# Az Európai Unió C 285/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 285 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. augusztus 29. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 285

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. augusztus 29.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2013–20142014. február 24–27-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 61, 2015.2.19 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2013–20142014. február 24–27-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 61, 2015.2.19 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

HL C 61, 2015.2.19

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2014. február 25., kedd |
| 2017/C 285/01 | Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a nők elleni erőszakról (2013/2004(INL)) | 2 |
| 2017/C 285/02 | Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusról és a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének nyomon követéséről (2012/2323(INI)) | 11 |
| 2017/C 285/03 | Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: 2014. évi éves növekedési jelentés (2013/2157(INI)) | 18 |
| 2017/C 285/04 | Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: foglalkoztatási és szociális aspektusok a 2014. évi éves növekedési jelentésben (2013/2158(INI)) | 24 |
| 2017/C 285/05 | Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása az egységes piacnak a 2014-es európai szemeszter keretében történő irányításáról (2013/2194(INI)) | 40 |
| 2017/C 285/06 | Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a növénynemesítésről: a minőség és a terméshozam javítására irányuló választási lehetőségekről (2013/2099(INI)) | 47 |
| | 2014. február 26., szerda |
| 2017/C 285/07 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása az Európai Bizottságnak az EU kohéziós politikájáról szóló 7. és 8. eredményjelentéséről, valamint a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról szóló 2013. évi stratégiai jelentésről (2013/2008(INI)) | 52 |
| 2017/C 285/08 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása a legkülső régiók lehetőségei fejlesztésének a strukturális alapok és a többi uniós program közötti szinergiák megteremtése révén történő optimalizálásáról (2013/2178(INI)) | 58 |
| 2017/C 285/09 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása az elért eredmények alapján az Unió pénzügyi helyzetének értékeléséről: új eszköz az Európai Bizottság továbbfejlesztett mentesítési eljárásához (2013/2172(INI)) | 68 |
| 2017/C 285/10 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása az európai gazdaság hosszú távú finanszírozásáról (2013/2175(INI)) | 71 |
| 2017/C 285/11 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása a szexuális kizsákmányolásról és a prostitúcióról, valamint ezeknek a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról (2013/2103(INI)) | 78 |
| 2017/C 285/12 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása a fejlődés felelősségteljes üzleti gyakorlatok révén történő előmozdításáról, ezen belül a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlődő országokban betöltött szerepéről (2013/2126(INI)) | 87 |
| | 2014. február 27., csütörtök |
| 2017/C 285/13 | Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a SOLVIT-ról (2013/2154(INI)) | 96 |
| 2017/C 285/14 | Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az ukrajnai helyzetről (2014/2595(RSP)) | 102 |
| 2017/C 285/15 | Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az iraki helyzetről (2014/2565(RSP)) | 106 |
| 2017/C 285/16 | Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a katonai robotrepülőgépek használatáról (2014/2567(RSP)) | 110 |
| 2017/C 285/17 | Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2012) (2013/2078(INI)) | 112 |
| 2017/C 285/18 | Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal az európai elfogatóparancs felülvizsgálatáról (2013/2109(INL)) | 135 |
| 2017/C 285/19 | Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről (2013/2990(RSP)) | 141 |
| 2017/C 285/20 | Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2014/2600(RSP)) | 145 |
| 2017/C 285/21 | Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az EU vízumpolitikájának jövőjéről (2014/2586(RSP)) | 147 |
| 2017/C 285/22 | Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a közös halászati politika területén a nők szerepének fejlesztése céljából meghozandó különleges intézkedésekről (2013/2150(INI)) | 150 |
| 2017/C 285/23 | Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a magáncélú többszörözési jogdíjakról (2013/2114(INI)) | 156 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2014. február 25., kedd

2017/C 285/01

Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a nők elleni erőszakról (2013/2004(INL))

2

2017/C 285/02

Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusról és a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének nyomon követéséről (2012/2323(INI))

11

2017/C 285/03

Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: 2014. évi éves növekedési jelentés (2013/2157(INI))

18

2017/C 285/04

Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: foglalkoztatási és szociális aspektusok a 2014. évi éves növekedési jelentésben (2013/2158(INI))

24

2017/C 285/05

Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása az egységes piacnak a 2014-es európai szemeszter keretében történő irányításáról (2013/2194(INI))

40

2017/C 285/06

Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a növénynemesítésről: a minőség és a terméshozam javítására irányuló választási lehetőségekről (2013/2099(INI))

47

2014. február 26., szerda

2017/C 285/07

Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása az Európai Bizottságnak az EU kohéziós politikájáról szóló 7. és 8. eredményjelentéséről, valamint a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról szóló 2013. évi stratégiai jelentésről (2013/2008(INI))

52

2017/C 285/08

Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása a legkülső régiók lehetőségei fejlesztésének a strukturális alapok és a többi uniós program közötti szinergiák megteremtése révén történő optimalizálásáról (2013/2178(INI))

58

2017/C 285/09

Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása az elért eredmények alapján az Unió pénzügyi helyzetének értékeléséről: új eszköz az Európai Bizottság továbbfejlesztett mentesítési eljárásához (2013/2172(INI))

68

2017/C 285/10

Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása az európai gazdaság hosszú távú finanszírozásáról (2013/2175(INI))

71

2017/C 285/11

Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása a szexuális kizsákmányolásról és a prostitúcióról, valamint ezeknek a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról (2013/2103(INI))

78

2017/C 285/12

Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása a fejlődés felelősségteljes üzleti gyakorlatok révén történő előmozdításáról, ezen belül a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlődő országokban betöltött szerepéről (2013/2126(INI))

87

2014. február 27., csütörtök

2017/C 285/13

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a SOLVIT-ról (2013/2154(INI))

96

2017/C 285/14

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az ukrajnai helyzetről (2014/2595(RSP))

102

2017/C 285/15

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az iraki helyzetről (2014/2565(RSP))

106

2017/C 285/16

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a katonai robotrepülőgépek használatáról (2014/2567(RSP))

110

2017/C 285/17

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2012) (2013/2078(INI))

112

2017/C 285/18

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal az európai elfogatóparancs felülvizsgálatáról (2013/2109(INL))

135

2017/C 285/19

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről (2013/2990(RSP))

141

2017/C 285/20

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2014/2600(RSP))

145

2017/C 285/21

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az EU vízumpolitikájának jövőjéről (2014/2586(RSP))

147

2017/C 285/22

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a közös halászati politika területén a nők szerepének fejlesztése céljából meghozandó különleges intézkedésekről (2013/2150(INI))

150

2017/C 285/23

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a magáncélú többszörözési jogdíjakról (2013/2114(INI))

156

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2014. február 25., kedd |
| 2017/C 285/24 | Az Európai Parlament 2014. február 25-i határozata a Tadeusz Cymański mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2013/2278(IMM)) | 161 |
| 2017/C 285/25 | Az Európai Parlament 2014. február 25-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának a képviselők üléseken való részvételéről szóló 136. cikke módosításáról (2013/2033(REG)) | 163 |
| | 2014. február 26., szerda |
| 2017/C 285/26 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i határozata a Parlament eljárási szabályzata 147. cikke alkalmazásának kiterjesztése a nyolcadik parlamenti ciklus végéig (2014/2585(RSO)) | 164 |
| 2017/C 285/27 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i határozata a Parlament eljárási szabályzata zárószavazásról szóló 166. cikkének és a bizottságban való szavazásról szóló 195. cikke (3) bekezdésének módosításáról (2014/2001(REG)) | 166 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2014. február 25., kedd

2017/C 285/24

Az Európai Parlament 2014. február 25-i határozata a Tadeusz Cymański mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2013/2278(IMM))

161

2017/C 285/25

Az Európai Parlament 2014. február 25-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának a képviselők üléseken való részvételéről szóló 136. cikke módosításáról (2013/2033(REG))

163

2014. február 26., szerda

2017/C 285/26

Az Európai Parlament 2014. február 26-i határozata a Parlament eljárási szabályzata 147. cikke alkalmazásának kiterjesztése a nyolcadik parlamenti ciklus végéig (2014/2585(RSO))

164

2017/C 285/27

Az Európai Parlament 2014. február 26-i határozata a Parlament eljárási szabályzata zárószavazásról szóló 166. cikkének és a bizottságban való szavazásról szóló 195. cikke (3) bekezdésének módosításáról (2014/2001(REG))

166

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2014. február 25., kedd |
| 2017/C 285/28 | P7_TA(2014)0111A pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett tagállamok ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az 1198/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0428 – C7-0178/2013 – 2013/0200(COD))P7_TC1-COD(2013)0200Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 167 |
| 2017/C 285/29 | P7_TA(2014)0112Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusok kiigazítása (az EUMSZ 290. és 291. cikke) ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkéhez történő igazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0751 – C7-0386/2013 – 2013/0365(COD))P7_TC1-COD(2013)0365Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkéhez történő igazításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 169 |
| 2017/C 285/30 | P7_TA(2014)0113Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, a jogérvényesülés területére vonatkozó egyes jogi aktusok kiigazítása (az EUMSZ 290. cikke) ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, a jogérvényesülés területére vonatkozó egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez történő igazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0452 – C7-0197/2013 – 2013/0220(COD))P7_TC1-COD(2013)0220Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, a jogérvényesülés területére vonatkozó egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez történő igazításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 190 |
| 2017/C 285/31 | P7_TA(2014)0114Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusok kiigazítása (az EUMSZ 290. cikke) ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez történő igazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0451 – C7-0198/2013 – 2013/0218(COD))P7_TC1-COD(2013)0218Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez történő igazításáról szóló, .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 194 |
| 2017/C 285/32 | Az Európai Parlament 2014. február 25-i határozata az Oskar Hericsnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0009/2014 – 2014/0802(NLE)) | 207 |
| 2017/C 285/33 | P7_TA(2014)0117Az új személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére vonatkozó 2020. évi célérték ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a 443/2009/EK rendeletnek az új személygépkocsikra vonatkozó 2020. évi szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0393 – C7-0184/2012 – 2012/0190(COD))P7_TC1-COD(2012)0190Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a 443/2009/EK rendeletnek az új személygépkocsikra vonatkozó 2020. évi CO2-kibocsátás-csökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 208 |
| 2017/C 285/34 | P7_TA(2014)0118A közösségi védjegy ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról l (COM(2013)0161 – C7-0087/2013 – 2013/0088(COD))P7_TC1-COD(2013)0088Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 209 |
| 2017/C 285/35 | P7_TA(2014)0119A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2013)0162 – C7-0088/2013 – 2013/0089(COD))P7_TC1-COD(2013)0089Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) (
  1
  ) | 262 |
| 2017/C 285/36 | P7_TA(2014)0120A bűncselekményekből származó jövedelem befagyasztása és elkobzása ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a bűncselekményekből származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló európai parlament és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0085 – C7-0075/2012 – 2012/0036(COD))P7_TC1-COD(2012)0036Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 287 |
| 2017/C 285/37 | P7_TA(2014)0121A Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynöksége (Europol) ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatróla Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynökségéről (Europol) COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD)P7_TC1-COD(2013)0091Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok
  határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1] | 288 |
| 2017/C 285/38 | P7_TA(2014)0122A harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett és javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat, valamint au pair munkavégzés céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételei ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett és javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat, valamint au pair munkavégzés céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2013)0151 – C7-0080/2013 – 2013/0081(COD))P7_TC1-COD(2013)0081Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett és javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat, valamint au pair munkavégzés céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről. szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 348 |
| 2017/C 285/39 | P7_TA(2014)0123Az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest, Az EU Segítségnyújtási Önkéntesszolgálata létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0514 – C7-0303/2012 – 2012/0245(COD))P7_TC1-COD(2012)0245Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest létrehozásáról (az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés) szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 376 |
| 2017/C 285/40 | P7_TA(2014)0124A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))P7_TC1-COD(2012)0295Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 377 |
| 2017/C 285/41 | P7_TA(2014)0125A biocid termékek ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló 528/2012/EU rendeletnek a piacra jutás bizonyos feltételei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0288 – C7-0141/2013 – 2013/0150(COD))P7_TC1-COD(2013)0150Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló 528/2012/EU rendeletnek a piacra jutás bizonyos feltételei tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 378 |
| | 2014. február 26., szerda |
| 2017/C 285/42 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság közötti, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak – annak 49. cikke (3) bekezdésének kivételével – az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12399/2013 – C7-0425/2013 – 2012/0219A(NLE)) | 379 |
| 2017/C 285/43 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság közötti, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak – annak 49. cikke (3) bekezdése tekintetében – az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12400/2013 – C7-0426/2013 – 2012/0219B(NLE)) | 380 |
| 2017/C 285/44 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0803 – C7-0417/2013 – 2013/0392(NLE)) | 381 |
| 2017/C 285/45 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az egységes héabevallás tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0721 – C7-0394/2013 – 2013/0343(CNS)) | 382 |
| 2017/C 285/46 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a 2009/831/EK határozatnak az alkalmazási ideje tekintetében történő módosításáról (COM(2013)0930 – C7-0022/2014 – 2013/0446(CNS)) | 385 |
| 2017/C 285/47 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a 2004/162/EK határozatnak 2014. január 1-jétől Mayotte-ra történő alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0024 – C7-0031/2014 – 2014/0010(CNS)) | 386 |
| 2017/C 285/48 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések kivételével történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11250/2013– C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE)) | 387 |
| 2017/C 285/49 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések kivételével történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE)) | 394 |
| 2017/C 285/50 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések tekintetében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11313/2013 – C7-0356/2013 – 2013/0120B(NLE)) | 395 |
| 2017/C 285/51 | Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Török Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (10697/2012 – C7-0029/2014 – 2012/0122(NLE)) | 396 |
| 2017/C 285/52 | P7_TA(2014)0147Az egységes európai vasúti térség ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-i 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása és a vasúti infrastruktúra irányítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0029 – C7-0025/2013 – 2013/0029(COD))P7_TC1-COD(2013)0029Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása és a vasúti infrastruktúra irányítása tekintetében történő módosításáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 397 |
| 2017/C 285/53 | P7_TA(2014)0148A belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az 1370/2007/EK rendeletnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0028 – C7-0024/2013 – 2013/0028(COD))P7_TC1-COD(2013)0028Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra az 1370/2007/EK rendeletnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 420 |
| 2017/C 285/54 | P7_TA(2014)0149A vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozott szöveg) (COM(2013)0030 – C7-0027/2013 – 2013/0015(COD))P7_TC1-COD(2013)0015Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott szöveg) (
  1
  ) | 432 |
| 2017/C 285/55 | P7_TA(2014)0150A vasúti biztonság ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti biztonságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozott szöveg) (COM(2013)0031 – C7-0028/2013 – 2013/0016(COD))P7_TC1-COD(2013)0016Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a vasúti biztonságról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott szöveg) (
  1
  ) | 485 |
| 2017/C 285/56 | P7_TA(2014)0151Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Vasúti Ügynökségről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0027 – C7-0029/2013 – 2013/0014(COD)P7_TC1-COD(2013)0014Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 524 |
| 2017/C 285/57 | P7_TA(2014)0152A vasúti vállalkozások elszámolásainak normalizálása ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti vállalkozások elszámolásainak normalizálására vonatkozó közös szabályokról szóló 1192/69/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0026 – C7-0026/2013 – 2013/0013(COD))P7_TC1-COD(2013)0013Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a vasúti vállalkozások elszámolásainak normalizálására vonatkozó közös szabályokról szóló 1192/69/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 565 |
| 2017/C 285/58 | P7_TA(2014)0153A polgári légi közlekedésben előforduló események jelentése ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a polgári légiközlekedési események jelentéséről, a 996/2010/EU rendelet módosításáról és a 2003/42/EK irányelv, az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0776 – C7-0418/2012 – 2012/0361(COD))P7_TC1-COD(2012)0361Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a polgári légi közlekedési események jelentéséről, elemzéséről és nyomon követéséről, valamint a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 567 |
| 2017/C 285/59 | P7_TA(2014)0154A fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítése ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0316 – C7-0174/2013 – 2013/0165(COD))P7_TC1-COD(2013)0165Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1] (
  1
  ) | 568 |
| 2017/C 285/60 | Az Európai Parlament által 2014. február 26-án elfogadott módosítás a biztosítási közvetítésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (átdolgozás)) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD)) | 581 |
| 2017/C 285/61 | P7_TA(2014)0156Az Egészségügy a növekedésért program (2014–2020) ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az Egészségügy a növekedésért program, az egészségügyre vonatkozó harmadik többéves uniós cselekvési program (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0709 – C7-0399/2011 – 2011/0339(COD))P7_TC1-COD(2011)0339Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra az egészségügyre vonatkozó harmadik uniós cselekvési program (2014–2020) létrehozásáról és az 1350/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 620 |
| 2017/C 285/62 | P7_TA(2014)0157Transzeurópai távközlési hálózatok ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a transzeurópai távközlési hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0329 – C7-0149/2013 – 2011/0299(COD))P7_TC1-COD(2011)0299Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a távközlési infrastruktúrák területén működő transzeurópai hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 622 |
| 2017/C 285/63 | P7_TA(2014)0158A közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítése ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0721 – C7-0394/2012 – 2012/0340(COD))P7_TC1-COD(2012)0340Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek, illetve a közfeladatokat ellátó szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel [Mód. 1] (
  1
  ) | 623 |
| 2017/C 285/64 | P7_TA(2014)0159Közös európai adásvételi jog ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a közös európai adásvételi jogról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0635 – C7-0329/2011 – 2011/0284(COD))P7_TC1-COD(2011)0284Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a közös európai adásvételi jogról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 638 |
| 2017/C 285/65 | P7_TA(2014)0160Dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártása, kiszerelése és értékesítése ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatróla tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről l (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))P7_TC1-COD(2012)0366Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 725 |
| | 2014. február 27., csütörtök |
| 2017/C 285/66 | P7_TA(2014)0165Az európai nyomozási határozat ***IAz Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv tervezetéről (09288/2010 – C7–0185/2010 – 2010/0817(COD))P7_TC1-COD2010)0817Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 27-én került elfogadásra a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 727 |
| 2017/C 285/67 | P7_TA(2014)0166A harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó vízumkötelezettség ***IAz Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0853 – C7-0430/2013 – 2013/0415(COD))P7_TC1-COD(2013)0415Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 27-én került elfogadásra a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 728 |
| 2017/C 285/68 | Az Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11767/1/2013 – C7-0344/2013 – 2013/0205(NLE)) | 729 |
| 2017/C 285/69 | P7_TA(2014)0168A személyek külső határokon történő ellenőrzése ***IAz Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása a személyek külső határokon történő, egyes okmányoknak a Horvátország és Ciprus által a területükön történő átutazás és a bármely 180 napos időszakban 90 napot nem meghaladó tervezett tartózkodás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről, valamint a 895/2006/EK tanácsi határozat és az 582/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0441 – C7-0186/2013 – 2013/0210(COD))P7_TC1-COD(2013)0210Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 27-én került elfogadásra a személyek külső határokon történő, egyes okmányoknak a Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia által a területükön történő átutazás és a bármely 180 napos időszakban 90 napot nem meghaladó tervezett tartózkodás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről, valamint a 895/2006/EK és az 582/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 730 |
| 2017/C 285/70 | P7_TA(2014)0169A külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolása ***IAz Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0650 – C7-0371/2012 – 2012/0309(COD))P7_TC1-COD(2012)0309Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 27-én került elfogadásra a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 731 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2014. február 25., kedd

2017/C 285/28

P7_TA(2014)0111A pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett tagállamok ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az 1198/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0428 – C7-0178/2013 – 2013/0200(COD))P7_TC1-COD(2013)0200Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

167

2017/C 285/29

P7_TA(2014)0112Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusok kiigazítása (az EUMSZ 290. és 291. cikke) ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkéhez történő igazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0751 – C7-0386/2013 – 2013/0365(COD))P7_TC1-COD(2013)0365Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkéhez történő igazításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

169

2017/C 285/30

P7_TA(2014)0113Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, a jogérvényesülés területére vonatkozó egyes jogi aktusok kiigazítása (az EUMSZ 290. cikke) ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, a jogérvényesülés területére vonatkozó egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez történő igazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0452 – C7-0197/2013 – 2013/0220(COD))P7_TC1-COD(2013)0220Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, a jogérvényesülés területére vonatkozó egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez történő igazításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

190

2017/C 285/31

P7_TA(2014)0114Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusok kiigazítása (az EUMSZ 290. cikke) ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez történő igazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0451 – C7-0198/2013 – 2013/0218(COD))P7_TC1-COD(2013)0218Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez történő igazításáról szóló, .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

194

2017/C 285/32

Az Európai Parlament 2014. február 25-i határozata az Oskar Hericsnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0009/2014 – 2014/0802(NLE))

207

2017/C 285/33

P7_TA(2014)0117Az új személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére vonatkozó 2020. évi célérték ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a 443/2009/EK rendeletnek az új személygépkocsikra vonatkozó 2020. évi szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0393 – C7-0184/2012 – 2012/0190(COD))P7_TC1-COD(2012)0190Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a 443/2009/EK rendeletnek az új személygépkocsikra vonatkozó 2020. évi CO2-kibocsátás-csökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

2

208

2017/C 285/34

P7_TA(2014)0118A közösségi védjegy ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról l (COM(2013)0161 – C7-0087/2013 – 2013/0088(COD))P7_TC1-COD(2013)0088Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

209

2017/C 285/35

P7_TA(2014)0119A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2013)0162 – C7-0088/2013 – 2013/0089(COD))P7_TC1-COD(2013)0089Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) (
  1
  )

1

262

2017/C 285/36

P7_TA(2014)0120A bűncselekményekből származó jövedelem befagyasztása és elkobzása ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a bűncselekményekből származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló európai parlament és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0085 – C7-0075/2012 – 2012/0036(COD))P7_TC1-COD(2012)0036Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

287

2017/C 285/37

P7_TA(2014)0121A Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynöksége (Europol) ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatróla Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynökségéről (Europol) COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD)P7_TC1-COD(2013)0091Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok
  határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1]

és Képzés

és 2005/681/IB határozatok

határozat

288

2017/C 285/38

P7_TA(2014)0122A harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett és javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat, valamint au pair munkavégzés céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételei ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett és javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat, valamint au pair munkavégzés céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2013)0151 – C7-0080/2013 – 2013/0081(COD))P7_TC1-COD(2013)0081Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett és javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat, valamint au pair munkavégzés céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről. szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

348

2017/C 285/39

P7_TA(2014)0123Az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest, Az EU Segítségnyújtási Önkéntesszolgálata létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0514 – C7-0303/2012 – 2012/0245(COD))P7_TC1-COD(2012)0245Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest létrehozásáról (az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés) szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

376

2017/C 285/40

P7_TA(2014)0124A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))P7_TC1-COD(2012)0295Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

377

2017/C 285/41

P7_TA(2014)0125A biocid termékek ***IAz Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló 528/2012/EU rendeletnek a piacra jutás bizonyos feltételei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0288 – C7-0141/2013 – 2013/0150(COD))P7_TC1-COD(2013)0150Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló 528/2012/EU rendeletnek a piacra jutás bizonyos feltételei tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

378

2014. február 26., szerda

2017/C 285/42

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság közötti, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak – annak 49. cikke (3) bekezdésének kivételével – az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12399/2013 – C7-0425/2013 – 2012/0219A(NLE))

379

2017/C 285/43

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság közötti, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak – annak 49. cikke (3) bekezdése tekintetében – az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12400/2013 – C7-0426/2013 – 2012/0219B(NLE))

380

2017/C 285/44

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0803 – C7-0417/2013 – 2013/0392(NLE))

381

2017/C 285/45

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az egységes héabevallás tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0721 – C7-0394/2013 – 2013/0343(CNS))

382

2017/C 285/46

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a 2009/831/EK határozatnak az alkalmazási ideje tekintetében történő módosításáról (COM(2013)0930 – C7-0022/2014 – 2013/0446(CNS))

385

2017/C 285/47

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a 2004/162/EK határozatnak 2014. január 1-jétől Mayotte-ra történő alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0024 – C7-0031/2014 – 2014/0010(CNS))

386

2017/C 285/48

Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések kivételével történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11250/2013– C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

387

2017/C 285/49

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések kivételével történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

394

2017/C 285/50

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések tekintetében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11313/2013 – C7-0356/2013 – 2013/0120B(NLE))

395

2017/C 285/51

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Török Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (10697/2012 – C7-0029/2014 – 2012/0122(NLE))

396

2017/C 285/52

P7_TA(2014)0147Az egységes európai vasúti térség ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-i 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása és a vasúti infrastruktúra irányítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0029 – C7-0025/2013 – 2013/0029(COD))P7_TC1-COD(2013)0029Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása és a vasúti infrastruktúra irányítása tekintetében történő módosításáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

397

2017/C 285/53

P7_TA(2014)0148A belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az 1370/2007/EK rendeletnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0028 – C7-0024/2013 – 2013/0028(COD))P7_TC1-COD(2013)0028Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra az 1370/2007/EK rendeletnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

420

2017/C 285/54

P7_TA(2014)0149A vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozott szöveg) (COM(2013)0030 – C7-0027/2013 – 2013/0015(COD))P7_TC1-COD(2013)0015Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott szöveg) (
  1
  )

1

432

2017/C 285/55

P7_TA(2014)0150A vasúti biztonság ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti biztonságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozott szöveg) (COM(2013)0031 – C7-0028/2013 – 2013/0016(COD))P7_TC1-COD(2013)0016Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a vasúti biztonságról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott szöveg) (
  1
  )

1

485

2017/C 285/56

P7_TA(2014)0151Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Vasúti Ügynökségről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0027 – C7-0029/2013 – 2013/0014(COD)P7_TC1-COD(2013)0014Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

524

2017/C 285/57

P7_TA(2014)0152A vasúti vállalkozások elszámolásainak normalizálása ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti vállalkozások elszámolásainak normalizálására vonatkozó közös szabályokról szóló 1192/69/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0026 – C7-0026/2013 – 2013/0013(COD))P7_TC1-COD(2013)0013Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a vasúti vállalkozások elszámolásainak normalizálására vonatkozó közös szabályokról szóló 1192/69/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

565

2017/C 285/58

P7_TA(2014)0153A polgári légi közlekedésben előforduló események jelentése ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a polgári légiközlekedési események jelentéséről, a 996/2010/EU rendelet módosításáról és a 2003/42/EK irányelv, az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0776 – C7-0418/2012 – 2012/0361(COD))P7_TC1-COD(2012)0361Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a polgári légi közlekedési események jelentéséről, elemzéséről és nyomon követéséről, valamint a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

567

2017/C 285/59

P7_TA(2014)0154A fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítése ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0316 – C7-0174/2013 – 2013/0165(COD))P7_TC1-COD(2013)0165Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1] (
  1
  )

112-es hívószámú

1

568

2017/C 285/60

Az Európai Parlament által 2014. február 26-án elfogadott módosítás a biztosítási közvetítésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (átdolgozás)) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD))

581

2017/C 285/61

P7_TA(2014)0156Az Egészségügy a növekedésért program (2014–2020) ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az Egészségügy a növekedésért program, az egészségügyre vonatkozó harmadik többéves uniós cselekvési program (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0709 – C7-0399/2011 – 2011/0339(COD))P7_TC1-COD(2011)0339Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra az egészségügyre vonatkozó harmadik uniós cselekvési program (2014–2020) létrehozásáról és az 1350/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

620

2017/C 285/62

P7_TA(2014)0157Transzeurópai távközlési hálózatok ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a transzeurópai távközlési hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0329 – C7-0149/2013 – 2011/0299(COD))P7_TC1-COD(2011)0299Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a távközlési infrastruktúrák területén működő transzeurópai hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

622

2017/C 285/63

P7_TA(2014)0158A közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítése ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0721 – C7-0394/2012 – 2012/0340(COD))P7_TC1-COD(2012)0340Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek, illetve a közfeladatokat ellátó szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel [Mód. 1] (
  1
  )

, illetve a közfeladatokat ellátó szervezetek webhelyeinek

1

623

2017/C 285/64

P7_TA(2014)0159Közös európai adásvételi jog ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a közös európai adásvételi jogról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0635 – C7-0329/2011 – 2011/0284(COD))P7_TC1-COD(2011)0284Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a közös európai adásvételi jogról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

638

2017/C 285/65

P7_TA(2014)0160Dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártása, kiszerelése és értékesítése ***IAz Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatróla tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről l (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))P7_TC1-COD(2012)0366Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

725

2014. február 27., csütörtök

2017/C 285/66

P7_TA(2014)0165Az európai nyomozási határozat ***IAz Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv tervezetéről (09288/2010 – C7–0185/2010 – 2010/0817(COD))P7_TC1-COD2010)0817Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 27-én került elfogadásra a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

727

2017/C 285/67

P7_TA(2014)0166A harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó vízumkötelezettség ***IAz Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0853 – C7-0430/2013 – 2013/0415(COD))P7_TC1-COD(2013)0415Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 27-én került elfogadásra a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

728

2017/C 285/68

Az Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11767/1/2013 – C7-0344/2013 – 2013/0205(NLE))

729

2017/C 285/69

P7_TA(2014)0168A személyek külső határokon történő ellenőrzése ***IAz Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása a személyek külső határokon történő, egyes okmányoknak a Horvátország és Ciprus által a területükön történő átutazás és a bármely 180 napos időszakban 90 napot nem meghaladó tervezett tartózkodás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről, valamint a 895/2006/EK tanácsi határozat és az 582/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0441 – C7-0186/2013 – 2013/0210(COD))P7_TC1-COD(2013)0210Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 27-én került elfogadásra a személyek külső határokon történő, egyes okmányoknak a Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia által a területükön történő átutazás és a bármely 180 napos időszakban 90 napot nem meghaladó tervezett tartózkodás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről, valamint a 895/2006/EK és az 582/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

730

2017/C 285/70

P7_TA(2014)0169A külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolása ***IAz Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0650 – C7-0371/2012 – 2012/0309(COD))P7_TC1-COD(2012)0309Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 27-én került elfogadásra a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

731

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

29.8.2017

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2013–2014

2014. február 24–27-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 61, 2015.2.19
  .

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2014. február 25., kedd

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/2

---

P7_TA(2014)0126

A nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem

Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a nők elleni erőszakról (2013/2004(INL))

(2017/C 285/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 23., 24. és 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 23., 24. és 25. cikkére,

| — | tekintettel „A női nemi szervi csonkítás elleni küzdelemről az EU-ban” című, 2009. március 24-i állásfoglalására (1) és a női nemi szervek megcsonkításának felszámolásáról szóló, 2012. június 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A női nemi szervi csonkítás elleni küzdelemről az EU-ban” című, 2009. március 24-i állásfoglalására (1) és a női nemi szervek megcsonkításának felszámolásáról szóló, 2012. június 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a „Mondj nemet a nők elleni erőszakra” kampányról szóló 2009. április 22-i nyilatkozatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mondj nemet a nők elleni erőszakra” kampányról szóló 2009. április 22-i nyilatkozatára (3),

| — | tekintettel a 2009. november 26-i, a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. november 26-i, a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló, 2011. április 5-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló, 2011. április 5-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának a nőkkel és leányokkal szembeni erőszak minden formájának kiküszöbölésével és megelőzésével foglalkozó 57. ülésszakáról szóló, 2013. február 6-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának a nőkkel és leányokkal szembeni erőszak minden formájának kiküszöbölésével és megelőzésével foglalkozó 57. ülésszakáról szóló, 2013. február 6-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „Az asszonygyilkosságokról (feminicídiumokról) Közép-Amerikában és Mexikóban és az Európai Unió szerepéről az e jelenség elleni küzdelemben” című, 2007. október 11-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az asszonygyilkosságokról (feminicídiumokról) Közép-Amerikában és Mexikóban és az Európai Unió szerepéről az e jelenség elleni küzdelemben” című, 2007. október 11-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló, 2010 és 2015 közötti időszakra vonatkozó, 2010. szeptember 21-én előterjesztett bizottsági stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló, 2010 és 2015 közötti időszakra vonatkozó, 2010. szeptember 21-én előterjesztett bizottsági stratégiára,

| — | tekintettel a stockholmi program végrehajtásáról szóló bizottsági cselekvési tervre (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

tekintettel a stockholmi program végrehajtásáról szóló bizottsági cselekvési tervre (COM(2010)0171),

| — | tekintettel a „Jogok, egyenlőség és polgárság 2014–2020” programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jogok, egyenlőség és polgárság 2014–2020” programra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanácsnak „A nők elleni erőszak felszámolása az Európai Unióban” című, 2010. március 8-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanácsnak „A nők elleni erőszak felszámolása az Európai Unióban” című, 2010. március 8-i következtetéseire,

| — | tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A nők ellen irányuló családon belüli erőszak felszámolása” című, 2012. szeptember 18-i véleményére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A nők ellen irányuló családon belüli erőszak felszámolása” című, 2012. szeptember 18-i véleményére (9),

| — | tekintettel a nők és lányok elleni erőszakról, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és lányok elleni erőszakról, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és az ellene való küzdelemről szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és az ellene való küzdelemről szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény),

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1979. december 18-án elfogadott 34/180. számú határozat 11. cikke (1) bekezdésének d) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1979. december 18-án elfogadott 34/180. számú határozat 11. cikke (1) bekezdésének d) pontjára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete jogi eszközeire az emberi jogok, különösen a nők jogai terén, mint például az ENSZ Alapokmánya, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya, a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya, az emberkereskedelem, illetve mások prostitúciós kizsákmányolásának megszüntetéséről szóló egyezmény, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyve, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetések elleni egyezmény, a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi genfi egyezmény és a visszaküldés tilalma, valamint a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete jogi eszközeire az emberi jogok, különösen a nők jogai terén, mint például az ENSZ Alapokmánya, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya, a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya, az emberkereskedelem, illetve mások prostitúciós kizsákmányolásának megszüntetéséről szóló egyezmény, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyve, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetések elleni egyezmény, a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi genfi egyezmény és a visszaküldés tilalma, valamint a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni erőszakról szóló ENSZ-dokumentumokra, például az 1993. június 25-i bécsi nyilatkozat és cselekvési program, amit az emberi jogi világkonferencia fogadott el (A/CONF. 157/23), valamint a nőkkel szembeni erőszak felszámolásáról szóló 1993. december 20-i nyilatkozat (A/RES/48/104), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni erőszakról szóló ENSZ-dokumentumokra, például az 1993. június 25-i bécsi nyilatkozat és cselekvési program, amit az emberi jogi világkonferencia fogadott el (A/CONF. 157/23), valamint a nőkkel szembeni erőszak felszámolásáról szóló 1993. december 20-i nyilatkozat (A/RES/48/104),

| — | tekintettel a nőkkel szembeni erőszak felszámolására irányuló bűnmegelőzésről és büntető intézkedésekről szóló, 1997. december 12-i ENSZ közgyűlési határozatra (A/RES/52/86), a becsület nevében a nők ellen elkövetett bűncselekmények felszámolásáról szóló, 2002. december 18-i ENSZ közgyűlési határozatra (A/RES/57/179), a nők ellen elkövetett családon belüli erőszak felszámolásáról szóló, 2003. december 22-i ENSZ közgyűlési határozatra (A/RES/58/147), valamint az ENSZ-közgyűlésnek a női nemi szervek megcsonkításának felszámolására irányuló globális erőfeszítések fokozásáról szóló, 2013. március 5-i határozatára (A/RES/67/146), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni erőszak felszámolására irányuló bűnmegelőzésről és büntető intézkedésekről szóló, 1997. december 12-i ENSZ közgyűlési határozatra (A/RES/52/86), a becsület nevében a nők ellen elkövetett bűncselekmények felszámolásáról szóló, 2002. december 18-i ENSZ közgyűlési határozatra (A/RES/57/179), a nők ellen elkövetett családon belüli erőszak felszámolásáról szóló, 2003. december 22-i ENSZ közgyűlési határozatra (A/RES/58/147), valamint az ENSZ-közgyűlésnek a női nemi szervek megcsonkításának felszámolására irányuló globális erőfeszítések fokozásáról szóló, 2013. március 5-i határozatára (A/RES/67/146),

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztossága különelőadójának a nőkkel szembeni erőszakról szóló jelentéseire, illetve a nőkkel szembeni megkülönböztetés felszámolásával foglalkozó bizottság 19. számú általános ajánlására (1992, 11. ülésszak), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztossága különelőadójának a nőkkel szembeni erőszakról szóló jelentéseire, illetve a nőkkel szembeni megkülönböztetés felszámolásával foglalkozó bizottság 19. számú általános ajánlására (1992, 11. ülésszak),

| — | tekintettel az 1995. szeptember 15-én Pekingben, a Nők Negyedik Világkonferenciáján elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra, továbbá a pekingi cselekvési platform nyomon követéséről szóló 2000. május 18-i (10), a Nők Negyedik Világkonferenciája cselekvési platformjának (Peking + 10) nyomon követéséről szóló 2005. március 10-i (11), valamint a „Peking + 15 – az ENSZ cselekvési platformja a nemek közötti egyenlőségért” című, 2010. február 25-i (12) parlamenti állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995. szeptember 15-én Pekingben, a Nők Negyedik Világkonferenciáján elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra, továbbá a pekingi cselekvési platform nyomon követéséről szóló 2000. május 18-i (10), a Nők Negyedik Világkonferenciája cselekvési platformjának (Peking + 10) nyomon követéséről szóló 2005. március 10-i (11), valamint a „Peking + 15 – az ENSZ cselekvési platformja a nemek közötti egyenlőségért” című, 2010. február 25-i (12) parlamenti állásfoglalásokra,

| — | tekintettel a nők elleni erőszak minden formájának megszüntetésére irányuló erőfeszítések fokozásáról szóló, 2006. december 19-i ENSZ közgyűlési határozatra (A/RES/61/143) és az ENSZ Biztonsági Tanácsa nőkről, békéről és biztonságról szóló 1325. és 1820. sz. határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszak minden formájának megszüntetésére irányuló erőfeszítések fokozásáról szóló, 2006. december 19-i ENSZ közgyűlési határozatra (A/RES/61/143) és az ENSZ Biztonsági Tanácsa nőkről, békéről és biztonságról szóló 1325. és 1820. sz. határozataira,

| — | tekintettel a Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottság a nők és lányok elleni erőszak valamennyi formájának felszámolásáról és megelőzéséről szóló 57. ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottság a nők és lányok elleni erőszak valamennyi formájának felszámolásáról és megelőzéséről szóló 57. ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadója, Rashida Manjoo nők elleni erőszakról, annak okairól és következményeiről szóló, 2012. május 16-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadója, Rashida Manjoo nők elleni erőszakról, annak okairól és következményeiről szóló, 2012. május 16-i jelentésére,

| — | tekintettel az időskorra vonatkozó madridi cselekvési terv 5. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az időskorra vonatkozó madridi cselekvési terv 5. cikkére,

| — | tekintettel az európai hozzáadott érték értékelésére (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai hozzáadott érték értékelésére (13),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0075/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0075/2014),

| A. | mivel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv (14) értelmében nemi alapú erőszaknak a személy ellen neme, nemi identitása vagy annak kifejezése miatt irányuló erőszak, vagy az olyan erőszak minősül, amely aránytalanul nagy számban egy adott nemhez tartozó személyek ellen irányul; mivel a nemi alapú erőszak következménye az áldozat által elszenvedett fizikai, szexuális, érzelmi vagy pszichológiai károsodás vagy gazdasági hátrány lehet, továbbá a diszkrimináció egyik formája, valamint az áldozat alapvető szabadságainak megsértése, és magában foglalja a hozzátartozók közötti erőszakot, a szexuális erőszakot (beleértve az erőszakos közösülést, a szemérem elleni erőszakot és a szexuális zaklatást), az emberkereskedelmet, a rabszolgaságot és az olyan káros gyakorlatok különböző formáit, mint a kényszerházasság, a nők nemi szerveinek megcsonkítása, valamint az úgynevezett „becsületbeli” bűncselekmények. |
| --- | --- |

A.

mivel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv (14) értelmében nemi alapú erőszaknak a személy ellen neme, nemi identitása vagy annak kifejezése miatt irányuló erőszak, vagy az olyan erőszak minősül, amely aránytalanul nagy számban egy adott nemhez tartozó személyek ellen irányul; mivel a nemi alapú erőszak következménye az áldozat által elszenvedett fizikai, szexuális, érzelmi vagy pszichológiai károsodás vagy gazdasági hátrány lehet, továbbá a diszkrimináció egyik formája, valamint az áldozat alapvető szabadságainak megsértése, és magában foglalja a hozzátartozók közötti erőszakot, a szexuális erőszakot (beleértve az erőszakos közösülést, a szemérem elleni erőszakot és a szexuális zaklatást), az emberkereskedelmet, a rabszolgaságot és az olyan káros gyakorlatok különböző formáit, mint a kényszerházasság, a nők nemi szerveinek megcsonkítása, valamint az úgynevezett „becsületbeli” bűncselekmények.

| B. | mivel a nemi alapú erőszak áldozatai és elkövetői bármely életkori, iskolázottsági, jövedelemi vagy társadalmi csoportból kikerülhetnek, és az erőszak e fajtája összefügg a hatalom férfiak és nők közötti egyenlőtlen elosztásával, és a társadalmunkban meglévő sztereotípiákon alapuló elképzelésekkel és magatartásokkal, amelyek ellen a lehető legkorábbi szakaszban meg kell kezdeni a küzdelmet a szemléletváltás érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel a nemi alapú erőszak áldozatai és elkövetői bármely életkori, iskolázottsági, jövedelemi vagy társadalmi csoportból kikerülhetnek, és az erőszak e fajtája összefügg a hatalom férfiak és nők közötti egyenlőtlen elosztásával, és a társadalmunkban meglévő sztereotípiákon alapuló elképzelésekkel és magatartásokkal, amelyek ellen a lehető legkorábbi szakaszban meg kell kezdeni a küzdelmet a szemléletváltás érdekében;

| C. | mivel a férjek/volt férjek és partnerek/volt partnerek egyre többféle formában követnek el erőszakot a nők ellen, és mivel ezek az esetek egyes országokban egyre több áldozatot követelnek és egyre súlyosabb – akár halálos – következményekkel járnak, illetve a statisztikák azt mutatják, hogy az összes halálos áldozaton belül egyre nagyobb arányú a nők száma; |
| --- | --- |

C.

mivel a férjek/volt férjek és partnerek/volt partnerek egyre többféle formában követnek el erőszakot a nők ellen, és mivel ezek az esetek egyes országokban egyre több áldozatot követelnek és egyre súlyosabb – akár halálos – következményekkel járnak, illetve a statisztikák azt mutatják, hogy az összes halálos áldozaton belül egyre nagyobb arányú a nők száma;

| D. | mivel egyes országok statisztikai felmérései azt mutatják, hogy bár az emberölések száma nem nőtt, az összes áldozaton belül a nők száma emelkedett, ami megerősíti a nők elleni erőszak növekedésének tényét; |
| --- | --- |

D.

mivel egyes országok statisztikai felmérései azt mutatják, hogy bár az emberölések száma nem nőtt, az összes áldozaton belül a nők száma emelkedett, ami megerősíti a nők elleni erőszak növekedésének tényét;

| E. | mivel a mélyszegénység növeli az erőszak és a kizsákmányolás egyéb formáinak kockázatát, amelyek gátolják a nők teljes körű részvételét az élet minden területén és a nemek közötti egyenlőség megvalósulását; |
| --- | --- |

E.

mivel a mélyszegénység növeli az erőszak és a kizsákmányolás egyéb formáinak kockázatát, amelyek gátolják a nők teljes körű részvételét az élet minden területén és a nemek közötti egyenlőség megvalósulását;

| F. | mivel a nők függetlenségének, valamint a gazdasági és szociális életben való részvételének növelése lehetővé teszi a nemi alapú erőszaknak való kitettségük csökkentését; |
| --- | --- |

F.

mivel a nők függetlenségének, valamint a gazdasági és szociális életben való részvételének növelése lehetővé teszi a nemi alapú erőszaknak való kitettségük csökkentését;

| G. | mivel a közösségi oldalak egyre terjedő használata kapcsán új sztereotípiák, a diszkrimináció és az erőszak új formái alakultak ki, többek között a szexuális visszaélés céljából történő elcsábítás, amely főképp serdülőkorúak ellen irányul; |
| --- | --- |

G.

mivel a közösségi oldalak egyre terjedő használata kapcsán új sztereotípiák, a diszkrimináció és az erőszak új formái alakultak ki, többek között a szexuális visszaélés céljából történő elcsábítás, amely főképp serdülőkorúak ellen irányul;

| H. | mivel a fiatalabb generáció körében is tovább élnek a nemi szerepekkel kapcsolatos szexista attitűdök; társaik és a társadalom többi része továbbra is az erőszak áldozatául esett fiatal nőket hibáztatja, és megbélyegzi őket; |
| --- | --- |

H.

mivel a fiatalabb generáció körében is tovább élnek a nemi szerepekkel kapcsolatos szexista attitűdök; társaik és a társadalom többi része továbbra is az erőszak áldozatául esett fiatal nőket hibáztatja, és megbélyegzi őket;

| I. | mivel az erőszak minden férfi, nő vagy gyermek számára traumatikus élmény, de a nemi alapú erőszakot elsősorban férfiak követik el nők és lányok ellen – mindez tükrözi és hangsúlyozza a nők és a férfiak közötti egyenlőtlenségeket, és veszélyezteti az áldozatok egészségét, emberi méltóságát, biztonságát és függetlenségét; |
| --- | --- |

I.

mivel az erőszak minden férfi, nő vagy gyermek számára traumatikus élmény, de a nemi alapú erőszakot elsősorban férfiak követik el nők és lányok ellen – mindez tükrözi és hangsúlyozza a nők és a férfiak közötti egyenlőtlenségeket, és veszélyezteti az áldozatok egészségét, emberi méltóságát, biztonságát és függetlenségét;

| J. | mivel azt a gyermeket, aki közeli hozzátartozó elleni erőszakos cselekmény szemtanúja volt, figyelembe kell venni és róla gondoskodni kell a szükségszerű pszichológiai kezelés és jóléti rendelkezések értelmében, továbbá mivel annak a gyermeknek az esetében, aki erőszakos cselekmény szemtanúja volt, nagy a kockázat az érzelmi és kapcsolatteremtési zavarok jelentkezésének; |
| --- | --- |

J.

mivel azt a gyermeket, aki közeli hozzátartozó elleni erőszakos cselekmény szemtanúja volt, figyelembe kell venni és róla gondoskodni kell a szükségszerű pszichológiai kezelés és jóléti rendelkezések értelmében, továbbá mivel annak a gyermeknek az esetében, aki erőszakos cselekmény szemtanúja volt, nagy a kockázat az érzelmi és kapcsolatteremtési zavarok jelentkezésének;

| K. | mivel a nemi alapú erőszak női áldozatai és gyermekeik gyakran különleges támogatást és védelmet igényelnek, az ilyen erőszakkal kapcsolatos másodlagos és ismételt áldozattá válás, megfélemlítés és megtorlás nagy kockázata miatt; |
| --- | --- |

K.

mivel a nemi alapú erőszak női áldozatai és gyermekeik gyakran különleges támogatást és védelmet igényelnek, az ilyen erőszakkal kapcsolatos másodlagos és ismételt áldozattá válás, megfélemlítés és megtorlás nagy kockázata miatt;

| L. | mivel az erőszakos cselekményeket átélő nőknek és gyermekeknek speciális menedékhelyekre van szükség, ahol megfelelő egészségügyi szolgáltatásokat, jogi segítséget és pszichológiai tanácsadást és terápiát biztosítanak számukra; mivel a tagállamoknak megfelelően kell finanszírozni a női menedékhelyeket; |
| --- | --- |

L.

mivel az erőszakos cselekményeket átélő nőknek és gyermekeknek speciális menedékhelyekre van szükség, ahol megfelelő egészségügyi szolgáltatásokat, jogi segítséget és pszichológiai tanácsadást és terápiát biztosítanak számukra; mivel a tagállamoknak megfelelően kell finanszírozni a női menedékhelyeket;

| M. | mivel a férfiak által nők ellen elkövetett erőszak megváltoztatja a nők társadalomban betöltött szerepét és önrendelkezését az egészségük, a foglalkoztatáshoz és oktatáshoz való hozzáférésük, a társas és kulturális tevékenységekben való részvételük, gazdasági függetlenségük, a közéletben és a politikai életben, valamint a döntéshozásban való részvételük, és a férfiakkal való kapcsolataik, valamint saját önbecsülésük tekintetében; |
| --- | --- |

M.

mivel a férfiak által nők ellen elkövetett erőszak megváltoztatja a nők társadalomban betöltött szerepét és önrendelkezését az egészségük, a foglalkoztatáshoz és oktatáshoz való hozzáférésük, a társas és kulturális tevékenységekben való részvételük, gazdasági függetlenségük, a közéletben és a politikai életben, valamint a döntéshozásban való részvételük, és a férfiakkal való kapcsolataik, valamint saját önbecsülésük tekintetében;

| N. | mivel a nők elleni erőszak mély testi és lelki sebeket okozhat, károsíthatja a nők és lányok egészségét, beleértve reproduktív és szexuális egészségüket, és bizonyos esetekben halált okozhat, amelyet feminicídiumnak is neveznek; |
| --- | --- |

N.

mivel a nők elleni erőszak mély testi és lelki sebeket okozhat, károsíthatja a nők és lányok egészségét, beleértve reproduktív és szexuális egészségüket, és bizonyos esetekben halált okozhat, amelyet feminicídiumnak is neveznek;

| O. | mivel nagyon fiatal kortól kezdve szükség van az oktatásra és a szakképzésre a nőkkel szembeni erőszak és általában a nemi alapú erőszak leküzdéséhez, mivel ez fejleszti a fiatalok ahhoz szükséges készségeit, hogy társaikkal a nemre való tekintet nélkül tisztelettel bánjanak és tudatában legyenek az egyenlőség alapelveinek; |
| --- | --- |

O.

mivel nagyon fiatal kortól kezdve szükség van az oktatásra és a szakképzésre a nőkkel szembeni erőszak és általában a nemi alapú erőszak leküzdéséhez, mivel ez fejleszti a fiatalok ahhoz szükséges készségeit, hogy társaikkal a nemre való tekintet nélkül tisztelettel bánjanak és tudatában legyenek az egyenlőség alapelveinek;

| P. | mivel a nők elleni erőszak egyre elfogadhatatlanabb formákat ölt, beleértve a nők bevonását a szexuális kizsákmányolás céljából nőkereskedelem megszervezésével foglalkozó csoportokba; |
| --- | --- |

P.

mivel a nők elleni erőszak egyre elfogadhatatlanabb formákat ölt, beleértve a nők bevonását a szexuális kizsákmányolás céljából nőkereskedelem megszervezésével foglalkozó csoportokba;

| Q. | mivel a nők elleni erőszakkal kapcsolatos vizsgálatok becslései alapján az európai nők egyötöde-egynegyede szenvedett már el felnőttkorában legalább egyszer fizikai erőszakot, és több mint egytizedüket ért szexuális erőszak, amely során fizikai erőt alkalmaztak (15); |
| --- | --- |

Q.

mivel a nők elleni erőszakkal kapcsolatos vizsgálatok becslései alapján az európai nők egyötöde-egynegyede szenvedett már el felnőttkorában legalább egyszer fizikai erőszakot, és több mint egytizedüket ért szexuális erőszak, amely során fizikai erőt alkalmaztak (15);

| R. | mivel az európai hozzáadott érték értékelése alapján a nőkkel szembeni nemi alapú erőszak éves költsége hozzávetőleg 228 milliárd EUR-t tett ki az EU-ban (az uniós GDP 1,8 %-a), amelyből évi 45 milliárd EUR-t költöttek köz- és állami szolgáltatásokra, a kiesett gazdasági termelés pedig 24 milliárd EUR-t tesz ki; |
| --- | --- |

R.

mivel az európai hozzáadott érték értékelése alapján a nőkkel szembeni nemi alapú erőszak éves költsége hozzávetőleg 228 milliárd EUR-t tett ki az EU-ban (az uniós GDP 1,8 %-a), amelyből évi 45 milliárd EUR-t költöttek köz- és állami szolgáltatásokra, a kiesett gazdasági termelés pedig 24 milliárd EUR-t tesz ki;

| S. | mivel az Alapjogi Ügynökség 2013 márciusában kiadta a nőkkel szembeni erőszakkal foglalkozó európai felmérésének néhány előzetes eredményét, amelyekből – többek között – a következők derülnek ki: a nem a partnere által elkövetett legsúlyosabb erőszakos cselekményt követően ötből négy nő nem fordult semmilyen szolgálathoz, például egészségügyi, szociális szolgálathoz vagy az áldozatok támogatásával foglalkozó szolgálathoz; azok a nők, akik segítséget vettek igénybe, leginkább orvoshoz fordultak, ami nyomatékosítja, hogy biztosítani kell, hogy az egészségügyi szakemberek kezelni tudják az erőszak áldozatául esettek szükségleteit; ötből két nő nem volt tisztában a családon belüli erőszak esetén a nők védelmét célzó jogszabályokkal vagy politikai kezdeményezésekkel, és a nők fele nem tudott semmilyen megelőző jogszabályról vagy kezdeményezésről; |
| --- | --- |

S.

mivel az Alapjogi Ügynökség 2013 márciusában kiadta a nőkkel szembeni erőszakkal foglalkozó európai felmérésének néhány előzetes eredményét, amelyekből – többek között – a következők derülnek ki: a nem a partnere által elkövetett legsúlyosabb erőszakos cselekményt követően ötből négy nő nem fordult semmilyen szolgálathoz, például egészségügyi, szociális szolgálathoz vagy az áldozatok támogatásával foglalkozó szolgálathoz; azok a nők, akik segítséget vettek igénybe, leginkább orvoshoz fordultak, ami nyomatékosítja, hogy biztosítani kell, hogy az egészségügyi szakemberek kezelni tudják az erőszak áldozatául esettek szükségleteit; ötből két nő nem volt tisztában a családon belüli erőszak esetén a nők védelmét célzó jogszabályokkal vagy politikai kezdeményezésekkel, és a nők fele nem tudott semmilyen megelőző jogszabályról vagy kezdeményezésről;

| T. | mivel a nemek közötti egyenlőség 2010–2015 közötti időszakra vonatkozó stratégiájában a Bizottság hangsúlyozza, hogy a nemi alapú erőszak az egyik olyan kulcsfontosságú probléma, amelyet a nemek közötti valódi egyenlőség megteremtése érdekében meg kell oldani; |
| --- | --- |

T.

mivel a nemek közötti egyenlőség 2010–2015 közötti időszakra vonatkozó stratégiájában a Bizottság hangsúlyozza, hogy a nemi alapú erőszak az egyik olyan kulcsfontosságú probléma, amelyet a nemek közötti valódi egyenlőség megteremtése érdekében meg kell oldani;

| U. | mivel a Lisszaboni Szerződésben meghatározott jogi keret új lehetőségeket biztosít az uniós szintű büntető igazságszolgáltatási politika területén a fokozott együttműködés kialakításához, lehetővé téve az intézmények és a tagállamok számára, hogy biztos alapokon dolgozzanak együtt, és kialakítva a nők elleni erőszak valamennyi formájának és a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetésnek a felszámolását célzó közös uniós jogi kultúrát, amely tiszteletben tartja a nemzeti jogi rendszereket és hagyományokat, anélkül hogy helyettesítené azokat; |
| --- | --- |

U.

mivel a Lisszaboni Szerződésben meghatározott jogi keret új lehetőségeket biztosít az uniós szintű büntető igazságszolgáltatási politika területén a fokozott együttműködés kialakításához, lehetővé téve az intézmények és a tagállamok számára, hogy biztos alapokon dolgozzanak együtt, és kialakítva a nők elleni erőszak valamennyi formájának és a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetésnek a felszámolását célzó közös uniós jogi kultúrát, amely tiszteletben tartja a nemzeti jogi rendszereket és hagyományokat, anélkül hogy helyettesítené azokat;

| V. | mivel a hatékony megelőzési stratégiának fontos összetevője a tudatosság növelése és a mozgósítás, többek között a média és a közösségi média útján is; |
| --- | --- |

V.

mivel a hatékony megelőzési stratégiának fontos összetevője a tudatosság növelése és a mozgósítás, többek között a média és a közösségi média útján is;

| W. | mivel egyetlen intézkedés nem képes megszüntetni a nők elleni erőszakot, de az infrastrukturális, jogi, igazságügyi, végrehajtási, kulturális, oktatási, szociális, egészségügyi és szolgáltatáshoz kapcsolódó egyéb intézkedések kombinációja jelentős mértékben növelheti a tudatosságot, illetve csökkentheti az erőszakot és annak következményeit; |
| --- | --- |

W.

mivel egyetlen intézkedés nem képes megszüntetni a nők elleni erőszakot, de az infrastrukturális, jogi, igazságügyi, végrehajtási, kulturális, oktatási, szociális, egészségügyi és szolgáltatáshoz kapcsolódó egyéb intézkedések kombinációja jelentős mértékben növelheti a tudatosságot, illetve csökkentheti az erőszakot és annak következményeit;

| X. | mivel a nőkkel szemben elkövetett erőszak elleni küzdelmet szolgáló minden intézkedés mögött hat, egymástól elválaszthatatlan célkitűzést húzódik meg: a szakpolitika, a megelőzés, a védelem, a büntetőeljárás, a gondoskodás és a partnerség; |
| --- | --- |

X.

mivel a nőkkel szemben elkövetett erőszak elleni küzdelmet szolgáló minden intézkedés mögött hat, egymástól elválaszthatatlan célkitűzést húzódik meg: a szakpolitika, a megelőzés, a védelem, a büntetőeljárás, a gondoskodás és a partnerség;

| Y. | mivel fontos fokozni a fellépést azon iparág ellen, amely a fiatal lányokat és nőket szexuális tárgynak tekinti; |
| --- | --- |

Y.

mivel fontos fokozni a fellépést azon iparág ellen, amely a fiatal lányokat és nőket szexuális tárgynak tekinti;

| Z. | mivel a tagállamokban érvényesülő, többek között a bűncselekmények meghatározása, a jogszabályok hatálya tekintetében különböző szakpolitikák és jogi szabályozás miatt az Unióban a nőket nem védik egyenlően a férfiak által elkövetett erőszakos cselekményekkel szemben, ezért kiszolgáltatottak az ilyen erőszaknak; |
| --- | --- |

Z.

mivel a tagállamokban érvényesülő, többek között a bűncselekmények meghatározása, a jogszabályok hatálya tekintetében különböző szakpolitikák és jogi szabályozás miatt az Unióban a nőket nem védik egyenlően a férfiak által elkövetett erőszakos cselekményekkel szemben, ezért kiszolgáltatottak az ilyen erőszaknak;

| AA. | mivel az olyan tényezők miatt, mint például a faj, az etnikum, a vallás vagy meggyőződés, az egészség, a családi állapot, a lakhatás, a migrációs jogállás, az életkor, a fogyatékosság, az osztály, a nemi irányultság és a nemi azonosság, a nőknek egyedi igényeik lehetnek és kiszolgáltatottabbak lehetnek a többszörös megkülönböztetésnek; |
| --- | --- |

AA.

mivel az olyan tényezők miatt, mint például a faj, az etnikum, a vallás vagy meggyőződés, az egészség, a családi állapot, a lakhatás, a migrációs jogállás, az életkor, a fogyatékosság, az osztály, a nemi irányultság és a nemi azonosság, a nőknek egyedi igényeik lehetnek és kiszolgáltatottabbak lehetnek a többszörös megkülönböztetésnek;

| AB. | mivel lélektani, gazdasági, társadalmi és kulturális tényezőket is felölelő összetett és sokféle okból kifolyólag, továbbá néha az abba vetett bizalom hiánya miatt, hogy a rendőrség, az igazságszolgáltatás, valamint a szociális és egészségügyi szolgálatok képesek számukra konkrét segítséget nyújtani, a nők gyakran nem tesznek feljelentést az ellenük elkövetett nemi alapú erőszakos cselekményekről; mivel néhány esetben a hatóságok a nemi alapú erőszakot családi problémának tekintik, amelyet következésképp a család szintjén lehet megoldani; |
| --- | --- |

AB.

mivel lélektani, gazdasági, társadalmi és kulturális tényezőket is felölelő összetett és sokféle okból kifolyólag, továbbá néha az abba vetett bizalom hiánya miatt, hogy a rendőrség, az igazságszolgáltatás, valamint a szociális és egészségügyi szolgálatok képesek számukra konkrét segítséget nyújtani, a nők gyakran nem tesznek feljelentést az ellenük elkövetett nemi alapú erőszakos cselekményekről; mivel néhány esetben a hatóságok a nemi alapú erőszakot családi problémának tekintik, amelyet következésképp a család szintjén lehet megoldani;

| AC. | mivel a reproduktív egészséggel kapcsolatos politikát kell e vita középpontjába állítani; |
| --- | --- |

AC.

mivel a reproduktív egészséggel kapcsolatos politikát kell e vita középpontjába állítani;

| AD. | mivel a nők ellen az Unión belül elkövetett erőszak valós mértékének megismeréséhez, valamint hatékony szakpolitikai lépések kidolgozásához alapvető fontosságú az összevethető, lebontott, minőségi és mennyiségi, a probléma valamennyi aspektusára kiterjedő adatok gyűjtése; |
| --- | --- |

AD.

mivel a nők ellen az Unión belül elkövetett erőszak valós mértékének megismeréséhez, valamint hatékony szakpolitikai lépések kidolgozásához alapvető fontosságú az összevethető, lebontott, minőségi és mennyiségi, a probléma valamennyi aspektusára kiterjedő adatok gyűjtése;

| AE. | mivel az Európai Parlament 2012. december 12-én elutasította a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatot (16), és hangsúlyozta, hogy továbbra is szükség van egy olyan új uniós jogalkotási javaslatra, amely összefüggő rendszert alakít ki a nők elleni erőszakra vonatkozó statisztikák összegyűjtéséhez a tagállamokban, és mivel 2012. decemberi következtetéseiben a Tanács felszólított az adatgyűjtés javítására, valamint a nőkkel szembeni erőszak valamennyi formájára vonatkozó összehasonlítható, megbízható és rendszeresen frissített adatok terjesztésére, nemzeti és uniós szinten egyaránt; |
| --- | --- |

AE.

mivel az Európai Parlament 2012. december 12-én elutasította a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatot (16), és hangsúlyozta, hogy továbbra is szükség van egy olyan új uniós jogalkotási javaslatra, amely összefüggő rendszert alakít ki a nők elleni erőszakra vonatkozó statisztikák összegyűjtéséhez a tagállamokban, és mivel 2012. decemberi következtetéseiben a Tanács felszólított az adatgyűjtés javítására, valamint a nőkkel szembeni erőszak valamennyi formájára vonatkozó összehasonlítható, megbízható és rendszeresen frissített adatok terjesztésére, nemzeti és uniós szinten egyaránt;

| AF. | mivel a női nemi szervek megcsonkítását nemzetközi szinten az emberi jogok megsértéseként, a lányok és nők kínzásának egyik formájaként ismerik el, és a nemek között mélyen gyökerező egyenlőtlenséget tükrözi; mivel a női nemi szervek megcsonkítása a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés szélsőséges formájának minősül, szinte mindig kiskorúakon hajtják végre és sérti a gyermekek jogait; |
| --- | --- |

AF.

mivel a női nemi szervek megcsonkítását nemzetközi szinten az emberi jogok megsértéseként, a lányok és nők kínzásának egyik formájaként ismerik el, és a nemek között mélyen gyökerező egyenlőtlenséget tükrözi; mivel a női nemi szervek megcsonkítása a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés szélsőséges formájának minősül, szinte mindig kiskorúakon hajtják végre és sérti a gyermekek jogait;

| AG. | mivel a prostitúciót a nők elleni erőszak egyik formájának tekinthető a fizikai és mentális egészségre kifejtett hatásai miatt, különösen a kényszerített prostitúció és a prostitúció céljából folytatott nőkereskedelem esetén; |
| --- | --- |

AG.

mivel a prostitúciót a nők elleni erőszak egyik formájának tekinthető a fizikai és mentális egészségre kifejtett hatásai miatt, különösen a kényszerített prostitúció és a prostitúció céljából folytatott nőkereskedelem esetén;

| AH. | mivel az Európai Unió határain belül egyre inkább erősödik a főképp fiatal lányokat érintő becsületbeli gyilkosságok veszélyes trendje; |
| --- | --- |

AH.

mivel az Európai Unió határain belül egyre inkább erősödik a főképp fiatal lányokat érintő becsületbeli gyilkosságok veszélyes trendje;

| AI. | mivel az idősekkel szembeni rossz bánásmódot nemzetközi szinten az idősebb nők emberi jogai megsértéseként ismerik el, és mivel valamennyi uniós országban meg kell előzni az idősekkel szembeni rossz bánásmódot és küzdeni kell az ellen; |
| --- | --- |

AI.

mivel az idősekkel szembeni rossz bánásmódot nemzetközi szinten az idősebb nők emberi jogai megsértéseként ismerik el, és mivel valamennyi uniós országban meg kell előzni az idősekkel szembeni rossz bánásmódot és küzdeni kell az ellen;

| AJ. | mivel nők és lányok elleni erőszakról, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló iránymutatások, valamint az uniós emberi jogi stratégiai keret és cselekvési terv nők nemi alapú erőszakkal szembeni védelmével foglalkozó külön fejezetének elfogadásával az EU kinyilvánította azt az egyértelmű politikai szándékot, hogy a nők jogainak kérdését prioritásként kezelje, és e téren hosszú távra szóló fellépést tegyen; mivel az emberi jogi politikák belső és külső dimenziói közötti összhang vizsgálata esetenként eltérésekre mutat rá a szavak és a tettek között; |
| --- | --- |

AJ.

mivel nők és lányok elleni erőszakról, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló iránymutatások, valamint az uniós emberi jogi stratégiai keret és cselekvési terv nők nemi alapú erőszakkal szembeni védelmével foglalkozó külön fejezetének elfogadásával az EU kinyilvánította azt az egyértelmű politikai szándékot, hogy a nők jogainak kérdését prioritásként kezelje, és e téren hosszú távra szóló fellépést tegyen; mivel az emberi jogi politikák belső és külső dimenziói közötti összhang vizsgálata esetenként eltérésekre mutat rá a szavak és a tettek között;

| AK. | mivel az Amnesty International és a Bizottság jelentései szerint a női nemi szervek megcsonkítása nők és lányok százezreit érinti Európában, ennek kapcsán gyakran emlegetnek 500 000 áldozatot; mivel a tagállami jogi rendelkezések közötti eltéréseket kihasználva az EU-ban kialakult az a jelenség, hogy a női nemi szervek megcsonkítását más országokban végeztetik el; |
| --- | --- |

AK.

mivel az Amnesty International és a Bizottság jelentései szerint a női nemi szervek megcsonkítása nők és lányok százezreit érinti Európában, ennek kapcsán gyakran emlegetnek 500 000 áldozatot; mivel a tagállami jogi rendelkezések közötti eltéréseket kihasználva az EU-ban kialakult az a jelenség, hogy a női nemi szervek megcsonkítását más országokban végeztetik el;

| AL. | mivel továbbra is szükség van az EU harmadik országokkal való együttműködésére annak érdekében, hogy felszámolják a női nemi szervek megcsonkításának erőszakos gyakorlatát; mivel azoknak a tagállamoknak és harmadik országoknak, amelyekben a női nemi szervek megcsonkítása a nemzeti jogszabályok szerint büntetendő, feltétlenül alkalmazniuk kell ezeket a jogszabályokat; |
| --- | --- |

AL.

mivel továbbra is szükség van az EU harmadik országokkal való együttműködésére annak érdekében, hogy felszámolják a női nemi szervek megcsonkításának erőszakos gyakorlatát; mivel azoknak a tagállamoknak és harmadik országoknak, amelyekben a női nemi szervek megcsonkítása a nemzeti jogszabályok szerint büntetendő, feltétlenül alkalmazniuk kell ezeket a jogszabályokat;

| 1. | kéri, hogy a Bizottság az EUMSZ 84. cikke alapján 2014 végéig nyújtson be javaslatot, amely intézkedéseket állapít meg a nők és a lányok elleni erőszak megelőzése területén megvalósuló tagállami fellépés előmozdítására és támogatására, az alábbi mellékletben meghatározott részletes ajánlásokat követve; |
| --- | --- |

1.

kéri, hogy a Bizottság az EUMSZ 84. cikke alapján 2014 végéig nyújtson be javaslatot, amely intézkedéseket állapít meg a nők és a lányok elleni erőszak megelőzése területén megvalósuló tagállami fellépés előmozdítására és támogatására, az alábbi mellékletben meghatározott részletes ajánlásokat követve;

| 2. | felkéri a Bizottságot arra, hogy az európai statisztikákról szóló rendelethez nyújtson be egy felülvizsgált javaslatot, amely a nőkkel szemben elkövetett erőszakos bűncselekményekkel foglalkozna, és amelyben a nemi alapú erőszakról szóló tagállami statisztikák összegyűjtésére szolgáló koherens rendszer is szerepelne; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot arra, hogy az európai statisztikákról szóló rendelethez nyújtson be egy felülvizsgált javaslatot, amely a nőkkel szemben elkövetett erőszakos bűncselekményekkel foglalkozna, és amelyben a nemi alapú erőszakról szóló tagállami statisztikák összegyűjtésére szolgáló koherens rendszer is szerepelne;

| 3. | felkéri a Tanácsot arra, hogy aktiválja az áthidaló klauzulát, azaz fogadjon el egyhangú határozatot arról, hogy a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak (és a nemi alapú erőszak egyéb formái) is az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdésében felsorolt bűncselekmények közé tartozik; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot arra, hogy aktiválja az áthidaló klauzulát, azaz fogadjon el egyhangú határozatot arról, hogy a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak (és a nemi alapú erőszak egyéb formái) is az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdésében felsorolt bűncselekmények közé tartozik;

| 4. | felkéri a Bizottságot arra, ösztönözze a tagállami megerősítéseket, és indítsa el az arra irányuló eljárást, hogy a nőkkel szembeni erőszakról szóló Isztambuli Egyezményből származó hatások és hozzáadott érték értékelését követően az EU csatlakozzon a szóban forgó egyezményhez; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot arra, ösztönözze a tagállami megerősítéseket, és indítsa el az arra irányuló eljárást, hogy a nőkkel szembeni erőszakról szóló Isztambuli Egyezményből származó hatások és hozzáadott érték értékelését követően az EU csatlakozzon a szóban forgó egyezményhez;

| 5. | felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő az EU egészére kiterjedő stratégiát, valamint egy cselekvési tervet a nők és lányok elleni erőszak leküzdésére, a Stockholmi Programot végrehajtó 2010. évi cselekvési tervben foglaltaknak megfelelően a nők személyi sérthetetlensége, egyenlősége (az EUSZ 2. cikke) és jóléte (az EUSZ 3. cikkének (1) bekezdése) kézzel fogható és hatékony védelmének céljából a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, és ezek keretében fordítson különös figyelmet arra, hogy megismertesse a nőkkel saját jogaikat, valamint tudatosítsa a férfiakban és a fiúkban (már a legfiatalabb kortól) a nők fizikai és lelki sérthetetlensége tiszteletben tartásának szükségességét, hogy ily módon lehetővé váljon az erőszak megelőzése, és hangsúlyozza, hogy olyan megfelelő képzést kell biztosítani a rendőrség és az igazságszolgáltatás számára, amely lehetővé teszi a nemi alapú erőszak sajátos kihívásainak megismerését, továbbá ösztönözze a tagállamokat, hogy nyújtsanak segítséget az áldozatok számára az életük újbóli felépítésével kapcsolatos terveik meghatározásához és önbizalmuk visszanyeréséhez, hogy ne kerüljenek ismét kiszolgáltatott vagy függő helyzetbe; a stratégiának különösen figyelembe kell vennie a sérülékeny csoportokat, például az időseket, a fogyatékossággal élőket, a bevándorlókat és az LMBT (leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű) közösséghez tartozókat; valamint az erőszakos cselekményeknél tanúként jelen lévő gyermekek támogatása és áldozatként való kezelése érdekében is intézkedéseket kell tartalmaznia; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő az EU egészére kiterjedő stratégiát, valamint egy cselekvési tervet a nők és lányok elleni erőszak leküzdésére, a Stockholmi Programot végrehajtó 2010. évi cselekvési tervben foglaltaknak megfelelően a nők személyi sérthetetlensége, egyenlősége (az EUSZ 2. cikke) és jóléte (az EUSZ 3. cikkének (1) bekezdése) kézzel fogható és hatékony védelmének céljából a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, és ezek keretében fordítson különös figyelmet arra, hogy megismertesse a nőkkel saját jogaikat, valamint tudatosítsa a férfiakban és a fiúkban (már a legfiatalabb kortól) a nők fizikai és lelki sérthetetlensége tiszteletben tartásának szükségességét, hogy ily módon lehetővé váljon az erőszak megelőzése, és hangsúlyozza, hogy olyan megfelelő képzést kell biztosítani a rendőrség és az igazságszolgáltatás számára, amely lehetővé teszi a nemi alapú erőszak sajátos kihívásainak megismerését, továbbá ösztönözze a tagállamokat, hogy nyújtsanak segítséget az áldozatok számára az életük újbóli felépítésével kapcsolatos terveik meghatározásához és önbizalmuk visszanyeréséhez, hogy ne kerüljenek ismét kiszolgáltatott vagy függő helyzetbe; a stratégiának különösen figyelembe kell vennie a sérülékeny csoportokat, például az időseket, a fogyatékossággal élőket, a bevándorlókat és az LMBT (leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű) közösséghez tartozókat; valamint az erőszakos cselekményeknél tanúként jelen lévő gyermekek támogatása és áldozatként való kezelése érdekében is intézkedéseket kell tartalmaznia;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy a nőkkel szembeni erőszak felszámolására irányuló eredményes stratégia előkészítése és megvalósítása érdekében mozdítsa elő a tagállamok és a nőjogi nem kormányzati szervezetek és egyéb szervezetek közötti együttműködést; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy a nőkkel szembeni erőszak felszámolására irányuló eredményes stratégia előkészítése és megvalósítása érdekében mozdítsa elő a tagállamok és a nőjogi nem kormányzati szervezetek és egyéb szervezetek közötti együttműködést;

| 7. | ösztönzi a Bizottságot, hogy tegye meg az első lépéseket a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak európai megfigyelőközpontja létrehozása érdekében, a meglévő intézményi struktúrákra alapozva (Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete, EIGE) és a nők és lányok elleni erőszakkal foglalkozó uniós koordinátor vezetésével; |
| --- | --- |

7.

