékony jogorvoslathoz való jog és a megfelelő ügyintézéshez való jog az észszerű időn belüli határozathozatalhoz való jogot is magában foglalja, amire a jelen ügyben nem került sor, mivel a Bizottság csak négy és fél évvel azután hozta meg az eljárás megindítását megtagadó határozatot, hogy a fellebbezők panasszal fordultak hozzá.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/5

---

2017. június 30-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Holland Királyság

(C-395/17. sz. ügy)

(2017/C 347/05)

Az eljárás nyelve: holland

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: J.-F. Brakeland és A. Caeiros meghatalmazottak)

Alperes: Holland Királyság

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Bíróság

| — | állapítsa meg, hogy a Holland Királyság – mivel nem fizetett térítést az 1552/1989 rendelet (1) 2., 6., 10., 11. és 17. cikke (jelenleg az 1150/2000 rendelet (2) 2., 6., 10., 11. és 17. cikke) szerint megállapítandó és az uniós költségvetés számára rendelkezésre bocsátandó sajátforrás-összegek elvesztése után, tekintettel arra, hogy a tejpor és rizs Curaçaóból 1997 és 2000 közötti időszakban történő behozatala tekintetében a 91/482 tanácsi határozat (3) 101. cikkének (1) bekezdését és az e határozat II. melléklete 12. cikkének (6) bekezdését, illetve a durva őrlemény és dara Arubából 2002 és 2003 közötti időszakban történő behozatala tekintetében a 2001/822 tanácsi határozat (4) 35. cikkének (1) bekezdését és e határozat III. melléklete 15. cikkének (4) bekezdését megsértve nem állított ki EUR.1 szállítási bizonyítványt – megsértette az Európai Közösséget létrehozó szerződés 5. cikkéből (módosítást követően 10. cikk) (jelenleg az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdése) eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a Holland Királyság – mivel nem fizetett térítést az 1552/1989 rendelet (1) 2., 6., 10., 11. és 17. cikke (jelenleg az 1150/2000 rendelet (2) 2., 6., 10., 11. és 17. cikke) szerint megállapítandó és az uniós költségvetés számára rendelkezésre bocsátandó sajátforrás-összegek elvesztése után, tekintettel arra, hogy a tejpor és rizs Curaçaóból 1997 és 2000 közötti időszakban történő behozatala tekintetében a 91/482 tanácsi határozat (3) 101. cikkének (1) bekezdését és az e határozat II. melléklete 12. cikkének (6) bekezdését, illetve a durva őrlemény és dara Arubából 2002 és 2003 közötti időszakban történő behozatala tekintetében a 2001/822 tanácsi határozat (4) 35. cikkének (1) bekezdését és e határozat III. melléklete 15. cikkének (4) bekezdését megsértve nem állított ki EUR.1 szállítási bizonyítványt – megsértette az Európai Közösséget létrehozó szerződés 5. cikkéből (módosítást követően 10. cikk) (jelenleg az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdése) eredő kötelezettségeit;

| — | a Holland Királyságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Holland Királyságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Holland Királyság két tengerentúli országának, Curaçaónak és Arubának a vámhatóságai jogellenesen állítottak ki a tejpor, a rizs, a durva őrlemény és dara tekintetében EUR.1 eredetigazolásokat. Megállapítható ugyanis, hogy nem teljesültek a preferenciális származás megállapításának – a tengerentúli országoknak és területeknek az Európai Gazdasági Közösséggel való társulásáról szóló vonatkozó határozat szerinti – feltételei. A szállítási bizonyítványokban szereplő szabálytalanságok az Unió saját forrásai vonatkozásában a Curaçaóban elkövetett adminisztratív hibák okán 18 192 641,95 euró, az Arubában elkövetett adminisztratív hibák okán pedig 298 080 euró veszteséghez vezettek.

A Bizottság álláspontja szerint Hollandia, mint tagállam – az uniós jog szerint –felelős a részterületei által a saját forrásokban okozott veszteségekért, és a lojális együttműködésre irányuló kötelezettség szerint az uniós költségvetés rendelkezésére kell bocsátania azon vámok és díjak (kamattal növelt) teljes összegét, amelyek megállapítása és kivetése elmaradt.

---

(1)  A Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 88/376/EGK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 1989. május 29-i tanácsi rendelet (HL 1989. L 155., 1. o.).

(2)  A Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL 2000. L 130., 1. o.).

(3)  Az Európai Gazdasági Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 1991. július 25-i 91/482/EGK tanácsi határozat (HL 1991. L 263., 1. o.).

(4)  Az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozat (tengerentúli társulási határozat) (HL 2001. L 314., 1. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/6

---

A Bundesverwaltungsgericht (Ausztria) által 2017. július 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Martin Leitner kontra Landespolizeidirektion Tirol

(C-396/17. sz. ügy)

(2017/C 347/06)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesverwaltungsgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: Martin Leitner

Alperes hatóság: Landespolizeidirektion Tirol

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1.1. | Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, különösen az Alapjogi Charta 21. cikkével együttesen a 2000/78/EK irányelv (1) 1., 2. és 6. cikkét, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a szolgálatban álló köztisztviselők hátrányos megkülönböztetésének megszüntetése érdekében olyan átsorolási rendszert vezet be, amelynek keretében az ugyan pénzben kifejezett, de mégis valamely meghatározott, ahhoz konkrétan hozzárendelhető besorolásnak megfelelő „átsorolási összeg” alapján a korábbi kétéves rendszerből egy új (az újonnan szolgálatba álló köztisztviselők tekintetében önmagában hátrányos megkülönböztetéstől mentes) kétéves rendszerbe történő átsorolásra kerül sor, és így a szolgálatban álló köztisztviselők tekintetében változatlanul él tovább az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés? |
| --- | --- |

1.1.

Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, különösen az Alapjogi Charta 21. cikkével együttesen a 2000/78/EK irányelv (1) 1., 2. és 6. cikkét, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a szolgálatban álló köztisztviselők hátrányos megkülönböztetésének megszüntetése érdekében olyan átsorolási rendszert vezet be, amelynek keretében az ugyan pénzben kifejezett, de mégis valamely meghatározott, ahhoz konkrétan hozzárendelhető besorolásnak megfelelő „átsorolási összeg” alapján a korábbi kétéves rendszerből egy új (az újonnan szolgálatba álló köztisztviselők tekintetében önmagában hátrányos megkülönböztetéstől mentes) kétéves rendszerbe történő átsorolásra kerül sor, és így a szolgálatban álló köztisztviselők tekintetében változatlanul él tovább az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés?

| 1.2. | Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, különösen a 2000/78/EK irányelv 17. cikkét, valamint az Alapjogi Charta 47. cikkét, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely megakadályozza, hogy a szolgálatban álló köztisztviselők az Európai Unió Bírósága által a 2000/78 irányelv 9. és 16. cikkének a 2014. november 11-i Schmitzer ítélettel (C-530/13) adott értelmezésnek megfelelően a 2000/78 irányelv 2. cikkére hivatkozva az új díjazási rendszerbe való átsorolást megelőző időpontban állapíttathassák meg illetménybeli helyzetüket, mivel a megfelelő jogalapokat a továbbiakban az azokat tartalmazó törvény kihirdetés szerinti történeti változatának hatálybalépésére visszaható hatállyal alkalmazhatatlannak nyilvánítja, és különösen kizárja a 18. életév betöltése előtt teljesített szolgálati idők beszámítását? |
| --- | --- |

1.2.

Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, különösen a 2000/78/EK irányelv 17. cikkét, valamint az Alapjogi Charta 47. cikkét, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely megakadályozza, hogy a szolgálatban álló köztisztviselők az Európai Unió Bírósága által a 2000/78 irányelv 9. és 16. cikkének a 2014. november 11-i Schmitzer ítélettel (C-530/13) adott értelmezésnek megfelelően a 2000/78 irányelv 2. cikkére hivatkozva az új díjazási rendszerbe való átsorolást megelőző időpontban állapíttathassák meg illetménybeli helyzetüket, mivel a megfelelő jogalapokat a továbbiakban az azokat tartalmazó törvény kihirdetés szerinti történeti változatának hatálybalépésére visszaható hatállyal alkalmazhatatlannak nyilvánítja, és különösen kizárja a 18. életév betöltése előtt teljesített szolgálati idők beszámítását?

| 1.3. | Az 1.2. kérdésre adandó igenlő válasz esetén:
  Megkívánja-e az uniós jog alkalmazásának a 2005. november 22-i Mangold ítéletben (C-144/04) és további ítéletekben megkövetelt elsőbbsége, hogy a visszaható hatállyal hatályukat vesztett rendelkezések továbbra is alkalmazandók legyenek az átsorolást megelőző időpontban szolgálatban álló köztisztviselőkre, hogy e köztisztviselők visszaható hatállyal hátrányos megkülönböztetéstől mentesen legyenek besorolhatók a régi rendszerben, és ezáltal hátrányos megkülönböztetéstől mentesen legyenek átsorolhatók az új díjazási rendszerbe? |
| --- | --- |

1.3.

Az 1.2. kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

Megkívánja-e az uniós jog alkalmazásának a 2005. november 22-i Mangold ítéletben (C-144/04) és további ítéletekben megkövetelt elsőbbsége, hogy a visszaható hatállyal hatályukat vesztett rendelkezések továbbra is alkalmazandók legyenek az átsorolást megelőző időpontban szolgálatban álló köztisztviselőkre, hogy e köztisztviselők visszaható hatállyal hátrányos megkülönböztetéstől mentesen legyenek besorolhatók a régi rendszerben, és ezáltal hátrányos megkülönböztetéstől mentesen legyenek átsorolhatók az új díjazási rendszerbe?

| 1.4. | Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, különösen az Alapjogi Charta 21. és 47. cikkével együttesen a 2000/78/EK irányelv 1., 2. és 6. cikkét, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a (18. életév betöltése előtt teljesített szolgálati idők beszámítását illetően) fennálló életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetést csupán deklaratív jelleggel szünteti meg annak előírásával, hogy a hátrányos megkülönböztetés fennállásának ideje alatt ténylegesen teljesített idők visszaható hatállyal nem tekintendők a továbbiakban hátrányosan megkülönböztető jellegűnek, jóllehet a hátrányos megkülönböztetés gyakorlatilag változatlanul él tovább? |
| --- | --- |

1.4.

Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, különösen az Alapjogi Charta 21. és 47. cikkével együttesen a 2000/78/EK irányelv 1., 2. és 6. cikkét, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a (18. életév betöltése előtt teljesített szolgálati idők beszámítását illetően) fennálló életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetést csupán deklaratív jelleggel szünteti meg annak előírásával, hogy a hátrányos megkülönböztetés fennállásának ideje alatt ténylegesen teljesített idők visszaható hatállyal nem tekintendők a továbbiakban hátrányosan megkülönböztető jellegűnek, jóllehet a hátrányos megkülönböztetés gyakorlatilag változatlanul él tovább?

---

(1)  A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL L 303., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/7

---

Az Amtsgericht Nürnberg (Németország) által 2017. július 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Andreas Fabri és Elisabeth Mathes kontra Sun Express Deutschland GmbH

(C-418/17. sz. ügy)

(2017/C 347/07)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Amtsgericht Nürnberg

Az alapeljárás felei

Felperesek: Andreas Fabri, Elisabeth Mathes

Alperes: Sun Express Deutschland GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A rendelet (1) 4. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozó tényállásnak minősül-e egy másik járatra történő átfoglalás?
  Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: |
| --- | --- |

1)

A rendelet (1) 4. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozó tényállásnak minősül-e egy másik járatra történő átfoglalás?

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

| 2) | Olyan átfoglalásra is alkalmazni kell-e e rendelkezést, amelyet nem a légifuvarozó, hanem egyedül az utazásszervező hajtott végre? |
| --- | --- |

2)

Olyan átfoglalásra is alkalmazni kell-e e rendelkezést, amelyet nem a légifuvarozó, hanem egyedül az utazásszervező hajtott végre?

---

(1)  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.)

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/8

---

A Bayerischen Verwaltungsgerichtshofs (Németország) által 2017. július 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Günter Hartmann Tabakvertrieb GmbH & Co. KG kontra Stadt Kempten

(C-425/17. sz. ügy)

(2017/C 347/08)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bayerischen Verwaltungsgerichtshofs

Az alapeljárás felei

Felperes: Günter Hartmann Tabakvertrieb GmbH & Co. KG

Alperes: Stadt Kempten

Beavatkozó: Landesanwaltschaft Bayern

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a 2014/40/EU irányelv (1) 2. cikkének 8. pontját, hogy „rágásra szánt dohánytermékeken” kizárólag a hagyományos értelemben vett rágódohánytermékeket kell érteni? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a 2014/40/EU irányelv (1) 2. cikkének 8. pontját, hogy „rágásra szánt dohánytermékeken” kizárólag a hagyományos értelemben vett rágódohánytermékeket kell érteni?

| 2. | Úgy kell-e értelmezni a 2014/40/EU irányelv 2. cikkének 8. pontját, hogy a „rágásra szánt dohánytermékek” fogalma egyet jelent az irányelv 2. cikkének 6. pontja értelmében vett „rágódohánnyal”? |
| --- | --- |

2.

Úgy kell-e értelmezni a 2014/40/EU irányelv 2. cikkének 8. pontját, hogy a „rágásra szánt dohánytermékek” fogalma egyet jelent az irányelv 2. cikkének 6. pontja értelmében vett „rágódohánnyal”?

| 3. | Azon kérdés szempontjából, hogy valamely dohánytermék a 2014/40/EU irányelv 2. cikkének 8. pontja értelmében „rágásra szánt”-e, a termékre vonatkozó objektív szempontot kell-e tekintetbe venni, nem pedig a gyártó tájékoztatását vagy a fogyasztók általi tényleges használatot? |
| --- | --- |

3.

Azon kérdés szempontjából, hogy valamely dohánytermék a 2014/40/EU irányelv 2. cikkének 8. pontja értelmében „rágásra szánt”-e, a termékre vonatkozó objektív szempontot kell-e tekintetbe venni, nem pedig a gyártó tájékoztatását vagy a fogyasztók általi tényleges használatot?

| 4. | Úgy kell-e értelmezni a 2014/40/EU irányelv 2. cikkének 8. pontját, hogy a rágásra szánt jelleg megköveteli, hogy a dohánytermék állagát és szilárdságát tekintve objektíve rágásra alkalmas, és hogy a dohánytermék rágása a termék összetevőinek kioldódásához vezet? |
| --- | --- |

4.

Úgy kell-e értelmezni a 2014/40/EU irányelv 2. cikkének 8. pontját, hogy a rágásra szánt jelleg megköveteli, hogy a dohánytermék állagát és szilárdságát tekintve objektíve rágásra alkalmas, és hogy a dohánytermék rágása a termék összetevőinek kioldódásához vezet?

| 5. | Úgy kell-e értelmezni a 2014/40/EU irányelv 2. cikkének 8. pontját, hogy valamely dohánytermék „rágásra” szánt jellegéhez további feltételként szükséges, de elégséges is, ha a fogakkal vagy a nyelvvel a dohánytermékre kifejtett könnyű, ismétlődő nyomás a termék több összetevőjét oldja ki annál, mint amikor a terméket csupán a szájban tartják? |
| --- | --- |

5.

Úgy kell-e értelmezni a 2014/40/EU irányelv 2. cikkének 8. pontját, hogy valamely dohánytermék „rágásra” szánt jellegéhez további feltételként szükséges, de elégséges is, ha a fogakkal vagy a nyelvvel a dohánytermékre kifejtett könnyű, ismétlődő nyomás a termék több összetevőjét oldja ki annál, mint amikor a terméket csupán a szájban tartják?

| 6. | Avagy szükséges-e a „rágásra szánt” jelleghez, hogy a puszta szájban tartás vagy a szopogatás ne vezessen az összetevők kioldódásához? |
| --- | --- |

6.

Avagy szükséges-e a „rágásra szánt” jelleghez, hogy a puszta szájban tartás vagy a szopogatás ne vezessen az összetevők kioldódásához?

| 7. | Megteremtheti-e a dohánytermék „rágásra” való alkalmasságát a 2014/40/EU irányelv 2. cikkének 8. pontja értelmében a feldolgozott dohányon kívüli kiszerelési forma, mint például a cellulóz zacskó is? |
| --- | --- |

7.

Megteremtheti-e a dohánytermék „rágásra” való alkalmasságát a 2014/40/EU irányelv 2. cikkének 8. pontja értelmében a feldolgozott dohányon kívüli kiszerelési forma, mint például a cellulóz zacskó is?

---

(1)  A dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014., L 127., 1. o.)

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/9

---

A Bundesgerichtshof (Németország) által 2017. július 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Walbusch Walter Busch GmbH & Co. KG kontra Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs Frankfurt am Main eV

(C-430/17. sz. ügy)

(2017/C 347/09)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálatot kérelmező fél: Walbusch Walter Busch GmbH & Co. KG

Ellenérdekű fél a felülvizsgálati eljárásban: Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs Frankfurt am Main eV

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A 2011/83/EU irányelv (1) 8. cikke (4) bekezdésének alkalmazása tekintetében, azon kérdéssel összefüggésben, hogy a távközlő eszköz (a jelen ügyben reklámkatalógus megrendelőlappal) esetében az információk megjelenítésére korlátozott hely vagy idő áll rendelkezésre, van-e jelentősége annak, hogy






  a) | a távközlő eszköz (absztrakt) jellegéből adódóan csak korlátozott helyet vagy időt biztosít,
  vagy |
| --- | --- | --- |

1.

A 2011/83/EU irányelv (1) 8. cikke (4) bekezdésének alkalmazása tekintetében, azon kérdéssel összefüggésben, hogy a távközlő eszköz (a jelen ügyben reklámkatalógus megrendelőlappal) esetében az információk megjelenítésére korlátozott hely vagy idő áll rendelkezésre, van-e jelentősége annak, hogy

a)

a távközlő eszköz (absztrakt) jellegéből adódóan csak korlátozott helyet vagy időt biztosít,

vagy

| b) | a kereskedő által választott (konkrét) kialakítással csak korlátozott helyet vagy időt biztosít? |
| --- | --- |

b)

a kereskedő által választott (konkrét) kialakítással csak korlátozott helyet vagy időt biztosít?

| 2. | Összeegyeztethető-e a 2011/83/EU irányelv 8. cikkének (4) bekezdésével és 6. cikke (1) bekezdésének h) pontjával a 2011/83/EU irányelv 8. cikkének (4) bekezdése szerinti korlátozott megjelenítési lehetőség esetében az elállási jogról való tájékoztatásnak az elállási jog fennállására vonatkozó információra való korlátozása? |
| --- | --- |

2.

Összeegyeztethető-e a 2011/83/EU irányelv 8. cikkének (4) bekezdésével és 6. cikke (1) bekezdésének h) pontjával a 2011/83/EU irányelv 8. cikkének (4) bekezdése szerinti korlátozott megjelenítési lehetőség esetében az elállási jogról való tájékoztatásnak az elállási jog fennállására vonatkozó információra való korlátozása?

| 3. | A 2011/83/EU irányelv 8. cikkének (4) bekezdése és 6. cikke (1) bekezdésének h) pontja alapján a távollevők közötti szerződés megkötése előtt korlátozott megjelenítési lehetőség esetében is mindig kötelező-e csatolni a távközlő eszközhöz a 2011/83/EU irányelv I. mellékletének B. része szerinti elállásinyilatkozat-mintát? |
| --- | --- |

3.

A 2011/83/EU irányelv 8. cikkének (4) bekezdése és 6. cikke (1) bekezdésének h) pontja alapján a távollevők közötti szerződés megkötése előtt korlátozott megjelenítési lehetőség esetében is mindig kötelező-e csatolni a távközlő eszközhöz a 2011/83/EU irányelv I. mellékletének B. része szerinti elállásinyilatkozat-mintát?

---

(1)  A fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011. L 304., 64. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/9

---

A Bundesverwaltungsgericht (Németország) által 2017. július 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bundesrepublik Deutschland kontra Taus Magamadov

(C-438/17. sz. ügy)

(2017/C 347/10)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesverwaltungsgericht

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálatot kérelmező fél: Bundesrepublik Deutschland

Ellenérdekű fél a felülvizsgálati eljárásban: Taus Magamadov

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e a 2013/32/EU irányelv (1) 52. cikke (1) bekezdésének átmeneti rendelkezésével az olyan nemzeti szabályozás alkalmazása, amely szerint a 2013/32/EU irányelv 33. cikke (2) bekezdésének a) pontjában biztosított, az előzménynek tekinthető szabályozáshoz képes szélesebb felhatalmazás átültetése alapján a nemzetközi védelem iránti kérelem elfogadhatatlan, ha a kérelmezőt egy másik tagállamban kiegészítő védelemben részesítették, míg a nemzeti szabályozást nemzeti átmeneti rendelkezés hiányában a 2015. július 20. előtt benyújtott kérelmekre is alkalmazni kell? Ez vonatkozik-e legalábbis arra az esetre, ha a 604/2013/EU rendelet 49. cikke szerinti menedékjog iránti kérelem még teljesen a 343/2003/EK rendelet hatálya alá tartozik? |
| --- | --- |

1)

Ellentétes-e a 2013/32/EU irányelv (1) 52. cikke (1) bekezdésének átmeneti rendelkezésével az olyan nemzeti szabályozás alkalmazása, amely szerint a 2013/32/EU irányelv 33. cikke (2) bekezdésének a) pontjában biztosított, az előzménynek tekinthető szabályozáshoz képes szélesebb felhatalmazás átültetése alapján a nemzetközi védelem iránti kérelem elfogadhatatlan, ha a kérelmezőt egy másik tagállamban kiegészítő védelemben részesítették, míg a nemzeti szabályozást nemzeti átmeneti rendelkezés hiányában a 2015. július 20. előtt benyújtott kérelmekre is alkalmazni kell? Ez vonatkozik-e legalábbis arra az esetre, ha a 604/2013/EU rendelet 49. cikke szerinti menedékjog iránti kérelem még teljesen a 343/2003/EK rendelet hatálya alá tartozik?

| 2) | Megengedi-e a 2013/32/EU irányelv 52. cikke (1) bekezdésének átmeneti rendelkezése a tagállamoknak különösen a 2013/32/EU irányelv 33. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti szélesebb felhatalmazás visszamenőleges hatályú átültetését, azzal a következménnyel, hogy a 2013/32/EU irányelv hatályba lépése és az e szélesebb felhatalmazás átültetése előtt benyújtott, azonban az átültetés időpontjában jogerősen még el nem bírált menedékjog iránti kérelmek is elfogadhatatlanok? |
| --- | --- |

2)

Megengedi-e a 2013/32/EU irányelv 52. cikke (1) bekezdésének átmeneti rendelkezése a tagállamoknak különösen a 2013/32/EU irányelv 33. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti szélesebb felhatalmazás visszamenőleges hatályú átültetését, azzal a következménnyel, hogy a 2013/32/EU irányelv hatályba lépése és az e szélesebb felhatalmazás átültetése előtt benyújtott, azonban az átültetés időpontjában jogerősen még el nem bírált menedékjog iránti kérelmek is elfogadhatatlanok?