ösztönzi a Bizottságot, hogy tegye meg az első lépéseket a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak európai megfigyelőközpontja létrehozása érdekében, a meglévő intézményi struktúrákra alapozva (Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete, EIGE) és a nők és lányok elleni erőszakkal foglalkozó uniós koordinátor vezetésével;

| 8. | sürgeti a Bizottságot, hogy az elkövetkező három év során hirdesse meg a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak elleni küzdelem európai évét, hogy felhívja a polgárok és valamennyi politikus figyelmét is erre az összes tagállamot érintő kiterjedt problémára, azzal a céllal, hogy világos cselekvési tervet dolgozzanak ki a nőkkel szembeni erőszak felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a Bizottságot, hogy az elkövetkező három év során hirdesse meg a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak elleni küzdelem európai évét, hogy felhívja a polgárok és valamennyi politikus figyelmét is erre az összes tagállamot érintő kiterjedt problémára, azzal a céllal, hogy világos cselekvési tervet dolgozzanak ki a nőkkel szembeni erőszak felszámolása érdekében;

| 9. | kéri a tagállamokat, hogy lépjenek fel a becsületbeli gyilkosságokkal szemben oly módon, hogy oktatást és menedékhelyeket biztosítanak a lehetséges áldozatoknak, továbbá indítsanak tudatosságnövelő kampányokat, amelyek felhívják a figyelmet az emberi jogi visszaélések szélsőséges formájára és a becsületbeli gyilkosságok által okozott tragikus halálesetek számára; |
| --- | --- |

9.

kéri a tagállamokat, hogy lépjenek fel a becsületbeli gyilkosságokkal szemben oly módon, hogy oktatást és menedékhelyeket biztosítanak a lehetséges áldozatoknak, továbbá indítsanak tudatosságnövelő kampányokat, amelyek felhívják a figyelmet az emberi jogi visszaélések szélsőséges formájára és a becsületbeli gyilkosságok által okozott tragikus halálesetek számára;

| 10. | kéri a tagállamokat és az érintett feleket, hogy a Bizottsággal együttműködésben támogassák a nők elleni erőszak leküzdésére irányuló uniós programokról és az általuk nyújtott finanszírozási lehetőségekről szóló információk terjesztését; |
| --- | --- |

10.

kéri a tagállamokat és az érintett feleket, hogy a Bizottsággal együttműködésben támogassák a nők elleni erőszak leküzdésére irányuló uniós programokról és az általuk nyújtott finanszírozási lehetőségekről szóló információk terjesztését;

| 11. | megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás, valamint az arányosság elvét; |
| --- | --- |

11.

megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás, valamint az arányosság elvét;

| 12. | úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonatkozásait az uniós költségvetés III. szakaszából kell fedezni (a javaslat tárgyával kapcsolatos, meglévő költségvetési sorral való kiegészítő jelleg teljes körű biztosítása mellett); |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonatkozásait az uniós költségvetés III. szakaszából kell fedezni (a javaslat tárgyával kapcsolatos, meglévő költségvetési sorral való kiegészítő jelleg teljes körű biztosítása mellett);

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kísérő, részletes ajánlásokat a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak és a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE). |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kísérő, részletes ajánlásokat a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak és a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE).

---

(1)  HL C 117. E, 2010.5.6., 52. o.

(2)  HL C 332. E, 2013.11.15., 87. o.

(3)  HL C 184. E, 2010.7.8., 131. o.

(4)  HL C 285. E, 2010.10.21., 53. o.

(5)  HL C 296. E, 2012.10.2., 26. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0045.

(7)  HL C 227. E, 2008.9.4., 140. o.

(8)  HL L 335., 2011.12.17., 1. o.

(9)  HL C 351., 2012.11.15., 21. o.

(10)  HL C 59., 2001.2.23., 258. o.

(11)  HL C 320. E, 2005.12.15., 247. o.

(12)  HL C 348. E, 2010.12.21., 11. o.

(13)  PE 504.467.

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/29/EU irányelve (2012. október 25.) a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 315., 2012.11.14., 57. o.).

(15)  Az Európa Tanács nők elleni erőszakkal – ezenbelül a családon belüli erőszakkal – foglalkozó munkacsoportjának (EG-TFV) záró tevékenységi jelentése, 2008. szeptember.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0494.

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

1. ajánlás az elfogadandó rendelet célkitűzéséről és hatályáról

A rendelet célja, hogy intézkedéseket állapítson meg a nemi alapú erőszak megelőzése terén megvalósuló tagállami fellépés előmozdítására és támogatására.

Nemi alapú erőszaknak (amint azt a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv is megfogalmazta) a személy ellen neme, nemi identitása vagy annak kifejezése miatt irányuló erőszak, vagy az olyan erőszak minősül, amely aránytalanul nagy számban egy adott nemhez tartozó személyek ellen irányul. A nemi alapú erőszak következménye az áldozat által elszenvedett fizikai, szexuális, érzelmi vagy pszichológiai károsodás vagy gazdasági hátrány lehet, és magában foglalhatja a hozzátartozók közötti erőszakot, a szexuális erőszakot (beleértve az erőszakos közösülést, a szemérem elleni erőszakot és a szexuális zaklatást), az emberkereskedelmet, a rabszolgaságot és az olyan káros gyakorlatok különböző formáit, mint a kényszerházasság, a nők nemi szerveinek megcsonkítása, valamint az úgynevezett becsületbeli bűncselekmények.

2. ajánlás a megelőző és a leküzdésre irányuló intézkedésekről

A tagállamoknak számos intézkedést kell kidolgozniuk a nők és lányok elleni, nemi alapú erőszak megelőzésére és leküzdésére. Az intézkedéseknek különösen a következőkre kell irányulniuk:

| — | éves átfogó stratégiák és programok kialakítása, végrehajtása és értékelése, ideértve azokat a közoktatási programokat, valamint a tanároknak és a szabadidős ágazatban tevékenykedő szakembereknek szóló képzéseket, amelyek célja, hogy megszüntessék azokat az akadályokat, amelyek miatt a nők és lányok nem élhetnek maradéktalanul jogaikkal és szabadságaikkal erőszaktól mentesen, továbbá célja a társadalmi és kulturális szemlélet gyökeres megváltoztatása; |
| --- | --- |

—

éves átfogó stratégiák és programok kialakítása, végrehajtása és értékelése, ideértve azokat a közoktatási programokat, valamint a tanároknak és a szabadidős ágazatban tevékenykedő szakembereknek szóló képzéseket, amelyek célja, hogy megszüntessék azokat az akadályokat, amelyek miatt a nők és lányok nem élhetnek maradéktalanul jogaikkal és szabadságaikkal erőszaktól mentesen, továbbá célja a társadalmi és kulturális szemlélet gyökeres megváltoztatása;

| — | kutatások végzése a nemi alapú erőszakról, ezenbelül az erőszak okairól és indítékairól, továbbá adatok gyűjtése és elemzése, eközben törekedve a nemi alapú erőszak nyilvántartásba vételének szabványosítására az összegyűjtött adatok összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

kutatások végzése a nemi alapú erőszakról, ezenbelül az erőszak okairól és indítékairól, továbbá adatok gyűjtése és elemzése, eközben törekedve a nemi alapú erőszak nyilvántartásba vételének szabványosítására az összegyűjtött adatok összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében;

| — | képzés szervezése a nemi alapú erőszak eseteivel várhatóan kapcsolatba kerülő – többek között a bűnüldözés, a szociális védelem, a gyermekjólét (az áldozatok vagy az erőszakos cselekmények tanúi számára) és az egészségügy terén és a vészhelyzeti központokban tevékenykedő – tisztviselők és szakemberek számára, hogy segítsék őket az ilyen esetek felderítésében, azonosításában és megfelelő kezelésében, különös figyelmet fordítva az áldozatok szükségleteire és jogaira; |
| --- | --- |

—

képzés szervezése a nemi alapú erőszak eseteivel várhatóan kapcsolatba kerülő – többek között a bűnüldözés, a szociális védelem, a gyermekjólét (az áldozatok vagy az erőszakos cselekmények tanúi számára) és az egészségügy terén és a vészhelyzeti központokban tevékenykedő – tisztviselők és szakemberek számára, hogy segítsék őket az ilyen esetek felderítésében, azonosításában és megfelelő kezelésében, különös figyelmet fordítva az áldozatok szükségleteire és jogaira;

| — | szakismeretek, tapasztalatok, információk és bevált gyakorlatok cseréje az európai bűnmegelőzési hálózat (EUCPN) keretében; |
| --- | --- |

—

szakismeretek, tapasztalatok, információk és bevált gyakorlatok cseréje az európai bűnmegelőzési hálózat (EUCPN) keretében;

| — | tudatosító kampányok – többek között kifejezetten férfiaknak szóló kampányok – végrehajtása, nem kormányzati szervekkel, egyesületekkel, a médiával és más érdekeltekkel konzultálva és adott esetben együttműködve; |
| --- | --- |

—

tudatosító kampányok – többek között kifejezetten férfiaknak szóló kampányok – végrehajtása, nem kormányzati szervekkel, egyesületekkel, a médiával és más érdekeltekkel konzultálva és adott esetben együttműködve;

| — | ingyenesen hívható, szakemberekkel működtetett országos segélyvonalak létrehozása – amennyiben még nincs ilyen – és támogatása; |
| --- | --- |

—

ingyenesen hívható, szakemberekkel működtetett országos segélyvonalak létrehozása – amennyiben még nincs ilyen – és támogatása;

| — | különleges menedékhelyek (a nők számára nyújtott azonnali segítség, és a biztonságos és az erőgyűjtést segítő hely értelmében egyaránt) rendelkezésre állásának biztosítása, illetve a menedékhelyek eszközökkel és megfelelően képzett személyzettel való ellátása, 10 000 lakos után legalább 1 nőnek helyet biztosítva. |
| --- | --- |

—

különleges menedékhelyek (a nők számára nyújtott azonnali segítség, és a biztonságos és az erőgyűjtést segítő hely értelmében egyaránt) rendelkezésre állásának biztosítása, illetve a menedékhelyek eszközökkel és megfelelően képzett személyzettel való ellátása, 10 000 lakos után legalább 1 nőnek helyet biztosítva.

| — | a női nem kormányzati szervek, valamint a nők és lányok elleni, nemi alapú erőszak megakadályozása érdekében tevékenykedő civil társadalom támogatásának biztosítása; |
| --- | --- |

—

a női nem kormányzati szervek, valamint a nők és lányok elleni, nemi alapú erőszak megakadályozása érdekében tevékenykedő civil társadalom támogatásának biztosítása;

3. ajánlás a nemzeti előadókról vagy ezzel egyenértékű mechanizmusokról

E rendelet hatálybalépésétől számított egy éven belül a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket a nemzeti előadók kijelölésére vagy az azzal egyenértékű mechanizmusok létrehozására. Az ilyen mechanizmusok feladatai közé kell tartoznia a nemi alapú erőszakra jellemző tendenciák értékelésének, a nemi alapú erőszak leküzdésére nemzeti és helyi szinten tett intézkedések eredményei mérésének, a statisztikai adatok gyűjtésének, valamint a Bizottságnak és az Európai Parlament illetékes bizottságainak szóló éves jelentéstételnek.

4.ajánlás a nőkkel szembeni erőszak elleni uniós stratégia koordinálásáról

A nőkkel szembeni erőszak elleni összehangolt és összevont uniós stratégiához való hozzájárulás érdekében a tagállamoknak továbbítaniuk kell a Bizottságnak a 3. ajánlásban említett információkat.

5. ajánlás a jelentéstételről

A Bizottság az e rendelet hatálybalépését követő évtől kezdve minden év december 31-éig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli, hogy a tagállamok milyen mértékben hozták meg az e rendelet szerinti intézkedéseket.

A jelentésnek tartalmaznia kell a megtett intézkedéseket, és ki kell emelnie a bevált gyakorlatokat.

6. ajánlás egy civil társadalmi fórum létrehozásáról

A Bizottság szoros párbeszédet folytat a nemi alapú erőszak elleni küzdelem területén fellépő helyi, regionális, nemzeti, európai vagy nemzetközi szintű érintett civil társadalmi szervezetekkel és illetékes szervekkel, és e célból civil társadalmi fórumot hoz létre.

A fórum megteremti az információcsere és az ismeretek megosztásának mechanizmusát. Biztosítja az uniós intézmények és az érintett érdekeltek közötti szoros párbeszédet.

A fórumban az első bekezdés szerinti érintett érdekelt felek vehetnek részt. A fórum évente egyszer ülésezik.

7. ajánlás a pénzügyi támogatásról

A rendeletnek létre kell hoznia a pénzügyi támogatás forrását a 3. ajánlásban felsorolt fellépésekre vonatkozó uniós költségvetés (III. szakasz) keretei között.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/11

---

P7_TA(2014)0127

A jogalkotási felhatalmazás és a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlása

Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusról és a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének nyomon követéséről (2012/2323(INI))

(2017/C 285/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete által 2011. március 3-án jóváhagyott, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete által 2011. március 3-án jóváhagyott, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (2), és különösen annak 15. pontjára és I. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (2), és különösen annak 15. pontjára és I. mellékletére,

| — | tekintettel az Bíróság C-355/10. sz., Parlament kontra Tanács ügyben 2012. szeptember 5-én hozott ítéletére (még nem tették közzé), és a C-427/12. sz., Bizottság kontra Európai Parlament és Európai Unió Tanácsa folyamatban lévő ügyre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Bíróság C-355/10. sz., Parlament kontra Tanács ügyben 2012. szeptember 5-én hozott ítéletére (még nem tették közzé), és a C-427/12. sz., Bizottság kontra Európai Parlament és Európai Unió Tanácsa folyamatban lévő ügyre,

| — | tekintettel a jogalkotási felhatalmazás hatásköréről szóló 2010. május 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási felhatalmazás hatásköréről szóló 2010. május 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-én elfogadott, „Jobb jogalkotás: végrehajtási jogi aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok” című tájékoztató feljegyzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-én elfogadott, „Jobb jogalkotás: végrehajtási jogi aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok” című tájékoztató feljegyzésére,

| — | tekintettel a Parlament Elnökének a Bizottsági Elnökök Értekezlete elnökéhez intézett, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak a többéves pénzügyi keret hatálya alá tartozó jogalkotási programok tekintetében történő alkalmazására vonatkozó, az Elnökök Értekezlete által annak 2012. november 15-i ülésén jóváhagyott horizontális elvekről szóló, 2012. november 26-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Elnökének a Bizottsági Elnökök Értekezlete elnökéhez intézett, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak a többéves pénzügyi keret hatálya alá tartozó jogalkotási programok tekintetében történő alkalmazására vonatkozó, az Elnökök Értekezlete által annak 2012. november 15-i ülésén jóváhagyott horizontális elvekről szóló, 2012. november 26-i levelére,

| — | tekintettel a Parlament elnökének a Tanács és a Bizottság elnökéhez intézett, a Tanácsban a mezőgazdaság és a halászat területére vonatkozó kiigazítási javaslatok tekintetében tapasztalható előrelépés hiányáról szóló, 2013. február 8-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament elnökének a Tanács és a Bizottság elnökéhez intézett, a Tanácsban a mezőgazdaság és a halászat területére vonatkozó kiigazítási javaslatok tekintetében tapasztalható előrelépés hiányáról szóló, 2013. február 8-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Halászati Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0435/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Halászati Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0435/2013),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés bevezette annak lehetőségét, hogy a Parlament és a Tanács (együttesen „a jogalkotó”) jogalkotási aktusban („alap-jogiaktus”) felhatalmazást adjon a Bizottság részére saját hatásköre egy részének gyakorlására; mivel a felhatalmazás kényes művelet, amely során a Bizottság olyan hatáskör gyakorlására kap utasítást, amely a jogalkotó saját szerepének szerves részét képezi; mivel ezért a Szerződés helyes alkalmazásának biztosítására van szükség annak érdekében, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében is biztosíthassák a megfelelő szintű demokratikus legitimitást; mivel a felhatalmazás vizsgálatának kiindulópontját ezért mindig a jogalkotó mérlegelési jogkörének kell képeznie; mivel a bevett ítélkezési gyakorlat értelmében az érintett tárgykör alapvető fontosságú elemeire vonatkozó szabályozás elfogadása a jogalkotó hatáskörébe tartozik; ennek következtében a jogalkotó felelősségi körébe tartozó politikai döntések meghozatalát megkívánó előírások elfogadása nem ruházható át; mivel ennélfogva ez a felhatalmazáson alapuló hatáskör csak valamely jogalkotási aktus azon részeinek kiegészítésére vagy módosítására vonatkozhat, amelyek nem alapvetőek; mivel a Bizottság által ennek eredményeképpen elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok általános hatályú nem jogalkotási aktusok lesznek; mivel az alap-jogiaktusban kifejezetten meg kell határozni a felhatalmazás célját, tartalmát, alkalmazási körét és időtartamát, és rögzíteni kell a felhatalmazásra vonatkozó feltételeket; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés bevezette annak lehetőségét, hogy a Parlament és a Tanács (együttesen „a jogalkotó”) jogalkotási aktusban („alap-jogiaktus”) felhatalmazást adjon a Bizottság részére saját hatásköre egy részének gyakorlására; mivel a felhatalmazás kényes művelet, amely során a Bizottság olyan hatáskör gyakorlására kap utasítást, amely a jogalkotó saját szerepének szerves részét képezi; mivel ezért a Szerződés helyes alkalmazásának biztosítására van szükség annak érdekében, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében is biztosíthassák a megfelelő szintű demokratikus legitimitást; mivel a felhatalmazás vizsgálatának kiindulópontját ezért mindig a jogalkotó mérlegelési jogkörének kell képeznie; mivel a bevett ítélkezési gyakorlat értelmében az érintett tárgykör alapvető fontosságú elemeire vonatkozó szabályozás elfogadása a jogalkotó hatáskörébe tartozik; ennek következtében a jogalkotó felelősségi körébe tartozó politikai döntések meghozatalát megkívánó előírások elfogadása nem ruházható át; mivel ennélfogva ez a felhatalmazáson alapuló hatáskör csak valamely jogalkotási aktus azon részeinek kiegészítésére vagy módosítására vonatkozhat, amelyek nem alapvetőek; mivel a Bizottság által ennek eredményeképpen elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok általános hatályú nem jogalkotási aktusok lesznek; mivel az alap-jogiaktusban kifejezetten meg kell határozni a felhatalmazás célját, tartalmát, alkalmazási körét és időtartamát, és rögzíteni kell a felhatalmazásra vonatkozó feltételeket;

| B. | mivel annak érdekében, hogy meghatározzák az EUMSZ 290. cikkének megfelelő jogalkotási felhatalmazásra vonatkozó gyakorlati szabályokat, közösen elfogadott pontosításokat és preferenciákat, a Parlament, a Tanács és a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló egyetértési megállapodást fogadott el annak érdekében, hogy biztosítsák a felhatalmazáson alapuló jogalkotói hatáskör zökkenőmentes gyakorlását, valamint annak az Európai Parlament és a Tanács általi hatékony ellenőrzését; |
| --- | --- |

B.

mivel annak érdekében, hogy meghatározzák az EUMSZ 290. cikkének megfelelő jogalkotási felhatalmazásra vonatkozó gyakorlati szabályokat, közösen elfogadott pontosításokat és preferenciákat, a Parlament, a Tanács és a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló egyetértési megállapodást fogadott el annak érdekében, hogy biztosítsák a felhatalmazáson alapuló jogalkotói hatáskör zökkenőmentes gyakorlását, valamint annak az Európai Parlament és a Tanács általi hatékony ellenőrzését;

| C. | mivel a Szerződések úgy rendelkeznek, hogy a tagállamok nemzeti jogukban elfogadják a kötelező erejű uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges intézkedéseket; mivel ugyanakkor, ha valamely jogilag kötelező erejű uniós jogi aktus végrehajtásának egységes feltételek szerint kell történnie, az ilyen jogi aktusok az EUMSZ. 291. cikkének megfelelően végrehajtási hatásköröket ruháznak a Bizottságra (és bizonyos kivételes esetekben a Tanácsra); mivel ha az alap-jogiaktus előírja a végrehajtási jogi aktusok Bizottság általi elfogadásának tagállami ellenőrzését, az alap-jogiaktusnak a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően a Bizottságra kell ruháznia ezeket a végrehajtási hatásköröket; mivel a Bizottságnak a nevezett rendelethez mellékelt nyilatkozatában tett egyik kulcsfontosságú kötelezettségvállalása az volt, hogy a jelenlegi jogalkotási cikluson belül sürgősen teljesíti az uniós vívmányoknak – beleértve az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkozó alap-jogiaktusokat – a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási jogi aktusok új rendszeréhez történő hozzáigazítását; |
| --- | --- |

C.

mivel a Szerződések úgy rendelkeznek, hogy a tagállamok nemzeti jogukban elfogadják a kötelező erejű uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges intézkedéseket; mivel ugyanakkor, ha valamely jogilag kötelező erejű uniós jogi aktus végrehajtásának egységes feltételek szerint kell történnie, az ilyen jogi aktusok az EUMSZ. 291. cikkének megfelelően végrehajtási hatásköröket ruháznak a Bizottságra (és bizonyos kivételes esetekben a Tanácsra); mivel ha az alap-jogiaktus előírja a végrehajtási jogi aktusok Bizottság általi elfogadásának tagállami ellenőrzését, az alap-jogiaktusnak a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően a Bizottságra kell ruháznia ezeket a végrehajtási hatásköröket; mivel a Bizottságnak a nevezett rendelethez mellékelt nyilatkozatában tett egyik kulcsfontosságú kötelezettségvállalása az volt, hogy a jelenlegi jogalkotási cikluson belül sürgősen teljesíti az uniós vívmányoknak – beleértve az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkozó alap-jogiaktusokat – a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási jogi aktusok új rendszeréhez történő hozzáigazítását;

| D. | mivel a jogalkotó feladata, hogy eseti elbírálás alapján meghatározza az egyes jogalkotási aktusok részletességét, és ennélfogva annak eldöntése is, hogy felhatalmazza-e a Bizottságot a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, valamint hogy szükség lesz-e hatáskörökre a jogalkotási aktus végrehajtása egységes feltételeinek biztosításához; mivel az ilyen felhatalmazáson alapuló, illetve végrehajtási hatáskörök átruházása sosem kötelező; mivel az ilyen átruházást ugyanakkor meg kell fontolni, ha rugalmasságra és hatékonyságra van szükség és nincs lehetőség a rendes jogalkotási eljárás keretében biztosítani azokat; mivel a felhatalmazáson alapuló, illetve végrehajtási hatáskörök átruházását olyan objektív tényezők alapján kell eldönteni, amelyek lehetővé teszik az elfogadott megoldás bírósági felülvizsgálatát; mivel az ítélkezési gyakorlat hiánya az EUMSZ 290. cikke és az ott meghatározott kritériumok vonatkozásában még inkább megnehezítette az Európai Parlament és a Tanács számára, hogy megegyezzenek arról, hogy hol húzódik a határ a végrehajtási aktusok és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok között; |
| --- | --- |

D.

mivel a jogalkotó feladata, hogy eseti elbírálás alapján meghatározza az egyes jogalkotási aktusok részletességét, és ennélfogva annak eldöntése is, hogy felhatalmazza-e a Bizottságot a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, valamint hogy szükség lesz-e hatáskörökre a jogalkotási aktus végrehajtása egységes feltételeinek biztosításához; mivel az ilyen felhatalmazáson alapuló, illetve végrehajtási hatáskörök átruházása sosem kötelező; mivel az ilyen átruházást ugyanakkor meg kell fontolni, ha rugalmasságra és hatékonyságra van szükség és nincs lehetőség a rendes jogalkotási eljárás keretében biztosítani azokat; mivel a felhatalmazáson alapuló, illetve végrehajtási hatáskörök átruházását olyan objektív tényezők alapján kell eldönteni, amelyek lehetővé teszik az elfogadott megoldás bírósági felülvizsgálatát; mivel az ítélkezési gyakorlat hiánya az EUMSZ 290. cikke és az ott meghatározott kritériumok vonatkozásában még inkább megnehezítette az Európai Parlament és a Tanács számára, hogy megegyezzenek arról, hogy hol húzódik a határ a végrehajtási aktusok és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok között;

| E. | mivel a Bizottság felhatalmazása nem pusztán technikai kérdés, hanem az uniós polgárok és fogyasztók, illetve a vállalatok, sőt egész ágazatok számára meglehetős politikai jelentőséggel bíró kérdéseket is felvethet azok esetleges társadalmi-gazdasági, környezeti és egészséggel kapcsolatos hatásaiból kifolyólag; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság felhatalmazása nem pusztán technikai kérdés, hanem az uniós polgárok és fogyasztók, illetve a vállalatok, sőt egész ágazatok számára meglehetős politikai jelentőséggel bíró kérdéseket is felvethet azok esetleges társadalmi-gazdasági, környezeti és egészséggel kapcsolatos hatásaiból kifolyólag;

| F. | mivel a különböző ügyekről szóló jogalkotási tárgyalások során az egyes intézmények bizonyos kérdéseket eltérőképpen értelmeztek; mivel eljárási szabályzata 37a. cikkének megfelelően a Parlament bizottságai kikérhetik a Jogi Bizottság véleményét a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról rendelkező javaslatok ellenőrzése során; mivel az Elnökök Értekezlete 2012. január 13-án közös álláspontra helyezkedett, és 2012. április 19-én jóváhagyta az egyes bizottságok által követendő horizontális megközelítést annak érdekében, hogy közös nevezőre jussanak; mivel a Parlamentnek újabb lépést kell tennie a közös álláspont tekintetében azáltal, hogy saját kritériumokat határoz meg az EUMSZ 290. és 291. cikkének alkalmazását illetően, és arra törekszik, hogy ezen kritériumokról megállapodjon a Tanáccsal és a Bizottsággal; |
| --- | --- |

F.

mivel a különböző ügyekről szóló jogalkotási tárgyalások során az egyes intézmények bizonyos kérdéseket eltérőképpen értelmeztek; mivel eljárási szabályzata 37a. cikkének megfelelően a Parlament bizottságai kikérhetik a Jogi Bizottság véleményét a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról rendelkező javaslatok ellenőrzése során; mivel az Elnökök Értekezlete 2012. január 13-án közös álláspontra helyezkedett, és 2012. április 19-én jóváhagyta az egyes bizottságok által követendő horizontális megközelítést annak érdekében, hogy közös nevezőre jussanak; mivel a Parlamentnek újabb lépést kell tennie a közös álláspont tekintetében azáltal, hogy saját kritériumokat határoz meg az EUMSZ 290. és 291. cikkének alkalmazását illetően, és arra törekszik, hogy ezen kritériumokról megállapodjon a Tanáccsal és a Bizottsággal;

Az EUMSZ 290. és 291. cikkének alkalmazási feltételei

| 1. | úgy ítéli meg, hogy a Parlamentnek a következő nem kötelező érvényű kritériumokat kell követnie az EUMSZ 290. és 291. cikkének alkalmazásakor: a kritériumok ezen felsorolása nem tekintendő teljes körűnek:






  — | az intézkedés kötelező vagy nem kötelező jellegét természete és tartalma alapján kell eldönteni; csak a jogilag kötelező erejű intézkedések elfogadásának hatáskörét lehet az EUMSZ 290. cikke szerint átruházni; |
| --- | --- | --- |

1.

úgy ítéli meg, hogy a Parlamentnek a következő nem kötelező érvényű kritériumokat kell követnie az EUMSZ 290. és 291. cikkének alkalmazásakor: a kritériumok ezen felsorolása nem tekintendő teljes körűnek:

—

az intézkedés kötelező vagy nem kötelező jellegét természete és tartalma alapján kell eldönteni; csak a jogilag kötelező erejű intézkedések elfogadásának hatáskörét lehet az EUMSZ 290. cikke szerint átruházni;

| — | a Bizottság csak felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja a jogalkotási aktusokat; ez magában foglalja a mellékletek módosításait is, mivel azok a jogalkotási aktus szerves részét képezik; a mellékletek beillesztése vagy törlése nem történhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus alkalmazásának vagy elkerülésének céljából; ha a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy egy szövegnek az alap-jogiaktus szerves részét kell képeznie, dönthet úgy, hogy azt a mellékletbe foglalja bele; ez különösen igaz az engedélyezett termékek vagy anyagok uniós listáira vagy nyilvántartásaira, amelyeknek a jogbiztonság érdekében az alap-jogiaktus szerves részének kell maradniuk, adott esetben melléklet formájában. a jogalkotási aktusban meghatározott kötelezettségek pontos tartalmának további meghatározására irányuló intézkedések célja, hogy nem alapvető fontosságú elemek beillesztése révén kiegészítsék az alap-jogiaktust; |
| --- | --- |

—

a Bizottság csak felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja a jogalkotási aktusokat; ez magában foglalja a mellékletek módosításait is, mivel azok a jogalkotási aktus szerves részét képezik; a mellékletek beillesztése vagy törlése nem történhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus alkalmazásának vagy elkerülésének céljából; ha a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy egy szövegnek az alap-jogiaktus szerves részét kell képeznie, dönthet úgy, hogy azt a mellékletbe foglalja bele; ez különösen igaz az engedélyezett termékek vagy anyagok uniós listáira vagy nyilvántartásaira, amelyeknek a jogbiztonság érdekében az alap-jogiaktus szerves részének kell maradniuk, adott esetben melléklet formájában. a jogalkotási aktusban meghatározott kötelezettségek pontos tartalmának további meghatározására irányuló intézkedések célja, hogy nem alapvető fontosságú elemek beillesztése révén kiegészítsék az alap-jogiaktust;

| — | a kiemelt célok, célkitűzések vagy eredmények meghatározására irányuló intézkedéseket felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell elfogadni, amennyiben a jogalkotó nem dönt úgy, hogy azokat magába a jogalkotási aktusba foglalja; |
| --- | --- |

—

a kiemelt célok, célkitűzések vagy eredmények meghatározására irányuló intézkedéseket felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell elfogadni, amennyiben a jogalkotó nem dönt úgy, hogy azokat magába a jogalkotási aktusba foglalja;

| — | azon intézkedések, melyek célja olyan (további) teljesítendő feltételek, kritériumok vagy követelmények megállapítása, amelyek teljesítését a tagállamoknak vagy a jogszabályok által közvetlenül érintett személyeknek vagy szervezeteknek kell biztosítaniuk, természetszerűen meg fogják változtatni a jogszabályok tartalmát és új általános hatályú szabályokat fognak megállapítani; következésképpen az ilyen jellegű szabályok vagy kritériumok megállapítása csak felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén történhet; ezzel szemben az alap-jogiaktusban (vagy egy jövőbeli felhatalmazáson alapuló jogi aktusban) már megállapított szabályok vagy kritériumok végrehajtása – anélkül, hogy módosítanák a belőlük eredő jogok és kötelezettségek lényegi tartalmát, illetve további politikai döntéseket hoznának – végrehajtási jogi aktusok révén történhet; |
| --- | --- |

—

azon intézkedések, melyek célja olyan (további) teljesítendő feltételek, kritériumok vagy követelmények megállapítása, amelyek teljesítését a tagállamoknak vagy a jogszabályok által közvetlenül érintett személyeknek vagy szervezeteknek kell biztosítaniuk, természetszerűen meg fogják változtatni a jogszabályok tartalmát és új általános hatályú szabályokat fognak megállapítani; következésképpen az ilyen jellegű szabályok vagy kritériumok megállapítása csak felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén történhet; ezzel szemben az alap-jogiaktusban (vagy egy jövőbeli felhatalmazáson alapuló jogi aktusban) már megállapított szabályok vagy kritériumok végrehajtása – anélkül, hogy módosítanák a belőlük eredő jogok és kötelezettségek lényegi tartalmát, illetve további politikai döntéseket hoznának – végrehajtási jogi aktusok révén történhet;

| — | bizonyos körülmények között a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy olyan további általános hatállyal bíró kötelező erejű szabályokat fogadjon el, amelyek lényegileg érintik az alap-jogiaktusban megállapított jogokat és kötelezettségeket; ezek az intézkedések természetszerűen kiegészítik az alap-jogiaktusban megállapítottakat, pontosítva az uniós politika meghatározását; mindezt csak a felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén lehet megvalósítani; |
| --- | --- |

—

bizonyos körülmények között a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy olyan további általános hatállyal bíró kötelező erejű szabályokat fogadjon el, amelyek lényegileg érintik az alap-jogiaktusban megállapított jogokat és kötelezettségeket; ezek az intézkedések természetszerűen kiegészítik az alap-jogiaktusban megállapítottakat, pontosítva az uniós politika meghatározását; mindezt csak a felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén lehet megvalósítani;

| — | a szóban forgó pénzügyi programtól függően az alap-jogiaktust módosító vagy kiegészítő nem alapvető fontosságú – például a specifikus technikai kérdéseket, stratégiai érdekeket, célkitűzéseket, várható eredményeket stb. érintő – elemek elfogadhatók felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, amennyiben ezek az elemek nem szerepelnek az alap-jogiaktusban. A jogalkotó csak azon elemek esetében határozhat úgy, hogy lehetővé teszi a végrehajtási jogi aktusok révén történő elfogadást, amelyek nem tükröznek további politikai vagy szakpolitikai iránymutatást. |
| --- | --- |

—

a szóban forgó pénzügyi programtól függően az alap-jogiaktust módosító vagy kiegészítő nem alapvető fontosságú – például a specifikus technikai kérdéseket, stratégiai érdekeket, célkitűzéseket, várható eredményeket stb. érintő – elemek elfogadhatók felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, amennyiben ezek az elemek nem szerepelnek az alap-jogiaktusban. A jogalkotó csak azon elemek esetében határozhat úgy, hogy lehetővé teszi a végrehajtási jogi aktusok révén történő elfogadást, amelyek nem tükröznek további politikai vagy szakpolitikai iránymutatást.

| — | az alap-jogiaktusban nyújtandó információk jellegét (pl. az információk pontos tartalmát) meghatározó intézkedés általában kiegészíti a tájékoztatási kötelezettséget és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell elfogadni azt. |
| --- | --- |

—

az alap-jogiaktusban nyújtandó információk jellegét (pl. az információk pontos tartalmát) meghatározó intézkedés általában kiegészíti a tájékoztatási kötelezettséget és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell elfogadni azt.

| — | a tájékoztatás módozatát (pl. a formátumot) meghatározó intézkedés általában nem egészíti ki a tájékoztatási kötelezettséget, hanem lehetővé teszi az egységes végrehajtást; így azt általános szabályként végrehajtási aktusok révén kell elfogadni; |
| --- | --- |

—

a tájékoztatás módozatát (pl. a formátumot) meghatározó intézkedés általában nem egészíti ki a tájékoztatási kötelezettséget, hanem lehetővé teszi az egységes végrehajtást; így azt általános szabályként végrehajtási aktusok révén kell elfogadni;

| — | az eljárást (azaz valami teljesítésének vagy érvényesítésének módját) meghatározó intézkedéseket felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusok révén is meg lehet határozni (vagy akár az alap-jogiaktus lényeges elemét is képezhetik), tartalmuktól, hátterüktől és az alap-jogiaktusban megállapított rendelkezések természetétől függően; azon intézkedéseket, amelyek az alap-jogiaktusban lefektetett jogszabályi keret kiegészítése érdekében további, nem alapvető politikai választási lehetőségeket bevonó eljárások elemeinek létrehozására irányulnak, rendszerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell meghatározni; az alap-jogiaktusban megállapított kötelezettség végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében az eljárások részleteit megállapító intézkedéseknek általában végrehajtási intézkedéseknek kell lenniük; |
| --- | --- |

—

az eljárást (azaz valami teljesítésének vagy érvényesítésének módját) meghatározó intézkedéseket felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusok révén is meg lehet határozni (vagy akár az alap-jogiaktus lényeges elemét is képezhetik), tartalmuktól, hátterüktől és az alap-jogiaktusban megállapított rendelkezések természetétől függően; azon intézkedéseket, amelyek az alap-jogiaktusban lefektetett jogszabályi keret kiegészítése érdekében további, nem alapvető politikai választási lehetőségeket bevonó eljárások elemeinek létrehozására irányulnak, rendszerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell meghatározni; az alap-jogiaktusban megállapított kötelezettség végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében az eljárások részleteit megállapító intézkedéseknek általában végrehajtási intézkedéseknek kell lenniük;

| — | akárcsak az eljárások esetében, a módszerek (pl. egy konkrét dolog rendszeres és szisztematikus módon történő elvégzésének módozatai) vagy a metodológia (pl. a módszerek meghatározására vonatkozó szabályok) megállapítására való felhatalmazás a tartalomtól és a háttértől függően felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusokat is meghatározhat; |
| --- | --- |

—

akárcsak az eljárások esetében, a módszerek (pl. egy konkrét dolog rendszeres és szisztematikus módon történő elvégzésének módozatai) vagy a metodológia (pl. a módszerek meghatározására vonatkozó szabályok) megállapítására való felhatalmazás a tartalomtól és a háttértől függően felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusokat is meghatározhat;

| — | általában abban az esetben kell alkalmazni felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, ha az alap-jogiaktus jelentős mérlegelési jogkört hagy a Bizottság számára ahhoz, hogy kiegészítse az alap-jogiaktusban megállapított jogszabályi keretet; |
| --- | --- |

—

általában abban az esetben kell alkalmazni felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, ha az alap-jogiaktus jelentős mérlegelési jogkört hagy a Bizottság számára ahhoz, hogy kiegészítse az alap-jogiaktusban megállapított jogszabályi keretet;

| — | az engedélyek lehetnek általános hatályú intézkedések; erről van szó például egy bizonyos anyag élelmiszerek, kozmetikumok stb. körébe történő felvételének engedélyét vagy tilalmát érintő határozatok esetében; ezek a határozatok általánosak, mivel valamennyi olyan piaci szereplőt érintenek, amely használni kívánja az anyagot; ezekben az esetekben, ha a bizottsági határozat teljes mértékben az alap-jogiaktusban szereplő kritériumokon alapul, akkor az végrehajtási aktus formáját is öltheti; abban az esetben azonban, ha a kritériumok továbbra is lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy további nem lényeges/másodlagos politikai vagy szakpolitikai döntéseket hozzon, az ilyen engedélynek felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak kell lennie, hiszen az az alap-jogiaktust egészítené ki. |
| --- | --- |

—

az engedélyek lehetnek általános hatályú intézkedések; erről van szó például egy bizonyos anyag élelmiszerek, kozmetikumok stb. körébe történő felvételének engedélyét vagy tilalmát érintő határozatok esetében; ezek a határozatok általánosak, mivel valamennyi olyan piaci szereplőt érintenek, amely használni kívánja az anyagot; ezekben az esetekben, ha a bizottsági határozat teljes mértékben az alap-jogiaktusban szereplő kritériumokon alapul, akkor az végrehajtási aktus formáját is öltheti; abban az esetben azonban, ha a kritériumok továbbra is lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy további nem lényeges/másodlagos politikai vagy szakpolitikai döntéseket hozzon, az ilyen engedélynek felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak kell lennie, hiszen az az alap-jogiaktust egészítené ki.

| — | jogalkotási aktus csak általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására hatalmazhatja fel a Bizottságot; az egyéni alkalmazási körrel bíró intézkedéseket ennélfogva nem lehet felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadni; egy jogi aktus általános érvényű, ha objektíven meghatározott helyzetekre alkalmazandó, valamint általánosan és absztrakt módon meghatározható személycsoporttal szemben fejt ki joghatást; |
| --- | --- |

—

jogalkotási aktus csak általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására hatalmazhatja fel a Bizottságot; az egyéni alkalmazási körrel bíró intézkedéseket ennélfogva nem lehet felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadni; egy jogi aktus általános érvényű, ha objektíven meghatározott helyzetekre alkalmazandó, valamint általánosan és absztrakt módon meghatározható személycsoporttal szemben fejt ki joghatást;

| — | a végrehajtási jogi aktusok nem adhatnak további politikai iránymutatást és a Bizottságra átruházott hatáskör nem hagyhat jelentős mérlegelési jogkört; |
| --- | --- |

—

a végrehajtási jogi aktusok nem adhatnak további politikai iránymutatást és a Bizottságra átruházott hatáskör nem hagyhat jelentős mérlegelési jogkört;

Általános észrevételek

| 2. | sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy kezdjenek tárgyalásokat a Parlamenttel annak érdekében, hogy megegyezzenek a fent említett kritériumok vonatkozásában; úgy ítéli meg, hogy ezt a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás ezen kritériumok hozzáadása révén történő felülvizsgálatának keretében lehetne elérni; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy kezdjenek tárgyalásokat a Parlamenttel annak érdekében, hogy megegyezzenek a fent említett kritériumok vonatkozásában; úgy ítéli meg, hogy ezt a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás ezen kritériumok hozzáadása révén történő felülvizsgálatának keretében lehetne elérni;

| 3. | ismételten hangsúlyozza az Elnökök Értekezletének 2011. január 13-i és 2012. április 19-i ülésén a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra és a végrehajtási aktusokra vonatkozóan hozott határozatait, és nyomatékosítja, hogy a Parlamentnek minden olyan, Bizottságra ruházott hatáskör esetében ragaszkodnia kell a végrehajtási aktusok használatához, amelyek teljesítik az EUMSZ 290. cikkében előírt kritériumokat, valamint hogy azok az ügyek, amelyek esetében a Parlament felhatalmazáson alapuló jogi aktusok beillesztésével kapcsolatos intézményi jogai csorbulnak, nem kerülhetnek megállapodás elérésére irányuló szavazás céljából a plenáris ülés napirendjére; hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek már a tárgyalások elején fel kell hívnia a figyelmet arra, hogy a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusok ügye a Parlament számára kulcsfontosságú intézményi kérdés; |
| --- | --- |

3.

ismételten hangsúlyozza az Elnökök Értekezletének 2011. január 13-i és 2012. április 19-i ülésén a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra és a végrehajtási aktusokra vonatkozóan hozott határozatait, és nyomatékosítja, hogy a Parlamentnek minden olyan, Bizottságra ruházott hatáskör esetében ragaszkodnia kell a végrehajtási aktusok használatához, amelyek teljesítik az EUMSZ 290. cikkében előírt kritériumokat, valamint hogy azok az ügyek, amelyek esetében a Parlament felhatalmazáson alapuló jogi aktusok beillesztésével kapcsolatos intézményi jogai csorbulnak, nem kerülhetnek megállapodás elérésére irányuló szavazás céljából a plenáris ülés napirendjére; hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek már a tárgyalások elején fel kell hívnia a figyelmet arra, hogy a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusok ügye a Parlament számára kulcsfontosságú intézményi kérdés;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy a jövőben kifejezett és megvédhető módon indokolja meg, miért javasolja felhatalmazáson alapuló jogi aktus vagy végrehajtási aktus alkalmazását valamely jogalkotási javaslat során, és mi alapján ítéli a szabályozás tartalmát alapvető vagy nem alapvető fontosságúnak; emlékeztet, hogy amint az a Szerződés 290. és 291. cikkeinek rendelkezései alapján is egyértelmű, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási aktusok különböző igények kielégítésére irányulnak, ezért egymással nem helyettesíthetők; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy a jövőben kifejezett és megvédhető módon indokolja meg, miért javasolja felhatalmazáson alapuló jogi aktus vagy végrehajtási aktus alkalmazását valamely jogalkotási javaslat során, és mi alapján ítéli a szabályozás tartalmát alapvető vagy nem alapvető fontosságúnak; emlékeztet, hogy amint az a Szerződés 290. és 291. cikkeinek rendelkezései alapján is egyértelmű, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási aktusok különböző igények kielégítésére irányulnak, ezért egymással nem helyettesíthetők;

| 5. | véleménye szerint a jogalkotási tárgyalások során előadói pozícióinak erősítése céljából többször kellene kérni a Jogi Bizottság véleményét, amelyre az eljárási szabályzat 37a. cikke biztosít lehetőséget; |
| --- | --- |

5.

véleménye szerint a jogalkotási tárgyalások során előadói pozícióinak erősítése céljából többször kellene kérni a Jogi Bizottság véleményét, amelyre az eljárási szabályzat 37a. cikke biztosít lehetőséget;

| 6. | komoly aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az uniós vívmányok Lisszaboni Szerződéshez való igazítása az annak hatálybalépését követő négy év során csak részben valósult meg; üdvözli, hogy a Bizottság ismertette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásról rendelkező fennmaradó jogi aktusok összehangolására irányuló közelmúltbeli javaslatokat; hangsúlyozza azonban, hogy a lehető leghamarabb meg kell kezdeni az e javaslatokra vonatkozó tárgyalásokat annak érdekében, hogy a folyamatot még a jelen parlamenti ciklus vége előtt lezárják; úgy ítéli meg, hogy legalább minden olyan ügyet, amelyet korábban ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint kezeltek, most már az EUMSZ 290. cikkéhez kell igazítani, mivel az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz kapcsolódó intézkedések egyúttal olyan általános hatályú intézkedések, amelyek az alap-jogiaktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására – többek között azok törlésére, vagy az alap-jogiaktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítésére – vonatkoznak; ugyanakkor felszólítja a Tanácsot, hogy tegyen előrelépést a Tanács szintjén megakadt konkrét, összehangolásra irányuló javaslatokkal kapcsolatos tárgyalások előrevitele érdekében, beleértve a mezőgazdaság és a halászat területére vonatkozó javaslatokat; |
| --- | --- |

6.

komoly aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az uniós vívmányok Lisszaboni Szerződéshez való igazítása az annak hatálybalépését követő négy év során csak részben valósult meg; üdvözli, hogy a Bizottság ismertette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásról rendelkező fennmaradó jogi aktusok összehangolására irányuló közelmúltbeli javaslatokat; hangsúlyozza azonban, hogy a lehető leghamarabb meg kell kezdeni az e javaslatokra vonatkozó tárgyalásokat annak érdekében, hogy a folyamatot még a jelen parlamenti ciklus vége előtt lezárják; úgy ítéli meg, hogy legalább minden olyan ügyet, amelyet korábban ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint kezeltek, most már az EUMSZ 290. cikkéhez kell igazítani, mivel az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz kapcsolódó intézkedések egyúttal olyan általános hatályú intézkedések, amelyek az alap-jogiaktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására – többek között azok törlésére, vagy az alap-jogiaktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítésére – vonatkoznak; ugyanakkor felszólítja a Tanácsot, hogy tegyen előrelépést a Tanács szintjén megakadt konkrét, összehangolásra irányuló javaslatokkal kapcsolatos tárgyalások előrevitele érdekében, beleértve a mezőgazdaság és a halászat területére vonatkozó javaslatokat;

| 7. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy bár bizonyos esetekben jó megoldásnak bizonyulhat, de ha az összes politikai elemet szisztematikusan megőrzik az alap-jogiaktusban, akkor idővel értelmét veszti az EUMSZ 290. cikke mint a jogalkotási folyamat racionalizálásának értékes eszköze, holott pont azzal a céllal jött létre, hogy elkerülhető legyen a mikroszintű irányítás, valamint a nehézkes és hosszadalmas együttdöntési eljárás; hangsúlyozza, hogy ezt a megközelítést néhány esetben rendkívül nehéz lenne alkalmazni, például a technológiafejlesztés alatt álló ágazatok esetében; |
| --- | --- |

7.

aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy bár bizonyos esetekben jó megoldásnak bizonyulhat, de ha az összes politikai elemet szisztematikusan megőrzik az alap-jogiaktusban, akkor idővel értelmét veszti az EUMSZ 290. cikke mint a jogalkotási folyamat racionalizálásának értékes eszköze, holott pont azzal a céllal jött létre, hogy elkerülhető legyen a mikroszintű irányítás, valamint a nehézkes és hosszadalmas együttdöntési eljárás; hangsúlyozza, hogy ezt a megközelítést néhány esetben rendkívül nehéz lenne alkalmazni, például a technológiafejlesztés alatt álló ágazatok esetében;

| 8. | hangsúlyozza, hogy azokban az esetekben, ahol végrehajtási aktusok alkalmazása mellett döntöttek, a Parlament tárgyaló küldöttségének gondosan fel kell mérnie, hogy milyen jellegű ellenőrzésre van szükség a tagállamok részéről, valamint hogy a tanácsadó bizottsági eljárást vagy a vizsgálóbizottsági eljárást kell-e alkalmazni; hangsúlyozza, hogy amennyiben a vizsgálóbizottsági eljárást alkalmazzák, a Parlament tárgyaló küldöttsége csak kivételes és kellően indokolt esetben fogadhat el a véleménynyilvánítás hiányára vonatkozó rendelkezést, mivel az megakadályozza, hogy a Bizottság elfogadja a végrehajtási aktus tervezetét abban az esetben, ha a tagállamok képviselőiből álló és a Bizottság elnökletével működő bizottság nem nyilvánít véleményt; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy azokban az esetekben, ahol végrehajtási aktusok alkalmazása mellett döntöttek, a Parlament tárgyaló küldöttségének gondosan fel kell mérnie, hogy milyen jellegű ellenőrzésre van szükség a tagállamok részéről, valamint hogy a tanácsadó bizottsági eljárást vagy a vizsgálóbizottsági eljárást kell-e alkalmazni; hangsúlyozza, hogy amennyiben a vizsgálóbizottsági eljárást alkalmazzák, a Parlament tárgyaló küldöttsége csak kivételes és kellően indokolt esetben fogadhat el a véleménynyilvánítás hiányára vonatkozó rendelkezést, mivel az megakadályozza, hogy a Bizottság elfogadja a végrehajtási aktus tervezetét abban az esetben, ha a tagállamok képviselőiből álló és a Bizottság elnökletével működő bizottság nem nyilvánít véleményt;

| 9. | ajánlja, hogy a Bizottság ne éljen vissza a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok eszközével a háromoldalú megbeszélések eredményeképpen létrejött politikai megállapodások felülvizsgálata céljából; hangsúlyozza, hogy a Bizottságot lehetőleg csak korlátozott időre kell felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására felhatalmazni; |
| --- | --- |

9.

ajánlja, hogy a Bizottság ne éljen vissza a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok eszközével a háromoldalú megbeszélések eredményeképpen létrejött politikai megállapodások felülvizsgálata céljából; hangsúlyozza, hogy a Bizottságot lehetőleg csak korlátozott időre kell felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására felhatalmazni;

| 10. | ösztönzi bizottságait, hogy hatáskörükön belül gondosan kísérjék figyelemmel a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusok alkalmazását; e célból kéri a Bizottságot, hogy javítsa a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokhoz kapcsolódó – például az előkészítő – dokumentumok továbbítására és nyilvántartására vonatkozó adminisztratív rendelkezéseket annak biztosítása érdekében, hogy legalább olyan szintű információk és átláthatóság álljon ezekkel kapcsolatban rendelkezésre, mint a végrehajtási aktusok meglévő nyilvántartása esetében, továbbá annak érdekében, hogy az információk egy időben jussanak el a társjogalkotókhoz: az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz; |
| --- | --- |

10.