---

(1)  A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 180., 60. o.; helyesbítés: HL 2016. L 198., 50. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/10

---

A Verwaltungsgericht Hamburg (Németország) által 2017. július 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – British American Tobacco (Germany) GmbH kontra Freie und Hansestadt Hamburg

(C-439/17. sz. ügy)

(2017/C 347/11)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgericht Hamburg

Az alapeljárás felei

Felperes: British American Tobacco (Germany) GmbH

Alperes: Freie und Hansestadt Hamburg

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: irányelv) 7. cikke (7) bekezdésének első mondatát, hogy a valamely alkotóelemében ízesítést tartalmazó dohánytermék forgalomba hozatalának a tilalma nem vonatkozik az olyan dohánytermékekre, amelyek az alkotóelemeikben található ízesítés alapján az irányelv 2. cikkének 25. pontja szerinti fogalommeghatározás értelmében jellegzetes ízesítéssel rendelkeznek? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: irányelv) 7. cikke (7) bekezdésének első mondatát, hogy a valamely alkotóelemében ízesítést tartalmazó dohánytermék forgalomba hozatalának a tilalma nem vonatkozik az olyan dohánytermékekre, amelyek az alkotóelemeikben található ízesítés alapján az irányelv 2. cikkének 25. pontja szerinti fogalommeghatározás értelmében jellegzetes ízesítéssel rendelkeznek?

| 2) | Amennyiben az első kérdésre nemleges válasz adandó:
  Úgy kell-e értelmezni az irányelv 7. cikkének (14) bekezdését, hogy az átmeneti rendelkezés az irányelv 7. cikke (1) bekezdésének első mondata alapján kizárólag a jellegzetes ízesítésű dohánytermékek forgalomba hozatalának tilalmára vonatkozik, vagy a valamely alkotóelemében ízesítést tartalmazó dohánytermék forgalomba hozatalának az irányelv 7. cikke (7) bekezdésének első mondata szerinti tilalmát – is – magában foglalja? |
| --- | --- |

2)

Amennyiben az első kérdésre nemleges válasz adandó:

Úgy kell-e értelmezni az irányelv 7. cikkének (14) bekezdését, hogy az átmeneti rendelkezés az irányelv 7. cikke (1) bekezdésének első mondata alapján kizárólag a jellegzetes ízesítésű dohánytermékek forgalomba hozatalának tilalmára vonatkozik, vagy a valamely alkotóelemében ízesítést tartalmazó dohánytermék forgalomba hozatalának az irányelv 7. cikke (7) bekezdésének első mondata szerinti tilalmát – is – magában foglalja?

| 3) | Amennyiben az első kérdésre igenlő válasz adandó vagy a második kérdésre adandó válasz az, hogy az irányelv 7. cikkének (14) bekezdése valamely alkotóelemében ízesítést tartalmazó dohánytermék forgalomba hozatalának az irányelv 7. cikke (7) bekezdésének első mondata szerinti tilalmát is magában foglalja:
  Miként kell értelmezni az irányelv 7. cikkének (14) bekezdésében található „jellegzetes ízesítésű dohánytermék” és a „valamely termékkategória” kifejezéseket? |
| --- | --- |

3)

Amennyiben az első kérdésre igenlő válasz adandó vagy a második kérdésre adandó válasz az, hogy az irányelv 7. cikkének (14) bekezdése valamely alkotóelemében ízesítést tartalmazó dohánytermék forgalomba hozatalának az irányelv 7. cikke (7) bekezdésének első mondata szerinti tilalmát is magában foglalja:

Miként kell értelmezni az irányelv 7. cikkének (14) bekezdésében található „jellegzetes ízesítésű dohánytermék” és a „valamely termékkategória” kifejezéseket?

---

(1)  HL 2001. L 127., 1. o.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/11

---

A Commissione Tributaria Regionale del Lazio (Olaszország) által 2017. július 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Agenzia delle Dogane e dei Monopoli kontra Pilato SpA

(C-445/17. sz. ügy)

(2017/C 347/12)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Commissione Tributaria Regionale del Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

Alperes: Pilato SpA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell e értelmezni a kombinált nómenklatúra KN 8704 vámtarifaszámát, hogy az alá tartoznak a halottszállító autók? Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésre adandó nemleges válasz esetén a KN 8705 vagy pedig a KN 8703 vámtarifaszám alá kell e besorolni a halottszállító autókat?

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/11

---

A Tribunal de commerce de Liège (Belgium) által 2017. július 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Zako SPRL kontra Sanidel SA

(C-452/17. sz. ügy)

(2017/C 347/13)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal de commerce de Liège

Az alapeljárás felei

Felperes: Zako SPRL

Alperes: Sanidel SA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a tagállamok önálló vállalkozóként működő kereskedelmi ügynökökre vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló, 1986. december 18-i 86/653/EGK tanácsi irányelv (1) 1. cikkének (2) bekezdését, hogy az megköveteli, hogy a kereskedelmi ügynök a megbízó vállalatán kívül építse, illetve látogassa az ügyfél- és szolgáltatói kört? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a tagállamok önálló vállalkozóként működő kereskedelmi ügynökökre vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló, 1986. december 18-i 86/653/EGK tanácsi irányelv (1) 1. cikkének (2) bekezdését, hogy az megköveteli, hogy a kereskedelmi ügynök a megbízó vállalatán kívül építse, illetve látogassa az ügyfél- és szolgáltatói kört?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az említett 86/653/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdését, hogy az megköveteli, hogy a kereskedelmi ügynök ne láthasson el az áruknak a megbízó javára történő eladására vagy vételére irányuló tárgyalásokhoz, illetve az ilyen ügyleteknek a megbízó javára és annak nevében történő tárgyalásához és megkötéséhez kapcsolódó feladatoktól eltérő feladatokat? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az említett 86/653/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdését, hogy az megköveteli, hogy a kereskedelmi ügynök ne láthasson el az áruknak a megbízó javára történő eladására vagy vételére irányuló tárgyalásokhoz, illetve az ilyen ügyleteknek a megbízó javára és annak nevében történő tárgyalásához és megkötéséhez kapcsolódó feladatoktól eltérő feladatokat?

| 3) | Abban az esetben, ha a második kérdésre adandó válasz nemleges, úgy kell-e értelmezni az említett 86/653/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdését, hogy az megköveteli, hogy a kereskedelmi ügynök csak járulékos jelleggel láthasson el az áruknak a megbízó javára történő eladására vagy vételére irányuló tárgyalásokhoz, illetve az ilyen ügyleteknek a megbízó javára és annak nevében történő tárgyalásához és megkötéséhez kapcsolódó feladatoktól eltérő feladatokat? |
| --- | --- |

3)

Abban az esetben, ha a második kérdésre adandó válasz nemleges, úgy kell-e értelmezni az említett 86/653/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdését, hogy az megköveteli, hogy a kereskedelmi ügynök csak járulékos jelleggel láthasson el az áruknak a megbízó javára történő eladására vagy vételére irányuló tárgyalásokhoz, illetve az ilyen ügyleteknek a megbízó javára és annak nevében történő tárgyalásához és megkötéséhez kapcsolódó feladatoktól eltérő feladatokat?

---

(1)  HL L 382., 17. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 177. o.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/12

---

A Bundesgerichtshof (Németország) által 2017. július 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Heiko Jonny Maniero kontra Studienstiftung des deutschen Volkes e.V.

(C-457/17. sz. ügy)

(2017/C 347/14)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálatot kérelmező fél: Heiko Jonny Maniero

Ellenérdekű fél a felülvizsgálati eljárásban: Studienstiftung des deutschen Volkes e.V.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 2000/43/EK irányelv (1) 3. cikke (1) bekezdésének g) pontja szerinti „oktatás” fogalmának hatálya alá tartozik-e a bejegyzett egyesület által külföldi kutatási vagy tanulmányi programok támogatására irányuló ösztöndíjak nyújtása? |
| --- | --- |

1)

A 2000/43/EK irányelv (1) 3. cikke (1) bekezdésének g) pontja szerinti „oktatás” fogalmának hatálya alá tartozik-e a bejegyzett egyesület által külföldi kutatási vagy tanulmányi programok támogatására irányuló ösztöndíjak nyújtása?

| 2) | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:
  Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésben említett ösztöndíjak nyújtása esetén a pályázónak a 2000/43/EK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett közvetett hátrányos megkülönböztetését jelenti-e a Németországban letett első jogi államvizsga részvételi feltételként való előírása, ha az uniós polgár pályázónak, aki egy Európai Unión kívüli államban szerzett hasonló végzettséget anélkül, hogy a végzettség megszerzése helyének kiválasztása összefüggésben állna a pályázó etnikai származásával, ugyanakkor állandó lakóhelyére és folyékony német nyelvtudására tekintettel a belföldiekhez hasonlóan lehetősége volt arra, hogy a belföldi jogi tanulmányokat követően letegye az első jogi államvizsgát?
  Van-e e tekintetben jelentősége annak, hogy az ösztöndíjprogramnak – amelynek nincsenek hátrányosan megkülönböztető jellegű szempontjai – az a célja, hogy Németországban jogi tanulmányokat végzők számára külföld kutatási vagy tanulmányi program támogatása révén külföldi jogrendszerek megismerését, illetve külföldi tapasztalatok és nyelvtudás megszerzését biztosítsa? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésben említett ösztöndíjak nyújtása esetén a pályázónak a 2000/43/EK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett közvetett hátrányos megkülönböztetését jelenti-e a Németországban letett első jogi államvizsga részvételi feltételként való előírása, ha az uniós polgár pályázónak, aki egy Európai Unión kívüli államban szerzett hasonló végzettséget anélkül, hogy a végzettség megszerzése helyének kiválasztása összefüggésben állna a pályázó etnikai származásával, ugyanakkor állandó lakóhelyére és folyékony német nyelvtudására tekintettel a belföldiekhez hasonlóan lehetősége volt arra, hogy a belföldi jogi tanulmányokat követően letegye az első jogi államvizsgát?

Van-e e tekintetben jelentősége annak, hogy az ösztöndíjprogramnak – amelynek nincsenek hátrányosan megkülönböztető jellegű szempontjai – az a célja, hogy Németországban jogi tanulmányokat végzők számára külföld kutatási vagy tanulmányi program támogatása révén külföldi jogrendszerek megismerését, illetve külföldi tapasztalatok és nyelvtudás megszerzését biztosítsa?

---

(1)  A személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelv (HL L 180., 22. o.; magyar nyelvű különkiadás 20. fejezet, 1. kötet, 23. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/12

---

A Conseil d’État (Franciaország) által 2017. július 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SGI kontra Ministre de l’Action et des Comptes Publics

(C-459/17. sz. ügy)

(2017/C 347/15)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil d’État

Az alapeljárás felei

Felperes: SGI

Alperes: Ministre de l’Action et des Comptes Publics

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Az 1977. május 17-i hatodik héairányelv (1) 17. cikkét, amelynek rendelkezéseit a közös hozzáadottérték-adó rendszerről szóló, 2006. november 28-i irányelv (2) 168. cikke lényegében átvette, úgy kell-e értelmezni, hogy annak megállapításához, hogy a saját tevékenysége után fizetendő hozzáadottérték-adóból az adóalany nem vonhatja le az olyan termékek vagy szolgáltatásnyújtás kapcsán kiszámlázott összeget, amelyek tekintetében az adóhatóság megállapította, hogy azokat részére ténylegesen nem teljesítették, minden esetben vizsgálni kell, hogy megállapítható-e, hogy az adóalany tudta, vagy neki tudnia kellett volna, hogy az ügylet hozzáadottértékadó-csalás részét képezi, függetlenül attól, hogy e csalást a számlakibocsátó, a számla címzettje vagy valamely harmadik személy kezdeményezésére követték el?

---

(1)  A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.)

(2)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 335., 60. o., HL 2015. L 323., 31. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/13

---

A Conseil d’État (Franciaország) által 2017. július 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Valériane SNC kontra Ministre de l’Action est des Comptes Publics

(C-460/17. sz. ügy)

(2017/C 347/16)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil d’État

Az alapeljárás felei

Felperes: Valériane SNC

Alperes: Ministre de l’Action est des Comptes Publics

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Az 1977. május 17-i hatodik héairányelv (1) 17. cikkét, amelynek rendelkezéseit a közös hozzáadottérték-adó rendszerről szóló, 2006. november 28-i irányelv (2) 168. cikke lényegében átvette, úgy kell-e értelmezni, hogy annak megállapításához, hogy a saját tevékenysége után fizetendő hozzáadottérték-adóból az adóalany nem vonhatja le az olyan termékek vagy szolgáltatásnyújtás kapcsán kiszámlázott összeget, amelyek tekintetében az adóhatóság megállapította, hogy azokat részére ténylegesen nem teljesítették, minden esetben vizsgálni kell, hogy megállapítható-e, hogy az adóalany tudta, vagy neki tudnia kellett volna, hogy az ügylet hozzáadottértékadó-csalás részét képezi, függetlenül attól, hogy e csalást a számlakibocsátó, a számla címzettje vagy valamely harmadik személy kezdeményezésére követték el?

---

(1)  A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.)

(2)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 335., 60. o., HL 2015. L 323., 31. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/14

---

A Landgericht Hamburg (Németország) által 2017. augusztus 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Tänzer & Trasper GmbH kontra Altenweddinger Geflügelhof Kommanditgesellschaft

(C-462/17. sz. ügy)

(2017/C 347/17)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Hamburg

Az alapeljárás felei

Felperes: Tänzer & Trasper GmbH

Alperes: Altenweddinger Geflügelhof Kommanditgesellschaft

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

A 110/2008/EK rendelet (1) II. mellékletének 41. pontjában felsorolt összetevők esetében olyan összetevőkről van-e szó, amelyeket a szeszesitalnak a tojáslikőr kereskedelmi megnevezéssel történő értékesítés érdekében minimálisan tartalmaznia kell (minimumkövetelmény), vagy a 110/2008/EK rendelet II. mellékletének 41. pontja a „tojáslikőr” kereskedelmi megnevezéssel értékesíteni kívánt termék megengedett összetevőit kimerítően sorolja fel?

---

(1)  A szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2008. L 39., 16. o.)

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/14

---

A Tribunale di Trento (Olaszország) által 2017. augusztus 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Chiara Motter kontra Provincia autonoma di Trento

(C-466/17. sz. ügy)

(2017/C 347/18)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale di Trento

Az alapeljárás felei

Felperes: Chiara Motter

Alperes: Provincia autonoma di Trento

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A hátrányos megkülönböztetés tilalmának a keretmegállapodás 4. szakasza szerinti elve alkalmazása szempontjából az a körülmény, hogy a szakmai képességek objektív vizsgálatára irányuló, eredményes, nyilvános felvételi versenyvizsgát kell tenni, a képesítési feltételekre visszavezethető olyan tényezőnek minősül-e, amelyet a nemzeti bíróságnak figyelembe kell vennie a határozatlan és a határozott időre alkalmazott munkavállalók helyzete közötti összehasonlíthatóság megállapítása, valamint annak vizsgálata során, hogy fennáll e olyan objektív indok, amely igazolhatja a határozatlan és a határozott időre alkalmazott munkavállalók közötti eltérő bánásmódot? |
| --- | --- |

1)

A hátrányos megkülönböztetés tilalmának a keretmegállapodás 4. szakasza szerinti elve alkalmazása szempontjából az a körülmény, hogy a szakmai képességek objektív vizsgálatára irányuló, eredményes, nyilvános felvételi versenyvizsgát kell tenni, a képesítési feltételekre visszavezethető olyan tényezőnek minősül-e, amelyet a nemzeti bíróságnak figyelembe kell vennie a határozatlan és a határozott időre alkalmazott munkavállalók helyzete közötti összehasonlíthatóság megállapítása, valamint annak vizsgálata során, hogy fennáll e olyan objektív indok, amely igazolhatja a határozatlan és a határozott időre alkalmazott munkavállalók közötti eltérő bánásmódot?

| 2) | Ellentétes-e a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a keretmegállapodás 4. szakasza szerinti elvével az 1994. április 16 i 297. sz. d.lgs. 485. cikkének (1) bekezdésében foglalthoz hasonló olyan belső jogszabály, amely úgy rendelkezik, hogy a határozatlan idejű szerződéssel történő állandó állományba vétel időpontjában irányadó szolgálati idő meghatározásához a határozott idejű alkalmazásban teljesített szolgálati idő négy év időtartamig teljes egészében beszámítható, míg az ezt meghaladó évek tekintetében a jogi szempontból beszámítható mérték egyharmaddal, a gazdasági szempontból beszámítható mérték pedig kétharmaddal csökken, azzal az indokkal, hogy a határozott idejű munkavégzéshez nem kellett a szakmai képességek objektív vizsgálatára irányuló, eredményes, nyilvános felvételi versenyvizsgát tenni? |
| --- | --- |

2)

Ellentétes-e a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a keretmegállapodás 4. szakasza szerinti elvével az 1994. április 16 i 297. sz. d.lgs. 485. cikkének (1) bekezdésében foglalthoz hasonló olyan belső jogszabály, amely úgy rendelkezik, hogy a határozatlan idejű szerződéssel történő állandó állományba vétel időpontjában irányadó szolgálati idő meghatározásához a határozott idejű alkalmazásban teljesített szolgálati idő négy év időtartamig teljes egészében beszámítható, míg az ezt meghaladó évek tekintetében a jogi szempontból beszámítható mérték egyharmaddal, a gazdasági szempontból beszámítható mérték pedig kétharmaddal csökken, azzal az indokkal, hogy a határozott idejű munkavégzéshez nem kellett a szakmai képességek objektív vizsgálatára irányuló, eredményes, nyilvános felvételi versenyvizsgát tenni?

| 3) | Ellentétes-e a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a keretmegállapodás 4. szakasza szerinti elvével [eredeti 12. o.] az 1994. április 16 i 297. sz. d.lgs. 485. cikkének (1) bekezdésében foglalthoz hasonló olyan belső jogszabály, amely úgy rendelkezik, hogy a határozatlan idejű szerződéssel történő állandó állományba vétel időpontjában irányadó szolgálati idő meghatározásához a határozott idejű szolgálat négy éves időtartamig teljes mértékben beszámítható, míg az ezt meghaladó évek vonatkozásában a jogi szempontból beszámítható mérték egyharmaddal, a gazdasági szempontból beszámítható mérték kétharmaddal csökken, amelynek indoka az általános versenyvizsga alapján kinevezett köztisztviselőkkel szembeni fordított hátrányos megkülönböztetés elkerülésének célkitűzése? |
| --- | --- |

3)

Ellentétes-e a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a keretmegállapodás 4. szakasza szerinti elvével [eredeti 12. o.] az 1994. április 16 i 297. sz. d.lgs. 485. cikkének (1) bekezdésében foglalthoz hasonló olyan belső jogszabály, amely úgy rendelkezik, hogy a határozatlan idejű szerződéssel történő állandó állományba vétel időpontjában irányadó szolgálati idő meghatározásához a határozott idejű szolgálat négy éves időtartamig teljes mértékben beszámítható, míg az ezt meghaladó évek vonatkozásában a jogi szempontból beszámítható mérték egyharmaddal, a gazdasági szempontból beszámítható mérték kétharmaddal csökken, amelynek indoka az általános versenyvizsga alapján kinevezett köztisztviselőkkel szembeni fordított hátrányos megkülönböztetés elkerülésének célkitűzése?

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/15

---

A Giudice di pace di L'Aquila (Olaszország) által 2017. augusztus 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gabriele di Girolamo kontra Ministero della Giustizia

(C-472/17. sz. ügy)

(2017/C 347/19)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Giudice di pace di L'Aquila

Az alapeljárás felei

Felperes: Gabriele di Girolamo

Alperes: Ministero della Giustizia

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A felperes Giudice di Pace szolgálati tevékenysége a „határozott időre alkalmazott munkavállaló” – a 2003/88 irányelv (1) 1. cikke (3) bekezdésének és 7. cikkének, az 1999/70 irányelvvel (2) végrehajtott, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 2. szakaszának az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikke (2) bekezdésével összhangban történő értelmezése szerinti – fogalmába tartozik-e? |
| --- | --- |

1)

A felperes Giudice di Pace szolgálati tevékenysége a „határozott időre alkalmazott munkavállaló” – a 2003/88 irányelv (1) 1. cikke (3) bekezdésének és 7. cikkének, az 1999/70 irányelvvel (2) végrehajtott, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 2. szakaszának az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikke (2) bekezdésével összhangban történő értelmezése szerinti – fogalmába tartozik-e?

| 2) | Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén, a rendes vagy „hivatásos” bíró az 1999/70 irányelvvel végrehajtott, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 4. szakaszának alkalmazásában a határozott időre alkalmazott „Giudice di Pace” munkavállalóval egyenértékű munkavállalónak minősül-e? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén, a rendes vagy „hivatásos” bíró az 1999/70 irányelvvel végrehajtott, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 4. szakaszának alkalmazásában a határozott időre alkalmazott „Giudice di Pace” munkavállalóval egyenértékű munkavállalónak minősül-e?

| 3) | A második kérdésre adott igenlő válasz esetén a rendes bírák állandó kiválasztási eljárásának a békebírák határozott időre történő toborzása céljából törvényben előírt kiválasztási eljárásoktól való különbözősége az 1999/70/EK irányelvvel végrehajtott, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 4. szakaszának 1. és/vagy 4. pontja értelmében vett olyan objektív alapnak minősül-e, amely igazolja az összehasonlítható állandó munkavállalóknak minősülő rendes bírákra vonatkozó munkafeltételekkel egyező feltételek – a határozott időre alkalmazott munkavállalónak minősülő felpereshez hasonló – békebírákra – a Cassazione a Sezioni unite 13721/2017. sz. ítéletében és a Consiglio di Stato 2017. április 8-i 464/2017. sz. állásfoglalásában szereplő „élő jogban” – történő alkalmazásának mellőzését; valamint az 1999/70/EK irányelvvel végrehajtott, a szóban forgó keretmegállapodás 5. szakaszában és a 368/2001. sz. d.lgs. 5. cikke (4a) bekezdésében foglalt tagállami átültető rendelkezésben meghatározott, a határozott időre létrejött szerződések visszaélésszerű alkalmazásának megelőzését és szankcionálását szolgáló intézkedések alkalmazásának mellőzését? A nemzeti jogrendben vagy az alkotmányban ugyanis nem szerepel olyan alapvető elv, amely jogszerűvé teheti a munkafeltételekkel kapcsolatos hátrányos megkülönböztetést, illetve a békebírák jogviszonya határozatlan időtartamú jogviszonnyá történő átalakításának teljeskörű tilalmát, figyelembe véve azt a korábbi belső jogi szabályt is (a 217/1974. sz. törvény 1. cikke), amely már előírta a munkafeltételek egyenértékűségét és a tiszteletbeli bírák egymást követő határozott időre létrejött jogviszonyának állandósítását? |
| --- | --- |

3)

A második kérdésre adott igenlő válasz esetén a rendes bírák állandó kiválasztási eljárásának a békebírák határozott időre történő toborzása céljából törvényben előírt kiválasztási eljárásoktól való különbözősége az 1999/70/EK irányelvvel végrehajtott, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 4. szakaszának 1. és/vagy 4. pontja értelmében vett olyan objektív alapnak minősül-e, amely igazolja az összehasonlítható állandó munkavállalóknak minősülő rendes bírákra vonatkozó munkafeltételekkel egyező feltételek – a határozott időre alkalmazott munkavállalónak minősülő felpereshez hasonló – békebírákra – a Cassazione a Sezioni unite 13721/2017. sz. ítéletében és a Consiglio di Stato 2017. április 8-i 464/2017. sz. állásfoglalásában szereplő „élő jogban” – történő alkalmazásának mellőzését; valamint az 1999/70/EK irányelvvel végrehajtott, a szóban forgó keretmegállapodás 5. szakaszában és a 368/2001. sz. d.lgs. 5. cikke (4a) bekezdésében foglalt tagállami átültető rendelkezésben meghatározott, a határozott időre létrejött szerződések visszaélésszerű alkalmazásának megelőzését és szankcionálását szolgáló intézkedések alkalmazásának mellőzését? A nemzeti jogrendben vagy az alkotmányban ugyanis nem szerepel olyan alapvető elv, amely jogszerűvé teheti a munkafeltételekkel kapcsolatos hátrányos megkülönböztetést, illetve a békebírák jogviszonya határozatlan időtartamú jogviszonnyá történő átalakításának teljeskörű tilalmát, figyelembe véve azt a korábbi belső jogi szabályt is (a 217/1974. sz. törvény 1. cikke), amely már előírta a munkafeltételek egyenértékűségét és a tiszteletbeli bírák egymást követő határozott időre létrejött jogviszonyának állandósítását?

| 4) | Mindenesetre, ha – a szóban forgó ügyben szereplőhöz hasonló helyzetben – ellentétes-e az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének (2) bekezdésével, valamint a független és pártatlan bíróság uniós jogi fogalmával az olyan – kizárólagos tevékenységként a felperessel azonos igazságszolgáltatási feladatokat ellátó, a jogvitának a felperes javára történő elbírálásában érdekelt – békebíró tevékenysége, aki a törvény alapján hatáskörrel rendelkező bíróság helyébe léphet azon okból, hogy a tagállami igazságszolgáltatás legfőbb szerve – a Cassazione a Sezioni unite – elutasítja a kérelmezett jogok tényleges védelmének biztosítását, ezáltal pedig a törvény alapján hatáskörrel rendelkező bíróságot arra kötelezi, hogy – szükség szerint – ne állapítsa meg hatáskörét a kérelmezett jog elismerése tekintetében, annak ellenére, hogy e jog – az alapítéletben szereplő fizetett szabadsághoz hasonlóan – az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogán alapul egy olyan helyzetben, amelyben a „közösségi” szabályozást kell közvetlenül és vertikálismódon alkalmazni az állammal szemben? Amennyiben a Bíróság a Charta 47. cikkének megsértését állapítja meg, a kérdést előterjesztő bíróság arra is kéri a Bíróságot, hogy jelölje meg az annak elkerülésére irányuló tagállami jogorvoslati lehetőségeket, hogy az Unió elsődleges jogának megsértése az alap ügyben az uniós jog által biztosított alapvető jogok védelmének a nemzeti jogrendben történő feltétlen megtagadását eredményezze? |
| --- | --- |

4)

Mindenesetre, ha – a szóban forgó ügyben szereplőhöz hasonló helyzetben – ellentétes-e az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének (2) bekezdésével, valamint a független és pártatlan bíróság uniós jogi fogalmával az olyan – kizárólagos tevékenységként a felperessel azonos igazságszolgáltatási feladatokat ellátó, a jogvitának a felperes javára történő elbírálásában érdekelt – békebíró tevékenysége, aki a törvény alapján hatáskörrel rendelkező bíróság helyébe léphet azon okból, hogy a tagállami igazságszolgáltatás legfőbb szerve – a Cassazione a Sezioni unite – elutasítja a kérelmezett jogok tényleges védelmének biztosítását, ezáltal pedig a törvény alapján hatáskörrel rendelkező bíróságot arra kötelezi, hogy – szükség szerint – ne állapítsa meg hatáskörét a kérelmezett jog elismerése tekintetében, annak ellenére, hogy e jog – az alapítéletben szereplő fizetett szabadsághoz hasonlóan – az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogán alapul egy olyan helyzetben, amelyben a „közösségi” szabályozást kell közvetlenül és vertikálismódon alkalmazni az állammal szemben? Amennyiben a Bíróság a Charta 47. cikkének megsértését állapítja meg, a kérdést előterjesztő bíróság arra is kéri a Bíróságot, hogy jelölje meg az annak elkerülésére irányuló tagállami jogorvoslati lehetőségeket, hogy az Unió elsődleges jogának megsértése az alap ügyben az uniós jog által biztosított alapvető jogok védelmének a nemzeti jogrendben történő feltétlen megtagadását eredményezze?

---

(1)  A munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2003 L 299., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 381. o.)

(2)  Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (HL 1999 L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.)

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/16

---

A Riigikohus (Észtország) által 2017. augusztus 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – AS, OÜ TKM Beauty Eesti, AS TKM King, Kaubamaja AS, Selver AS kontra Tallinna linn, Maksu- ja Tolliamet

(C-475/17. sz. ügy)

(2017/C 347/20)

Az eljárás nyelve: észt

A kérdést előterjesztő bíróság

Riigikohus

Az alapeljárás felei

Felperes: AS Viking Motors, OÜ TKM Beauty Eesti, AS TKM King, Kaubamaja AS, Selver AS

Alperes: Tallinna linn, Maksu- ja Tolliamet

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 401. cikkét, hogy azzal összeegyeztethetetlen az olyan nemzeti adó, amelyet általánosan alkalmaznak és az árral arányosan állapítanak meg, amelyet azonban az irányadó rendelkezések alapján csak a termékek vagy szolgáltatások fogyasztó részére történő értékesítésének szakaszában vetnek ki, így a végleges adóteher végül a fogyasztót terheli, és amely veszélyezteti a közös hozzáadottértékadó-rendszer működését és torzítja a versenyt?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv, HL 2006. L 347., 1. o.)

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/16

---

A Bundesgerichtshof (Németország) által 2017. augusztus 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Pelham GmbH, Moses Pelham, Martin Haas kontra Ralf Hütter, Florian Schneider-Esleben

(C-476/17. sz. ügy)

(2017/C 347/21)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperesek: Pelham GmbH, Moses Pelham, Martin Haas

Alperesek: Ralf Hütter, Florian Schneider-Esleben

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Sérül-e a hangfelvétel-előállító számára hangfelvételei többszörözése engedélyezésének tekintetében a 2001/29/EK irányelv (1) 2. cikkének c) pontja alapján biztosított kizárólagos jog, ha a hangfelvételéből apró hangfoszlányokat nyernek ki és másik hangfelvételen rögzítenek? |
| --- | --- |

1)

Sérül-e a hangfelvétel-előállító számára hangfelvételei többszörözése engedélyezésének tekintetében a 2001/29/EK irányelv (1) 2. cikkének c) pontja alapján biztosított kizárólagos jog, ha a hangfelvételéből apró hangfoszlányokat nyernek ki és másik hangfelvételen rögzítenek?

| 2) | A másik hangfelvételről átvett apró hangfoszlányokat tartalmazó hangfelvétel a másik hangfelvétel 2006/115/EK irányelv (2) 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti többszörözött példányának minősül? |
| --- | --- |

2)

A másik hangfelvételről átvett apró hangfoszlányokat tartalmazó hangfelvétel a másik hangfelvétel 2006/115/EK irányelv (2) 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti többszörözött példányának minősül?

| 3) | Hozhatnak a tagállamok – az UrhG24. § -ának (1) bekezdéséhez hasonló – olyan tartalmú rendelkezést, hogy a hangfelvétel-előállító számára hangfelvételei többszörözésének (a 2001/29/EK irányelv 2. cikkének c) pontja) és terjesztésének (a 2006/115/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja) tekintetében biztosított kizárólagos jog eleve korlátozott azáltal, hogy hozzájárulása nélkül felhasználható a hangfelvételének szabad felhasználásával készült önálló mű? |
| --- | --- |

3)

Hozhatnak a tagállamok – az UrhG24. § -ának (1) bekezdéséhez hasonló – olyan tartalmú rendelkezést, hogy a hangfelvétel-előállító számára hangfelvételei többszörözésének (a 2001/29/EK irányelv 2. cikkének c) pontja) és terjesztésének (a 2006/115/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja) tekintetében biztosított kizárólagos jog eleve korlátozott azáltal, hogy hozzájárulása nélkül felhasználható a hangfelvételének szabad felhasználásával készült önálló mű?

| 4) | A 2001/29/EK irányelv 5. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerinti idézési céllal használják a művet vagy más, védelem alatt álló teljesítményt, ha nem ismerhető fel, hogy idegen művet vagy más, védelem alatt álló idegen teljesítményt használtak fel? |
| --- | --- |

4)

A 2001/29/EK irányelv 5. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerinti idézési céllal használják a művet vagy más, védelem alatt álló teljesítményt, ha nem ismerhető fel, hogy idegen művet vagy más, védelem alatt álló idegen teljesítményt használtak fel?

| 5) | Hagynak-e a hangfelvétel-előállító többszörözési jogával és terjesztési jogával kapcsolatos uniós jogi rendelkezések (a 2001/29/EK irányelv 2. cikkének c) pontja és a 2006/115/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja), és az e jogok tekintetében biztosított kivételek vagy korlátozások (a 2001/29/EK irányelv 5. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint a 2006/115/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének első mondata) mérlegelési szabadságot az átültetés terén a nemzeti jogban? |
| --- | --- |

5)

Hagynak-e a hangfelvétel-előállító többszörözési jogával és terjesztési jogával kapcsolatos uniós jogi rendelkezések (a 2001/29/EK irányelv 2. cikkének c) pontja és a 2006/115/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja), és az e jogok tekintetében biztosított kivételek vagy korlátozások (a 2001/29/EK irányelv 5. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint a 2006/115/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének első mondata) mérlegelési szabadságot az átültetés terén a nemzeti jogban?

| 6) | A hangfelvétel-előállító számára hangfelvételei többszörözése (a 2001/29/EK irányelv 2. cikkének c) pontja) és terjesztése (a 2006/115/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja) tekintetében biztosított kizárólagos jogok, és az e jogok tekintetében biztosított kivételek vagy korlátozások (a 2001/29/EK irányelv 5. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint a 2006/115/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének első mondata) által biztosított védelem terjedelmének meghatározásakor milyen módon kell figyelembe venni az Európai Unió Alapjogi Chartájában biztosított alapjogokat? |
| --- | --- |

6)

A hangfelvétel-előállító számára hangfelvételei többszörözése (a 2001/29/EK irányelv 2. cikkének c) pontja) és terjesztése (a 2006/115/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja) tekintetében biztosított kizárólagos jogok, és az e jogok tekintetében biztosított kivételek vagy korlátozások (a 2001/29/EK irányelv 5. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint a 2006/115/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének első mondata) által biztosított védelem terjedelmének meghatározásakor milyen módon kell figyelembe venni az Európai Unió Alapjogi Chartájában biztosított alapjogokat?

---

(1)  Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001., L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.)

(2)  A bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról [helyesen: a szellemi tulajdon területén a bérleti jogról, a haszonkölcsönzési jogról és a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról] szóló, 2006. december 12-i 2006/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2006., L 376., 28. o.)

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/17

---

A Tribunalul Cluj (Románia) által 2017. augusztus 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – IQ kontra JP

(C-478/17. sz. ügy)

(2017/C 347/22)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunalul Cluj

Az alapeljárás felei

Felperes: IQ

Alperes: JP

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 15. cikkben szereplő „valamely tagállamnak az érdemi ügyet [helyesen: az ügy érdemét] illetően joghatósággal rendelkező bíróságai” kifejezés ugyanúgy vonatkozik-e azon bíróságokra, amelyek első fokon bírálják el az ügyet, mint a fellebbviteli bíróságokra? Fontos tudni, hogy az ügyet a 2201/2003 rendelet (1) 15. cikke alapján át lehet-e tenni az ügy tárgyalására alkalmasabb bírósághoz, amennyiben az a joghatósággal rendelkező bíróság, amelytől az ügy tárgyalására alkalmasabb bírósághoz való áttételt kérik, fellebbviteli bíróság, míg az ügy tárgyalására alkalmasabb bíróság egy elsőfokú bíróság. |
| --- | --- |

1)

A 15. cikkben szereplő „valamely tagállamnak az érdemi ügyet [helyesen: az ügy érdemét] illetően joghatósággal rendelkező bíróságai” kifejezés ugyanúgy vonatkozik-e azon bíróságokra, amelyek első fokon bírálják el az ügyet, mint a fellebbviteli bíróságokra? Fontos tudni, hogy az ügyet a 2201/2003 rendelet (1) 15. cikke alapján át lehet-e tenni az ügy tárgyalására alkalmasabb bírósághoz, amennyiben az a joghatósággal rendelkező bíróság, amelytől az ügy tárgyalására alkalmasabb bírósághoz való áttételt kérik, fellebbviteli bíróság, míg az ügy tárgyalására alkalmasabb bíróság egy elsőfokú bíróság.

| 2) | Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén, az ügyet az ügy tárgyalására alkalmasabb bírósághoz áttevő joghatósággal rendelkező bíróságnak mit kell tennie az első fokon hozott határozattal? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén, az ügyet az ügy tárgyalására alkalmasabb bírósághoz áttevő joghatósággal rendelkező bíróságnak mit kell tennie az első fokon hozott határozattal?

---

(1)  A házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet (HL 2003. L 338., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 243. o.; helyesbítés: HL 2013. L 82., 63. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/18

---

A Court of Appeal (Írország) által 2017. augusztus 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Neculai Tarola kontra Minister for Social Protection

(C-483/17. sz. ügy)

(2017/C 347/23)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Court of Appeal

Az alapeljárás felei

Felperes: Neculai Tarola

Alperes: Minister for Social Protection

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Egy másik uniós tagállam állampolgára a 2004/38/EK irányelv (1) 7. cikke (3) bekezdésének c) pontja és 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alkalmazásában legalább további hat hónapig megtartja-e a munkavállalói jogállását oly módon, hogy ezáltal a fogadó állam belföldön lakóhellyel rendelkező állampolgáraival azonos alapon szociális segítségnyújtási kifizetésekre vagy – adott esetben – szociális biztonsági ellátásokra lesz jogosult, amennyiben a szabad mozgása jogának első tizenkét hónapig tartó gyakorlását követően megérkezik a fogadó országba és ott két hétig díjazás ellenében (határozott időre kötött munkaszerződéstől eltérő keretek között) munkát végez, majd azt követően kényszerű munkanélkülivé válik?

---

(1)  Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2004. L 158., 77. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 5. kötet, 46. o.; helyesbítés: HL 2004. L 274., 47. o.)

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/18

---

A Supreme Court of the United Kingdom (Egyesült Királyság) által 2017. augusztus 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Hoteles Piñero Canarias, S.L. kontra Keefe (törvényes képviselője: Eyton)

(C-491/17. sz. ügy)

(2017/C 347/24)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court of the United Kingdom

Az alapeljárás felei

Felperes: Hoteles Pinero Canarias SL

Alperes: Keefe (törvényes képviselője: Eyton)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Megköveteli-e a 11. cikk (3) bekezdése (1) azt, hogy a károsult személynek a biztosítási kötvény jogosultjával/biztosítottal szembeni követelése biztosítással kapcsolatos ügy legyen olyan értelemben, hogy a biztosítási kötvény érvényességére vagy hatályára vonatkozó kérdést vet fel? |
| --- | --- |

1)

Megköveteli-e a 11. cikk (3) bekezdése (1) azt, hogy a károsult személynek a biztosítási kötvény jogosultjával/biztosítottal szembeni követelése biztosítással kapcsolatos ügy legyen olyan értelemben, hogy a biztosítási kötvény érvényességére vagy hatályára vonatkozó kérdést vet fel?

| 2) | Megköveteli-e a 11. cikk (3) bekezdése azt, hogy egymásnak ellentmondó ítéletek kockázata álljon fenn, amennyiben a perbevonást nem engedélyezik? |
| --- | --- |

2)

Megköveteli-e a 11. cikk (3) bekezdése azt, hogy egymásnak ellentmondó ítéletek kockázata álljon fenn, amennyiben a perbevonást nem engedélyezik?

| 3) | Mérlegelheti-e a bíróság, hogy a 11. cikk (3) bekezdésének hatálya alá tartozó követelés tekintetében engedélyezi-e a perbevonást, vagy sem? |
| --- | --- |

3)

Mérlegelheti-e a bíróság, hogy a 11. cikk (3) bekezdésének hatálya alá tartozó követelés tekintetében engedélyezi-e a perbevonást, vagy sem?

---

(1)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL 2001. L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.; helyesbítések: HL 2006. L 242., 6. o.; HL 2011. L 124., 47. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/19

---

A Finanzgericht Düsseldorf (Németország) által 2017. augusztus 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Deutsche Post AG kontra Hauptzollamt Köln

(C-496/17. sz. ügy)

(2017/C 347/25)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht Düsseldorf

Az alapeljárás felei

Felperes: Deutsche Post AG

Alperes: Hauptzollamt Köln

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (1) 24. cikke (1) bekezdése második albekezdését, hogy a vámhatóság e végrehajtási rendelet alapján jogosult a kérelmezőtől a Bundeszentralamt für Steuern (német szövetségi adóhatóság) által a jövedelemadó kivetésével összefüggésben megállapított adószámról és a kérelmező felügyelő bizottságának tagjai, valamint a kérelmezőnél dolgozó ügyvezető igazgatók, divízió–vezetők, számviteli vezetők, vámügyi részleg vezetők, valamint a vámügyekért felelős személyek és konkrét vámügyi feladatokkal foglalkozó személyek tekintetében a jövedelem megadóztatására illetékes adóhatóságokról tájékoztatást kérni?

---

(1)  HL 2015. L 343., 558. o.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/20

---

A cour administrative d’appel de Versailles (Franciaország) által 2017. július 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Oeuvre d’assistance aux bêtes d’abattoirs (OABA) kontra Ministre de l’agriculture et de l’alimentation, Premier ministre, Bionoor, Ecocert France, Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

(C-497/17. sz. ügy)

(2017/C 347/26)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour administrative d’appel de Versailles

Az alapeljárás felei

Felperes: Oeuvre d’assistance aux bêtes d’abattoirs (OABA)

Alperesek: Ministre de l’agriculture et de l’alimentation, Premier ministre, Bionoor, Ecocert France, Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Az uniós jog azon szabályait, amelyek többek között:

| — | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 13. cikkéből, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 13. cikkéből,

| — | a 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletből (1) (amelynek végrehajtási szabályait a 2008. szeptember 5-i 889/2008/EK bizottsági rendelet (2) határozza meg), |
| --- | --- |

—

a 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletből (1) (amelynek végrehajtási szabályait a 2008. szeptember 5-i 889/2008/EK bizottsági rendelet (2) határozza meg),

| — | valamint a 2009. szeptember 24-i 1099/2009/EK tanácsi rendeletből (3) |
| --- | --- |

—

valamint a 2009. szeptember 24-i 1099/2009/EK tanácsi rendeletből (3)

fakadnak, úgy kell-e értelmezni, mint amelyek engedélyezik, vagy mint amelyek megtiltják az „ökológiai termelés” európai címke kiállítását az 1099/2009/EK rendeletben megállapított feltételeknek megfelelően előzetes kábítás nélkül, rituálisan levágott állatokból származó termékek számára?

---

(1)  Az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendelet (HL L 189., 1. o.).

(2)  Az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2008. szeptember 5-i 889/2008/EK bizottsági rendelet (HL L 250., 1. o.).

(3)  Az állatok leölésük során való védelméről szóló, 2009. szeptember 24-i 1099/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 303., 1. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/20

---

A Vestre Landsret (Dánia) által 2017. augusztus 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C&D Foods Acquisitions ApS kontra Skatteministeriet

(C-502/17. sz. ügy)

(2017/C 347/27)

Az eljárás nyelve: dán

A kérdést előterjesztő bíróság

Vestre Landsret

Az alapeljárás felei

Felperes: C&D Foods Acquisitions ApS

Alperes: Skatteministeriet

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv (1) 168. cikkét, hogy egy holdingtársaság olyan helyzetben, mint amilyen az alapeljárásban szerepel, jogosult a héa teljes mértékű levonására egy olyan leányvállalata részvényeinek tervezett, de véghez nem vitt értékesítése miatt felmerült átvilágításhoz kapcsolódó szolgáltatás esetén, amelynek a holdingtársaság héaköteles ügyviteli és informatikai szolgáltatásokat nyújtott? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv (1) 168. cikkét, hogy egy holdingtársaság olyan helyzetben, mint amilyen az alapeljárásban szerepel, jogosult a héa teljes mértékű levonására egy olyan leányvállalata részvényeinek tervezett, de véghez nem vitt értékesítése miatt felmerült átvilágításhoz kapcsolódó szolgáltatás esetén, amelynek a holdingtársaság héaköteles ügyviteli és informatikai szolgáltatásokat nyújtott?

| 2) | Befolyásolja-e a fenti kérdésre adandó választ az, hogy azon héaköteles ügyviteli és informatikai szolgáltatások ára, amelyeket a holdingtársaság gazdasági tevékenysége érdekében nyújt, a holdingtársaságnál az alkalmazottak fizetésével kapcsolatban felmerült kiadások 10 %-os árréssel növelt mértékével megegyező állandó összeg? |
| --- | --- |

2)

Befolyásolja-e a fenti kérdésre adandó választ az, hogy azon héaköteles ügyviteli és informatikai szolgáltatások ára, amelyeket a holdingtársaság gazdasági tevékenysége érdekében nyújt, a holdingtársaságnál az alkalmazottak fizetésével kapcsolatban felmerült kiadások 10 %-os árréssel növelt mértékével megegyező állandó összeg?

| 3) | Függetlenül a fenti kérdésekre adott választól, alkalmazható-e a levonási jog, amennyiben az olyan tanácsadói költségek, mint amilyenek az alapeljárásban felmerültek, általános költségnek tekinthetők, és ha igen, akkor milyen feltételekkel? |
| --- | --- |

3)

Függetlenül a fenti kérdésekre adott választól, alkalmazható-e a levonási jog, amennyiben az olyan tanácsadói költségek, mint amilyenek az alapeljárásban felmerültek, általános költségnek tekinthetők, és ha igen, akkor milyen feltételekkel?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 335., 60. o., HL 2015. L 323., 31. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/21

---

2017. augusztus 21-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

(C-503/17. sz. ügy)

(2017/C 347/28)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: F. Tomat és J. Tomkin meghatalmazottak)

Alperes: Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

Kereseti kérelmek

| — | a Bíróság állapítsa meg, hogy az Egyesült Királyság, mivel lehetővé tette jelölőanyaggal ellátott üzemanyag magánjellegű, kedvtelési célú hajókban történő felhasználását, megsértette a 95/60/EK irányelvből (1) eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

a Bíróság állapítsa meg, hogy az Egyesült Királyság, mivel lehetővé tette jelölőanyaggal ellátott üzemanyag magánjellegű, kedvtelési célú hajókban történő felhasználását, megsértette a 95/60/EK irányelvből (1) eredő kötelezettségeit;

| — | a Bíróság Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságát kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságát kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Bizottság úgy véli, hogy a jelölőanyaggal ellátott üzemanyag magánjellegű, kedvtelési célú hajók meghajtása céljából való értékesítésének lehetővé tétele alapvetően összeegyeztethetetlen a 95/60/EK irányelvvel (a továbbiakban: adóügyi jelölőanyagról szóló irányelv). Az üzemanyag jelölőanyaggal való ellátására irányuló kötelezettség, amely üzemanyagok kedvezményes mértékű jövedéki adó hatálya alá tartoznak, kifejezetten annak biztosítására irányul, hogy ezen üzemanyagok egyértelműen megkülönböztethetőek legyenek azon üzemanyagoktól, amelyek tekintetében rendes mértékű jövedéki adó került megfizetésre. Ugyanakkor a nemzeti intézkedés következtében amennyiben jelölőanyaggal ellátott üzemanyagot találnak valamely magánjellegű, kedvtelési célú hajó üzemanyagtartályában, amelyet az Egyesült Királyságban töltöttek meg, a jelölőanyag alapján nem állapítható meg, hogy a használt üzemanyag után a teljes vagy a kedvezményes adómérték szerint fizették-e meg a jövedéki adót.