ösztönzi bizottságait, hogy hatáskörükön belül gondosan kísérjék figyelemmel a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusok alkalmazását; e célból kéri a Bizottságot, hogy javítsa a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokhoz kapcsolódó – például az előkészítő – dokumentumok továbbítására és nyilvántartására vonatkozó adminisztratív rendelkezéseket annak biztosítása érdekében, hogy legalább olyan szintű információk és átláthatóság álljon ezekkel kapcsolatban rendelkezésre, mint a végrehajtási aktusok meglévő nyilvántartása esetében, továbbá annak érdekében, hogy az információk egy időben jussanak el a társjogalkotókhoz: az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz;

| 11. | úgy véli, hogy jelentős előrelépés történt a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak az illetékes bizottságokhoz történő gyors továbbítása biztosítása terén, ami aztán kedvezően befolyásolta a képviselők ellenőrzéshez való jogának gyakorlását; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy jelentős előrelépés történt a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak az illetékes bizottságokhoz történő gyors továbbítása biztosítása terén, ami aztán kedvezően befolyásolta a képviselők ellenőrzéshez való jogának gyakorlását;

| 12. | rámutat a jogalkotó politikai felelősségére és arra, hogy a Parlamentet rendszeresen és időben be kell vonni a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítő szakaszába; felhívja a Bizottságot, hogy teljes körűen tájékoztassa a Parlamentet – beleértve a szóban forgó ügyért felelős előadót – a menetrendről, a szakértői ülések ütemezéséről és a tervezett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tartalmáról, többek között a megfelelő bizottsági adatbázisokhoz – például a CIRCA-hoz – biztosított hozzáférés által; |
| --- | --- |

12.

rámutat a jogalkotó politikai felelősségére és arra, hogy a Parlamentet rendszeresen és időben be kell vonni a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítő szakaszába; felhívja a Bizottságot, hogy teljes körűen tájékoztassa a Parlamentet – beleértve a szóban forgó ügyért felelős előadót – a menetrendről, a szakértői ülések ütemezéséről és a tervezett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tartalmáról, többek között a megfelelő bizottsági adatbázisokhoz – például a CIRCA-hoz – biztosított hozzáférés által;

| 13. | sürgeti a Bizottságot, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás (15) bekezdését, többek között az illetékes parlamenti bizottság kérése esetén egyszerűsítse a parlamenti szakértők nemzeti szakértőkkel való találkozására való felhíváshoz kapcsolódó eljárást; elismeri, hogy a Parlament szakértői e találkozókon való részvétele eredményeképp a Bizottságot meg lehetne hívni a Parlament üléseire annak érdekében, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítéséről további eszmecserét tartsanak; sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamok és a Bizottság közötti találkozók azon részére is alkalmazza a keretmegállapodás (15) bekezdését, amelyek célja a 182/2011/EU rendelet értelmében vett végrehajtási aktusoktól eltérő ügyek megvitatása; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a Bizottságot, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás (15) bekezdését, többek között az illetékes parlamenti bizottság kérése esetén egyszerűsítse a parlamenti szakértők nemzeti szakértőkkel való találkozására való felhíváshoz kapcsolódó eljárást; elismeri, hogy a Parlament szakértői e találkozókon való részvétele eredményeképp a Bizottságot meg lehetne hívni a Parlament üléseire annak érdekében, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítéséről további eszmecserét tartsanak; sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamok és a Bizottság közötti találkozók azon részére is alkalmazza a keretmegállapodás (15) bekezdését, amelyek célja a 182/2011/EU rendelet értelmében vett végrehajtási aktusoktól eltérő ügyek megvitatása;

| 14. | úgy véli, hogy a végrehajtási aktusok végleges tervezeteinek előterjesztése és azok Bizottság által történő elfogadása között rendelkezésre álló időtartam gyakran rendkívül rövid, ami nem teszi lehetővé, hogy a Parlament megfelelően elvégezze az aktusok felügyeletét; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben a Parlament azon jogát, hogy egy hónapon belül ellenőrizze a végrehajtási jogi aktusok végleges tervezetét, a Parlament és a Bizottság közötti, a komitológiai eljárásokról szóló 2008. évi megállapodásnak megfelelően; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a végrehajtási aktusok végleges tervezeteinek előterjesztése és azok Bizottság által történő elfogadása között rendelkezésre álló időtartam gyakran rendkívül rövid, ami nem teszi lehetővé, hogy a Parlament megfelelően elvégezze az aktusok felügyeletét; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben a Parlament azon jogát, hogy egy hónapon belül ellenőrizze a végrehajtási jogi aktusok végleges tervezetét, a Parlament és a Bizottság közötti, a komitológiai eljárásokról szóló 2008. évi megállapodásnak megfelelően;

| 15. | felhív arra, hogy biztosítani kell az elegendő technikai és személyi erőforrás rendelkezésre állását a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokhoz és a végrehajtási aktusokhoz kapcsolódóan, többek között a hatékony belső információáramlás biztosítása érdekében; úgy ítéli meg, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok képviselőknek hírlevél útján történő megküldése megkönnyíti e jogi aktusok ellenőrzését és lehetővé teszi a képviselők számára, hogy időben jelezhessék esetleges kifogásaikat; |
| --- | --- |

15.

felhív arra, hogy biztosítani kell az elegendő technikai és személyi erőforrás rendelkezésre állását a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokhoz és a végrehajtási aktusokhoz kapcsolódóan, többek között a hatékony belső információáramlás biztosítása érdekében; úgy ítéli meg, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok képviselőknek hírlevél útján történő megküldése megkönnyíti e jogi aktusok ellenőrzését és lehetővé teszi a képviselők számára, hogy időben jelezhessék esetleges kifogásaikat;

| 16. | javasolja, hogy valamennyi bizottságban jelöljenek ki a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokért és a végrehajtási jogi aktusokért felelős állandó előadót az érintett bizottságon belüli és a többi bizottságokkal való koherencia biztosítása érdekében; úgy véli, hogy a hasonló kérdésekkel összefüggő módon kell foglalkozni, megőrizve a szükséges rugalmasságot; |
| --- | --- |

16.

javasolja, hogy valamennyi bizottságban jelöljenek ki a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokért és a végrehajtási jogi aktusokért felelős állandó előadót az érintett bizottságon belüli és a többi bizottságokkal való koherencia biztosítása érdekében; úgy véli, hogy a hasonló kérdésekkel összefüggő módon kell foglalkozni, megőrizve a szükséges rugalmasságot;

| 17. | üdvözli, hogy a Bizottság szakértői mindig készen állnak arra, hogy részt vegyenek a képviselőkkel tartott tájékoztató értekezleten, tekintve, hogy az ilyen jellegű értekezletek jóval a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadását megelőzően történő megszervezése különösen hasznos az ilyen jogi aktusok kulcsfontosságú elemeinek egyértelműsítésénél, továbbá a Parlamentnek az érintett aktusok értékelésére irányuló munkájának elősegítésénél; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy a Bizottság szakértői mindig készen állnak arra, hogy részt vegyenek a képviselőkkel tartott tájékoztató értekezleten, tekintve, hogy az ilyen jellegű értekezletek jóval a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadását megelőzően történő megszervezése különösen hasznos az ilyen jogi aktusok kulcsfontosságú elemeinek egyértelműsítésénél, továbbá a Parlamentnek az érintett aktusok értékelésére irányuló munkájának elősegítésénél;

| 18. | felhívja továbbá különösen a tárgyalócsoportok tagjait, hogy fordítsanak különös figyelmet a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra és a végrehajtási aktusokra, amikor a Parlament eljárási szabályzata 70. cikkének (4) bekezdése szerint a háromoldalú tárgyalásokat követően jelentést tesznek az illetékes bizottság számára; |
| --- | --- |

18.

felhívja továbbá különösen a tárgyalócsoportok tagjait, hogy fordítsanak különös figyelmet a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra és a végrehajtási aktusokra, amikor a Parlament eljárási szabályzata 70. cikkének (4) bekezdése szerint a háromoldalú tárgyalásokat követően jelentést tesznek az illetékes bizottság számára;

Konkrét kérdésekre vonatkozó észrevételek

Mezőgazdaság és a halászat

| 19. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács megakasztotta az alapvető mezőgazdasági és halászati jogszabályok összehangolásával kapcsolatos ügyeket a nem hivatalos háromoldalú egyeztetések és a parlamenti első olvasat során folytatott tárgyalások sikertelenségét követően; hangsúlyozza, hogy ez gyakran annak köszönhető, hogy a Tanács nem hajlandó használni a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat; megállapítja, hogy kizárólag a KAP és a közös halászati politika reformjára irányuló teljes jogalkotási eljárások keretében lehetett mindkét fél számára elfogadható megoldást találni az összehangolásra, jóllehet néhány rendelkezésről csak azzal a feltétellel sikerült megállapodni, hogy nem szolgálhat precedensként; szorgalmazza, hogy a Tanács lépjen előre az összehangolással kapcsolatos lezáratlan ügyekben, hogy a jelenlegi parlamenti ciklus vége előtt le lehessen zárni őket; |
| --- | --- |

19.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács megakasztotta az alapvető mezőgazdasági és halászati jogszabályok összehangolásával kapcsolatos ügyeket a nem hivatalos háromoldalú egyeztetések és a parlamenti első olvasat során folytatott tárgyalások sikertelenségét követően; hangsúlyozza, hogy ez gyakran annak köszönhető, hogy a Tanács nem hajlandó használni a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat; megállapítja, hogy kizárólag a KAP és a közös halászati politika reformjára irányuló teljes jogalkotási eljárások keretében lehetett mindkét fél számára elfogadható megoldást találni az összehangolásra, jóllehet néhány rendelkezésről csak azzal a feltétellel sikerült megállapodni, hogy nem szolgálhat precedensként; szorgalmazza, hogy a Tanács lépjen előre az összehangolással kapcsolatos lezáratlan ügyekben, hogy a jelenlegi parlamenti ciklus vége előtt le lehessen zárni őket;

Fejlesztési együttműködés

| 20. | emlékeztet arra, hogy a fejlesztési együttműködési eszköz esetében a Parlament 2006 óta alkalmazza a „demokratikus ellenőrzési” folyamatot, az Európai Bizottsággal az intézkedéstervezetekről folytatott politikai párbeszéd formájában; megjegyzi azonban, hogy a Parlamentnek e gyakorlattal kapcsolatosan vegyes tapasztalatai vannak, és ennek a bizottsági határozatokra gyakorolt hatása korlátozott; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy a fejlesztési együttműködési eszköz esetében a Parlament 2006 óta alkalmazza a „demokratikus ellenőrzési” folyamatot, az Európai Bizottsággal az intézkedéstervezetekről folytatott politikai párbeszéd formájában; megjegyzi azonban, hogy a Parlamentnek e gyakorlattal kapcsolatosan vegyes tapasztalatai vannak, és ennek a bizottsági határozatokra gyakorolt hatása korlátozott;

| 21. | rámutat arra, hogy a fejlesztési együttműködés terén a végrehajtási aktusok gyakran harmadik felekkel folytatott előzetes konzultáción alapulnak, ami megnehezíti a hivatalos komitológiai eljárás késői szakaszában történő módosításokat; ennélfogva hangsúlyozza, hogy a Parlament korábban történő értesítése, valamint a vele folytatott párbeszéd fontos lépést jelentene a Parlament ellenőrzési jogköreinek hatékonyabb felhasználása felé; |
| --- | --- |

21.

rámutat arra, hogy a fejlesztési együttműködés terén a végrehajtási aktusok gyakran harmadik felekkel folytatott előzetes konzultáción alapulnak, ami megnehezíti a hivatalos komitológiai eljárás késői szakaszában történő módosításokat; ennélfogva hangsúlyozza, hogy a Parlament korábban történő értesítése, valamint a vele folytatott párbeszéd fontos lépést jelentene a Parlament ellenőrzési jogköreinek hatékonyabb felhasználása felé;

Gazdasági és monetáris ügyek

| 22. | rámutat, hogy a pénzügyi szolgáltatások terén az európai felügyeleti hatóságok (EFH-k) szabályozása szabályozástechnikai standardokat és végrehajtás-technikai standardokat vezet be, amelyek alapján az európai felügyeleti hatóságok szabályozástechnikai és végrehajtás-technikai standardtervezeteket nyújtanak be a Bizottságnak elfogadásra; azon a véleményen van, hogy az EFH-k technikai szakértelmét és szakértői ismereteit tekintve a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak lehetőség szerint inkább szabályozástechnikai standardok formáját kell öltenie, mint a megszokott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokét; úgy véli, hogy a megszokott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottságnak ki kell kérnie az illetékes EFH technikai tanácsát az adott aktusok tartalmáról; |
| --- | --- |

22.

rámutat, hogy a pénzügyi szolgáltatások terén az európai felügyeleti hatóságok (EFH-k) szabályozása szabályozástechnikai standardokat és végrehajtás-technikai standardokat vezet be, amelyek alapján az európai felügyeleti hatóságok szabályozástechnikai és végrehajtás-technikai standardtervezeteket nyújtanak be a Bizottságnak elfogadásra; azon a véleményen van, hogy az EFH-k technikai szakértelmét és szakértői ismereteit tekintve a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak lehetőség szerint inkább szabályozástechnikai standardok formáját kell öltenie, mint a megszokott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokét; úgy véli, hogy a megszokott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottságnak ki kell kérnie az illetékes EFH technikai tanácsát az adott aktusok tartalmáról;

| 23. | rámutat, hogy bizonyos jogi aktusok esetében a szabályozástechnikai standardok ellenőrzésére rendelkezésre álló időt még egy hónappal meg lehet hosszabbítani mennyiségükre és összetettségükre való tekintettel, és úgy véli, ennek a fajta rugalmasságnak kellene általános gyakorlattá válnia; rámutat, hogy a jogalkotó háromhavi ellenőrzési időszakot állapított meg, amely három hónappal meghosszabbítható minden felhatalmazáson alapuló jogi aktus esetében a pénzügyi szolgáltatások terén, és úgy véli, hogy e gyakorlatot minden összetett természetű területre ki kell terjeszteni; |
| --- | --- |

23.

rámutat, hogy bizonyos jogi aktusok esetében a szabályozástechnikai standardok ellenőrzésére rendelkezésre álló időt még egy hónappal meg lehet hosszabbítani mennyiségükre és összetettségükre való tekintettel, és úgy véli, ennek a fajta rugalmasságnak kellene általános gyakorlattá válnia; rámutat, hogy a jogalkotó háromhavi ellenőrzési időszakot állapított meg, amely három hónappal meghosszabbítható minden felhatalmazáson alapuló jogi aktus esetében a pénzügyi szolgáltatások terén, és úgy véli, hogy e gyakorlatot minden összetett természetű területre ki kell terjeszteni;

| 24. | hangsúlyozza, hogy azt a szabályt, miszerint a parlamenti szünetek idején nem nyújtható be felhatalmazáson alapuló jogi aktus, ki kell terjeszteni a szabályozástechnikai standardokra is; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy azt a szabályt, miszerint a parlamenti szünetek idején nem nyújtható be felhatalmazáson alapuló jogi aktus, ki kell terjeszteni a szabályozástechnikai standardokra is;

| 25. | úgy véli, hogy az érdekelt feleknek az EFH érdekelt felekből álló csoportjába történő összehívására kellő időt kell fordítani (legalább két hónapot), a felhívást több csatornán kell kihirdetni, valamint világos és egységes eljárást kell követni annak biztosítása érdekében, hogy a jelöltek széles köréből érkezzenek be a jelentkezések; emlékeztet arra, hogy a vonatkozó rendeletekben foglalt rendelkezéseknek megfelelően az EFH-k érdekelt felekből álló csoportjainak kiegyensúlyozottaknak kell lenniük; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy az érdekelt feleknek az EFH érdekelt felekből álló csoportjába történő összehívására kellő időt kell fordítani (legalább két hónapot), a felhívást több csatornán kell kihirdetni, valamint világos és egységes eljárást kell követni annak biztosítása érdekében, hogy a jelöltek széles köréből érkezzenek be a jelentkezések; emlékeztet arra, hogy a vonatkozó rendeletekben foglalt rendelkezéseknek megfelelően az EFH-k érdekelt felekből álló csoportjainak kiegyensúlyozottaknak kell lenniük;

Foglalkoztatás és szociális kérdések

| 26. | emlékeztet, hogy a foglalkoztatási és szociális ügyek terén a Parlament – előjogainak védelme érdekében – megtámadta az EURES-határozat érvényességét az Európai Unió Bírósága előtt; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet, hogy a foglalkoztatási és szociális ügyek terén a Parlament – előjogainak védelme érdekében – megtámadta az EURES-határozat érvényességét az Európai Unió Bírósága előtt;

Állampolgári jogok, igazságügy és belügyek

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy munkaprogramjában tegyen javaslatokat a korábban a harmadik pillérhez tartozó összes jogi aktus módosítására annak érdekében, hogy megfeleljenek az új jogszabályi hierarchiának, illetve hogy tiszteletben tartsák az Európai Parlamentnek a Lisszaboni Szerződés szerint a jogalkotási hatáskör Bizottságra történő átruházásához kapcsolódó hatásköreit és az információhoz való jogát; hangsúlyozza, hogy ehhez minden egyes jogi aktust egyenként kell megvizsgálni annak érdekében, hogy be lehessen azonosítani a lényegi elemeket érintő és ezért a jogalkotó által meghozandó határozatokat, nevezetesen azokat, amelyek az érintett személyek alapvető jogaihoz kapcsolódnak, továbbá azokat, amelyek nem lényegi elemeknek tekinthetők (lásd az Európai Unió Bíróságának a C-355/10. sz. ügyben hozott ítéletét); |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy munkaprogramjában tegyen javaslatokat a korábban a harmadik pillérhez tartozó összes jogi aktus módosítására annak érdekében, hogy megfeleljenek az új jogszabályi hierarchiának, illetve hogy tiszteletben tartsák az Európai Parlamentnek a Lisszaboni Szerződés szerint a jogalkotási hatáskör Bizottságra történő átruházásához kapcsolódó hatásköreit és az információhoz való jogát; hangsúlyozza, hogy ehhez minden egyes jogi aktust egyenként kell megvizsgálni annak érdekében, hogy be lehessen azonosítani a lényegi elemeket érintő és ezért a jogalkotó által meghozandó határozatokat, nevezetesen azokat, amelyek az érintett személyek alapvető jogaihoz kapcsolódnak, továbbá azokat, amelyek nem lényegi elemeknek tekinthetők (lásd az Európai Unió Bíróságának a C-355/10. sz. ügyben hozott ítéletét);

| 28. | felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy a Tanács hosszú idővel a Lisszaboni Szerződés életbe lépése után továbbra is fogad el jogi aktusokat a harmadik pillér rendelkezései alapján, olyan mértékben, hogy a Parlament kénytelen volt eljárást kezdeményezni a Bíróságnál; |
| --- | --- |

28.

felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy a Tanács hosszú idővel a Lisszaboni Szerződés életbe lépése után továbbra is fogad el jogi aktusokat a harmadik pillér rendelkezései alapján, olyan mértékben, hogy a Parlament kénytelen volt eljárást kezdeményezni a Bíróságnál;

o

o o

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(2)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

(3)  HL C 81. E, 2011.3.15., 6. o.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/18

---

P7_TA(2014)0128

A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2014. évi éves növekedési jelentés

Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: 2014. évi éves növekedési jelentés (2013/2157(INI))

(2017/C 285/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak a 121. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 136. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak a 121. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 136. cikkére,

| — | tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2011. november 16-i 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2011. november 16-i 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításra és pontosítására vonatkozó1467/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. november 8-i 1177/2011/EU tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításra és pontosítására vonatkozó1467/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. november 8-i 1177/2011/EU tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javításáról szóló, 2013. február 5-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javításáról szóló, 2013. február 5-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a „Cselekvési terv az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítésére” című, 2012. december 6-i bizottsági közleményre (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Cselekvési terv az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítésére” című, 2012. december 6-i bizottsági közleményre (COM(2012)0722),

| — | tekintettel a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2013. év prioritásainak végrehajtása” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2013. év prioritásainak végrehajtása” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a 2013. évi éves növekedési jelentésről szóló, 2013. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0800), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. évi éves növekedési jelentésről szóló, 2013. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0800),

| — | tekintettel az adócsalás, az adókikerülés és az adóparadicsomok elleni küzdelemről szóló 2013. május 21-i állásfoglalására (11); |
| --- | --- |

—

tekintettel az adócsalás, az adókikerülés és az adóparadicsomok elleni küzdelemről szóló 2013. május 21-i állásfoglalására (11);

| — | tekintettel az unióbeli adókijátszás és adókikerülés elleni mérhető és kötelező érvényű kötelezettségvállalásra irányuló felhívásról szóló 2013. december 12-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az unióbeli adókijátszás és adókikerülés elleni mérhető és kötelező érvényű kötelezettségvállalásra irányuló felhívásról szóló 2013. december 12-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. december 19–20-i ülésének előkészítéséről szóló 2013. december 12-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. december 19–20-i ülésének előkészítéséről szóló 2013. december 12-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0084/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0084/2014),

| A. | mivel a Bizottság legújabb őszi előrejelzései szerint lassan visszatér az euróövezet reál-GDP növekedése és 2014-ben várhatóan eléri majd az 1,1 %-ot, a munkanélküliség előreláthatólag csökkenni fog, az infláció pedig jóval 2 % alatt fog maradni; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság legújabb őszi előrejelzései szerint lassan visszatér az euróövezet reál-GDP növekedése és 2014-ben várhatóan eléri majd az 1,1 %-ot, a munkanélküliség előreláthatólag csökkenni fog, az infláció pedig jóval 2 % alatt fog maradni;

| B. | mivel a feltörekvő piacok növekedése stagnál, az Egyesült Államok gazdaságának növekedése stabil, a japán gazdaság növekedése pedig kedvező; |
| --- | --- |

B.

mivel a feltörekvő piacok növekedése stagnál, az Egyesült Államok gazdaságának növekedése stabil, a japán gazdaság növekedése pedig kedvező;

| C. | mivel 2014. január 20–22-én az Európai Parlament magas szintű ülést tartott a nemzeti parlamenti képviselőkkel (az európai parlamenti hét keretében), hogy megvitassák a 2014. évi éves növekedési jelentést, valamint a növekedésre és munkahelyteremtésre irányuló általános gazdaságpolitikai célkitűzéseket, hogy jobban figyelembe vegyék a politikák hatékonyságát és a lehetséges uniós átgyűrűző hatásokat; |
| --- | --- |

C.

mivel 2014. január 20–22-én az Európai Parlament magas szintű ülést tartott a nemzeti parlamenti képviselőkkel (az európai parlamenti hét keretében), hogy megvitassák a 2014. évi éves növekedési jelentést, valamint a növekedésre és munkahelyteremtésre irányuló általános gazdaságpolitikai célkitűzéseket, hogy jobban figyelembe vegyék a politikák hatékonyságát és a lehetséges uniós átgyűrűző hatásokat;

| D. | mivel a Bizottság elismeri, hogy az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek többségét még a legoptimistább forgatókönyv szerint sem érik majd el; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság elismeri, hogy az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek többségét még a legoptimistább forgatókönyv szerint sem érik majd el;

| E. | mivel a Parlament üdvözölte – az irányítási keret megerősítésének részeként – a Konvergencia- és Versenyképességi Eszköz bevezetését; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament üdvözölte – az irányítási keret megerősítésének részeként – a Konvergencia- és Versenyképességi Eszköz bevezetését;

| 1. | megjegyzi, hogy az EU gazdasági fellendülése folyamatban van, azonban még sérülékeny; hangsúlyozza, hogy növekedésbarát költségvetési konszolidációra van szükség, és erőfeszítéseket kell tenni egyrészt a meglévő gazdaságirányítási keretnek való megfelelés, másrészt pedig közép- és hosszú távon a fenntarthatóbb növekedés és munkahelyek létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy az EU gazdasági fellendülése folyamatban van, azonban még sérülékeny; hangsúlyozza, hogy növekedésbarát költségvetési konszolidációra van szükség, és erőfeszítéseket kell tenni egyrészt a meglévő gazdaságirányítási keretnek való megfelelés, másrészt pedig közép- és hosszú távon a fenntarthatóbb növekedés és munkahelyek létrehozása érdekében;

| 2. | üdvözli a növekedésbarát költségvetési konszolidáció szükségességének felismerését; sürgeti a Bizottságot, hogy ezt a prioritást ültesse át a tagállamokhoz és az EU egészéhez intézett konkrét ajánlásokba, beleértve a gazdasági kiigazítási programban részt vevő országokat is, hogy azok ne csak a költségvetési konszolidációval foglalkozzanak, hanem a strukturális reformokkal is, amelyek valódi, fenntartható és társadalmilag kiegyensúlyozott növekedést, foglalkoztatást, megerősödött versenyképességet és növekvő konvergenciát eredményeznek; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a növekedésbarát költségvetési konszolidáció szükségességének felismerését; sürgeti a Bizottságot, hogy ezt a prioritást ültesse át a tagállamokhoz és az EU egészéhez intézett konkrét ajánlásokba, beleértve a gazdasági kiigazítási programban részt vevő országokat is, hogy azok ne csak a költségvetési konszolidációval foglalkozzanak, hanem a strukturális reformokkal is, amelyek valódi, fenntartható és társadalmilag kiegyensúlyozott növekedést, foglalkoztatást, megerősödött versenyképességet és növekvő konvergenciát eredményeznek;

| 3. | megjegyzi, hogy az államkötvények növekvő felára számos tagállamban jelentősen csökkentette a költségvetési mozgásteret; megjegyzi továbbá, hogy az Európai Központi Bank (EKB) által követett monetáris politika hozzájárult az államkötvények kamatkülönbözetének csökkenéséhez; megjegyzi, hogy az EKB iránymutatásai révén rövid és hosszú távon továbbra is ezt a politikát fogja folytatni, és ezáltal hozzájárul az erősebb növekedéshez; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy az államkötvények növekvő felára számos tagállamban jelentősen csökkentette a költségvetési mozgásteret; megjegyzi továbbá, hogy az Európai Központi Bank (EKB) által követett monetáris politika hozzájárult az államkötvények kamatkülönbözetének csökkenéséhez; megjegyzi, hogy az EKB iránymutatásai révén rövid és hosszú távon továbbra is ezt a politikát fogja folytatni, és ezáltal hozzájárul az erősebb növekedéshez;

| 4. | megjegyzi, hogy a Bizottság nemzeti és európai szinten az országspecifikus ajánlásokban ellenőrzi az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit, és szorosan nyomon követi a foglalkoztatással, a kutatással és fejlesztéssel, az oktatással, a szegénységgel, a megújuló energiával és a kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos célkitűzéseket; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a Bizottság nemzeti és európai szinten az országspecifikus ajánlásokban ellenőrzi az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit, és szorosan nyomon követi a foglalkoztatással, a kutatással és fejlesztéssel, az oktatással, a szegénységgel, a megújuló energiával és a kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos célkitűzéseket;

| 5. | úgy véli, hogy tovább kell erősíteni az uniós gazdaság egészének a világgazdaságon belüli költségalapú és nem költségalapú versenyképességét, különösen a termék- és szolgáltatáspiaci verseny növelésével a termelékenység növelése, az erőforrás-hatékonyság és az árak csökkentése érdekében, valamint a munkaerőköltségek termelékenységgel való összhangban tartásával és a makroökonómiai egyensúlyhiány csökkentésével; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy tovább kell erősíteni az uniós gazdaság egészének a világgazdaságon belüli költségalapú és nem költségalapú versenyképességét, különösen a termék- és szolgáltatáspiaci verseny növelésével a termelékenység növelése, az erőforrás-hatékonyság és az árak csökkentése érdekében, valamint a munkaerőköltségek termelékenységgel való összhangban tartásával és a makroökonómiai egyensúlyhiány csökkentésével;

| 6. | tudomásul veszi a komoly problémákkal küszködő tagállamok által végrehajtott ambiciózus szerkezeti reformokat; erőfeszítéseik folytatására buzdítja a tagállamokat; rámutat, hogy eltökélten folytatni kell és figyelemmel kell kísérni a strukturális reformokra irányuló erőfeszítéseket, a reform eredményességének és az elért eredmények alapul vételének biztosítására; ösztönzi a konvergenciát és versenyképességet nemzeti és európai szinten előmozdító, valamint a fenntartható növekedést és foglalkoztatást erősítő strukturális reformprogramok elfogadását és végrehajtását; hangsúlyozza a programok és rendszerek gyors és hatékony végrehajtásának fontosságát a munkanélküliség leküzdése érdekében, különösen a fiatalok körében; |
| --- | --- |

6.

tudomásul veszi a komoly problémákkal küszködő tagállamok által végrehajtott ambiciózus szerkezeti reformokat; erőfeszítéseik folytatására buzdítja a tagállamokat; rámutat, hogy eltökélten folytatni kell és figyelemmel kell kísérni a strukturális reformokra irányuló erőfeszítéseket, a reform eredményességének és az elért eredmények alapul vételének biztosítására; ösztönzi a konvergenciát és versenyképességet nemzeti és európai szinten előmozdító, valamint a fenntartható növekedést és foglalkoztatást erősítő strukturális reformprogramok elfogadását és végrehajtását; hangsúlyozza a programok és rendszerek gyors és hatékony végrehajtásának fontosságát a munkanélküliség leküzdése érdekében, különösen a fiatalok körében;

| 7. | hangsúlyozza, hogy fontos a mélyreható és fenntartható szerkezeti reformok megkezdése vagy végrehajtásának folytatása a közép- és hosszú távú stabilitás érdekében; kiemeli, hogy az EU nem versenyezhet csupán az általános vagy a munkaerőköltségek terén, hanem nemzeti és uniós szinten is nagyobb beruházásokra van szükség a kutatás, az innováció és fejlesztés, az oktatás és a készségek, valamint az erőforrás-hatékonyság terén; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy fontos a mélyreható és fenntartható szerkezeti reformok megkezdése vagy végrehajtásának folytatása a közép- és hosszú távú stabilitás érdekében; kiemeli, hogy az EU nem versenyezhet csupán az általános vagy a munkaerőköltségek terén, hanem nemzeti és uniós szinten is nagyobb beruházásokra van szükség a kutatás, az innováció és fejlesztés, az oktatás és a készségek, valamint az erőforrás-hatékonyság terén;

| 8. | megismétli a „konvergencia-iránymutatásokról” szóló jogi aktusnak a rendes jogalkotási eljárás keretében történő elfogadására irányuló kérését, amely aktus egy maghatározott időszakra vonatkozóan rendkívül kevés számú célt fogalmaz meg a legsürgetőbb reformintézkedések vonatkozásában, és kéri, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy nemzeti reformprogramjaikat a fent említett konvergencia-iránymutatások alapján és a Bizottság ellenőrzése mellett dolgozzák ki; felhívja a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat nemzeti reformprogramjaik teljes körű végrehajtása mellett; javasolja, hogy a tagállamok ennek alapján létesítsenek „konvergenciapartnerséget” az uniós intézményekkel a reformtevékenységek feltételekhez kötött finanszírozásának lehetősége mellett; megismétli, hogy egy ilyen szorosabb gazdasági együttműködésnek együtt kell járnia egy ösztönzőkön alapuló pénzügyi mechanizmussal; úgy véli, hogy bármely kiegészítő finanszírozásnak vagy eszköznek – mint például a szolidaritási mechanizmusnak – az uniós költségvetés szerves részét kell képeznie, ám az elfogadott többéves pénzügyi keret előirányzatain kívül; |
| --- | --- |

8.

megismétli a „konvergencia-iránymutatásokról” szóló jogi aktusnak a rendes jogalkotási eljárás keretében történő elfogadására irányuló kérését, amely aktus egy maghatározott időszakra vonatkozóan rendkívül kevés számú célt fogalmaz meg a legsürgetőbb reformintézkedések vonatkozásában, és kéri, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy nemzeti reformprogramjaikat a fent említett konvergencia-iránymutatások alapján és a Bizottság ellenőrzése mellett dolgozzák ki; felhívja a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat nemzeti reformprogramjaik teljes körű végrehajtása mellett; javasolja, hogy a tagállamok ennek alapján létesítsenek „konvergenciapartnerséget” az uniós intézményekkel a reformtevékenységek feltételekhez kötött finanszírozásának lehetősége mellett; megismétli, hogy egy ilyen szorosabb gazdasági együttműködésnek együtt kell járnia egy ösztönzőkön alapuló pénzügyi mechanizmussal; úgy véli, hogy bármely kiegészítő finanszírozásnak vagy eszköznek – mint például a szolidaritási mechanizmusnak – az uniós költségvetés szerves részét kell képeznie, ám az elfogadott többéves pénzügyi keret előirányzatain kívül;

| 9. | aggodalmát fejezi ki az euróövezet tagállamainak állami és magán eladósodottsága miatt; rámutat arra, hogy az EU-nak túl kell lépnie a túlzott adósságfelhalmozáson és az erőforrások fogyasztásán alapuló növekedési modellen; |
| --- | --- |

9.

aggodalmát fejezi ki az euróövezet tagállamainak állami és magán eladósodottsága miatt; rámutat arra, hogy az EU-nak túl kell lépnie a túlzott adósságfelhalmozáson és az erőforrások fogyasztásán alapuló növekedési modellen;

| 10. | ezért felszólítja a tagállamokat, hogy a gazdaságpolitikák és reformok kidolgozásakor fordítsanak különös figyelmet az európaiak fiatal nemzedékeire és a jövő generációira gyakorolt hatásra annak érdekében, hogy ne fosszák meg a fiatalokat már a legelején a kilátásaiktól; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség a munkanélküliség, és különösen a fiatalok munkanélküliségének hosszú távú hatásai elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

10.

ezért felszólítja a tagállamokat, hogy a gazdaságpolitikák és reformok kidolgozásakor fordítsanak különös figyelmet az európaiak fiatal nemzedékeire és a jövő generációira gyakorolt hatásra annak érdekében, hogy ne fosszák meg a fiatalokat már a legelején a kilátásaiktól; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség a munkanélküliség, és különösen a fiatalok munkanélküliségének hosszú távú hatásai elleni küzdelem érdekében;

| 11. | elismeréssel illeti azon tagállami hatóságokat, amelyek sikeresen végrehajtottak makrogazdasági kiigazítási programokat vagy a pénzügyi szektort érintő programokat; |
| --- | --- |

11.

elismeréssel illeti azon tagállami hatóságokat, amelyek sikeresen végrehajtottak makrogazdasági kiigazítási programokat vagy a pénzügyi szektort érintő programokat;

| 12. | rámutat, hogy a pénzügyi támogatási programok sikerének egyik szükséges feltétele a szolidaritás és feltételekhez kötöttség kombinálása a reformok melletti elkötelezettséggel és felelősségvállalással; sürgeti azonban a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a pénzügyi támogatást és a trojka ad hoc rendszerét illesszék be egy olyan jobb jogi szerkezetbe, amely megfelel az uniós gazdaságirányítási keretnek és a közösségi jognak, ezáltal biztosítva a demokratikus elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy a pénzügyi támogatási programok sikerének egyik szükséges feltétele a szolidaritás és feltételekhez kötöttség kombinálása a reformok melletti elkötelezettséggel és felelősségvállalással; sürgeti azonban a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a pénzügyi támogatást és a trojka ad hoc rendszerét illesszék be egy olyan jobb jogi szerkezetbe, amely megfelel az uniós gazdaságirányítási keretnek és a közösségi jognak, ezáltal biztosítva a demokratikus elszámoltathatóságot;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági és monetáris unió (GMU) még korántsem teljes, és emlékezteti a Bizottságot az uniós növekedés, gazdasági konvergencia és a versenyképesség javítására irányuló kötelezettségvállalásaira; úgy véli, hogy erre az lehet a legjobb megoldás, ha a Bizottság – a valódi, szoros GMU-terv javaslataival összhangban – végre javaslatokat terjesztene be a GMU kiteljesítésével kapcsolatban; megjegyzi, hogy a GMU kiteljesítésének a közösségi módszeren kell alapulnia; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági és monetáris unió (GMU) még korántsem teljes, és emlékezteti a Bizottságot az uniós növekedés, gazdasági konvergencia és a versenyképesség javítására irányuló kötelezettségvállalásaira; úgy véli, hogy erre az lehet a legjobb megoldás, ha a Bizottság – a valódi, szoros GMU-terv javaslataival összhangban – végre javaslatokat terjesztene be a GMU kiteljesítésével kapcsolatban; megjegyzi, hogy a GMU kiteljesítésének a közösségi módszeren kell alapulnia;

| 14. | elismeri az új és felülvizsgált uniós pénzügyi szabályozás eredményeit a pénzügyi válság leküzdésében; megjegyzi, hogy a bankunió három pillérének véghezvitele és a bankok tőkekövetelményeire vonatkozó új szabályok végrehajtása hozzájárul az európai bankszektor stressztűrő képességébe vetett bizalom helyreállításához; |
| --- | --- |

14.

elismeri az új és felülvizsgált uniós pénzügyi szabályozás eredményeit a pénzügyi válság leküzdésében; megjegyzi, hogy a bankunió három pillérének véghezvitele és a bankok tőkekövetelményeire vonatkozó új szabályok végrehajtása hozzájárul az európai bankszektor stressztűrő képességébe vetett bizalom helyreállításához;

| 15. | üdvözli a Bizottság közleményét, amely szerint a 2014. évi éves növekedési jelentés legfőbb célja a fenntartható, intelligens és befogadó növekedés és a versenyképesség támogatása, amely révén további munkahelyek jönnek létre; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a Bizottság közleményét, amely szerint a 2014. évi éves növekedési jelentés legfőbb célja a fenntartható, intelligens és befogadó növekedés és a versenyképesség támogatása, amely révén további munkahelyek jönnek létre;

| 16. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tagállamoknak folytatniuk kell a növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt; felszólítja a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék adórendszerüket, csökkentsék az adókat és a társadalombiztosítási hozzájárulásokat, különösen az alacsony és átlagos jövedelműek esetében, hogy a munka helyett inkább a fogyasztást és a környezetkárosító tevékenységeket adóztassák a növekedés, a magánbefektetések és a munkahelyteremtés ösztönzése érdekében, hogy konszolidációs erőfeszítéseiket tegyék hatékonyabbá, és hogy növeljék a befektetéseket az oktatásba, a kutatásba és fejlesztésbe és az aktív munkaerő-piaci politikákba; |
| --- | --- |

16.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tagállamoknak folytatniuk kell a növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt; felszólítja a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék adórendszerüket, csökkentsék az adókat és a társadalombiztosítási hozzájárulásokat, különösen az alacsony és átlagos jövedelműek esetében, hogy a munka helyett inkább a fogyasztást és a környezetkárosító tevékenységeket adóztassák a növekedés, a magánbefektetések és a munkahelyteremtés ösztönzése érdekében, hogy konszolidációs erőfeszítéseiket tegyék hatékonyabbá, és hogy növeljék a befektetéseket az oktatásba, a kutatásba és fejlesztésbe és az aktív munkaerő-piaci politikákba;

| 17. | a kiigazítási programot végrehajtó tagállamokat a növekedést elősegítő és fenntartható szerkezeti reformok végrehajtásának folytatására vagy megkezdésére, valamint az Európa 2020 célkitűzések elérése érdekében tett erőfeszítéseik fokozására ösztönzi; aggodalmát fejezi ki a túlzott költségvetési hiánnyal vagy a folyó fizetési mérleg hiányával küzdő tagállamokban a konkrét reformokkal kapcsolatos felelősségvállalás hiánya miatt; úgy véli, hogy a 2014–2020 közötti időszakban a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a stratégiai beruházás előmozdítására hivatott valamennyi alap, és különösen az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés esetében, az azonnali elosztás mellett az előrehozott kiutalás elvét kell alkalmazni; |
| --- | --- |

17.

a kiigazítási programot végrehajtó tagállamokat a növekedést elősegítő és fenntartható szerkezeti reformok végrehajtásának folytatására vagy megkezdésére, valamint az Európa 2020 célkitűzések elérése érdekében tett erőfeszítéseik fokozására ösztönzi; aggodalmát fejezi ki a túlzott költségvetési hiánnyal vagy a folyó fizetési mérleg hiányával küzdő tagállamokban a konkrét reformokkal kapcsolatos felelősségvállalás hiánya miatt; úgy véli, hogy a 2014–2020 közötti időszakban a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a stratégiai beruházás előmozdítására hivatott valamennyi alap, és különösen az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés esetében, az azonnali elosztás mellett az előrehozott kiutalás elvét kell alkalmazni;

| 18. | hangsúlyozza az országspecifikus ajánlások nyomon követésének és végrehajtásának, a többoldalú felügyeletnek, a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjének, valamint a vitaösztönzés és a nyomásgyakorlás eszközeként szolgáló szakértői értékeléseknek a jelentőségét, amelyek ugyanakkor iránymutatással is szolgálnak, segítve a reformokhoz szükséges lendület megteremtését és a reformok elfogadását; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza az országspecifikus ajánlások nyomon követésének és végrehajtásának, a többoldalú felügyeletnek, a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjének, valamint a vitaösztönzés és a nyomásgyakorlás eszközeként szolgáló szakértői értékeléseknek a jelentőségét, amelyek ugyanakkor iránymutatással is szolgálnak, segítve a reformokhoz szükséges lendület megteremtését és a reformok elfogadását;

| 19. | újfent rámutat arra, hogy az európai gazdaság versenyképességének javítására, valamint a társadalombiztosítási rendszer és az egészségügyi rendszer fenntarthatóságának megóvására irányuló ambiciózus reformok elmaradása miatt hatalmas lesz a teher a jövő generációin; rámutat arra is, hogy fontos megszüntetni a túlzott hiányt és a folyó fizetési mérleg egyensúlyhiányát; |
| --- | --- |

19.

újfent rámutat arra, hogy az európai gazdaság versenyképességének javítására, valamint a társadalombiztosítási rendszer és az egészségügyi rendszer fenntarthatóságának megóvására irányuló ambiciózus reformok elmaradása miatt hatalmas lesz a teher a jövő generációin; rámutat arra is, hogy fontos megszüntetni a túlzott hiányt és a folyó fizetési mérleg egyensúlyhiányát;

| 20. | ismét rámutat arra, hogy a kormányzatok és a pénzügyi intézmények az alacsony növekedés által jellemzett környezetben tartósan sebezhetőnek mutatkoznak; |
| --- | --- |

20.

ismét rámutat arra, hogy a kormányzatok és a pénzügyi intézmények az alacsony növekedés által jellemzett környezetben tartósan sebezhetőnek mutatkoznak;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a szerkezeti reformokat az oktatásra, kutatásra, innovációra és fenntartható energiára irányuló hosszabb távú befektetéseknek kell kiegészíteniük; úgy véli, hogy a köz- és magánszféra partnersége is olyan beruházásösztönző és az intelligens és fenntartható növekedéshez hozzájáruló eszköznek tekinthető, amely kiegészíti az állami beruházási programokat; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a szerkezeti reformokat az oktatásra, kutatásra, innovációra és fenntartható energiára irányuló hosszabb távú befektetéseknek kell kiegészíteniük; úgy véli, hogy a köz- és magánszféra partnersége is olyan beruházásösztönző és az intelligens és fenntartható növekedéshez hozzájáruló eszköznek tekinthető, amely kiegészíti az állami beruházási programokat;

| 22. | erőteljesebb és következetesebb fellépést kér a Bizottság átfogó cselekvési terve alapján az adócsalás és adóelkerülés elleni küzdelem erősítése érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy építsen be kézzelfogható és mérhető célértékeket az Európa 2020 stratégiába; |
| --- | --- |

22.

erőteljesebb és következetesebb fellépést kér a Bizottság átfogó cselekvési terve alapján az adócsalás és adóelkerülés elleni küzdelem erősítése érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy építsen be kézzelfogható és mérhető célértékeket az Európa 2020 stratégiába;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az EU-ban a növekedés legnagyobb akadálya (főként a kkv-k esetében) a finanszírozáshoz való nehéz hozzájutás; úgy véli, hogy a bankhiteleken kívül más alternatívákra is szükség van a tőke hatékonyabb tőkepiaci elosztásának biztosítása, a hosszú távú befektetések ösztönzése és a kkv-k tőkepiacokhoz való hozzáférését támogató új és innovatív uniós pénzügyi eszközök teljes körű kihasználása révén; úgy véli, hogy a bankunió kiteljesítése javítja a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését, és egyenlő versenyfeltételeket teremt számukra ezen a téren; hangsúlyozza, hogy tovább kell csökkenteni a kkv-kra háruló bürokratikus terheket, és a szabályozási rendszerek kidolgozása során folyamatosan figyelembe kell venni az arányosság elvét; úgy véli, hogy az Európai Beruházási Banknak (EBB) még ennél is aktívabb szerepet játszhat a reálgazdaság finanszírozáshoz való hozzáférésének biztosításában; úgy véli, hogy az EBB-finanszírozás kapcsán a legutóbbi tanácsi üléseken tett javaslatok még ambiciózusabbak lehetnének, különösen a kkv-k finanszírozása vonatkozásában; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az EU-ban a növekedés legnagyobb akadálya (főként a kkv-k esetében) a finanszírozáshoz való nehéz hozzájutás; úgy véli, hogy a bankhiteleken kívül más alternatívákra is szükség van a tőke hatékonyabb tőkepiaci elosztásának biztosítása, a hosszú távú befektetések ösztönzése és a kkv-k tőkepiacokhoz való hozzáférését támogató új és innovatív uniós pénzügyi eszközök teljes körű kihasználása révén; úgy véli, hogy a bankunió kiteljesítése javítja a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését, és egyenlő versenyfeltételeket teremt számukra ezen a téren; hangsúlyozza, hogy tovább kell csökkenteni a kkv-kra háruló bürokratikus terheket, és a szabályozási rendszerek kidolgozása során folyamatosan figyelembe kell venni az arányosság elvét; úgy véli, hogy az Európai Beruházási Banknak (EBB) még ennél is aktívabb szerepet játszhat a reálgazdaság finanszírozáshoz való hozzáférésének biztosításában; úgy véli, hogy az EBB-finanszírozás kapcsán a legutóbbi tanácsi üléseken tett javaslatok még ambiciózusabbak lehetnének, különösen a kkv-k finanszírozása vonatkozásában;

| 24. | az EU növekedése szempontjából ismét hangsúlyozza az egységes piac végső kialakításának fontosságát; úgy véli, hogy a tagállamok és a Bizottság nem teljesítik az egységes piac végső kialakításával kapcsolatos kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

24.

az EU növekedése szempontjából ismét hangsúlyozza az egységes piac végső kialakításának fontosságát; úgy véli, hogy a tagállamok és a Bizottság nem teljesítik az egységes piac végső kialakításával kapcsolatos kötelezettségeiket;

| 25. | kiemeli, hogy a jól működő belső munkaerőpiac és a bevándorlásra vonatkozó fenntartható megközelítés hiánya hátráltatja az EU gazdasági növekedését; hangsúlyozza, hogy a tagállamok számára makroökonómiai előnyökkel jár munkaerőpiacuk modernizálása, és arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek konkrét lépéseket egy sikeres közös munkaerőpiac kialakítására, amely a munkavállalók szabad mozgásán, az egyenlő feltételeken és a felfelé mutató szociális konvergencia elvén, valamint egy modern, megfelelő és befogadásra épülő bevándorlási politikán alapul úgy nemzeti, mint európai szinten; |
| --- | --- |

25.

kiemeli, hogy a jól működő belső munkaerőpiac és a bevándorlásra vonatkozó fenntartható megközelítés hiánya hátráltatja az EU gazdasági növekedését; hangsúlyozza, hogy a tagállamok számára makroökonómiai előnyökkel jár munkaerőpiacuk modernizálása, és arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek konkrét lépéseket egy sikeres közös munkaerőpiac kialakítására, amely a munkavállalók szabad mozgásán, az egyenlő feltételeken és a felfelé mutató szociális konvergencia elvén, valamint egy modern, megfelelő és befogadásra épülő bevándorlási politikán alapul úgy nemzeti, mint európai szinten;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, milyen konkrét intézkedéséket készül tenni annak érdekében, hogy előmozdítsa és elérje az erősebb fenntartható növekedésre és a nagyobb versenyképességre vonatkozó céljait; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, milyen konkrét intézkedéséket készül tenni annak érdekében, hogy előmozdítsa és elérje az erősebb fenntartható növekedésre és a nagyobb versenyképességre vonatkozó céljait;

| 27. | úgy véli, hogy összességében a 2014. évi növekedési jelentés nem eléggé részletes, és nem biztosítja a céljainak eléréséhez szükséges eszközöket; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy összességében a 2014. évi növekedési jelentés nem eléggé részletes, és nem biztosítja a céljainak eléréséhez szükséges eszközöket;

| 28. | tudomásul veszi a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést; megállapítja, hogy az EU gazdaságának belső egyensúlyhiánya fokozatosan csökken; felhívja a figyelmet a külső egyensúlyhiányra is, beleértve a túlzott külső többletet és a tagállamok többségében az exportpiaci részesedés csökkenését; |
| --- | --- |

28.

tudomásul veszi a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést; megállapítja, hogy az EU gazdaságának belső egyensúlyhiánya fokozatosan csökken; felhívja a figyelmet a külső egyensúlyhiányra is, beleértve a túlzott külső többletet és a tagállamok többségében az exportpiaci részesedés csökkenését;

| 29. | rámutat, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás célja az, hogy megelőzze a rosszul kialakított nemzeti politikák hatásainak más euróövezeti tagállamokba is átgyűrűző negatív hatásait; aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság a mutatók értelmezése során nem veszi eléggé figyelembe azt, hogy az euróövezet és annak tagállamai független és nyitott gazdaságok; |
| --- | --- |

29.

rámutat, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás célja az, hogy megelőzze a rosszul kialakított nemzeti politikák hatásainak más euróövezeti tagállamokba is átgyűrűző negatív hatásait; aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság a mutatók értelmezése során nem veszi eléggé figyelembe azt, hogy az euróövezet és annak tagállamai független és nyitott gazdaságok;

| 30. | tudomásul veszi a Bizottság értékelését, hogy számos fontos makrogazdasági egyensúlyhiányt kiigazítanak; rámutat, hogy az EU általános versenyképességének további fokozása érdekében a Bizottságnak az egyes tagállamok folyófizetésimérleg-többletét az euróövezet többi részéhez viszonyítva kell vizsgálnia; |
| --- | --- |

30.

tudomásul veszi a Bizottság értékelését, hogy számos fontos makrogazdasági egyensúlyhiányt kiigazítanak; rámutat, hogy az EU általános versenyképességének további fokozása érdekében a Bizottságnak az egyes tagállamok folyófizetésimérleg-többletét az euróövezet többi részéhez viszonyítva kell vizsgálnia;

| 31. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a legtöbb tagállamnak továbbra is csökken a globális piaci részesedése, és nettó nemzetközi befektetési pozíciója erősen negatív; sajnálja, hogy a versenyképességet erőteljesen befolyásoló más fontos jellemzőket, mint például az egységnyi beruházási költséget a Parlament többszöri kérésére sem építették be a makrogazdasági egyensúlyhiány mutatói közé; |
| --- | --- |

31.

aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a legtöbb tagállamnak továbbra is csökken a globális piaci részesedése, és nettó nemzetközi befektetési pozíciója erősen negatív; sajnálja, hogy a versenyképességet erőteljesen befolyásoló más fontos jellemzőket, mint például az egységnyi beruházási költséget a Parlament többszöri kérésére sem építették be a makrogazdasági egyensúlyhiány mutatói közé;

| 32. | továbbra is aggasztónak tartja, hogy a magánszektor túlzottan magas adósságszintjének csökkentése terén nem történt előrelépés; rámutat, hogy ez nem csupán a pénzügyi stabilitás szempontjából aggasztó, hanem az EU növekedési lehetőségeinek szempontjából is; |
| --- | --- |

32.

továbbra is aggasztónak tartja, hogy a magánszektor túlzottan magas adósságszintjének csökkentése terén nem történt előrelépés; rámutat, hogy ez nem csupán a pénzügyi stabilitás szempontjából aggasztó, hanem az EU növekedési lehetőségeinek szempontjából is;

| 33. | rámutat, hogy a jelenleg a teljes hozamgörbén megfigyelhető rendkívül alacsony kamatlábak aggodalomra adnak okot az európai polgárok magánmegtakarításai és nyugdíjai vonatkozásában; |
| --- | --- |

33.

rámutat, hogy a jelenleg a teljes hozamgörbén megfigyelhető rendkívül alacsony kamatlábak aggodalomra adnak okot az európai polgárok magánmegtakarításai és nyugdíjai vonatkozásában;

| 34. | tudomásul veszi a tagállamok előzetes költségvetési terveire vonatkozó első bizottsági értékelést; kiemeli, hogy az előzetes költségvetési tervek vizsgálata javítja a tagállamok költségvetési helyzetének többoldalú felügyeletét és nyomon követését; |
| --- | --- |

34.

tudomásul veszi a tagállamok előzetes költségvetési terveire vonatkozó első bizottsági értékelést; kiemeli, hogy az előzetes költségvetési tervek vizsgálata javítja a tagállamok költségvetési helyzetének többoldalú felügyeletét és nyomon követését;

| 35. | aggasztónak tartja, hogy csak két tagállamnak sikerült megvalósítania a középtávú célokat; felhívja a tagállamokat, hogy folytassák, és szükség esetén fokozzák erőfeszítéseiket, mivel a növekedésbarát konszolidációra van szükség a nem jól teljesítő tagállamokban; |
| --- | --- |

35.

aggasztónak tartja, hogy csak két tagállamnak sikerült megvalósítania a középtávú célokat; felhívja a tagállamokat, hogy folytassák, és szükség esetén fokozzák erőfeszítéseiket, mivel a növekedésbarát konszolidációra van szükség a nem jól teljesítő tagállamokban;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az európai szemeszter semmiképpen nem sértheti az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek előjogait; hangsúlyozza, hogy egyértelműen szét kell választani az uniós és nemzeti szintű hatásköröket, valamint hogy uniós szinten az Európai Parlament az elszámoltathatóság központja; sürgeti a Bizottságot, hogy az összes polgárt érintő döntések demokratikus legitimitásának növelése érdekében biztosítsa az Európai Parlament megfelelő hivatalos részvételét az európai szemeszter folyamatának valamennyi lépésében; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az európai szemeszter semmiképpen nem sértheti az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek előjogait; hangsúlyozza, hogy egyértelműen szét kell választani az uniós és nemzeti szintű hatásköröket, valamint hogy uniós szinten az Európai Parlament az elszámoltathatóság központja; sürgeti a Bizottságot, hogy az összes polgárt érintő döntések demokratikus legitimitásának növelése érdekében biztosítsa az Európai Parlament megfelelő hivatalos részvételét az európai szemeszter folyamatának valamennyi lépésében;

| 37. | hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a demokratikus elszámoltathatóságot az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek felé az euróövezet működésének olyan alapvető elemeivel kapcsolatban, mint az Európai Stabilitási Mechanizmus, az eurócsoport döntései, valamint a pénzügyi támogatási programok figyelemmel kísérése és értékelése; kéri a Bizottságot, hogy ajánlásaival és a trojkában való részvételével kapcsolatban végezzen utólagos belső értékeléseket, és tegye közzé azokat; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a demokratikus elszámoltathatóságot az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek felé az euróövezet működésének olyan alapvető elemeivel kapcsolatban, mint az Európai Stabilitási Mechanizmus, az eurócsoport döntései, valamint a pénzügyi támogatási programok figyelemmel kísérése és értékelése; kéri a Bizottságot, hogy ajánlásaival és a trojkában való részvételével kapcsolatban végezzen utólagos belső értékeléseket, és tegye közzé azokat;

| 38. | rámutat, hogy számos tagállamban a legfőbb probléma a pénzügyi piacok szétaprózottsága, ami a finanszírozás hiánya mellett magasabb finanszírozási költségeket eredményez, különösen a kkv-k számára; úgy véli, hogy az EKB-nak továbbra is aktív szerepet kell betöltenie a szétaprózottság felszámolásában, és hogy az EBB még inkább támogathatná a kkv-k finanszírozását, a vállalkozói szellemet, a kivitelt és az innovációt, amelyek kulcsfontosságúak a gazdasági fellendülés szempontjából; |
| --- | --- |

38.

rámutat, hogy számos tagállamban a legfőbb probléma a pénzügyi piacok szétaprózottsága, ami a finanszírozás hiánya mellett magasabb finanszírozási költségeket eredményez, különösen a kkv-k számára; úgy véli, hogy az EKB-nak továbbra is aktív szerepet kell betöltenie a szétaprózottság felszámolásában, és hogy az EBB még inkább támogathatná a kkv-k finanszírozását, a vállalkozói szellemet, a kivitelt és az innovációt, amelyek kulcsfontosságúak a gazdasági fellendülés szempontjából;

EU-költségvetés

| 39. | megjegyzi, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentés csak kismértékben különbözik a 2013. évitől; ezért újfent sajnálja, hogy a Bizottságtól nem érkeztek új javaslatok az EU költségvetésének a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzésében betöltött szerepére vonatkozóan az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

39.

megjegyzi, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentés csak kismértékben különbözik a 2013. évitől; ezért újfent sajnálja, hogy a Bizottságtól nem érkeztek új javaslatok az EU költségvetésének a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzésében betöltött szerepére vonatkozóan az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása érdekében;

| 40. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem nyújtott be a Parlamentnek alapos jelentést a 2012 júniusában elfogadott Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum végrehajtásáról; |
| --- | --- |

40.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem nyújtott be a Parlamentnek alapos jelentést a 2012 júniusában elfogadott Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum végrehajtásáról;

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy az új programok végrehajtásáról készítsen rendszeresen aktualizált eredménytáblát, amelynek segítségével a költségvetési hatóság össze tudja hasonlítani a tagállamokat, és a megfigyelhető tendenciák tudatában körültekintőbb döntéseket tud hozni a kiadási prioritásokról; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Bizottságot, hogy az új programok végrehajtásáról készítsen rendszeresen aktualizált eredménytáblát, amelynek segítségével a költségvetési hatóság össze tudja hasonlítani a tagállamokat, és a megfigyelhető tendenciák tudatában körültekintőbb döntéseket tud hozni a kiadási prioritásokról;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a kifizetési előirányzatok alacsony szintje és a kifizetések szűkös felső határa továbbra is az EU költségvetésének egyik alapvető problémáját jelentik, ami a gazdasági fellendülésre különösen negatív hatást gyakorol, mivel a késedelmes kifizetések elsősorban a közvetlen kedvezményezettek számára okoznak kárt; továbbá hangsúlyozza, hogy a 2014-es uniós költségvetés kifizetéseinek ezen alacsony szintje teljes mértékben ellentmond a társjogalkotók által kidolgozott intézkedéseknek, amelyek célja azon megosztott irányítású uniós programok uniós társfinanszírozási arányának átmeneti növelése, amelyek olyan tagállamokhoz köthetők, amelyek pénzügyi stabilitásuk tekintetében komoly problémákkal küszködnek, vagy amelyek pénzügyi stabilitását komoly problémák fenyegetik; emlékeztet, hogy a végrehajtás tekintetében biztosítani kell a kifizetések rendezett lebonyolítását annak elkerülése érdekében, hogy a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) rendellenes módon átkerüljenek a 2015-ös költségvetésbe, és hogy e tekintetben adott esetben igénybe kell venni az MFF-rendeletben rögzített különböző rugalmassági mechanizmusokat; szándékában áll folytatni a kifizetések általános helyzetének alapos ellenőrzését, különösen annak az igen jelentős mennyiségű kifizetésnek a tekintetében, amelyekre még mindig szükség van az előző többéves pénzügyi keret programjainak a lezárásához; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a kifizetési előirányzatok alacsony szintje és a kifizetések szűkös felső határa továbbra is az EU költségvetésének egyik alapvető problémáját jelentik, ami a gazdasági fellendülésre különösen negatív hatást gyakorol, mivel a késedelmes kifizetések elsősorban a közvetlen kedvezményezettek számára okoznak kárt; továbbá hangsúlyozza, hogy a 2014-es uniós költségvetés kifizetéseinek ezen alacsony szintje teljes mértékben ellentmond a társjogalkotók által kidolgozott intézkedéseknek, amelyek célja azon megosztott irányítású uniós programok uniós társfinanszírozási arányának átmeneti növelése, amelyek olyan tagállamokhoz köthetők, amelyek pénzügyi stabilitásuk tekintetében komoly problémákkal küszködnek, vagy amelyek pénzügyi stabilitását komoly problémák fenyegetik; emlékeztet, hogy a végrehajtás tekintetében biztosítani kell a kifizetések rendezett lebonyolítását annak elkerülése érdekében, hogy a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) rendellenes módon átkerüljenek a 2015-ös költségvetésbe, és hogy e tekintetben adott esetben igénybe kell venni az MFF-rendeletben rögzített különböző rugalmassági mechanizmusokat; szándékában áll folytatni a kifizetések általános helyzetének alapos ellenőrzését, különösen annak az igen jelentős mennyiségű kifizetésnek a tekintetében, amelyekre még mindig szükség van az előző többéves pénzügyi keret programjainak a lezárásához;

| 43. | újfent sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok az uniós költségvetéshez való hozzájárulásukat továbbra is a konszolidációs erőfeszítéseik kiigazítási tényezőjeként értelmezik, ami ahhoz vezet, hogy mesterségesen csökkennek az uniós költségvetésben rendelkezésre álló kifizetések; felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamok költségvetési terveinek vizsgálatakor teljes mértékben vegye figyelembe ezt az ismétlődő és veszélyes tendenciát, és javasoljon konkrét lépéseket a megállítására; |
| --- | --- |

43.

újfent sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok az uniós költségvetéshez való hozzájárulásukat továbbra is a konszolidációs erőfeszítéseik kiigazítási tényezőjeként értelmezik, ami ahhoz vezet, hogy mesterségesen csökkennek az uniós költségvetésben rendelkezésre álló kifizetések; felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamok költségvetési terveinek vizsgálatakor teljes mértékben vegye figyelembe ezt az ismétlődő és veszélyes tendenciát, és javasoljon konkrét lépéseket a megállítására;

| 44. | emlékeztet azon álláspontjára, hogy a tagállamok költségvetési helyzetén a saját források új – az Unió költségvetésének finanszírozására szolgáló – rendszere által lehet könnyíteni, amely csökkenteni fogja a GNI-alapú hozzájárulásokat, ezáltal lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a gazdasági fellendülést szolgáló beruházás és reformintézkedések támogatására szolgáló uniós finanszírozás kockáztatása nélkül végrehajtsák konszolidációs erőfeszítéseiket; ezért hangsúlyozza, hogy nagy fontosságot tulajdonít a saját források ügyével foglalkozó magas szintű csoportnak, amely az EU finanszírozásának valódi reformjához kell, hogy vezessen; |
| --- | --- |

44.

emlékeztet azon álláspontjára, hogy a tagállamok költségvetési helyzetén a saját források új – az Unió költségvetésének finanszírozására szolgáló – rendszere által lehet könnyíteni, amely csökkenteni fogja a GNI-alapú hozzájárulásokat, ezáltal lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a gazdasági fellendülést szolgáló beruházás és reformintézkedések támogatására szolgáló uniós finanszírozás kockáztatása nélkül végrehajtsák konszolidációs erőfeszítéseiket; ezért hangsúlyozza, hogy nagy fontosságot tulajdonít a saját források ügyével foglalkozó magas szintű csoportnak, amely az EU finanszírozásának valódi reformjához kell, hogy vezessen;

| 45. | megismétli, hogy a szorosabb gazdasági együttműködésnek együtt kell járnia egy ösztönzőkön alapuló mechanizmussal; úgy véli, hogy minden további finanszírozásnak és eszköznek (például egy szolidaritási mechanizmusnak) az uniós költségvetés szerves részét kell képeznie, de a többéves pénzügyi keret elfogadott keretén kívül; |
| --- | --- |

45.

megismétli, hogy a szorosabb gazdasági együttműködésnek együtt kell járnia egy ösztönzőkön alapuló mechanizmussal; úgy véli, hogy minden további finanszírozásnak és eszköznek (például egy szolidaritási mechanizmusnak) az uniós költségvetés szerves részét kell képeznie, de a többéves pénzügyi keret elfogadott keretén kívül;

o

o o

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és nemzeti parlamentjeinek, valamint az Európai Központi Banknak. |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és nemzeti parlamentjeinek, valamint az Európai Központi Banknak.

---

(1)  HL L 306., 2011.11.23., 12. o.

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 41. o.

(3)  HL L 306., 2011.11.23., 8. o.

(4)  HL L 306., 2011.11.23., 33. o.

(5)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

(6)  HL L 306., 2011.11.23., 1. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0036.

(8)  HL L 140., 2013.5.27., 11. o.

(9)  HL L 140., 2013.5.27., 1. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0447.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0205.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0593.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0597.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/24

---

P7_TA(2014)0129

A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: Foglalkoztatási és szociális aspektusok

Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: foglalkoztatási és szociális aspektusok a 2014. évi éves növekedési jelentésben (2013/2158(INI))

(2017/C 285/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 145., 148. és 152. cikkére, valamint 153. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 145., 148. és 152. cikkére, valamint 153. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 28. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 28. cikkére,

| — | tekintettel a 2014. évi éves növekedési jelentésről szóló, 2013. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0800) és a közös foglalkoztatási jelentés ahhoz mellékelt tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. évi éves növekedési jelentésről szóló, 2013. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0800) és a közös foglalkoztatási jelentés ahhoz mellékelt tervezetére,

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszter: a 2013. évi prioritások végrehajtása” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszter: a 2013. évi prioritások végrehajtása” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című, 2013. október 2-i bizottsági közleményre (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című, 2013. október 2-i bizottsági közleményre (COM(2013)0690),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett O-000122/2013 – B7-0524/2013 számú, szóbeli választ igénylő kérdésre, valamint az ehhez kapcsolódó, „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című bizottsági közleményről szóló, 2013. november 21-i európai parlamenti állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett O-000122/2013 – B7-0524/2013 számú, szóbeli választ igénylő kérdésre, valamint az ehhez kapcsolódó, „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című bizottsági közleményről szóló, 2013. november 21-i európai parlamenti állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokra vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2010. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalására (3) (Az Európa 2020 stratégia integrált iránymutatásai, II. rész), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokra vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2010. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalására (3) (Az Európa 2020 stratégia integrált iránymutatásai, II. rész),

| — | tekintettel az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0173),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett O-000120/2012. számú, szóbeli választ igénylő kérdésre, valamint az ehhez kapcsolódó, a munkahelyteremtő fellendülés felé vezető útról szóló, 2012. június 14-i európai parlamenti állásfoglalásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett O-000120/2012. számú, szóbeli választ igénylő kérdésre, valamint az ehhez kapcsolódó, a munkahelyteremtő fellendülés felé vezető útról szóló, 2012. június 14-i európai parlamenti állásfoglalásra (4),

| — | tekintettel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című, 2010. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2010)0682) és az erről szóló, 2011. október 26-i európai parlamenti állásfoglalásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című, 2010. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2010)0682) és az erről szóló, 2011. október 26-i európai parlamenti állásfoglalásra (5),

| — | tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758) és az erről szóló, 2011. november 15-i európai parlamenti állásfoglalásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758) és az erről szóló, 2011. november 15-i európai parlamenti állásfoglalásra (6),

| — | tekintettel „A »Több lehetőséget a fiataloknak« kezdeményezés” című bizottsági közleményre (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A »Több lehetőséget a fiataloknak« kezdeményezés” című bizottsági közleményre (COM(2011)0933),

| — | tekintettel a szociális beruházásokról szóló megállapodásról mint a válságra adott válaszról szóló, 2012. november 20-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális beruházásokról szóló megállapodásról mint a válságra adott válaszról szóló, 2012. november 20-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Bizottság „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alapon keresztül” című 2013. február 20-i közleményére (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alapon keresztül” című 2013. február 20-i közleményére (COM(2013)0083),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett O-000057/2013 – B7-0207/2013 számú, szóbeli választ igénylő kérdésre, valamint az ehhez kapcsolódó, „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében – többek között a 2014–2020-as Európai Szociális Alap végrehajtása révén” című bizottsági közleményről szóló, 2013. június 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett O-000057/2013 – B7-0207/2013 számú, szóbeli választ igénylő kérdésre, valamint az ehhez kapcsolódó, „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében – többek között a 2014–2020-as Európai Szociális Alap végrehajtása révén” című bizottsági közleményről szóló, 2013. június 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (8),

| — | tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javításáról szóló, 2013. február 5-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javításáról szóló, 2013. február 5-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0091/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0091/2014),

| A. | mivel az euróövezetben 2013 második negyedévében véget ért a recesszió – ha a számokat vesszük alapul –, mivel azonban az euróövezetben az idén továbbra is sérülékeny marad az éves növekedés, a munkanélküliség pedig továbbra is igen magas szintet ért el; mivel ahhoz, hogy tartós fellendülésről beszélhessünk, illetve az EU előtt álló társadalmi-gazdasági kihívások enyhítéséhez szükséges hajtóerő megteremtése érdekében jelentősen fokozni kell fenntartható a növekedést; |
| --- | --- |

A.

mivel az euróövezetben 2013 második negyedévében véget ért a recesszió – ha a számokat vesszük alapul –, mivel azonban az euróövezetben az idén továbbra is sérülékeny marad az éves növekedés, a munkanélküliség pedig továbbra is igen magas szintet ért el; mivel ahhoz, hogy tartós fellendülésről beszélhessünk, illetve az EU előtt álló társadalmi-gazdasági kihívások enyhítéséhez szükséges hajtóerő megteremtése érdekében jelentősen fokozni kell fenntartható a növekedést;

| B. | mivel az Unióban a munkanélküliség riasztó méreteket öltött: elérte a 26,6 milliót és a legtöbb tagállamban nőtt a tartós munkanélküliség és az Unió egészében rekordszintet ért el; mivel a foglalkoztatás erőteljesebben csökkent azokban az országokban, amelyeknek jelentős költségvetési reformot kellett végrehajtaniuk; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unióban a munkanélküliség riasztó méreteket öltött: elérte a 26,6 milliót és a legtöbb tagállamban nőtt a tartós munkanélküliség és az Unió egészében rekordszintet ért el; mivel a foglalkoztatás erőteljesebben csökkent azokban az országokban, amelyeknek jelentős költségvetési reformot kellett végrehajtaniuk;

| C. | mivel az ifjúsági munkanélküliségi aránya soha nem tapasztalt szintet ért el, az Unió egészére vetítve átlagosan 23 %-ra nőtt, és mivel néhány tagállamban a 16 és 25 év közötti fiatalok körében a munkanélküliség aránya meghaladja az 50 %-ot; mivel a munkaerő-piaci helyzet különösen kritikus a fiatalok számára – tekintet nélkül iskolai végzettségükre –, akik gyakran munkanélküliségre, előnytelen munkaszerződések megkötésére, fizetetlen gyakornokoskodásra vagy kivándorlásra kényszerülnek; mivel a fiatalok munkaerőpiacról való távolmaradásából eredő gazdasági veszteséget 2011-ben a tagállamokban 153 milliárd euróra becsülték, ami az uniós GDP 1,2 %-ának felel meg; mivel számos tagállamban a munkaerő-piaci szabályozás túlzott merevsége nem teszi lehetővé a jelenlegi válsághoz hasonló sokkokkal szembeni hatékony fellépéshez szükséges rugalmasságot; mivel a jelenlegi munkaerő-piaci jogszabályok esetenként aránytalanul védik a már állással rendelkezőket, és hátrányosan érintik a fiatalok munkaerő-piaci beilleszkedését; |
| --- | --- |

C.

mivel az ifjúsági munkanélküliségi aránya soha nem tapasztalt szintet ért el, az Unió egészére vetítve átlagosan 23 %-ra nőtt, és mivel néhány tagállamban a 16 és 25 év közötti fiatalok körében a munkanélküliség aránya meghaladja az 50 %-ot; mivel a munkaerő-piaci helyzet különösen kritikus a fiatalok számára – tekintet nélkül iskolai végzettségükre –, akik gyakran munkanélküliségre, előnytelen munkaszerződések megkötésére, fizetetlen gyakornokoskodásra vagy kivándorlásra kényszerülnek; mivel a fiatalok munkaerőpiacról való távolmaradásából eredő gazdasági veszteséget 2011-ben a tagállamokban 153 milliárd euróra becsülték, ami az uniós GDP 1,2 %-ának felel meg; mivel számos tagállamban a munkaerő-piaci szabályozás túlzott merevsége nem teszi lehetővé a jelenlegi válsághoz hasonló sokkokkal szembeni hatékony fellépéshez szükséges rugalmasságot; mivel a jelenlegi munkaerő-piaci jogszabályok esetenként aránytalanul védik a már állással rendelkezőket, és hátrányosan érintik a fiatalok munkaerő-piaci beilleszkedését;

| D. | mivel ez volt a gazdaságtörténet elmúlt 100 évének legmélyebb és legtovább tartó recessziója, a katasztrófát azonban elkerültük, a válság hatásai pedig évekig – akár évtizedekig – érezhetők lesznek; mivel e hatások közé tartozik, hogy a tartós munkanélküliség továbbra is nő, ami strukturális munkanélküliséghez vezethet; mivel a munkaerő-piaci szegmentáció tovább fokozódott, a háztartások átlagos bevétele számos tagállamban csökken, továbbá a mutatók a szegénység és a társadalmi kirekesztés valamivel magasabb szintjéhez és elmélyüléséhez vezető tendenciát jeleznek előre a következő néhány évre, amelyhez az aktív keresők elszegényedése társul; |
| --- | --- |

D.

mivel ez volt a gazdaságtörténet elmúlt 100 évének legmélyebb és legtovább tartó recessziója, a katasztrófát azonban elkerültük, a válság hatásai pedig évekig – akár évtizedekig – érezhetők lesznek; mivel e hatások közé tartozik, hogy a tartós munkanélküliség továbbra is nő, ami strukturális munkanélküliséghez vezethet; mivel a munkaerő-piaci szegmentáció tovább fokozódott, a háztartások átlagos bevétele számos tagállamban csökken, továbbá a mutatók a szegénység és a társadalmi kirekesztés valamivel magasabb szintjéhez és elmélyüléséhez vezető tendenciát jeleznek előre a következő néhány évre, amelyhez az aktív keresők elszegényedése társul;

| E. | mivel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) a közelmúltban rámutatott, hogy lehetőség van a jobb és progresszívebb adózásra, ami segíthetne az egyenlőtlenségek csökkentésében az EU-ban; mivel a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítása és egyben többletjövedelem elérése, valamint a konszolidációs törekvések legitimitásának növelése érdekében a munkát terhelő adókról más fenntartható adónemekre kell áttérni; |
| --- | --- |

E.

mivel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) a közelmúltban rámutatott, hogy lehetőség van a jobb és progresszívebb adózásra, ami segíthetne az egyenlőtlenségek csökkentésében az EU-ban; mivel a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítása és egyben többletjövedelem elérése, valamint a konszolidációs törekvések legitimitásának növelése érdekében a munkát terhelő adókról más fenntartható adónemekre kell áttérni;

| F. | mivel a válság hatásai a termelés és a foglalkoztatás terén példátlan és egyre nagyobb eltérést eredményeztek a központi és a peremterületen lévő országok között; mivel a munkanélküliségi ráta terén a központi és a peremterületek közötti különbség 2012-ben elérte a 10 százalékpontot, a 2000. évi 3,5 százalékponthoz képest; mivel e különbség előreláthatólag idén éri el a tetőpontját; |
| --- | --- |

F.

mivel a válság hatásai a termelés és a foglalkoztatás terén példátlan és egyre nagyobb eltérést eredményeztek a központi és a peremterületen lévő országok között; mivel a munkanélküliségi ráta terén a központi és a peremterületek közötti különbség 2012-ben elérte a 10 százalékpontot, a 2000. évi 3,5 százalékponthoz képest; mivel e különbség előreláthatólag idén éri el a tetőpontját;

| G. | mivel a jóléti állam és az államháztartások hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához növekedésbarát és differenciált költségvetési konszolidációt kell folytatni; |
| --- | --- |

G.

mivel a jóléti állam és az államháztartások hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához növekedésbarát és differenciált költségvetési konszolidációt kell folytatni;

| H. | mivel ily módon a gazdaság javulását az erőfeszítések eltökélt folytatására irányuló ösztönzésnek kell tekinteni, a növekedésre és foglalkoztatásra fordítva a figyelmet, hogy folytathassuk a versenyképesség javítására irányuló reformprogramokat és biztosíthassuk a tartós talpra állást; |
| --- | --- |

H.

mivel ily módon a gazdaság javulását az erőfeszítések eltökélt folytatására irányuló ösztönzésnek kell tekinteni, a növekedésre és foglalkoztatásra fordítva a figyelmet, hogy folytathassuk a versenyképesség javítására irányuló reformprogramokat és biztosíthassuk a tartós talpra állást;

| I. | mivel a Bizottság növekedésre és munkanélküliségre vonatkozó gazdasági előrejelzéseiben az elmúlt években előforduló hibák azt bizonyítják, hogy a válság felszámolása céljából javítani kell az előrejelzési modellen és a stratégián; mivel a költségvetési konszolidáció üteme lelassult; mivel az euróövezetben a munkahelyteremtés még mindig gyenge lábakon áll; mivel az Eurostat szerint az euróövezet inflációja elmarad az EKB célértékétől; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság növekedésre és munkanélküliségre vonatkozó gazdasági előrejelzéseiben az elmúlt években előforduló hibák azt bizonyítják, hogy a válság felszámolása céljából javítani kell az előrejelzési modellen és a stratégián; mivel a költségvetési konszolidáció üteme lelassult; mivel az euróövezetben a munkahelyteremtés még mindig gyenge lábakon áll; mivel az Eurostat szerint az euróövezet inflációja elmarad az EKB célértékétől;

| J. | mivel a demográfiai helyzet alakulása miatt nyomás nehezedik a nemzeti költségvetésekre és nyugdíjrendszerekre; mivel a várható élettartam tovább emelkedik; |
| --- | --- |

J.

mivel a demográfiai helyzet alakulása miatt nyomás nehezedik a nemzeti költségvetésekre és nyugdíjrendszerekre; mivel a várható élettartam tovább emelkedik;

| K. | mivel a nyugdíjrendszerek fenntarthatósága céljából figyelembe kell venni a várható élettartam együtthatóját; |
| --- | --- |

K.

mivel a nyugdíjrendszerek fenntarthatósága céljából figyelembe kell venni a várható élettartam együtthatóját;

| L. | mivel a tagállamok körében nem kapott egyforma hangsúlyt a strukturális reformok lefolytatásának gyorsasága és intenzitása, amelyet a peremterületen lévő országok esetében sokkal inkább megköveteltek, mint a központi országok esetében; mivel a fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés és munkahelyteremtés ösztönzése érdekében minden tagállamnak azonos lendülettel kellene eljárnia és vállalnia kellene a szükséges strukturális reformok elvégzését; |
| --- | --- |

L.

mivel a tagállamok körében nem kapott egyforma hangsúlyt a strukturális reformok lefolytatásának gyorsasága és intenzitása, amelyet a peremterületen lévő országok esetében sokkal inkább megköveteltek, mint a központi országok esetében; mivel a fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés és munkahelyteremtés ösztönzése érdekében minden tagállamnak azonos lendülettel kellene eljárnia és vállalnia kellene a szükséges strukturális reformok elvégzését;

| M. | mivel minden tagállamnak javítania kell a teljesítményén és versenyképességén, és mivel a pillanatnyilag az euróövezet előtt álló egyik valós kihívást a tagállamok közötti növekvő társadalmi-gazdasági különbségek jelentik; mivel a gazdasági visszaesés elkerülése érdekében valamennyi tagállam érdeke annak biztosítása, hogy időben és hatékonyan kezeljék a foglalkoztatási és szociális kihívásokat; |
| --- | --- |

M.

mivel minden tagállamnak javítania kell a teljesítményén és versenyképességén, és mivel a pillanatnyilag az euróövezet előtt álló egyik valós kihívást a tagállamok közötti növekvő társadalmi-gazdasági különbségek jelentik; mivel a gazdasági visszaesés elkerülése érdekében valamennyi tagállam érdeke annak biztosítása, hogy időben és hatékonyan kezeljék a foglalkoztatási és szociális kihívásokat;

| N. | mivel a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából kulcsfontosságú területekbe, így az oktatásba és a képzésbe, a kutatásba és az innovációba irányuló beruházások az Unióban még mindig alacsonyabbak, mint fő gazdasági partnerei és globális versenytársai körében; mivel ezeken a területeken a válságból való fenntartható kilábalás szempontjából elengedhetetlenek a termelékeny beruházások; |
| --- | --- |

N.

mivel a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából kulcsfontosságú területekbe, így az oktatásba és a képzésbe, a kutatásba és az innovációba irányuló beruházások az Unióban még mindig alacsonyabbak, mint fő gazdasági partnerei és globális versenytársai körében; mivel ezeken a területeken a válságból való fenntartható kilábalás szempontjából elengedhetetlenek a termelékeny beruházások;

| O. | mivel a vállalkozók támogatásának minden tagállamban prioritást kell élveznie; |
| --- | --- |

O.

mivel a vállalkozók támogatásának minden tagállamban prioritást kell élveznie;

| P. | mivel a makrogazdasági politikákat, a strukturális politikákat, a stabil munkaerő-piaci intézményeket, a nem szegmentált munkaerőpiacokat, a kollektív tárgyalásokat és a megfelelően finanszírozott jóléti rendszereket ötvöző következetes gazdaságpolitikai kombináció elengedhetetlen a ciklikus válsághelyzetek enyhítéséhez; mivel a munkaerő-piacra való gyors visszailleszkedésen alapuló rendszer, valamint a rugalmas biztonságon alapuló kísérő intézkedések is fontosak a ciklikus válságok enyhítéséhez; |
| --- | --- |

P.

mivel a makrogazdasági politikákat, a strukturális politikákat, a stabil munkaerő-piaci intézményeket, a nem szegmentált munkaerőpiacokat, a kollektív tárgyalásokat és a megfelelően finanszírozott jóléti rendszereket ötvöző következetes gazdaságpolitikai kombináció elengedhetetlen a ciklikus válsághelyzetek enyhítéséhez; mivel a munkaerő-piacra való gyors visszailleszkedésen alapuló rendszer, valamint a rugalmas biztonságon alapuló kísérő intézkedések is fontosak a ciklikus válságok enyhítéséhez;

| Q. | mivel 2007 óta nőtt a szegénység, méghozzá oly mértékben, hogy jelenleg az Unió népességének 24,2 %-át fenyegeti a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés veszélye; mivel a szociális védelemmel kapcsolatos kiadások csaknem minden tagállamban csökkentek, és mivel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság arra figyelmeztet, hogy nő a jövedelmi szegénység, a gyermekszegénység, a kezeletlen egészségügyi igény, a súlyos anyagi nélkülözés és a társadalmi kirekesztés által veszélyeztetettek száma; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2007 óta nőtt a szegénység, méghozzá oly mértékben, hogy jelenleg az Unió népességének 24,2 %-át fenyegeti a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés veszélye; mivel a szociális védelemmel kapcsolatos kiadások csaknem minden tagállamban csökkentek, és mivel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság arra figyelmeztet, hogy nő a jövedelmi szegénység, a gyermekszegénység, a kezeletlen egészségügyi igény, a súlyos anyagi nélkülözés és a társadalmi kirekesztés által veszélyeztetettek száma;

| R. | mivel a helyzet sürgőssége ellenére az Uniónak az Európa 2020 stratégia szinte egyik célkitűzését sem sikerül elérnie, és mivel a tagállamok kiábrándítóan kevés előrehaladást értek el az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítése terén; mivel a 2013. évi nemzeti reformprogramokban tett kötelezettségvállalások nem a megfelelő politikai irányba mutattak a társadalmi előrehaladás és növekedés eléréséhez; |
| --- | --- |

R.

mivel a helyzet sürgőssége ellenére az Uniónak az Európa 2020 stratégia szinte egyik célkitűzését sem sikerül elérnie, és mivel a tagállamok kiábrándítóan kevés előrehaladást értek el az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítése terén; mivel a 2013. évi nemzeti reformprogramokban tett kötelezettségvállalások nem a megfelelő politikai irányba mutattak a társadalmi előrehaladás és növekedés eléréséhez;

| S. | mivel elengedhetetlen az európai szemeszterben részt vevő valamennyi szereplő demokratikus elszámoltathatóságának, felelősségvállalásának és legitimitásának erősítése; mivel a Parlament megfelelő bevonása e folyamat döntő fontosságú részét alkotja; mivel a nemzeti parlamentek képviselik és szavatolják a polgárok által megszerzett és delegált jogokat; mivel az európai szemeszter bevezetésének teljes mértékben tiszteletben kell tartania a nemzeti parlamentek előjogait; |
| --- | --- |

S.

mivel elengedhetetlen az európai szemeszterben részt vevő valamennyi szereplő demokratikus elszámoltathatóságának, felelősségvállalásának és legitimitásának erősítése; mivel a Parlament megfelelő bevonása e folyamat döntő fontosságú részét alkotja; mivel a nemzeti parlamentek képviselik és szavatolják a polgárok által megszerzett és delegált jogokat; mivel az európai szemeszter bevezetésének teljes mértékben tiszteletben kell tartania a nemzeti parlamentek előjogait;

| T. | mivel hiányoznak az annak biztosítására irányuló rendelkezések, hogy az Európai Tanács tiszteletben tartsa a Parlament álláspontját, mielőtt évente elfogadná a Bizottság által az éves növekedési jelentésben javasolt prioritásokat; |
| --- | --- |

T.

mivel hiányoznak az annak biztosítására irányuló rendelkezések, hogy az Európai Tanács tiszteletben tartsa a Parlament álláspontját, mielőtt évente elfogadná a Bizottság által az éves növekedési jelentésben javasolt prioritásokat;

| U. | mivel 2014. január 20. és 22. között nemzeti parlamenti képviselőkkel magas szintű találkozókat tartott (európai parlamenti hét), hogy megvitassák a 2014. évi éves növekedési jelentést és annak foglalkoztatási és szociális aspektusait; |
| --- | --- |

U.

mivel 2014. január 20. és 22. között nemzeti parlamenti képviselőkkel magas szintű találkozókat tartott (európai parlamenti hét), hogy megvitassák a 2014. évi éves növekedési jelentést és annak foglalkoztatási és szociális aspektusait;

Szociális mutatók

| 1. | üdvözli, hogy az éves növekedési jelentéshez csatolt közös foglalkoztatási jelentéstervezet idén először tartalmaz egy foglalkoztatási és szociálpolitikai eredménytáblát, amelynek segítségével az európai szemeszter keretében végzett makrogazdasági felügyelet részeként határozottabban nyomon követhetők a foglalkoztatási és szociális fejlemények; úgy véli, ennek hatással kell lennie az európai szemeszter folyamatában a politikai iránymutatásra a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése érdekében, ami nemcsak kívánatos, hanem szükséges is a válság kezeléséhez és az euróövezeten belüli jelentős társadalmi-gazdasági eltérések megelőzéséhez, és ezáltal a fenntarthatóság növeléséhez; mély aggodalmának ad hangot az európai szemeszter gazdasági prioritásai kialakításának folyamatában az Európai Parlament által betöltött korlátozott szerep miatt; sajnálja, hogy kevés előrehaladás történt a Bizottság és a Tanács részéről a gazdaságpolitikai iránymutatások feletti demokratikus ellenőrzés megerősítése terén; véleménye szerint a meglévő Szerződések értelmében az EUMSZ 136. cikke lehetővé teszi a Tanács számára – a Bizottság ajánlására és kizárólag azon tagállamok szavazatával, amelyek pénzneme az euró – az európai szemeszter keretében az euróövezetbeli országokra nézve kötelező gazdaságpolitikai iránymutatások elfogadását; hangsúlyozza, hogy egy ösztönző mechanizmus erősítené a gazdaságpolitikai koordináció kötelező jellegét; intézményközi megállapodást sürget a Parlamentnek az éves növekedési jelentés, valamint a gazdaságpolitikai és foglalkoztatási iránymutatások kidolgozásába és jóváhagyásába való bevonása céljából; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy az éves növekedési jelentéshez csatolt közös foglalkoztatási jelentéstervezet idén először tartalmaz egy foglalkoztatási és szociálpolitikai eredménytáblát, amelynek segítségével az európai szemeszter keretében végzett makrogazdasági felügyelet részeként határozottabban nyomon követhetők a foglalkoztatási és szociális fejlemények; úgy véli, ennek hatással kell lennie az európai szemeszter folyamatában a politikai iránymutatásra a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése érdekében, ami nemcsak kívánatos, hanem szükséges is a válság kezeléséhez és az euróövezeten belüli jelentős társadalmi-gazdasági eltérések megelőzéséhez, és ezáltal a fenntarthatóság növeléséhez; mély aggodalmának ad hangot az európai szemeszter gazdasági prioritásai kialakításának folyamatában az Európai Parlament által betöltött korlátozott szerep miatt; sajnálja, hogy kevés előrehaladás történt a Bizottság és a Tanács részéről a gazdaságpolitikai iránymutatások feletti demokratikus ellenőrzés megerősítése terén; véleménye szerint a meglévő Szerződések értelmében az EUMSZ 136. cikke lehetővé teszi a Tanács számára – a Bizottság ajánlására és kizárólag azon tagállamok szavazatával, amelyek pénzneme az euró – az európai szemeszter keretében az euróövezetbeli országokra nézve kötelező gazdaságpolitikai iránymutatások elfogadását; hangsúlyozza, hogy egy ösztönző mechanizmus erősítené a gazdaságpolitikai koordináció kötelező jellegét; intézményközi megállapodást sürget a Parlamentnek az éves növekedési jelentés, valamint a gazdaságpolitikai és foglalkoztatási iránymutatások kidolgozásába és jóváhagyásába való bevonása céljából;

| 2. | kiemeli, hogy az Európa 2020 stratégia keretében megállapított szociális és gazdasági prioritások szorosan összefüggenek egymással; úgy véli, hogy a gazdasági fenntarthatóság és a makrogazdasági egyensúly nem érhető el – sem közép-, sem pedig hosszú távon – a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése és védelme nélkül; úgy véli, hogy az Unió szociális és gazdasági vonatkozásai egyazon érme két oldalát képezik, és mindkettő kulcsfontosságú szerepet tölt be az EU fejlődésében; |
| --- | --- |

2.

kiemeli, hogy az Európa 2020 stratégia keretében megállapított szociális és gazdasági prioritások szorosan összefüggenek egymással; úgy véli, hogy a gazdasági fenntarthatóság és a makrogazdasági egyensúly nem érhető el – sem közép-, sem pedig hosszú távon – a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése és védelme nélkül; úgy véli, hogy az Unió szociális és gazdasági vonatkozásai egyazon érme két oldalát képezik, és mindkettő kulcsfontosságú szerepet tölt be az EU fejlődésében;

| 3. | megjegyzi azonban, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó eredménytáblától eltérően e mutatók alkalmazását nem tették kötelezővé; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e helyzetet az Unión belüli növekvő szociális és foglalkoztatási egyenlőtlenségek tükrében értékeljék; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi azonban, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó eredménytáblától eltérően e mutatók alkalmazását nem tették kötelezővé; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e helyzetet az Unión belüli növekvő szociális és foglalkoztatási egyenlőtlenségek tükrében értékeljék;

| 4. | sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság által javasolt foglalkoztatási és szociális mutatók alkalmatlanok arra, hogy átfogóan lefedjék a tagállamok foglalkoztatási és szociális helyzetét; szorgalmazza további mutatók – különösen a gyermekszegénységre, az egészségügyhöz való hozzáférésre, a hajléktalanságra és a tisztességes munkára vonatkozó mutatók – belefoglalását az eredménytáblába, hogy megfelelően lehessen értékelni a tagállamok szociális helyzetét; úgy véli, hogy a mutatókat a Parlamenttel folytatott konzultációt követően rendszeresen felül kell vizsgálni; rámutat, hogy hiányoznak az annak biztosítására irányuló rendelkezések, hogy az Európai Tanács tiszteletben tartsa a Parlament álláspontját, mielőtt évente elfogadná a Bizottság által az éves növekedési jelentésben javasolt prioritásokat; |
| --- | --- |

4.

sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság által javasolt foglalkoztatási és szociális mutatók alkalmatlanok arra, hogy átfogóan lefedjék a tagállamok foglalkoztatási és szociális helyzetét; szorgalmazza további mutatók – különösen a gyermekszegénységre, az egészségügyhöz való hozzáférésre, a hajléktalanságra és a tisztességes munkára vonatkozó mutatók – belefoglalását az eredménytáblába, hogy megfelelően lehessen értékelni a tagállamok szociális helyzetét; úgy véli, hogy a mutatókat a Parlamenttel folytatott konzultációt követően rendszeresen felül kell vizsgálni; rámutat, hogy hiányoznak az annak biztosítására irányuló rendelkezések, hogy az Európai Tanács tiszteletben tartsa a Parlament álláspontját, mielőtt évente elfogadná a Bizottság által az éves növekedési jelentésben javasolt prioritásokat;

Az eurócsoport foglalkoztatási és szociális minisztereinek ülései

| 5. | kiemeli az eurócsoport foglalkoztatási és szociális miniszterei euróövezeti csúcstalálkozókat adott esetben megelőző üléseinek jelentőségét; úgy véli, hogy szintén rendkívül fontosak az EPSCO és az ECOFIN Tanácsok álláspontját összehangolni hivatott együttes ülések, amelyek révén biztosítható, hogy a szociális és foglalkoztatási kérdésekkel részletesebben foglalkozzanak az euróövezet szervei által folytatott párbeszédek és hozott döntések keretében azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak az euróövezet állam- és kormányfőinek üléseihez; |
| --- | --- |

5.

kiemeli az eurócsoport foglalkoztatási és szociális miniszterei euróövezeti csúcstalálkozókat adott esetben megelőző üléseinek jelentőségét; úgy véli, hogy szintén rendkívül fontosak az EPSCO és az ECOFIN Tanácsok álláspontját összehangolni hivatott együttes ülések, amelyek révén biztosítható, hogy a szociális és foglalkoztatási kérdésekkel részletesebben foglalkozzanak az euróövezet szervei által folytatott párbeszédek és hozott döntések keretében azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak az euróövezet állam- és kormányfőinek üléseihez;

A belső kereslet újbóli fellendítése és minőségi munkahelyek teremtése termelékeny beruházások és fokozott termelékenység révén

A beruházások és a termelékenység Unión belüli növekedését célzó paktum

| 6. | rámutat arra, hogy míg a strukturális reformok közép- és hosszú távon gyümölcsözőek lehetnek, az EU belső keresletének szükséges ösztönzése azt kívánja meg a Bizottságtól és a Tanácstól, hogy haladéktalanul fokozzák a beruházásokat annak érdekében, hogy rövid távon fenntartsák a növekedést és a színvonalas munkahelyeket, valamint középtávon fokozzák az ebben rejlő lehetőségeket; megjegyzi, hogy már az Európa 2020 stratégiában és a 2012 júniusában elfogadott Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumban meghatározták a fő célkitűzéseket, azonban az ezzel kapcsolatos finanszírozást növelni kell; ösztönzi ezért a tagállamokat, hogy – „A fiatalok munkanélküliségének kezelése: a kilábaláshoz vezető lehetséges utak” című, 2013. szeptember 11-i európai parlamenti állásfoglalásban (10) foglaltakkal összhangban – rövid távú gazdasági helyzetük és munkaerő-piaci körülményeik jelentős javítása érdekében fogadjanak el egy beruházási csomagot; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy míg a strukturális reformok közép- és hosszú távon gyümölcsözőek lehetnek, az EU belső keresletének szükséges ösztönzése azt kívánja meg a Bizottságtól és a Tanácstól, hogy haladéktalanul fokozzák a beruházásokat annak érdekében, hogy rövid távon fenntartsák a növekedést és a színvonalas munkahelyeket, valamint középtávon fokozzák az ebben rejlő lehetőségeket; megjegyzi, hogy már az Európa 2020 stratégiában és a 2012 júniusában elfogadott Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumban meghatározták a fő célkitűzéseket, azonban az ezzel kapcsolatos finanszírozást növelni kell; ösztönzi ezért a tagállamokat, hogy – „A fiatalok munkanélküliségének kezelése: a kilábaláshoz vezető lehetséges utak” című, 2013. szeptember 11-i európai parlamenti állásfoglalásban (10) foglaltakkal összhangban – rövid távú gazdasági helyzetük és munkaerő-piaci körülményeik jelentős javítása érdekében fogadjanak el egy beruházási csomagot;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az EU versenyképességét elsősorban az oktatásba, a K+F-be, a folyamatos innovációba, a további digitalizálásba és a felhőalapú szolgáltatásokba irányuló, a termelékenység fokozását célzó beruházások erősítik; úgy véli, hogy ezek a beruházások jelentik azt a hajtóerőt, amelynek köszönhetően a globális vállalkozások, a magas hozzáadott értékkel bíró termékek és szolgáltatások exportőrei és a magas színvonalú munkahelyeket kínálók számára az Unió elsődleges célterületté válhat; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az EU versenyképességét elsősorban az oktatásba, a K+F-be, a folyamatos innovációba, a további digitalizálásba és a felhőalapú szolgáltatásokba irányuló, a termelékenység fokozását célzó beruházások erősítik; úgy véli, hogy ezek a beruházások jelentik azt a hajtóerőt, amelynek köszönhetően a globális vállalkozások, a magas hozzáadott értékkel bíró termékek és szolgáltatások exportőrei és a magas színvonalú munkahelyeket kínálók számára az Unió elsődleges célterületté válhat;

| 8. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy több mint 20 tagállamban relatív értéken (a GDP százalékában kifejezve) csökkentették az oktatási kiadásokat, ami veszélyezteti növekedési lehetőségeiket és versenyképességüket azért is, mert a munkaerő-szükségletek nem felelnek meg a munkaerő tényleges képesítéseinek; rámutat, hogy az ilyen beruházások csökkentése fokozza az Unió strukturális gyengeségét, figyelemmel a magasan képzett munkavállalók iránti növekvő keresletre és arra, hogy számos tagállamban jelenleg magas az alacsonyan képzett munkaerő aránya; figyelmeztet arra, hogy az Eurostat szerint 2011-ben a 27 EU-tagállamban szinte minden második olyan gyermeket a szegénység veszélye fenyegetett, akinek szülei alacsony képzettségűek voltak, szemben a középfokú végzettséggel rendelkező szülőkkel élő gyermekek 22 %-ával és a felsőfokú végzettséggel rendelkező szülők gyermekeinek 7 %-ával, azzal, hogy az Eurostat a legnagyobb különbségeket Romániában (az alacsony képzettségű háztartásokban élő gyermekek 78 %-a, szemben a magasan képzett háztartásokban élő gyermekek 2 %-ával), a Cseh Köztársaságban (76 % és 5 %), Szlovákiában (77 % és 7 %), Bulgáriában (71 % és 2 %) és Magyarországon (68 % és 3 %) találta; |
| --- | --- |

8.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy több mint 20 tagállamban relatív értéken (a GDP százalékában kifejezve) csökkentették az oktatási kiadásokat, ami veszélyezteti növekedési lehetőségeiket és versenyképességüket azért is, mert a munkaerő-szükségletek nem felelnek meg a munkaerő tényleges képesítéseinek; rámutat, hogy az ilyen beruházások csökkentése fokozza az Unió strukturális gyengeségét, figyelemmel a magasan képzett munkavállalók iránti növekvő keresletre és arra, hogy számos tagállamban jelenleg magas az alacsonyan képzett munkaerő aránya; figyelmeztet arra, hogy az Eurostat szerint 2011-ben a 27 EU-tagállamban szinte minden második olyan gyermeket a szegénység veszélye fenyegetett, akinek szülei alacsony képzettségűek voltak, szemben a középfokú végzettséggel rendelkező szülőkkel élő gyermekek 22 %-ával és a felsőfokú végzettséggel rendelkező szülők gyermekeinek 7 %-ával, azzal, hogy az Eurostat a legnagyobb különbségeket Romániában (az alacsony képzettségű háztartásokban élő gyermekek 78 %-a, szemben a magasan képzett háztartásokban élő gyermekek 2 %-ával), a Cseh Köztársaságban (76 % és 5 %), Szlovákiában (77 % és 7 %), Bulgáriában (71 % és 2 %) és Magyarországon (68 % és 3 %) találta;

| 9. | üdvözli, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentésben a Bizottság felszólítja a tagállamokat az oktatásba, a kutatásba és innovációba, az energetikai és éghajlatvédelmi intézkedésekbe irányuló hosszú távú beruházások védelmére vagy előmozdítására; ezt azonban elégtelennek tartja ahhoz, hogy a tagállamok a már bevezetett költségvetési megszorítások mellett képesek legyenek valóra váltani az említett célt; kéri a Bizottságot, hogy készítsen tervet e tagállamok megsegítésére a szükséges termelékeny beruházások terén, például az oktatás és a K+F vonatkozásában, mivel ezek az ágazatok rendelkeznek növekedést és munkahelyteremtést előmozdító potenciállal; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentésben a Bizottság felszólítja a tagállamokat az oktatásba, a kutatásba és innovációba, az energetikai és éghajlatvédelmi intézkedésekbe irányuló hosszú távú beruházások védelmére vagy előmozdítására; ezt azonban elégtelennek tartja ahhoz, hogy a tagállamok a már bevezetett költségvetési megszorítások mellett képesek legyenek valóra váltani az említett célt; kéri a Bizottságot, hogy készítsen tervet e tagállamok megsegítésére a szükséges termelékeny beruházások terén, például az oktatás és a K+F vonatkozásában, mivel ezek az ágazatok rendelkeznek növekedést és munkahelyteremtést előmozdító potenciállal;

Európai alapok

| 10. | rámutat, hogy a súlyos költségvetési megszorítások és a magánszektor lecsökkent hitelező képességének időszakában az európai alapok nélkülözhetetlen eszközök a tagállamok kezében a gazdaság élénkítésére és az Európa 2020 stratégiában foglalt növekedési és foglalkoztatási célok elérésére; |
| --- | --- |

10.

rámutat, hogy a súlyos költségvetési megszorítások és a magánszektor lecsökkent hitelező képességének időszakában az európai alapok nélkülözhetetlen eszközök a tagállamok kezében a gazdaság élénkítésére és az Európa 2020 stratégiában foglalt növekedési és foglalkoztatási célok elérésére;

| 11. | úgy véli, hogy a kohéziós politika alapvető szerepet tölt be a versenyképesség terén tapasztalható belső egyenlőtlenségek és a strukturális egyensúlyhiányok enyhítésének elősegítésében; kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul programozza át a fel nem használt strukturális alapokat, hogy azokat a fiatalok foglalkoztatását célzó programok és a kkv-k támogatására fordítsák; kéri a Bizottságot, hogy keressen egyedi megoldásokat a nagyon magas munkanélküliségi rátával rendelkező tagállamok számára, amelyek társfinanszírozási problémák miatt arra kényszerülnek, hogy visszafizessék az uniós forrásokat; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a kohéziós politika alapvető szerepet tölt be a versenyképesség terén tapasztalható belső egyenlőtlenségek és a strukturális egyensúlyhiányok enyhítésének elősegítésében; kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul programozza át a fel nem használt strukturális alapokat, hogy azokat a fiatalok foglalkoztatását célzó programok és a kkv-k támogatására fordítsák; kéri a Bizottságot, hogy keressen egyedi megoldásokat a nagyon magas munkanélküliségi rátával rendelkező tagállamok számára, amelyek társfinanszírozási problémák miatt arra kényszerülnek, hogy visszafizessék az uniós forrásokat;

| 12. | kéri a Bizottságot, hogy a 2014–2020-as időszakra szóló összes, a válság utáni fellendülés vonatkozásában alapvető fontosságú alap – például az Európai Szociális Alap – tekintetében az időszak elejére való összpontosítás elvét alkalmazza a legmagasabb munkanélküliségi rátával rendelkező és mélyreható költségvetési konszolidációs eljárásokat végrehajtó tagállamok esetében, ugyanakkor gondosan kövesse nyomon az időszak elejére való összpontosítás nem kívánt hatásait – például a kötelezettségvállalások automatikus visszavonásának kockázatát és a kifizetési profilokra gyakorolt hatást –, különösen a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a stratégiai beruházások előmozdítását célzó programokat illetően; |
| --- | --- |

12.

kéri a Bizottságot, hogy a 2014–2020-as időszakra szóló összes, a válság utáni fellendülés vonatkozásában alapvető fontosságú alap – például az Európai Szociális Alap – tekintetében az időszak elejére való összpontosítás elvét alkalmazza a legmagasabb munkanélküliségi rátával rendelkező és mélyreható költségvetési konszolidációs eljárásokat végrehajtó tagállamok esetében, ugyanakkor gondosan kövesse nyomon az időszak elejére való összpontosítás nem kívánt hatásait – például a kötelezettségvállalások automatikus visszavonásának kockázatát és a kifizetési profilokra gyakorolt hatást –, különösen a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a stratégiai beruházások előmozdítását célzó programokat illetően;

| 13. | úgy véli, hogy a nemzeti kohéziós alapok legalább 25 %-át konkrét programokra kell felhasználni az Európai Szociális Alap keretében azokban a tagállamokban, ahol a legmagasabb szintű a munkanélküliség és a szegénység; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a nemzeti kohéziós alapok legalább 25 %-át konkrét programokra kell felhasználni az Európai Szociális Alap keretében azokban a tagállamokban, ahol a legmagasabb szintű a munkanélküliség és a szegénység;

Színvonalas munkahelyek és tisztességes bérek a termelékenység növelése céljából

| 14. | alkalmazkodóbb és dinamikusabb munkaerőpiacok kialakítását szorgalmazza, amelyek elbocsátások és túlzott bérkiigazítások nélkül képesek igazodni a gazdasági helyzetben bekövetkező változásokhoz; emlékeztet arra, hogy számos uniós munkavállaló vásárlóereje jelentősen lecsökkent, a háztartások jövedelme zuhant és a belső kereslet visszaesett, amit tovább táplálja a munkanélküliséget és a társadalmi kirekesztést, különösen a válság által leginkább sújtott tagállamokban; rámutat, hogy a munkaerő költségeinek a bérekre/fizetésekre közvetlen hatást gyakorló csökkentése nem lehet az egyedüli stratégia a versenyképesség helyreállítására; megjegyzi, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentésről szóló közlemény hangsúlyozza, hogy a szükséges mozgástérrel rendelkező központi országok a költekezés fokozása érdekében növelhetnék a béreket; a kiegyensúlyozottabb növekedés és munkahelyteremtés támogatása érdekében az euróövezetben ambiciózus ajánlások elfogadására szólít fel; |
| --- | --- |

14.

alkalmazkodóbb és dinamikusabb munkaerőpiacok kialakítását szorgalmazza, amelyek elbocsátások és túlzott bérkiigazítások nélkül képesek igazodni a gazdasági helyzetben bekövetkező változásokhoz; emlékeztet arra, hogy számos uniós munkavállaló vásárlóereje jelentősen lecsökkent, a háztartások jövedelme zuhant és a belső kereslet visszaesett, amit tovább táplálja a munkanélküliséget és a társadalmi kirekesztést, különösen a válság által leginkább sújtott tagállamokban; rámutat, hogy a munkaerő költségeinek a bérekre/fizetésekre közvetlen hatást gyakorló csökkentése nem lehet az egyedüli stratégia a versenyképesség helyreállítására; megjegyzi, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentésről szóló közlemény hangsúlyozza, hogy a szükséges mozgástérrel rendelkező központi országok a költekezés fokozása érdekében növelhetnék a béreket; a kiegyensúlyozottabb növekedés és munkahelyteremtés támogatása érdekében az euróövezetben ambiciózus ajánlások elfogadására szólít fel;

| 15. | megjegyzi, hogy a Bizottság a 2014-es közös foglalkoztatási jelentéstervezetében rámutatott arra, hogy a fajlagos munkaerőköltség csökkentése és a bérek mérséklése megnyilvánult az árak alakulásában, részben a közvetett adók ezzel egyidejű emelése és az árszabályozás miatt; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a Bizottság a 2014-es közös foglalkoztatási jelentéstervezetében rámutatott arra, hogy a fajlagos munkaerőköltség csökkentése és a bérek mérséklése megnyilvánult az árak alakulásában, részben a közvetett adók ezzel egyidejű emelése és az árszabályozás miatt;

| 16. | megjegyzi, hogy a tisztességes munkahelyek és bérek nemcsak a társadalmi kohézió és a társadalmi igazságosság biztosítása szempontjából, hanem az erős gazdaság fenntartása miatt is fontosak; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatáskörükben eljárva javasoljanak olyan intézkedéseket, amelyek kezelik az egyenlőtlenséget és garantálják a tisztességes munkabéreket; felszólítja a tagállamokat, hogy a munkavállalók számára tisztes megélhetést biztosító béreket célzó munkaerő-piaci politikákkal lépjenek fel az aktív keresőket sújtó szegénységgel szemben; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a tisztességes munkahelyek és bérek nemcsak a társadalmi kohézió és a társadalmi igazságosság biztosítása szempontjából, hanem az erős gazdaság fenntartása miatt is fontosak; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatáskörükben eljárva javasoljanak olyan intézkedéseket, amelyek kezelik az egyenlőtlenséget és garantálják a tisztességes munkabéreket; felszólítja a tagállamokat, hogy a munkavállalók számára tisztes megélhetést biztosító béreket célzó munkaerő-piaci politikákkal lépjenek fel az aktív keresőket sújtó szegénységgel szemben;

| 17. | megjegyzi, hogy a nők jelentik a munkahelyek növekedésének hajtóerejét Európában, így sokat kell még tenni a női munkaerő termelési potenciáljának teljes kiaknázása érdekében a nemek közötti egyenlőség biztosítására irányuló politikák jobb végrehajtása és az uniós finanszírozás e célból történő hatékonyabb felhasználása révén; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a nők jelentik a munkahelyek növekedésének hajtóerejét Európában, így sokat kell még tenni a női munkaerő termelési potenciáljának teljes kiaknázása érdekében a nemek közötti egyenlőség biztosítására irányuló politikák jobb végrehajtása és az uniós finanszírozás e célból történő hatékonyabb felhasználása révén;

| 18. | hangsúlyozza, hogy fontos megvizsgálni a bérekre gyakorolt nyomás minimálbér-rendszereken keresztüli csökkentésének lehetőségét a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy fontos megvizsgálni a bérekre gyakorolt nyomás minimálbér-rendszereken keresztüli csökkentésének lehetőségét a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a tudásintenzív gazdaságban a munkahelyek minősége elengedhetetlen a magas munkatermelékenység és a gyors innováció előmozdításához, szakképzett, alkalmazkodó és elkötelezett munkaerő, illetve megfelelő egészségügyi és biztonsági előírások alkalmazása, valamint biztonságérzet és elfogadható munkaidő biztosítása révén; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a tudásintenzív gazdaságban a munkahelyek minősége elengedhetetlen a magas munkatermelékenység és a gyors innováció előmozdításához, szakképzett, alkalmazkodó és elkötelezett munkaerő, illetve megfelelő egészségügyi és biztonsági előírások alkalmazása, valamint biztonságérzet és elfogadható munkaidő biztosítása révén;

A színvonalas foglalkoztatás fokozására irányuló reformok

| 20. | kéri a tagállamokat, hogy a 2014-es nemzeti reformprogramokban mutassák be a nemzeti általános és ifjúsági foglalkoztatási terveiket; sajnálatosnak tartja, hogy a Parlament ismételt kérése ellenére sok tagállam nem nyújtott be ilyen terveket 2013-ban; |
| --- | --- |

20.

kéri a tagállamokat, hogy a 2014-es nemzeti reformprogramokban mutassák be a nemzeti általános és ifjúsági foglalkoztatási terveiket; sajnálatosnak tartja, hogy a Parlament ismételt kérése ellenére sok tagállam nem nyújtott be ilyen terveket 2013-ban;

| 21. | sajnálja, hogy a Tanács a 2013. évi iránymutatásában nem vette figyelembe a Parlamentnek a munkahely minőségének középpontba helyezésére vonatkozó felhívását; felszólítja a Bizottságot, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentésen alapuló országspecifikus ajánlásokba foglalja bele a munkahelyek minőségét, a képzést, a duális szakképzési rendszereket, az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférést, az alapvető munkavállalói jogokat, valamint a munkaerő-piaci mobilitásnak és az önfoglalkoztatásnak a munkavállalók biztonságának növelésén keresztüli támogatását; |
| --- | --- |

21.

sajnálja, hogy a Tanács a 2013. évi iránymutatásában nem vette figyelembe a Parlamentnek a munkahely minőségének középpontba helyezésére vonatkozó felhívását; felszólítja a Bizottságot, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentésen alapuló országspecifikus ajánlásokba foglalja bele a munkahelyek minőségét, a képzést, a duális szakképzési rendszereket, az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférést, az alapvető munkavállalói jogokat, valamint a munkaerő-piaci mobilitásnak és az önfoglalkoztatásnak a munkavállalók biztonságának növelésén keresztüli támogatását;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a munkaerő-piaci reformoknak a termelékenység és a hatékonyság növelésére kell összpontosítaniuk annak érdekében, hogy javuljon az Unió gazdaságának versenyképessége és biztosítani lehessen a fenntartható növekedést és munkahelyteremtést, az európai szociális vívmányok betűjének és szellemének, valamint alapelveinek szigorú tiszteletben tartása mellett; úgy véli, hogy a munkaerő-piaci reformokat oly módon kell végrehajtani, hogy azok javítsák a belső rugalmasságot és a munkahelyek színvonalát; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a munkaerő-piaci reformoknak a termelékenység és a hatékonyság növelésére kell összpontosítaniuk annak érdekében, hogy javuljon az Unió gazdaságának versenyképessége és biztosítani lehessen a fenntartható növekedést és munkahelyteremtést, az európai szociális vívmányok betűjének és szellemének, valamint alapelveinek szigorú tiszteletben tartása mellett; úgy véli, hogy a munkaerő-piaci reformokat oly módon kell végrehajtani, hogy azok javítsák a belső rugalmasságot és a munkahelyek színvonalát;

| 23. | úgy véli, hogy a strukturális munkaerő-piaci reformok során gondoskodni kell a belső rugalmasságról annak érdekében, hogy a gazdasági nehézségek idején fenn lehessen tartani a foglalkoztatottságot, biztosítani kell a munkahelyek minőségét és a munkahely-változtatás biztonságát, olyan – újbóli munkavállalással kapcsolatos követelményekre épülő és az újrabeilleszkedési politikákkal összekapcsolt – munkanélküli juttatási rendszereket kell létrehozni, amelyek a munkavállalás ösztönzése mellett tisztességes jövedelmet biztosítanak, a munkaerőpiac szegmentálódásának leküzdését célzó szerződéses megállapodásokat kell alkalmazni, elébe kell menni a gazdasági szerkezetátalakításnak, valamint biztosítani kell az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférést; úgy véli, hogy kizárólag a rugalmas biztonságon alapuló egyensúly biztosíthatja a munkaerőpiac versenyképességét; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a strukturális munkaerő-piaci reformok során gondoskodni kell a belső rugalmasságról annak érdekében, hogy a gazdasági nehézségek idején fenn lehessen tartani a foglalkoztatottságot, biztosítani kell a munkahelyek minőségét és a munkahely-változtatás biztonságát, olyan – újbóli munkavállalással kapcsolatos követelményekre épülő és az újrabeilleszkedési politikákkal összekapcsolt – munkanélküli juttatási rendszereket kell létrehozni, amelyek a munkavállalás ösztönzése mellett tisztességes jövedelmet biztosítanak, a munkaerőpiac szegmentálódásának leküzdését célzó szerződéses megállapodásokat kell alkalmazni, elébe kell menni a gazdasági szerkezetátalakításnak, valamint biztosítani kell az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférést; úgy véli, hogy kizárólag a rugalmas biztonságon alapuló egyensúly biztosíthatja a munkaerőpiac versenyképességét;

| 24. | hangsúlyozza az aktív, átfogó és befogadó munkaerő-piaci politikák jelenlegi körülmények között betöltött jelentőségét; mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy számos tagállam a növekvő munkanélküliségi ráta ellenére csökkentette az ilyen munkaerő-piaci politikák finanszírozására előirányzott költségvetési tételeket; felszólítja a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel folytatott szoros együttműködés keretében növeljék az aktív munkaerő-piaci politikák hatókörét és hatékonyságát; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza az aktív, átfogó és befogadó munkaerő-piaci politikák jelenlegi körülmények között betöltött jelentőségét; mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy számos tagállam a növekvő munkanélküliségi ráta ellenére csökkentette az ilyen munkaerő-piaci politikák finanszírozására előirányzott költségvetési tételeket; felszólítja a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel folytatott szoros együttműködés keretében növeljék az aktív munkaerő-piaci politikák hatókörét és hatékonyságát;

| 25. | felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően a magánszektorral és a szociális partnerekkel együttműködve készítsenek és mutassanak be munkahelyteremtésre irányuló konkrét intézkedéseket tartalmazó foglalkoztatási terveket, különösen a Bizottság által magas potenciállal rendelkezőnek minősített ágazatok, köztük az egészségügyi és szociális ellátási ágazatok, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony gazdaság és az ikt-ágazat tekintetében; kéri a tagállamokat, hogy e foglalkoztatási tervek révén támogassák a munkahelyteremtést, különös tekintettel a tartós munkanélküliekre, az idősebb munkanélküliekre, a nőkre, illetve a válság által különösen súlyosan érintett más kiemelt csoportokra – például a bevándorlókra és a fogyatékossággal élőkre – szabottan; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően a magánszektorral és a szociális partnerekkel együttműködve készítsenek és mutassanak be munkahelyteremtésre irányuló konkrét intézkedéseket tartalmazó foglalkoztatási terveket, különösen a Bizottság által magas potenciállal rendelkezőnek minősített ágazatok, köztük az egészségügyi és szociális ellátási ágazatok, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony gazdaság és az ikt-ágazat tekintetében; kéri a tagállamokat, hogy e foglalkoztatási tervek révén támogassák a munkahelyteremtést, különös tekintettel a tartós munkanélküliekre, az idősebb munkanélküliekre, a nőkre, illetve a válság által különösen súlyosan érintett más kiemelt csoportokra – például a bevándorlókra és a fogyatékossággal élőkre – szabottan;

| 26. | hangsúlyozza az Erasmus+ fontosságát és azt, hogy az európai oktatási, képzési, ifjúsági, sport- és nyelvi programok jelentős mértékben hozzájárulnak a munkaerő-piaci helyzet – különösen pedig a fiatalok helyzetének – javításához; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza az Erasmus+ fontosságát és azt, hogy az európai oktatási, képzési, ifjúsági, sport- és nyelvi programok jelentős mértékben hozzájárulnak a munkaerő-piaci helyzet – különösen pedig a fiatalok helyzetének – javításához;

| 27. | hangsúlyozza az állami foglalkoztatási szolgálatok közötti fokozott együttműködés fontosságát az egész Európára kiterjedő, tapasztalatokon alapuló, más szervezetek bevált gyakorlataiból való tanulás rendszereinek kialakítása és megvalósítása, valamint az európai munkaerő-piaci kezdeményezések megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza az állami foglalkoztatási szolgálatok közötti fokozott együttműködés fontosságát az egész Európára kiterjedő, tapasztalatokon alapuló, más szervezetek bevált gyakorlataiból való tanulás rendszereinek kialakítása és megvalósítása, valamint az európai munkaerő-piaci kezdeményezések megvalósítása érdekében;

Ifjúsági munkanélküliség

| 28. | ismét mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ifjúsági munkanélküliségi ráta még mindig nagyon magas; megjegyzi, hogy a munkanélküli fiatalok helyzete különösen aggasztó; kéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen lépjenek fel a fiatalok munkaerő-piacra való bevonása érdekében; felhívja a tagállamokat a már régebben elfogadott vagy új intézkedések végrehajtására az ifjúsági munkanélküliség kezelése és a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő („NEET”) fiatalok számának csökkentése céljából, figyelembe véve a legelemibb munkaügyi szabványokat maradéktalanul tiszteletben tartó tisztességes munka minőségi szempontjait; |
| --- | --- |

28.

ismét mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ifjúsági munkanélküliségi ráta még mindig nagyon magas; megjegyzi, hogy a munkanélküli fiatalok helyzete különösen aggasztó; kéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen lépjenek fel a fiatalok munkaerő-piacra való bevonása érdekében; felhívja a tagállamokat a már régebben elfogadott vagy új intézkedések végrehajtására az ifjúsági munkanélküliség kezelése és a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő („NEET”) fiatalok számának csökkentése céljából, figyelembe véve a legelemibb munkaügyi szabványokat maradéktalanul tiszteletben tartó tisztességes munka minőségi szempontjait;

| 29. | üdvözli az „ifjúsági garancia” kezdeményezés Tanács általi elfogadását és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára 6 milliárd EUR elkülönítését a következő többéves pénzügyi keretben; felszólítja a tagállamokat, hogy sürgősen valósítsák meg az ifjúsági garanciarendszereket, valamint hatékonyan, a legnehezebb helyzetben lévőkre összpontosítva használják fel a rendelkezésre álló forrásokat; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy egyes kormányok nem bocsátották rendelkezésre az ennek megvalósításához szükséges finanszírozást; felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be megfelelő rendszert a végrehajtott intézkedések és bevont pénzügyi források hatékony nyomon követése céljából; |
| --- | --- |

29.

üdvözli az „ifjúsági garancia” kezdeményezés Tanács általi elfogadását és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára 6 milliárd EUR elkülönítését a következő többéves pénzügyi keretben; felszólítja a tagállamokat, hogy sürgősen valósítsák meg az ifjúsági garanciarendszereket, valamint hatékonyan, a legnehezebb helyzetben lévőkre összpontosítva használják fel a rendelkezésre álló forrásokat; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy egyes kormányok nem bocsátották rendelkezésre az ennek megvalósításához szükséges finanszírozást; felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be megfelelő rendszert a végrehajtott intézkedések és bevont pénzügyi források hatékony nyomon követése céljából;

| 30. | megelégedéssel veszi tudomásul, hogy e források felhasználhatóak a következő pénzügyi keret első két évében; emlékeztet azonban arra, hogy ez az összeg hosszú távon teljes mértékben nem elegendő az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemre, és azt az e probléma elleni küzdelemben felhasználandó indulóösszegnek kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) számításai szerint egyedül az euróövezetben 21 milliárd euróra van szükség az ifjúsági munkanélküliség leküzdését célzó hatékony program végrehajtásához, szemben a tagállamokban a fiatalok munkaerőpiacról való távolmaradásából eredő és 2011-ben 153 milliárd euróra becsült – az uniós GDP 1,2 %-ának megfelelő – veszteséggel; kéri a Bizottságot, hogy biztosítson prioritást az „ifjúsági garancia” kezdeményezés számára, valamint a többéves pénzügyi keret kilátásba helyezett félidős felülvizsgálata során növelje a rendelkezésre álló költségvetési forrásokat; |
| --- | --- |

30.

megelégedéssel veszi tudomásul, hogy e források felhasználhatóak a következő pénzügyi keret első két évében; emlékeztet azonban arra, hogy ez az összeg hosszú távon teljes mértékben nem elegendő az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemre, és azt az e probléma elleni küzdelemben felhasználandó indulóösszegnek kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) számításai szerint egyedül az euróövezetben 21 milliárd euróra van szükség az ifjúsági munkanélküliség leküzdését célzó hatékony program végrehajtásához, szemben a tagállamokban a fiatalok munkaerőpiacról való távolmaradásából eredő és 2011-ben 153 milliárd euróra becsült – az uniós GDP 1,2 %-ának megfelelő – veszteséggel; kéri a Bizottságot, hogy biztosítson prioritást az „ifjúsági garancia” kezdeményezés számára, valamint a többéves pénzügyi keret kilátásba helyezett félidős felülvizsgálata során növelje a rendelkezésre álló költségvetési forrásokat;

| 31. | annak biztosítására kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás alatt álló tagállamok is rendelkezzenek az ifjúsági garanciarendszerek alkalmazásához szükséges költségvetési mozgástérrel; |
| --- | --- |

31.

annak biztosítására kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás alatt álló tagállamok is rendelkezzenek az ifjúsági garanciarendszerek alkalmazásához szükséges költségvetési mozgástérrel;

| 32. | üdvözli a Bizottság színvonalas gyakornoki formákat lehetővé tevő keretre vonatkozó javaslatát a fiatalok foglalkoztathatóságának és munkakörülményeinek javítása érdekében; megjegyzi azonban, hogy az nem ír elő megfelelő bérezést; kéri a Bizottságot, a tagállamokat és az európai szociális partnereket, hogy ambiciózus módon éljenek a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetsége által kínált lehetőségekkel; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a Bizottság színvonalas gyakornoki formákat lehetővé tevő keretre vonatkozó javaslatát a fiatalok foglalkoztathatóságának és munkakörülményeinek javítása érdekében; megjegyzi azonban, hogy az nem ír elő megfelelő bérezést; kéri a Bizottságot, a tagállamokat és az európai szociális partnereket, hogy ambiciózus módon éljenek a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetsége által kínált lehetőségekkel;

Munkavállalói mobilitás

| 33. | úgy véli, hogy a származási országukat elhagyó, más tagállamokban munkalehetőségeket kereső – főként fiatal – munkavállalók számára való tekintettel sürgősen megfelelő intézkedéseket kell kidolgozni; megjegyzi, hogy folyamatban van az uniós jogszabályok módosítása a nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának és a munkaviszonyhoz kapcsolódó juttatások legalább három hónapig való folyósításának garantálása céljából, amíg a kedvezményezett másik tagállamban keres munkát; megjegyzi, hogy megállapodás jött létre a Tanács és a Parlament között a kiegészítő nyugdíjjogosultság határokon átnyúló hordozhatósága tekintetében; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a származási országukat elhagyó, más tagállamokban munkalehetőségeket kereső – főként fiatal – munkavállalók számára való tekintettel sürgősen megfelelő intézkedéseket kell kidolgozni; megjegyzi, hogy folyamatban van az uniós jogszabályok módosítása a nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának és a munkaviszonyhoz kapcsolódó juttatások legalább három hónapig való folyósításának garantálása céljából, amíg a kedvezményezett másik tagállamban keres munkát; megjegyzi, hogy megállapodás jött létre a Tanács és a Parlament között a kiegészítő nyugdíjjogosultság határokon átnyúló hordozhatósága tekintetében;

| 34. | hangsúlyozza az egyes tagállamokban alkalmazott duális képzési rendszer fontosságát; úgy véli, hogy a duális képzést számos más tagállamban is meg lehet valósítani, figyelembe véve a nemzeti sajátosságokat; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza az egyes tagállamokban alkalmazott duális képzési rendszer fontosságát; úgy véli, hogy a duális képzést számos más tagállamban is meg lehet valósítani, figyelembe véve a nemzeti sajátosságokat;

| 35. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portáljára (EURES) építve erősítse és bővítse tevékenységét, és különösen ösztönözze az ifjúkori mobilitást; e célból a tagállamokkal együttműködésben egy egyedi stratégia kidolgozását szorgalmazza; azt is megjegyzi azonban, hogy a mobilitásnak önkéntesnek kell maradnia, és emiatt nem szabad korlátozni a munkahelyteremtésre és a képzési helyek helyszínen történő létrehozására irányuló erőfeszítéseket a válság által leginkább sújtott tagállamokban már bekövetkezett „agyelszívás” fokozódásának elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portáljára (EURES) építve erősítse és bővítse tevékenységét, és különösen ösztönözze az ifjúkori mobilitást; e célból a tagállamokkal együttműködésben egy egyedi stratégia kidolgozását szorgalmazza; azt is megjegyzi azonban, hogy a mobilitásnak önkéntesnek kell maradnia, és emiatt nem szabad korlátozni a munkahelyteremtésre és a képzési helyek helyszínen történő létrehozására irányuló erőfeszítéseket a válság által leginkább sújtott tagállamokban már bekövetkezett „agyelszívás” fokozódásának elkerülése érdekében;

Méltányosabb adórendszerek

| 36. | megjegyzi, hogy növekednek a tagállamok közötti és a tagállamokon belüli jövedelmi egyenlőtlenségek, különösen az EU déli részén és peremterületein; megjegyzi továbbá, hogy a válság számos országban felerősítette a bérek polarizálódásának és a munkaerőpiac szegmentálódásának hosszú távú tendenciáját; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi, hogy növekednek a tagállamok közötti és a tagállamokon belüli jövedelmi egyenlőtlenségek, különösen az EU déli részén és peremterületein; megjegyzi továbbá, hogy a válság számos országban felerősítette a bérek polarizálódásának és a munkaerőpiac szegmentálódásának hosszú távú tendenciáját;

| 37. | megjegyzi, hogy a Nemzetközi Valutaalap (IMF) a közelmúltban rámutatott, hogy lehetőség van a jobb és progresszívebb adózásra, ami segíthetne az egyenlőtlenségek csökkentésében az EU-ban; hangsúlyozza, hogy a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítása és egyben többletjövedelem elérése, valamint a konszolidációs törekvések legitimitásának növelése érdekében a munkát terhelő adókról más fenntartható adónemekre kell áttérni; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a Nemzetközi Valutaalap (IMF) a közelmúltban rámutatott, hogy lehetőség van a jobb és progresszívebb adózásra, ami segíthetne az egyenlőtlenségek csökkentésében az EU-ban; hangsúlyozza, hogy a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítása és egyben többletjövedelem elérése, valamint a konszolidációs törekvések legitimitásának növelése érdekében a munkát terhelő adókról más fenntartható adónemekre kell áttérni;

| 38. | kéri a tagállamokat, hogy fogadjanak el munkahelyteremtést elősegítő intézkedéseket, például a munkát terhelő adók tekintetében vezessenek be olyan reformokat, amelyek a stratégiai ágazatokban ösztönzik a foglalkoztatást, támogatják az önfoglalkoztatást és előmozdítják a vállalkozásindítást; |
| --- | --- |

38.

kéri a tagállamokat, hogy fogadjanak el munkahelyteremtést elősegítő intézkedéseket, például a munkát terhelő adók tekintetében vezessenek be olyan reformokat, amelyek a stratégiai ágazatokban ösztönzik a foglalkoztatást, támogatják az önfoglalkoztatást és előmozdítják a vállalkozásindítást;

| 39. | megjegyzi, hogy fontos a munka adóterhelésének csökkentése, különösen a társadalombiztosítási hozzájárulások megfelelően célzott ideiglenes mérséklése vagy az új munkavállalók – különösen a fiatalok, az alacsony jövedelmű és alacsony képzettségű munkavállalók, a tartós munkanélküliek vagy más kiszolgáltatott csoportokból kikerülő munkavállalók – foglalkoztatását szolgáló foglalkoztatástámogatási rendszerek bevezetése révén, biztosítva ugyanakkor az állami nyugdíjrendszerek hosszú távú fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

39.

megjegyzi, hogy fontos a munka adóterhelésének csökkentése, különösen a társadalombiztosítási hozzájárulások megfelelően célzott ideiglenes mérséklése vagy az új munkavállalók – különösen a fiatalok, az alacsony jövedelmű és alacsony képzettségű munkavállalók, a tartós munkanélküliek vagy más kiszolgáltatott csoportokból kikerülő munkavállalók – foglalkoztatását szolgáló foglalkoztatástámogatási rendszerek bevezetése révén, biztosítva ugyanakkor az állami nyugdíjrendszerek hosszú távú fenntarthatóságát;

| 40. | hangsúlyozza, hogy különösen a költségvetési konszolidáció jelenlegi időszakában fontos hatékonyan fellépni a be nem jelentett munkavégzés, a színlelt önfoglalkoztatás, az adócsalás és az adókijátszás ellen annak érdekében, hogy védjék a munkavállalókat és a bevételeket, valamint megőrizzék a lakosság adórendszerek igazságosságába és hatékonyságába vetett bizalmát; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy különösen a költségvetési konszolidáció jelenlegi időszakában fontos hatékonyan fellépni a be nem jelentett munkavégzés, a színlelt önfoglalkoztatás, az adócsalás és az adókijátszás ellen annak érdekében, hogy védjék a munkavállalókat és a bevételeket, valamint megőrizzék a lakosság adórendszerek igazságosságába és hatékonyságába vetett bizalmát;

Társadalmi tendenciák és a szociális védelmi rendszerek fenntarthatósága

A szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésének szükségessége

| 41. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy valamennyi korcsoportban nőtt a szegénység; megjegyzi, hogy az elmúlt években a tagállamok kétharmadában jelentősen nőtt a szegénység és a társadalmi kirekesztés a 18–64 évesek körében, aminek fő oka, hogy egyre nő a munkanélküliek, az alacsony munkaintenzitású háztartások és a szegénységben élő aktív keresők száma; megjegyzi, hogy 2012-ben a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata a harmadik országbeli (18 és 64 év közötti) állampolgárok tekintetében sokkal magasabb volt (48,8 %), mint az uniós polgárok tekintetében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen tegyenek lépéseket az EU 2020 szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel összefüggő célkitűzésének elérése érdekében; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul tegyenek lépéseket a gyermekszegénység leküzdése érdekében, figyelemmel arra, hogy 2011-ben a 18 évnél fiatalabb gyermekek 27 %-át fenyegette a szegénység vagy társadalmi kirekesztés veszélye; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen ajánlásokat, különösen azon tagállamok számára, ahol a legmagasabb a szegénység vagy társadalmi kirekesztés által fenyegetett 18 éven aluliak aránya; |
| --- | --- |

41.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy valamennyi korcsoportban nőtt a szegénység; megjegyzi, hogy az elmúlt években a tagállamok kétharmadában jelentősen nőtt a szegénység és a társadalmi kirekesztés a 18–64 évesek körében, aminek fő oka, hogy egyre nő a munkanélküliek, az alacsony munkaintenzitású háztartások és a szegénységben élő aktív keresők száma; megjegyzi, hogy 2012-ben a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata a harmadik országbeli (18 és 64 év közötti) állampolgárok tekintetében sokkal magasabb volt (48,8 %), mint az uniós polgárok tekintetében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen tegyenek lépéseket az EU 2020 szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel összefüggő célkitűzésének elérése érdekében; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul tegyenek lépéseket a gyermekszegénység leküzdése érdekében, figyelemmel arra, hogy 2011-ben a 18 évnél fiatalabb gyermekek 27 %-át fenyegette a szegénység vagy társadalmi kirekesztés veszélye; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen ajánlásokat, különösen azon tagállamok számára, ahol a legmagasabb a szegénység vagy társadalmi kirekesztés által fenyegetett 18 éven aluliak aránya;

| 42. | örvendetesnek tartja, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentés elismeri, hogy foglalkozni kell a válság társadalmi következményeivel, illetve biztosítani kell a szociális védelem pénzügyi fenntarthatóságát; felszólítja a tagállamokat, hogy erősítsék meg a biztonsági hálójukat, biztosítsák a jóléti rendszerek hatékonyságát és gondoskodjanak megelőző intézkedésekről; |
| --- | --- |

42.

örvendetesnek tartja, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentés elismeri, hogy foglalkozni kell a válság társadalmi következményeivel, illetve biztosítani kell a szociális védelem pénzügyi fenntarthatóságát; felszólítja a tagállamokat, hogy erősítsék meg a biztonsági hálójukat, biztosítsák a jóléti rendszerek hatékonyságát és gondoskodjanak megelőző intézkedésekről;

| 43. | üdvözli a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapot, amely alapvető szükségleteik kielégítése céljából segíti majd a szegénység által leginkább sújtott embereket; kéri a tagállamokat, hogy az alapokat megfelelően, a leginkább rászoruló személyek támogatása céljából használják fel; |
| --- | --- |

43.