---

(1)  A gázolaj és a kerozin adóügyi jelölőanyagáról szóló 1995. november 27-i 95/60/EK tanácsi irányelv (HL 1995. L 291., 46. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 289. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/22

---

2017. augusztus 21-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Írország

(C-504/17. sz. ügy)

(2017/C 347/29)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: F. Tomat és J. Tomkin meghatalmazottak)

Alperes: Írország

Kereseti kérelmek

| — | a Bíróság állapítsa meg, hogy Írország, mivel a motorüzemanyagok tekintetében nem biztosította az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelvben (1) előírt minimum adómértékek alkalmazását, nem teljesítette az ezen irányelv 4. és 7. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

a Bíróság állapítsa meg, hogy Írország, mivel a motorüzemanyagok tekintetében nem biztosította az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelvben (1) előírt minimum adómértékek alkalmazását, nem teljesítette az ezen irányelv 4. és 7. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | a Bíróság állapítsa meg, hogy Írország, mivel lehetővé tette a jelölőanyaggal ellátott üzemanyag magánjellegű, kedvtelési célú hajókban történő felhasználását, még ha az ilyen üzemanyag nem tartozik is jövedékiadó-mentesség vagy kedvezményes mértékű jövedéki adó hatálya alá, megsértette a gázolaj és a kerozin adóügyi jelölőanyagáról szóló 1995. november 27-i 95/60/EK irányelvből (2) eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

a Bíróság állapítsa meg, hogy Írország, mivel lehetővé tette a jelölőanyaggal ellátott üzemanyag magánjellegű, kedvtelési célú hajókban történő felhasználását, még ha az ilyen üzemanyag nem tartozik is jövedékiadó-mentesség vagy kedvezményes mértékű jövedéki adó hatálya alá, megsértette a gázolaj és a kerozin adóügyi jelölőanyagáról szóló 1995. november 27-i 95/60/EK irányelvből (2) eredő kötelezettségeit;

| — | Írországot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

Írországot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Bizottság úgy véli, hogy az Írország által a magánjellegű, kedvtelési célú hajókhoz használt üzemanyag után fizetendő jövedéki adó kivetésének és beszedésének rendszere összeegyeztethetetlen Írországnak a 2003/96/EK irányelvből (a továbbiakban: energiaadó-irányelv) és a 95/60/EK irányelvből (a továbbiakban: adóügyi jelölőanyagról szóló irányelv) eredő kötelezettségeivel.

A jövedéki adó megfizetése vonatkozásában kitűnik, hogy a magánjellegű, kedvtelési célú hajók tulajdonosainak csak nagyon kis része nyújt be adóbevallást, hogy adófizetési kötelezettségeiknek a teljes adómérték alapján tegyenek eleget. A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a jelölőanyaggal ellátott üzemanyag olyan felhasználásra való értékesítésének lehetővé tétele, amely teljes mértékű jövedéki adó hatálya alá tartozik, alapvetően összeegyeztethetetlen az adóügyi jelölőanyagról szóló irányelvvel. Az üzemanyag jelölőanyaggal való ellátására irányuló kötelezettség, amely üzemanyagok kedvezményes mértékű jövedéki adó hatálya alá tartoznak, kifejezetten annak biztosítására irányul, hogy ezen üzemanyagok egyértelműen megkülönböztethetőek legyenek azon üzemanyagoktól, amelyek tekintetében rendes mértékű jövedéki adó került megfizetésre. Ugyanakkor a nemzeti intézkedés következtében amennyiben jelölőanyaggal ellátott üzemanyagot találnak valamely magánjellegű, kedvtelési célú hajó üzemanyagtartályában, amelyet Írországban töltöttek meg, a jelölőanyag alapján nem állapítható meg, hogy a használt üzemanyag után a teljes vagy a kedvezményes adómérték szerint fizették-e meg a jövedéki adót.

---

(1)  HL 2003. L 283., 51. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 405. o.

(2)  HL 1995. L 291., 46. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 289. o.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/22

---

A Conseil d'État (Franciaország) által 2017. augusztus 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Google Inc. kontra Commission nationale de l’informatique et des libertés (CNIL)

(C-507/17. sz. ügy)

(2017/C 347/30)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil d'État

Az alapeljárás felei

Felperes: Google Inc.

Alperes: Commission nationale de l’informatique et des libertés (CNIL)

Az eljárásban részt vesznek: Wikimedia Foundation Inc., Fondation pour la liberté de la presse, Microsoft Corp., Reporters Committee for Freedom of the Press és társai, Article 19 és társai, Internet Freedom Foundation és társai, Défenseur des droits

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az Európai Unió Bírósága által az 1995. október 24-i irányelv (1) 12. cikke b) pontjának, valamint 14. cikke a) pontjának rendelkezései alapján 2014. május 13-i ítéletében (2) megállapított „linkek közüli törléshez való jogot” úgy kell-e értelmezni, hogy a keresőmotor üzemeltetője, amikor eleget tesz egy linkek közüli törlésre irányuló kérelemnek, akkor e törlést keresőmotorja valamennyi domainnevén el kell végeznie, oly módon, hogy a vitatott linkek ne jelenjenek meg, függetlenül attól, hogy honnan végezték a kérelmező neve kapcsán kezdeményezett keresést, beleértve azt is, ha ez az 1995. október 24-i irányelv területi hatályán kívül eső hely? |
| --- | --- |

1)

Az Európai Unió Bírósága által az 1995. október 24-i irányelv (1) 12. cikke b) pontjának, valamint 14. cikke a) pontjának rendelkezései alapján 2014. május 13-i ítéletében (2) megállapított „linkek közüli törléshez való jogot” úgy kell-e értelmezni, hogy a keresőmotor üzemeltetője, amikor eleget tesz egy linkek közüli törlésre irányuló kérelemnek, akkor e törlést keresőmotorja valamennyi domainnevén el kell végeznie, oly módon, hogy a vitatott linkek ne jelenjenek meg, függetlenül attól, hogy honnan végezték a kérelmező neve kapcsán kezdeményezett keresést, beleértve azt is, ha ez az 1995. október 24-i irányelv területi hatályán kívül eső hely?

| 2) | Az ezen első kérdésre adandó nemleges válasz esetén az Európai Unió Bíróságának fent hivatkozott ítéletében szereplő „linkek közüli törléshez való jogot” úgy kell-e értelmezni, hogy amikor eleget tesz egy linkek közüli törlésre irányuló kérelemnek, a keresőmotor üzemeltetője az azon államnak megfelelő domainnéven köteles a kérelmező neve alapján végzett keresés eredményeként megjelenített találatok közül törölni a vitatott linkeket, amelyből a kérelem benyújtottnak tekintendő, vagy szélesebb körben, a keresőmotor azon domainnevein, amelyek megfelelnek e keresőmotornak az Európai Unió valamennyi tagállamára vonatkozó földrajzi kiterjesztéseinek? |
| --- | --- |

2)

Az ezen első kérdésre adandó nemleges válasz esetén az Európai Unió Bíróságának fent hivatkozott ítéletében szereplő „linkek közüli törléshez való jogot” úgy kell-e értelmezni, hogy amikor eleget tesz egy linkek közüli törlésre irányuló kérelemnek, a keresőmotor üzemeltetője az azon államnak megfelelő domainnéven köteles a kérelmező neve alapján végzett keresés eredményeként megjelenített találatok közül törölni a vitatott linkeket, amelyből a kérelem benyújtottnak tekintendő, vagy szélesebb körben, a keresőmotor azon domainnevein, amelyek megfelelnek e keresőmotornak az Európai Unió valamennyi tagállamára vonatkozó földrajzi kiterjesztéseinek?

| 3) | Ezenkívül. a 2. pontban hivatkozott kötelezettség kiegészítéseként, az Európai Unió Bíróságának fent hivatkozott ítéletében szereplő „linkek közüli törléshez való jogot” úgy kell-e értelmezni, hogy amikor eleget tesz egy linkek közül törlésre irányuló kérelemnek, a keresőmotor üzemeltetője köteles a „földrajzi blokkolás” elnevezésű technológia segítségével megakadályozni, hogy a „törléshez való jog” jogosultjának lakóhelye szerinti államban találhatónak minősített IP címről hozzáférjenek a jogosult neve alapján végzett keresés eredményeként előálló találatok között megjelenő vitatott linkekhez, vagy pedig általánosabban úgy, hogy ezt az 1995. október 24-i irányelv hatálya alá tartozó valamelyik tagállamban találhatónak minősített IP cím vonatkozásában kell biztosítani, függetlenül a keresést végző internetfelhasználó által igénybe vett domainnévtől? |
| --- | --- |

3)

Ezenkívül. a 2. pontban hivatkozott kötelezettség kiegészítéseként, az Európai Unió Bíróságának fent hivatkozott ítéletében szereplő „linkek közüli törléshez való jogot” úgy kell-e értelmezni, hogy amikor eleget tesz egy linkek közül törlésre irányuló kérelemnek, a keresőmotor üzemeltetője köteles a „földrajzi blokkolás” elnevezésű technológia segítségével megakadályozni, hogy a „törléshez való jog” jogosultjának lakóhelye szerinti államban találhatónak minősített IP címről hozzáférjenek a jogosult neve alapján végzett keresés eredményeként előálló találatok között megjelenő vitatott linkekhez, vagy pedig általánosabban úgy, hogy ezt az 1995. október 24-i irányelv hatálya alá tartozó valamelyik tagállamban találhatónak minősített IP cím vonatkozásában kell biztosítani, függetlenül a keresést végző internetfelhasználó által igénybe vett domainnévtől?

---

(1)  A személyes adatok feldolgozása [helyesen: kezelése] vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1995. L 281., 31. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 15. kötet, 355. o.)

(2)  2014. május 13-i Google Spain és Google ítélet, C-131/12, EU:C:2014:317.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/23

---

A Cour d'appel de Liège (Belgium) által 2017. augusztus 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Marin-Simion Sut elleni büntetőeljárás

(C-514/17. sz. ügy)

(2017/C 347/31)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour d’appel de Liège

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

Ministère public

Marin-Simion Sut

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

A 2002/584 kerethatározat (1) 4. cikkének 6. pontját lehet-e úgy értelmezni, hogy az nem alkalmazható olyan cselekményekre, amelyek miatt valamely kibocsátó állam bírósága szabadságvesztés-büntetést szabott ki, amennyiben ugyanezen cselekmények a végrehajtó állam területén csak pénzbüntetéssel sújthatók, ami azt jelenti, hogy a végrehajtó állam belső joga szerint nem lehet végrehajtani a szabadságvesztés-büntetést a végrehajtó államban, még akkor is, ha mindez hátrányos az elítélt személy társadalmi beilleszkedésére, valamint családi, társadalmi vagy gazdasági kapcsolataira, illetve egyéb kötődésére?

---

(1)  Az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (HL 2002. L 190., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 34. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/24

---

2017. szeptember 4-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Olasz Köztársaság

(C-526/17. sz. ügy)

(2017/C 347/32)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Gattinara, P. Ondrůšek, A. Tokár meghatalmazottak)

Alperes: Olasz Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | a Bíróság állapítsa meg, hogy az Olasz Köztársaság – mivel 2046-ig hirdetmény közzététele nélkül hosszabbította meg 2046 december 31-ig az A 12 Civitavecchia-Livorno autópályára vonatkozó, építési beruházásra irányuló koncesszió lejártának határidejét – nem teljesítette a módosított, az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2004 L 134., 114. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet 7. kötet 132. o.) 2. és 58. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

a Bíróság állapítsa meg, hogy az Olasz Köztársaság – mivel 2046-ig hirdetmény közzététele nélkül hosszabbította meg 2046 december 31-ig az A 12 Civitavecchia-Livorno autópályára vonatkozó, építési beruházásra irányuló koncesszió lejártának határidejét – nem teljesítette a módosított, az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2004 L 134., 114. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet 7. kötet 132. o.) 2. és 58. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | az Olasz Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Olasz Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az A 12 Civitavecchia-Livorno autópályára vonatkozó, építési beruházásra irányuló koncesszió 2046. december 31-ig történő meghosszabbítása e koncesszió egyik lényeges határideje módosításának minősül, mivel e koncesszió lényeges módosításáról van szó, a határidő e meghosszabbítása egy új, építési beruházásra irányuló koncesszió megkötésével egyenértékű, és mint ilyen, hirdetmény közzétételének tárgyát kellett volna alkotnia. Mivel, ellenben, semmiféle közzétételre nem került sor, az Olasz Köztársaság nem teljesítette a 2004/18/EK irányelv 2. és 58. cikkéből eredő kötelezettségeit.

---

Törvényszék

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/25

---

A Törvényszék 2017. július 19-i végzése – Yanukovych kontra Tanács

(T-347/14 INTP. sz. ügy) (1)

((„Eljárás - Végzés értelmezése”))

(2017/C 347/33)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Olga Stanislavivna Yanukovych mint Viktor Viktorovych Yanukovych örököse (Kijev, Ukrajna) (képviselő: T. Beazley QC)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: J.-P. Hix és P. Mahnič Bruni meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó: Európai Bizottság (képviselők: kezdetben S. Bartelt és D. Gauci, később E. Paasivirta és J. Norris-Usher meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A 2016. július 12-i Yanukovych kontra Tanács végzés (T-347/14, EU:T:2016:433) értelmezése iránt benyújtott kérelem.

Rendelkező rész

| 1) | A 2016. július 12-i Yanukovych kontra Tanács végzés (T-347/14) rendelkező részének 3. pontját úgy kell értelmezni, hogy a keresetlevélben foglalt megsemmisítés iránti kérelem tekintetében az egyaránt kiterjed a Viktor Viktorovych Yanukovych részéről és az Olga Stanislavivna Yanukovych – mint V. Viktorovych Yanukovych örököse – részéről felmerült költségekre. |
| --- | --- |

1)

A 2016. július 12-i Yanukovych kontra Tanács végzés (T-347/14) rendelkező részének 3. pontját úgy kell értelmezni, hogy a keresetlevélben foglalt megsemmisítés iránti kérelem tekintetében az egyaránt kiterjed a Viktor Viktorovych Yanukovych részéről és az Olga Stanislavivna Yanukovych – mint V. Viktorovych Yanukovych örököse – részéről felmerült költségekre.

| 2) | Egyfelől O. Stanislavivna Yanukovych mint V. Viktorovych Yanukovych örököse, másfelől pedig az Európai Unió Tanácsa maga viseli az értelmezés iránti eljárással kapcsolatban felmerült saját költségeit. |
| --- | --- |

2)

Egyfelől O. Stanislavivna Yanukovych mint V. Viktorovych Yanukovych örököse, másfelől pedig az Európai Unió Tanácsa maga viseli az értelmezés iránti eljárással kapcsolatban felmerült saját költségeit.

| 3) | Az Európai Bizottság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

Az Európai Bizottság maga viseli saját költségeit.

| 4) | A jelen végzés eredeti példányát mellékelni kell az értelmezett végzés eredeti példányához, amelyre a jelen végzésre hivatkozó széljegyzetet kell vezetni. |
| --- | --- |

4)

A jelen végzés eredeti példányát mellékelni kell az értelmezett végzés eredeti példányához, amelyre a jelen végzésre hivatkozó széljegyzetet kell vezetni.

---

(1)  HL C 253., 2014.8.4.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/25

---

2017. július 4-én benyújtott kereset – Arca Capital Bohemia kontra Bizottság

(T-440/17. sz. ügy)

(2017/C 347/34)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Arca Capital Bohemia a.s. (Prága, Cseh Köztársaság) (képviselő: M. Nedelka ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2017. március 15-i COMP/D3/PB/2017/026659 bizottsági határozatot, amely az 1049/2001/EK rendelet alapján megtagadja a COMP/SA.17006 – C 27/04 (ex CZ 49/03) – Agrobanka Praha a.s. és GE Capital Bank a.s. ügyre vonatkozó dokumentumokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2017. március 15-i COMP/D3/PB/2017/026659 bizottsági határozatot, amely az 1049/2001/EK rendelet alapján megtagadja a COMP/SA.17006 – C 27/04 (ex CZ 49/03) – Agrobanka Praha a.s. és GE Capital Bank a.s. ügyre vonatkozó dokumentumokhoz való hozzáférést;

| — | semmisítse meg a 2017. május 4-i C(2017) 3130 final bizottsági határozatot, amely megerősíti a 2017. március 15-i COMP/D3/PB/2017/026659 határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2017. május 4-i C(2017) 3130 final bizottsági határozatot, amely megerősíti a 2017. március 15-i COMP/D3/PB/2017/026659 határozatot;

| — | a Bizottságot kötelezze a saját költségei, valamint a felperes részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a saját költségei, valamint a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első és harmadik francia bekezdésében meghatározott kivételek téves alkalmazása.






  — | A felperes e tekintetben azt állítja, hogy az alperes tévesen alkalmazta a vonatkozó ítélkezési gyakorlatot, amely a felperes álláspontja szerint nem irányadó azokra az ügyekre, amelyekben a közigazgatási iratanyagot már lezárták. Hasonlóképp, az állami támogatásokkal kapcsolatos ügyekben nagyon erős közérdek fűződik ahhoz, hogy az állami szervek ellenőrzése érdekében a lehető legtöbb információt lehessen beszerezni, továbbá a kereskedelmi érdekekre alapított érvek vonatkozásában is eltérő megfontolásoknak kell érvényesülniük azokhoz képest, amelyek az összefonódásokkal vagy kartellekkel kapcsolatos ügyekre vonatkoznak. |
| --- | --- | --- |

1.

Első jogalap: az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első és harmadik francia bekezdésében meghatározott kivételek téves alkalmazása.

—

A felperes e tekintetben azt állítja, hogy az alperes tévesen alkalmazta a vonatkozó ítélkezési gyakorlatot, amely a felperes álláspontja szerint nem irányadó azokra az ügyekre, amelyekben a közigazgatási iratanyagot már lezárták. Hasonlóképp, az állami támogatásokkal kapcsolatos ügyekben nagyon erős közérdek fűződik ahhoz, hogy az állami szervek ellenőrzése érdekében a lehető legtöbb információt lehessen beszerezni, továbbá a kereskedelmi érdekekre alapított érvek vonatkozásában is eltérő megfontolásoknak kell érvényesülniük azokhoz képest, amelyek az összefonódásokkal vagy kartellekkel kapcsolatos ügyekre vonatkoznak.

| 2. | Második jogalap: a hozzáférhetővé tételhez feltétlen érvényesülést kívánó közérdek fűződik.






  — | E tekintetben a felperes a kérdéses bank privatizációjának hátterét képező okokra, valamint a cseh banki ágazat stabilitására vonatkozó érveket ad elő. |
| --- | --- | --- |

2.

Második jogalap: a hozzáférhetővé tételhez feltétlen érvényesülést kívánó közérdek fűződik.

—

E tekintetben a felperes a kérdéses bank privatizációjának hátterét képező okokra, valamint a cseh banki ágazat stabilitására vonatkozó érveket ad elő.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/26

---

2017. július 4-én benyújtott kereset – Arca Capital Bohemia kontra Bizottság

(T-441/17. sz. ügy)

(2017/C 347/35)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Arca Capital Bohemia a.s. (Prága, Cseh Köztársaság) (képviselő: M. Nedelka ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2017. március 13-i COMP/F3/NB/tt*D-2017/025322 bizottsági határozatot, amely az 1049/2001/EK rendelet alapján részben megtagadja a COMP/SA. 25076 (2011/NN) – Bérlakások privatizációja – Karbon Invest ügyre vonatkozó dokumentumokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2017. március 13-i COMP/F3/NB/tt*D-2017/025322 bizottsági határozatot, amely az 1049/2001/EK rendelet alapján részben megtagadja a COMP/SA. 25076 (2011/NN) – Bérlakások privatizációja – Karbon Invest ügyre vonatkozó dokumentumokhoz való hozzáférést;

| — | semmisítse meg a 2017. május 4-i C(2017) 3129 final bizottsági határozatot, amely megerősíti a 2017. március 13-i COMP/F3/NB/tt*D-2017/025322 bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2017. május 4-i C(2017) 3129 final bizottsági határozatot, amely megerősíti a 2017. március 13-i COMP/F3/NB/tt*D-2017/025322 bizottsági határozatot;

| — | a Bizottságot kötelezze a saját költségei, valamint a felperes részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a saját költségei, valamint a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első és harmadik francia bekezdésében meghatározott kivételek téves alkalmazása.






  — | A felperes e tekintetben azt állítja, hogy az alperes tévesen alkalmazta a vonatkozó ítélkezési gyakorlatot, amely a felperes álláspontja szerint nem irányadó azokra az ügyekre, amelyekben a közigazgatási iratanyagot már lezárták. Hasonlóképp, az állami támogatásokkal kapcsolatos ügyekben nagyon erős közérdek fűződik ahhoz, hogy az állami szervek ellenőrzése érdekében a lehető legtöbb információt lehessen beszerezni, továbbá a kereskedelmi érdekekre alapított érvek vonatkozásában is eltérő megfontolásoknak kell érvényesülniük azokhoz képest, amelyek az összefonódásokkal vagy kartellekkel kapcsolatos ügyekre vonatkoznak. |
| --- | --- | --- |

1.

Első jogalap: az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első és harmadik francia bekezdésében meghatározott kivételek téves alkalmazása.

—

A felperes e tekintetben azt állítja, hogy az alperes tévesen alkalmazta a vonatkozó ítélkezési gyakorlatot, amely a felperes álláspontja szerint nem irányadó azokra az ügyekre, amelyekben a közigazgatási iratanyagot már lezárták. Hasonlóképp, az állami támogatásokkal kapcsolatos ügyekben nagyon erős közérdek fűződik ahhoz, hogy az állami szervek ellenőrzése érdekében a lehető legtöbb információt lehessen beszerezni, továbbá a kereskedelmi érdekekre alapított érvek vonatkozásában is eltérő megfontolásoknak kell érvényesülniük azokhoz képest, amelyek az összefonódásokkal vagy kartellekkel kapcsolatos ügyekre vonatkoznak.

| 2. | Második jogalap: a hozzáférhetővé tételhez feltétlen érvényesülést kívánó közérdek fűződik.






  — | A felperes e tekintetben olyan érveket ad elő, amelyek szerint a kérdéses privatizáció rendkívül kedvezőtlen társadalmi hatásokkal jár, és utal arra a széles körben elterjedt gyanúra, hogy az eljárás során szabálytalanságok történtek az állami szervek részéről. |
| --- | --- | --- |

2.