üdvözli a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapot, amely alapvető szükségleteik kielégítése céljából segíti majd a szegénység által leginkább sújtott embereket; kéri a tagállamokat, hogy az alapokat megfelelően, a leginkább rászoruló személyek támogatása céljából használják fel;

Fenntartható nyugdíjak

| 44. | tudomásul veszi a több tagállamra a nyugdíjrendszer reformja tekintetében vonatkozó országspecifikus ajánlásokat; helyteleníti, hogy a Bizottság ajánlásai nem tesznek említést a Parlament nyugdíjakra vonatkozó zöld és fehér könyvekben foglalt ajánlásairól; hangsúlyozza, hogy a nyugdíjreformokhoz nemzeti szintű politikai és társadalmi kohézióra van szükség, és sikerük érdekében egyeztetni kell róluk a szociális partnerekkel; |
| --- | --- |

44.

tudomásul veszi a több tagállamra a nyugdíjrendszer reformja tekintetében vonatkozó országspecifikus ajánlásokat; helyteleníti, hogy a Bizottság ajánlásai nem tesznek említést a Parlament nyugdíjakra vonatkozó zöld és fehér könyvekben foglalt ajánlásairól; hangsúlyozza, hogy a nyugdíjreformokhoz nemzeti szintű politikai és társadalmi kohézióra van szükség, és sikerük érdekében egyeztetni kell róluk a szociális partnerekkel;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok nyugdíjrendszereit érintő szükséges alapos reformokat azok fenntarthatóságának biztosítása céljából kell kidolgozni, megfogalmazni és elfogadni, azonban a nyugdíjak megfelelő szintjének veszélyeztetése nélkül, maradéktalan összhangban az Európa 2020 stratégia gazdasági és szociális prioritásaival; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok nyugdíjrendszereit érintő szükséges alapos reformokat azok fenntarthatóságának biztosítása céljából kell kidolgozni, megfogalmazni és elfogadni, azonban a nyugdíjak megfelelő szintjének veszélyeztetése nélkül, maradéktalan összhangban az Európa 2020 stratégia gazdasági és szociális prioritásaival;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a nyugdíjrendszerek fenntarthatóságának biztosításához végre kell hajtani a szükséges reformokat; úgy véli, hogy a tényleges nyugdíjba vonulási életkor sikeres emelése érdekében a nyugdíjrendszerek reformját olyan politikáknak kell kísérniük, amelyek korlátozzák az előnyugdíjazási lehetőségekhez és egyéb korai nyugdíjba vonulási módokhoz való hozzáférést, az idősebb munkavállalók részére foglalkoztatási lehetőségeket dolgoznak ki, hozzáférést biztosítanak számukra az egész életen át tartó tanuláshoz, a munkában maradást ösztönző kedvező adózási politikát vezetnek be, valamint támogatják az aktív időskort; hangsúlyozza, hogy mivel most vonulnak nyugdíjba a világháború után született nagy létszámú („baby boom”) generáció első csoportjai, egyre gyorsabban növekszik a demográfiai helyzet alakulása miatt a nemzeti költségvetésekre és nyugdíjrendszerekre nehezedő nyomás; rámutat a foglalkoztatás növelését, a korai nyugdíjazási lehetőségek fokozatos megszüntetését, valamint a jogszabályban előírt és a tényleges nyugdíjkorhatárnak a várható élettartam növekedésével összhangban álló fenntartható alapokra helyezésének a szociális partnerek bevonásával folytatott, tagállami szintű értékelését célzó strukturális reformok kidolgozása és végrehajtása terén a tagállamok előrelépésében és törekvéseiben tapasztalható egyenetlenségekre; hangsúlyozza, hogy a reformok fokozatos végrehajtását elmulasztó tagállamok később olyan helyzetben találhatják magukat, hogy a reformokat sokkszerűen, jelentős társadalmi következményekkel járó módon kell végrehajtaniuk; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a nyugdíjrendszerek fenntarthatóságának biztosításához végre kell hajtani a szükséges reformokat; úgy véli, hogy a tényleges nyugdíjba vonulási életkor sikeres emelése érdekében a nyugdíjrendszerek reformját olyan politikáknak kell kísérniük, amelyek korlátozzák az előnyugdíjazási lehetőségekhez és egyéb korai nyugdíjba vonulási módokhoz való hozzáférést, az idősebb munkavállalók részére foglalkoztatási lehetőségeket dolgoznak ki, hozzáférést biztosítanak számukra az egész életen át tartó tanuláshoz, a munkában maradást ösztönző kedvező adózási politikát vezetnek be, valamint támogatják az aktív időskort; hangsúlyozza, hogy mivel most vonulnak nyugdíjba a világháború után született nagy létszámú („baby boom”) generáció első csoportjai, egyre gyorsabban növekszik a demográfiai helyzet alakulása miatt a nemzeti költségvetésekre és nyugdíjrendszerekre nehezedő nyomás; rámutat a foglalkoztatás növelését, a korai nyugdíjazási lehetőségek fokozatos megszüntetését, valamint a jogszabályban előírt és a tényleges nyugdíjkorhatárnak a várható élettartam növekedésével összhangban álló fenntartható alapokra helyezésének a szociális partnerek bevonásával folytatott, tagállami szintű értékelését célzó strukturális reformok kidolgozása és végrehajtása terén a tagállamok előrelépésében és törekvéseiben tapasztalható egyenetlenségekre; hangsúlyozza, hogy a reformok fokozatos végrehajtását elmulasztó tagállamok később olyan helyzetben találhatják magukat, hogy a reformokat sokkszerűen, jelentős társadalmi következményekkel járó módon kell végrehajtaniuk;

| 47. | aggódik amiatt, hogy a jelenleg munkanélküli vagy bizonytalan munkahellyel rendelkező, egy minden eddiginél magasabb nyugdíjkorhatárral és a nyugdíj alapjául szolgáló szolgálati idő meghosszabbodásával szembenéző fiatal európaiak generációja tekintetében fennáll a nem méltányos nyugdíjak kockázata; |
| --- | --- |

47.

aggódik amiatt, hogy a jelenleg munkanélküli vagy bizonytalan munkahellyel rendelkező, egy minden eddiginél magasabb nyugdíjkorhatárral és a nyugdíj alapjául szolgáló szolgálati idő meghosszabbodásával szembenéző fiatal európaiak generációja tekintetében fennáll a nem méltányos nyugdíjak kockázata;

Európai szociális stabilizátorok

| 48. | megjegyzi, hogy a szociális védelmi politika – különösen a munkanélküli ellátások, a minimális jövedelemtámogatás és a progresszív adózás – kezdetben segítette a recesszió csökkentését és stabilizálta a munkaerőpiacokat és a fogyasztást; hangsúlyozza azonban, hogy e döntő fontosságú gazdasági és szociális stabilizátorok kapacitása aggasztóan csökkent azon tagállamokban, ahol ezekre a stabilizátorokra a legnagyobb szükség van; megjegyzi, hogy ennek következtében a háztartások jövedelmei és a belföldi kereslet kisebb védelemben részesülnek; |
| --- | --- |

48.

megjegyzi, hogy a szociális védelmi politika – különösen a munkanélküli ellátások, a minimális jövedelemtámogatás és a progresszív adózás – kezdetben segítette a recesszió csökkentését és stabilizálta a munkaerőpiacokat és a fogyasztást; hangsúlyozza azonban, hogy e döntő fontosságú gazdasági és szociális stabilizátorok kapacitása aggasztóan csökkent azon tagállamokban, ahol ezekre a stabilizátorokra a legnagyobb szükség van; megjegyzi, hogy ennek következtében a háztartások jövedelmei és a belföldi kereslet kisebb védelemben részesülnek;

| 49. | úgy véli, hogy a bonus-malus rendszerek bevezetése minden érintett fél számára előnyös helyzetet alakít ki; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a bonus-malus rendszerek bevezetése minden érintett fél számára előnyös helyzetet alakít ki;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a szociális politikák és a szociális normák egyes esetekben a költségvetési konszolidációs követelmények miatt kiigazítási tényezőként kerültek felhasználásra; felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogy ezek a folyamatok milyen következményekkel jártak az országok jóléti helyzetére és polgáraira nézve; felhívja a tagállamokat, hogy javítsák a szociális védelmi rendszerek megfelelőségét és hatékonyságát, és biztosítsák, hogy azok továbbra is ütközőzónaként működjenek az elszegényedés és a társadalmi kirekesztés ellenében; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a szociális politikák és a szociális normák egyes esetekben a költségvetési konszolidációs követelmények miatt kiigazítási tényezőként kerültek felhasználásra; felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogy ezek a folyamatok milyen következményekkel jártak az országok jóléti helyzetére és polgáraira nézve; felhívja a tagállamokat, hogy javítsák a szociális védelmi rendszerek megfelelőségét és hatékonyságát, és biztosítsák, hogy azok továbbra is ütközőzónaként működjenek az elszegényedés és a társadalmi kirekesztés ellenében;

| 51. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak fel kell ismernie az ápolási tevékenységet végző személyek fontosságát mind az ellátás nyújtása, mind pedig a gazdaság és a társadalom egésze vonatkozásában, és emlékeztet arra, hogy az ápolási tevékenységet végzők érdekeit az őket is érintő politikák tekintetében csak ritkán veszik figyelembe következetes és átfogó módon; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak fel kell ismernie az ápolási tevékenységet végző személyek fontosságát mind az ellátás nyújtása, mind pedig a gazdaság és a társadalom egésze vonatkozásában, és emlékeztet arra, hogy az ápolási tevékenységet végzők érdekeit az őket is érintő politikák tekintetében csak ritkán veszik figyelembe következetes és átfogó módon;

| 52. | úgy véli, hogy az uniós finanszírozás hozzájárulhatna az ápolási tevékenységet végző személyek kapacitásának bővítéséhez támogatás nyújtása (pl. érzelmi támogatás, cserék, tájékoztatás) és tanácsadás révén, és hogy támogathatná az információcserét, kutatást és kapcsolatépítést is; továbbá úgy véli, hogy fel lehetne mérni a jogalkotási intézkedések lehetőségét, a nemzeti hatáskör tiszteletben tartása és a szolidaritás elve alapján, és ez önthetné például az ápolási szabadságról szóló irányelv formáját; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy az uniós finanszírozás hozzájárulhatna az ápolási tevékenységet végző személyek kapacitásának bővítéséhez támogatás nyújtása (pl. érzelmi támogatás, cserék, tájékoztatás) és tanácsadás révén, és hogy támogathatná az információcserét, kutatást és kapcsolatépítést is; továbbá úgy véli, hogy fel lehetne mérni a jogalkotási intézkedések lehetőségét, a nemzeti hatáskör tiszteletben tartása és a szolidaritás elve alapján, és ez önthetné például az ápolási szabadságról szóló irányelv formáját;

| 53. | kiemeli, hogy a demográfiai változások következtében egyre nagyobb lesz az igény a képesített ápolókra, valamint a jövőben ápolási tevékenységet végző személyek képzésének és oktatásának biztosítására az egész ápolási és szociális biztonsági rendszer összeomlásának megelőzése érdekében; fontosnak tartja továbbá az ápolási tevékenységet végző személyek (különösen a nem hivatalos ápolók) lehető legnagyobb támogatását, akik hozzájárulását el kell ismerni; |
| --- | --- |

53.

kiemeli, hogy a demográfiai változások következtében egyre nagyobb lesz az igény a képesített ápolókra, valamint a jövőben ápolási tevékenységet végző személyek képzésének és oktatásának biztosítására az egész ápolási és szociális biztonsági rendszer összeomlásának megelőzése érdekében; fontosnak tartja továbbá az ápolási tevékenységet végző személyek (különösen a nem hivatalos ápolók) lehető legnagyobb támogatását, akik hozzájárulását el kell ismerni;

| 54. | hangsúlyozza a hospice és a palliatív szolgáltatások fontosságát a hosszú távú ápolás tekintetében; rámutat arra, hogy több szakmát átfogó összetételük, rugalmasságuk, és a más szakmákkal való együttműködésük miatt az ápolók és a mobil palliatív csapatok igénybe vevői képesek áthidalni a hosszú távú ápolást nyújtó rendszerek legsúlyosabb hiányosságait; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza a hospice és a palliatív szolgáltatások fontosságát a hosszú távú ápolás tekintetében; rámutat arra, hogy több szakmát átfogó összetételük, rugalmasságuk, és a más szakmákkal való együttműködésük miatt az ápolók és a mobil palliatív csapatok igénybe vevői képesek áthidalni a hosszú távú ápolást nyújtó rendszerek legsúlyosabb hiányosságait;

A demokratikus legitimitás és a szociális párbeszéd megerősítésének szükségessége

| 55. | hangsúlyozza, hogy minden munkaerő-piaci reformnak a szociális párbeszéd fokozottabb összehangolásán kell alapulnia; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy minden munkaerő-piaci reformnak a szociális párbeszéd fokozottabb összehangolásán kell alapulnia;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a trojka megerősítette, hogy a szociális partnerek minőségi részvétele és a nemzeti szinten is erőteljes szociális párbeszéd bármely reform sikeréhez elengedhetetlen, továbbá különösen a gazdasági és monetáris uniót érintő reformok keretében meg kell erősíteni a szociális partnerek új gazdaságirányítási folyamatokban – főként az európai szemeszterben – betöltött szerepét; üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy többek között a szociális párbeszédért felelős bizottság keretében fokozottabban vonják be a szociális partnereket az európai szemeszter folyamatába az éves növekedési jelentés évenkénti elfogadása előtt; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a trojka megerősítette, hogy a szociális partnerek minőségi részvétele és a nemzeti szinten is erőteljes szociális párbeszéd bármely reform sikeréhez elengedhetetlen, továbbá különösen a gazdasági és monetáris uniót érintő reformok keretében meg kell erősíteni a szociális partnerek új gazdaságirányítási folyamatokban – főként az európai szemeszterben – betöltött szerepét; üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy többek között a szociális párbeszédért felelős bizottság keretében fokozottabban vonják be a szociális partnereket az európai szemeszter folyamatába az éves növekedési jelentés évenkénti elfogadása előtt;

| 57. | kéri az Európai Tanácsot és a tagállamokat, hogy a felelősségvállalás biztosítása érdekében gondoskodjanak a nemzeti és regionális parlamenteknek, a szociális partnereknek, a hatóságoknak és a civil társadalomnak az Európa 2020 stratégia és a gazdasági kormányzási folyamat keretében kidolgozott politikai iránymutatások végrehajtásába és ellenőrzésébe történő szoros bevonásáról; kéri az Európai Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási, szociális és oktatási céljait hatékonyabban építsék be a 2014. évi európai szemeszterbe; |
| --- | --- |

57.

kéri az Európai Tanácsot és a tagállamokat, hogy a felelősségvállalás biztosítása érdekében gondoskodjanak a nemzeti és regionális parlamenteknek, a szociális partnereknek, a hatóságoknak és a civil társadalomnak az Európa 2020 stratégia és a gazdasági kormányzási folyamat keretében kidolgozott politikai iránymutatások végrehajtásába és ellenőrzésébe történő szoros bevonásáról; kéri az Európai Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási, szociális és oktatási céljait hatékonyabban építsék be a 2014. évi európai szemeszterbe;

o

o o

| 58. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

58.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0447.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0515.

(3)  HL C 308. E, 2011.10.20., 116. o.

(4)  HL C 332. E, 2013.11.15., 81. o.

(5)  HL C 131. E, 2013.5.8., 87. o.

(6)  HL C 153. E, 2013.5.31., 57. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0419.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0266.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0036.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0365.

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

EGYEDI AJÁNLÁSOK AZ EURÓPAI TANÁCS ÁLTAL ELFOGADANDÓ SZAKPOLITIKAI IRÁNYMUTATÁSOKHOZ

1. ajánlás: Szociális mutatók

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az Európai Tanács által az éves növekedési jelentés alapján elfogadandó éves szakpolitikai iránymutatásnak a következőkre kell törekednie:

Üdvözli, hogy az éves növekedési jelentéshez csatolt közös foglalkoztatási jelentéstervezet idén először tartalmaz egy foglalkoztatási és szociálpolitikai eredménytáblát, amelynek segítségével az európai szemeszter keretében végzett makrogazdasági felügyelet részeként fokozottabban nyomon követhetők a foglalkoztatási és szociális fejlemények; úgy véli, hogy ennek hatással kell lennie az európai szemeszter folyamatában a politikai iránymutatásra a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése érdekében, ami nemcsak kívánatos, hanem szükséges is a válság kezeléséhez és az euróövezeten belüli jelentős társadalmi-gazdasági eltérések megelőzéséhez, és ezáltal a fenntarthatóság növeléséhez;

Mélységes aggodalmának ad hangot az európai szemeszter gazdasági prioritásai kialakításának folyamatában az Európai Parlament által betöltött korlátozott szerep miatt; sajnálja, hogy kevés előrehaladás történt a Bizottság és a Tanács részéről a gazdaságpolitikai iránymutatások feletti demokratikus ellenőrzés megerősítése terén; véleménye szerint a meglévő Szerződések értelmében az EUMSZ 136. cikke lehetővé teszi a Tanács számára – a Bizottság ajánlására és kizárólag azon tagállamok szavazatával, amelyek pénzneme az euró – az európai szemeszter keretében az euróövezetbeli országokra nézve kötelező gazdaságpolitikai iránymutatások elfogadását; hangsúlyozza, hogy egy ösztönző mechanizmus erősítené a gazdaságpolitikai koordináció kötelező jellegét; intézményközi megállapodást sürget a Parlamentnek az éves növekedési jelentés, valamint a gazdaságpolitikai és foglalkoztatási iránymutatások kidolgozásába és jóváhagyásába való bevonása céljából;

Megjegyzi azonban, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó eredménytáblától eltérően e mutatók alkalmazását nem tették kötelezővé; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e helyzetet az Unión belüli növekvő szociális és foglalkoztatási egyenlőtlenségek tükrében értékeljék;

Sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság által javasolt foglalkoztatási és szociális mutatók alkalmatlanok arra, hogy átfogóan bemutassák a tagállamok foglalkoztatási és szociális helyzetét; szorgalmazza további mutatók – különösen a gyermekszegénység arányára és a tisztességes munkára vonatkozó mutatók, valamint egy európai létminimum-mutató – belefoglalását az eredménytáblába, hogy megfelelően lehessen értékelni a tagállamok szociális helyzetét; a mutatókat a Parlamenttel folytatott konzultációt követően rendszeresen felül kell vizsgálni; mivel hiányoznak az annak biztosítására irányuló rendelkezések, hogy az Európai Tanács tiszteletben tartsa az Európai Parlament álláspontját, mielőtt évente elfogadná a Bizottság által az éves növekedési jelentésben javasolt prioritásokat;

2. ajánlás: Az eurócsoport a foglalkoztatási és szociális miniszterek szintjén

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az Európai Tanács által az éves növekedési jelentés alapján elfogadandó éves szakpolitikai iránymutatásnak a következőkre kell törekednie:

Kiemeli az eurócsoport foglalkoztatási és szociális miniszterei euróövezeti csúcstalálkozókat adott esetben megelőző üléseinek jelentőségét; szintén rendkívül fontosak az EPSCO és az ECOFIN Tanácsok álláspontját összehangolni hivatott együttes ülések, amelyek révén biztosítható, hogy a szociális és foglalkoztatási kérdésekkel részletesebben foglalkozzanak az euróövezet szervei által folytatott párbeszédek és hozott döntések keretében azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak az euróövezet állam- és kormányfőinek üléseihez;

3. ajánlás: A beruházások és a termelékenység Unión belüli növekedését célzó paktum

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az Európai Tanács által az éves növekedési jelentés alapján elfogadandó éves szakpolitikai iránymutatásnak a következőkre kell törekednie:

Rámutat arra, hogy míg a strukturális reformok közép- és hosszú távon gyümölcsözőek lehetnek, az EU belső keresletének szükséges ösztönzése azt kívánja meg a Bizottságtól és a Tanácstól, hogy haladéktalanul fokozzák a beruházásokat annak érdekében, hogy rövid távon fenntartsák a növekedést és a színvonalas munkahelyeket, valamint középtávon fokozzák az ebben rejlő lehetőségeket; megjegyzi, hogy már az Európa 2020 stratégiában és a 2012 júniusában elfogadott Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumban meghatározták a fő célkitűzéseket, azonban az ezzel kapcsolatos finanszírozást növelni kell; ösztönzi ezért a tagállamokat, hogy – „A fiatalok munkanélküliségének kezelése: a kilábaláshoz vezető lehetséges utak” című, 2013. szeptember 11-i európai parlamenti állásfoglalás (2013/2045(INI)) preambulumával összhangban – fogadjanak el beruházási csomagot a tagállamok rövid távú gazdasági helyzetének és munkaerő-piaci körülményeinek jelentős javítása érdekében;

Üdvözli, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentésben a Bizottság felszólítja a tagállamokat az oktatásba, a kutatásba és innovációba, az energetikai és éghajlat-védelmi intézkedésekbe irányuló hosszú távú beruházások védelmére vagy előmozdítására; ezt azonban elégtelennek tartja ahhoz, hogy a tagállamok a már bevezetett költségvetési megszorítások mellett képesek legyenek valóra váltani az említett célt;

Kéri a Bizottságot, hogy fogadjon el olyan tervet, amely segíti ezeket a tagállamokat a többek között az oktatásba és a kutatásba és fejlesztésbe irányuló termelékeny beruházások megvalósításában, tekintettel azok növekedést és munkahelyteremtést előmozdító képességére;

4. ajánlás: Színvonalas munkahelyek és tisztességes munkabérek a termelékenység növelése érdekében

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az Európai Tanács által az éves növekedési jelentés alapján elfogadandó éves szakpolitikai iránymutatásnak a következőkre kell törekednie:

Fajlagos munkaerőköltségek, termelési költségek és haszonkulcsok

Alkalmazkodóbb és dinamikusabb, munkaerőpiacok kialakítását szorgalmazza, amelyek elbocsátások és túlzott bérkiigazítások nélkül képesek igazodni a gazdasági helyzetben bekövetkező változásokra; emlékeztet arra, hogy számos uniós munkavállaló vásárlóereje jelentősen lecsökkent, a háztartások jövedelme kevesebb lett és a belső kereslet visszaesett, ami tovább táplálja a munkanélküliséget és a társadalmi kirekesztést, különösen a válság által leginkább sújtott országokban; rámutat, hogy a munkaerő költségeinek a bérekre/fizetésekre közvetlen hatást gyakorló csökkentése nem lehet az egyedüli stratégia a versenyképesség helyreállítására; megjegyzi, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentésről szóló közlemény hangsúlyozza, hogy a szükséges mozgástérrel rendelkező központi országok a költekezés fokozása érdekében növelhetnék a béreket; az euróövezetben a kiegyensúlyozottabb növekedés és a munkahelyteremtés támogatása érdekében nagyra törő ajánlások elfogadására szólít fel;

Jövedelmek és tisztességes munkabérek

A Bizottságnak olyan intézkedéseket kell javasolnia, amelyek kezelik az egyenlőtlenségeket és garantálják a tisztességes munkabéreket. Felszólítja a tagállamokat, hogy a munkavállalók számára tisztes megélhetést garantáló bérek biztosítását célzó munkaerő-piaci politikák folytatása révén lépjenek fel a munkavállalókat sújtó szegénységgel szemben, ami nem csupán a társadalmi kohézió és a társadalmi igazságosság szempontjából fontos, hanem egy erős gazdaság fenntartása szempontjából is.

Munkahelyek minősége

Javasolja, hogy a Bizottság 2014-es országspecifikus ajánlásaiban helyezzen nagyobb hangsúlyt a munkahelyek minőségére, amely a tudásintenzív gazdaságban elengedhetetlen a magas munkatermelékenység és a gyors innováció előmozdításához, szakképzett, alkalmazkodó és elkötelezett munkaerő, illetve megfelelő egészségügyi és biztonsági előírások alkalmazása, valamint biztonságérzet és elfogadható munkaidő biztosítása révén. A szakpolitikai iránymutatásoknak – a Szerződések rendelkezéseinek megfelelően és a tagállamok jogszabályainak sérelme nélkül – különösen a munkavállalók alapvető munkajogokhoz való hozzáférésére kell irányulniuk.

Küzdeni kell a bizonytalan munkakörülmények és a színlelt önfoglalkoztatás és ezek terjedése ellen, és biztosítani kell az ideiglenes vagy részmunkaidős szerződéssel rendelkező munkavállalók és az önfoglalkoztatók megfelelő szociális védelmét és a képzésekhez való hozzáférését.

Biztosítani kell a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló irányelv tényleges érvényesítését.

5. ajánlás: A színvonalas foglalkoztatás fokozására irányuló reformok

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az Európai Tanács által az éves növekedési jelentés alapján elfogadandó éves szakpolitikai iránymutatásnak a következőkre kell törekednie:

A nemzeti általános és ifjúsági foglalkoztatási tervek

A Bizottságnak a 2014-es országspecifikus ajánlásokban kötelezővé kell tennie a nemzeti általános és ifjúsági foglalkoztatási tervek bemutatását.

A Bizottságnak a 2014. évi éves növekedési jelentés országspecifikus ajánlásaiba bele kell foglalnia a munkahelyek minőségét, a képzést, az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférést, az alapvető munkavállalói jogokat, valamint a munkaerő-piaci mobilitásnak és az önfoglalkoztatásnak a munkavállalók biztonságának növelésén keresztüli támogatását.

Munkaerő-piaci reformok és aktív munkaerő-piaci politikák

A munkaerő-piaci reformoknak a termelékenység és a hatékonyság fokozásra kell összpontosítaniuk annak érdekében, hogy javuljon az Unió gazdaságának versenyképessége és lehetőség nyíljon a fenntartható növekedésre és munkahelyteremtésre, az európai szociális vívmányok betűjének és szellemének, valamint alapelveinek szigorú tiszteletben tartása mellett. A munkaerő-piaci reformokat úgy kell végrehajtani, hogy javítsák a munkahelyek minőségét.

A strukturális munkaerő-piaci reformok során gondoskodni kell a belső rugalmasságról, hogy a gazdasági nehézségek idején fenn lehessen tartani a foglalkoztatottságot, biztosítani kell a munkahelyek minőségét és a munkahely-változtatás biztonságát, olyan – újbóli munkavállalással kapcsolatos követelményekre épülő és az újrabeilleszkedési politikákkal összekapcsolt – munkanélküli juttatási rendszereket kell létrehozni, amelyek a munkavállalás ösztönzése mellett tisztességes jövedelmet nyújtanak, a munkaerőpiac szegmentálódásának leküzdését előmozdító szerződéses megállapodásokat kell alkalmazni, elébe kell menni a gazdasági szerkezetátalakításnak, és biztosítani kell az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférést.

A szakismeretek iránti kereslet és kínálat közötti eltérések kezelése

Bizonyos ágazatokban és/vagy régiókban javítani kell a szakismeretek iránti kereslet nyomon követését, és gyorsan orvosolni kell ezeket a szakismeretek iránti kereslet és kínálat közötti eltéréseket.

A Bizottságnak és a tagállamoknak együtt kell működniük az uniós készségkörkép kidolgozásában, hogy átfogó képet lehessen alkotni az Unió szakismereti igényeiről.

A szakismereti igények előrejelzése érdekében támogatni kell az oktatási-képzési ágazat és a vállalatok közötti együttműködést és szinergiákat, és az oktatási és képzési rendszereket a munkaerőpiac igényeihez kell igazítani, hogy biztosítani lehessen a megfelelő szakismereteket a munkaerő számára, és elő lehessen segíteni az átmenetet az oktatásból és képzésből a munka világába, e tekintetben a duális képzési rendszereknek kulcsfontosságú szerepet kell játszaniuk.

Minden korcsoport számára biztosítani kell az egész életen át tartó tanulás lehetőségét, nemcsak a formális oktatás, hanem a nem formális és informális tanulási formák kialakítása révén is.

Létre kell hozni a nem formális vagy informális tanulási formáknak az európai képesítési keretrendszerhez kapcsolódó érvényesítési rendszerét.

Ifjúsági munkanélküliség

A már régebben elfogadott intézkedések végrehajtása érdekében egy európai ifjúsági foglalkoztatási paktumot szorgalmaz, továbbá az ifjúsági munkanélküliség kezelése érdekében kéri, hogy gondoskodjanak olyan új forrásokról és intézkedésekről, amelyek csökkentenék a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő („NEET”) fiatalok számát, figyelembe véve a legelemibb munkaügyi szabványokat maradéktalanul tiszteletben tartó tisztességes munka minőségi szempontjait.

A tagállamoknak haladéktalanul meg kell valósítaniuk az ifjúsági garanciarendszereket, valamint a megfelelő forrásokat hatékonyan kell felhasználniuk annak érdekében, hogy az intézkedéseket a legnehezebb helyzetben lévőkre összpontosíthassák.

Kéri a Bizottságot, hogy biztosítson prioritást az „ifjúsági garancia” kezdeményezés számára, hogy a többéves pénzügyi keret kilátásba helyezett félidős felülvizsgálata során növelje a rendelkezésre álló költségvetési forrásokat.

A Bizottságnak javaslatot kell tennie egy olyan keretre, amely színvonalas képzési formákat tesz lehetővé, és többek között kritériumokat tartalmaz a tanulási folyamat eredményeire és a megfelelő munkavégzésre vonatkozóan; kéri a Bizottságot, a tagállamokat és az európai szociális partnereket, hogy ambiciózus módon éljenek a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetsége által kínált lehetőségekkel.

Idős és tartós munkanélküliek

A tagállamoknak az idősebb munkavállalók számára foglalkoztatási lehetőségeket kell biztosítaniuk, garantálniuk kell az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférést, a munkaerő-piaci részvétel meghosszabbítását ösztönző adókedvezményeket kell bevezetniük, valamint támogatniuk kell az aktív és egészséges időskort.

A tartós munkanélkülieket támogatni kell, mégpedig új munkahelyeket teremtve, integrált aktív befogadási megközelítéseket és ezek keretében többek között az aktív munkára ösztönző intézkedéseket – például személyre szabott útmutatást és „welfare-to-work” („vissza a szociális hálóból a munkaerőpiacra”) programokat – alkalmazva, megfelelő juttatási rendszereket működtetve és színvonalas szolgáltatásokhoz biztosítva hozzáférést, ekképpen segítve őket a munkaerőpiacra való visszatérésben és a színvonalas munkalehetőségekhez való hozzáférésben.

Nők

A Bizottságnak nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a nők munkaerő-piaci részvételének jelentős növelésére, ami kulcsfontosságú az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási rátára vonatkozó kiemelt célkitűzésének eléréséhez. Olyan intézkedéseket szorgalmaz, amelyek biztosítják az elérhető árú gondozást és gyermekfelügyeletet, a megfelelő anyasági, apasági és szülői szabadságok rendszerét, valamint a munkaidő és a munkahelyek rugalmasságát.

A tagállamoknak nemzeti szakpolitikáik és nemzeti reformprogramjaik (NRP) keretében tiszteletben kell tartaniuk és meg kell erősíteniük a nemek közötti egyenlőséget.

Egyéb kiemelt csoportok

A tagállamoknak nemzeti reformprogramjukba bele kell foglalniuk az európai stratégia keretében a fogyatékossággal élők tekintetében elfogadott, foglalkoztatással és társadalmi befogadással kapcsolatos fő intézkedéseket. Kéri az Európai Bizottságot, hogy ezek az intézkedések a 2014-es országspecifikus ajánlásokban is szerepeljenek.

Kéri, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentés prioritásai között szerepeljen a kisebbségekkel való egyenlő bánásmód általános érvényesítése, mivel a kisebbségek munkaerő-piaci részvétele kulcsfontosságú az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási rátára vonatkozó kiemelt célkitűzésének eléréséhez. Kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a kisebbségekhez tartozók (pl. romák) alacsony munkaerő-piaci részvételével.

6. ajánlás: Az önkéntes munkavállalói mobilitás fokozása

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az Európai Tanács által az éves növekedési jelentés alapján elfogadandó éves szakpolitikai iránymutatásnak a következőkre kell törekednie:

Úgy véli, hogy a származási országukat elhagyó, más tagállamokban munkalehetőségeket kereső – főként fiatal – munkavállalók számára való tekintettel sürgősen megfelelő intézkedéseket kell kidolgozni. Folyamatban van az uniós jogszabályok módosítása a nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának és a munkaviszonyhoz kapcsolódó juttatások legalább három hónapig való folyósításának garantálása céljából, amíg a kedvezményezett másik tagállamban keres munkát. Megállapodás jött létre a Tanács és a Parlament között a kiegészítő nyugdíjjogosultság határokon átnyúló hordozhatósága tekintetében;

7. ajánlás: Méltányosabb adórendszerek felé való elmozdulás

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az Európai Tanács által az éves növekedési jelentés alapján elfogadandó éves szakpolitikai iránymutatásnak a következőkre kell törekednie:

Megjegyzi, hogy a Nemzetközi Valutaalap (IMF) a közelmúltban rámutatott arra, hogy lehetőség van a jobb és progresszívebb adózásra, ami segíthetne az EU-n belüli egyenlőtlenségek csökkentésében; hangsúlyozza, hogy a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítása és egyben többletjövedelem elérése, valamint a konszolidációs törekvések legitimitásának növelése érdekében a munkát terhelő adókról más fenntartható adónemekre kell áttérni;

8. ajánlás: Mérsékelni kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztést

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az Európai Tanács által az éves növekedési jelentés alapján elfogadandó éves szakpolitikai iránymutatásnak a következőkre kell törekednie:

A tagállamoknak meg kell erősíteniük a biztonsági hálójukat, biztosítaniuk kell a jóléti rendszerek hatékonyságát, valamint gondoskodniuk kell a megelőző intézkedésekről.

Nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe azt a hatást, amelyet a gazdasági kiigazító programok gyakorolnak az Európa 2020 stratégia legfőbb célkitűzéseinek megvalósítása felé történő előrelépésre a pénzügyi nehézségekkel küzdő tagállamokban, és fogadjon el olyan módosításokat, amelyek célja a kiigazító programok és az Európa 2020 stratégia célkitűzései közötti összhang megteremtése.

9. ajánlás: Fenntartható nyugdíjak

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az Európai Tanács által az éves növekedési jelentés alapján elfogadandó éves szakpolitikai iránymutatásnak a következőkre kell törekednie:

Hangsúlyozza, hogy a nyugdíjrendszerek fenntarthatóságának biztosításához végre kell hajtani a szükséges reformokat; úgy véli, hogy a tényleges nyugdíjba vonulási életkor sikeres emelése érdekében a nyugdíjrendszerek reformját olyan politikáknak kell kísérniük, amelyek korlátozzák az előnyugdíjazási lehetőségekhez és egyéb korai nyugdíjba vonulási módokhoz való hozzáférést, az idősebb munkavállalók részére foglalkoztatási lehetőségeket dolgoznak ki, hozzáférést biztosítanak számukra az egész életen át tartó tanuláshoz, a munkában maradást ösztönző adókedvezményeket vezetnek be, valamint támogatják az aktív és egészséges időskort;

Hangsúlyozza, hogy mivel most vonulnak nyugdíjba a világháború után született nagy létszámú („baby boom”) generáció első csoportjai, egyre gyorsabban növekszik a demográfiai helyzet alakulása miatt a nemzeti költségvetésekre és nyugdíjrendszerekre nehezedő nyomás; rámutat a foglalkoztatás növelését, a korai nyugdíjazási lehetőségek fokozatos megszüntetését, valamint a jogszabályban előírt és a tényleges nyugdíjkorhatárnak a várható élettartam növekedésével összhangban álló fenntartható alapokra helyezése szükségességének a szociális partnerek bevonásával folytatott, tagállami szintű értékelését célzó strukturális reformok kidolgozása és végrehajtása terén a tagállamok előrelépésében és törekvéseiben tapasztalható egyenetlenségekre; hangsúlyozza, hogy a reformok fokozatos végrehajtását elmulasztó tagállamok később olyan helyzetben találhatják magukat, hogy a reformokat sokkszerűen és jelentős társadalmi következményekkel járó módon kell végrehajtaniuk.

10. ajánlás: Európai szociális stabilizátorok

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az Európai Tanács által az éves növekedési jelentés alapján elfogadandó éves szakpolitikai iránymutatásnak a következőkre kell törekednie:

Megjegyzi, hogy a szociális védelem és a szociális politika – különösen a munkanélküli ellátások, a minimális jövedelemtámogatás és a progresszív adózás – kezdetben segítette a recesszió csökkentését és stabilizálta a munkaerőpiacokat és a fogyasztást; hangsúlyozza azonban, hogy e döntő fontosságú gazdasági és szociális stabilizátorok kapacitása aggasztóan csökkent azon tagállamokban, ahol ezekre a stabilizátorokra a legnagyobb szükség van; megjegyzi, hogy ennek következtében a háztartások jövedelmei és a belföldi kereslet kisebb védelemben részesülnek;

Hangsúlyozza, hogy a szociális politikák és a szociális normák egyes esetekben a költségvetési konszolidációs követelmények miatt kiigazítási tényezőként kerültek felhasználásra; felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogy ezek a folyamatok milyen következményekkel jártak az országok jóléti helyzetére és polgáraira nézve; felhívja a tagállamokat, hogy javítsák a szociális védelmi rendszerek megfelelőségét és hatékonyságát, és biztosítsák, hogy azok továbbra is ütközőzónaként működjenek az elszegényedés és a társadalmi kirekesztés ellenében;

11. ajánlás: A demokratikus legitimitás és szociális párbeszéd megerősítésének szükségessége

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az Európai Tanács által az éves növekedési jelentés alapján elfogadandó éves szakpolitikai iránymutatásnak a következőkre kell törekednie:

Minden munkaerő-piaci reformnak a szociális párbeszéd fokozottabb összehangolásán kell alapulnia.

A szociális partnerek minőségi részvétele és a nemzeti szinten is erőteljes szociális párbeszéd bármely reform sikeréhez elengedhetetlen, továbbá különösen a gazdasági és monetáris uniót érintő reformok keretében meg kell erősíteni a szociális partnerek új gazdaságirányítási folyamatokban – főként az európai szemeszterben – betöltött szerepét.

Végre kell hajtani a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy többek között a szociális párbeszédért felelős bizottság keretében fokozottabban vonják be a szociális partnereket az európai szemeszter folyamatába az éves növekedési jelentés évenkénti elfogadása előtt.

Az Európai Tanácsnak és a tagállamoknak a felelősségvállalás biztosítása érdekében gondoskodniuk kell a nemzeti és regionális parlamenteknek, a szociális partnereknek, a hatóságoknak és a civil társadalomnak az Európa 2020 stratégia és a gazdasági kormányzási folyamat keretében kidolgozott politikai iránymutatások végrehajtásába és ellenőrzésébe történő szoros bevonásáról.

Az Európai Tanácsnak és a Bizottságnak az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási, szociális és oktatási céljait hatékonyabban be kell építenie a 2014. évi európai szemeszterbe.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/40

---

P7_TA(2014)0130

Az egységes piac irányítása

Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása az egységes piacnak a 2014-es európai szemeszter keretében történő irányításáról (2013/2194(INI))

(2017/C 285/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A 2014. évi éves növekedési jelentés” című, 2013. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0800) és az „Egységes piac a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében: Az elért eredmények és a tagállamokban még fennálló akadályok elemzése – Hozzájárulás a 2014. évi éves növekedési jelentéshez” című bizottsági jelentésre (COM(2013)0785), valamint a hozzá csatolt, „Nemzetközi értékláncok az Unión belül és azon kívül” című háttérelemzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2014. évi éves növekedési jelentés” című, 2013. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0800) és az „Egységes piac a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében: Az elért eredmények és a tagállamokban még fennálló akadályok elemzése – Hozzájárulás a 2014. évi éves növekedési jelentéshez” című bizottsági jelentésre (COM(2013)0785), valamint a hozzá csatolt, „Nemzetközi értékláncok az Unión belül és azon kívül” című háttérelemzésre,

| — | tekintettel a „Helyzetkép az egységes piaci integrációról, 2013 – Hozzájárulás a 2013. évi éves növekedési jelentéshez” című első, 2012. november 28-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Helyzetkép az egységes piaci integrációról, 2013 – Hozzájárulás a 2013. évi éves növekedési jelentéshez” című első, 2012. november 28-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0752),

| — | tekintettel „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573),

| — | tekintettel „Az egységes piac jobb irányítása” című, 2012. június 8-i bizottsági közleményre (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac jobb irányítása” című, 2012. június 8-i bizottsági közleményre (COM(2012)0259),

| — | tekintettel „Az egységes piac megvalósítása – Éves irányítási felülvizsgálat 2011” című, 2012. február 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac megvalósítása – Éves irányítási felülvizsgálat 2011” című, 2012. február 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0025),

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a 2013. július 4-én közzétett online egységes piaci eredménytáblára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. július 4-én közzétett online egységes piaci eredménytáblára,

| — | tekintettel a 26. belső piaci eredménytáblára (2013. február), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 26. belső piaci eredménytáblára (2013. február),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. június 27–28-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. június 27–28-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Versenyképességi Tanácsnak az intelligens szabályozásról szóló, 2013. május 29–30-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Versenyképességi Tanácsnak az intelligens szabályozásról szóló, 2013. május 29–30-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. március 14–15-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. március 14–15-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Versenyképességi Tanácsnak a 2013. évi éves növekedési jelentésről és az egységes piaci intézkedéscsomagról szóló, 2013. február 18–19-i tanácskozásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Versenyképességi Tanácsnak a 2013. évi éves növekedési jelentésről és az egységes piaci intézkedéscsomagról szóló, 2013. február 18–19-i tanácskozásaira,

| — | tekintettel az egységes piac irányításáról szóló, 2013. február 7-i, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó állásfoglalására (1) és a Bizottság 2013. május 8-án elfogadott, erre adott válaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piac irányításáról szóló, 2013. február 7-i, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó állásfoglalására (1) és a Bizottság 2013. május 8-án elfogadott, erre adott válaszára,

| — | tekintettel a 2013. október 24–25-i Európai Tanács következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. október 24–25-i Európai Tanács következtetéseire,

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag – A növekedés érdekében teendő következő lépések” című, 2012. június 14-i állásfoglalására (2) és a Bizottság 2012. szeptember 26-án elfogadott, erre adott válaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag – A növekedés érdekében teendő következő lépések” című, 2012. június 14-i állásfoglalására (2) és a Bizottság 2012. szeptember 26-án elfogadott, erre adott válaszára,

| — | tekintettel az egységes piacon belüli irányításról és partnerségről szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piacon belüli irányításról és partnerségről szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0066/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0066/2014),

| A. | mivel a 2013. évi éves növekedési jelentés elindította az európai szemeszter harmadik ciklusát, amely ezúttal első alkalommal foglal magában éves jelentést az egységes piac integrációjának állapotáról; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2013. évi éves növekedési jelentés elindította az európai szemeszter harmadik ciklusát, amely ezúttal első alkalommal foglal magában éves jelentést az egységes piac integrációjának állapotáról;

| B. | mivel a fenntartható és inkluzív növekedéshez elengedhetetlen a fokozottan versenyképes szociális piacgazdaságon alapuló hatékony és jól működő egységes piac; |
| --- | --- |

B.

mivel a fenntartható és inkluzív növekedéshez elengedhetetlen a fokozottan versenyképes szociális piacgazdaságon alapuló hatékony és jól működő egységes piac;

| C. | mivel a Parlament kérte az egységes piac pillérének teljes körű felvételét az európai szemeszter ciklusába; |
| --- | --- |

C.

mivel a Parlament kérte az egységes piac pillérének teljes körű felvételét az európai szemeszter ciklusába;

| D. | mivel az egységes piac jobb irányításának a kapcsolódó irányelvek és rendeletek hatékonyabb és gyorsabb átültetésének és végrehajtásának biztosítására kell irányulnia, különösen akkor, ha azok kulcságazatként azonosított területekhez kötődnek; |
| --- | --- |

D.

mivel az egységes piac jobb irányításának a kapcsolódó irányelvek és rendeletek hatékonyabb és gyorsabb átültetésének és végrehajtásának biztosítására kell irányulnia, különösen akkor, ha azok kulcságazatként azonosított területekhez kötődnek;

| E. | mivel az európai szemeszter keretében indított nemzeti reformprogramok minősége igen változatos tartalmuk, átláthatóságuk és megvalósíthatóságuk tekintetében; |
| --- | --- |

E.

mivel az európai szemeszter keretében indított nemzeti reformprogramok minősége igen változatos tartalmuk, átláthatóságuk és megvalósíthatóságuk tekintetében;

| F. | mivel az egységes piacra úgy kell tekinteni, mint amely szorosan kapcsolódik más horizontális szakpolitikai területekhez, így például a fogyasztók és munkavállalók védelméhez, a szociális jogokhoz, a környezetvédelemhez és a fenntartható fejlődéshez; |
| --- | --- |

F.

mivel az egységes piacra úgy kell tekinteni, mint amely szorosan kapcsolódik más horizontális szakpolitikai területekhez, így például a fogyasztók és munkavállalók védelméhez, a szociális jogokhoz, a környezetvédelemhez és a fenntartható fejlődéshez;

| G. | mivel az első és második egységes piaci intézkedéscsomag egy gondosan felépített horizontális stratégiát képvisel, olyan kézzelfogható jogalkotási és nem jogalkotási intézkedéseket irányozva elő, amelyek képesek az egységes piac kihasználatlan fejlődési potenciáljának kamatoztatására és az egységes piac akadályainak felszámolására; |
| --- | --- |

G.

mivel az első és második egységes piaci intézkedéscsomag egy gondosan felépített horizontális stratégiát képvisel, olyan kézzelfogható jogalkotási és nem jogalkotási intézkedéseket irányozva elő, amelyek képesek az egységes piac kihasználatlan fejlődési potenciáljának kamatoztatására és az egységes piac akadályainak felszámolására;

| H. | mivel a Bizottság a szolgáltatásokat, a pénzügyi szolgáltatásokat, a közlekedést, az energiát és a digitális piacot jelölte meg olyan kulcsterületként, ahol az egységes piac működésének javítására, illetve annak elmélyítésére van szükség; mivel e területek meghatározására szolgáló módszert rendszeres értékelésnek és felülvizsgálatnak kell alávetni, figyelembe véve a növekedési célokat és kilátásokat, valamint a polgárok, köztük különösen a fogyasztók, a szakemberek és a munkavállalók biztonságának garantálásához szükséges kritériumokat; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság a szolgáltatásokat, a pénzügyi szolgáltatásokat, a közlekedést, az energiát és a digitális piacot jelölte meg olyan kulcsterületként, ahol az egységes piac működésének javítására, illetve annak elmélyítésére van szükség; mivel e területek meghatározására szolgáló módszert rendszeres értékelésnek és felülvizsgálatnak kell alávetni, figyelembe véve a növekedési célokat és kilátásokat, valamint a polgárok, köztük különösen a fogyasztók, a szakemberek és a munkavállalók biztonságának garantálásához szükséges kritériumokat;

| I. | mivel még nem sikerült kialakítani az internetes és hírközlési szolgáltatások teljesen működőképes egységes európai digitális piacát; mivel a digitális szolgáltatások szabad mozgását és a határokon átnyúló e-kereskedelmet ma hátráltatja a nemzeti szintű szabályok töredezettsége; mivel az európai vállalatok és közszolgáltatások gazdasági és társadalmi előnyre fognak szert tenni a fejlett ikt-szolgáltatások és -alkalmazások használatának köszönhetően; |
| --- | --- |

I.

mivel még nem sikerült kialakítani az internetes és hírközlési szolgáltatások teljesen működőképes egységes európai digitális piacát; mivel a digitális szolgáltatások szabad mozgását és a határokon átnyúló e-kereskedelmet ma hátráltatja a nemzeti szintű szabályok töredezettsége; mivel az európai vállalatok és közszolgáltatások gazdasági és társadalmi előnyre fognak szert tenni a fejlett ikt-szolgáltatások és -alkalmazások használatának köszönhetően;

| J. | mivel a hozzáférhető és hatékony európai közlekedési infrastruktúra, egy nagyra törő európai iparpolitika és az egységes energiapiac kialakítása – amelynek egyaránt célja az uniós vállalkozások versenyképességének támogatása, valamint a háztartások és fogyasztók részére az egyetemes és megfizethető energiaellátás biztosítása – létfontosságú az Európai Unió egységes piaca szempontjából; mivel következésképpen e területeken kiemelt intézkedéseket kell meghatározni; |
| --- | --- |

J.

mivel a hozzáférhető és hatékony európai közlekedési infrastruktúra, egy nagyra törő európai iparpolitika és az egységes energiapiac kialakítása – amelynek egyaránt célja az uniós vállalkozások versenyképességének támogatása, valamint a háztartások és fogyasztók részére az egyetemes és megfizethető energiaellátás biztosítása – létfontosságú az Európai Unió egységes piaca szempontjából; mivel következésképpen e területeken kiemelt intézkedéseket kell meghatározni;

Európai szemeszter

| 1. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg az egységes piac irányítását azáltal, hogy az európai szemeszter sajátos pilléreként létrehozza az egységes piac éves irányítási ciklusát, amelynek részét képezi a belső piaci eredménytábla, az éves növekedési jelentés keretében az egységes piaci integrációra vonatkozó éves jelentés, az Európai Tanács iránymutatása a tagállamok számára, az egységes piaci iránymutatások végrehajtására irányuló nemzeti cselekvési tervek és a kifejezetten e célból kidolgozott országspecifikus ajánlások; továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe a növekedés kulcsfontosságú területeit – azaz a szolgáltatási, az energia- és a közlekedési ágazatot, illetve az egységes digitális piacot –, valamint az I. és a II. egységes piaci intézkedéscsomag intézkedéseit; |
| --- | --- |

1.

ismételten felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg az egységes piac irányítását azáltal, hogy az európai szemeszter sajátos pilléreként létrehozza az egységes piac éves irányítási ciklusát, amelynek részét képezi a belső piaci eredménytábla, az éves növekedési jelentés keretében az egységes piaci integrációra vonatkozó éves jelentés, az Európai Tanács iránymutatása a tagállamok számára, az egységes piaci iránymutatások végrehajtására irányuló nemzeti cselekvési tervek és a kifejezetten e célból kidolgozott országspecifikus ajánlások; továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe a növekedés kulcsfontosságú területeit – azaz a szolgáltatási, az energia- és a közlekedési ágazatot, illetve az egységes digitális piacot –, valamint az I. és a II. egységes piaci intézkedéscsomag intézkedéseit;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az egységes piacot az európai szemeszter harmadik pilléreként kell meghatározni annak érdekében, hogy a reálgazdasággal kapcsolatban világos prioritások fogalmazódjanak meg; úgy véli, hogy e prioritások meghatározása és teljesítése elengedhetetlen a növekedés serkentéséhez, valamint az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérése és a jelenleg fennálló helyzet közötti szakadék áthidalásához, miközben biztosítja a tagállamok közötti gazdasági konvergenciát az euróövezeten belül és kívül egyaránt, valamint az Unió kulcsfontosságú térségeiben és peremterületein; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az egységes piacot az európai szemeszter harmadik pilléreként kell meghatározni annak érdekében, hogy a reálgazdasággal kapcsolatban világos prioritások fogalmazódjanak meg; úgy véli, hogy e prioritások meghatározása és teljesítése elengedhetetlen a növekedés serkentéséhez, valamint az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérése és a jelenleg fennálló helyzet közötti szakadék áthidalásához, miközben biztosítja a tagállamok közötti gazdasági konvergenciát az euróövezeten belül és kívül egyaránt, valamint az Unió kulcsfontosságú térségeiben és peremterületein;

| 3. | emlékeztet azon véleményére, miszerint az egységes piac integrációjának állapotáról szóló első jelentés elégtelennek és hiányosnak bizonyult; ezért úgy véli, hogy a jövőbeli jelentéseknek világosabban meg kell fogalmazniuk az egyes tagállamok aktuális hiányosságait, egyértelműbb útmutatást kell nyújtaniuk a lehetséges megoldásokra és a várható előnyökre vonatkozóan, valamint hatékony eszközöket kell javasolniuk a növekedés és a versenyképesség serkentésére, ezáltal pedig a munkahelyteremtésre is, ami így együttesen kézzelfogható választ adna a jelenlegi társadalmi és gazdasági válságra; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet azon véleményére, miszerint az egységes piac integrációjának állapotáról szóló első jelentés elégtelennek és hiányosnak bizonyult; ezért úgy véli, hogy a jövőbeli jelentéseknek világosabban meg kell fogalmazniuk az egyes tagállamok aktuális hiányosságait, egyértelműbb útmutatást kell nyújtaniuk a lehetséges megoldásokra és a várható előnyökre vonatkozóan, valamint hatékony eszközöket kell javasolniuk a növekedés és a versenyképesség serkentésére, ezáltal pedig a munkahelyteremtésre is, ami így együttesen kézzelfogható választ adna a jelenlegi társadalmi és gazdasági válságra;

| 4. | üdvözli az egységes piaci integráció 2014. évi helyzetéről szóló bizottsági jelentést (COM(2013)0785)), és határozottan támogatja a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy jobban beépítse az egységes piac szempontjait az európai szemeszter megfontolásaiba; üdvözli, hogy az egységes piac 2014. évi helyzetéről szóló jelentés foglalkozik néhány, a tagállamok által hozott intézkedésekkel kapcsolatos konkrét kérdéssel; mindazonáltal úgy véli, hogy a jelentésből még hiányzik a meghozott intézkedések hatékonyságának, valamint az elért haladás és a tényleges szakpolitikai eredmények minőségi értékelése; felszólít az országspecifikus ajánlásokkal kapcsolatos, az egységes piaci integrációt elemző eszköz kidolgozására az európai szemeszter egységes piaci pillérének keretében; úgy véli, hogy az elemző eszköz a belső piaci eredménytábla további kiegészítése lehetne; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az egységes piaci integráció 2014. évi helyzetéről szóló bizottsági jelentést (COM(2013)0785)), és határozottan támogatja a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy jobban beépítse az egységes piac szempontjait az európai szemeszter megfontolásaiba; üdvözli, hogy az egységes piac 2014. évi helyzetéről szóló jelentés foglalkozik néhány, a tagállamok által hozott intézkedésekkel kapcsolatos konkrét kérdéssel; mindazonáltal úgy véli, hogy a jelentésből még hiányzik a meghozott intézkedések hatékonyságának, valamint az elért haladás és a tényleges szakpolitikai eredmények minőségi értékelése; felszólít az országspecifikus ajánlásokkal kapcsolatos, az egységes piaci integrációt elemző eszköz kidolgozására az európai szemeszter egységes piaci pillérének keretében; úgy véli, hogy az elemző eszköz a belső piaci eredménytábla további kiegészítése lehetne;

| 5. | úgy véli, hogy nagyobb fokú horizontális koordinációra és összehangoltságra van szükség az egységes piac szempontjából lényeges jogalkotási javaslatok előkészítésében; úgy véli, hogy az egységes piac irányítása során kellőképpen figyelembe kell venni valamennyi érdekelt fél igényeit, a szociális partnereket, a civil társadalmat és az egyéb érdekelteket pedig hathatósabban és korábban be kell vonni az intézkedések kidolgozásába, elfogadásába, végrehajtásába és nyomon követésébe a növekedés serkentése és a polgárok jogainak érvényesítése érdekében az egységes piacon; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy nagyobb fokú horizontális koordinációra és összehangoltságra van szükség az egységes piac szempontjából lényeges jogalkotási javaslatok előkészítésében; úgy véli, hogy az egységes piac irányítása során kellőképpen figyelembe kell venni valamennyi érdekelt fél igényeit, a szociális partnereket, a civil társadalmat és az egyéb érdekelteket pedig hathatósabban és korábban be kell vonni az intézkedések kidolgozásába, elfogadásába, végrehajtásába és nyomon követésébe a növekedés serkentése és a polgárok jogainak érvényesítése érdekében az egységes piacon;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a javaslatok Bizottság általi elfogadása előtt átfogó konzultációkat és alapos hatásvizsgálatokat kell végezni; hangsúlyozza, hogy a bizottsági javaslatoknak összhangban kell állniuk az intelligens és célravezető szabályozás elveivel, tartalmazniuk kell a kkv-kra gyakorolt hatások értékelését, valamint rendelkezniük kell a Bizottság saját hatásvizsgálati testületének jóváhagyásával; hangsúlyozza továbbá, hogy a hatásvizsgálatoknak fel kell mérniük az új jogszabály növekedési kilátásokra és Európa versenyképességére gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a javaslatok Bizottság általi elfogadása előtt átfogó konzultációkat és alapos hatásvizsgálatokat kell végezni; hangsúlyozza, hogy a bizottsági javaslatoknak összhangban kell állniuk az intelligens és célravezető szabályozás elveivel, tartalmazniuk kell a kkv-kra gyakorolt hatások értékelését, valamint rendelkezniük kell a Bizottság saját hatásvizsgálati testületének jóváhagyásával; hangsúlyozza továbbá, hogy a hatásvizsgálatoknak fel kell mérniük az új jogszabály növekedési kilátásokra és Európa versenyképességére gyakorolt hatásait;

| 7. | úgy véli, hogy az európai szemeszter gyakorlatának egy mélyrehatóbb demokratikus folyamatba kell ágyazódnia, ahol a nemzeti parlamentek fokozottabb részvétele mellett az Európai Parlament előjogait is megerősítik; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az európai szemeszter gyakorlatának egy mélyrehatóbb demokratikus folyamatba kell ágyazódnia, ahol a nemzeti parlamentek fokozottabb részvétele mellett az Európai Parlament előjogait is megerősítik;

| 8. | úgy véli, hogy e folyamat során kiadott országspecifikus ajánlásoknak figyelembe kell venniük az egyes tagállamok által tett előrelépéseket, az egységes piaci jogszabályok végrehajtására irányuló nemzeti intézkedéseknek pedig nem feltétlenül kell egy univerzális megközelítést követniük, hanem inkább növelniük kell a meghozott intézkedések hatékonyságát és a végrehajtott szakpolitikák kézzelfogható eredményeit; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy e folyamat során kiadott országspecifikus ajánlásoknak figyelembe kell venniük az egyes tagállamok által tett előrelépéseket, az egységes piaci jogszabályok végrehajtására irányuló nemzeti intézkedéseknek pedig nem feltétlenül kell egy univerzális megközelítést követniük, hanem inkább növelniük kell a meghozott intézkedések hatékonyságát és a végrehajtott szakpolitikák kézzelfogható eredményeit;

| 9. | kéri, hogy az európai szemeszter következő, 2014. évi ciklusában az országspecifikus ajánlások a 2013. évieknél sokkal határozottabban és pontosabban tükrözzék az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentés megállapításait; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy az európai szemeszter következő, 2014. évi ciklusában az országspecifikus ajánlások a 2013. évieknél sokkal határozottabban és pontosabban tükrözzék az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentés megállapításait;

| 10. | úgy véli, hogy az európai szemeszter harmadik, az egységes piac integrációjára hivatott pillérének az elsőbbséget élvező politikák és intézkedések azonosítására kell irányulnia a reálgazdaság ösztönzése és újjáélesztése érdekében; úgy véli, hogy e cél csak akkor teljesülhet eredményesen, ha valamennyi uniós intézmény következetesen magáénak vallja és támogatja azt; ezen okból ösztönzi a Versenyképességi Tanács munkájának célirányos megszervezését, hogy az kifejezetten a reálgazdaság szempontjából lényeges prioritások európai szemeszterben való érvényesítésére összpontosítson; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az európai szemeszter harmadik, az egységes piac integrációjára hivatott pillérének az elsőbbséget élvező politikák és intézkedések azonosítására kell irányulnia a reálgazdaság ösztönzése és újjáélesztése érdekében; úgy véli, hogy e cél csak akkor teljesülhet eredményesen, ha valamennyi uniós intézmény következetesen magáénak vallja és támogatja azt; ezen okból ösztönzi a Versenyképességi Tanács munkájának célirányos megszervezését, hogy az kifejezetten a reálgazdaság szempontjából lényeges prioritások európai szemeszterben való érvényesítésére összpontosítson;

Kulcságazatok

| 11. | úgy véli, hogy a Bizottság által meghatározott kulcságazatok – szolgáltatások, pénzügyi szolgáltatások, közlekedés, energia és digitális piac – továbbra is döntő fontosságúak az egységes piac teljes körű integrációja szempontjából; továbbá úgy véli, hogy az újbóli növekedés érdekében ezen ágazatokra irányuló következetes és integrált iparpolitika újraindításának egyúttal magában kell foglalnia a polgári jogok, köztük a fogyasztói és munkavállalói jogok fokozott védelmét célzó erőfeszítéseket, továbbá – uniós ösztönzők révén – a beruházások, valamint a finanszírozáshoz, a kutatás-fejlesztéshez és a felsőoktatási támogatáshoz való hozzáférés előmozdítása érdekében a tudáson és az innováción alapuló versenyképességi modellt; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a Bizottság által meghatározott kulcságazatok – szolgáltatások, pénzügyi szolgáltatások, közlekedés, energia és digitális piac – továbbra is döntő fontosságúak az egységes piac teljes körű integrációja szempontjából; továbbá úgy véli, hogy az újbóli növekedés érdekében ezen ágazatokra irányuló következetes és integrált iparpolitika újraindításának egyúttal magában kell foglalnia a polgári jogok, köztük a fogyasztói és munkavállalói jogok fokozott védelmét célzó erőfeszítéseket, továbbá – uniós ösztönzők révén – a beruházások, valamint a finanszírozáshoz, a kutatás-fejlesztéshez és a felsőoktatási támogatáshoz való hozzáférés előmozdítása érdekében a tudáson és az innováción alapuló versenyképességi modellt;

| 12. | sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy valódi európai iparpolitikát; úgy véli, hogy az újraiparosításra az Uniónak ágazatközi prioritásként kell tekintenie; úgy véli, hogy az új iparpolitikának magában kell foglalnia az egységes piaci szabályok érvényesítését, az egységes piac külső dimenziójára vonatkozó átfogó stratégiát, külön kiemelve az egységes fogyasztóvédelmi politikákat, valamint a tőke és az infrastruktúrák fokozott elérhetőségét annak érdekében, hogy növeljék a vállalkozások versenyképességét, és elősegítsék a globális piacokhoz való hozzáférésüket; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy valódi európai iparpolitikát; úgy véli, hogy az újraiparosításra az Uniónak ágazatközi prioritásként kell tekintenie; úgy véli, hogy az új iparpolitikának magában kell foglalnia az egységes piaci szabályok érvényesítését, az egységes piac külső dimenziójára vonatkozó átfogó stratégiát, külön kiemelve az egységes fogyasztóvédelmi politikákat, valamint a tőke és az infrastruktúrák fokozott elérhetőségét annak érdekében, hogy növeljék a vállalkozások versenyképességét, és elősegítsék a globális piacokhoz való hozzáférésüket;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az egységes piac a személyek, áruk, szolgáltatások és a tőke szabad mozgása előtti akadályok felszámolásával nagyobb mozgásteret tesz lehetővé a vállalkozások számára, ezáltal növelve az innovációra, a beruházásra, a termelékenység fokozására és a munkahelyteremtésre irányuló képességeiket; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az egységes piac a személyek, áruk, szolgáltatások és a tőke szabad mozgása előtti akadályok felszámolásával nagyobb mozgásteret tesz lehetővé a vállalkozások számára, ezáltal növelve az innovációra, a beruházásra, a termelékenység fokozására és a munkahelyteremtésre irányuló képességeiket;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő részletes cselekvési tervet a teljes mértékben integrált és összekapcsolt egységes energiapiac megvalósítására irányuló intézkedésekre vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy átlátható és összevethető energiaárakat kell biztosítani a fogyasztók számára, és ezzel párhuzamosan garantálni kell a fogyasztók, köztük a kiszolgáltatott fogyasztók védelmét; hangsúlyozza, hogy az energiainfrastruktúrán belül jelentős beruházásokra van szükség, és úgy véli, hogy a közüzemi ágazatoknak lépést kell tartaniuk az energiaágazatban bekövetkező fejlődéssel; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő részletes cselekvési tervet a teljes mértékben integrált és összekapcsolt egységes energiapiac megvalósítására irányuló intézkedésekre vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy átlátható és összevethető energiaárakat kell biztosítani a fogyasztók számára, és ezzel párhuzamosan garantálni kell a fogyasztók, köztük a kiszolgáltatott fogyasztók védelmét; hangsúlyozza, hogy az energiainfrastruktúrán belül jelentős beruházásokra van szükség, és úgy véli, hogy a közüzemi ágazatoknak lépést kell tartaniuk az energiaágazatban bekövetkező fejlődéssel;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az infrastruktúra fejlesztése – különös tekintettel a határokon átnyúló összeköttetésekre és az interoperabilitásra – elengedhetetlen az egységes piac hatékony működéséhez; úgy véli, hogy az egységes, összekapcsolt és hatékony európai közlekedési rendszer létfontosságú az áruk, személyek és szolgáltatások egységes piacon belüli szabad mozgásához; úgy véli, hogy a további beruházások szükségesek e célkitűzések eléréséhez, és újólag megerősíti, hogy e projektek esetében a pénzügyi eszközök széles körét kell alkalmazni; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az infrastruktúra fejlesztése – különös tekintettel a határokon átnyúló összeköttetésekre és az interoperabilitásra – elengedhetetlen az egységes piac hatékony működéséhez; úgy véli, hogy az egységes, összekapcsolt és hatékony európai közlekedési rendszer létfontosságú az áruk, személyek és szolgáltatások egységes piacon belüli szabad mozgásához; úgy véli, hogy a további beruházások szükségesek e célkitűzések eléréséhez, és újólag megerősíti, hogy e projektek esetében a pénzügyi eszközök széles körét kell alkalmazni;

| 16. | hangsúlyozza, hogy fontos a hatályos jogszabályok és a további bizottsági javaslatok következetes végrehajtása hozzásegítheti Európát belső piac nyújtotta lehetőségek teljes kihasználásához; felszólít az egységes digitális piacra vonatkozó olyan hatékony szakpolitika kialakítására, amelynek köszönhetően az európai online szolgáltatások fokozottan versenyképessé, határokon átnyúló helyzetekben eredményesebbé és átláthatóbbá válnak, a hozzáférhetőség és a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása mellett; hangsúlyozza a célzott beruházások fontosságát, és megállapítja, hogy az összekapcsolt kontinensre vonatkozó javaslat megvalósítása hozzá fog járulni a tagállamok közötti árkülönbségeknek a távközlési ágazatban zajló verseny ösztönzésével történő csökkentéséhez; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy fontos a hatályos jogszabályok és a további bizottsági javaslatok következetes végrehajtása hozzásegítheti Európát belső piac nyújtotta lehetőségek teljes kihasználásához; felszólít az egységes digitális piacra vonatkozó olyan hatékony szakpolitika kialakítására, amelynek köszönhetően az európai online szolgáltatások fokozottan versenyképessé, határokon átnyúló helyzetekben eredményesebbé és átláthatóbbá válnak, a hozzáférhetőség és a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása mellett; hangsúlyozza a célzott beruházások fontosságát, és megállapítja, hogy az összekapcsolt kontinensre vonatkozó javaslat megvalósítása hozzá fog járulni a tagállamok közötti árkülönbségeknek a távközlési ágazatban zajló verseny ösztönzésével történő csökkentéséhez;

| 17. | felhív a fogyasztóügyi stratégia ambiciózus végrehajtására, ideértve a jogalkotási és programozási intézkedéseket is, a fogyasztóvédelem és az egységes piacba vetett bizalom megerősítése, a tudatos fogyasztói magatartás kialakítása, a felelősségteljes átlagfogyasztói magatartás ösztönzése és a kiszolgáltatott fogyasztók védelmének növelése érdekében; |
| --- | --- |

17.

felhív a fogyasztóügyi stratégia ambiciózus végrehajtására, ideértve a jogalkotási és programozási intézkedéseket is, a fogyasztóvédelem és az egységes piacba vetett bizalom megerősítése, a tudatos fogyasztói magatartás kialakítása, a felelősségteljes átlagfogyasztói magatartás ösztönzése és a kiszolgáltatott fogyasztók védelmének növelése érdekében;

| 18. | úgy véli, hogy a kkv-k finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférése hozzájárulna a likviditási nehézségek enyhítéséhez és a kkv-k működő tőkéjének növeléséhez; üdvözli, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentésben és az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentésben a Bizottság által meghatározott prioritások között a kkv-knak nyújtandó alternatív finanszírozási formák fejlesztése előkelő helyet foglal el; határozottan támogatja a kkv-knak szánt speciális kötvények és tőzsde bevezetésének célkitűzését, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a gyakorlati lépéseket e cél megvalósítása érdekében; támogatja továbbá a mikrohitelezés növelése és a szociális vállalkozás fellendítése érdekében tett nemzeti erőfeszítéseket kiegészítő uniós szintű kezdeményezéseket, többek között a fejlesztési bankok abban való támogatását, hogy a kereskedelmi bankok által kínáltnál alacsonyabb kamatú kölcsönöket kínáljanak; említést tesz a kkv-k COSME és Horizont 2020 program útján való támogatásának különös jelentőségéről; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a kkv-k finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférése hozzájárulna a likviditási nehézségek enyhítéséhez és a kkv-k működő tőkéjének növeléséhez; üdvözli, hogy a 2014. évi éves növekedési jelentésben és az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentésben a Bizottság által meghatározott prioritások között a kkv-knak nyújtandó alternatív finanszírozási formák fejlesztése előkelő helyet foglal el; határozottan támogatja a kkv-knak szánt speciális kötvények és tőzsde bevezetésének célkitűzését, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a gyakorlati lépéseket e cél megvalósítása érdekében; támogatja továbbá a mikrohitelezés növelése és a szociális vállalkozás fellendítése érdekében tett nemzeti erőfeszítéseket kiegészítő uniós szintű kezdeményezéseket, többek között a fejlesztési bankok abban való támogatását, hogy a kereskedelmi bankok által kínáltnál alacsonyabb kamatú kölcsönöket kínáljanak; említést tesz a kkv-k COSME és Horizont 2020 program útján való támogatásának különös jelentőségéről;

| 19. | hangsúlyozza az egységes piac működését gátló, a lakossági pénzügyi piaci szolgáltatások széttagoltságából fakadó akadályok jelentőségét, amelyekre az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentésében a Bizottság is rámutat, különösen a bankkölcsönök nagymértékben eltérő kamataival kapcsolatban, amelyek jelentős hatással vannak a fogyasztókra, a háztartásokra és a kkv-kra; meggyőződése, hogy ezek a különbségek akadályozzák a finanszírozáshoz való hatékony hozzáférést és kedvezőtlenül hatnak a reálgazdaságra; aggodalmát fejezi ki a fogyasztók negatív értékelése miatt a lakossági pénzügyi szolgáltatások széttagoltságával és alulteljesítésével kapcsolatban, különösen a bankszámlák, a jelzáloghitelek, a magánnyugdíjak és az értékpapírok tekintetében; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza az egységes piac működését gátló, a lakossági pénzügyi piaci szolgáltatások széttagoltságából fakadó akadályok jelentőségét, amelyekre az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentésében a Bizottság is rámutat, különösen a bankkölcsönök nagymértékben eltérő kamataival kapcsolatban, amelyek jelentős hatással vannak a fogyasztókra, a háztartásokra és a kkv-kra; meggyőződése, hogy ezek a különbségek akadályozzák a finanszírozáshoz való hatékony hozzáférést és kedvezőtlenül hatnak a reálgazdaságra; aggodalmát fejezi ki a fogyasztók negatív értékelése miatt a lakossági pénzügyi szolgáltatások széttagoltságával és alulteljesítésével kapcsolatban, különösen a bankszámlák, a jelzáloghitelek, a magánnyugdíjak és az értékpapírok tekintetében;

| 20. | úgy véli, hogy a pénzügyi szolgáltatások szabályozásának jobb tájékoztatást, fokozottabb védelmet és hatékony jogorvoslatot kell lehetővé tennie a fogyasztók számára; hangsúlyozza, hogy gyorsan és eredményesen le kell zárni a fogyasztói és lakossági pénzügyi szolgáltatások piacára vonatkozó jogalkotási javaslatok terén végzett munkát, különösen ami a fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összevethetőségét, a fizetésiszámla-váltást és az alapszintű fizetési számlákhoz való hozzáférést illeti; úgy véli, hogy további javaslatokat, így például a jelenlegi széttagolt és elégtelen megközelítésen túlmutató, egyedi fogyasztói fizetésképtelenségi előírásokat kell előterjeszteni a magánjellegű megtakarítások reálgazdaságba történő biztonságos befektetésének ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a pénzügyi szolgáltatások szabályozásának jobb tájékoztatást, fokozottabb védelmet és hatékony jogorvoslatot kell lehetővé tennie a fogyasztók számára; hangsúlyozza, hogy gyorsan és eredményesen le kell zárni a fogyasztói és lakossági pénzügyi szolgáltatások piacára vonatkozó jogalkotási javaslatok terén végzett munkát, különösen ami a fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összevethetőségét, a fizetésiszámla-váltást és az alapszintű fizetési számlákhoz való hozzáférést illeti; úgy véli, hogy további javaslatokat, így például a jelenlegi széttagolt és elégtelen megközelítésen túlmutató, egyedi fogyasztói fizetésképtelenségi előírásokat kell előterjeszteni a magánjellegű megtakarítások reálgazdaságba történő biztonságos befektetésének ösztönzése érdekében;

| 21. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a válságból való kilábalásban az egységes piac által betöltött jelentős szerep határozott bizonyítékai ellenére a polgárok, különösen a munkavállalók és a szakemberek szabad mozgása Európában nem teljes körű, ezért határozottabb intézkedésekre van szükség a fennmaradó akadályok felszámolásához és a növekedés ösztönzéséhez, garantálva ugyanakkor a polgári és munkavállalói jogokat; hangsúlyozza a belső piac kiegyensúlyozott fejlődésének fontosságát, amelynek alapja a gazdasági szabadságjogok szociális piacgazdasággal összhangban történő teljes körű végrehajtása; |
| --- | --- |

21.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a válságból való kilábalásban az egységes piac által betöltött jelentős szerep határozott bizonyítékai ellenére a polgárok, különösen a munkavállalók és a szakemberek szabad mozgása Európában nem teljes körű, ezért határozottabb intézkedésekre van szükség a fennmaradó akadályok felszámolásához és a növekedés ösztönzéséhez, garantálva ugyanakkor a polgári és munkavállalói jogokat; hangsúlyozza a belső piac kiegyensúlyozott fejlődésének fontosságát, amelynek alapja a gazdasági szabadságjogok szociális piacgazdasággal összhangban történő teljes körű végrehajtása;

| 22. | emlékeztet arra, hogy az egységes piaci intézkedéscsomagok benyújtásának ciklikus módszere lehetőséget kínált az egységes piac fejlesztési prioritásainak rendszeres kijelölésére és megvitatására; úgy véli, hogy ezt a módszert a továbbiakban is erősíteni és fejleszteni kell; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy az egységes piaci intézkedéscsomagok benyújtásának ciklikus módszere lehetőséget kínált az egységes piac fejlesztési prioritásainak rendszeres kijelölésére és megvitatására; úgy véli, hogy ezt a módszert a továbbiakban is erősíteni és fejleszteni kell;

| 23. | üdvözli a jogalkotási javaslatokból álló csomagot, amely egyrészről a fogyasztási cikkek biztonságáról és a piacfelügyeletről szóló rendeletre irányul, másrészről pedig a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információk bizonyos nagyvállalatok és vállalatcsoportok által történő közzétételére; úgy véli, hogy e kezdeményezések javíthatják a fogyasztók jogait, hatékonyabban garantálhatják a fogyasztók egészségvédelmét és biztonságát, elősegíthetik az áruk és szolgáltatások kereskedelmét, valamint egy új versenyképességi modell érvényesítésére ösztönözhetnek; ezért felkéri a Bizottságot, hogy folytasson szoros együttműködést a Parlamenttel és a Tanáccsal annak érdekében, hogy ésszerű időn belül megállapodásra jussanak; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a jogalkotási javaslatokból álló csomagot, amely egyrészről a fogyasztási cikkek biztonságáról és a piacfelügyeletről szóló rendeletre irányul, másrészről pedig a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információk bizonyos nagyvállalatok és vállalatcsoportok által történő közzétételére; úgy véli, hogy e kezdeményezések javíthatják a fogyasztók jogait, hatékonyabban garantálhatják a fogyasztók egészségvédelmét és biztonságát, elősegíthetik az áruk és szolgáltatások kereskedelmét, valamint egy új versenyképességi modell érvényesítésére ösztönözhetnek; ezért felkéri a Bizottságot, hogy folytasson szoros együttműködést a Parlamenttel és a Tanáccsal annak érdekében, hogy ésszerű időn belül megállapodásra jussanak;

| 24. | kiemeli annak fontosságát, hogy politikai megállapodások születtek a szakmai képesítések kölcsönös elismeréséről szóló irányelv, a közbeszerzési és koncessziós csomag, az alternatív vitarendezési irányelv és az online vitarendezési rendelet reformjáról; ezért sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdjék el az új rendelkezések gyors és átfogó végrehajtását; |
| --- | --- |

24.

kiemeli annak fontosságát, hogy politikai megállapodások születtek a szakmai képesítések kölcsönös elismeréséről szóló irányelv, a közbeszerzési és koncessziós csomag, az alternatív vitarendezési irányelv és az online vitarendezési rendelet reformjáról; ezért sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdjék el az új rendelkezések gyors és átfogó végrehajtását;

| 25. | szükségesnek tartja a közbeszerzésekkel és koncessziókkal kapcsolatos szabályok megfelelő átültetését; rámutat arra, hogy a közbeszerzések a növekedés kulcsfontosságú hajtóerejeként fontos szerepet töltenek be, különösen a kkv-k esetében; úgy véli, hogy e reform végrehajtása komoly lehetőséget kínál a közigazgatás korszerűsítésére a közbeszerzésnek az innováció és a fenntarthatóság tekintetében történő stratégiai alkalmazásával, valamint a közkiadások minőségének és hatékonyságának javítása révén a helyi és nemzeti hatóságok sajátos igényeire adott válaszként; véleménye szerint a fentiek kulcsszerepet játszanak a a közbeszerzésekre és koncessziókra vonatkozó szabályok sikeres végrehajtásában; |
| --- | --- |

25.

szükségesnek tartja a közbeszerzésekkel és koncessziókkal kapcsolatos szabályok megfelelő átültetését; rámutat arra, hogy a közbeszerzések a növekedés kulcsfontosságú hajtóerejeként fontos szerepet töltenek be, különösen a kkv-k esetében; úgy véli, hogy e reform végrehajtása komoly lehetőséget kínál a közigazgatás korszerűsítésére a közbeszerzésnek az innováció és a fenntarthatóság tekintetében történő stratégiai alkalmazásával, valamint a közkiadások minőségének és hatékonyságának javítása révén a helyi és nemzeti hatóságok sajátos igényeire adott válaszként; véleménye szerint a fentiek kulcsszerepet játszanak a a közbeszerzésekre és koncessziókra vonatkozó szabályok sikeres végrehajtásában;

| 26. | úgy véli, hogy a szakmai képesítésekre vonatkozó új szabályok (amelyeket 2013 novemberében fogadtak el, és amelyek módosítják a 2005/36/EK irányelvet és az IMI-rendeletet) jelentős előrelépésnek tekinthetők a munkavállalók és szakemberek szabad mozgásának megerősítése terén, és a képzés általánosan magas szintjét írják elő, valamint támogatják az európai szakmai kártya használatát; hangsúlyozza, hogy a szakmai képesítések kölcsönös elismeréséről szóló irányelv (és a szolgáltatási irányelv) teljes körű és megfelelő végrehajtása az Unió gazdasági növekedésének kulcsfontosságú motorja; úgy véli ugyanakkor, hogy a szabályozott szakmák reformjára van szükség annak érdekében, hogy a fiatalok könnyebben hozzáférjenek e szakmákhoz, valamint hogy létrejöjjön egy dinamikusabb piac, amely megfelelő garanciákat nyújt a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a szakmai képesítésekre vonatkozó új szabályok (amelyeket 2013 novemberében fogadtak el, és amelyek módosítják a 2005/36/EK irányelvet és az IMI-rendeletet) jelentős előrelépésnek tekinthetők a munkavállalók és szakemberek szabad mozgásának megerősítése terén, és a képzés általánosan magas szintjét írják elő, valamint támogatják az európai szakmai kártya használatát; hangsúlyozza, hogy a szakmai képesítések kölcsönös elismeréséről szóló irányelv (és a szolgáltatási irányelv) teljes körű és megfelelő végrehajtása az Unió gazdasági növekedésének kulcsfontosságú motorja; úgy véli ugyanakkor, hogy a szabályozott szakmák reformjára van szükség annak érdekében, hogy a fiatalok könnyebben hozzáférjenek e szakmákhoz, valamint hogy létrejöjjön egy dinamikusabb piac, amely megfelelő garanciákat nyújt a fogyasztók számára;

Irányítási eszközök

| 27. | tudomásul veszi a Bizottság részéről a 2013. február 7-i parlamenti állásfoglalásra adott választ a kért jogalkotási javaslat jogalapjára vonatkozóan, amely az említett állásfoglalásban felsorolt elemeket tartalmazná; úgy véli, hogy az abban előterjesztett egyedi ajánlások tartalmukat tekintve változatlanul értékes elképzeléseket fogalmaznak meg az egységes piac jobb irányítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

27.

tudomásul veszi a Bizottság részéről a 2013. február 7-i parlamenti állásfoglalásra adott választ a kért jogalkotási javaslat jogalapjára vonatkozóan, amely az említett állásfoglalásban felsorolt elemeket tartalmazná; úgy véli, hogy az abban előterjesztett egyedi ajánlások tartalmukat tekintve változatlanul értékes elképzeléseket fogalmaznak meg az egységes piac jobb irányítására vonatkozóan;

| 28. | tudomásul veszi az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentés második kiadásának javított szerkezetét (COM(2013)0785)); üdvözli, hogy a Bizottság ily módon a Parlament 2013. február 7-i állásfoglalásában megfogalmazott kéréseinek is eleget tett; megjegyzi, hogy az említett állásfoglalásban felvázolt intézkedések közül az uniós jog jobb végrehajtását és érvényesítését, többek között az „EU Pilot” projekt szigorúbb alkalmazását eredményezi; |
| --- | --- |

28.

tudomásul veszi az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentés második kiadásának javított szerkezetét (COM(2013)0785)); üdvözli, hogy a Bizottság ily módon a Parlament 2013. február 7-i állásfoglalásában megfogalmazott kéréseinek is eleget tett; megjegyzi, hogy az említett állásfoglalásban felvázolt intézkedések közül az uniós jog jobb végrehajtását és érvényesítését, többek között az „EU Pilot” projekt szigorúbb alkalmazását eredményezi;

| 29. | üdvözli az online egységes piaci eredménytáblát, és különösen azt, ahogyan az vizuális és informatív módon ismerteti a tagállamok teljesítményét a belső piac működése szempontjából lényeges uniós jogszabályok terén; úgy véli, hogy az online eredménytáblát minden uniós nyelven elérhetővé kell tenni ahhoz, hogy valamennyi európai polgár számára megkönnyíthesse az egységes piaci ciklus és az abban vállalt lehetséges aktív szerepük jobb megértését; |
| --- | --- |

29.