Második jogalap: a hozzáférhetővé tételhez feltétlen érvényesülést kívánó közérdek fűződik.

—

A felperes e tekintetben olyan érveket ad elő, amelyek szerint a kérdéses privatizáció rendkívül kedvezőtlen társadalmi hatásokkal jár, és utal arra a széles körben elterjedt gyanúra, hogy az eljárás során szabálytalanságok történtek az állami szervek részéről.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/27

---

2017. július 18-án benyújtott kereset – Bowles kontra EKB

(T-447/17. sz. ügy)

(2017/C 347/36)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Carlos Bowles (Frankfurt am Main) (képviselő: L. Levi ügyvéd)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | következésképpen






  — | semmisítse meg a 2017. január 31-én elfogadott és a személyi állománnyal 2017. február 1-jén közölt, [X]-et elnöki tanácsadónak és az Igazgatóság tanácsadó testülete koordinátorának kinevező határozatot, semmisítse meg a felperes ezen álláshelyre történő kinevezését mellőző határozatot és azt a határozatot, amely nem engedte, hogy a felperes erre az álláshelyre pályázzon; |
| --- | --- | --- |

—

következésképpen

—

semmisítse meg a 2017. január 31-én elfogadott és a személyi állománnyal 2017. február 1-jén közölt, [X]-et elnöki tanácsadónak és az Igazgatóság tanácsadó testülete koordinátorának kinevező határozatot, semmisítse meg a felperes ezen álláshelyre történő kinevezését mellőző határozatot és azt a határozatot, amely nem engedte, hogy a felperes erre az álláshelyre pályázzon;

| — | semmisítse meg a különleges jogorvoslati kérelmet elutasító, 2017. május 23-án érkezett 2017. május 16-i határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a különleges jogorvoslati kérelmet elutasító, 2017. május 23-án érkezett 2017. május 16-i határozatot;

| — | rendelje el a felperes abból eredő vagyoni kárának megtérítését, hogy a elvesztette annak esélyét, hogy kinevezzék az elnöki tanácsadói álláshelyre és az Igazgatóság tanácsadó testületének koordinátori álláshelyére; |
| --- | --- |

—

rendelje el a felperes abból eredő vagyoni kárának megtérítését, hogy a elvesztette annak esélyét, hogy kinevezzék az elnöki tanácsadói álláshelyre és az Igazgatóság tanácsadó testületének koordinátori álláshelyére;

| — | rendelje el a felperes méltányosságból 1 euró szimbolikus összegben meghatározott nem vagyoni kárának megtérítését; |
| --- | --- |

—

rendelje el a felperes méltányosságból 1 euró szimbolikus összegben meghatározott nem vagyoni kárának megtérítését;

| — | az alperest kötelezze az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a nyilvánosság, az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének, valamint a belső szabályzat 20.2 cikkének, az alkalmazási feltételek 8 (a). cikkének, a személyzeti állományra alkalmazandó szabályok 1a.1.1. cikkének, az EUSZ 2. és az EUSZ 3. cikk, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 20. és 41. cikkének megsértésén alapul. E tekintetben a felperes úgy véli, hogy nem lett volna lehetősége arra, hogy az elnöki tanácsadói álláshelyre és az Igazgatóság tanácsadó testületének koordinátori álláshelyére pályázzon, miközben [X] számára ezt felajánlották. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap a nyilvánosság, az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének, valamint a belső szabályzat 20.2 cikkének, az alkalmazási feltételek 8 (a). cikkének, a személyzeti állományra alkalmazandó szabályok 1a.1.1. cikkének, az EUSZ 2. és az EUSZ 3. cikk, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 20. és 41. cikkének megsértésén alapul. E tekintetben a felperes úgy véli, hogy nem lett volna lehetősége arra, hogy az elnöki tanácsadói álláshelyre és az Igazgatóság tanácsadó testületének koordinátori álláshelyére pályázzon, miközben [X] számára ezt felajánlották.

| 2. | A második jogalap a személyzeti állományra alkalmazandó szabályok 1a.7. cikkének megsértésén alapul, mivel az ilyen jogalap a pályázónak csak valamely igazgatósági tag tanácsadói álláshelyére, nem pedig az elnöki tanácsadói álláshelyre és az Igazgatóság tanácsadó testületének koordinátori álláshelyére való kinevezését teszi lehetővé, amely a tanácsadóénál magasabb szintnek megfelelő felelősséget is megkövetel. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a személyzeti állományra alkalmazandó szabályok 1a.7. cikkének megsértésén alapul, mivel az ilyen jogalap a pályázónak csak valamely igazgatósági tag tanácsadói álláshelyére, nem pedig az elnöki tanácsadói álláshelyre és az Igazgatóság tanácsadó testületének koordinátori álláshelyére való kinevezését teszi lehetővé, amely a tanácsadóénál magasabb szintnek megfelelő felelősséget is megkövetel.

| 3. | A harmadik jogalap a személyzeti bizottsággal az új álláshely létrehozásával és a koordinátori állás szintjének módosításával kapcsolatban történő konzultáció hiányán alapul, amely a felperes szerint megsérti az alkalmazási feltételek 48. és 49. cikkét, valamint az egyetértési megállapodást. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a személyzeti bizottsággal az új álláshely létrehozásával és a koordinátori állás szintjének módosításával kapcsolatban történő konzultáció hiányán alapul, amely a felperes szerint megsérti az alkalmazási feltételek 48. és 49. cikkét, valamint az egyetértési megállapodást.

| 4. | A negyedik jogalap a megfelelő ügyintézés elvének az elnöki tanácsadói állásra és az Igazgatóság tanácsadó testületének koordinátori állására vonatkozó munkaköri leírás hiánya miatti megsértésén alapul. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a megfelelő ügyintézés elvének az elnöki tanácsadói állásra és az Igazgatóság tanácsadó testületének koordinátori állására vonatkozó munkaköri leírás hiánya miatti megsértésén alapul.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/28

---

2017. július 20-án benyújtott kereset – TL kontra EAB

(T-452/17. sz. ügy)

(2017/C 347/37)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: TL (képviselők: T. Léonard és M. Cock ügyvédek)

Alperes: Európai Adatvédelmi Biztos

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy az Európai Adatvédelmi Biztos (EAB) által hozott, a [bizalmas]
   (1) ítéletnek, valamint személyes adatokat tartalmazó honlapoknak az anonimizálása iránti kérelmet elutasító 2017. május 16-i határozat, mivel a panaszt azzal az indokkal utasította el, hogy az egy felülvizsgálati kérelem, és mivel nem válaszolt a felperes érveire, sérti:






  — | a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása [helyesen: kezelése] tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 8., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 26. kötet, 102. o.) 46. cikkének a) pontját, valamint az eljárási szabályzat elfogadásáról szóló, 2012. december 17-i 2013/504/EU európai adatvédelmi biztosi határozat (HL 2013. L 273., 41 o.) 33. cikkét és 34. cikkének (1) bekezdését, amely rendelkezéseket az említett 46. cikk a) pontjának végrehajtása érdekében fogadták el, amely utóbbi rendelkezés felhatalmazza az EAB-t arra, hogy kivizsgálja a panaszokat, és értesítse az érintettet a vizsgálat eredményéről; |
| --- | --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy az Európai Adatvédelmi Biztos (EAB) által hozott, a [bizalmas]
   (1) ítéletnek, valamint személyes adatokat tartalmazó honlapoknak az anonimizálása iránti kérelmet elutasító 2017. május 16-i határozat, mivel a panaszt azzal az indokkal utasította el, hogy az egy felülvizsgálati kérelem, és mivel nem válaszolt a felperes érveire, sérti:

—

a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása [helyesen: kezelése] tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 8., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 26. kötet, 102. o.) 46. cikkének a) pontját, valamint az eljárási szabályzat elfogadásáról szóló, 2012. december 17-i 2013/504/EU európai adatvédelmi biztosi határozat (HL 2013. L 273., 41 o.) 33. cikkét és 34. cikkének (1) bekezdését, amely rendelkezéseket az említett 46. cikk a) pontjának végrehajtása érdekében fogadták el, amely utóbbi rendelkezés felhatalmazza az EAB-t arra, hogy kivizsgálja a panaszokat, és értesítse az érintettet a vizsgálat eredményéről;

| — | az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkét, amely az Unió intézményeivel és szerveivel szemben általános indokolási kötelezettséget ír elő; |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkét, amely az Unió intézményeivel és szerveivel szemben általános indokolási kötelezettséget ír elő;

| — | állapítsa meg, hogy a megtámadott határozat, mivel megállapította, hogy az EAB nem rendelkezik hatáskörrel a felperes panaszának kivizsgálására, sérti az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett 45/2001/EK rendelet 46. cikkének c) pontját; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a megtámadott határozat, mivel megállapította, hogy az EAB nem rendelkezik hatáskörrel a felperes panaszának kivizsgálására, sérti az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett 45/2001/EK rendelet 46. cikkének c) pontját;

következésképpen:

| — | állapítsa meg a megtámadott határozat semmisségét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a megtámadott határozat semmisségét;

| — | az EAB-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EAB-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy az EAB nem válaszolt a felperes által hozzá benyújtott panaszra. A megtámadott határozat, mivel a panaszt azzal az indokkal utasította el, hogy az egy felülvizsgálati kérelem, és mivel nem válaszolt a felperes által az anonimizálás iránti kérelmének alátámasztására felhozott érvekre, sérti a 45/2001/EK rendelet 46. cikkének a) pontját, amely felhatalmazza az EAB-t arra, hogy kivizsgálja a panaszokat, és értesítse az érintettet a vizsgálat eredményéről, továbbá sérti az eljárási szabályzat elfogadásáról szóló, 2012. december 17-i 2013/504/EU európai adatvédelmi biztosi határozat 33. cikkét és 34. cikkének (1) bekezdését, amely rendelkezéseket a fent említett 46. cikk a) pontjának végrehajtása érdekében fogadták el, és amely rendelkezések értelmében az EAB kezeli a panaszokat, és tájékoztatja a panaszost a panasz kimeneteléről és a meghozott intézkedésről. A felperes szerint az EAB nem kezelte a panaszt, mivel azt tévesen felülvizsgálati kérelemnek minősítette. Ezenkívül a megtámadott határozat sérti az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkét, amely az Unió intézményeivel és szerveivel szemben általános indokolási kötelezettséget ír elő. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy az EAB nem válaszolt a felperes által hozzá benyújtott panaszra. A megtámadott határozat, mivel a panaszt azzal az indokkal utasította el, hogy az egy felülvizsgálati kérelem, és mivel nem válaszolt a felperes által az anonimizálás iránti kérelmének alátámasztására felhozott érvekre, sérti a 45/2001/EK rendelet 46. cikkének a) pontját, amely felhatalmazza az EAB-t arra, hogy kivizsgálja a panaszokat, és értesítse az érintettet a vizsgálat eredményéről, továbbá sérti az eljárási szabályzat elfogadásáról szóló, 2012. december 17-i 2013/504/EU európai adatvédelmi biztosi határozat 33. cikkét és 34. cikkének (1) bekezdését, amely rendelkezéseket a fent említett 46. cikk a) pontjának végrehajtása érdekében fogadták el, és amely rendelkezések értelmében az EAB kezeli a panaszokat, és tájékoztatja a panaszost a panasz kimeneteléről és a meghozott intézkedésről. A felperes szerint az EAB nem kezelte a panaszt, mivel azt tévesen felülvizsgálati kérelemnek minősítette. Ezenkívül a megtámadott határozat sérti az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkét, amely az Unió intézményeivel és szerveivel szemben általános indokolási kötelezettséget ír elő.

| 2. | A második jogalap az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett 45/2001/EK rendelet 46. cikke c) pontjának megsértésén alapul, mivel az EAB tévesen állapította meg, hogy a felperes panaszának kivizsgálására nem rendelkezik hatáskörrel. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett 45/2001/EK rendelet 46. cikke c) pontjának megsértésén alapul, mivel az EAB tévesen állapította meg, hogy a felperes panaszának kivizsgálására nem rendelkezik hatáskörrel.

---

(1)  Kitakart bizalmas adatok.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/29

---

2017. július 20-án benyújtott kereset – TV kontra Tanács

(T-453/17. sz. ügy)

(2017/C 347/38)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: TV (képviselők: L. Levi és A. Blot ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak;

és következésképpen:

| — | semmisítse meg a felperest a próbaidejének lejártakor, 2016. szeptember 1-jei hatállyal elbocsátó, 2016. augusztus 19-i határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperest a próbaidejének lejártakor, 2016. szeptember 1-jei hatállyal elbocsátó, 2016. augusztus 19-i határozatot;

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóságnak a felperes 2016. november 4-i panaszát elutasító, 2017. április 11-i határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóságnak a felperes 2016. november 4-i panaszát elutasító, 2017. április 11-i határozatát;

| — | kötelezze az alperest 20 000 euró összegű nem vagyoni kártérítés felperes számára való megfizetésére; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest 20 000 euró összegű nem vagyoni kártérítés felperes számára való megfizetésére;

| — | az alperest kötelezze az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

1.

Az első, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap.

| 2. | A második, a megtámadott határozat jogellenességére alapított jogalap, amennyiben az megerősíti az értékelésekért felelős bizottság véleményének következtetését, amely véleményben a bizottság a saját értékelésével helyettesítette az értékelők értékelését. |
| --- | --- |

2.

A második, a megtámadott határozat jogellenességére alapított jogalap, amennyiben az megerősíti az értékelésekért felelős bizottság véleményének következtetését, amely véleményben a bizottság a saját értékelésével helyettesítette az értékelők értékelését.

| 3. | A harmadik, a próbaidőt lezáró jelentést alátámasztó indokolást érintő nyilvánvaló ténybeli hibákra és nyilvánvaló téves jogalkalmazásra alapított jogalap. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a próbaidőt lezáró jelentést alátámasztó indokolást érintő nyilvánvaló ténybeli hibákra és nyilvánvaló téves jogalkalmazásra alapított jogalap.

| 4. | A negyedik, a próbaidő alatt biztosítandó megfelelő feltételek hiányára alapított jogalap. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a próbaidő alatt biztosítandó megfelelő feltételek hiányára alapított jogalap.

| 5. | Az ötödik, a gondoskodási kötelezettség és a megfelelő ügyintézés elvének megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, a gondoskodási kötelezettség és a megfelelő ügyintézés elvének megsértésére alapított jogalap.

A felperes emellett úgy véli, hogy a megsemmisítési jogalapok keretében felhozott jogsértések az alperes által vétett hibáknak tudhatók be. Ezért a felperes a vitatott határozatok által állítólagosan okozott nem vagyoni kár megtérítését is kéri.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/30

---

2017. július 21-én benyújtott kereset – Shindler és társai kontra Tanács

(T-458/17. sz. ügy)

(2017/C 347/39)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Harry Shindler (Porto d’Ascoli, Olaszország) és 12 másik felperes (képviselő: J. Fouchet ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Unió Tanácsa által hozott, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, 2017. május 22-i (EU, Euratom) XT 21016/17 határozatot és ezen XT 21016/17 határozat ADD 1 REV 2 mellékletét; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Unió Tanácsa által hozott, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, 2017. május 22-i (EU, Euratom) XT 21016/17 határozatot és ezen XT 21016/17 határozat ADD 1 REV 2 mellékletét;

| — | következésképpen:






  — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás teljes költségeinek viselésére, ideértve az 5 000 eurót kitevő ügyvédi költségeket is; |
| --- | --- | --- |

—

következésképpen:

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás teljes költségeinek viselésére, ideértve az 5 000 eurót kitevő ügyvédi költségeket is;

| — | minden jogot fenntartva, és különösen annak fenntartásával, hogy az SCP CORNILLE-POUYANNE, Avocats au Barreau de Bordeaux (a bordói ügyvédi kamara tagjai) az Európai Unió Törvényszéke által kitűzött tárgyaláson minden releváns kérdésben észrevételeket tehet. |
| --- | --- |

—

minden jogot fenntartva, és különösen annak fenntartásával, hogy az SCP CORNILLE-POUYANNE, Avocats au Barreau de Bordeaux (a bordói ügyvédi kamara tagjai) az Európai Unió Törvényszéke által kitűzött tárgyaláson minden releváns kérdésben észrevételeket tehet.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek két jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap az Európai Unió Tanácsa által hozott, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, 2017. május 22-i (EU, Euratom) XT 21016/17 határozatnak és ezen XT 21016/17 határozat ADD 1 REV 2 mellékletének (a továbbiakban: megtámadott határozat) a külső jogellenességén alapul. E jogalap két részből áll:






  — | Az első rész az Euratom-Szerződés megsértésén alapul, mivel a megtámadott határozat és melléklete anélkül irányozza elő az Egyesült Királyságnak az Európai Atomenergia-közösségből való automatikus kilépését az Unióból való kilépéssel együtt, hogy az külön kilépési és tárgyalásos eljárás tárgyát képezné. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap az Európai Unió Tanácsa által hozott, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával a tagállam Európai Unióból való kilépésének szabályait meghatározó megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, 2017. május 22-i (EU, Euratom) XT 21016/17 határozatnak és ezen XT 21016/17 határozat ADD 1 REV 2 mellékletének (a továbbiakban: megtámadott határozat) a külső jogellenességén alapul. E jogalap két részből áll:

—

Az első rész az Euratom-Szerződés megsértésén alapul, mivel a megtámadott határozat és melléklete anélkül irányozza elő az Egyesült Királyságnak az Európai Atomenergia-közösségből való automatikus kilépését az Unióból való kilépéssel együtt, hogy az külön kilépési és tárgyalásos eljárás tárgyát képezné.

| — | A második rész az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztás megsértésén alapul, mivel a megtámadott határozat és melléklete rendkívüli horizontális hatáskört ruház az Unióra annak érdekében, hogy levezesse az Egyesült Királyság kilépéséről szóló megállapodásról folytatandó tárgyalásokat, és kizárja annak lehetőségét, hogy e megállapodás vegyes legyen, ily módon a végleges megállapodásban részes tagállamoknak semmilyen ratifikációt nem kell lefolytatniuk. |
| --- | --- |

—

A második rész az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztás megsértésén alapul, mivel a megtámadott határozat és melléklete rendkívüli horizontális hatáskört ruház az Unióra annak érdekében, hogy levezesse az Egyesült Királyság kilépéséről szóló megállapodásról folytatandó tárgyalásokat, és kizárja annak lehetőségét, hogy e megállapodás vegyes legyen, ily módon a végleges megállapodásban részes tagállamoknak semmilyen ratifikációt nem kell lefolytatniuk.

| 2. | A második jogalap a megtámadott határozat belső jogellenességén alapul, és három részből áll:






  — | Az első rész az egyenlő bánásmód elvének megsértésén alapul, mivel az alperes a megtámadott határozatnak és mellékletének elfogadásával anélkül határozott a kilépési eljárás megindításáról, hogy a külföldön élő európai polgárok kifejthették volna véleményüket európai polgárságuk esetleges elvesztését illetően. Így sérült a meghallgatáshoz való joguk, és az ahhoz való joguk, hogy kifejthessék véleményüket egy európai szintű választáson leadott szavazattal. A megtámadott határozat ennélfogva megerősíti az olyan másodosztályú polgárok kategóriájának fennállását, akiket megfosztottak szavazati joguktól azért, mert éltek a szabad mozgáshoz való jogukkal, és következésképpen nem tartotta tiszteletben a polgárok közötti egyenlő bánásmód elvét. A felperesek úgy vélik, hogy az európai polgárok között lakóhelyük alapján hátrányos megkülönböztetésre került sor. |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap a megtámadott határozat belső jogellenességén alapul, és három részből áll:

—

Az első rész az egyenlő bánásmód elvének megsértésén alapul, mivel az alperes a megtámadott határozatnak és mellékletének elfogadásával anélkül határozott a kilépési eljárás megindításáról, hogy a külföldön élő európai polgárok kifejthették volna véleményüket európai polgárságuk esetleges elvesztését illetően. Így sérült a meghallgatáshoz való joguk, és az ahhoz való joguk, hogy kifejthessék véleményüket egy európai szintű választáson leadott szavazattal. A megtámadott határozat ennélfogva megerősíti az olyan másodosztályú polgárok kategóriájának fennállását, akiket megfosztottak szavazati joguktól azért, mert éltek a szabad mozgáshoz való jogukkal, és következésképpen nem tartotta tiszteletben a polgárok közötti egyenlő bánásmód elvét. A felperesek úgy vélik, hogy az európai polgárok között lakóhelyük alapján hátrányos megkülönböztetésre került sor.

| — | A második rész az EUMSZ 203. cikk megsértésén alapul, mivel a megtámadott határozat előirányozza brit tengerentúli országok és területek (TOT) kilépését anélkül, hogy a TOT lakói szavazhattak volna az európai szerződésben szabályozott társulási rendszerből való kilépésről, és anélkül, hogy lefolytatták volna az EUMSZ 203. cikkben foglalt, rájuk vonatkozó különös eljárást, ily módon a megtámadott határozat sérti az EUMSZ 199. cikkben foglalt letelepedési szabadságot. |
| --- | --- |

—

A második rész az EUMSZ 203. cikk megsértésén alapul, mivel a megtámadott határozat előirányozza brit tengerentúli országok és területek (TOT) kilépését anélkül, hogy a TOT lakói szavazhattak volna az európai szerződésben szabályozott társulási rendszerből való kilépésről, és anélkül, hogy lefolytatták volna az EUMSZ 203. cikkben foglalt, rájuk vonatkozó különös eljárást, ily módon a megtámadott határozat sérti az EUMSZ 199. cikkben foglalt letelepedési szabadságot.

| — | A harmadik rész a jogbiztonság elvének és a bizalomvédelem elvének megsértésén alapul, mivel a felperesek úgy vélik, hogy a kilépési megállapodásról való, bizonytalan kimenetelű tárgyalások megkezdése jelentős hatással van a felpereseket az európai polgárság alapján megillető jogokra vonatkozó szabályokra, noha a felperesek a szabad mozgáshoz való jogukkal élve alakították ki egy másik tagállamban a magán- és családi életüket. A megtámadott határozat és melléklete tehát nem tartja tiszteletben a jogszabályok előreláthatóságának követelményeit, amelyeket a jogbiztonság elve és a bizalomvédelem elve megkövetel, továbbá sérti a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához fűződő jogot is. |
| --- | --- |

—

A harmadik rész a jogbiztonság elvének és a bizalomvédelem elvének megsértésén alapul, mivel a felperesek úgy vélik, hogy a kilépési megállapodásról való, bizonytalan kimenetelű tárgyalások megkezdése jelentős hatással van a felpereseket az európai polgárság alapján megillető jogokra vonatkozó szabályokra, noha a felperesek a szabad mozgáshoz való jogukkal élve alakították ki egy másik tagállamban a magán- és családi életüket. A megtámadott határozat és melléklete tehát nem tartja tiszteletben a jogszabályok előreláthatóságának követelményeit, amelyeket a jogbiztonság elve és a bizalomvédelem elve megkövetel, továbbá sérti a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához fűződő jogot is.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/31

---

2017. július 25-én benyújtott kereset – TN kontra ENISA

(T-461/17. sz. ügy)

(2017/C 347/40)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: TN (képviselők: L. Levi és A. Blot ügyvédek)

Alperes: Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az ENISA 2016. november 25-i azon határozatát, amely visszavonja azt az állásajánlatot, amelynek megfelelően a felperest kell kinevezni a vállalati szolgáltatásokkal és az érdekeltekkel fenntartott kapcsolatokkal foglalkozó egység egységvezetőjének; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az ENISA 2016. november 25-i azon határozatát, amely visszavonja azt az állásajánlatot, amelynek megfelelően a felperest kell kinevezni a vállalati szolgáltatásokkal és az érdekeltekkel fenntartott kapcsolatokkal foglalkozó egység egységvezetőjének;

| — | semmisítse meg az ENISA 2017. április 20-i, a felperes panaszát elutasító határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az ENISA 2017. április 20-i, a felperes panaszát elutasító határozatát;

| — | ítéljen meg a felperes számára vagyoni és nem vagyoni kártérítést; |
| --- | --- |

—

ítéljen meg a felperes számára vagyoni és nem vagyoni kártérítést;

| — | az ENISA-t kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az ENISA-t kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy az alperes megsértette a felperessel szembeni szerződéses kötelezettségeit






  — | A felperes állítása szerint az ajánlatot nem lehet visszavonni, mivel már sor került szerződéskötésre, valamint vitatja az alperes ezzel ellentétes érveit. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy az alperes megsértette a felperessel szembeni szerződéses kötelezettségeit

—

A felperes állítása szerint az ajánlatot nem lehet visszavonni, mivel már sor került szerződéskötésre, valamint vitatja az alperes ezzel ellentétes érveit.

| 2. | A második, a felperes személyes adatainak nem megfelelő kezelésére, valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikkének, a gondossági kötelezettségnek és a megfelelő ügyintézéshez való jognak a megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

2.

A második, a felperes személyes adatainak nem megfelelő kezelésére, valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikkének, a gondossági kötelezettségnek és a megfelelő ügyintézéshez való jognak a megsértésére alapított jogalap.

| 3. | A harmadik, a meghallgatáshoz való jog megsértésére alapított jogalap






  — | A felperest nem hallgatták meg az állásajánlat visszavonásáról szóló vitatott határozat meghozatala előtt. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, a meghallgatáshoz való jog megsértésére alapított jogalap

—

A felperest nem hallgatták meg az állásajánlat visszavonásáról szóló vitatott határozat meghozatala előtt.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/32

---

2017. július 25-én benyújtott kereset – TO kontra EEA

(T-462/17. sz. ügy)

(2017/C 347/41)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: TO (képviselő: N. Lhoëst ügyvéd)

Alperes: Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) 2016. szeptember 22-i, a felperes szerződéses alkalmazotti munkaviszonyát megszüntető határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) 2016. szeptember 22-i, a felperes szerződéses alkalmazotti munkaviszonyát megszüntető határozatát;

| — | semmisítse meg az EEA 2017. április 20-i, a felperes által 2016. december 21-én benyújtott panaszt elutasító határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EEA 2017. április 20-i, a felperes által 2016. december 21-én benyújtott panaszt elutasító határozatát;

| — | kötelezze az EEA-t, hogy a felperes részére fizessen meg 4 év elmaradt illetmény alapján számított kártérítést, melynek összegéből levonandó a felperes által ezen időszak során igénybe vett munkanélküliségi ellátás; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EEA-t, hogy a felperes részére fizessen meg 4 év elmaradt illetmény alapján számított kártérítést, melynek összegéből levonandó a felperes által ezen időszak során igénybe vett munkanélküliségi ellátás;

| — | kötelezze az EEA-t, hogy a felperes részére a koppenhágai bérleti szerződésének idő előtti felmondásával kapcsolatos költségek miatti kártalanítás jogcímén fizessen meg 3 500 eurót, amely összeg adott esetben emelkedhet; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EEA-t, hogy a felperes részére a koppenhágai bérleti szerződésének idő előtti felmondásával kapcsolatos költségek miatti kártalanítás jogcímén fizessen meg 3 500 eurót, amely összeg adott esetben emelkedhet;

| — | semmisítse meg a felperes 2016 szeptember havi illetményelszámolását, különösen annyiban, amennyiben az nem tartalmazza a 2016. szeptember 22-i illetményt; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperes 2016 szeptember havi illetményelszámolását, különösen annyiban, amennyiben az nem tartalmazza a 2016. szeptember 22-i illetményt;

| — | kötelezze az EEA-t, hogy 50 000 euró összegű kártérítést fizessen meg a felperes részére a 2016. szeptember 22-i elbocsátó határozatból eredő nem vagyoni kár megtérítéseként; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EEA-t, hogy 50 000 euró összegű kártérítést fizessen meg a felperes részére a 2016. szeptember 22-i elbocsátó határozatból eredő nem vagyoni kár megtérítéseként;

| — | kötelezze az EEA-t, hogy 5 000 euró összegű kártérítést fizessen meg a felperes részére az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 26. cikkének az EEA általi megsértéséből eredő nem vagyoni kár megtérítéseként; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EEA-t, hogy 5 000 euró összegű kártérítést fizessen meg a felperes részére az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 26. cikkének az EEA általi megsértéséből eredő nem vagyoni kár megtérítéseként;

| — | kötelezze az EEA-t, hogy 10 000 euró összegű kártérítést fizessen meg a felperes részére az EEA által vele szemben a munkaképtelensége során gyakorolt pszichológiai nyomás miatti nem vagyoni kár megtérítéseként; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EEA-t, hogy 10 000 euró összegű kártérítést fizessen meg a felperes részére az EEA által vele szemben a munkaképtelensége során gyakorolt pszichológiai nyomás miatti nem vagyoni kár megtérítéseként;

| — | teljesen mellékesen kötelezze az EEA-t, hogy fizessen meg a felperes részére egy havi felmondási időre járó díjazást és fizessen a felperes alapilletménye egy harmadának megfelelő, az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 84. cikke szerinti rendelkezéseknek megfelelően eltöltött próbaidő hónapjai után számított kártérítést; |
| --- | --- |

—

teljesen mellékesen kötelezze az EEA-t, hogy fizessen meg a felperes részére egy havi felmondási időre járó díjazást és fizessen a felperes alapilletménye egy harmadának megfelelő, az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 84. cikke szerinti rendelkezéseknek megfelelően eltöltött próbaidő hónapjai után számított kártérítést;

| — | az EEA-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EEA-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes nyolc jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 48. cikke b) pontjának alkalmazhatatlanságán alapul. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 48. cikke b) pontjának alkalmazhatatlanságán alapul.

| 2. | A második jogalap az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 48. cikke b) pontjának és 16. cikke (2) bekezdésének megsértésén alapul. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 48. cikke b) pontjának és 16. cikke (2) bekezdésének megsértésén alapul.

| 3. | A harmadik jogalap az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 48. cikke b) pontját illető hátrányos megkülönböztetés miatti jogellenességi kifogáson alapul. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 48. cikke b) pontját illető hátrányos megkülönböztetés miatti jogellenességi kifogáson alapul.

| 4. | A negyedik jogalap a személyzeti szabályzat 26. cikkének megsértésén és a védelemhez való jog megsértésén alapul. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a személyzeti szabályzat 26. cikkének megsértésén és a védelemhez való jog megsértésén alapul.

| 5. | Az ötödik jogalap a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2000. L 8., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 26. kötet, 103. o.) megsértésén és az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének megsértésén alapul. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2000. L 8., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 26. kötet, 103. o.) megsértésén és az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének megsértésén alapul.

| 6. | A hatodik jogalap az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 84. cikkének és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének megsértésén, valamint a gondoskodási kötelezettség megsértésén alapul. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 84. cikkének és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének megsértésén, valamint a gondoskodási kötelezettség megsértésén alapul.

| 7. | A hetedik jogalap a nyilvánvaló értékelési hibán alapul. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap a nyilvánvaló értékelési hibán alapul.

| 8. | A nyolcadik jogalap a hatáskörrel való visszaélésen alapul. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap a hatáskörrel való visszaélésen alapul.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/33

---

2017. július 26-án benyújtott kereset – Barata kontra Parlament

(T-467/17. sz. ügy)

(2017/C 347/42)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Carlos Manuel Henriques Barata (Lisszabon, Portugália) (képviselők: G. Pandey, D. Rovetta és V. Villante ügyvédek)

Alperes: Európai Parlament

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | annak megállapítását követően – amennyiben célszerű –, hogy az EUMSZ 277. cikk alapján az EP/CAST/S/16/2016. sz. pályázati felhívás (1) jogellenes és nem alkalmazandó a felperesre, semmisítse meg a következő határozatokat és jogi aktusokat:






  — | a humánerőforrás-fejlesztési igazgató azon, 2016. október 26-i határozata, hogy nem veszi fel C. Baratát a 2016/2017-es ún. CAST eljárás keretében sofőrként az I. besorolási osztályba felvehető szerződéses alkalmazottak jelöltjei listájának tervezetére; |
| --- | --- | --- |

—

annak megállapítását követően – amennyiben célszerű –, hogy az EUMSZ 277. cikk alapján az EP/CAST/S/16/2016. sz. pályázati felhívás (1) jogellenes és nem alkalmazandó a felperesre, semmisítse meg a következő határozatokat és jogi aktusokat:

—

a humánerőforrás-fejlesztési igazgató azon, 2016. október 26-i határozata, hogy nem veszi fel C. Baratát a 2016/2017-es ún. CAST eljárás keretében sofőrként az I. besorolási osztályba felvehető szerződéses alkalmazottak jelöltjei listájának tervezetére;

| — | a Parlament INLO főigazgatóságának 2016. november 28-án elektronikus levélben közölt azon határozata, hogy megerősíti azt a fenti határozatot, amely szerint nem veszi fel C. Baratát a 2016/2017-es ún. CAST eljárás keretében sofőrként az I. besorolási osztályba felvehető szerződéses alkalmazottak jelöltjei listájának tervezetére; |
| --- | --- |

—

a Parlament INLO főigazgatóságának 2016. november 28-án elektronikus levélben közölt azon határozata, hogy megerősíti azt a fenti határozatot, amely szerint nem veszi fel C. Baratát a 2016/2017-es ún. CAST eljárás keretében sofőrként az I. besorolási osztályba felvehető szerződéses alkalmazottak jelöltjei listájának tervezetére;

| — | az Európai Parlament főtitkárságának Klaus Welle által aláírt és C. Baratával ajánlott levélben közölt 2017. április 25-i azon határozata, amely elutasította a felperes által az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2017. január 9-én benyújtott panaszt; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament főtitkárságának Klaus Welle által aláírt és C. Baratával ajánlott levélben közölt 2017. április 25-i azon határozata, amely elutasította a felperes által az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2017. január 9-én benyújtott panaszt;

| — | az Európai Parlamentet kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Parlamentet kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A kereset alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, és azzal érvel, hogy megsértették az EU személyzeti szabályzatának 25. cikkét és az EUMSZ 296. cikket amiatt, hogy nyilvánvaló hibát követtek el a felperes elméleti ismereteinek értékelése során, továbbá nyilvánvaló hibát követtek el a tények értékelése során, a felperes által a versenyvizsga keretében benyújtott dokumentumnak állítólagosan megfelelő okmány hitelessége hiányának mérlegelésekor. A nyilvánvaló hiba annak következménye volt, hogy a Parlament nem vizsgálta felül a 2016-os CAST kiválasztási eljárás keretében benyújtott pályázatok értékelésével megbízott alvállalkozó által tanúsított kellő gondosságot. Ez – mint olyan – kedvezőtlen hatást gyakorolt a fellebbező számára nyújtandó megfelelő indokolással kapcsolatos kötelezettségekre.

A felperes hivatkozik továbbá a hatékony bírói jogvédelem elvének azáltal történő megsértésére, hogy megtagadták a védelemhez való jogát és a meghallgatáshoz való jogát, ami ily módon az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének megsértését képezte, hivatkozik továbbá az EP/CAST/S/16/2016. sz. pályázati felhívás jogszerűtlenségére és alkalmazhatatlanságára.

A felperes továbbá előadja, hogy a Parlament túllépett hatáskörén, amikor a kiválasztási eljárással az Ecole de Maîtrise Automobile-t (a továbbiakban: alvállalkozó) bízta meg, amelyre nem vonatkoznak az EU személyzeti szabályzata és az uniós intézmények belső magatartási kódexei. A felperes szerint ez a pályázati felhívás megsértését, valamint a személyzeti szabályzat III. mellékletével összefüggésben értelmezett 30. cikkének megsértését képezi, és megerősíti a hatékony és megfelelő ügyintézésre irányuló kötelezettség fent említett megsértését.

A felperes továbbá hivatkozik a versenyvizsgának a Parlament és/vagy az alvállalkozó lefolytatása tekintetében, valamint a második nyelv e pályázati felhívásban részt vevő pályázók általi kiválasztásának korlátozásával kapcsolatban a személyzeti szabályzat 1. cikkének, a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének, valamint az arányosság elvének megsértésére.

Végezetül a felperes előadja, hogy megsértették az esélyegyenlőség elvét, valamint az EUMSZ 296. cikk (2) bekezdését és a személyzeti szabályzat 25. cikkét a tekintetben, hogy az EP és az alvállalkozó nem indokolta határozatait, amit megerősít az utóbbi feletti felügyelet hiánya. A felperes előadja, hogy mindez az EP/CAST/S/16/2016. sz. pályázati felhívás megsértését, az észszerű és hatékony ügyintézés elvének megsértését, a felperes jogos elvárásainak és az egyenlőség elvének megsértését képezi.

---

(1)  Pályázati felhívás – szerződéses alkalmazottak – I. besorolási csoport – Gépjárművezetők (férfi/nő) EP/CAST/S/16/2016 (HL 2016. C 131. A/01)

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/34

---

2017. július 31-én benyújtott kereset – Haswani kontra Tanács

(T-477/17. sz. ügy)

(2017/C 347/43)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: George Haswani (Yabroud, Szíria) (képviselők: G. Karouni ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 tanácsi határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2016. május 27-i (KKBP) 2016/850 tanácsi határozatot;

| — | semmisítse meg a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2016. május 27-i (EU) 2016/840 tanácsi végrehajtási rendeletet; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2016. május 27-i (EU) 2016/840 tanácsi végrehajtási rendeletet;

| — | semmisítse meg a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. május 29-i (KKBP) 2017/907 tanácsi határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. május 29-i (KKBP) 2017/907 tanácsi határozatot;

| — | semmisítse meg a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2017. május 29-i (EU) 2017/907 tanácsi végrehajtási rendeletet; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2017. május 29-i (EU) 2017/907 tanácsi végrehajtási rendeletet;

| — | semmisítse meg a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2017. július 10-i (KKBP) 2017/1245 tanácsi végrehajtási határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2017. július 10-i (KKBP) 2017/1245 tanácsi végrehajtási határozatot;

| — | semmisítse meg a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2017. július 10-i (EU) 2017/1241 tanácsi végrehajtási rendeletet; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2017. július 10-i (EU) 2017/1241 tanácsi végrehajtási rendeletet;

| — | következésképpen,






  — | rendelje el George Haswani nevének a fent hivatkozott jogi aktusokhoz csatolt mellékletekből való törlését; |
| --- | --- | --- |

—

következésképpen,

—

rendelje el George Haswani nevének a fent hivatkozott jogi aktusokhoz csatolt mellékletekből való törlését;

| — | kötelezze a Tanácsot 100 000 euró összeg megfizetésére a felperesnek okozott nem vagyoni kár címén; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Tanácsot 100 000 euró összeg megfizetésére a felperesnek okozott nem vagyoni kár címén;

| — | kötelezze a Tanácsot a saját, valamint a felperes részéről felmerült azon költségek viselésére, amelyek tekintetében fenntartja a jogot arra, hogy azokat az eljárás során igazolja. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Tanácsot a saját, valamint a felperes részéről felmerült azon költségek viselésére, amelyek tekintetében fenntartja a jogot arra, hogy azokat az eljárás során igazolja.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az EUMSZ 296. cikk második bekezdéséből eredő indokolási kötelezettség megsértésén alapul. A felperes azt rója fel az Európai Unió Tanácsának, hogy homályos és általános megállapításokra szorítkozott anélkül, hogy egyedi és konkrét módon említette volna azokat az indokokat, amelyek miatt – diszkrecionális mérlegelési jogkörét gyakorolva – azon az állásponton van, hogy a felperesnek a szóban forgó korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartoznia. Ennélfogva egyetlen konkrét és objektív elemre sem hivatkozott, amely a felperes terhére lenne róható, és amely indokolhatná a szóban forgó intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az EUMSZ 296. cikk második bekezdéséből eredő indokolási kötelezettség megsértésén alapul. A felperes azt rója fel az Európai Unió Tanácsának, hogy homályos és általános megállapításokra szorítkozott anélkül, hogy egyedi és konkrét módon említette volna azokat az indokokat, amelyek miatt – diszkrecionális mérlegelési jogkörét gyakorolva – azon az állásponton van, hogy a felperesnek a szóban forgó korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartoznia. Ennélfogva egyetlen konkrét és objektív elemre sem hivatkozott, amely a felperes terhére lenne róható, és amely indokolhatná a szóban forgó intézkedéseket.

| 2. | A második jogalap az alapvető jogok korlátozásakor szükséges arányosságon alapul. A felperes úgy ítéli, hogy a vitatott intézkedéseknek érvénytelennek kell lenniük, amennyiben azok aránytalanok a megvalósítani kívánt célkitűzéshez képest, és túlzott beavatkozást jelentenek az Európai Unió Alapjogi Chartájának 16. és 17. cikke által biztosított vállalkozás szabadságába, valamint a tulajdonhoz való jogba. Az aránytalanság abból ered, hogy az intézkedések minden befolyásos gazdasági tevékenységet érintenek, más kritérium meghatározása nélkül. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az alapvető jogok korlátozásakor szükséges arányosságon alapul. A felperes úgy ítéli, hogy a vitatott intézkedéseknek érvénytelennek kell lenniük, amennyiben azok aránytalanok a megvalósítani kívánt célkitűzéshez képest, és túlzott beavatkozást jelentenek az Európai Unió Alapjogi Chartájának 16. és 17. cikke által biztosított vállalkozás szabadságába, valamint a tulajdonhoz való jogba. Az aránytalanság abból ered, hogy az intézkedések minden befolyásos gazdasági tevékenységet érintenek, más kritérium meghatározása nélkül.

| 3. | A harmadik jogalap nyilvánvaló mérlegelési hibán és a bizonyítékok hiányán alapul, amennyiben a Tanács a korlátozó intézkedések alátámasztására előadott későbbi indokolásaiban olyan tényezőket vett figyelembe, amelyek nyilvánvalóan nélkülöztek minden ténybeli alapot, minthogy a hivatkozott tények teljesen megalapozatlanok. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap nyilvánvaló mérlegelési hibán és a bizonyítékok hiányán alapul, amennyiben a Tanács a korlátozó intézkedések alátámasztására előadott későbbi indokolásaiban olyan tényezőket vett figyelembe, amelyek nyilvánvalóan nélkülöztek minden ténybeli alapot, minthogy a hivatkozott tények teljesen megalapozatlanok.

| 4. | A negyedik jogalap kártérítési kérelemre vonatkozik, amennyiben egyes, nem bizonyított súlyos cselekményeknek a megállapítása a felperest, valamint családját veszélynek tenné ki, ami mutatja a kártérítési kérelmét igazoló elszenvedett sérelem jelentőségét. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap kártérítési kérelemre vonatkozik, amennyiben egyes, nem bizonyított súlyos cselekményeknek a megállapítása a felperest, valamint családját veszélynek tenné ki, ami mutatja a kártérítési kérelmét igazoló elszenvedett sérelem jelentőségét.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/35

---

2017. augusztus 2-án benyújtott kereset – PO kontra EKSZ

(T-479/17. sz. ügy)

(2017/C 347/44)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: PO (képviselők: N. de Montigny és J.-N. Louis ügyvédek)

Alperes: Európai Külügyi Szolgálat

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg és határozzon úgy, hogy:






  — | megsemmisíti |
| --- | --- | --- |

—

állapítsa meg és határozzon úgy, hogy:

—

megsemmisíti

| — | a 2016. november 10-i számítási lapot, melyet az EKSZ emberi erőforrások egysége továbbított neki, valamint amennyiben ez szükséges, azon 2016. október 24-i elektronikus levelet, melyben ugyanezen szervezeti egység közölte vele, hogy nem jogosult két gyermeke iskoláztatási költségeinek megtérítésére a tisztviselők személyzeti szabályzata X. mellékletének 15. cikkében meghatározott összeghatáron túl, mivel átképzésen vesz részt; |
| --- | --- |

—

a 2016. november 10-i számítási lapot, melyet az EKSZ emberi erőforrások egysége továbbított neki, valamint amennyiben ez szükséges, azon 2016. október 24-i elektronikus levelet, melyben ugyanezen szervezeti egység közölte vele, hogy nem jogosult két gyermeke iskoláztatási költségeinek megtérítésére a tisztviselők személyzeti szabályzata X. mellékletének 15. cikkében meghatározott összeghatáron túl, mivel átképzésen vesz részt;

| — | amennyiben ez szükséges, a 2017. május 16-i panaszát kifejezetten elutasító választ; |
| --- | --- |

—

amennyiben ez szükséges, a 2017. május 16-i panaszát kifejezetten elutasító választ;

| — | az alperest kötelezze az eljárás összes költségének viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás összes költségének viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap jogellenességi kifogásra vonatkozik, mivel a 2016. november 10-i számítási lap (a továbbiakban: megtámadott egyedi határozat), valamint az annak alapját képező 2016. április 15-i feljegyzés és a 2016. szeptember 22-i feljegyzés, továbbá az Iránymutatások sértik az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatát (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) és annak X. mellékletét. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap jogellenességi kifogásra vonatkozik, mivel a 2016. november 10-i számítási lap (a továbbiakban: megtámadott egyedi határozat), valamint az annak alapját képező 2016. április 15-i feljegyzés és a 2016. szeptember 22-i feljegyzés, továbbá az Iránymutatások sértik az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatát (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) és annak X. mellékletét.

| 2. | A második jogalap jogellenességi kifogásra vonatkozik, mivel az említett feljegyzések, melyeken a megtámadott egyedi határozat alapul, sértik az Iránymutatásokat. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap jogellenességi kifogásra vonatkozik, mivel az említett feljegyzések, melyeken a megtámadott egyedi határozat alapul, sértik az Iránymutatásokat.

| 3. | A harmadik jogalap a megtámadott egyedi határozat jogellenességére vonatkozik, az alábbi kifogások miatt:






  — | az előreláthatóság, a jogos bizalom és a jogbiztonság, valamint a megfelelő ügyintézés elvének és a szerzett jogaiknak a megsértése; |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a megtámadott egyedi határozat jogellenességére vonatkozik, az alábbi kifogások miatt:

—

az előreláthatóság, a jogos bizalom és a jogbiztonság, valamint a megfelelő ügyintézés elvének és a szerzett jogaiknak a megsértése;

| — | a családi élethez való jog és az oktatáshoz való jog megsértése; |
| --- | --- |

—

a családi élethez való jog és az oktatáshoz való jog megsértése;

| — | az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának megsértése; |
| --- | --- |

—

az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának megsértése;

| — | az érdekek mérlegelésének hiánya és a hozott intézkedés arányossága elvének megsértése. |
| --- | --- |

—

az érdekek mérlegelésének hiánya és a hozott intézkedés arányossága elvének megsértése.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/36

---

2017. augusztus 7-én benyújtott kereset – SFP Asset Management és társai kontra ESZT

(T-502/17. sz. ügy)

(2017/C 347/45)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperesek: SFP Asset Management S. A. (Genf, Svájc), Twenty First Trade Inc. (Panama, Panama), Merlos Infor S. L. (Badalona, Spanyolország) (képviselő: J. Gálvez Pascual ügyvéd)

Alperes: Egységes Szanálási Testület

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | mondja ki, hogy az ESZT megsértette az európai jogot az ügyvezetői testület 2017. június 7-i ülésén elfogadott, a Banco Popular Español S. A. pénzügyi intézményt érintő felszámolási intézkedés elfogadására vonatkozó SRB/EES/2017/08 határozattal; |
| --- | --- |

—

mondja ki, hogy az ESZT megsértette az európai jogot az ügyvezetői testület 2017. június 7-i ülésén elfogadott, a Banco Popular Español S. A. pénzügyi intézményt érintő felszámolási intézkedés elfogadására vonatkozó SRB/EES/2017/08 határozattal;

| — | következésképpen ex tunc hatállyal semmisítse meg az említett aktust és az ESZT által esetlegesen elfogadott későbbi végrehajtási aktusokat. |
| --- | --- |

—

következésképpen ex tunc hatállyal semmisítse meg az említett aktust és az ESZT által esetlegesen elfogadott későbbi végrehajtási aktusokat.