üdvözli az online egységes piaci eredménytáblát, és különösen azt, ahogyan az vizuális és informatív módon ismerteti a tagállamok teljesítményét a belső piac működése szempontjából lényeges uniós jogszabályok terén; úgy véli, hogy az online eredménytáblát minden uniós nyelven elérhetővé kell tenni ahhoz, hogy valamennyi európai polgár számára megkönnyíthesse az egységes piaci ciklus és az abban vállalt lehetséges aktív szerepük jobb megértését;

| 30. | úgy véli, hogy erőfeszítéseket kell tenni az uniós jog tagállamokban történő végrehajtásának és egységes alkalmazásának átláthatóbbá tételére; megjegyzi, hogy átlagosan kilenc hónappal lépik túl az átültetési határidőket, és egyre növekszik azon irányelvek száma, amelyek esetében az átültetés már két éve vagy régebb óta esedékes; úgy véli, hogy minden irányelvet következetesen kell átültetni, és valamennyi átültető intézkedést el kell fogadni az uniós szinten elért kompromisszumok kifejezésre juttatása érdekében; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy erőfeszítéseket kell tenni az uniós jog tagállamokban történő végrehajtásának és egységes alkalmazásának átláthatóbbá tételére; megjegyzi, hogy átlagosan kilenc hónappal lépik túl az átültetési határidőket, és egyre növekszik azon irányelvek száma, amelyek esetében az átültetés már két éve vagy régebb óta esedékes; úgy véli, hogy minden irányelvet következetesen kell átültetni, és valamennyi átültető intézkedést el kell fogadni az uniós szinten elért kompromisszumok kifejezésre juttatása érdekében;

| 31. | ugyanakkor úgy véli, hogy az egységes piacra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáról szóló, pusztán mennyiségi statisztikák nem elegendőek, és a jogszabályok tagállami végrehajtásának minőségére is figyelmet kell fordítani, az egységes piac egyes ágazataira vonatkozó, uniós szinten kidolgozott kulcsmutatók alapján; |
| --- | --- |

31.

ugyanakkor úgy véli, hogy az egységes piacra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáról szóló, pusztán mennyiségi statisztikák nem elegendőek, és a jogszabályok tagállami végrehajtásának minőségére is figyelmet kell fordítani, az egységes piac egyes ágazataira vonatkozó, uniós szinten kidolgozott kulcsmutatók alapján;

| 32. | üdvözli a „Nemzetközi értékláncok az Unión belül és azon kívül” című jelentést mint pozitív példát, amely konkrét mutatókkal értékeli az egységes piaci integrációt, különös tekintettel az előállítási rendszerek EU-n belüli eloszlására; úgy véli, hogy a határokon átnyúló ellátási láncok kialakítására irányuló további kezdeményezések támogatása előmozdítja az egységes piac megvalósítását hosszú ideje akadályozó tényezők felszámolását, és segítheti az uniós cégek termelékenységének és versenyképességének javítását a világgazdaságban; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a „Nemzetközi értékláncok az Unión belül és azon kívül” című jelentést mint pozitív példát, amely konkrét mutatókkal értékeli az egységes piaci integrációt, különös tekintettel az előállítási rendszerek EU-n belüli eloszlására; úgy véli, hogy a határokon átnyúló ellátási láncok kialakítására irányuló további kezdeményezések támogatása előmozdítja az egységes piac megvalósítását hosszú ideje akadályozó tényezők felszámolását, és segítheti az uniós cégek termelékenységének és versenyképességének javítását a világgazdaságban;

| 33. | üdvözli az átlagos átültetési deficit terén tapasztalható javulást, amely immár 0,6 %-ra csökkent; hangsúlyozza, hogy egy fontos szakpolitikai területen még az elenyésző elmaradás is igen hátrányos következményekkel járhat a fogyasztók és a vállalkozások lehetőségeire, ezáltal pedig az európai gazdaság egészére nézve; |
| --- | --- |

33.

üdvözli az átlagos átültetési deficit terén tapasztalható javulást, amely immár 0,6 %-ra csökkent; hangsúlyozza, hogy egy fontos szakpolitikai területen még az elenyésző elmaradás is igen hátrányos következményekkel járhat a fogyasztók és a vállalkozások lehetőségeire, ezáltal pedig az európai gazdaság egészére nézve;

| 34. | sajnálatának ad hangot a jogsértési eljárások átlagos időtartama és különösen amiatt, hogy a szolgáltatásokat érintő esetek rendelkeznek a leghosszabb időtartammal (átlagosan 49,8 hónap); úgy véli, hogy a jogsértési eljárások számos olyan korlátozásra világítottak rá, amelyek gátolják az egységes piaci rendelkezések végrehajtásával és alkalmazásával kapcsolatos hiányosságok gyors kezelését és orvoslását; felszólítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt hatékonyabban a Bizottsággal az ügyek gyorsabb megoldásán, és felszólítja a Bizottságot, hogy hajtson végre további közös ellenőrzési fellépéseket („sweeps”) az egységes piacra káros nemzeti intézkedések vonatkozásában; |
| --- | --- |

34.

sajnálatának ad hangot a jogsértési eljárások átlagos időtartama és különösen amiatt, hogy a szolgáltatásokat érintő esetek rendelkeznek a leghosszabb időtartammal (átlagosan 49,8 hónap); úgy véli, hogy a jogsértési eljárások számos olyan korlátozásra világítottak rá, amelyek gátolják az egységes piaci rendelkezések végrehajtásával és alkalmazásával kapcsolatos hiányosságok gyors kezelését és orvoslását; felszólítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt hatékonyabban a Bizottsággal az ügyek gyorsabb megoldásán, és felszólítja a Bizottságot, hogy hajtson végre további közös ellenőrzési fellépéseket („sweeps”) az egységes piacra káros nemzeti intézkedések vonatkozásában;

| 35. | úgy véli, hogy a jogsértési eljárásokat végső eshetőségnek kell tekinteni, amelyekre csak azt követően kerülhet sor, hogy kísérletet tettek a helyzet orvoslására és kiigazítására, valamint hogy a Bizottságnak ezért elő kell mozdítania az „EU Pilot” projekt és más eljárások igénybevételét, mielőtt egy tagállam ügyét az Európai Bíróság elé utalja; továbbra is kitart amellett, hogy minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy az egységes piacra vonatkozó uniós jogi rendelkezések megsértése esetén hatékonyabban alkalmazzák a jogsértési eljárásokat, a tagállamoknak és az Európai Tanácsnak pedig tovább kell fejleszteniük a jogsértési eljárásokat az Európai Unió működéséről szóló szerződés jövőbeli felülvizsgálatainak keretében; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a jogsértési eljárásokat végső eshetőségnek kell tekinteni, amelyekre csak azt követően kerülhet sor, hogy kísérletet tettek a helyzet orvoslására és kiigazítására, valamint hogy a Bizottságnak ezért elő kell mozdítania az „EU Pilot” projekt és más eljárások igénybevételét, mielőtt egy tagállam ügyét az Európai Bíróság elé utalja; továbbra is kitart amellett, hogy minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy az egységes piacra vonatkozó uniós jogi rendelkezések megsértése esetén hatékonyabban alkalmazzák a jogsértési eljárásokat, a tagállamoknak és az Európai Tanácsnak pedig tovább kell fejleszteniük a jogsértési eljárásokat az Európai Unió működéséről szóló szerződés jövőbeli felülvizsgálatainak keretében;

| 36. | támogatja a Bizottság részéről az egységes piac működése terén a nemzeti hatóságokkal folytatott együttműködés javítására irányuló intézkedéseket; egyetért azzal, hogy a vonatkozó információk cseréjét elősegítő állandó informatikai mechanizmus jelentősen javítaná a helyzetet, mivel a nemzeti szakértőkből álló csoport évente néhány alkalommal rendezett találkozója aligha jelenti megfelelő módját egy ilyen kiemelten fontos kérdés kezelésének; |
| --- | --- |

36.

támogatja a Bizottság részéről az egységes piac működése terén a nemzeti hatóságokkal folytatott együttműködés javítására irányuló intézkedéseket; egyetért azzal, hogy a vonatkozó információk cseréjét elősegítő állandó informatikai mechanizmus jelentősen javítaná a helyzetet, mivel a nemzeti szakértőkből álló csoport évente néhány alkalommal rendezett találkozója aligha jelenti megfelelő módját egy ilyen kiemelten fontos kérdés kezelésének;

| 37. | újólag megerősíti a belső piaci információs rendszer (IMI) megfelelő működésének fontosságát, amely nemrég megfelelő szabályozási alapot kapott, jelenleg pedig újabb szakpolitikai területekre és ágazatokra terjesztik ki; felkéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a nemzeti, regionális és helyi hatóságok közötti kommunikáció elősegítésére bevezetett gépi fordítási eszköz működéséről; |
| --- | --- |

37.

újólag megerősíti a belső piaci információs rendszer (IMI) megfelelő működésének fontosságát, amely nemrég megfelelő szabályozási alapot kapott, jelenleg pedig újabb szakpolitikai területekre és ágazatokra terjesztik ki; felkéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a nemzeti, regionális és helyi hatóságok közötti kommunikáció elősegítésére bevezetett gépi fordítási eszköz működéséről;

| 38. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre a digitális menetrendben szereplő intézkedéseket, és fokozzák a közigazgatás modernizálására tett erőfeszítéseiket – többek között az e-kormányzással, e-egészségüggyel, e-számlázással és e-közbeszerzéssel kapcsolatos intézkedések gyors végrehajtása révén – annak érdekében, hogy több és jobb digitális szolgáltatást nyújthassanak a polgárok és vállalkozások számára Európa-szerte, valamint hogy csökkentsék a költségeket és növeljék a közszféra hatékonyságát; |
| --- | --- |

38.

felhívja a tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre a digitális menetrendben szereplő intézkedéseket, és fokozzák a közigazgatás modernizálására tett erőfeszítéseiket – többek között az e-kormányzással, e-egészségüggyel, e-számlázással és e-közbeszerzéssel kapcsolatos intézkedések gyors végrehajtása révén – annak érdekében, hogy több és jobb digitális szolgáltatást nyújthassanak a polgárok és vállalkozások számára Európa-szerte, valamint hogy csökkentsék a költségeket és növeljék a közszféra hatékonyságát;

| 39. | megjegyzi, hogy a SOLVIT problémamegoldó hálózat továbbra is kihasználatlan; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak elegendő forrás biztosításáról a SOLVIT-hálózat és az egyablakos ügyintézés számára, amint azt a szolgáltatási irányelv előírja; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak további lépéseket a szóban forgó eszközök rendelkezésre állásáról szóló információk terjesztése érdekében a vállalkozások és vállalkozók körében; úgy véli továbbá, hogy a tagállamoknak intenzívebbé és szélesebb körűvé kell tenniük a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

39.

megjegyzi, hogy a SOLVIT problémamegoldó hálózat továbbra is kihasználatlan; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak elegendő forrás biztosításáról a SOLVIT-hálózat és az egyablakos ügyintézés számára, amint azt a szolgáltatási irányelv előírja; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak további lépéseket a szóban forgó eszközök rendelkezésre állásáról szóló információk terjesztése érdekében a vállalkozások és vállalkozók körében; úgy véli továbbá, hogy a tagállamoknak intenzívebbé és szélesebb körűvé kell tenniük a bevált gyakorlatok cseréjét;

| 40. | tudomásul veszi, hogy egyre többen használják az Európa Önökért és az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat internetes portálokat, amelyek arra hivatottak, hogy minden szükséges információt biztosítsanak az Európai Unión belül mozgó polgárok számára; |
| --- | --- |

40.

tudomásul veszi, hogy egyre többen használják az Európa Önökért és az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat internetes portálokat, amelyek arra hivatottak, hogy minden szükséges információt biztosítsanak az Európai Unión belül mozgó polgárok számára;

| 41. | üdvözli az „egységes piac hónapja” elnevezésű kezdeményezést, amelynek keretében 2013. szeptember 23. és október 23. között az Unió különböző részeiről érkező polgárok, valamint a politikai döntéshozók, szakértők és uniós vezetők online vitát folytattak, és részt vettek az eseményt kísérő nemzeti rendezvényeken, hogy megvitassák az elért eredményeket, a fennmaradó kihívásokat és az egységes piac jövőjével kapcsolatos elképzeléseket, és felszólítja a Bizottságot, hogy alaposan tekintse át a résztvevők által megfogalmazott aggályokat és javaslatokat; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a 2013. évi esemény formátumát és hatékonyságát, beleértve a polgárok, a vállalkozások és a fogyasztók megszólítására való képességét is, és biztosítsa, hogy az említett szereplők valódi lehetőséget kapjanak az egységes piac alakítására; |
| --- | --- |

41.

üdvözli az „egységes piac hónapja” elnevezésű kezdeményezést, amelynek keretében 2013. szeptember 23. és október 23. között az Unió különböző részeiről érkező polgárok, valamint a politikai döntéshozók, szakértők és uniós vezetők online vitát folytattak, és részt vettek az eseményt kísérő nemzeti rendezvényeken, hogy megvitassák az elért eredményeket, a fennmaradó kihívásokat és az egységes piac jövőjével kapcsolatos elképzeléseket, és felszólítja a Bizottságot, hogy alaposan tekintse át a résztvevők által megfogalmazott aggályokat és javaslatokat; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a 2013. évi esemény formátumát és hatékonyságát, beleértve a polgárok, a vállalkozások és a fogyasztók megszólítására való képességét is, és biztosítsa, hogy az említett szereplők valódi lehetőséget kapjanak az egységes piac alakítására;

o

o o

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Tanácsnak, és a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

42.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Tanácsnak, és a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0054.

(2)  HL C 332. E, 2013.11.15., 72. o.

(3)  HL C 296. E, 2012.10.2., 51. o.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/47

---

P7_TA(2014)0131

A növénynemesítés

Az Európai Parlament 2014. február 25-i állásfoglalása a növénynemesítésről: a minőség és a terméshozam javítására irányuló választási lehetőségekről (2013/2099(INI))

(2017/C 285/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének „How to feed the world in 2050” című, 2009. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének „How to feed the world in 2050” című, 2009. évi jelentésére,

| — | tekintettel az új növényfajták védelméről szóló nemzetközi egyezményre (UPOV-egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új növényfajták védelméről szóló nemzetközi egyezményre (UPOV-egyezmény),

| — | tekintettel a FAO növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezményére,

| — | tekintettel Ivar Virgin/a Stockholm Environment Institute „A 9 milliárd felé – Megengedheti-e Európa, hogy ne használja ki a géntechnológiával módosított növényekben rejlő lehetőségeket?” című, a Timbro gondozásában 2013. áprilisában közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ivar Virgin/a Stockholm Environment Institute „A 9 milliárd felé – Megengedheti-e Európa, hogy ne használja ki a géntechnológiával módosított növényekben rejlő lehetőségeket?” című, a Timbro gondozásában 2013. áprilisában közzétett jelentésére,

| — | tekintettel a FAO 1993. évi, „A természet sokszínűségének learatása” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO 1993. évi, „A természet sokszínűségének learatása” című jelentésére,

| — | tekintettel a Spitzbergák Nemzetközi Magbunkerjének honlapjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Spitzbergák Nemzetközi Magbunkerjének honlapjára (1),

| — | tekintettel „A mezőgazdasági biodiverzitásra vonatkozó cselekvési terv” című, 2001. március 27-i bizottsági közleményre (COM(2001)0162), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mezőgazdasági biodiverzitásra vonatkozó cselekvési terv” című, 2001. március 27-i bizottsági közleményre (COM(2001)0162),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló, 2002. június 13-i 2002/53/EK tanácsi irányelvre (3) és a zöldségvetőmagok forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/55/EK tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló, 2002. június 13-i 2002/53/EK tanácsi irányelvre (3) és a zöldségvetőmagok forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/55/EK tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a közösségi növényfajta-oltalomról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi növényfajta-oltalomról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel az ENSZ-főtitkár „Az élelemhez való jog – Vetőmagpolitikák és az élelemhez való jog: a mezőgazdaság biológiai sokféleségének növelése és az innováció ösztönzése” című feljegyzésére (A/64/170, 2009, ENSZ Közgyűlés), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-főtitkár „Az élelemhez való jog – Vetőmagpolitikák és az élelemhez való jog: a mezőgazdaság biológiai sokféleségének növelése és az innováció ösztönzése” című feljegyzésére (A/64/170, 2009, ENSZ Közgyűlés),

| — | tekintettel a fejlesztési célú mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és technológiáról szóló nemzetközi felmérés (IAASTD) – a FAO, a Globális Környezetvédelmi Alap, az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja, az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programja, az UNESCO, a Világbank és a WHO által támogatott kormányközi folyamat – következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési célú mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és technológiáról szóló nemzetközi felmérés (IAASTD) – a FAO, a Globális Környezetvédelmi Alap, az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja, az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programja, az UNESCO, a Világbank és a WHO által támogatott kormányközi folyamat – következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0044/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0044/2014),

| A. | mivel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság e jelentéssel azt kívánja elérni, hogy a növénynemesítésnek az európai és a globális mezőgazdasági ágazaton belüli helyzetéről mélyreható vita és vizsgálat alakuljon ki; |
| --- | --- |

A.

mivel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság e jelentéssel azt kívánja elérni, hogy a növénynemesítésnek az európai és a globális mezőgazdasági ágazaton belüli helyzetéről mélyreható vita és vizsgálat alakuljon ki;

| B. | mivel a növénynemesítési ágazat alapvető fontosságú a mezőgazdaság, a kertészet, valamint az élelmiszer- és takarmány-előállítás termelékenysége, sokfélesége, egészsége és minősége, illetve a környezetünk szempontjából; |
| --- | --- |

B.

mivel a növénynemesítési ágazat alapvető fontosságú a mezőgazdaság, a kertészet, valamint az élelmiszer- és takarmány-előállítás termelékenysége, sokfélesége, egészsége és minősége, illetve a környezetünk szempontjából;

| C. | mivel az elsősorban az ENSZ szerveinek, a FAO-nak és a WHO-nak, valamint az ENSZ éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoportjának jelentései szerint a világ népessége a jelenlegi 7 milliárdról a 2040 és 2050 közötti időre mintegy 9 milliárdra emelkedik, sőt akár a 10–11 milliárdot is elérheti; |
| --- | --- |

C.

mivel az elsősorban az ENSZ szerveinek, a FAO-nak és a WHO-nak, valamint az ENSZ éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoportjának jelentései szerint a világ népessége a jelenlegi 7 milliárdról a 2040 és 2050 közötti időre mintegy 9 milliárdra emelkedik, sőt akár a 10–11 milliárdot is elérheti;

| D. | mivel ez a népességnövekedés rendkívüli – elsősorban a tevékenység fokozását érintő – követelmények elé állítja majd a mezőgazdaságot, amelynek jelentősen megnövekedő élelmezési szükségleteket kell kielégítenie, és mivel a FAO számításai szerint az élelmiszer-ellátásnak az elkövetkezendő 30–40 évben 70 százalékkal kellene bővülnie; |
| --- | --- |

D.

mivel ez a népességnövekedés rendkívüli – elsősorban a tevékenység fokozását érintő – követelmények elé állítja majd a mezőgazdaságot, amelynek jelentősen megnövekedő élelmezési szükségleteket kell kielégítenie, és mivel a FAO számításai szerint az élelmiszer-ellátásnak az elkövetkezendő 30–40 évben 70 százalékkal kellene bővülnie;

| E. | mivel az Unióban előállított élelmiszerek 30–50 %-a, világviszonylatban pedig átlagosan körülbelül 30 %-a megy veszendőbe, a fokozódó élelmiszer-ellátás iránti igény jelentős részét ki lehet elégíteni azáltal, hogy a fejlett nemzetek élelmiszer-termelési gyakorlatai jobbá, hatékonyabbá és fenntarthatóbbá válnak, ugyanakkor pedig a fejlődő nemzetek tárolási és elosztási rendszerei bővülnek; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unióban előállított élelmiszerek 30–50 %-a, világviszonylatban pedig átlagosan körülbelül 30 %-a megy veszendőbe, a fokozódó élelmiszer-ellátás iránti igény jelentős részét ki lehet elégíteni azáltal, hogy a fejlett nemzetek élelmiszer-termelési gyakorlatai jobbá, hatékonyabbá és fenntarthatóbbá válnak, ugyanakkor pedig a fejlődő nemzetek tárolási és elosztási rendszerei bővülnek;

| F. | mivel azonban a fő probléma továbbra is az marad, hogy a világ különböző részein a lakosság hogyan tudja biztosítani élelmezését, ha a nem megfelelő földhasználat, így többek között a rossz mezőgazdasági gyakorlatok miatt – amely problémát az éghajlatváltozás tovább súlyosbít – a megművelhető terület nagysága csökken, a földterületek bővítésének lehetőségei pedig rendkívül korlátozottak, és mivel a világ legtöbb részén teljesen irreálisnak tűnik újabb mezőgazdasági területek kialakítása; |
| --- | --- |

F.

mivel azonban a fő probléma továbbra is az marad, hogy a világ különböző részein a lakosság hogyan tudja biztosítani élelmezését, ha a nem megfelelő földhasználat, így többek között a rossz mezőgazdasági gyakorlatok miatt – amely problémát az éghajlatváltozás tovább súlyosbít – a megművelhető terület nagysága csökken, a földterületek bővítésének lehetőségei pedig rendkívül korlátozottak, és mivel a világ legtöbb részén teljesen irreálisnak tűnik újabb mezőgazdasági területek kialakítása;

| G. | mivel a FAO becslései szerint a mezőgazdasági termelésben a növekedés mintegy 10 %-a érhető el új mezőgazdasági területek megművelésével, azaz körülbelül 90 %-át a meglévő mezőgazdasági területek hozamának növelésével kell elérni, és mindeközben a termékeknek továbbra is jó minőségűeknek kell lenniük; |
| --- | --- |

G.

mivel a FAO becslései szerint a mezőgazdasági termelésben a növekedés mintegy 10 %-a érhető el új mezőgazdasági területek megművelésével, azaz körülbelül 90 %-át a meglévő mezőgazdasági területek hozamának növelésével kell elérni, és mindeközben a termékeknek továbbra is jó minőségűeknek kell lenniük;

| H. | mivel a mezőgazdasági területek túlzott mértékű kihasználása a talaj romlásához, legrosszabb esetben pedig erózióhoz és elsivatagosodáshoz vezethet; mivel ugyanez az erdőterületekre is érvényes, hiszen az erőterületek mezőgazdasági területekké való átalakítása az éghajlatot, a vízgazdálkodást és a biológiai sokféleséget is olyan súlyosan érintené, hogy az az élelmiszer-termelés növelésének alternatívájaként fel sem merülhet; |
| --- | --- |

H.

mivel a mezőgazdasági területek túlzott mértékű kihasználása a talaj romlásához, legrosszabb esetben pedig erózióhoz és elsivatagosodáshoz vezethet; mivel ugyanez az erdőterületekre is érvényes, hiszen az erőterületek mezőgazdasági területekké való átalakítása az éghajlatot, a vízgazdálkodást és a biológiai sokféleséget is olyan súlyosan érintené, hogy az az élelmiszer-termelés növelésének alternatívájaként fel sem merülhet;

| I. | mivel a mezőgazdasági területek csökkenése mellett a mezőgazdaság termelékenysége is megállt egy szinten, és aggasztó tendenciák mutatkoztak – többek között a termelékenység csökkenése –, amelyek igen komoly következményekkel járnak majd a jövő mezőgazdaságára és az emberi élelmezési szükségletekre nézve; |
| --- | --- |

I.

mivel a mezőgazdasági területek csökkenése mellett a mezőgazdaság termelékenysége is megállt egy szinten, és aggasztó tendenciák mutatkoztak – többek között a termelékenység csökkenése –, amelyek igen komoly következményekkel járnak majd a jövő mezőgazdaságára és az emberi élelmezési szükségletekre nézve;

| J. | mivel az élelmiszer-termelés nem pusztán attól függ, hogy rendelkezésre áll-e elegendő termőterület, hanem olyan tényezőktől is, mint az éghajlat, a víz, az energia és a tápanyag bősége; mivel a jövőben ezen alapvető erőforrások még szűkösebbek lesznek, és ez az erőforráshiány várhatóan kedvezőtlenül hat majd a mezőgazdasági földhasználattal, termeléssel és életképességgel kapcsolatos fokozott igényre; |
| --- | --- |

J.

mivel az élelmiszer-termelés nem pusztán attól függ, hogy rendelkezésre áll-e elegendő termőterület, hanem olyan tényezőktől is, mint az éghajlat, a víz, az energia és a tápanyag bősége; mivel a jövőben ezen alapvető erőforrások még szűkösebbek lesznek, és ez az erőforráshiány várhatóan kedvezőtlenül hat majd a mezőgazdasági földhasználattal, termeléssel és életképességgel kapcsolatos fokozott igényre;

| K. | mivel a továbbiakban várhatóan jelentős változások következnek be az éghajlatban; mivel ez Európa esetében jelentősen szárazabb éghajlatot jelent a déli régiókban, ahol a gyümölcs- és zöldségtermesztés szempontjából igen nagy jelentőségű területek találhatók; mivel Európa középső és északi területein ugyanakkor a jelenleginél enyhébb telekre és jelentősen csapadékosabb nyarakra lehet számítani; mivel ez nagy valószínűséggel többek között azzal a következménnyel jár, hogy gyakoribbá válnak a növény- és állatbetegségek, és új művelési módszereket kell majd alkalmazni; |
| --- | --- |

K.

mivel a továbbiakban várhatóan jelentős változások következnek be az éghajlatban; mivel ez Európa esetében jelentősen szárazabb éghajlatot jelent a déli régiókban, ahol a gyümölcs- és zöldségtermesztés szempontjából igen nagy jelentőségű területek találhatók; mivel Európa középső és északi területein ugyanakkor a jelenleginél enyhébb telekre és jelentősen csapadékosabb nyarakra lehet számítani; mivel ez nagy valószínűséggel többek között azzal a következménnyel jár, hogy gyakoribbá válnak a növény- és állatbetegségek, és új művelési módszereket kell majd alkalmazni;

| L. | mivel az európai mezőgazdaság kétségtelenül óriási kihívások elé néz, és a szélsőségesebbé váló időjárási körülmények – többek között aszályok, áradások és más természeti katasztrófák – közepette a mezőgazdaságnak alkalmazkodnia kell a termelés biztosítása érdekében; mivel ha ki akarjuk elégíteni a növekvő élelmiszer-szükségleteket, a szántóföldeken ma látható termények nem lehetnek ugyanazok, mint amelyekkel a jövőben találkozunk majd; |
| --- | --- |

L.

mivel az európai mezőgazdaság kétségtelenül óriási kihívások elé néz, és a szélsőségesebbé váló időjárási körülmények – többek között aszályok, áradások és más természeti katasztrófák – közepette a mezőgazdaságnak alkalmazkodnia kell a termelés biztosítása érdekében; mivel ha ki akarjuk elégíteni a növekvő élelmiszer-szükségleteket, a szántóföldeken ma látható termények nem lehetnek ugyanazok, mint amelyekkel a jövőben találkozunk majd;

| M. | mivel a növényfajta-oltalmi jogok oltalmi ideje nem elegendő a kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos kereskedelmi befektetések ösztönzéséhez azon növényfajták esetében, amelyeknek a kereskedelmi hasznosítási szakaszt megelőzően hosszabb fejlesztési időre van szükségük; |
| --- | --- |

M.

mivel a növényfajta-oltalmi jogok oltalmi ideje nem elegendő a kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos kereskedelmi befektetések ösztönzéséhez azon növényfajták esetében, amelyeknek a kereskedelmi hasznosítási szakaszt megelőzően hosszabb fejlesztési időre van szükségük;

| 1. | hangsúlyozza, hogy mind az élelmiszer-ellátási szükségleteket, mind az éghajlatváltozást érintő jövőbeli kihívásoknak való megfelelés szempontjából rendkívül fontos a jól működő és versenyképes növénynemesítési ágazat; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy mind az élelmiszer-ellátási szükségleteket, mind az éghajlatváltozást érintő jövőbeli kihívásoknak való megfelelés szempontjából rendkívül fontos a jól működő és versenyképes növénynemesítési ágazat;

| 2. | jóllehet az egészséges talaj és a sokféleség elsődleges fontosságú az agroökoszisztéma ellenálló képessége szempontjából, hangsúlyozza, hogy olyan fajtákat kell kifejleszteni, amelyek képesek helytállni a jövőben várható helyzetekben, például növekvő csapadékmennyiség és a számítások szerint gyakrabban előforduló növénybetegségek esetén; megjegyzi, hogy ugyanakkor fontos megőrizni és fejleszteni a jelenlegi európai sokféleséget az agroökoszisztéma egészében és a genetikai sokféleséget a törzseken belül, valamint a különböző fajták és honos fajták abszolút számát, hiszen mindezekre szükség van annak biztosításához, hogy alkalmazkodni tudjunk az éghajlatváltozás kihívásaihoz; |
| --- | --- |

2.

jóllehet az egészséges talaj és a sokféleség elsődleges fontosságú az agroökoszisztéma ellenálló képessége szempontjából, hangsúlyozza, hogy olyan fajtákat kell kifejleszteni, amelyek képesek helytállni a jövőben várható helyzetekben, például növekvő csapadékmennyiség és a számítások szerint gyakrabban előforduló növénybetegségek esetén; megjegyzi, hogy ugyanakkor fontos megőrizni és fejleszteni a jelenlegi európai sokféleséget az agroökoszisztéma egészében és a genetikai sokféleséget a törzseken belül, valamint a különböző fajták és honos fajták abszolút számát, hiszen mindezekre szükség van annak biztosításához, hogy alkalmazkodni tudjunk az éghajlatváltozás kihívásaihoz;

| 3. | megjegyzi, hogy olyan növényekre van szükség, amelyek hatékonyan megkötik például a nitrogént és a foszfort, jobban tűrik a szárazságot és a nagyobb mennyiségű csapadékot, ellenállók a károsítókkal szemben, és alkalmazkodnak a hőmérséklet változásaihoz; hangsúlyozza, hogy évelő, azaz több éven át termő növényeket is ki kell fejleszteni; megjegyzi, hogy évelő növények esetében a földet nem kell évente megmunkálni, ami környezetbarátabb gazdálkodást tesz lehetővé; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy olyan növényekre van szükség, amelyek hatékonyan megkötik például a nitrogént és a foszfort, jobban tűrik a szárazságot és a nagyobb mennyiségű csapadékot, ellenállók a károsítókkal szemben, és alkalmazkodnak a hőmérséklet változásaihoz; hangsúlyozza, hogy évelő, azaz több éven át termő növényeket is ki kell fejleszteni; megjegyzi, hogy évelő növények esetében a földet nem kell évente megmunkálni, ami környezetbarátabb gazdálkodást tesz lehetővé;

| 4. | hangsúlyozza, hogy mivel egy új fajta kifejlesztéséhez a kutatási szakasztól a kész vetőmagig legalább tíz évre van szükség, és még további időre a kísérleti alkalmazáshoz és az adott fajta kereskedelmi célú szaporításához, a jövőbeli élelmiszer-szükségletekhez és éghajlatváltozásokhoz való alkalmazkodáshoz már most ösztönözni kell a fokozott kutatási befektetéseket; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy mivel egy új fajta kifejlesztéséhez a kutatási szakasztól a kész vetőmagig legalább tíz évre van szükség, és még további időre a kísérleti alkalmazáshoz és az adott fajta kereskedelmi célú szaporításához, a jövőbeli élelmiszer-szükségletekhez és éghajlatváltozásokhoz való alkalmazkodáshoz már most ösztönözni kell a fokozott kutatási befektetéseket;

| 5. | hangsúlyozza, hogy mivel az új mezőgazdasági területek kialakításának lehetőségei igencsak korlátozottak, rendkívül fontos megkönnyíteni azon olyan új növényfajták kifejlesztésére irányuló folyamatot, amelyek képesek alkalmazkodni a környezeti feltételeikhez, megfelelnek annak a követelménynek, hogy be kell érniük a szűkös erőforrásokkal, támogatják a fenntarthatóság céljait, elegendő hozamot biztosítanak és jó minőségűek; hangsúlyozza továbbá, hogy hasonlóan fontos a már széles körben elterjedt fajták fejlesztése is annak érdekében, hogy a növénytermesztési ágazat jövőbeli technikai és tudományos fejlesztéseibe rugalmasságot építsünk be; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy mivel az új mezőgazdasági területek kialakításának lehetőségei igencsak korlátozottak, rendkívül fontos megkönnyíteni azon olyan új növényfajták kifejlesztésére irányuló folyamatot, amelyek képesek alkalmazkodni a környezeti feltételeikhez, megfelelnek annak a követelménynek, hogy be kell érniük a szűkös erőforrásokkal, támogatják a fenntarthatóság céljait, elegendő hozamot biztosítanak és jó minőségűek; hangsúlyozza továbbá, hogy hasonlóan fontos a már széles körben elterjedt fajták fejlesztése is annak érdekében, hogy a növénytermesztési ágazat jövőbeli technikai és tudományos fejlesztéseibe rugalmasságot építsünk be;

| 6. | megjegyzi, hogy bizonyos, kevésbé jelentős felhasználásokra szolgáló növényvédelmi termékek folyamatos csökkenése igen komoly mértékben kihat a gyümölcs- és zöldséghozamokra, és veszélyezteti egyes különleges növényi kultúrák termesztését; hangsúlyozza, hogy rövid és hosszú távú megoldásokat egyaránt találni kell e növények termesztésére; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy bizonyos, kevésbé jelentős felhasználásokra szolgáló növényvédelmi termékek folyamatos csökkenése igen komoly mértékben kihat a gyümölcs- és zöldséghozamokra, és veszélyezteti egyes különleges növényi kultúrák termesztését; hangsúlyozza, hogy rövid és hosszú távú megoldásokat egyaránt találni kell e növények termesztésére;

| 7. | rámutat, hogy egy új búza-, repce- vagy más növényfajta kifejlesztése átlagosan 10 évet vesz igénybe, és ezért fontos olyan új növénynemesítési technikák kidolgozása és alkalmazása, amelyek megfelelnek a társadalmi és mezőgazdasági igényeknek, továbbá e szükségletek kielégítése, és emellett a mezőgazdasági és a kertészeti ágazat versenyképességének fokozása érdekében fontos a rendelkezésre álló technológiákkal szembeni nyitottság; aggodalommal jegyzi meg, hogy a Bizottság késlekedik az új nemesítési technikák értékelése terén, és felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen tisztázza e technikák szabályozási helyzetét; |
| --- | --- |

7.

rámutat, hogy egy új búza-, repce- vagy más növényfajta kifejlesztése átlagosan 10 évet vesz igénybe, és ezért fontos olyan új növénynemesítési technikák kidolgozása és alkalmazása, amelyek megfelelnek a társadalmi és mezőgazdasági igényeknek, továbbá e szükségletek kielégítése, és emellett a mezőgazdasági és a kertészeti ágazat versenyképességének fokozása érdekében fontos a rendelkezésre álló technológiákkal szembeni nyitottság; aggodalommal jegyzi meg, hogy a Bizottság késlekedik az új nemesítési technikák értékelése terén, és felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen tisztázza e technikák szabályozási helyzetét;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot vegye igénybe az olyan alkalmazott kutatások finanszírozására, amelyek támogatják az új és innovatív növénynemesítési technikák, így például a gyorsított nemesítés kifejlesztését; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot vegye igénybe az olyan alkalmazott kutatások finanszírozására, amelyek támogatják az új és innovatív növénynemesítési technikák, így például a gyorsított nemesítés kifejlesztését;

| 9. | megjegyzi, hogy a FAO becslése szerint a termesztett fajok sokfélesége a 20. században 75 %-kal csökkent, és hogy 2050-re a mai sokféleség egyharmada eltűnhet; hangsúlyozza, hogy a világ növekvő népességének hosszú távú élelmezésbiztonsága és az élelmiszer-termelési rendszerek ellenálló képessége szempontjából alapvető jelentőségű, hogy megóvjuk és megőrizzük Európa biológiai és genetikai sokféleségét; ezért rendkívül fontosnak véli, hogy in situ és on farm megőrizzük a helyi és regionális fajták túlnyomó többségét annak érdekében, hogy a törzsek és fajok, valamint abszolút számuk tekintetében egyaránt fenntartsuk és növeljük a genetikai és kulturális sokféleséget; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a FAO becslése szerint a termesztett fajok sokfélesége a 20. században 75 %-kal csökkent, és hogy 2050-re a mai sokféleség egyharmada eltűnhet; hangsúlyozza, hogy a világ növekvő népességének hosszú távú élelmezésbiztonsága és az élelmiszer-termelési rendszerek ellenálló képessége szempontjából alapvető jelentőségű, hogy megóvjuk és megőrizzük Európa biológiai és genetikai sokféleségét; ezért rendkívül fontosnak véli, hogy in situ és on farm megőrizzük a helyi és regionális fajták túlnyomó többségét annak érdekében, hogy a törzsek és fajok, valamint abszolút számuk tekintetében egyaránt fenntartsuk és növeljük a genetikai és kulturális sokféleséget;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az új fajták létrehozása szempontjából alapvetően fontos a genetikai variációkhoz való hozzáférés; ezért igen aggasztónak találja a variáció e jelentős csökkenését; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az új fajták létrehozása szempontjából alapvetően fontos a genetikai variációkhoz való hozzáférés; ezért igen aggasztónak találja a variáció e jelentős csökkenését;

| 11. | üdvözli egyfelől a kormányzat, az ágazat és a kutatási szervezetek közötti – többek között a részvételi nemesítés területére vonatkozó – partnerségek kialakítását, amelyek célja az előnemesítéssel és a nemesítéssel kapcsolatos kutatás ösztönzése, másfelől a genetikai erőforrások jellemzését és megőrzését; felhívja a figyelmet e partnerségek és az e területre vonatkozó transznacionális kezdeményezések megerősítésének és kiterjesztésének előnyeire, továbbá hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a támogatási rendszerek szerkezetét úgy alakítsák ki, hogy azok összességében maximalizálják a beruházások hatását és koherenciáját; |
| --- | --- |

11.

üdvözli egyfelől a kormányzat, az ágazat és a kutatási szervezetek közötti – többek között a részvételi nemesítés területére vonatkozó – partnerségek kialakítását, amelyek célja az előnemesítéssel és a nemesítéssel kapcsolatos kutatás ösztönzése, másfelől a genetikai erőforrások jellemzését és megőrzését; felhívja a figyelmet e partnerségek és az e területre vonatkozó transznacionális kezdeményezések megerősítésének és kiterjesztésének előnyeire, továbbá hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a támogatási rendszerek szerkezetét úgy alakítsák ki, hogy azok összességében maximalizálják a beruházások hatását és koherenciáját;

| 12. | úgy ítéli meg, hogy Európa jövője szempontjából döntő jelentőségű a genetikai örökségünk védelméért végzett elkötelezett munka; kiemeli, hogy a genetikai és a kulturális sokféleség fenntartása érdekében különösen fontos a helyi és regionális fajták termesztése és megőrzése; |
| --- | --- |

12.

úgy ítéli meg, hogy Európa jövője szempontjából döntő jelentőségű a genetikai örökségünk védelméért végzett elkötelezett munka; kiemeli, hogy a genetikai és a kulturális sokféleség fenntartása érdekében különösen fontos a helyi és regionális fajták termesztése és megőrzése;

| 13. | megjegyzi, hogy a mezőgazdaságon és növénynemesítésen belüli genetikai sokféleség megőrzésére és fenntartására irányuló egyik kísérlet keretében világszerte különböző génbankok vetőmagokat és ültetési anyagokat gyűjtenek be; konkrétan megjegyzi, hogy a Spitzbergákon olyan génbank található, amely a világ minden részéről származó genetikai anyagokat tárol, továbbá hangsúlyozza, hogy ez igen fontos és nagyra törő projekt, amelynek célja a genetikai sokféleségnek a jövőre számára való megőrzése; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a mezőgazdaságon és növénynemesítésen belüli genetikai sokféleség megőrzésére és fenntartására irányuló egyik kísérlet keretében világszerte különböző génbankok vetőmagokat és ültetési anyagokat gyűjtenek be; konkrétan megjegyzi, hogy a Spitzbergákon olyan génbank található, amely a világ minden részéről származó genetikai anyagokat tárol, továbbá hangsúlyozza, hogy ez igen fontos és nagyra törő projekt, amelynek célja a genetikai sokféleségnek a jövőre számára való megőrzése;

| 14. | fontosnak tartja a fajták és a genetikai erőforrások nagy többségének in situ és on farm megőrzését; felhívja a figyelmet arra, hogy az állami intézmények jelenleg nem tesznek elegendő erőfeszítést, illetve nem biztosítanak megfelelő támogatást e cél elérése érdekében; |
| --- | --- |

14.

fontosnak tartja a fajták és a genetikai erőforrások nagy többségének in situ és on farm megőrzését; felhívja a figyelmet arra, hogy az állami intézmények jelenleg nem tesznek elegendő erőfeszítést, illetve nem biztosítanak megfelelő támogatást e cél elérése érdekében;

| 15. | hangsúlyozza, hogy e kezdeményezés és más kezdeményezések a jövőbeli növénynemesítés, mezőgazdasági termelés és élelmiszer-ellátás szempontjából döntő jelentőségűek; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy e kezdeményezés és más kezdeményezések a jövőbeli növénynemesítés, mezőgazdasági termelés és élelmiszer-ellátás szempontjából döntő jelentőségűek;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a növénynemesítéssel kapcsolatos kutatás és gyakorlat – nem utolsósorban a meglévő fajták továbbfejlesztésére és az új fajták létrehozására irányuló munka – a jövőbeli mezőgazdasági termelés és a jövőbeli élelmiszer-ellátás biztosítása szempontjából alapvető fontosságú; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a növénynemesítéssel kapcsolatos kutatás és gyakorlat – nem utolsósorban a meglévő fajták továbbfejlesztésére és az új fajták létrehozására irányuló munka – a jövőbeli mezőgazdasági termelés és a jövőbeli élelmiszer-ellátás biztosítása szempontjából alapvető fontosságú;

| 17. | elismeri a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférés garantálásának fontosságát a növénynemesítés alapjaként; fenntartja különösen a növénynemesítők jogai nemzetközi rendszerének UPOV-egyezményben foglalt alapelvét, miszerint e jogok jogosultja nem akadályozhatja meg az oltalom alatt álló növényfajta további nemesítésre való felhasználását és az újonnan nemesített fajta hasznosítását; megjegyzi, hogy ezt az alapelvet a FAO növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezménye is elismeri, a 13.2. cikk d) pontjának ii. alpontjában; |
| --- | --- |

17.

elismeri a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférés garantálásának fontosságát a növénynemesítés alapjaként; fenntartja különösen a növénynemesítők jogai nemzetközi rendszerének UPOV-egyezményben foglalt alapelvét, miszerint e jogok jogosultja nem akadályozhatja meg az oltalom alatt álló növényfajta további nemesítésre való felhasználását és az újonnan nemesített fajta hasznosítását; megjegyzi, hogy ezt az alapelvet a FAO növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezménye is elismeri, a 13.2. cikk d) pontjának ii. alpontjában;

| 18. | tudomásul veszi, hogy az új, tökéletesített fajták létrehozása mind költséges, mind pedig időigényes feladat, azonban hangsúlyozza ennek szükségességét Európa versenyképességének fenntartása érdekében e területen; javasolja, hogy e költségeket megfelelő hatásvizsgálat nyomán a növényfajta-oltalmi jogok időtartamának meghosszabbításával ellentételezzék; |
| --- | --- |

18.

tudomásul veszi, hogy az új, tökéletesített fajták létrehozása mind költséges, mind pedig időigényes feladat, azonban hangsúlyozza ennek szükségességét Európa versenyképességének fenntartása érdekében e területen; javasolja, hogy e költségeket megfelelő hatásvizsgálat nyomán a növényfajta-oltalmi jogok időtartamának meghosszabbításával ellentételezzék;

| 19. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a növénynemesítés globális piacát jelenleg néhány nagy, multinacionális vállalkozás uralja, amelyek csak korlátozott számú fajtába fektetnek be, miközben Európában a növénynemesítési piac a globálishoz képest továbbra is sokszínűbb, és az ágazat jelentős részét kis- és középvállalkozások teszik ki; hangsúlyozza, hogy az európai növénynemesítési piacot az egészséges verseny érdekében tovább kell fejleszteni; |
| --- | --- |

19.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a növénynemesítés globális piacát jelenleg néhány nagy, multinacionális vállalkozás uralja, amelyek csak korlátozott számú fajtába fektetnek be, miközben Európában a növénynemesítési piac a globálishoz képest továbbra is sokszínűbb, és az ágazat jelentős részét kis- és középvállalkozások teszik ki; hangsúlyozza, hogy az európai növénynemesítési piacot az egészséges verseny érdekében tovább kell fejleszteni;

| 20. | úgy véli, hogy a nagy, globális növénynemesítő vállalkozások aggasztóan nagy befolyásra tettek szert a világ mezőgazdasága és agrárpolitikája tekintetében; kiemeli a közpénzekből finanszírozott független tudományos kutatás szerepét, amelyet a hosszú távú élelmezésbiztonság érdekében végeznek a hosszú távú közérdek szolgálatában; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a nagy, globális növénynemesítő vállalkozások aggasztóan nagy befolyásra tettek szert a világ mezőgazdasága és agrárpolitikája tekintetében; kiemeli a közpénzekből finanszírozott független tudományos kutatás szerepét, amelyet a hosszú távú élelmezésbiztonság érdekében végeznek a hosszú távú közérdek szolgálatában;

| 21. | úgy véli továbbá, hogy a nagyobb vállalkozásoknak fokozottan ki kell használniuk és meg kell osztaniuk növénynemesítési technikáikat, amelyek megfelelő alkalmazása hozzájárulhat a környezettel, az éghajlattal és az élelmiszer-ellátással kapcsolatos problémák megoldásához; |
| --- | --- |

21.

úgy véli továbbá, hogy a nagyobb vállalkozásoknak fokozottan ki kell használniuk és meg kell osztaniuk növénynemesítési technikáikat, amelyek megfelelő alkalmazása hozzájárulhat a környezettel, az éghajlattal és az élelmiszer-ellátással kapcsolatos problémák megoldásához;

| 22. | megjegyzi, hogy a kkv-knak a kereskedelmi növénynemesítéshez való jelentős hozzájárulásuk miatt fontos szerepet kell játszaniuk az uniós vetőmagpiacon és a növénynemesítési ágazatban, és felhívja a figyelmet arra, hogy e vállalkozások a kutatást és a tudást új kereskedelmi termékekké tudják alakítani; felhívja a figyelmet arra, hogy miközben a növénynemesítés egyre intenzívebb kutatást igénylő és fokozottan csúcstechnológiát alkalmazó ágazattá válik, egy új növényfajta kifejlesztéséhez és későbbi forgalmazásához szükséges költségek és eszközök akadályt jelenthetnek a kisebb vállalkozások számára; úgy véli, hogy a növényfajta-oltalmi jogok megfelelő hosszúsága és a kutatási eredményekhez való teljes körű hozzáférés jelentős mértékben hozzájárulhatna az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez, és hangsúlyozza, hogy az ezekbe az Unióban működő vállalatokba való befektetés további fenntartása kritikus jelentőségű; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy a kkv-knak a kereskedelmi növénynemesítéshez való jelentős hozzájárulásuk miatt fontos szerepet kell játszaniuk az uniós vetőmagpiacon és a növénynemesítési ágazatban, és felhívja a figyelmet arra, hogy e vállalkozások a kutatást és a tudást új kereskedelmi termékekké tudják alakítani; felhívja a figyelmet arra, hogy miközben a növénynemesítés egyre intenzívebb kutatást igénylő és fokozottan csúcstechnológiát alkalmazó ágazattá válik, egy új növényfajta kifejlesztéséhez és későbbi forgalmazásához szükséges költségek és eszközök akadályt jelenthetnek a kisebb vállalkozások számára; úgy véli, hogy a növényfajta-oltalmi jogok megfelelő hosszúsága és a kutatási eredményekhez való teljes körű hozzáférés jelentős mértékben hozzájárulhatna az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez, és hangsúlyozza, hogy az ezekbe az Unióban működő vállalatokba való befektetés további fenntartása kritikus jelentőségű;

| 23. | hangsúlyozza, hogy Európának fel kell újítania és tovább kell fejlesztenie az európai növénynemesítéssel kapcsolatos kutatási hagyományokat és gyakorlatokat; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy Európának fel kell újítania és tovább kell fejlesztenie az európai növénynemesítéssel kapcsolatos kutatási hagyományokat és gyakorlatokat;

| 24. | hangsúlyozza az európai fajgazdagság jelentőségét és a növénynemesítéssel kapcsolatos európai kutatás fontosságát, amely az európai szükségletekre összpontosít, többek között azon növényekre, gabonanövényekre és gyümölcsökre, amelyek a helyi és regionális körülmények szempontjából a legmegfelelőbbek; úgy véli, hogy e területen tett előrelépések elő fogják segíteni, hogy az európai gazdák javítsák az élelmiszer- és takarmány-előállítás mennyiségét és minőségét; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza az európai fajgazdagság jelentőségét és a növénynemesítéssel kapcsolatos európai kutatás fontosságát, amely az európai szükségletekre összpontosít, többek között azon növényekre, gabonanövényekre és gyümölcsökre, amelyek a helyi és regionális körülmények szempontjából a legmegfelelőbbek; úgy véli, hogy e területen tett előrelépések elő fogják segíteni, hogy az európai gazdák javítsák az élelmiszer- és takarmány-előállítás mennyiségét és minőségét;

| 25. | hangsúlyozza, hogy Európának sokszereplős növénynemesítési ágazatra van szüksége; és hogy több vállalkozás és kutatóközpont számára kellene lehetővé tenni kutatási projektek lefolytatását és a növénynemesítési ágazatban való tevékenységet; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy Európának sokszereplős növénynemesítési ágazatra van szüksége; és hogy több vállalkozás és kutatóközpont számára kellene lehetővé tenni kutatási projektek lefolytatását és a növénynemesítési ágazatban való tevékenységet;

| 26. | úgy véli, hogy a növénynemesítési ágazaton belüli kutatás folytatásához hosszú távú pénzügyi támogatás szükséges, valamint hogy mivel egy új fajta létrehozása átlagosan tíz évet vesz igénybe, tarthatatlan, hogy egy növénynemesítési kutatási projekt csak viszonylag rövid időszakra kapjon pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a növénynemesítési ágazaton belüli kutatás folytatásához hosszú távú pénzügyi támogatás szükséges, valamint hogy mivel egy új fajta létrehozása átlagosan tíz évet vesz igénybe, tarthatatlan, hogy egy növénynemesítési kutatási projekt csak viszonylag rövid időszakra kapjon pénzügyi támogatást;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a közös agrárpolitikával rendelkező Uniónak kötelessége felelősséget vállalni azért, hogy eleget tegyen az európai mezőgazdasági és növénynemesítési ágazatra váró jövőbeli kihívásoknak; úgy véli, hogy az Uniónak vezető szerepet kell vállalnia a fenntartható növénynemesítési technikák kifejlesztésében és a mezőgazdasági és növénynemesítési kutatás és gyakorlat elősegítésében; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a közös agrárpolitikával rendelkező Uniónak kötelessége felelősséget vállalni azért, hogy eleget tegyen az európai mezőgazdasági és növénynemesítési ágazatra váró jövőbeli kihívásoknak; úgy véli, hogy az Uniónak vezető szerepet kell vállalnia a fenntartható növénynemesítési technikák kifejlesztésében és a mezőgazdasági és növénynemesítési kutatás és gyakorlat elősegítésében;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az Unión belüli növénynemesítéssel kapcsolatos alapkutatást az Unió és a tagállamok eszközeiből kell finanszírozni; úgy véli, hogy az Unión belüli kis és középméretű növénynemesítési vállalkozások nem képesek arra, hogy finanszírozzák a kutatás nagy részét és ugyanakkor versenyképesek is legyenek; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az Unión belüli növénynemesítéssel kapcsolatos alapkutatást az Unió és a tagállamok eszközeiből kell finanszírozni; úgy véli, hogy az Unión belüli kis és középméretű növénynemesítési vállalkozások nem képesek arra, hogy finanszírozzák a kutatás nagy részét és ugyanakkor versenyképesek is legyenek;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy a kutatási programon és más megfelelő szakpolitikai eszközökön belül különítsen el pénzügyi forrásokat, és hozzon létre egységes struktúrát a növénynemesítéssel kapcsolatos kutatás és gyakorlat számára az európai sokféleség megőrzése és fejlesztése érdekében; fontosnak véli különösen, hogy elegendő idő és pénzügyi eszköz álljon a kutatási projektek rendelkezésére az eredmények eléréséhez; szintén igen fontosnak tartja, hogy a növénynemesítési vállalkozások akadálytalanul hozzáférjenek a kutatások eredményeihez, és hogy sokféle kutatási projekt folyjon és ekképpen a kudarcok kisebb következményekkel járjanak; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy a kutatási programon és más megfelelő szakpolitikai eszközökön belül különítsen el pénzügyi forrásokat, és hozzon létre egységes struktúrát a növénynemesítéssel kapcsolatos kutatás és gyakorlat számára az európai sokféleség megőrzése és fejlesztése érdekében; fontosnak véli különösen, hogy elegendő idő és pénzügyi eszköz álljon a kutatási projektek rendelkezésére az eredmények eléréséhez; szintén igen fontosnak tartja, hogy a növénynemesítési vállalkozások akadálytalanul hozzáférjenek a kutatások eredményeihez, és hogy sokféle kutatási projekt folyjon és ekképpen a kudarcok kisebb következményekkel járjanak;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a növénynemesítéssel kapcsolatos kutatás jövőbeli igényeinek kielégítéséhez folyamatosan szükség lesz magas képzettségű munkavállalókra, a növénytudományt és a növénynemesítést pedig tovább kell népszerűsíteni az iskolákban és az egyetemeken, valamint a lakosság körében; különösen felhívja a figyelmet a 2013. május 18-i„Növények napja” sikerére; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a növénynemesítéssel kapcsolatos kutatás jövőbeli igényeinek kielégítéséhez folyamatosan szükség lesz magas képzettségű munkavállalókra, a növénytudományt és a növénynemesítést pedig tovább kell népszerűsíteni az iskolákban és az egyetemeken, valamint a lakosság körében; különösen felhívja a figyelmet a 2013. május 18-i„Növények napja” sikerére;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a növénynemesítéssel kapcsolatos jogszabályok céljául végső soron azt kell kitűzni, hogy megkönnyítsék mind a növénynemesítési technikák alkalmazását, mind pedig a mezőgazdasági és növénynemesítéssel kapcsolatos kutatást; úgy véli, hogy mindennek a helyi éghajlati és földrajzi viszonyokhoz jobban alkalmazkodó termékeket kell eredményeznie, amelyek ennélfogva végső soron magas hozamot érnek el, valamint az egészség és a környezet szempontjából is biztonságosak; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a növénynemesítéssel kapcsolatos jogszabályok céljául végső soron azt kell kitűzni, hogy megkönnyítsék mind a növénynemesítési technikák alkalmazását, mind pedig a mezőgazdasági és növénynemesítéssel kapcsolatos kutatást; úgy véli, hogy mindennek a helyi éghajlati és földrajzi viszonyokhoz jobban alkalmazkodó termékeket kell eredményeznie, amelyek ennélfogva végső soron magas hozamot érnek el, valamint az egészség és a környezet szempontjából is biztonságosak;

| 32. | megállapítja, hogy a növénynemesítés jelenlegi, technikaalapú jogi szabályozása mellett utólag nehéznek bizonyult meghatározni, hogy a konkrét nemesítés esetében mely technikát alkalmazták, és úgy véli, hogy ez megerősíti a technikaalapú jogszabályok problémás voltát; |
| --- | --- |

32.

megállapítja, hogy a növénynemesítés jelenlegi, technikaalapú jogi szabályozása mellett utólag nehéznek bizonyult meghatározni, hogy a konkrét nemesítés esetében mely technikát alkalmazták, és úgy véli, hogy ez megerősíti a technikaalapú jogszabályok problémás voltát;

| 33. | a fent ismertetett kihívásokra és az európai és a globális növénynemesítési ágazat jelenlegi helyzetére való tekintettel felhívja a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg és elemezze a helyzetet, valamint tegyen javaslatot hatékony és konkrét intézkedésekre annak érdekében, hogy megfeleljen azon kihívásoknak, amelyekkel az európai nemesítők és gazdák szembesülnek majd; |
| --- | --- |

33.

a fent ismertetett kihívásokra és az európai és a globális növénynemesítési ágazat jelenlegi helyzetére való tekintettel felhívja a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg és elemezze a helyzetet, valamint tegyen javaslatot hatékony és konkrét intézkedésekre annak érdekében, hogy megfeleljen azon kihívásoknak, amelyekkel az európai nemesítők és gazdák szembesülnek majd;

| 34. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó stratégiát a mezőgazdasági termeléshez felhasznált alapanyagokról, különösen a növénynemesítés vonatkozásában; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítson olyan szakpolitikai keretet, amely a mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság fejlesztése szempontjából kulcsfontosságú területek egyikeként támogatja a mezőgazdasági termeléshez felhasznált alapanyagok ágazatát; |
| --- | --- |

34.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó stratégiát a mezőgazdasági termeléshez felhasznált alapanyagokról, különösen a növénynemesítés vonatkozásában; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítson olyan szakpolitikai keretet, amely a mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság fejlesztése szempontjából kulcsfontosságú területek egyikeként támogatja a mezőgazdasági termeléshez felhasznált alapanyagok ágazatát;

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  http://www.regjeringen.no/en/dep/lmd/campain/svalbard-global-seed-vault.html?id=462220.

(2)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(3)  HL L 193., 2002.7.20., 1. o.

(4)  HL L 193., 2002.7.20., 33. o.

(5)  HL L 268., 2003.10.18., 24. o.

(6)  HL L 227., 1994.9.1., 1. o.

---

2014. február 26., szerda

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/52

---

P7_TA(2014)0132

A kohéziós politika

Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása az Európai Bizottságnak az EU kohéziós politikájáról szóló 7. és 8. eredményjelentéséről, valamint a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról szóló 2013. évi stratégiai jelentésről (2013/2008(INI))

(2017/C 285/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló, 2011. november 24-i hetedik helyzetjelentésére (COM(2011)0776), és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1372), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló, 2011. november 24-i hetedik helyzetjelentésére (COM(2011)0776), és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1372),

| — | tekintettel a Bizottság „Nyolcadik eredményjelentés a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról – A válság regionális és városi dimenziója” című, 2013. június 26-i jelentésére (COM(2013)0463), és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0232), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Nyolcadik eredményjelentés a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról – A válság regionális és városi dimenziója” című, 2013. június 26-i jelentésére (COM(2013)0463), és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0232),

| — | tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika: 2013. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti programok végrehajtásáról” című, 2013. április 18-i jelentésére (COM(2013)0210), és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0129), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika: 2013. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti programok végrehajtásáról” című, 2013. április 18-i jelentésére (COM(2013)0210), és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0129),

| — | tekintettel a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. október 6-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. október 6-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0615),

| — | tekintettel a „Kohéziós politika: reálgazdasági beruházások” című, 2009. március 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kohéziós politika: reálgazdasági beruházások” című, 2009. március 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013 utáni kohéziós és regionális politikájáról szóló, 2010. október 7-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013 utáni kohéziós és regionális politikájáról szóló, 2010. október 7-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a kohéziós politikának a lisszaboni és az EU2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politikának a lisszaboni és az EU2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és „a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. október 6-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és „a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. október 6-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0614),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának az Európa 2020 stratégiáról szóló 4. monitoringjelentésére (a Régiók Bizottsága, 2013. október), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának az Európa 2020 stratégiáról szóló 4. monitoringjelentésére (a Régiók Bizottsága, 2013. október),

| — | tekintettel a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, valamint a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága „A foglalkoztatás és a gazdaság növekedését elősegítő uniós kohéziós politika” című, 2013. júliusi közös dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, valamint a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága „A foglalkoztatás és a gazdaság növekedését elősegítő uniós kohéziós politika” című, 2013. júliusi közös dokumentumára,

| — | tekintettel a Parlament által közzétett, „Kohéziós politika 2013 után: a jogalkotási javaslatok kritikai értékelése” című, 2013. júniusi tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament által közzétett, „Kohéziós politika 2013 után: a jogalkotási javaslatok kritikai értékelése” című, 2013. júniusi tanulmányra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0081/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0081/2014),

| A. | mivel tapasztalati bizonyítékok azt mutatják, hogy a gazdasági, pénzügyi és társadalmi válság megállította, sőt megfordította a konvergenciafolyamatokat, súlyosbítva a régiók közötti egyenlőtlenségeket és lezárva egy olyan időszakot, amely során az egy főre jutó GDP-ben mutatkozó regionális különbségek és az Unión belüli munkanélküliség következetesen csökkent, valamint súlyosabban érintve az Unió gyengébb régióit; |
| --- | --- |

A.

mivel tapasztalati bizonyítékok azt mutatják, hogy a gazdasági, pénzügyi és társadalmi válság megállította, sőt megfordította a konvergenciafolyamatokat, súlyosbítva a régiók közötti egyenlőtlenségeket és lezárva egy olyan időszakot, amely során az egy főre jutó GDP-ben mutatkozó regionális különbségek és az Unión belüli munkanélküliség következetesen csökkent, valamint súlyosabban érintve az Unió gyengébb régióit;

| B. | mivel mind tagállami, mind uniós szinten tapasztalható a közpénzek csökkenése és az elosztásukra irányuló egyre nagyobb nyomás, és ezzel együtt a válság és az azt követő recesszió, valamint a több tagállamban előforduló államadósság-válság arra kényszerítette a tagállamokat, hogy végre bevezessék a szükséges, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés helyreállítását szolgáló fontos strukturális reformokat, amelyek esetenként a strukturális és kohéziós alapok társfinanszírozásának csökkentését eredményezték; |
| --- | --- |

B.

mivel mind tagállami, mind uniós szinten tapasztalható a közpénzek csökkenése és az elosztásukra irányuló egyre nagyobb nyomás, és ezzel együtt a válság és az azt követő recesszió, valamint a több tagállamban előforduló államadósság-válság arra kényszerítette a tagállamokat, hogy végre bevezessék a szükséges, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés helyreállítását szolgáló fontos strukturális reformokat, amelyek esetenként a strukturális és kohéziós alapok társfinanszírozásának csökkentését eredményezték;

| C. | mivel a költségvetési konszolidációra irányuló intézkedések megnövelték a kohéziós politikának mint a közberuházások finanszírozási forrásának szerepét és jelentőségét, különösen szubnacionális szinten, mivel kiemelkedően sok tagállamban és régióban az összes közberuházás több mint felét az ehhez a politikához kapcsolódó finanszírozásból fedezik; |
| --- | --- |

C.

mivel a költségvetési konszolidációra irányuló intézkedések megnövelték a kohéziós politikának mint a közberuházások finanszírozási forrásának szerepét és jelentőségét, különösen szubnacionális szinten, mivel kiemelkedően sok tagállamban és régióban az összes közberuházás több mint felét az ehhez a politikához kapcsolódó finanszírozásból fedezik;

| D. | mivel a válság az összes európai régiót és várost kedvezőtlenül érinti, növelve így a kohéziós politikából származó finanszírozás jelentőségét az átmeneti és a fejlettebb régiókban is; |
| --- | --- |

D.

mivel a válság az összes európai régiót és várost kedvezőtlenül érinti, növelve így a kohéziós politikából származó finanszírozás jelentőségét az átmeneti és a fejlettebb régiókban is;

| E. | mivel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez való hozzájárulást kifejezetten erős regionális dimenzió jellemzi, amelyet az Unió kohéziós és egyéb beruházási politikái keretében megszülető programok újabb generációjának előkészületei és megvalósítása során figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez való hozzájárulást kifejezetten erős regionális dimenzió jellemzi, amelyet az Unió kohéziós és egyéb beruházási politikái keretében megszülető programok újabb generációjának előkészületei és megvalósítása során figyelembe kell venni;

| F. | mivel a kohéziós politika egészen mostanáig a felhasználásra és nem a célkitűzések meghatározására és nyomon követésére – illetve azok megvalósításának értékelésére – helyezte a hangsúlyt, míg a nyomon követési és értékelési rendszerek nem végzik el teljes mértékben a helyi, regionális és interregionális jellemzők, sajátosságok és igények alapján differenciált célok meghatározásának pontosítására irányuló feladatukat; |
| --- | --- |

F.

mivel a kohéziós politika egészen mostanáig a felhasználásra és nem a célkitűzések meghatározására és nyomon követésére – illetve azok megvalósításának értékelésére – helyezte a hangsúlyt, míg a nyomon követési és értékelési rendszerek nem végzik el teljes mértékben a helyi, regionális és interregionális jellemzők, sajátosságok és igények alapján differenciált célok meghatározásának pontosítására irányuló feladatukat;

| G. | mivel a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret összefüggésében továbbra is a kohéziós politika marad az uniós közfinanszírozás legfőbb forrása, és mivel a kohéziós politika új kerete minden hangsúlyt arra helyez, hogy a befektetések regionális és helyi szinten a legfontosabbnak ítélt területekre, például a munkahelyteremtésre, a kkv-kra, a foglalkoztatásra (különös tekintettel a fiatalok foglalkoztatására), a foglalkozási mobilitásra, a szakképzés és oktatás területére, a kutatásra és az innovációra, az ikt-ra, a fenntartható közlekedésre és a szűk keresztmetszetek elhárítására, a fenntartható energiára, a környezetvédelemre, a közigazgatási szervek intézményi kapacitásának támogatására és a hatékony közigazgatásra, valamint a városfejlesztésre és a városokra irányuljanak; |
| --- | --- |

G.

mivel a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret összefüggésében továbbra is a kohéziós politika marad az uniós közfinanszírozás legfőbb forrása, és mivel a kohéziós politika új kerete minden hangsúlyt arra helyez, hogy a befektetések regionális és helyi szinten a legfontosabbnak ítélt területekre, például a munkahelyteremtésre, a kkv-kra, a foglalkoztatásra (különös tekintettel a fiatalok foglalkoztatására), a foglalkozási mobilitásra, a szakképzés és oktatás területére, a kutatásra és az innovációra, az ikt-ra, a fenntartható közlekedésre és a szűk keresztmetszetek elhárítására, a fenntartható energiára, a környezetvédelemre, a közigazgatási szervek intézményi kapacitásának támogatására és a hatékony közigazgatásra, valamint a városfejlesztésre és a városokra irányuljanak;

| H. | mivel az igény, hogy kevesebb forrással többet érjünk el, az intelligens szakosodásnak az új kohéziós szakpolitikai keretbe való bevonását indította el (közös rendelkezésekről szóló rendelet (4)) annak érdekében, hogy a régiók stratégiai és egységesebb megközelítéssel rendelkezhessenek a kutatásra és az innovációra irányuló támogatás révén megvalósuló gazdasági fejlődés tekintetében; |
| --- | --- |

H.

mivel az igény, hogy kevesebb forrással többet érjünk el, az intelligens szakosodásnak az új kohéziós szakpolitikai keretbe való bevonását indította el (közös rendelkezésekről szóló rendelet (4)) annak érdekében, hogy a régiók stratégiai és egységesebb megközelítéssel rendelkezhessenek a kutatásra és az innovációra irányuló támogatás révén megvalósuló gazdasági fejlődés tekintetében;

| I. | mivel az újabb kohéziós politika jogszabályi keretei között az Unió intelligens, fenntartható és inkluzív növekedési stratégiája megvalósításának tükrében a partnerség és a többszintű kormányzás általános horizontális alapelvnek számít; |
| --- | --- |

I.

mivel az újabb kohéziós politika jogszabályi keretei között az Unió intelligens, fenntartható és inkluzív növekedési stratégiája megvalósításának tükrében a partnerség és a többszintű kormányzás általános horizontális alapelvnek számít;

| J. | mivel a 2007 és 2013 közötti program során elvégzett értékelések nem vették figyelembe a teljes – az eredményességet, hatékonyságot és hatásvizsgálatot is magában foglaló – értékelési ciklust; |
| --- | --- |

J.

mivel a 2007 és 2013 közötti program során elvégzett értékelések nem vették figyelembe a teljes – az eredményességet, hatékonyságot és hatásvizsgálatot is magában foglaló – értékelési ciklust;

| K. | mivel a finanszírozás-felhasználási arány a tagállamok körében kb. 50 %, az időszak utolsó évében pedig megközelítőleg 30 %; |
| --- | --- |

K.

mivel a finanszírozás-felhasználási arány a tagállamok körében kb. 50 %, az időszak utolsó évében pedig megközelítőleg 30 %;

| L. | mivel a kkv-k nehézségekkel szembesülnek a bankszektorból származó finanszírozáshoz való hozzáférés tekintetében; |
| --- | --- |

L.

mivel a kkv-k nehézségekkel szembesülnek a bankszektorból származó finanszírozáshoz való hozzáférés tekintetében;

A jelenlegi programozási időszak végrehajtással kapcsolatos általános kihívásai

| 1. | üdvözli az elért eredményekről szóló hetedik és a nyolcadik jelentést, valamint a 2013. évi stratégiai jelentést, és felszólítja a 2007–2013-as időszakra vonatkozó utólagos értékelést jelenleg elindító Bizottságot, valamint a tagállamokat, biztosítsák, hogy a nyomon követés és az értékelés megbízható adatokon alapuljon, vizsgálják meg a műveletek hatékonyságát, eredményességét és hatását, gondoskodjanak arról, hogy a korábbi általános rendeletben foglaltaknak megfelelően az utólagos értékelés 2015 végére elkészüljön annak érdekében, hogy az új programozási időszak végrehajtását szem előtt tartva le lehessen vonni az egyértelmű tanulságokat; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az elért eredményekről szóló hetedik és a nyolcadik jelentést, valamint a 2013. évi stratégiai jelentést, és felszólítja a 2007–2013-as időszakra vonatkozó utólagos értékelést jelenleg elindító Bizottságot, valamint a tagállamokat, biztosítsák, hogy a nyomon követés és az értékelés megbízható adatokon alapuljon, vizsgálják meg a műveletek hatékonyságát, eredményességét és hatását, gondoskodjanak arról, hogy a korábbi általános rendeletben foglaltaknak megfelelően az utólagos értékelés 2015 végére elkészüljön annak érdekében, hogy az új programozási időszak végrehajtását szem előtt tartva le lehessen vonni az egyértelmű tanulságokat;

| 2. | úgy véli, hogy a költségvetési konszolidációra irányuló intézkedések önmagukban nem elegendőek ahhoz, hogy elősegítsék a növekedést és a jó színvonalú, fenntartható munkahelyeket teremtő beruházásokat, amelyekhez a gazdaságot támogató és a fellendülés irányába tett – még óvatos és félénk – lépéseket elősegítő intézkedésekre is szükség van; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a költségvetési konszolidációra irányuló intézkedések önmagukban nem elegendőek ahhoz, hogy elősegítsék a növekedést és a jó színvonalú, fenntartható munkahelyeket teremtő beruházásokat, amelyekhez a gazdaságot támogató és a fellendülés irányába tett – még óvatos és félénk – lépéseket elősegítő intézkedésekre is szükség van;

| 3. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy több munkahely teremtésének az eszközeként növeljék beruházásaikat a vállalkozói készség, a vállalkozásindítás és az önfoglalkoztatás terén, különösen mivel a kkv-k és mikrovállalkozások biztosítják az uniós magánszektor munkahelyeinek több mint kétharmadát; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a regionális és a helyi szintekre; ezenkívül úgy véli, hogy a társadalomtudatos és szociális vállalkozásba történő beruházások további jó lehetőséget nyújtanak a közjavak és a közszolgáltatások által ki nem elégített szociális szükségletek teljesítésére. |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy több munkahely teremtésének az eszközeként növeljék beruházásaikat a vállalkozói készség, a vállalkozásindítás és az önfoglalkoztatás terén, különösen mivel a kkv-k és mikrovállalkozások biztosítják az uniós magánszektor munkahelyeinek több mint kétharmadát; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a regionális és a helyi szintekre; ezenkívül úgy véli, hogy a társadalomtudatos és szociális vállalkozásba történő beruházások további jó lehetőséget nyújtanak a közjavak és a közszolgáltatások által ki nem elégített szociális szükségletek teljesítésére.

| 4. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy – különösen szubnacionális szinten – a gazdasági válság hatásai következtében nem áll rendelkezésre elegendő közforrás az Európa 2020 stratégia megfelelő végrehajtására, továbbá amiatt, hogy a kevésbé fejlett tagállamok és régiók közül sok nagymértékben függ a kohéziós politikából származó finanszírozástól; véleménye szerint az esetleges makrogazdasági szankciókra vonatkozó bármiféle határozathozatal előtt alaposan meg kell vizsgálni az egyes tagállamok fejlődésének kohéziós finanszírozástól való óriási függőségét; |
| --- | --- |

4.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy – különösen szubnacionális szinten – a gazdasági válság hatásai következtében nem áll rendelkezésre elegendő közforrás az Európa 2020 stratégia megfelelő végrehajtására, továbbá amiatt, hogy a kevésbé fejlett tagállamok és régiók közül sok nagymértékben függ a kohéziós politikából származó finanszírozástól; véleménye szerint az esetleges makrogazdasági szankciókra vonatkozó bármiféle határozathozatal előtt alaposan meg kell vizsgálni az egyes tagállamok fejlődésének kohéziós finanszírozástól való óriási függőségét;

| 5. | meggyőződése, hogy annak ellenére, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keretből a kohéziós politikára jutatott források viszonylag csekélyek a ténylegesen felmerülő igényekhez képest, a hatékonyság növelésének és az uniós és nemzeti költségvetések közti szinergia biztosítása mégis fontos mozgatórugója a növekedést elősegítő intézkedéseknek; |
| --- | --- |

5.

meggyőződése, hogy annak ellenére, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keretből a kohéziós politikára jutatott források viszonylag csekélyek a ténylegesen felmerülő igényekhez képest, a hatékonyság növelésének és az uniós és nemzeti költségvetések közti szinergia biztosítása mégis fontos mozgatórugója a növekedést elősegítő intézkedéseknek;

| 6. | úgy véli, annak érdekében, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra irányuló célokkal párhuzamosan megvalósuljon az uniós stratégiában foglalt intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés úgy, hogy szem előtt tartják a hosszú távon munkahelyteremtő és innovatív potenciállal rendelkező szektorokra történő összpontosítás szükségességét is, fontos a számos kevésbé fejlett régió jelentős szükségleteinek figyelembevétele az infrastrukturális projektekbe történő beruházások tekintetében az olyan alapvető ágazatokban, mint a közlekedés, a távközlés és a fenntartható energia; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, annak érdekében, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra irányuló célokkal párhuzamosan megvalósuljon az uniós stratégiában foglalt intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés úgy, hogy szem előtt tartják a hosszú távon munkahelyteremtő és innovatív potenciállal rendelkező szektorokra történő összpontosítás szükségességét is, fontos a számos kevésbé fejlett régió jelentős szükségleteinek figyelembevétele az infrastrukturális projektekbe történő beruházások tekintetében az olyan alapvető ágazatokban, mint a közlekedés, a távközlés és a fenntartható energia;

| 7. | meggyőződése, hogy – annak ellenére, hogy bizonyított a helyi és regionális hatóságok részvétele a partnerségi megállapodások előkészítésében – további erőfeszítés szükséges a kohéziós politika, az Európa 2020 stratégia és az európai szemeszter irányítási rendszere területi dimenziójának megerősítése érdekében, egyfelől az irányítás különböző szintjein zajló valódi párbeszéd és a komplementaritás biztosításával, másfelől a nemzeti, regionális és helyi szinteken azonosított igényeknek és sajátosságoknak az előbbi szinteken meghatározott prioritásokkal való következetes összehangolásával; e tekintetben hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az önkormányzatokat és régiókat kellőképpen bevonják a nemzeti stratégiák kidolgozásába és saját egyedi problémáik és kihívásaik meghatározásába, mindeközben elkerülve az adminisztratív terhek növekedését; |
| --- | --- |

7.

meggyőződése, hogy – annak ellenére, hogy bizonyított a helyi és regionális hatóságok részvétele a partnerségi megállapodások előkészítésében – további erőfeszítés szükséges a kohéziós politika, az Európa 2020 stratégia és az európai szemeszter irányítási rendszere területi dimenziójának megerősítése érdekében, egyfelől az irányítás különböző szintjein zajló valódi párbeszéd és a komplementaritás biztosításával, másfelől a nemzeti, regionális és helyi szinteken azonosított igényeknek és sajátosságoknak az előbbi szinteken meghatározott prioritásokkal való következetes összehangolásával; e tekintetben hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az önkormányzatokat és régiókat kellőképpen bevonják a nemzeti stratégiák kidolgozásába és saját egyedi problémáik és kihívásaik meghatározásába, mindeközben elkerülve az adminisztratív terhek növekedését;

| 8. | úgy véli, hogy a kohéziós politika a legjobb helyzetben van ahhoz, hogy megteremtse az Európa 2020 stratégia területi dimenzióját, amely az Unión és a tagállamokon belül fennálló, egyértelmű növekedési különbségek kezeléséhez, valamint az Unió legkülső és leggyérebben lakott területein a növekedési potenciál kihasználtságának biztosításához, továbbá annak kezeléséhez szükséges, hogy az intézményi kapacitások közötti különbségek annyit jelentenek, hogy az egyes régiók az adott célértékeket nem tudják egyforma módon referenciaként használni; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a kohéziós politika a legjobb helyzetben van ahhoz, hogy megteremtse az Európa 2020 stratégia területi dimenzióját, amely az Unión és a tagállamokon belül fennálló, egyértelmű növekedési különbségek kezeléséhez, valamint az Unió legkülső és leggyérebben lakott területein a növekedési potenciál kihasználtságának biztosításához, továbbá annak kezeléséhez szükséges, hogy az intézményi kapacitások közötti különbségek annyit jelentenek, hogy az egyes régiók az adott célértékeket nem tudják egyforma módon referenciaként használni;

Középpontban a foglalkoztatás és a társadalmi befogadás

| 9. | különösen aggasztja, hogy a válság következtében jelentősen növekedett a szegénység vagy társadalmi kirekesztés kockázatának kitett személyek, az anyagilag nélkülözők, a leromlott környezetben és szegényes lakhatási körülmények között élők vagy nagyon alacsony munkaintenzitású, társadalmi kirekesztéstől és energiaszegénységtől fenyegetett személyek százalékos aránya, nagyobb mértékben a konvergenciarégiókban és a városokban, különösen a fővárosok körüli régiókban, amelyek a mutatók szerint fejlett területeknek számítanak, és mindez jobban érinti a nőket, az egyszülős családokat, a négy- vagy többgyerekes nagycsaládokat, a gondozókat (különösen a fogyatékos családtagról gondoskodókat), a marginalizált közösségek tagjait vagy a nyugdíjazáshoz közel álló idős embereket, akik számára nehéz, hogy hozzáférjenek az egyenlő esélyekhez; |
| --- | --- |

9.

különösen aggasztja, hogy a válság következtében jelentősen növekedett a szegénység vagy társadalmi kirekesztés kockázatának kitett személyek, az anyagilag nélkülözők, a leromlott környezetben és szegényes lakhatási körülmények között élők vagy nagyon alacsony munkaintenzitású, társadalmi kirekesztéstől és energiaszegénységtől fenyegetett személyek százalékos aránya, nagyobb mértékben a konvergenciarégiókban és a városokban, különösen a fővárosok körüli régiókban, amelyek a mutatók szerint fejlett területeknek számítanak, és mindez jobban érinti a nőket, az egyszülős családokat, a négy- vagy többgyerekes nagycsaládokat, a gondozókat (különösen a fogyatékos családtagról gondoskodókat), a marginalizált közösségek tagjait vagy a nyugdíjazáshoz közel álló idős embereket, akik számára nehéz, hogy hozzáférjenek az egyenlő esélyekhez;

| 10. | úgy véli, hogy e kérdéseket – amelyek súlyosan veszélyeztetik a régiók közötti kohéziót, és közép- és hosszú távon kockázatot jelenthetnek az Unió versenyképességére nézve – sürgősen kezelni kell, különösen a fiatalok fenntartható, minőségi foglalkoztatáshoz való hozzáférését és a társadalmi befogadását biztosító politikákra való összpontosítás, a kkv-k e tekintetben betöltött létfontosságú szerepének előmozdítása, a munkahelyek töredezettségének csökkentése és a munkahelyek közötti átmenet megkönnyítése, a tartós munkanélküliekre vonatkozó szakmai átképzési programokra való összpontosítás, az életpályájuk végén járó személyek által szerzett tapasztalatok felhasználása és a nők és férfiak egyenlő mértékű gazdasági függetlenségének elősegítése révén; alapvető fontosságúnak tartja emellett az információs és kommunikációs eszközök fizikai hozzáférhetőségét és elérhetőségét, amit megbízható, objektív és összehasonlítható mutatók segítségével és a demográfiai kihívások figyelembevételével kell értékelni; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy e kérdéseket – amelyek súlyosan veszélyeztetik a régiók közötti kohéziót, és közép- és hosszú távon kockázatot jelenthetnek az Unió versenyképességére nézve – sürgősen kezelni kell, különösen a fiatalok fenntartható, minőségi foglalkoztatáshoz való hozzáférését és a társadalmi befogadását biztosító politikákra való összpontosítás, a kkv-k e tekintetben betöltött létfontosságú szerepének előmozdítása, a munkahelyek töredezettségének csökkentése és a munkahelyek közötti átmenet megkönnyítése, a tartós munkanélküliekre vonatkozó szakmai átképzési programokra való összpontosítás, az életpályájuk végén járó személyek által szerzett tapasztalatok felhasználása és a nők és férfiak egyenlő mértékű gazdasági függetlenségének elősegítése révén; alapvető fontosságúnak tartja emellett az információs és kommunikációs eszközök fizikai hozzáférhetőségét és elérhetőségét, amit megbízható, objektív és összehasonlítható mutatók segítségével és a demográfiai kihívások figyelembevételével kell értékelni;

| 11. | kitart amellett, hogy az Európai Szociális Alapnak (ESZA) továbbra is fontos szerepet kell játszania a humán tőke terén a régiók között fennálló különbségek csökkentésében és a foglalkoztatási szintek növelésének elősegítésében, az Európai Regionális Fejlesztési Alappal (ERFA) párhuzamosan és azzal együtt, valamint hozzá kell járulnia az Unió néhány jelenlegi fő prioritásának teljesítéséhez, nevezetesen a fiatalok foglalkoztatottságának és a munkaerőpiacnak a fellendítéséhez, a fenntartható gazdaság és növekedés elősegítéséhez, a korai iskolaelhagyók számának csökkentéséhez, valamint a szegénység, a megkülönböztetés és a társadalmi kirekesztés leküzdéséhez; ezért kitart amellett, hogy meg kell erősíteni a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét, különösen ami az ESZA műveletinek hatékonyságát és eredményességét illeti, és felhívja a Bizottságot, hogy teljes körűen elemezze az ESZA által kifejtett összes hatást, illetve annak a munkanélküliségi rátára és a munkahelyteremtésre gyakorolt valós eredményeit; |
| --- | --- |

11.

kitart amellett, hogy az Európai Szociális Alapnak (ESZA) továbbra is fontos szerepet kell játszania a humán tőke terén a régiók között fennálló különbségek csökkentésében és a foglalkoztatási szintek növelésének elősegítésében, az Európai Regionális Fejlesztési Alappal (ERFA) párhuzamosan és azzal együtt, valamint hozzá kell járulnia az Unió néhány jelenlegi fő prioritásának teljesítéséhez, nevezetesen a fiatalok foglalkoztatottságának és a munkaerőpiacnak a fellendítéséhez, a fenntartható gazdaság és növekedés elősegítéséhez, a korai iskolaelhagyók számának csökkentéséhez, valamint a szegénység, a megkülönböztetés és a társadalmi kirekesztés leküzdéséhez; ezért kitart amellett, hogy meg kell erősíteni a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét, különösen ami az ESZA műveletinek hatékonyságát és eredményességét illeti, és felhívja a Bizottságot, hogy teljes körűen elemezze az ESZA által kifejtett összes hatást, illetve annak a munkanélküliségi rátára és a munkahelyteremtésre gyakorolt valós eredményeit;

| 12. | elismeri, hogy az ESZA költségvetésének jelentős hányadát a több és jobb álláshely előmozdítására, a hátrányos helyzetű csoportok, többek között a fogyatékossággal élő személyek integrálásának és részvételének támogatására, valamint egy mindenki számára hozzáférhető, befogadó társadalom kialakítására különítették el; nyomatékosítja azonban, hogy válság idején nagyobb hangsúlyt kell fektetni arra, hogy az ESZA-t hatékonyan és célzottan a helyi és regionális egyenlőtlenségekkel, illetve a társadalmi kirekesztettséggel szembeni küzdelemre, és a legkiszolgáltatottabb csoportok és különösen a fiatalok foglalkoztatáshoz való hozzáférésére, valamint a nemi alapú szegregáció csökkentése révén a nők munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedésének segítésére fordítsák; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy az ESZA költségvetésének jelentős hányadát a több és jobb álláshely előmozdítására, a hátrányos helyzetű csoportok, többek között a fogyatékossággal élő személyek integrálásának és részvételének támogatására, valamint egy mindenki számára hozzáférhető, befogadó társadalom kialakítására különítették el; nyomatékosítja azonban, hogy válság idején nagyobb hangsúlyt kell fektetni arra, hogy az ESZA-t hatékonyan és célzottan a helyi és regionális egyenlőtlenségekkel, illetve a társadalmi kirekesztettséggel szembeni küzdelemre, és a legkiszolgáltatottabb csoportok és különösen a fiatalok foglalkoztatáshoz való hozzáférésére, valamint a nemi alapú szegregáció csökkentése révén a nők munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedésének segítésére fordítsák;

| 13. | rámutat, hogy a korai iskolaelhagyók magas száma egyes régiókban jóval meghaladja a célként kitűzött 10 %-ot, valamint hogy a korai iskolaelhagyók számára igényeiknek megfelelő oktatást, képzést vagy munkát kell felajánlani; e tekintetben utal az ifjúsági garancia jelentőségére a korai iskolaelhagyók szempontjából; hangsúlyozza, hogy a korai iskolaelhagyók számának csökkentése érdekében fontos, hogy az oktatási rendszer inkluzív legyen, és egyenlő esélyeket kínáljon minden fiatal számára; rámutat, hogy ezért megoldást kell találni ezen alacsonyan képzett fiatalok készségelsajátítását segítő, akadálymentes, hozzáférhető és minőségi szakképzések és munkahelyi képzések révén való munkaerő-piaci integrálására, tekintettel arra, hogy a képzettség hiánya növelheti munkanélküliség kockázatát, az pedig növelheti a szegénység kockázatát, illetve a kirekesztettséghez, az elidegenedéshez és az önálló élet kiépítésére irányuló meghiúsult erőfeszítésekhez kapcsolódó társadalmi kihívások tömegével jár; rámutat, hogy e célból kulcsfontosságú az ESZA hozzájárulása abból a szempontból, hogy több fiatalnak nyújt segítséget az iskolában maradáshoz, valamint a munkához és a karrierhez szükséges megfelelő képzettség megszerzéséhez, illetve hogy a hátrányos csoportokhoz és kisebbségekhez tartozó gyermekeknek, többek között a fogyatékossággal élő személyeknek szóló különleges projektjei révén szélesebb körű hozzáférést biztosít a minőségi oktatáshoz; felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék megfelelő szakképzések és munkahelyi képzések kialakítását azok számára, akiknek ez a javára szolgál; |
| --- | --- |

13.

rámutat, hogy a korai iskolaelhagyók magas száma egyes régiókban jóval meghaladja a célként kitűzött 10 %-ot, valamint hogy a korai iskolaelhagyók számára igényeiknek megfelelő oktatást, képzést vagy munkát kell felajánlani; e tekintetben utal az ifjúsági garancia jelentőségére a korai iskolaelhagyók szempontjából; hangsúlyozza, hogy a korai iskolaelhagyók számának csökkentése érdekében fontos, hogy az oktatási rendszer inkluzív legyen, és egyenlő esélyeket kínáljon minden fiatal számára; rámutat, hogy ezért megoldást kell találni ezen alacsonyan képzett fiatalok készségelsajátítását segítő, akadálymentes, hozzáférhető és minőségi szakképzések és munkahelyi képzések révén való munkaerő-piaci integrálására, tekintettel arra, hogy a képzettség hiánya növelheti munkanélküliség kockázatát, az pedig növelheti a szegénység kockázatát, illetve a kirekesztettséghez, az elidegenedéshez és az önálló élet kiépítésére irányuló meghiúsult erőfeszítésekhez kapcsolódó társadalmi kihívások tömegével jár; rámutat, hogy e célból kulcsfontosságú az ESZA hozzájárulása abból a szempontból, hogy több fiatalnak nyújt segítséget az iskolában maradáshoz, valamint a munkához és a karrierhez szükséges megfelelő képzettség megszerzéséhez, illetve hogy a hátrányos csoportokhoz és kisebbségekhez tartozó gyermekeknek, többek között a fogyatékossággal élő személyeknek szóló különleges projektjei révén szélesebb körű hozzáférést biztosít a minőségi oktatáshoz; felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék megfelelő szakképzések és munkahelyi képzések kialakítását azok számára, akiknek ez a javára szolgál;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok foglalkoztatási helyzete nagymértékben függ az általános gazdasági helyzettől, következésképpen a fiatalok számára az oktatásból a munka világába való átlépésük során nyújtott támogatás, útmutatás, illetve a figyelemmel kísérésük alapvető fontosságú; úgy véli, hogy ezért a Bizottság az e területet érintő valamennyi jövőbeli szakpolitikai javaslatot összehangolhatná a „Mozgásban az ifjúság” és a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésekkel; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a fiatalok foglalkoztatási helyzete nagymértékben függ az általános gazdasági helyzettől, következésképpen a fiatalok számára az oktatásból a munka világába való átlépésük során nyújtott támogatás, útmutatás, illetve a figyelemmel kísérésük alapvető fontosságú; úgy véli, hogy ezért a Bizottság az e területet érintő valamennyi jövőbeli szakpolitikai javaslatot összehangolhatná a „Mozgásban az ifjúság” és a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésekkel;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatottság egyes régiókban még mindig 60 % alatti, és egyes régiók még a saját nemzeti célszámaiktól is 20–25 %-kal elmaradnak, ez pedig különösen hátrányosan érinti a fiatalokat, a nőket, az időseket, a gondozókat és fogyatékossággal élő személyeket; hangsúlyozza, hogy bizonyos válságintézkedések negatív hatást gyakorolnak a kohézióra, és alapvetően megnövelik az Unión belüli egyenlőtlenségeket; hangsúlyozza, hogy a magas kockázatnak kitett csoportok foglalkoztatásának fenntartásához, vagy foglalkoztatási lehetőségek számukra való létrehozásához a munkahelyteremtés, a képzési lehetőségek és a munkahelymegtartás kérdéseivel foglalkozó célzott intézkedésekre van szükség; hangsúlyozza, hogy bizonyos elzárt településeken a sokadik generáció él munka nélkül, és ez különösen fenyegeti a marginalizált közösségeket; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatottság egyes régiókban még mindig 60 % alatti, és egyes régiók még a saját nemzeti célszámaiktól is 20–25 %-kal elmaradnak, ez pedig különösen hátrányosan érinti a fiatalokat, a nőket, az időseket, a gondozókat és fogyatékossággal élő személyeket; hangsúlyozza, hogy bizonyos válságintézkedések negatív hatást gyakorolnak a kohézióra, és alapvetően megnövelik az Unión belüli egyenlőtlenségeket; hangsúlyozza, hogy a magas kockázatnak kitett csoportok foglalkoztatásának fenntartásához, vagy foglalkoztatási lehetőségek számukra való létrehozásához a munkahelyteremtés, a képzési lehetőségek és a munkahelymegtartás kérdéseivel foglalkozó célzott intézkedésekre van szükség; hangsúlyozza, hogy bizonyos elzárt településeken a sokadik generáció él munka nélkül, és ez különösen fenyegeti a marginalizált közösségeket;

| 16. | rámutat, hogy a foglalkoztatási arányok továbbra is messze elmaradnak attól a 2020-ra kitűzött céltól, hogy a 20 és 64 év közötti népesség 75 %-a foglalkoztatva legyen; megjegyzi, hogy míg regionális szinten nincsenek konkrét foglalkoztatási célértékek, az uniós tagállamok nemzeti célértékeket állapítottak meg maguknak, amelyeket viszont a legtöbb esetben nem értek el, mivel a pénzügyi és gazdasági válság erőteljes aszimmetrikus hatást gyakorolt a regionális munkaerőpiacokra, elsősorban Dél-Európában, ahol ezt az ifjúsági munkanélküliség szembeszökő megemelkedése kísérte; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy a foglalkoztatási arányok továbbra is messze elmaradnak attól a 2020-ra kitűzött céltól, hogy a 20 és 64 év közötti népesség 75 %-a foglalkoztatva legyen; megjegyzi, hogy míg regionális szinten nincsenek konkrét foglalkoztatási célértékek, az uniós tagállamok nemzeti célértékeket állapítottak meg maguknak, amelyeket viszont a legtöbb esetben nem értek el, mivel a pénzügyi és gazdasági válság erőteljes aszimmetrikus hatást gyakorolt a regionális munkaerőpiacokra, elsősorban Dél-Európában, ahol ezt az ifjúsági munkanélküliség szembeszökő megemelkedése kísérte;

| 17. | úgy véli, hogy a fenntartható növekedés és az erőforrás-hatékonyság kihívásaival minden régió küzd; e tekintetben hangsúlyozza, hogy olyan szakpolitikákra van szükség, amelyek a költések tekintetében az oktatás, az egész életen át tartó tanulás, a kutatás, az innováció és fejlesztés, az energiahatékonyság és a helyi vállalkozások területét, valamint az új pénzügyi eszközök valamennyi vállalkozásfajta – de különösen a kkv-k – számára való kidolgozását részesítik előnyben; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a fenntartható növekedés és az erőforrás-hatékonyság kihívásaival minden régió küzd; e tekintetben hangsúlyozza, hogy olyan szakpolitikákra van szükség, amelyek a költések tekintetében az oktatás, az egész életen át tartó tanulás, a kutatás, az innováció és fejlesztés, az energiahatékonyság és a helyi vállalkozások területét, valamint az új pénzügyi eszközök valamennyi vállalkozásfajta – de különösen a kkv-k – számára való kidolgozását részesítik előnyben;

| 18. | emlékeztet arra, hogy a kkv-k komoly munkahelyteremtő potenciállal rendelkeznek, és olyan szakpolitikák kidolgozására sürgeti a tagállamokat, amelyek javítják a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését és azok finanszírozási feltételeit; felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamokkal a pályázati felhívásokkal kapcsolatos rendszer átláthatóságának és kiszámíthatóságának javítása, illetve annak érdekében, hogy – különösen az egymással a gyorsan változó környezetben versengő kkv-k esetében – csökkenjen a pályázati felhívás közzététele és a szerződés odaítélése között eltelő idő; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy a kkv-k komoly munkahelyteremtő potenciállal rendelkeznek, és olyan szakpolitikák kidolgozására sürgeti a tagállamokat, amelyek javítják a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését és azok finanszírozási feltételeit; felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamokkal a pályázati felhívásokkal kapcsolatos rendszer átláthatóságának és kiszámíthatóságának javítása, illetve annak érdekében, hogy – különösen az egymással a gyorsan változó környezetben versengő kkv-k esetében – csökkenjen a pályázati felhívás közzététele és a szerződés odaítélése között eltelő idő;

| 19. | nyomatékosan felhívja arra a figyelmet, hogy különös figyelmet kell fordítani a kulturális és a kreatív ágazatra, amely hozzájárul az Európa 2020 stratégia – többek között a munkahelyteremtésre vonatkozó – céljainak eléréséhez; hangsúlyozza ezen ágazatok nélkülözhetetlen hozzájárulását a régiók és városok fejlődéséhez; felszólít olyan tartós intézkedések végrehajtására, amelyek előmozdítják a nőknek szóló továbbképzést ezekben az ágazatokban, továbbá annak biztosítására, hogy a nők képesítését hatékonyan hasznosítsák, és új munkalehetőségeket hozzanak létre; |
| --- | --- |

19.

nyomatékosan felhívja arra a figyelmet, hogy különös figyelmet kell fordítani a kulturális és a kreatív ágazatra, amely hozzájárul az Európa 2020 stratégia – többek között a munkahelyteremtésre vonatkozó – céljainak eléréséhez; hangsúlyozza ezen ágazatok nélkülözhetetlen hozzájárulását a régiók és városok fejlődéséhez; felszólít olyan tartós intézkedések végrehajtására, amelyek előmozdítják a nőknek szóló továbbképzést ezekben az ágazatokban, továbbá annak biztosítására, hogy a nők képesítését hatékonyan hasznosítsák, és új munkalehetőségeket hozzanak létre;

Az értékelésből származó bizonyítékok

| 20. | emlékeztet arra, hogy míg erőteljes bizonyítékok mutatják, hogy a kohéziós politika végrehajtása felgyorsult, és hogy az abból eredő programok számos jelentős hozzájárulást jelentettek számos olyan területen, ahol a gazdasági korszerűsítés és a versenyképesség érdekében beruházásokra van szükség (például a kutatás és fejlesztés, kkv-k támogatása, újraiparosítás, társadalmi befogadás, illetve oktatás és képzés területén), a jelenlegi programozási időszak végéig több tagállam nem fogja tudni végrehajtani programját; ezzel összefüggésben arra sürgeti a Bizottságot, hogy az alacsony felhasználási arány okait alaposan elemezze, és nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy a pénzösszegek felhasználásának meggyorsítása érdekében biztosítsanak társfinanszírozást; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy míg erőteljes bizonyítékok mutatják, hogy a kohéziós politika végrehajtása felgyorsult, és hogy az abból eredő programok számos jelentős hozzájárulást jelentettek számos olyan területen, ahol a gazdasági korszerűsítés és a versenyképesség érdekében beruházásokra van szükség (például a kutatás és fejlesztés, kkv-k támogatása, újraiparosítás, társadalmi befogadás, illetve oktatás és képzés területén), a jelenlegi programozási időszak végéig több tagállam nem fogja tudni végrehajtani programját; ezzel összefüggésben arra sürgeti a Bizottságot, hogy az alacsony felhasználási arány okait alaposan elemezze, és nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy a pénzösszegek felhasználásának meggyorsítása érdekében biztosítsanak társfinanszírozást;

| 21. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy keressenek szinergiákat a kohéziós politikai finanszírozás és egyéb (például a TEN-T-re, a TEN-E-re, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, a Horizont 2020-ra, a COSME-ra és más programokra szánt) uniós források, továbbá az Európai Befektetési Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank által nyújtott finanszírozási lehetőségek között; arra sürgeti a tagállamokat, hogy gyorsítsák meg a végrehajtást, és egyszerűsítsék az elérhető pénzösszegekhez való hozzáférést annak érdekében, hogy a kkv-ket, a civil társadalmi szervezeteket, a helyi önkormányzatokat és más érdekelt kedvezményezetteket azok felhasználására ösztönözzék; |
| --- | --- |

21.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy keressenek szinergiákat a kohéziós politikai finanszírozás és egyéb (például a TEN-T-re, a TEN-E-re, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, a Horizont 2020-ra, a COSME-ra és más programokra szánt) uniós források, továbbá az Európai Befektetési Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank által nyújtott finanszírozási lehetőségek között; arra sürgeti a tagállamokat, hogy gyorsítsák meg a végrehajtást, és egyszerűsítsék az elérhető pénzösszegekhez való hozzáférést annak érdekében, hogy a kkv-ket, a civil társadalmi szervezeteket, a helyi önkormányzatokat és más érdekelt kedvezményezetteket azok felhasználására ösztönözzék;

Az ellenőrzés és az értékelés kihívásai

| 22. | úgy véli, hogy az értékelésnek jelentős szerepet kell játszania a politikáról folytatott vitában és a tanulásban, de aggodalommal állapítja meg, hogy noha az ellenőrzési adatok biztosítása és a végrehajtásra vonatkozó adatok javítják a kitűzött célok minőségét, az eredményekről készített jelentések egyenetlen minősége számos esetben megnehezíti, hogy a regionális és helyi szinten kitűzött célok felé történő előrelépésről teljes és pontos kép álljon össze; hangsúlyozza, hogy az értékelés során a kedvezményezettekre – többek között a kk-vkre, a helyi és regionális hatóságokra és a nem kormányzati szervezetekre – háruló fölösleges terheket is fel kell mérni, illetve az azok enyhítését célzó intézkedésekre javaslatot kell tenni; úgy véli, hogy az ellenőrzéshez kapcsolódóan további terheket nem szabad előírni; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy az értékelésnek jelentős szerepet kell játszania a politikáról folytatott vitában és a tanulásban, de aggodalommal állapítja meg, hogy noha az ellenőrzési adatok biztosítása és a végrehajtásra vonatkozó adatok javítják a kitűzött célok minőségét, az eredményekről készített jelentések egyenetlen minősége számos esetben megnehezíti, hogy a regionális és helyi szinten kitűzött célok felé történő előrelépésről teljes és pontos kép álljon össze; hangsúlyozza, hogy az értékelés során a kedvezményezettekre – többek között a kk-vkre, a helyi és regionális hatóságokra és a nem kormányzati szervezetekre – háruló fölösleges terheket is fel kell mérni, illetve az azok enyhítését célzó intézkedésekre javaslatot kell tenni; úgy véli, hogy az ellenőrzéshez kapcsolódóan további terheket nem szabad előírni;

| 23. | úgy véli, hogy az eredményjelentések – vagy az érintett szintre vonatkozó adatok elérhetetlensége vagy a rendelkezésre bocsátott statisztikai adatok és a nyomon követést igénylő kohéziós politikai célkitűzések megvalósításának szintje közötti nem teljesen egyértelmű kapcsolat miatt – nem nyújtanak teljesen tiszta képet a kohéziós politika végrehajtásában és a kitűzött célok megvalósításában elért eredményekről; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az eredményjelentések – vagy az érintett szintre vonatkozó adatok elérhetetlensége vagy a rendelkezésre bocsátott statisztikai adatok és a nyomon követést igénylő kohéziós politikai célkitűzések megvalósításának szintje közötti nem teljesen egyértelmű kapcsolat miatt – nem nyújtanak teljesen tiszta képet a kohéziós politika végrehajtásában és a kitűzött célok megvalósításában elért eredményekről;

| 24. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a jelentéstétel átláthatóságának, valamint a tervezés és a végrehajtás minőségének javítása érdekében teljes mértékben használják ki a jelenlegi jogszabályi keret összefüggésében rendelkezésre álló nyomonkövetési és értékelési eszközöket (erősebb eredményorientáltság, közös output-mutatók használata, programspecifikus eredménymutatók választása és egyértelmű eredményességmérési keret); |
| --- | --- |

24.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a jelentéstétel átláthatóságának, valamint a tervezés és a végrehajtás minőségének javítása érdekében teljes mértékben használják ki a jelenlegi jogszabályi keret összefüggésében rendelkezésre álló nyomonkövetési és értékelési eszközöket (erősebb eredményorientáltság, közös output-mutatók használata, programspecifikus eredménymutatók választása és egyértelmű eredményességmérési keret);

| 25. | úgy ítéli meg, hogy míg a 2007–2013 közötti időszakban az ERFA és a Kohéziós Alap által társfinanszírozott kohéziós politikai programok értékelései alapján a tagállamok általában megfelelően tudatában vannak a programok létrehozása esetében a nemek közötti egyensúlyra vonatkozó követelménynek (70 % (5)), arra is rámutatnak, hogy a nemek közötti egyenlőséget a problémák vagy számszerűsített célok egyértelmű meghatározásában egyáltalán nem szerepeltették megfelelően (kevesebb mint 8 %); kéri a Bizottságot, hogy tökéletesítse a tagállami jelentéstételi rendszereket olyan mutatók bevezetésével és alkalmazásával, amelyek alapján értékelni lehet, hogy a kohéziós politika milyen mértékben támogatta a nemek közötti egyenlőség tekintetében elért tényleges előrelépést, illetve hogy az előrelépések milyen mértékben valósultak meg; |
| --- | --- |

25.

úgy ítéli meg, hogy míg a 2007–2013 közötti időszakban az ERFA és a Kohéziós Alap által társfinanszírozott kohéziós politikai programok értékelései alapján a tagállamok általában megfelelően tudatában vannak a programok létrehozása esetében a nemek közötti egyensúlyra vonatkozó követelménynek (70 % (5)), arra is rámutatnak, hogy a nemek közötti egyenlőséget a problémák vagy számszerűsített célok egyértelmű meghatározásában egyáltalán nem szerepeltették megfelelően (kevesebb mint 8 %); kéri a Bizottságot, hogy tökéletesítse a tagállami jelentéstételi rendszereket olyan mutatók bevezetésével és alkalmazásával, amelyek alapján értékelni lehet, hogy a kohéziós politika milyen mértékben támogatta a nemek közötti egyenlőség tekintetében elért tényleges előrelépést, illetve hogy az előrelépések milyen mértékben valósultak meg;

| 26. | annak ellenőrzésére sürgeti a Bizottságot, hogy az irányító hatóságok alkalmazzák-e a késedelmes fizetésekről szóló irányelvet a projektek kedvezményezettjeivel szemben, illetve a fizetési késedelmek csökkentésére megfelelő intézkedéseket hoznak-e; |
| --- | --- |

26.

annak ellenőrzésére sürgeti a Bizottságot, hogy az irányító hatóságok alkalmazzák-e a késedelmes fizetésekről szóló irányelvet a projektek kedvezményezettjeivel szemben, illetve a fizetési késedelmek csökkentésére megfelelő intézkedéseket hoznak-e;

| 27. | kéri, hogy a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata és az Európai Számvevőszék fokozza a kohéziós és strukturális alapokkal, különösen pedig az ESZA-val kapcsolatos teljesítményellenőrzéseit; |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata és az Európai Számvevőszék fokozza a kohéziós és strukturális alapokkal, különösen pedig az ESZA-val kapcsolatos teljesítményellenőrzéseit;

o

o o

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak.

---

(1)  HL C 87. E, 2010.4.1., 113. o.

(2)  HL C 371. E, 2011.12.20., 39. o.

(3)  HL C 161. E, 2011.5.31., 120. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/pdf/2009-03-16-inception-report.pdf

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/58

---

P7_TA(2014)0133

A legkülső régiók, a strukturális alapok és egyéb uniós programok

Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása a legkülső régiók lehetőségei fejlesztésének a strukturális alapok és a többi uniós program közötti szinergiák megteremtése révén történő optimalizálásáról (2013/2178(INI))

(2017/C 285/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikkére és 355. cikkének (1) bekezdésére, amely elismeri a legkülső régiók különleges jogállását, és amely a Szerződések és a közös politikák teljes körű végrehajtását lehetővé tevő „egyedi intézkedések” elfogadását írja elő, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikkére és 355. cikkének (1) bekezdésére, amely elismeri a legkülső régiók különleges jogállását, és amely a Szerződések és a közös politikák teljes körű végrehajtását lehetővé tevő „egyedi intézkedések” elfogadását írja elő,

| — | tekintettel az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének az e régiók állami támogatási rendszereiről szóló a) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének az e régiók állami támogatási rendszereiről szóló a) pontjára,

| — | tekintettel az EUMSZ 174. cikkére és az azt követő cikkeire, amelyek meghatározzák a gazdasági, társadalmi és területi kohézió célkitűzését és az eléréséhez szükséges strukturális pénzügyi eszközöket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 174. cikkére és az azt követő cikkeire, amelyek meghatározzák a gazdasági, társadalmi és területi kohézió célkitűzését és az eléréséhez szükséges strukturális pénzügyi eszközöket,

| — | tekintettel az Európai Bizottság legkülső régiókról szóló valamennyi közleményére, és különösen „A legkülső régiók: előny Európa számára” című, 2008. október 17-i közleményére (COM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság legkülső régiókról szóló valamennyi közleményére, és különösen „A legkülső régiók: előny Európa számára” című, 2008. október 17-i közleményére (COM(2008)0642),

| — | tekintettel a legkülső régiókról szóló valamennyi állásfoglalására, és különösen „A legkülső régiókra vonatkozó stratégia: eredmények és kilátások” című, 2008. május 20-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a legkülső régiókról szóló valamennyi állásfoglalására, és különösen „A legkülső régiókra vonatkozó stratégia: eredmények és kilátások” című, 2008. május 20-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a „Régiók 2020-ban – Az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” című bizottsági munkadokumentumra (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Régiók 2020-ban – Az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” című bizottsági munkadokumentumra (SEC(2008)2868),

| — | tekintettel a 2008. július 7-én, Réunion szigetén megtartott, „Az Európai Unió és tengerentúli entitásai: az éghajlatváltozás és a biológia sokféleség csökkenése elleni küzdelemre irányuló stratégiák” című konferencia üzenetére, valamint az Európai Unió Tanácsának „Az Európai Unió biológiai sokféleséggel kapcsolatos cselekvési terve végrehajtásának félidős értékelése – Az invazív idegen fajokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című, 2009. június 25-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. július 7-én, Réunion szigetén megtartott, „Az Európai Unió és tengerentúli entitásai: az éghajlatváltozás és a biológia sokféleség csökkenése elleni küzdelemre irányuló stratégiák” című konferencia üzenetére, valamint az Európai Unió Tanácsának „Az Európai Unió biológiai sokféleséggel kapcsolatos cselekvési terve végrehajtásának félidős értékelése – Az invazív idegen fajokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című, 2009. június 25-i következtetéseire,

| — | tekintettel a legkülső régiók „A legkülső régiók jövője 2020-ig” című, 2009. október 14-i együttes memorandumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a legkülső régiók „A legkülső régiók jövője 2020-ig” című, 2009. október 14-i együttes memorandumára,

| — | tekintettel a legkülső régiók európai parlamenti képviselőinek konferenciája által José Manuel Durão Barrosóhoz, az Európai Bizottság elnökéhez benyújtott 2010. július 6-i közös programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a legkülső régiók európai parlamenti képviselőinek konferenciája által José Manuel Durão Barrosóhoz, az Európai Bizottság elnökéhez benyújtott 2010. július 6-i közös programra,

| — | tekintettel a Spanyolország, Franciaország, Portugália és a legkülső régiók által 2010. május 7-én aláírt, „Megújult kilátások (jövőkép) a legkülső régiókra vonatkozó európai stratégiában” című együttes memorandumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Spanyolország, Franciaország, Portugália és a legkülső régiók által 2010. május 7-én aláírt, „Megújult kilátások (jövőkép) a legkülső régiókra vonatkozó európai stratégiában” című együttes memorandumra,

| — | tekintettel a legkülső régióknak a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló ötödik jelentésre vonatkozó, 2011. január 28-i közös dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a legkülső régióknak a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló ötödik jelentésre vonatkozó, 2011. január 28-i közös dokumentumára,

| — | tekintettel Michel Barnier európai biztos „Európa legkülső régiói és az egységes piac – Az EU befolyása a világban” című, 2011. október 12-i jelentésre, amelyet Pedro Solbes Mira terjesztett elő, |
| --- | --- |

—

tekintettel Michel Barnier európai biztos „Európa legkülső régiói és az egységes piac – Az EU befolyása a világban” című, 2011. október 12-i jelentésre, amelyet Pedro Solbes Mira terjesztett elő,

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiával összefüggésben az Európai Unió legkülső régióiban a kohéziós politika szerepéről szóló, 2012. április 18-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiával összefüggésben az Európai Unió legkülső régióiban a kohéziós politika szerepéről szóló, 2012. április 18-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „Az Európai Unió legkülső régiói: úton az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó partnerség felé” című, 2012. június 20-i bizottsági közleményre (COM(2012)0287), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió legkülső régiói: úton az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó partnerség felé” című, 2012. június 20-i bizottsági közleményre (COM(2012)0287),

| — | tekintettel a Serge Letchimy képviselő vezetésével a Francia Köztársaság miniszterelnöke részére készített, „Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikke: hozzájárulás a legkülső régiók általános fejlesztési tervét szolgáló eltérési keret alkalmazásához” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Serge Letchimy képviselő vezetésével a Francia Köztársaság miniszterelnöke részére készített, „Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikke: hozzájárulás a legkülső régiók általános fejlesztési tervét szolgáló eltérési keret alkalmazásához” című jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unió legkülső régiói elnöki értekezletének valamennyi együttes hozzájárulására, valamint technikai és politikai dokumentumaira, különösen az Európai Unió legkülső régióinak 2013. október 17-én és 18-án megtartott XIX. elnöki értekezletének zárónyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió legkülső régiói elnöki értekezletének valamennyi együttes hozzájárulására, valamint technikai és politikai dokumentumaira, különösen az Európai Unió legkülső régióinak 2013. október 17-én és 18-án megtartott XIX. elnöki értekezletének zárónyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0121/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0121/2014),

| A. | mivel a legkülső régiók előnyei, erőforrásai és lehetőségei – amelyeket 2008. évi stratégiájában és 2012. évi közleményében az Európai Bizottság is elismert – a kutatás, az innováció és a növekedés szempontjából az Európai Unió számára kulcsfontosságú területeket fednek le, és mivel ezeket a régiókat elégtelen mértékben támogatják és finanszírozzák az uniós alapok és programok; |
| --- | --- |

A.

mivel a legkülső régiók előnyei, erőforrásai és lehetőségei – amelyeket 2008. évi stratégiájában és 2012. évi közleményében az Európai Bizottság is elismert – a kutatás, az innováció és a növekedés szempontjából az Európai Unió számára kulcsfontosságú területeket fednek le, és mivel ezeket a régiókat elégtelen mértékben támogatják és finanszírozzák az uniós alapok és programok;

| B. | mivel a legkülső régiókat szigetcsoportok, szigetek, valamint egy, az amazóniai őserdőbe beékelt régió alkotja, és amelyeket közös sajátos akadályok jellemeznek, amelyek megkülönböztetik őket az Unió más sajátos földrajzi helyzetű területeitől (szigetek alkotta, hegyvidéki és gyéren lakott régiók); |
| --- | --- |

B.

mivel a legkülső régiókat szigetcsoportok, szigetek, valamint egy, az amazóniai őserdőbe beékelt régió alkotja, és amelyeket közös sajátos akadályok jellemeznek, amelyek megkülönböztetik őket az Unió más sajátos földrajzi helyzetű területeitől (szigetek alkotta, hegyvidéki és gyéren lakott régiók);

| C. | mivel – tekintettel azokra a célkitűzésekre, amelyeket az EU a növekedéssel kapcsolatban az Európa 2020 stratégia, a Horizont 2020 stratégia, az Energia 2020 stratégia, a LIFE+ és a Natura 2000 programok, a transzeurópai távközlési, közlekedési és energiahálózatok megvalósítása érdekében határozott meg – a legkülső régiók olyan elöl járó régióknak minősülnek, amelyek jelentős mértékben hozzájárulhatnak e feladatok megvalósításához; |
| --- | --- |

C.

mivel – tekintettel azokra a célkitűzésekre, amelyeket az EU a növekedéssel kapcsolatban az Európa 2020 stratégia, a Horizont 2020 stratégia, az Energia 2020 stratégia, a LIFE+ és a Natura 2000 programok, a transzeurópai távközlési, közlekedési és energiahálózatok megvalósítása érdekében határozott meg – a legkülső régiók olyan elöl járó régióknak minősülnek, amelyek jelentős mértékben hozzájárulhatnak e feladatok megvalósításához;

| D. | mivel ezért a legkülső régiók gazdasági és társadalmi fellendülésének tartós megerősítése, valamint a különböző uniós stratégiák sikere esélyeinek növelése érdekében ösztönözni kell a hosszú távú beruházásokat, és elő kell mozdítani a legkülső régiók innovációs képességét; |
| --- | --- |

D.

mivel ezért a legkülső régiók gazdasági és társadalmi fellendülésének tartós megerősítése, valamint a különböző uniós stratégiák sikere esélyeinek növelése érdekében ösztönözni kell a hosszú távú beruházásokat, és elő kell mozdítani a legkülső régiók innovációs képességét;

| E. | mivel e stratégiák megvalósításához a legkülső régiókat támogató strukturális alapokat és az Európai Beruházási Alapot szigorúan ellenőrizni kell, és ki kell igazítani vagy egészíteni azért, hogy a legkülső régiók a bennük rejlő potenciálnak és szándékuknak megfelelően részt vehessenek az Európai Unió előtt álló nagyobb kihívások megoldásában; |
| --- | --- |

E.

mivel e stratégiák megvalósításához a legkülső régiókat támogató strukturális alapokat és az Európai Beruházási Alapot szigorúan ellenőrizni kell, és ki kell igazítani vagy egészíteni azért, hogy a legkülső régiók a bennük rejlő potenciálnak és szándékuknak megfelelően részt vehessenek az Európai Unió előtt álló nagyobb kihívások megoldásában;

| F. | mivel a jelenlegi gazdasági és szociális válság különösen súlyos hatásokat fejt ki az Európai Unió legkülső régióiban, különös tekintettel a versenyképességre és a foglalkoztatásra, és mivel a következő pénzügyi és programozási időszak során a gazdasági növekedés igényére történő válaszadás és a munkanélküliség problémájával való szembenézés érdekében sürgős és megfelelő válaszlépéseket kell találni; |
| --- | --- |

F.

mivel a jelenlegi gazdasági és szociális válság különösen súlyos hatásokat fejt ki az Európai Unió legkülső régióiban, különös tekintettel a versenyképességre és a foglalkoztatásra, és mivel a következő pénzügyi és programozási időszak során a gazdasági növekedés igényére történő válaszadás és a munkanélküliség problémájával való szembenézés érdekében sürgős és megfelelő válaszlépéseket kell találni;

| G. | mivel a 349. cikket olyan jogalapként is fel kell használni, amely egyedi intézkedések révén lehetővé teszi, hogy a legkülső régiók megtalálják helyüket azokban a különböző uniós programokban, amelyek konkrétan is fejleszteni tudják a bennük rejlő, elismert lehetőségeket; |
| --- | --- |

G.

mivel a 349. cikket olyan jogalapként is fel kell használni, amely egyedi intézkedések révén lehetővé teszi, hogy a legkülső régiók megtalálják helyüket azokban a különböző uniós programokban, amelyek konkrétan is fejleszteni tudják a bennük rejlő, elismert lehetőségeket;

| H. | mivel a legkülső régiók az egész Unió javát szolgáló, kísérleti és kiválósági területekké válhatnak többek között az alábbi területeken: biológiai sokféleség, környezetvédelem, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, az éghajlatváltozás mérséklése, a szélsőséges időjárási jelenségek kezelése és megfigyelése, kutatás, innováció, világűr, űrrepülés, óceánok, kék növekedés, tengeri területrendezés és tengerpolitikai irányítás, szeizmológia, vulkanológia, új betegségek, megújuló energiák, közlekedés, távközlés, humanitárius segítségnyújtási készenléti kapacitás a harmadik országokban és kultúra; |
| --- | --- |

H.

mivel a legkülső régiók az egész Unió javát szolgáló, kísérleti és kiválósági területekké válhatnak többek között az alábbi területeken: biológiai sokféleség, környezetvédelem, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, az éghajlatváltozás mérséklése, a szélsőséges időjárási jelenségek kezelése és megfigyelése, kutatás, innováció, világűr, űrrepülés, óceánok, kék növekedés, tengeri területrendezés és tengerpolitikai irányítás, szeizmológia, vulkanológia, új betegségek, megújuló energiák, közlekedés, távközlés, humanitárius segítségnyújtási készenléti kapacitás a harmadik országokban és kultúra;

| I. | mivel a legkülső régiók a karib-tengeri, indiai-óceáni és atlanti-óceáni tengeri medencékben találhatók, aminek következtében az Európai Unió nekik köszönhetően világszintű tengeri hatalom, mivel geostratégiai elhelyezkedésük hozzájárul az EU globális jelentőségéhez, és mivel ezeket a területeket a világ biológiai sokféleségének több mint 50 %-át kitevő, rendkívüli természeti, tengeri és halászati erőforrások jellemzik; |
| --- | --- |

I.

mivel a legkülső régiók a karib-tengeri, indiai-óceáni és atlanti-óceáni tengeri medencékben találhatók, aminek következtében az Európai Unió nekik köszönhetően világszintű tengeri hatalom, mivel geostratégiai elhelyezkedésük hozzájárul az EU globális jelentőségéhez, és mivel ezeket a területeket a világ biológiai sokféleségének több mint 50 %-át kitevő, rendkívüli természeti, tengeri és halászati erőforrások jellemzik;

| J. | mivel a legkülső régiók helyzete egyedülálló, és olyan közös egységet alkotnak mind az Európai Unión kívül, mind az Európai Unióban, amelyet az Európai Bizottságnak többek között közös politikák végrehajtásával kell előmozdítania és támogatnia; |
| --- | --- |

J.

mivel a legkülső régiók helyzete egyedülálló, és olyan közös egységet alkotnak mind az Európai Unión kívül, mind az Európai Unióban, amelyet az Európai Bizottságnak többek között közös politikák végrehajtásával kell előmozdítania és támogatnia;

| K. | mivel a legkülső régiók lehetőségeinek optimalizálásához a lehető legnagyobb szinergiát kell megteremteni az összes uniós eszköz, alap és program között; |
| --- | --- |

K.

mivel a legkülső régiók lehetőségeinek optimalizálásához a lehető legnagyobb szinergiát kell megteremteni az összes uniós eszköz, alap és program között;

Új kilátások a legkülső régiók számára

| 1. | meggyőződése, hogy a legkülső régiók előnyei, lehetőségei, erőforrásai és tapasztalatai további esélyt biztosítanak az Unió és a tagállamok számára ahhoz, hogy megfeleljenek azoknak a kihívásoknak, amelyekkel az a globalizáció, az innovációs képesség, a növekedés, a társadalmi kohézió, a demográfiai nyomás, az éghajlatváltozás, a természeti katasztrófákkal kapcsolatos jelentős kockázatok megelőzése, az energia, a természeti erőforrások és a biológiai sokféleség fenntartható kezelése és megőrzése terén szembesül; |
| --- | --- |

1.

meggyőződése, hogy a legkülső régiók előnyei, lehetőségei, erőforrásai és tapasztalatai további esélyt biztosítanak az Unió és a tagállamok számára ahhoz, hogy megfeleljenek azoknak a kihívásoknak, amelyekkel az a globalizáció, az innovációs képesség, a növekedés, a társadalmi kohézió, a demográfiai nyomás, az éghajlatváltozás, a természeti katasztrófákkal kapcsolatos jelentős kockázatok megelőzése, az energia, a természeti erőforrások és a biológiai sokféleség fenntartható kezelése és megőrzése terén szembesül;

| 2. | meggyőződése, hogy a legkülső régiók különböző uniós programokhoz és alapokhoz való hozzáférésének javítása hosszú és rövid távon egyaránt az egész Unió javát szolgálja; sajnálatosnak tartja azt az európai szinten szorgalmazott megközelítést, hogy csak a kohéziós politikát használják fel a legkülső régiók szinte valamennyi szükségletének a finanszírozására; |
| --- | --- |

2.

meggyőződése, hogy a legkülső régiók különböző uniós programokhoz és alapokhoz való hozzáférésének javítása hosszú és rövid távon egyaránt az egész Unió javát szolgálja; sajnálatosnak tartja azt az európai szinten szorgalmazott megközelítést, hogy csak a kohéziós politikát használják fel a legkülső régiók szinte valamennyi szükségletének a finanszírozására;

| 3. | támogatja, hogy az Európai Bizottság e régiók előnyeit és az EUMSZ 349. cikkén alapuló gyakorlatias és ötletes intézkedéseket kiaknázva a legkülső régiókban az autonómiát, a gazdasági konszolidációt és a fenntartható munkahelyteremtést erősítő politikákat szeretne végrehajtani, valamint hogy az egyes alapok és programok esetében – különösen az energia, a közlekedés, valamint az információs és kommunikációs technológiák területén – olyan célokra irányuló ad hoc eszközöket szeretne megvalósítani, amelyek képesek a legkülső régiók erősségeit a fenntartható fejlődés érdekében érvényesíteni; |
| --- | --- |