Jogalapok és fontosabb érvek

A hivatkozott jogalapok és főbb érvek hasonlóak a T-478/17. sz. Mutualidad General de la Abogacía és Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-481/17. sz. Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno és SFL kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-482/17. sz. Comercial Vascongada Recalde kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-483/17. sz. García Suárez és társai kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, T-484/17. sz. Fidesban és társai kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, T-497/17. sz. Sáchez del Valle és Calatrava Real State 2015 kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, valamint a T-498/17. sz. Pablo Álvarez de Linera Granda kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben hivatkozott jogalapokhoz és főbb érvekhez.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/36

---

2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Ruiz Sacristán és Arias Mosquera kontra Bizottság és ESZT

(T-503/17. sz. ügy)

(2017/C 347/46)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperesek: Jaime Ruiz Sacristán (Cuauhtémoc, Mexikó), José María Arias Mosquera (Madrid, Spanyolország) (képviselők: B. Gutiérrez de la Roza Pérez, P. Rubio Escobar, R. Ruiz de la Torre Esporrín és B. Fernández García ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság és Egységes Szanálási Testület

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék semmisítse meg a következő aktusokat:

| — | az Egységes Szanálási Testület által a 2017. június 7-i ügyvezető ülésen hozott, a Banco Popular Español S. A. jogalanyt érintő felszámolási intézkedés elfogadásáról szóló határozatot (SRB/EES/2017/08), |
| --- | --- |

—

az Egységes Szanálási Testület által a 2017. június 7-i ügyvezető ülésen hozott, a Banco Popular Español S. A. jogalanyt érintő felszámolási intézkedés elfogadásáról szóló határozatot (SRB/EES/2017/08),

| — | a Banco Popular Español S. A. szanálási programjának jóváhagyásáról szóló, 2017. június 7-i (EU) 2017/1246 bizottsági határozatot. |
| --- | --- |

—

a Banco Popular Español S. A. szanálási programjának jóváhagyásáról szóló, 2017. június 7-i (EU) 2017/1246 bizottsági határozatot.

Jogalapok és fontosabb érvek

A hivatkozott jogalapok és főbb érvek hasonlóak a T-478/17. sz. Mutualidad General de la Abogacía és Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-481/17. sz. Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno és SFL kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-482/17. sz. Comercial Vascongada Recalde kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-483/17. sz. García Suárez és társai kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, T-484/17. sz. Fidesban és társai kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, T-497/17. sz. Sáchez del Valle és Calatrava Real State 2015 kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, valamint a T-498/17. sz. Pablo Álvarez de Linera Granda kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben hivatkozott jogalapokhoz és főbb érvekhez.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/37

---

2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Estévez Puerto és társai kontra Bizottság és ESZT

(T-504/17. sz. ügy)

(2017/C 347/47)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperesek: José Ramón Estévez Puerto (Jeréz de la Frontera, Spanyolország) és további 14 felperes (képviselők: B. Gutiérrez de la Roza Pérez, P. Rubio Escobar, R. Ruiz de la Torre Esporrín és B. Fernández García ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság és Egységes Szanálási Testület

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék semmisítse meg:

| — | az Egységes Szanálási Testület által a 2017. június 7-i ügyvezető ülésen hozott, a Banco Popular Español S. A. jogalanyt érintő felszámolási intézkedés elfogadásáról szóló határozatot (SRB/EES/2017/08), |
| --- | --- |

—

az Egységes Szanálási Testület által a 2017. június 7-i ügyvezető ülésen hozott, a Banco Popular Español S. A. jogalanyt érintő felszámolási intézkedés elfogadásáról szóló határozatot (SRB/EES/2017/08),

| — | a Banco Popular Español S. A. szanálási programjának jóváhagyásáról szóló, 2017. június 7-i (EU) 2017/1246 bizottsági határozatot. |
| --- | --- |

—

a Banco Popular Español S. A. szanálási programjának jóváhagyásáról szóló, 2017. június 7-i (EU) 2017/1246 bizottsági határozatot.

Jogalapok és fontosabb érvek

A hivatkozott jogalapok és főbb érvek hasonlóak a T-478/17. sz. Mutualidad General de la Abogacía és Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-481/17. sz. Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno és SFL kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-482/17. sz. Comercial Vascongada Recalde kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-483/17. sz. García Suárez és társai kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, T-484/17. sz. Fidesban és társai kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, T-497/17. sz. Sáchez del Valle és Calatrava Real State 2015 kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, valamint a T-498/17. sz. Pablo Álvarez de Linera Granda kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben hivatkozott jogalapokhoz és főbb érvekhez.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/37

---

2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Inverni és társai kontra Bizottság és ESZT

(T-505/17. sz. ügy)

(2017/C 347/48)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperesek: Inverni SL (Madrid, Spanyolország), Inverindesa SL (Madrid) és Isaac Ignacio Fernández Fernández (Oviedo, Spanyolország) (képviselők: B. Gutiérrez de la Roza Pérez, P. Rubio Escobar, R. Ruiz de la Torre Esporrín és B. Fernández García ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság és Egységes Szanálási Testület

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék semmisítse meg:

| — | az Egységes Szanálási Testület által a 2017. június 7-i ügyvezető ülésen hozott, a Banco Popular Español S. A. jogalanyt érintő felszámolási intézkedés elfogadásáról szóló határozatot (SRB/EES/2017/08), |
| --- | --- |

—

az Egységes Szanálási Testület által a 2017. június 7-i ügyvezető ülésen hozott, a Banco Popular Español S. A. jogalanyt érintő felszámolási intézkedés elfogadásáról szóló határozatot (SRB/EES/2017/08),

| — | a Banco Popular Español S. A. szanálási programjának jóváhagyásáról szóló, 2017. június 7-i (EU) 2017/1246 bizottsági határozatot. |
| --- | --- |

—

a Banco Popular Español S. A. szanálási programjának jóváhagyásáról szóló, 2017. június 7-i (EU) 2017/1246 bizottsági határozatot.

Jogalapok és fontosabb érvek

A hivatkozott jogalapok és főbb érvek hasonlóak a T-478/17. sz. Mutualidad General de la Abogacía és Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-481/17. sz. Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno és SFL kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-482/17. sz. Comercial Vascongada Recalde kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-483/17. sz. García Suárez és társai kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, T-484/17. sz. Fidesban és társai kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, T-497/17. sz. Sáchez del Valle és Calatrava Real State 2015 kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, valamint a T-498/17. sz. Pablo Álvarez de Linera Granda kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben hivatkozott jogalapokhoz és főbb érvekhez.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/38

---

2017. augusztus 8-án benyújtott kereset – Makhlouf kontra Bizottság

(T-506/17. sz. ügy)

(2017/C 347/49)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Rami Makhlouf (Damaszkusz, Szíria) (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy a felperes keresete elfogadható és megalapozott; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a felperes keresete elfogadható és megalapozott;

| — | következésképpen semmisítse meg a 2017. május 29-i (KKBP) 2017/917 határozatot, valamint a későbbi végrehajtási jogi aktusait a felperest érintő részükben; |
| --- | --- |

—

következésképpen semmisítse meg a 2017. május 29-i (KKBP) 2017/917 határozatot, valamint a későbbi végrehajtási jogi aktusait a felperest érintő részükben;

| — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a felperes védelemhez való jogának, többek között az Emberi Jogok Európai Egyezményének (EJEE) 6. és 13 cikke, az EUMSZ 215. cikk és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 47. cikke által biztosított hatékony bírói jogvédelemhez való jognak a megtámadott jogi aktusok általi megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

1.

Az első, a felperes védelemhez való jogának, többek között az Emberi Jogok Európai Egyezményének (EJEE) 6. és 13 cikke, az EUMSZ 215. cikk és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 47. cikke által biztosított hatékony bírói jogvédelemhez való jognak a megtámadott jogi aktusok általi megsértésére alapított jogalap.

| 2. | A második, az indokolási kötelezettség alperes által történő megsértésére alapított jogalap, minthogy az előadott indokolás nem felelt meg az EJEE 6. cikke, valamint az EUMSZ 296. cikk és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke alapján az Európai Unió intézményeit terhelő kötelezettségnek. |
| --- | --- |

2.

A második, az indokolási kötelezettség alperes által történő megsértésére alapított jogalap, minthogy az előadott indokolás nem felelt meg az EJEE 6. cikke, valamint az EUMSZ 296. cikk és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke alapján az Európai Unió intézményeit terhelő kötelezettségnek.

| 3. | A harmadik, a felperesnek a szíriai rezsim finanszírozásában betöltött szerepére vonatkozóan a Tanács által elkövetett nyilvánvaló mérlegelési hibára alapított jogalap. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a felperesnek a szíriai rezsim finanszírozásában betöltött szerepére vonatkozóan a Tanács által elkövetett nyilvánvaló mérlegelési hibára alapított jogalap.

| 4. | A negyedik, a felperes alapvető jogainak, és különösen az EJEE első kiegészítő jegyzőkönyve 1. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke szerinti tulajdonjognak, az EJEE 8. cikke és 10. cikkének (2) bekezdése szerinti jóhírnév védelméhez való jognak, az EJEE 6. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 48. cikke szerinti ártatlanság vélelmének, valamint az EJEE negyedik kiegészítő jegyzőkönyve 2. cikkének (2) bekezdése szerinti mozgásszabadságnak a megtámadott jogi aktusok által történő indokolatlan és aránytalan korlátozására alapított jogalap. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a felperes alapvető jogainak, és különösen az EJEE első kiegészítő jegyzőkönyve 1. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke szerinti tulajdonjognak, az EJEE 8. cikke és 10. cikkének (2) bekezdése szerinti jóhírnév védelméhez való jognak, az EJEE 6. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 48. cikke szerinti ártatlanság vélelmének, valamint az EJEE negyedik kiegészítő jegyzőkönyve 2. cikkének (2) bekezdése szerinti mozgásszabadságnak a megtámadott jogi aktusok által történő indokolatlan és aránytalan korlátozására alapított jogalap.

| 5. | Az ötödik, az EU közös kül- és biztonságpolitikája keretében elrendelt korlátozó intézkedések (szankciók) végrehajtásához és értékeléséhez készült iránymutatások (2005. december 2-i 15114/05. sz. tanácsi dokumentum) megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, az EU közös kül- és biztonságpolitikája keretében elrendelt korlátozó intézkedések (szankciók) végrehajtásához és értékeléséhez készült iránymutatások (2005. december 2-i 15114/05. sz. tanácsi dokumentum) megsértésére alapított jogalap.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/39

---

2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Fundación Pedro Barrié de la Maza, Conde de Fenosa kontra Bizottság és ESZT

(T-507/17. sz. ügy)

(2017/C 347/50)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperesek: Fundación Pedro Barrié de la Maza, Conde de Fenosa (La Coruña, Spanyolország) (képviselők: B. Gutiérrez de la Roza Pérez, P. Rubio Escobar, R. Ruiz de la Torre Esporrín és B. Fernández García ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság és Egységes Szanálási Testület

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék semmisítse meg:

| — | az Egységes Szanálási Testület által a 2017. június 7-i ügyvezető ülésen hozott, a Banco Popular Español S. A. jogalanyt érintő felszámolási intézkedés elfogadásáról szóló határozatot (SRB/EES/2017/08), |
| --- | --- |

—

az Egységes Szanálási Testület által a 2017. június 7-i ügyvezető ülésen hozott, a Banco Popular Español S. A. jogalanyt érintő felszámolási intézkedés elfogadásáról szóló határozatot (SRB/EES/2017/08),

| — | a Banco Popular Español S. A. szanálási programjának jóváhagyásáról szóló, 2017. június 7-i (EU) 2017/1246 bizottsági határozatot. |
| --- | --- |

—

a Banco Popular Español S. A. szanálási programjának jóváhagyásáról szóló, 2017. június 7-i (EU) 2017/1246 bizottsági határozatot.

Jogalapok és fontosabb érvek

A hivatkozott jogalapok és főbb érvek hasonlóak a T-478/17. sz. Mutualidad General de la Abogacía és Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-481/17. sz. Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno és SFL kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-482/17. sz. Comercial Vascongada Recalde kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-483/17. sz. García Suárez és társai kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, T-484/17. sz. Fidesban és társai kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, T-497/17. sz. Sáchez del Valle és Calatrava Real State 2015 kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, valamint a T-498/17. sz. Pablo Álvarez de Linera Granda kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben hivatkozott jogalapokhoz és főbb érvekhez.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/39

---

2017. augusztus 4-én benyújtott kereset – Financiere Tesalia és társai kontra Bizottság és ESZT

(T-508/17. sz. ügy)

(2017/C 347/51)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperesek: Financiere Tesalia SA (Luxembourg, Luxemburg), Cartera Zurbano SA (Madrid, Spanyolország), Finexperta SA (Madrid), Eurosigma SA (Madrid) (képviselők: B. Gutiérrez de la Roza Pérez, P. Rubio Escobar, R. Ruiz de la Torre Esporrín és B. Fernández García ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság és Egységes Szanálási Testület

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék semmisítse meg:

| — | az Egységes Szanálási Testület által a 2017. június 7-i ügyvezető ülésen hozott, a Banco Popular Español S. A. jogalanyt érintő felszámolási intézkedés elfogadásáról szóló határozatot (SRB/EES/2017/08), |
| --- | --- |

—

az Egységes Szanálási Testület által a 2017. június 7-i ügyvezető ülésen hozott, a Banco Popular Español S. A. jogalanyt érintő felszámolási intézkedés elfogadásáról szóló határozatot (SRB/EES/2017/08),

| — | a Banco Popular Español S. A. szanálási programjának jóváhagyásáról szóló, 2017. június 7-i (EU) 2017/1246 bizottsági határozatot. |
| --- | --- |

—

a Banco Popular Español S. A. szanálási programjának jóváhagyásáról szóló, 2017. június 7-i (EU) 2017/1246 bizottsági határozatot.

Jogalapok és fontosabb érvek

A hivatkozott jogalapok és főbb érvek hasonlóak a T-478/17. sz. Mutualidad General de la Abogacía és Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-481/17. sz. Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno és SFL kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-482/17. sz. Comercial Vascongada Recalde kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-483/17. sz. García Suárez és társai kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, T-484/17. sz. Fidesban és társai kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, T-497/17. sz. Sáchez del Valle és Calatrava Real State 2015 kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, valamint a T-498/17. sz. Pablo Álvarez de Linera Granda kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben hivatkozott jogalapokhoz és főbb érvekhez.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/40

---

2017. augusztus 7-én benyújtott kereset – Cartera de Inversiones Melca és társai kontra Bizottság és ESZT

(T-509/17. sz. ügy)

(2017/C 347/52)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperesek: Cartera de Inversiones Melca SL (Avilés, Spanyolország), Servicios Inmobiliarios Avilés SL (Avilés), Hotel Avilés SA (Avilés), Arside Construcciones Mecánicas SA (Carreño, Spanyolország) (képviselők: B. Gutiérrez de la Roza Pérez, P. Rubio Escobar, R. Ruiz de la Torre Esporrín és B. Fernández García ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság és Egységes Szanálási Testület

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék semmisítse meg:

| — | az Egységes Szanálási Testület által a 2017. június 7-i ügyvezető ülésen hozott, a Banco Popular Español S. A. jogalanyt érintő felszámolási intézkedés elfogadásáról szóló határozatot (SRB/EES/2017/08), |
| --- | --- |

—

az Egységes Szanálási Testület által a 2017. június 7-i ügyvezető ülésen hozott, a Banco Popular Español S. A. jogalanyt érintő felszámolási intézkedés elfogadásáról szóló határozatot (SRB/EES/2017/08),

| — | a Banco Popular Español S. A. szanálási programjának jóváhagyásáról szóló, 2017. június 7-i (EU) 2017/1246 bizottsági határozatot. |
| --- | --- |

—

a Banco Popular Español S. A. szanálási programjának jóváhagyásáról szóló, 2017. június 7-i (EU) 2017/1246 bizottsági határozatot.

Jogalapok és fontosabb érvek

A hivatkozott jogalapok és főbb érvek hasonlóak a T-478/17. sz. Mutualidad General de la Abogacía és Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-481/17. sz. Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno és SFL kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-482/17. sz. Comercial Vascongada Recalde kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, a T-483/17. sz. García Suárez és társai kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, T-484/17. sz. Fidesban és társai kontra Egységes Szanálási Testület ügyben, T-497/17. sz. Sáchez del Valle és Calatrava Real State 2015 kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben, valamint a T-498/17. sz. Pablo Álvarez de Linera Granda kontra Bizottság és Egységes Szanálási Testület ügyben hivatkozott jogalapokhoz és főbb érvekhez.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/40

---

2017. augusztus 11-én benyújtott kereset – De Loecker kontra EKSZ

(T-537/17. sz. ügy)

(2017/C 347/53)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Stéphane De Loecker (Brüsszel, Belgium) (képviselők: J.-N. Louis és N. de Montigny ügyvédek)

Alperes: Európai Külügyi Szolgálat

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg és határozzon úgy, hogy:






  — | semmis azon 2016. október 10-i határozat, amelyben az Európai Külügyi Szolgálat elutasította az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata 12a. és 24. cikke alapján S. De Loecker által előterjesztett segítségnyújtás iránti kérelmet; |
| --- | --- | --- |

—

állapítsa meg és határozzon úgy, hogy:

—

semmis azon 2016. október 10-i határozat, amelyben az Európai Külügyi Szolgálat elutasította az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata 12a. és 24. cikke alapján S. De Loecker által előterjesztett segítségnyújtás iránti kérelmet;

| — | kötelezze az Európai Külügyi Szolgálatot arra, hogy a felperest ért nem vagyoni károk megtérítéseként fizessen neki 250 000 eurót; |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Külügyi Szolgálatot arra, hogy a felperest ért nem vagyoni károk megtérítéseként fizessen neki 250 000 eurót;

| — | az Európai Külügyi Szolgálat maga viseli saját költségeit és köteles viselni a felperesnél felmerült költségeket. |
| --- | --- |

—

az Európai Külügyi Szolgálat maga viseli saját költségeit és köteles viselni a felperesnél felmerült költségeket.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az EUMSZ 266. cikk azáltal történő megsértésére vonatkozik, hogy az alperes a 2016. október 10-i, a felperes segítségnyújtás iránti kérelmét elutasító határozatával (a továbbiakban: megtámadott határozat) megsértette az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének 2015. december 16-i De Loecker kontra EKSZ ítéletének (F-34/15, EU:F:2015:153) indokolását. A felperes szerint továbbá az alperes megsértette a Bizottság Vizsgálati és Fegyelmi Hivatala (IDOC) által a 2017. február 14-i Kerstens kontra Bizottság ítélet (T-270/16 P, nem tették közzé, EU:T:2017:74) következtében kialakított eljárást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az EUMSZ 266. cikk azáltal történő megsértésére vonatkozik, hogy az alperes a 2016. október 10-i, a felperes segítségnyújtás iránti kérelmét elutasító határozatával (a továbbiakban: megtámadott határozat) megsértette az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének 2015. december 16-i De Loecker kontra EKSZ ítéletének (F-34/15, EU:F:2015:153) indokolását. A felperes szerint továbbá az alperes megsértette a Bizottság Vizsgálati és Fegyelmi Hivatala (IDOC) által a 2017. február 14-i Kerstens kontra Bizottság ítélet (T-270/16 P, nem tették közzé, EU:T:2017:74) következtében kialakított eljárást.

| 2. | A második jogalap a védelemhez való jog megsértésére, közelebbről a meghallgatáshoz való jog és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkén alapuló, iratokhoz való hozzáféréshez való jog megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a védelemhez való jog megsértésére, közelebbről a meghallgatáshoz való jog és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkén alapuló, iratokhoz való hozzáféréshez való jog megsértésére vonatkozik.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/41

---

2017. augusztus 16-án benyújtott kereset – VF International kontra EUIPO – Virmani (ANOKHI)

(T-548/17. sz. ügy)

(2017/C 347/54)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: VF International Sagl (Stabio, Svájc) (képviselő: T. van Innis ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Ken Virmani (München, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: az ANOKHI szóelemet magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 13 025 382. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2017. május 26-án hozott határozata (R 2307/2015-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok

| — | a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és (5) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és (5) bekezdésének megsértése;

| — | a 207/2009 rendelet 85. cikkének, valamint a 2868/95 rendelet 94. cikkének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 85. cikkének, valamint a 2868/95 rendelet 94. cikkének megsértése.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/42

---

2017. augusztus 14-én benyújtott kereset – Duym kontra Tanács

(T-549/17. sz. ügy)

(2017/C 347/55)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Frederik Duym (Ostende, Belgium) (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a felperest a DGA 3B Unit NL egységvezetőjének kinevezésére irányuló eljárásból véglegesen kizáró, a 2016. október 7-i levél alapjául szolgáló határozatot, valamint az ezt követően hozott, [X]-et a holland fordítási egység vezetőjének kinevező határozatot (a továbbiakban: megtámadott határozat); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperest a DGA 3B Unit NL egységvezetőjének kinevezésére irányuló eljárásból véglegesen kizáró, a 2016. október 7-i levél alapjául szolgáló határozatot, valamint az ezt követően hozott, [X]-et a holland fordítási egység vezetőjének kinevező határozatot (a továbbiakban: megtámadott határozat);

| — | a Tanácsot kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap, amennyiben a Tanács nem nyújtott a felperes számára írásbeli és számszerűsített indokolást a holland fordítási egység vezetőjének kinevezésére irányuló eljárásban való sikertelen részvételéről. |
| --- | --- |

1.

Az első, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap, amennyiben a Tanács nem nyújtott a felperes számára írásbeli és számszerűsített indokolást a holland fordítási egység vezetőjének kinevezésére irányuló eljárásban való sikertelen részvételéről.

| 2. | A második, a megfelelő ügyintézés elvének megsértésére és a nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, amennyiben azon felül, hogy a vizsgabizottság nem végezte el a jelöltek számszerű pontozáson alapuló, összehasonlító értékelését, az ügy iratai sem tartalmaznak olyan összefoglaló feljegyzést, amely alátámasztaná, hogy a bírálóbizottság konszenzuson alapuló döntést hozott, amikor a felperes helyett [X]-et nevezte ki. |
| --- | --- |

2.

A második, a megfelelő ügyintézés elvének megsértésére és a nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, amennyiben azon felül, hogy a vizsgabizottság nem végezte el a jelöltek számszerű pontozáson alapuló, összehasonlító értékelését, az ügy iratai sem tartalmaznak olyan összefoglaló feljegyzést, amely alátámasztaná, hogy a bírálóbizottság konszenzuson alapuló döntést hozott, amikor a felperes helyett [X]-et nevezte ki.

| 3. | A harmadik, a belső álláshirdetés megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felperesre vonatkozó értékelés a fordítási egység vezetőjének politikai szerepére is kiterjedt, holott az álláshirdetés erről egyáltalán nem tett említést, és az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatából (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) sem olvasható ki, hogy a fordítási egység vezetője politikai szerepet töltene be. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a belső álláshirdetés megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felperesre vonatkozó értékelés a fordítási egység vezetőjének politikai szerepére is kiterjedt, holott az álláshirdetés erről egyáltalán nem tett említést, és az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatából (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) sem olvasható ki, hogy a fordítási egység vezetője politikai szerepet töltene be.

| 4. | A negyedik, a szolgálati érdek megsértésére és a nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, amennyiben – jóllehet holland nyelvű egységről van szó – nem vizsgálták a holland nyelvismeretet. E tekintetben a felperes a személyzeti szabályzat 7. cikkére figyelemmel az EUMSZ 277. cikk szerinti jogellenességi kifogást hoz fel a belső álláshirdetéssel szemben. E hirdetés nem követeli meg a holland nyelv tökéletes ismeretét, ezért ellentétes a személyzeti szabályzat 7. cikkével. Következésképpen a felperes e jogellenességi kifogás keretében az említett álláshirdetés jogellenességének a jelen eljárásban való elismerését kéri. Végül a felperes azt állítja, hogy az intézmény többi fordítószolgálatának egységvezetői tökéletesen ismerik az adott fordítási nyelvet, míg a holland egység esetében ez nincs így. A holland nyelvet tehát az 1/1958 rendelet 1. cikkét megsértve – amely cikk szerint valamennyi nyelv egyenértékű – hátrányosan kezelik a többi nyelvhez képes. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a szolgálati érdek megsértésére és a nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, amennyiben – jóllehet holland nyelvű egységről van szó – nem vizsgálták a holland nyelvismeretet. E tekintetben a felperes a személyzeti szabályzat 7. cikkére figyelemmel az EUMSZ 277. cikk szerinti jogellenességi kifogást hoz fel a belső álláshirdetéssel szemben. E hirdetés nem követeli meg a holland nyelv tökéletes ismeretét, ezért ellentétes a személyzeti szabályzat 7. cikkével. Következésképpen a felperes e jogellenességi kifogás keretében az említett álláshirdetés jogellenességének a jelen eljárásban való elismerését kéri. Végül a felperes azt állítja, hogy az intézmény többi fordítószolgálatának egységvezetői tökéletesen ismerik az adott fordítási nyelvet, míg a holland egység esetében ez nincs így. A holland nyelvet tehát az 1/1958 rendelet 1. cikkét megsértve – amely cikk szerint valamennyi nyelv egyenértékű – hátrányosan kezelik a többi nyelvhez képes.

| 5. | Az ötödik, a nemen és a nyelven alapuló hátrányos megkülönböztetés okán az egyenlő bánásmód elvének, és különösen a személyzeti szabályzat 1d. cikkének megsértésére, továbbá az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap. A felperes szerint az állásinterjún használható nyelvek angolra szűkítése a személyzeti szabályzat 1d. cikkének nyilvánvaló megsértésének minősül, mivel az angol nyelv [X]-nek a második, míg a felperesnek csak a harmadik idegen nyelve. Ráadásul a felperes vezetőként szerzett tapasztalata egyértelműen meghaladja [X]-ét, ezért nem zárható ki, hogy nemen alapuló hátrányos megkülönböztetés történt, hiszen az ügy iratainak más elemeiből kitűnik, hogy a belső kiválasztásokon a Tanács inkább nőket választ, ezzel ellensúlyozva a külső eljárások eredményeként kinevezett férfiak számát. Végül a felperes úgy véli, hogy észszerűtlen döntés született, mivel egyetlen nyelvet részesítettek előnyben és hoztak kiemelt helyzetbe, ami sérti az arányosság elvét. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, a nemen és a nyelven alapuló hátrányos megkülönböztetés okán az egyenlő bánásmód elvének, és különösen a személyzeti szabályzat 1d. cikkének megsértésére, továbbá az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap. A felperes szerint az állásinterjún használható nyelvek angolra szűkítése a személyzeti szabályzat 1d. cikkének nyilvánvaló megsértésének minősül, mivel az angol nyelv [X]-nek a második, míg a felperesnek csak a harmadik idegen nyelve. Ráadásul a felperes vezetőként szerzett tapasztalata egyértelműen meghaladja [X]-ét, ezért nem zárható ki, hogy nemen alapuló hátrányos megkülönböztetés történt, hiszen az ügy iratainak más elemeiből kitűnik, hogy a belső kiválasztásokon a Tanács inkább nőket választ, ezzel ellensúlyozva a külső eljárások eredményeként kinevezett férfiak számát. Végül a felperes úgy véli, hogy észszerűtlen döntés született, mivel egyetlen nyelvet részesítettek előnyben és hoztak kiemelt helyzetbe, ami sérti az arányosság elvét.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/43

---

2017. augusztus 17-én benyújtott kereset – Staropilsen kontra EUIPO – Pivovary Staropramen (STAROPILSEN; STAROPLZEN)

(T-556/17. sz. ügy)

(2017/C 347/56)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Staropilsen s. r. o. (Plzeň, Cseh Köztársaság) (képviselők: A. Kodrasová ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Pivovary Staropramen s. r. o. (Prága, Cseh Köztársaság)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy:„STAROPILSEN; STAROPLZEN” európai uniós szóvédjegy – 9 034 893. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2017. június 20-án hozott határozata (R 236/2017-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 53. cikke (1) bekezdése a) pontjának és 8. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 53. cikke (1) bekezdése a) pontjának és 8. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/43

---

2017. augusztus 9-én benyújtott kereset – Abdulkarim kontra Tanács

(T-559/17. sz. ügy)

(2017/C 347/57)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Mouhamad Wael Abdulkarim (Dubaj, Egyesült Arab Emírségek) (képviselők: J.-P. Buyle és L. Cloquet ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. május 29-i (KKBP) 2017/917 tanácsi határozatot a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2017. május 29-i (KKBP) 2017/917 tanácsi határozatot a felperest érintő részében;

| — | semmisítse meg a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2017. május 29-i (EU) 2017/907 tanácsi végrehajtási rendeletet a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2017. május 29-i (EU) 2017/907 tanácsi végrehajtási rendeletet a felperest érintő részében;

| — | kötelezze a Tanácsot az eljárás során felmerülő minden költség megfizetésére, ideértve a felperes költségeit. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Tanácsot az eljárás során felmerülő minden költség megfizetésére, ideértve a felperes költségeit.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a tények nyilvánvalóan téves mérlegelésén alapul, amennyiben az alperes azt állapította meg, hogy a felperes hozzájárult a szíriai rezsim fenntartásához. Következésképpen a felperes az alábbi érveket terjeszti elő a megtámadott jogi aktusokban előadottakkal szemben:






  — | M. W. Abdulkarim nem tekinthető „befolyással rendelkező üzletembernek”; |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap a tények nyilvánvalóan téves mérlegelésén alapul, amennyiben az alperes azt állapította meg, hogy a felperes hozzájárult a szíriai rezsim fenntartásához. Következésképpen a felperes az alábbi érveket terjeszti elő a megtámadott jogi aktusokban előadottakkal szemben:

—

M. W. Abdulkarim nem tekinthető „befolyással rendelkező üzletembernek”;

| — | M. W. Abdulkarim nem áll kapcsolatban a rezsimmel, arra semmiféle befolyást nem gyakorol, és nem jelent valós veszélyt a szíriai helyzetre tekintettel bevezetett korlátozó intézkedések megkerülésére; |
| --- | --- |

—

M. W. Abdulkarim nem áll kapcsolatban a rezsimmel, arra semmiféle befolyást nem gyakorol, és nem jelent valós veszélyt a szíriai helyzetre tekintettel bevezetett korlátozó intézkedések megkerülésére;

| — | az Alkarim For Trade and Industry L.L.C. vagy más, a Közel-Keleten a kőolaj, ipari olajok, kenőanyagok és zsírok ágazatában működő társaságokban betöltött korábbi szerep sem vezethet arra a következtetésre, hogy M. W. Abdulkarim „befolyással rendelkező üzletember” lenne; |
| --- | --- |

—

az Alkarim For Trade and Industry L.L.C. vagy más, a Közel-Keleten a kőolaj, ipari olajok, kenőanyagok és zsírok ágazatában működő társaságokban betöltött korábbi szerep sem vezethet arra a következtetésre, hogy M. W. Abdulkarim „befolyással rendelkező üzletember” lenne;

| — | nem tartózkodik Szíriában, következésképpen nem gyakorol ott tevékenységeket. |
| --- | --- |

—

nem tartózkodik Szíriában, következésképpen nem gyakorol ott tevékenységeket.

| 2. | A második jogalap az arányosság alapelvének megsértésén alapul, mivel a megtámadott jogi aktusokkal elrendelt intézkedések olyan hatásokkal járnak, amelyek következtében a jogi aktusokat önmagukban aránytalannak kell tekinteni. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az arányosság alapelvének megsértésén alapul, mivel a megtámadott jogi aktusokkal elrendelt intézkedések olyan hatásokkal járnak, amelyek következtében a jogi aktusokat önmagukban aránytalannak kell tekinteni.

| 3. | A harmadik jogalap a tulajdonhoz való jog és a vállalkozás szabadsága aránytalan megsértésén alapul, mivel a vitatott intézkedések megakadályozhatják a felperest abban, hogy zavartalanul élvezhesse tulajdonát és a gazdasági szabadságát. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a tulajdonhoz való jog és a vállalkozás szabadsága aránytalan megsértésén alapul, mivel a vitatott intézkedések megakadályozhatják a felperest abban, hogy zavartalanul élvezhesse tulajdonát és a gazdasági szabadságát.

| 4. | A negyedik jogalap hatáskörrel való visszaélésen alapul, mivel a megtámadott jogi aktusokat azzal a céllal fogadták el, hogy az előadottaktól eltérő célkitűzéseket valósítsanak meg, így különösen hogy távol tartsák a felperest a piactól annak érdekében, hogy más érdekelt felek piacra lépését részesítsék előnyben, és emiatt a hatáskörrel való visszaélés bélyegét hordozzák magukon. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap hatáskörrel való visszaélésen alapul, mivel a megtámadott jogi aktusokat azzal a céllal fogadták el, hogy az előadottaktól eltérő célkitűzéseket valósítsanak meg, így különösen hogy távol tartsák a felperest a piactól annak érdekében, hogy más érdekelt felek piacra lépését részesítsék előnyben, és emiatt a hatáskörrel való visszaélés bélyegét hordozzák magukon.

| 5. | Az ötödik jogalap az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettség megsértésén alapul, mivel a megtámadott jogi aktusok indokolása valójában pusztán formális, és valószínűleg nem képezte tárgyát az alperes általi mérlegelésnek. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettség megsértésén alapul, mivel a megtámadott jogi aktusok indokolása valójában pusztán formális, és valószínűleg nem képezte tárgyát az alperes általi mérlegelésnek.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/44

---

2017. augusztus 15-én benyújtott kereset – L-Shop-Team kontra EUIPO (bags2GO)

(T-561/17. sz. ügy)

(2017/C 347/58)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: L-Shop-Team GmbH (Dortmund, Németország) (képviselő: A. Sautter ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes.

A vitatott védjegy:„bags2GO” szóelemeket magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 15 356 901. sz. védjegybejelentés.

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2017. június 14-én hozott határozata (R 1650/2016-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/45

---

2017. augusztus 18-án benyújtott kereset – CheapFlights International kontra EUIPO – Momondo Group (Cheapflights)

(T-565/17. sz. ügy)

(2017/C 347/59)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: CheapFlights International Ltd (Speenoge, Írország) (képviselők: A. von Mühlendahl és H. Hartwig ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Momondo Group Ltd (London, Egyesült Királyság)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: a „Cheapflights” szóelemeket magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 3 485 349. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO fellebbezési nagytanácsának 2017. június 1-jén hozott határozata (R 1893/2011-G. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t, valamint – amennyiben a jelen eljárásba beavatkozik – a Momondo Group Limited kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t, valamint – amennyiben a jelen eljárásba beavatkozik – a Momondo Group Limited kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | a 207/2009 rendelet 64. cikke (6) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 64. cikke (6) bekezdésének megsértése;

| — | a 207/2009 rendelet 75. cikkének megsértése; |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 75. cikkének megsértése;

| — | a 216/96 bizottsági rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

a 216/96 bizottsági rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megsértése;

| — | A megtámadott határozat tele van olyan állításokkal, melyek megkérdőjelezik, vagy kifejezetten tagadják a felperes védjegyeinek érvényességét. A megtámadott határozat a felperesnek olyan érvényesen lajstromozott védjegyek jogosultjaként fennálló érdekeit sérti, melyek nem is tartoznak az alperes joghatósága alá. |
| --- | --- |

—

A megtámadott határozat tele van olyan állításokkal, melyek megkérdőjelezik, vagy kifejezetten tagadják a felperes védjegyeinek érvényességét. A megtámadott határozat a felperesnek olyan érvényesen lajstromozott védjegyek jogosultjaként fennálló érdekeit sérti, melyek nem is tartoznak az alperes joghatósága alá.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/46

---

2017. augusztus 21-én benyújtott kereset – Disney Enterprises kontra EUIPO – Di Molfetta (DiSNEY FROZEN)

(T-567/17. sz. ügy)

(2017/C 347/60)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Disney Enterprises, Inc. (Burbank, Kalifornia, Egyesült Államok) (képviselő: M. Graf ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Fabio Di Molfetta (Bisceglie, Olaszország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes.

A vitatott védjegy: a „DiSNEY FROZEN” szóelemeket magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 11 830 965. sz. védjegybejelentés.

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás.

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2017. május 12-én hozott határozata (R 2342/2016-5. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/46

---

2017. augusztus 25-én benyújtott kereset – thyssenkrupp Electrical Steel és thyssenkrupp Electrical Steel Ugo kontra Bizottság

(T-577/17. sz. ügy)

(2017/C 347/61)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: thyssenkrupp Electrical Steel GmbH (Gelsenkirchen, Németország) és thyssenkrupp Electrical Steel Ugo (Isbergues, Franciaország) (képviselő: M. Günes ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Bizottság 2017. június 15-i Ares(2017)3010674 dokumentumban található azon megállapítását, hogy az uniós gyártók alapvető érdekeit nem befolyásolja hátrányosan bizonyos szemcseorientált elektromos acéltermékek aktív feldolgozásának engedélyezése; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság 2017. június 15-i Ares(2017)3010674 dokumentumban található azon megállapítását, hogy az uniós gyártók alapvető érdekeit nem befolyásolja hátrányosan bizonyos szemcseorientált elektromos acéltermékek aktív feldolgozásának engedélyezése;

| — | a Törvényszék eljárási szabályzata 134. cikkének (1) bekezdése alapján az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék eljárási szabályzata 134. cikkének (1) bekezdése alapján az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek öt jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap






  — | A Bizottság azon megállapítása, miszerint az aktív feldolgozás szóban forgó engedélyezését illetően teljesültek a gazdasági feltételek, nem tartalmaz semmiféle, azt alátámasztó indokot. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap

—

A Bizottság azon megállapítása, miszerint az aktív feldolgozás szóban forgó engedélyezését illetően teljesültek a gazdasági feltételek, nem tartalmaz semmiféle, azt alátámasztó indokot.

| 2. | A második, a tények nyilvánvalóan téves értékelésére alapított jogalap






  — | A tények nyilvánvalóan téves értékelésén alapul a Bizottság azon megállapítása, miszerint az uniós gyártók alapvető érdekeit nem befolyásolja hátrányosan az aktív feldolgozás szóban forgó engedélyezése. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, a tények nyilvánvalóan téves értékelésére alapított jogalap

—

A tények nyilvánvalóan téves értékelésén alapul a Bizottság azon megállapítása, miszerint az uniós gyártók alapvető érdekeit nem befolyásolja hátrányosan az aktív feldolgozás szóban forgó engedélyezése.

| 3. | A harmadik, az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló rendelet (1) 211. cikke (4) bekezdése b) pontjának és az alaprendeletnek (2) a megsértésére alapított jogalap






  — | Annak megállapításával, hogy az aktív feldolgozás szóban forgó engedélyezését illetően teljesültek a gazdasági feltételek, a Bizottság az értékelését nem az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló rendelet 211. cikke (4) bekezdésének b) pontjában megállapított tényezők értékelésére korlátozta, és azt olyan tényezőkre alapította, amelyeket csak az alaprendeletben megállapított eljárás alapján lehet felülvizsgálni. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló rendelet (1) 211. cikke (4) bekezdése b) pontjának és az alaprendeletnek (2) a megsértésére alapított jogalap

—

Annak megállapításával, hogy az aktív feldolgozás szóban forgó engedélyezését illetően teljesültek a gazdasági feltételek, a Bizottság az értékelését nem az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló rendelet 211. cikke (4) bekezdésének b) pontjában megállapított tényezők értékelésére korlátozta, és azt olyan tényezőkre alapította, amelyeket csak az alaprendeletben megállapított eljárás alapján lehet felülvizsgálni.

| 4. | A negyedik, az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló rendelet végrehajtási rendelete 259. cikke (4) bekezdésének és a Bizottság szakértői csoportjainak a működésére vonatkozó horizontális szabályoknak a megsértésére alapított jogalap






  — | Annyiban, amennyiben a gazdasági feltételekre vonatkozó megállapítást a vámszakértői csoportra delegálta, a Bizottság megsértette az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló rendelet végrehajtási rendelete (3) 259. cikkének (4) bekezdését és a Bizottságnak a szakértői csoportjainak a létrehozására és működésére vonatkozó horizontális szabályait |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik, az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló rendelet végrehajtási rendelete 259. cikke (4) bekezdésének és a Bizottság szakértői csoportjainak a működésére vonatkozó horizontális szabályoknak a megsértésére alapított jogalap

—

Annyiban, amennyiben a gazdasági feltételekre vonatkozó megállapítást a vámszakértői csoportra delegálta, a Bizottság megsértette az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló rendelet végrehajtási rendelete (3) 259. cikkének (4) bekezdését és a Bizottságnak a szakértői csoportjainak a létrehozására és működésére vonatkozó horizontális szabályait

| 5. | Az ötödik, a védelemhez való jog megsértésére alapított jogalap






  — | Annak elmulasztásával, hogy nem közölt az aktív feldolgozásra vonatkozó érintett kérelemben foglalt bizonyos fontos információkat vagy nem közölte megfelelő részletességgel az információk nem bizalmas összefoglalóit annak érdekében, hogy lehetővé tegye a bizalmas jelleggel szolgáltatott információk lényegének az észszerű megértését, a Bizottság megsértette a védelemhez való jogot. |
| --- | --- | --- |

5.

Az ötödik, a védelemhez való jog megsértésére alapított jogalap

—

Annak elmulasztásával, hogy nem közölt az aktív feldolgozásra vonatkozó érintett kérelemben foglalt bizonyos fontos információkat vagy nem közölte megfelelő részletességgel az információk nem bizalmas összefoglalóit annak érdekében, hogy lehetővé tegye a bizalmas jelleggel szolgáltatott információk lényegének az észszerű megértését, a Bizottság megsértette a védelemhez való jogot.

---

(1)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 269., 1. o.).

(2)  Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 343., 5. o.).

(3)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2015. L 343., 558. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/47

---

2017. augusztus 28-án benyújtott kereset – Wall Street Systems UK kontra EKB

(T-579/17. sz. ügy)

(2017/C 347/62)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Wall Street Systems UK Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselő: A. Csaki ügyvéd)

Alperes: Európai Központi Bank (EKB)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Központi Banknak (EKB) a szerződés valamely másik ajánlattevőnek történő odaítéléséről szóló határozatát, 2017. augusztus 17-i másodfokú határozat formájában, valamint valamennyi ezzel összefüggő jövőbeli határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Központi Banknak (EKB) a szerződés valamely másik ajánlattevőnek történő odaítéléséről szóló határozatát, 2017. augusztus 17-i másodfokú határozat formájában, valamint valamennyi ezzel összefüggő jövőbeli határozatot;

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes az alábbi jogalapra hivatkozik.

A felperes vitatja az alperesnek a szerződés valamely másik ajánlattevőnek történő odaítéléséről szóló határozatát, 2017. augusztus 17-i másodfokú határozat formájában, és kéri ezen, valamint az ezzel összefüggő (különösen a szerződés odaítéléséről szóló) jövőbeni határozatok megsemmisítését. A fent hivatkozott határozat meghozatalára az (EU) 2016/245 európai központi banki határozat (1) és az alkalmazandó uniós jog, különösen az átláthatóság elvének, a hátrányos megkülönböztetés elvének és a költséghatékonyság elvének a megsértésével került sor.

---

(1)  A beszerzési szabályok meghatározásáról szóló, 2016. február 9-i (EU) 2016/245 európai központi banki határozat (HL 2016. L 45., 15. o.).

---

| 16.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 347/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 347/48

---

2017. augusztus 28-án benyújtott kereset – Unigroup kontra EUIPO – Pronova Laboratories (nailicin)

(T-587/17. sz. ügy)

(2017/C 347/63)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Unigroup ApS (Lyngby, Dánia) (képviselő: M. Rijsdijk ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Pronova Laboratories BV (Amszterdam, Hollandia)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy:„nailicin” európai uniós szóvédjegy – 14 096 499. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2017. június 9-én hozott határozata (R 2359/2016-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | állapítsa meg, hogy a 894 557. sz. benelux lajstromozás megalapozatlan, és utalja vissza az ügyet az EUIPO felszólalási osztálya vagy fellebbezési tanácsa elé; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a 894 557. sz. benelux lajstromozás megalapozatlan, és utalja vissza az ügyet az EUIPO felszólalási osztálya vagy fellebbezési tanácsa elé;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a közösségi védjegyről szóló 40/94 tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2868/95 bizottsági rendelet 19. szabályának megsértése. |
| --- | --- |

—

a közösségi védjegyről szóló 40/94 tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2868/95 bizottsági rendelet 19. szabályának megsértése.

---