3.

támogatja, hogy az Európai Bizottság e régiók előnyeit és az EUMSZ 349. cikkén alapuló gyakorlatias és ötletes intézkedéseket kiaknázva a legkülső régiókban az autonómiát, a gazdasági konszolidációt és a fenntartható munkahelyteremtést erősítő politikákat szeretne végrehajtani, valamint hogy az egyes alapok és programok esetében – különösen az energia, a közlekedés, valamint az információs és kommunikációs technológiák területén – olyan célokra irányuló ad hoc eszközöket szeretne megvalósítani, amelyek képesek a legkülső régiók erősségeit a fenntartható fejlődés érdekében érvényesíteni;

| 4. | hangsúlyozza annak szükségességét és fontosságát is a legkülső régiók szempontjából, hogy az európai politikák például fiskális és vámügyi eszközök segítségével hozzájáruljanak a legkülső régiók gazdaságai gazdasági alapjának megerősítéséhez és diverzifikációjához, valamint a munkahelyteremtéshez; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza annak szükségességét és fontosságát is a legkülső régiók szempontjából, hogy az európai politikák például fiskális és vámügyi eszközök segítségével hozzájáruljanak a legkülső régiók gazdaságai gazdasági alapjának megerősítéséhez és diverzifikációjához, valamint a munkahelyteremtéshez;

| 5. | úgy véli, hogy az EUMSZ 349. cikke megfelelő jogi alapot jelent a legkülső régiókra vonatkozó egyedi intézkedések elfogadásához, azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy csak korlátozottan és kismértékben alkalmazzák a Szerződésnek ezt a rendelkezését, amely a legkülső jogállás alapján különleges rendelkezések megállapítására ad lehetőséget; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az EUMSZ 349. cikke megfelelő jogi alapot jelent a legkülső régiókra vonatkozó egyedi intézkedések elfogadásához, azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy csak korlátozottan és kismértékben alkalmazzák a Szerződésnek ezt a rendelkezését, amely a legkülső jogállás alapján különleges rendelkezések megállapítására ad lehetőséget;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiók érdekében megkezdett programok értékelése érdekében hozzon létre egy kapcsolattartó csoportot a legkülső régiókra vonatkozó, már működő vagy tervbe vett politikák összehangolását végző szolgálatközi munkacsoportért felelős európai biztosok és a legkülső régiók megválasztott európai parlamenti képviselői részvételével; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiók érdekében megkezdett programok értékelése érdekében hozzon létre egy kapcsolattartó csoportot a legkülső régiókra vonatkozó, már működő vagy tervbe vett politikák összehangolását végző szolgálatközi munkacsoportért felelős európai biztosok és a legkülső régiók megválasztott európai parlamenti képviselői részvételével;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók éppen az európai kontinenstől való távolságuknak köszönhetően tudják közvetíteni egy olyan Európai Unió befolyását, amely tudatára ébred globális jelentőségének és az alapvető változásokon áteső világban betöltött szerepének; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók éppen az európai kontinenstől való távolságuknak köszönhetően tudják közvetíteni egy olyan Európai Unió befolyását, amely tudatára ébred globális jelentőségének és az alapvető változásokon áteső világban betöltött szerepének;

| 8. | ragaszkodik ahhoz, hogy a legkülső régiókra – sajátos jellemzőik okán, valamint az EUMSZ 349. cikkének megfelelően, amely egyedi intézkedések elfogadására ad lehetőséget – természeti katasztrófa esetén fordítsanak különös figyelmet, egyúttal emlékeztet a strukturális alapoknak az Európai Unió Szolidaritási Alapjával történő összehangolása fontosságára; |
| --- | --- |

8.

ragaszkodik ahhoz, hogy a legkülső régiókra – sajátos jellemzőik okán, valamint az EUMSZ 349. cikkének megfelelően, amely egyedi intézkedések elfogadására ad lehetőséget – természeti katasztrófa esetén fordítsanak különös figyelmet, egyúttal emlékeztet a strukturális alapoknak az Európai Unió Szolidaritási Alapjával történő összehangolása fontosságára;

| 9. | szorgalmazza, hogy az információs és kommunikációs technológiák, a közlekedés, a víz és az energia területén – általános gazdasági érdekű szolgáltatások révén – megvalósuló beruházások élvezzenek elsőbbséget e régiókban, valamint a legkülső régiók tekintetében az állami támogatásokra vonatkozó keretszabály nagyobb koherenciája mellett érvel az „Európa 2020” stratégia célkitűzéseinek elérése érdekében; |
| --- | --- |

9.

szorgalmazza, hogy az információs és kommunikációs technológiák, a közlekedés, a víz és az energia területén – általános gazdasági érdekű szolgáltatások révén – megvalósuló beruházások élvezzenek elsőbbséget e régiókban, valamint a legkülső régiók tekintetében az állami támogatásokra vonatkozó keretszabály nagyobb koherenciája mellett érvel az „Európa 2020” stratégia célkitűzéseinek elérése érdekében;

| 10. | meggyőződése, hogy az Unió világban elfoglalt helyének tudatosítása, valamint a legkülső régióira fordított figyelem szorosan összefüggnek egymással; úgy véli, hogy az Unió és a tagállamok nem ismerik el vagy alábecsülik a legkülső régiókra és a TOT-okra irányuló beruházási stratégiai döntéseik jövőbeli súlyát vagy kihatását, ami azt mutatja, hogy az Unió nem fektet be eleget saját globális és nemzetközi jelentőségébe; alapvető fontosságúnak tartja az eszközök és a programok vonatkozásában a szinergiák erősítését annak érdekében, hogy előmozdítsák az e régiók által folytatott nemzetközi együttműködést; |
| --- | --- |

10.

meggyőződése, hogy az Unió világban elfoglalt helyének tudatosítása, valamint a legkülső régióira fordított figyelem szorosan összefüggnek egymással; úgy véli, hogy az Unió és a tagállamok nem ismerik el vagy alábecsülik a legkülső régiókra és a TOT-okra irányuló beruházási stratégiai döntéseik jövőbeli súlyát vagy kihatását, ami azt mutatja, hogy az Unió nem fektet be eleget saját globális és nemzetközi jelentőségébe; alapvető fontosságúnak tartja az eszközök és a programok vonatkozásában a szinergiák erősítését annak érdekében, hogy előmozdítsák az e régiók által folytatott nemzetközi együttműködést;

| 11. | rámutat annak fontosságára, hogy a strukturális alapok és a többi uniós program közötti szinergiák megteremtésének elősegítése érdekében makroregionális szemléletmódot fogadjanak el, valamint a legkülső régiókat magában foglaló makrorégiók számára stratégiákat dolgozzanak ki, kiaknázva e régiók jellemzőit és erőforrásait; |
| --- | --- |

11.

rámutat annak fontosságára, hogy a strukturális alapok és a többi uniós program közötti szinergiák megteremtésének elősegítése érdekében makroregionális szemléletmódot fogadjanak el, valamint a legkülső régiókat magában foglaló makrorégiók számára stratégiákat dolgozzanak ki, kiaknázva e régiók jellemzőit és erőforrásait;

| 12. | felszólítja a nemzeti és regionális hatóságokat, hogy aknázzák ki a több alapot felölelő megközelítés előnyeit, és – amennyiben lehetséges és a lehető leghatékonyabb módon – teremtsenek kapcsolódási pontokat a strukturális alapok és a többi uniós program pénzügyi eszközei között; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a nemzeti és regionális hatóságokat, hogy aknázzák ki a több alapot felölelő megközelítés előnyeit, és – amennyiben lehetséges és a lehető leghatékonyabb módon – teremtsenek kapcsolódási pontokat a strukturális alapok és a többi uniós program pénzügyi eszközei között;

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozza ki alaposabban a legkülső régiókra vonatkozó európai stratégiát oly módon, hogy lehetővé váljon e régiók erősségeinek fejlesztése, és hogy vegye figyelembe tartós strukturális korlátaikat is; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a legkülső régiók által, többek között azok cselekvési terveiben tett javaslatokat; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozza ki alaposabban a legkülső régiókra vonatkozó európai stratégiát oly módon, hogy lehetővé váljon e régiók erősségeinek fejlesztése, és hogy vegye figyelembe tartós strukturális korlátaikat is; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a legkülső régiók által, többek között azok cselekvési terveiben tett javaslatokat;

Szinergiák a Horizont 2020 programmal

| 14. | úgy véli, hogy a legkülső régiók rendelkeznek azzal a képességgel, hogy a Horizont 2020 program célkitűzéseivel érintett területeken – például az űrkutatás, az űrrepülés, a biotechnológia, a természeti kockázatok megfigyelése, a tengerkutatás, a biológiai sokféleség, a megújuló energiák, az egészségügy, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az intelligens közlekedés területén – meghatározó szerepet töltsenek be a kutatás és a technológia szempontjából; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a legkülső régiók rendelkeznek azzal a képességgel, hogy a Horizont 2020 program célkitűzéseivel érintett területeken – például az űrkutatás, az űrrepülés, a biotechnológia, a természeti kockázatok megfigyelése, a tengerkutatás, a biológiai sokféleség, a megújuló energiák, az egészségügy, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az intelligens közlekedés területén – meghatározó szerepet töltsenek be a kutatás és a technológia szempontjából;

| 15. | emlékeztet arra, hogy 2014 és 2020 között a kohéziós politika célja többek között, hogy ösztönözze a kutatást, a technológiai fejlődést és az innovációt; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy 2014 és 2020 között a kohéziós politika célja többek között, hogy ösztönözze a kutatást, a technológiai fejlődést és az innovációt;

| 16. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a legkülső régiók – mivel egyedi sajátosságaik miatt csak nagyon nehezen felelnek meg a közösségi finanszírozást lehetővé tevő követelményeknek – a 2007–2013-as időszakra vonatkozó kutatási és fejlesztési keretprogramból nem kaptak elég támogatást, aminek következtében a részvételi és sikerességi arányok alacsonyak voltak, továbbá, hogy a legkülső régiók alacsonyabb mértékben vettek részt az európai kutatási hálózatokban; felkéri ezért a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a legkülső régiókban folytatott kutatások támogatása és a kritikus tömeg elérése érdekében; |
| --- | --- |

16.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a legkülső régiók – mivel egyedi sajátosságaik miatt csak nagyon nehezen felelnek meg a közösségi finanszírozást lehetővé tevő követelményeknek – a 2007–2013-as időszakra vonatkozó kutatási és fejlesztési keretprogramból nem kaptak elég támogatást, aminek következtében a részvételi és sikerességi arányok alacsonyak voltak, továbbá, hogy a legkülső régiók alacsonyabb mértékben vettek részt az európai kutatási hálózatokban; felkéri ezért a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a legkülső régiókban folytatott kutatások támogatása és a kritikus tömeg elérése érdekében;

| 17. | úgy véli, hogy az ERFA önmagában nem lesz képes lehetővé tenni a legkülső régiók számára a kohéziós politika, illetve az EU 2020 és Horizont 2020 stratégiák célkitűzéseinek megvalósítását; úgy véli, hogy a Bizottságnak azáltal kellene elősegítenie és biztosítania a legkülső régiók Horizont 2020 programhoz való hozzáférését, hogy olyan külön programokat hoz létre, amelyek hozzájárulhatnak a legkülső régiók európai és nemzetközi kutatási és innovációs hálózatokba való integrálódását; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Horizont 2020 stratégia „A részvétel növelése és a kiválóság terjesztése” című programmal foglalkozó részében hangsúlyozza, hogy – amint arra az Unió innovációs eredménytáblája is rámutatott – jelentős eltérések tapasztalhatók a kutatás és fejlesztés terén nyújtott teljesítmény, illetve a kiválóság terjesztését és a kutatás-fejlesztés terén lemaradt tagállamok és régiók részvételének kiterjesztését szolgáló egyedi intézkedések között; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az ERFA önmagában nem lesz képes lehetővé tenni a legkülső régiók számára a kohéziós politika, illetve az EU 2020 és Horizont 2020 stratégiák célkitűzéseinek megvalósítását; úgy véli, hogy a Bizottságnak azáltal kellene elősegítenie és biztosítania a legkülső régiók Horizont 2020 programhoz való hozzáférését, hogy olyan külön programokat hoz létre, amelyek hozzájárulhatnak a legkülső régiók európai és nemzetközi kutatási és innovációs hálózatokba való integrálódását; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Horizont 2020 stratégia „A részvétel növelése és a kiválóság terjesztése” című programmal foglalkozó részében hangsúlyozza, hogy – amint arra az Unió innovációs eredménytáblája is rámutatott – jelentős eltérések tapasztalhatók a kutatás és fejlesztés terén nyújtott teljesítmény, illetve a kiválóság terjesztését és a kutatás-fejlesztés terén lemaradt tagállamok és régiók részvételének kiterjesztését szolgáló egyedi intézkedések között;

| 18. | szót emel – a legkülső régiók egyetemeinek, kutatóközpontjainak, kutatóinak és hallgatóinak mind európai, mind pedig nemzetközi jelenlétéhez a Horizont 2020 programmal együttműködésben történő hozzájárulás érdekében – a legkülső régiók egyetemeinek felvirágoztatása és strukturális fejlesztése mellett; emlékeztet arra, hogy a hallgatók, oktatók és tisztviselők egyetemek közötti mobilitását elősegítő programok a legkülső régiókban – az elszigeteltségből és a távolságból eredő többletköltségek miatt – jelentős hátrányban vannak; |
| --- | --- |

18.

szót emel – a legkülső régiók egyetemeinek, kutatóközpontjainak, kutatóinak és hallgatóinak mind európai, mind pedig nemzetközi jelenlétéhez a Horizont 2020 programmal együttműködésben történő hozzájárulás érdekében – a legkülső régiók egyetemeinek felvirágoztatása és strukturális fejlesztése mellett; emlékeztet arra, hogy a hallgatók, oktatók és tisztviselők egyetemek közötti mobilitását elősegítő programok a legkülső régiókban – az elszigeteltségből és a távolságból eredő többletköltségek miatt – jelentős hátrányban vannak;

| 19. | emlékeztet arra, hogy a kutatási és innovációs programoknak rendelkezniük kell az ismeretek új határaihoz és kihívásaihoz – mint például a nagy lehetőségeket rejtő mély tengerekhez – való alkalmazkodáshoz szükséges rugalmassággal; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy a kutatási és innovációs programoknak rendelkezniük kell az ismeretek új határaihoz és kihívásaihoz – mint például a nagy lehetőségeket rejtő mély tengerekhez – való alkalmazkodáshoz szükséges rugalmassággal;

| 20. | felhívja a figyelmet a tengerfenék mérhetetlen gazdagságához fűződő egyre jelentősebb gazdasági érdekre, továbbá a legkülső régiók e területeken fellelhető hatalmas biogenetikai és biotechnológiai lehetőségeire, valamint ásványkincseire, amelyeket figyelembe kell venni a legkülső régiókra vonatkozó, a tengerre építő tudásalapú gazdaság kifejlesztésére, valamint, többek között, az orvostudomány, a gyógyszer- és energiaipar területén magas hozzáadott értéket tartalmazó gazdasági tevékenységek kialakítására irányuló új európai stratégiában; |
| --- | --- |

20.

felhívja a figyelmet a tengerfenék mérhetetlen gazdagságához fűződő egyre jelentősebb gazdasági érdekre, továbbá a legkülső régiók e területeken fellelhető hatalmas biogenetikai és biotechnológiai lehetőségeire, valamint ásványkincseire, amelyeket figyelembe kell venni a legkülső régiókra vonatkozó, a tengerre építő tudásalapú gazdaság kifejlesztésére, valamint, többek között, az orvostudomány, a gyógyszer- és energiaipar területén magas hozzáadott értéket tartalmazó gazdasági tevékenységek kialakítására irányuló új európai stratégiában;

Szinergiák a belső piaccal

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiók belső piaci integrációjának és fejlődésének fokozása érdekében használja fel a Solbes-jelentés különböző következtetéseit; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiók belső piaci integrációjának és fejlődésének fokozása érdekében használja fel a Solbes-jelentés különböző következtetéseit;

| 22. | e tekintetben hangsúlyozza, hogy a legkülső régiókban a verseny nem ugyanolyan módon valósul meg, mint más európai térségekben, mivel e régiókban a legtöbb általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó ágazatban a piac nem működhet szabadon, mivel e tevékenységek nem vonzzák a magánbefektetéseket; hangsúlyozza, hogy a legkülső régiókban csak az állam által nyújtott megfelelő kompenzációval lehet minőségi termékeket versenyképes árakon biztosítani, és e szolgáltatásoknak a legkülső régiókban történő nyújtása a Bizottság részéről sürgős értékelést tesz szükségessé oly módon, hogy nagyobb rugalmasságot biztosítson, és hogy a meglévő uniós jogszabályi keretet hozzáigazítsa e sajátos helyzethez; |
| --- | --- |

22.

e tekintetben hangsúlyozza, hogy a legkülső régiókban a verseny nem ugyanolyan módon valósul meg, mint más európai térségekben, mivel e régiókban a legtöbb általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó ágazatban a piac nem működhet szabadon, mivel e tevékenységek nem vonzzák a magánbefektetéseket; hangsúlyozza, hogy a legkülső régiókban csak az állam által nyújtott megfelelő kompenzációval lehet minőségi termékeket versenyképes árakon biztosítani, és e szolgáltatásoknak a legkülső régiókban történő nyújtása a Bizottság részéről sürgős értékelést tesz szükségessé oly módon, hogy nagyobb rugalmasságot biztosítson, és hogy a meglévő uniós jogszabályi keretet hozzáigazítsa e sajátos helyzethez;

| 23. | felszólítja a Bizottságot, hogy a monopolhelyzetek és a kartellezés legkülső régiókban történő megakadályozása érdekében gondoskodjon arról, hogy fokozottabban tiszteletben tartsák a verseny területén meglévő rendelkezéseket; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot, hogy a monopolhelyzetek és a kartellezés legkülső régiókban történő megakadályozása érdekében gondoskodjon arról, hogy fokozottabban tiszteletben tartsák a verseny területén meglévő rendelkezéseket;

| 24. | felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiók kis- és középvállalkozásai és azoknak a belső piachoz történő hozzájárulása érdekében tegyen közzé útmutatót a legkülső régiókban hatályban lévő európai programok és alapok figyelembevételével; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiók kis- és középvállalkozásai és azoknak a belső piachoz történő hozzájárulása érdekében tegyen közzé útmutatót a legkülső régiókban hatályban lévő európai programok és alapok figyelembevételével;

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a legkülső régiókban tapasztalható többletköltségekkel és a magas megélhetési költségek problémájával, valamint hogy az európai politikák kidolgozása során vegye figyelembe azokat; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a legkülső régiókban tapasztalható többletköltségekkel és a magas megélhetési költségek problémájával, valamint hogy az európai politikák kidolgozása során vegye figyelembe azokat;

Szinergiák a LIFE+ programmal és az Energia 2020 stratégiával

| 26. | úgy véli, hogy a legkülső régióknak a biológiai sokféleség kezelése, megőrzése és helyreállítása, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a megújuló energiák fejlesztése területén fennálló lehetőségeit a kohéziós politikával, a LIFE+ programmal és az Energia 2020 stratégiával kialakítandó szinergiák révén és kiegészítő finanszírozás megteremtésével úgy lehet optimalizálni, hogy közben az Unió számára is lehetővé válik saját célkitűzéseinek elérése; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a legkülső régióknak a biológiai sokféleség kezelése, megőrzése és helyreállítása, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a megújuló energiák fejlesztése területén fennálló lehetőségeit a kohéziós politikával, a LIFE+ programmal és az Energia 2020 stratégiával kialakítandó szinergiák révén és kiegészítő finanszírozás megteremtésével úgy lehet optimalizálni, hogy közben az Unió számára is lehetővé válik saját célkitűzéseinek elérése;

| 27. | megjegyzi, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó LIFE+ program célja a környezet megóvására és az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló innovatív projektek társfinanszírozása; alapvetős fontosságúnak tartja, hogy a 2014 és 2020 közötti kohéziós politika 5. és 6. célkitűzésével szinergiákat teremtsenek, és ennek kapcsán elengedhetetlen, hogy ösztönözzék a legkülső régiók LIFE+ programban való részvételét; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó LIFE+ program célja a környezet megóvására és az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló innovatív projektek társfinanszírozása; alapvetős fontosságúnak tartja, hogy a 2014 és 2020 közötti kohéziós politika 5. és 6. célkitűzésével szinergiákat teremtsenek, és ennek kapcsán elengedhetetlen, hogy ösztönözzék a legkülső régiók LIFE+ programban való részvételét;

| 28. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – az Európai Parlament véleményével és a Tanács 2009. június 25-i következtetéseivel ellentétben – a BEST előkészítő intézkedést nem alakították át a ténylegesen a legkülső régiókra és a TOT-okra vonatkozó programmá; |
| --- | --- |

28.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – az Európai Parlament véleményével és a Tanács 2009. június 25-i következtetéseivel ellentétben – a BEST előkészítő intézkedést nem alakították át a ténylegesen a legkülső régiókra és a TOT-okra vonatkozó programmá;

| 29. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a francia legkülső régiókban védelemre szoruló élőhelyeket és állat- és növényfajokat nem vették fel a 92/43/EGK élőhelyvédelmi irányelv I. mellékletébe, és ezzel ténylegesen ellehetetlenítették az irányelv francia legkülső régiókban történő alkalmazását, valamint megakadályozták a francia legkülső régiók részvételét a NATURA 2000 hálózatokban és programokban; |
| --- | --- |

29.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a francia legkülső régiókban védelemre szoruló élőhelyeket és állat- és növényfajokat nem vették fel a 92/43/EGK élőhelyvédelmi irányelv I. mellékletébe, és ezzel ténylegesen ellehetetlenítették az irányelv francia legkülső régiókban történő alkalmazását, valamint megakadályozták a francia legkülső régiók részvételét a NATURA 2000 hálózatokban és programokban;

| 30. | felszólítja a Bizottságot, hogy az EUMSZ 349. cikke alapján dolgozzon ki külön Natura 2000 programot a legkülső régiókra vonatkozóan; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot, hogy az EUMSZ 349. cikke alapján dolgozzon ki külön Natura 2000 programot a legkülső régiókra vonatkozóan;

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy a jó példák, valamint a megújuló energiák terén egyes legkülső régiók által elért eredmények alapján ösztönözze az energetikai önellátás és az Energia 2020 stratégia céljainak elérésére irányuló intézkedéseket, továbbá emlékezteti a Bizottságot arra a javaslatára, hogy az energia területén hozzanak létre külön programot az energiaellátás, az infrastruktúra és a nyújtott szolgáltatások költségeinek a legkülső régiókban történő csökkentése céljából annak érdekében, hogy a POSEI programok alapján ösztönözni lehessen a megújuló energiával kapcsolatos politikákat, és hogy a lehető legnagyobb szinergiákat lehessen elérni más uniós cselekvési irányvonalakkal; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot, hogy a jó példák, valamint a megújuló energiák terén egyes legkülső régiók által elért eredmények alapján ösztönözze az energetikai önellátás és az Energia 2020 stratégia céljainak elérésére irányuló intézkedéseket, továbbá emlékezteti a Bizottságot arra a javaslatára, hogy az energia területén hozzanak létre külön programot az energiaellátás, az infrastruktúra és a nyújtott szolgáltatások költségeinek a legkülső régiókban történő csökkentése céljából annak érdekében, hogy a POSEI programok alapján ösztönözni lehessen a megújuló energiával kapcsolatos politikákat, és hogy a lehető legnagyobb szinergiákat lehessen elérni más uniós cselekvési irányvonalakkal;

| 32. | felhívja a figyelmet arra, hogy támogatni kell a szigetek megújuló energiával kapcsolatos potenciáljának kiaknázását szolgáló tevékenységeket, mivel a szigetek fosszilis tüzelőanyagoktól való függését távoli fekvésük és földrajzi elszigeteltségük tovább súlyosbítja; úgy véli ezért, hogy az európai energiapolitikába feltétlenül olyan eszközöket kell beilleszteni, amelyek lehetővé teszik az elszigetelt energiarendszerek jelentette kihívások megfelelő kezelését; |
| --- | --- |

32.

felhívja a figyelmet arra, hogy támogatni kell a szigetek megújuló energiával kapcsolatos potenciáljának kiaknázását szolgáló tevékenységeket, mivel a szigetek fosszilis tüzelőanyagoktól való függését távoli fekvésük és földrajzi elszigeteltségük tovább súlyosbítja; úgy véli ezért, hogy az európai energiapolitikába feltétlenül olyan eszközöket kell beilleszteni, amelyek lehetővé teszik az elszigetelt energiarendszerek jelentette kihívások megfelelő kezelését;

Szinergiák az európai ifjúsági programokkal

| 33. | hangsúlyozza, hogy az új kohéziós politika 8., 9. és 10. célkitűzése a foglalkoztatásra, a társadalmi integrációra, a szegénység elleni küzdelemre, az oktatásra, a képzésre és a szakképzésre irányul; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az új kohéziós politika 8., 9. és 10. célkitűzése a foglalkoztatásra, a társadalmi integrációra, a szegénység elleni küzdelemre, az oktatásra, a képzésre és a szakképzésre irányul;

| 34. | kiemeli, hogy a legkülső régiók azon európai régiók közé tartoznak, amelyekben a legmagasabb munkanélküliségi ráta, különösen a fiatalok között; felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy milyen nehézségek akadályozzák az ifjúsági garanciára szánt összegek társfinanszírozás útján történő mozgósítását; ezenkívül sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a foglalkoztatás és a szociális innováció programjából hiányoznak a legkülső régiókra vonatkozó konkrét rendelkezések, valamint emlékeztet rá, hogy a legkülső régiók nehezen tudták kihasználni a Progress program nyújtotta lehetőségeket; szorgalmazza a szociális tengely fejlesztését egy, a legkülső régiók munkanélküliségének sürgős leküzdésére irányuló kísérleti projekt megvalósításával; kéri, hogy a Bizottságon belül hozzanak létre kimondottan a fiatalok munkanélküliségének problémájával foglalkozó akciócsoportokat annak érdekében, hogy végre lehessen hajtani az ifjúsági garanciát, illetve mobilizálni lehessen az ESZA-t és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést; |
| --- | --- |

34.

kiemeli, hogy a legkülső régiók azon európai régiók közé tartoznak, amelyekben a legmagasabb munkanélküliségi ráta, különösen a fiatalok között; felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy milyen nehézségek akadályozzák az ifjúsági garanciára szánt összegek társfinanszírozás útján történő mozgósítását; ezenkívül sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a foglalkoztatás és a szociális innováció programjából hiányoznak a legkülső régiókra vonatkozó konkrét rendelkezések, valamint emlékeztet rá, hogy a legkülső régiók nehezen tudták kihasználni a Progress program nyújtotta lehetőségeket; szorgalmazza a szociális tengely fejlesztését egy, a legkülső régiók munkanélküliségének sürgős leküzdésére irányuló kísérleti projekt megvalósításával; kéri, hogy a Bizottságon belül hozzanak létre kimondottan a fiatalok munkanélküliségének problémájával foglalkozó akciócsoportokat annak érdekében, hogy végre lehessen hajtani az ifjúsági garanciát, illetve mobilizálni lehessen az ESZA-t és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést;

| 35. | felszólítja az EBB-t, hogy vonja be a legkülső régiókat a „Munkahelyteremtés a fiatalok számára” című kezdeményezésébe és a „Beruházás a készségekbe” című programjába; |
| --- | --- |

35.

felszólítja az EBB-t, hogy vonja be a legkülső régiókat a „Munkahelyteremtés a fiatalok számára” című kezdeményezésébe és a „Beruházás a készségekbe” című programjába;

| 36. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a magas munkanélküliségi ráták következtében a legkülső régióknak jelentős mértékű szakember-elvándorlással és a javasolt képzések elégtelen voltával kell szembesülniük, holott a fenntartható növekedéshez elengedhetetlen a képzett és szakképzett munkaerő, mindenekelőtt az ezekre a régiókra jellemző vagy hagyományos ágazatokban, csakúgy, mint az új tevékenységek fejlesztésének serkentéséhez és a globális versenyben való helytálláshoz; |
| --- | --- |

36.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a magas munkanélküliségi ráták következtében a legkülső régióknak jelentős mértékű szakember-elvándorlással és a javasolt képzések elégtelen voltával kell szembesülniük, holott a fenntartható növekedéshez elengedhetetlen a képzett és szakképzett munkaerő, mindenekelőtt az ezekre a régiókra jellemző vagy hagyományos ágazatokban, csakúgy, mint az új tevékenységek fejlesztésének serkentéséhez és a globális versenyben való helytálláshoz;

| 37. | megjegyzi, hogy az új Erasmus program célja a tudásalapú társadalom létrehozása; hangsúlyozza, hogy e cél elérése elengedhetetlen az Európa 2020 stratégia megvalósításához, amely a tudást tekinti az európai gazdaság legfőbb hajtóerejének; ezért kiemeli, hogy a növekedés fő motorját jelentő humánerőforrás és helyi szaktudás fellendítése érdekében a legkülső régiókban több szinergiát kell kialakítani az Erasmus program és az ESZA között; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy az új Erasmus program célja a tudásalapú társadalom létrehozása; hangsúlyozza, hogy e cél elérése elengedhetetlen az Európa 2020 stratégia megvalósításához, amely a tudást tekinti az európai gazdaság legfőbb hajtóerejének; ezért kiemeli, hogy a növekedés fő motorját jelentő humánerőforrás és helyi szaktudás fellendítése érdekében a legkülső régiókban több szinergiát kell kialakítani az Erasmus program és az ESZA között;

| 38. | támogatja a legkülső régiók egyetemi kapacitásainak fejlesztését és új kiválósági tagozatok kialakítását annak érdekében, hogy Európában nagyobb legyen a legkülső régiók egyetemeinek vonzereje és befolyása; támogatja az egyetemek közötti partnerségek kialakítását, és azokat azon harmadik országok egyetemeire is kiterjeszti, amelyekkel a legkülső régiók különleges kapcsolatokat ápolnak; kéri továbbá, hogy az ERASMUS+ és EURES programok fedezzék a nagy távolság miatt felmerülő utazási költségeket, lehetővé téve ezáltal a legkülső régiók hallgatói számára, hogy hasznukra fordítsák az európai hallgatói csereprogramokat, a legkülső régiók egyetemei számára pedig azt, hogy a tagállamokkal és a világ többi részével együtt igyekezzenek a legtöbbet profitálni az Erasmus Mundus programból; |
| --- | --- |

38.

támogatja a legkülső régiók egyetemi kapacitásainak fejlesztését és új kiválósági tagozatok kialakítását annak érdekében, hogy Európában nagyobb legyen a legkülső régiók egyetemeinek vonzereje és befolyása; támogatja az egyetemek közötti partnerségek kialakítását, és azokat azon harmadik országok egyetemeire is kiterjeszti, amelyekkel a legkülső régiók különleges kapcsolatokat ápolnak; kéri továbbá, hogy az ERASMUS+ és EURES programok fedezzék a nagy távolság miatt felmerülő utazási költségeket, lehetővé téve ezáltal a legkülső régiók hallgatói számára, hogy hasznukra fordítsák az európai hallgatói csereprogramokat, a legkülső régiók egyetemei számára pedig azt, hogy a tagállamokkal és a világ többi részével együtt igyekezzenek a legtöbbet profitálni az Erasmus Mundus programból;

Szinergiák a transzeurópai (közlekedési, távközlési, energia-) hálózatokkal

| 39. | elkészíti a Teixeira-jelentést a kohéziós politika által az Európai Unió legkülső régióiban betöltött szerepről az Európa 2020 stratégia vonatkozásában (2011/2195(INI)), amely arra hívja fel a Bizottságot, hogy a POSEI programok alapján készítsen külön programot az energiaügy, a közlekedés, valamint az információs és kommunikációs technológiák területén, és mindenekelőtt egy, a legkülső régiók közlekedését támogató különleges keretet, többek között a tömegközlekedés és a szigetek közötti tengeri közlekedés fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

39.

elkészíti a Teixeira-jelentést a kohéziós politika által az Európai Unió legkülső régióiban betöltött szerepről az Európa 2020 stratégia vonatkozásában (2011/2195(INI)), amely arra hívja fel a Bizottságot, hogy a POSEI programok alapján készítsen külön programot az energiaügy, a közlekedés, valamint az információs és kommunikációs technológiák területén, és mindenekelőtt egy, a legkülső régiók közlekedését támogató különleges keretet, többek között a tömegközlekedés és a szigetek közötti tengeri közlekedés fejlesztése érdekében;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a legkülső régiókban szinergiákat kell kialakítani a transzeurópai hálózatok, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, a Civitas és a Horizont 2020 programok, valamint az ERFA és a Kohéziós Alap közlekedési, távközlési és energetikai vonatkozású beruházásai között; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a legkülső régiókban szinergiákat kell kialakítani a transzeurópai hálózatok, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, a Civitas és a Horizont 2020 programok, valamint az ERFA és a Kohéziós Alap közlekedési, távközlési és energetikai vonatkozású beruházásai között;

| 41. | emlékeztet arra, hogy a megközelíthetőségnek kiemelkedő szerepe van a legkülső régiók fejlesztésében, amelyhez ezekben a régiókban többnyire elengedhetetlen a teljes belső és külső, tengeri és légi szállítási hálózatok kiépítése, ami mobilitás és megközelíthetőség szempontjából nehéz helyzetbe hozza azokat a legkülső régiókat, ahol a légi vagy tengeri közlekedés alternatívája nem áll rendelkezésre, és amelyek helyzetét tovább súlyosbítják a gazdasági és társadalmi szempontból már önmagukban véve is kedvezőtlen hatású, növekvő szállítási költségek; |
| --- | --- |

41.

emlékeztet arra, hogy a megközelíthetőségnek kiemelkedő szerepe van a legkülső régiók fejlesztésében, amelyhez ezekben a régiókban többnyire elengedhetetlen a teljes belső és külső, tengeri és légi szállítási hálózatok kiépítése, ami mobilitás és megközelíthetőség szempontjából nehéz helyzetbe hozza azokat a legkülső régiókat, ahol a légi vagy tengeri közlekedés alternatívája nem áll rendelkezésre, és amelyek helyzetét tovább súlyosbítják a gazdasági és társadalmi szempontból már önmagukban véve is kedvezőtlen hatású, növekvő szállítási költségek;

| 42. | üdvözli, hogy a Bizottság integrálni akarja a legkülső régiókat a transzeurópai hálózatokba, ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e régiók többségét kizárják a prioritást élvező közlekedési folyosókról, és ezáltal az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből történő finanszírozásból; felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiókkal kapcsolatos stratégia keretében vizsgálja ki ezt a kirekesztettséget, továbbá biztosítsa a legkülső régiók közlekedésére fordított beruházásokat az elszigeteltség és a szigetjelleg kezelése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiókra vonatkozóan hozzon létre célzott ágazati keretet a legkülső régiók megközelíthetőségének és az európai kontinenssel való összeköttetésük javítása érdekében; |
| --- | --- |

42.

üdvözli, hogy a Bizottság integrálni akarja a legkülső régiókat a transzeurópai hálózatokba, ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e régiók többségét kizárják a prioritást élvező közlekedési folyosókról, és ezáltal az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből történő finanszírozásból; felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiókkal kapcsolatos stratégia keretében vizsgálja ki ezt a kirekesztettséget, továbbá biztosítsa a legkülső régiók közlekedésére fordított beruházásokat az elszigeteltség és a szigetjelleg kezelése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiókra vonatkozóan hozzon létre célzott ágazati keretet a legkülső régiók megközelíthetőségének és az európai kontinenssel való összeköttetésük javítása érdekében;

| 43. | sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a rövid távolságú összeköttetéseknek – a legkülső régiókat diszkriminatív módon kirekesztő – előnyben részesítése következtében nem történt további előrelépés a tengeri gyorsforgalmi utak tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiókkal kapcsolatos stratégia keretében vizsgálja ki ezt a kirekesztettséget; |
| --- | --- |

43.

sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a rövid távolságú összeköttetéseknek – a legkülső régiókat diszkriminatív módon kirekesztő – előnyben részesítése következtében nem történt további előrelépés a tengeri gyorsforgalmi utak tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiókkal kapcsolatos stratégia keretében vizsgálja ki ezt a kirekesztettséget;

| 44. | hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni a tengeri közlekedés számára nyújtott állami támogatások keretrendszerét, hogy lehetővé váljon az állami támogatások odaítélése a legkülső régiókat és a harmadik országokat összekötő útvonalak számára; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni a tengeri közlekedés számára nyújtott állami támogatások keretrendszerét, hogy lehetővé váljon az állami támogatások odaítélése a legkülső régiókat és a harmadik országokat összekötő útvonalak számára;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók esetében a regionális repülőterek besorolását ki kell igazítani, mivel a legkülső régiók repülőtereinek besorolása nem korlátozódhat az utasforgalom és a nyereségesség szempontjaira; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók esetében a regionális repülőterek besorolását ki kell igazítani, mivel a legkülső régiók repülőtereinek besorolása nem korlátozódhat az utasforgalom és a nyereségesség szempontjaira;

| 46. | véleménye szerint – tekintettel a digitális gazdaság jelentőségére – a legkülső régiók és Európa közötti digitális szakadék gátolja a legkülső régiók fejlődését és versenyképességét; megjegyzi, hogy a legkülső régiókban az IKT-k kiépítése és korszerűsítése terén fennálló lemaradás a digitális lemaradással tetézi a földrajzi távolságot; javasolja, hogy fokozzák az IKT-k kiépítését a hálózatok bővítése és korszerűsítése, az ERFA-val kialakított szinergiák, továbbá e projekteknek az EBB által biztosított finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférése révén, illetve hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezeknek a régióknak elsőbbségi hozzáférést kell biztosítani a GMES és GALILEO programokhoz; |
| --- | --- |

46.

véleménye szerint – tekintettel a digitális gazdaság jelentőségére – a legkülső régiók és Európa közötti digitális szakadék gátolja a legkülső régiók fejlődését és versenyképességét; megjegyzi, hogy a legkülső régiókban az IKT-k kiépítése és korszerűsítése terén fennálló lemaradás a digitális lemaradással tetézi a földrajzi távolságot; javasolja, hogy fokozzák az IKT-k kiépítését a hálózatok bővítése és korszerűsítése, az ERFA-val kialakított szinergiák, továbbá e projekteknek az EBB által biztosított finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférése révén, illetve hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezeknek a régióknak elsőbbségi hozzáférést kell biztosítani a GMES és GALILEO programokhoz;

Szinergiák az EU tengerpolitikájával (KHP, ETHA)

| 47. | emlékeztet arra, hogy a legkülső régióknak is köszönhetően az Európai Unió tengeri világhatalom; |
| --- | --- |

47.

emlékeztet arra, hogy a legkülső régióknak is köszönhetően az Európai Unió tengeri világhatalom;

| 48. | felszólítja a Bizottságot, hogy jobban tudatosítsa Európa globális tengeri dimenzióját, azt, hogy az egész Unió számára milyen jelentőséggel bírnak a tengerek, óceánok és a „kék növekedés”, a legkülső régiók stratégiai pozícióját, valamint azt, hogy e régiók milyen szerepet játszhatnak a tengerek, óceánok és tengerparti övezetek fenntartható kiaknázása, valamint a tengerek globális igazgatása és a tengeren alapuló tudásgazdaság fejlődése szempontjából; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a Bizottságot, hogy jobban tudatosítsa Európa globális tengeri dimenzióját, azt, hogy az egész Unió számára milyen jelentőséggel bírnak a tengerek, óceánok és a „kék növekedés”, a legkülső régiók stratégiai pozícióját, valamint azt, hogy e régiók milyen szerepet játszhatnak a tengerek, óceánok és tengerparti övezetek fenntartható kiaknázása, valamint a tengerek globális igazgatása és a tengeren alapuló tudásgazdaság fejlődése szempontjából;

| 49. | megállapítja, hogy nincsenek szinergiák a kohéziós politika és a KHP között, amely még nem kellően veszi figyelembe e régiók tényleges helyzetét; hangsúlyozza a halászatra irányuló POSEI program fenntartásának fontosságát, és javasolja a kutatás és az innováció mint a növekedést potenciálisan serkentő tényezők fejlesztését a tengeri gazdaságban; |
| --- | --- |

49.

megállapítja, hogy nincsenek szinergiák a kohéziós politika és a KHP között, amely még nem kellően veszi figyelembe e régiók tényleges helyzetét; hangsúlyozza a halászatra irányuló POSEI program fenntartásának fontosságát, és javasolja a kutatás és az innováció mint a növekedést potenciálisan serkentő tényezők fejlesztését a tengeri gazdaságban;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók kizárólagos gazdasági övezeteik halászati erőforrásaitól függnek, amelyek biológiai és ökológiai szempontból rendkívül érzékenyek, ezért megfelelően és hatékonyan kell védelmezni a biogeográfiai szempontból érzékeny területeiket, különösen a kizárólag a helyi flották számára engedélyezett belépés által, amelyek környezetbarát halászfelszereléssel működnek; kiemeli, hogy biztosítani kell az erőforrások kiegyensúlyozott és fenntartható kiaknázását, fenntartva a halászati tevékenységet; kéri, hogy a jövőben az Unió halászati megállapodásaira irányuló tárgyalásokba a legkülső régiók szereplőit is vonják be, illetve hogy azok kialakításakor a helyi lakosok hosszú távú érdekeit is vegyék figyelembe, továbbá hogy a hatásvizsgálatokba szisztematikusan foglaljanak bele egy, a legkülső régiókról szóló fejezetet; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók kizárólagos gazdasági övezeteik halászati erőforrásaitól függnek, amelyek biológiai és ökológiai szempontból rendkívül érzékenyek, ezért megfelelően és hatékonyan kell védelmezni a biogeográfiai szempontból érzékeny területeiket, különösen a kizárólag a helyi flották számára engedélyezett belépés által, amelyek környezetbarát halászfelszereléssel működnek; kiemeli, hogy biztosítani kell az erőforrások kiegyensúlyozott és fenntartható kiaknázását, fenntartva a halászati tevékenységet; kéri, hogy a jövőben az Unió halászati megállapodásaira irányuló tárgyalásokba a legkülső régiók szereplőit is vonják be, illetve hogy azok kialakításakor a helyi lakosok hosszú távú érdekeit is vegyék figyelembe, továbbá hogy a hatásvizsgálatokba szisztematikusan foglaljanak bele egy, a legkülső régiókról szóló fejezetet;

| 51. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a POSEI halászati programját, amely a legkülső régiókból származó egyes halászati termékek forgalomba hozatalakor e régiók fekvése miatt felmerülő többletköltségek ellentételezésére irányul, nemrégiben integrálták az Európai Tengerügyi és Halászati Alapba (ETHA), így az többé már nem egy – kimondottan az e régiókra irányuló – autonóm rendelkezés, mindez pedig csökkenti a legkülső régiók EUMSZ 349. cikke értelmében elismert pozitív megkülönböztetéséhez való jogának jelentőségét; |
| --- | --- |

51.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a POSEI halászati programját, amely a legkülső régiókból származó egyes halászati termékek forgalomba hozatalakor e régiók fekvése miatt felmerülő többletköltségek ellentételezésére irányul, nemrégiben integrálták az Európai Tengerügyi és Halászati Alapba (ETHA), így az többé már nem egy – kimondottan az e régiókra irányuló – autonóm rendelkezés, mindez pedig csökkenti a legkülső régiók EUMSZ 349. cikke értelmében elismert pozitív megkülönböztetéséhez való jogának jelentőségét;

| 52. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az új KHP-ban bizonyos legkülső régiók számára – azok helyzetére való tekintettel – nem engedélyezték a flották megújításához nyújtott támogatásokat; |
| --- | --- |

52.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az új KHP-ban bizonyos legkülső régiók számára – azok helyzetére való tekintettel – nem engedélyezték a flották megújításához nyújtott támogatásokat;

Szinergiák a közös agrárpolitikával

| 53. | megjegyzi, hogy a mezőgazdaság dinamikusan fejlődő és munkahelyeket biztosító ágazat, amely hozzájárul a nagy hozzáadott értékkel bíró tevékenységek fejlődéséhez; emlékeztet azonban a legkülső régiók mezőgazdaságának sajátosságaira – mindenekelőtt a gazdaságok kis méretére, illetve a korlátozott piaci lehetőségekre –, amelyek erősen kihatnak erre a tevékenységre; emlékeztet arra, hogy az új kohéziós politika harmadik célkitűzése a mezőgazdasági ágazatban működő kkv-k megerősítésére irányul; |
| --- | --- |

53.

megjegyzi, hogy a mezőgazdaság dinamikusan fejlődő és munkahelyeket biztosító ágazat, amely hozzájárul a nagy hozzáadott értékkel bíró tevékenységek fejlődéséhez; emlékeztet azonban a legkülső régiók mezőgazdaságának sajátosságaira – mindenekelőtt a gazdaságok kis méretére, illetve a korlátozott piaci lehetőségekre –, amelyek erősen kihatnak erre a tevékenységre; emlékeztet arra, hogy az új kohéziós politika harmadik célkitűzése a mezőgazdasági ágazatban működő kkv-k megerősítésére irányul;

| 54. | kiemeli, hogy a legkülső régiókban a mezőgazdaság a diverzifikálódás és versenyképesség kihívásaival, valamint többek között a globalizációval, a piacok liberalizációjával, az élelmiszer-biztonsággal és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos új kihívásokkal szembesül; |
| --- | --- |

54.

kiemeli, hogy a legkülső régiókban a mezőgazdaság a diverzifikálódás és versenyképesség kihívásaival, valamint többek között a globalizációval, a piacok liberalizációjával, az élelmiszer-biztonsággal és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos új kihívásokkal szembesül;

| 55. | hangsúlyozza a POSEI program fenntartásának fontosságát, mivel az sikeresnek bizonyult, és jól illeszkedik a legkülső régiók helyzetéhez, viszont krónikus alulfinanszírozottságban szenved, amit sürgősen meg kell oldani; e tekintetben kiemeli, hogy a POSEI számára biztosítani kell az ahhoz szükséges eszközöket, hogy támogatni tudja a legkülső régiók termelőit a több ágazatban is tervezett, az európai politikákból, valamint többek között a tej-, cukor-, rum-, hús- és banánágazatra vonatkozó nemzetközi megállapodások megkötéséből fakadó liberalizációs intézkedések hatásainak leküzdésében; hangsúlyozza továbbá a legkülső régiók mezőgazdasági termelésének gazdasági, társadalmi és környezeti jelentőségét; és a POSEI-rendszer megfelelő, illetve autonóm keretben való fenntartása mellett érvel; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza a POSEI program fenntartásának fontosságát, mivel az sikeresnek bizonyult, és jól illeszkedik a legkülső régiók helyzetéhez, viszont krónikus alulfinanszírozottságban szenved, amit sürgősen meg kell oldani; e tekintetben kiemeli, hogy a POSEI számára biztosítani kell az ahhoz szükséges eszközöket, hogy támogatni tudja a legkülső régiók termelőit a több ágazatban is tervezett, az európai politikákból, valamint többek között a tej-, cukor-, rum-, hús- és banánágazatra vonatkozó nemzetközi megállapodások megkötéséből fakadó liberalizációs intézkedések hatásainak leküzdésében; hangsúlyozza továbbá a legkülső régiók mezőgazdasági termelésének gazdasági, társadalmi és környezeti jelentőségét; és a POSEI-rendszer megfelelő, illetve autonóm keretben való fenntartása mellett érvel;

| 56. | ösztönzi a kohéziós politika és az EMVA közötti szinergiák kialakítását annak érdekében, hogy az öntözőrendszerek korszerűsítése és bővítése, a területrendezés, a képzés, a fenntartható mezőgazdaság és a vidéki közösségek idegenforgalmi fejlesztése révén biztosítsák a fenntartható vízgazdálkodást; |
| --- | --- |

56.

ösztönzi a kohéziós politika és az EMVA közötti szinergiák kialakítását annak érdekében, hogy az öntözőrendszerek korszerűsítése és bővítése, a területrendezés, a képzés, a fenntartható mezőgazdaság és a vidéki közösségek idegenforgalmi fejlesztése révén biztosítsák a fenntartható vízgazdálkodást;

| 57. | felszólítja a Bizottságot, hogy élénkítse fel a belső mezőgazdasági termelést és a kis körben történő értékesítést, vagyis a behozatalt kiváltó, jó minőségben történő helyi termelést; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a Bizottságot, hogy élénkítse fel a belső mezőgazdasági termelést és a kis körben történő értékesítést, vagyis a behozatalt kiváltó, jó minőségben történő helyi termelést;

| 58. | támogatja, hogy a legkülső régiókban oltalom alatt álló eredetmegjelöléseket, bejegyzett eredetmegjelöléseket és helyi címkéket hozzanak létre, és egy olyan ösztönzési politikát szorgalmaz, amely megfelel a legkülső régiók igényeinek és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések védelmének; |
| --- | --- |

58.

támogatja, hogy a legkülső régiókban oltalom alatt álló eredetmegjelöléseket, bejegyzett eredetmegjelöléseket és helyi címkéket hozzanak létre, és egy olyan ösztönzési politikát szorgalmaz, amely megfelel a legkülső régiók igényeinek és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések védelmének;

Szinergiák az EU külpolitikájával

| 59. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy továbbra sincs kapcsolat az uniós alapok, az EFA, az ERFA és az Európai Területi Együttműködés között, különösen a határokon átnyúló együttműködési projektekben, jóllehet ez alapvető fontosságú lenne az ezen alapok által elérni kívánt célok megvalósításához; e tekintetben emlékeztet, hogy biztosítani kell az EFA és az ERFA közötti programozási struktúrák összeegyeztethetőségét; |
| --- | --- |

59.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy továbbra sincs kapcsolat az uniós alapok, az EFA, az ERFA és az Európai Területi Együttműködés között, különösen a határokon átnyúló együttműködési projektekben, jóllehet ez alapvető fontosságú lenne az ezen alapok által elérni kívánt célok megvalósításához; e tekintetben emlékeztet, hogy biztosítani kell az EFA és az ERFA közötti programozási struktúrák összeegyeztethetőségét;

| 60. | felszólítja a Bizottságot, hogy a párbeszéd erősítése és a legkülső régiók földrajzi térségükbe való beilleszkedésének előmozdítása érdekében kezdeményezzen egyeztetést az Unió tagállamai, a legkülső régiók, a TOT-ok és az AKCS-országok között; ezért hangsúlyozza az uniós küldöttségek jövőbeli kulcsszerepét abban, hogy elősegítsék a legkülső régiók, a tengerentúli országok és területek, valamint az AKCS-országokban zajló programozásban résztvevő különböző szereplők közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a Bizottságot, hogy a párbeszéd erősítése és a legkülső régiók földrajzi térségükbe való beilleszkedésének előmozdítása érdekében kezdeményezzen egyeztetést az Unió tagállamai, a legkülső régiók, a TOT-ok és az AKCS-országok között; ezért hangsúlyozza az uniós küldöttségek jövőbeli kulcsszerepét abban, hogy elősegítsék a legkülső régiók, a tengerentúli országok és területek, valamint az AKCS-országokban zajló programozásban résztvevő különböző szereplők közötti párbeszédet;

| 61. | felszólítja a Bizottságot, hogy mivel számos kontinens található a közelükben, nagyobb tudatossággal tekintsen a legkülső régiók geostratégiai helyzetére; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a Bizottságot, hogy mivel számos kontinens található a közelükben, nagyobb tudatossággal tekintsen a legkülső régiók geostratégiai helyzetére;

| 62. | felszólítja a Bizottságot, hogy öntse végső formába azt a szélesebb körű szomszédsági cselekvési tervet, amelyen 1999 óta dolgozik, és hogy azonosítsa a legkülső régiók megfelelő földrajzi térségükbe való beilleszkedésének akadályait, illetve az azt elősegítő megoldásokat; ebben a vonatkozásban emlékeztet arra, hogy a legkülső régiók bizonyos harmadik országokkal kivételes történelmi-kulturális kapcsolatokat ápolnak, csakúgy, mint a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok és a világ különböző régióival való együttműködés potenciális fejlesztésére; |
| --- | --- |

62.

felszólítja a Bizottságot, hogy öntse végső formába azt a szélesebb körű szomszédsági cselekvési tervet, amelyen 1999 óta dolgozik, és hogy azonosítsa a legkülső régiók megfelelő földrajzi térségükbe való beilleszkedésének akadályait, illetve az azt elősegítő megoldásokat; ebben a vonatkozásban emlékeztet arra, hogy a legkülső régiók bizonyos harmadik országokkal kivételes történelmi-kulturális kapcsolatokat ápolnak, csakúgy, mint a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok és a világ különböző régióival való együttműködés potenciális fejlesztésére;

| 63. | kéri a Bizottságot, hogy jobban vegye figyelembe a harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodásoknak a legkülső régiók gazdaságára gyakorolt hatását, adott esetben az „érzékeny” termékek védelmére és a bizonyos ágazatok számára okozott károk megfelelő kompenzációjára vonatkozó előzetes hatásvizsgálatok rendszeres elvégzésének előírásával; továbbá felhív egy olyan mechanizmus megteremtésére, amelynek keretében e régiók helyi hatóságai konzultálhatnak egymással; javasolja a Bizottságnak – azon nemzetközi megállapodások tekintetében, amelyek végrehajtását megkezdték – olyan időszakos tanulmányok elvégzését, amelyek lehetővé teszik a legkülső régiók piacai sebezhetőségének értékelését, valamint annak figyelembevételét; |
| --- | --- |

63.

kéri a Bizottságot, hogy jobban vegye figyelembe a harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodásoknak a legkülső régiók gazdaságára gyakorolt hatását, adott esetben az „érzékeny” termékek védelmére és a bizonyos ágazatok számára okozott károk megfelelő kompenzációjára vonatkozó előzetes hatásvizsgálatok rendszeres elvégzésének előírásával; továbbá felhív egy olyan mechanizmus megteremtésére, amelynek keretében e régiók helyi hatóságai konzultálhatnak egymással; javasolja a Bizottságnak – azon nemzetközi megállapodások tekintetében, amelyek végrehajtását megkezdték – olyan időszakos tanulmányok elvégzését, amelyek lehetővé teszik a legkülső régiók piacai sebezhetőségének értékelését, valamint annak figyelembevételét;

| 64. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a latin-amerikai és az AKCS-országokkal kötött megállapodások nem vették figyelembe a legkülső régiók érdekeit, és hogy az ezen megállapodásokról folytatott tárgyalásokat megelőzően soha nem készítettek hatásvizsgálatot; |
| --- | --- |

64.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a latin-amerikai és az AKCS-országokkal kötött megállapodások nem vették figyelembe a legkülső régiók érdekeit, és hogy az ezen megállapodásokról folytatott tárgyalásokat megelőzően soha nem készítettek hatásvizsgálatot;

| 65. | felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiókkal szomszédos AKCS-országokkal kötendő kereskedelmi megállapodások keretében szisztematikusan tárgyaljanak a legkülső régiók és az AKCS-országok közötti piac létrehozását elősegítő külön fejezetről, amely azt a célt szolgálja, hogy a legkülső régiók jobban integrálódjanak a földrajzi környezetükbe; |
| --- | --- |

65.

felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiókkal szomszédos AKCS-országokkal kötendő kereskedelmi megállapodások keretében szisztematikusan tárgyaljanak a legkülső régiók és az AKCS-országok közötti piac létrehozását elősegítő külön fejezetről, amely azt a célt szolgálja, hogy a legkülső régiók jobban integrálódjanak a földrajzi környezetükbe;

| 66. | emlékeztet arra, hogy a legkülső régiók rendkívül fontosak abból a szempontból, hogy természeti katasztrófák bekövetkezése esetén az Unió kiépíthesse és kifejthesse humanitárius segítségnyújtási kapacitásait; ezért szorgalmazza egy európai polgári biztonsági erő létrehozását; |
| --- | --- |

66.

emlékeztet arra, hogy a legkülső régiók rendkívül fontosak abból a szempontból, hogy természeti katasztrófák bekövetkezése esetén az Unió kiépíthesse és kifejthesse humanitárius segítségnyújtási kapacitásait; ezért szorgalmazza egy európai polgári biztonsági erő létrehozását;

Szinergiák a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló programokkal

| 67. | rámutat arra, hogy a legkülső régiók – különösen a társadalmi kirekesztés terén – alapvető problémákkal küzdenek; emlékeztet arra, hogy az új kohéziós politika 9. célkitűzése a társadalmi integráció előmozdítására, valamint a szegénység és a hátrányos megkülönböztetés minden formája elleni küzdelemre irányul, továbbá hogy az ERFA a leginkább rászoruló emberek támogatását beruházási prioritásként határozza meg; |
| --- | --- |

67.

rámutat arra, hogy a legkülső régiók – különösen a társadalmi kirekesztés terén – alapvető problémákkal küzdenek; emlékeztet arra, hogy az új kohéziós politika 9. célkitűzése a társadalmi integráció előmozdítására, valamint a szegénység és a hátrányos megkülönböztetés minden formája elleni küzdelemre irányul, továbbá hogy az ERFA a leginkább rászoruló emberek támogatását beruházási prioritásként határozza meg;

| 68. | üdvözli, hogy elfogadták a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapot (FEAD), és kéri, hogy annak végrehajtása különösen hatékonyan történjen a legkülső régiókban; |
| --- | --- |

68.

üdvözli, hogy elfogadták a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapot (FEAD), és kéri, hogy annak végrehajtása különösen hatékonyan történjen a legkülső régiókban;

| 69. | kiemeli, hogy egyes legkülső régióknak – különösen a bizonyos területeiken tapasztalható jelentős népességnövekedés követeztében – jelentős lakásszükséglettel kell megbirkózniuk; ösztönzi, hogy hozzanak létre a szociális lakásokba való beruházásokra szolgáló keretet, és hogy dolgozzanak ki különleges rendelkezéseket annak érdekében, hogy a szociális lakásokba történő beruházásokat segítő támogatásokat ne tekintsék állami támogatásnak; megjegyzi, hogy bizonyos legkülső régiók fokozódó elnéptelenedést mutatnak, ami az ottani települések jellegzetes arculatának pusztulásához vezet, és fontos, hogy a városrehabilitációs és a különböző településekhez igazított gazdasági tevékenységeket előmozdító támogatások révén megfékezzék ezt a jelenséget azzal a céllal, hogy maradásra bírják a népességet; |
| --- | --- |

69.

kiemeli, hogy egyes legkülső régióknak – különösen a bizonyos területeiken tapasztalható jelentős népességnövekedés követeztében – jelentős lakásszükséglettel kell megbirkózniuk; ösztönzi, hogy hozzanak létre a szociális lakásokba való beruházásokra szolgáló keretet, és hogy dolgozzanak ki különleges rendelkezéseket annak érdekében, hogy a szociális lakásokba történő beruházásokat segítő támogatásokat ne tekintsék állami támogatásnak; megjegyzi, hogy bizonyos legkülső régiók fokozódó elnéptelenedést mutatnak, ami az ottani települések jellegzetes arculatának pusztulásához vezet, és fontos, hogy a városrehabilitációs és a különböző településekhez igazított gazdasági tevékenységeket előmozdító támogatások révén megfékezzék ezt a jelenséget azzal a céllal, hogy maradásra bírják a népességet;

Szinergiák a COSME programmal és a Progress mikrofinanszírozási eszközzel

| 70. | megjegyzi, hogy bizonyos legkülső régiók olyan környezetben találhatók, ahol elsősorban az olcsó munkaerő és a szomszédos országokban bőségesen rendelkezésre álló nyersanyagok következtében igen erős az ipari verseny; emlékeztet arra, hogy a 2014–2020-as kohéziós politika 3. és 8. célkitűzése a kkv-k versenyképességének megerősítésére és a magas színvonalú, fenntartható foglalkoztatás előmozdítására irányul; |
| --- | --- |

70.

megjegyzi, hogy bizonyos legkülső régiók olyan környezetben találhatók, ahol elsősorban az olcsó munkaerő és a szomszédos országokban bőségesen rendelkezésre álló nyersanyagok következtében igen erős az ipari verseny; emlékeztet arra, hogy a 2014–2020-as kohéziós politika 3. és 8. célkitűzése a kkv-k versenyképességének megerősítésére és a magas színvonalú, fenntartható foglalkoztatás előmozdítására irányul;

| 71. | kiemeli, hogy a legkülső régiók mikrovállalkozásai és a kkv-i – amelyeket a válság ellenére is nagy ütemben hoznak létre – fokozódó nehézségek közepette jutnak finanszírozáshoz, ami veszélyezteti fejlődésüket és fennmaradásukat; |
| --- | --- |

71.

kiemeli, hogy a legkülső régiók mikrovállalkozásai és a kkv-i – amelyeket a válság ellenére is nagy ütemben hoznak létre – fokozódó nehézségek közepette jutnak finanszírozáshoz, ami veszélyezteti fejlődésüket és fennmaradásukat;

| 72. | e tekintetben üdvözli az európai kkv-k támogatására szánt, jövőbeli COSME programnak a különösen a finanszírozással és az új piacok szerzésével kapcsolatos kérdésekre vonatkozó célkitűzéseit; üdvözli a Progress mikrofinanszírozási eszköz kidolgozását; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa e programok legkülső régiókban történő hatékony végrehajtását, és üdvözli az EBB-vel és az Európai Beruházási Alappal folytatott párbeszéd lehetőségét, mellyel lehetőség nyílhat a legkülső régiók kkv-i finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására annak érdekében, hogy az egyes legkülső régiókban helyi befektetési alapok jöjjenek létre, és hogy regionális kockázatitőke-piacok alakuljanak ki; |
| --- | --- |

72.

e tekintetben üdvözli az európai kkv-k támogatására szánt, jövőbeli COSME programnak a különösen a finanszírozással és az új piacok szerzésével kapcsolatos kérdésekre vonatkozó célkitűzéseit; üdvözli a Progress mikrofinanszírozási eszköz kidolgozását; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa e programok legkülső régiókban történő hatékony végrehajtását, és üdvözli az EBB-vel és az Európai Beruházási Alappal folytatott párbeszéd lehetőségét, mellyel lehetőség nyílhat a legkülső régiók kkv-i finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására annak érdekében, hogy az egyes legkülső régiókban helyi befektetési alapok jöjjenek létre, és hogy regionális kockázatitőke-piacok alakuljanak ki;

| 73. | hangsúlyozza, hogy az egyes legkülső régiók gazdasági fejlődését a lehetőségeikhez kell igazítani; megjegyzi például, hogy az elégtelen hulladékfeldolgozási kapacitások mind a foglalkoztatás, mind pedig a környezetvédelem szempontjából számos lehetőséget kínálnak a fejlődésre; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza, hogy az egyes legkülső régiók gazdasági fejlődését a lehetőségeikhez kell igazítani; megjegyzi például, hogy az elégtelen hulladékfeldolgozási kapacitások mind a foglalkoztatás, mind pedig a környezetvédelem szempontjából számos lehetőséget kínálnak a fejlődésre;

| 74. | üdvözli, hogy a közelmúltban „A kkv-kat érintő zöld cselekvési terv” címmel nyilvános konzultációt indítottak; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy jövőbeli következtetéseibe foglalja bele a legkülső régiók kkv-inak ilyen jellegű problémáit és kompetenciáit is; |
| --- | --- |

74.

üdvözli, hogy a közelmúltban „A kkv-kat érintő zöld cselekvési terv” címmel nyilvános konzultációt indítottak; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy jövőbeli következtetéseibe foglalja bele a legkülső régiók kkv-inak ilyen jellegű problémáit és kompetenciáit is;

| 75. | kiemeli, hogy a legkülső régiók gazdaságának egyik fő motorja az idegenforgalom; ezért úgy véli, hogy a legkülső régiók fenntartható idegenforgalmi kínálata diverzifikálásának és fejlesztésének elősegítéséhez elengedhetetlenül szükséges, hogy az ERFA-ból és a COSME programból közösen nyújtott támogatással fejlesszék és korszerűsítsék a legkülső régiók szállodaparkját; |
| --- | --- |

75.

kiemeli, hogy a legkülső régiók gazdaságának egyik fő motorja az idegenforgalom; ezért úgy véli, hogy a legkülső régiók fenntartható idegenforgalmi kínálata diverzifikálásának és fejlesztésének elősegítéséhez elengedhetetlenül szükséges, hogy az ERFA-ból és a COSME programból közösen nyújtott támogatással fejlesszék és korszerűsítsék a legkülső régiók szállodaparkját;

| 76. | javasolja, hogy az idegenforgalom előmozdítása, valamint a legkülső régiók és a szomszédos országok közötti, több célállomásra irányuló idegenforgalom kialakulásának elősegítése érdekében ne csak az uniós tagállamok, hanem bizonyos harmadik államok esetében is egyszerűsítsék a vízumpolitikát; |
| --- | --- |

76.

javasolja, hogy az idegenforgalom előmozdítása, valamint a legkülső régiók és a szomszédos országok közötti, több célállomásra irányuló idegenforgalom kialakulásának elősegítése érdekében ne csak az uniós tagállamok, hanem bizonyos harmadik államok esetében is egyszerűsítsék a vízumpolitikát;

Szinergiák a Kreatív Európa programmal

| 77. | megjegyzi, hogy bizonyos legkülső régiókat nagyfokú multikulturalizmus jellemez, és hogy fontos az, hogy a legkülső régiók kultúrközege táplálhassa az európai kultúrközeget és maga is táplálkozhasson abból; felszólítja a Bizottságot, hogy nyissa meg a Kreatív Európa programhoz való hozzáférést a legkülső régiók projektjei számára; |
| --- | --- |

77.

megjegyzi, hogy bizonyos legkülső régiókat nagyfokú multikulturalizmus jellemez, és hogy fontos az, hogy a legkülső régiók kultúrközege táplálhassa az európai kultúrközeget és maga is táplálkozhasson abból; felszólítja a Bizottságot, hogy nyissa meg a Kreatív Európa programhoz való hozzáférést a legkülső régiók projektjei számára;

| 78. | felszólítja a Bizottságot, hogy a IV. Euromed Heritage program alapján dolgozzon ki stratégiát a legkülső régiók kulturális örökségének fejlesztésére és terjesztésére; |
| --- | --- |

78.

felszólítja a Bizottságot, hogy a IV. Euromed Heritage program alapján dolgozzon ki stratégiát a legkülső régiók kulturális örökségének fejlesztésére és terjesztésére;

o

o o

| 79. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

79.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 279. E, 2009.11.19., 12. o.

(2)  HL C 258. E, 2013.9.7., 1. o.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/68

---

P7_TA(2014)0134

Az Unió pénzügyi helyzetének értékelése

Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása az elért eredmények alapján az Unió pénzügyi helyzetének értékeléséről: új eszköz az Európai Bizottság továbbfejlesztett mentesítési eljárásához (2013/2172(INI))

(2017/C 285/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 318. és 319. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 318. és 319. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság által 2012-ben és 2013-ban elfogadott értékelő jelentésekre (COM(2012)0040, COM(2012)0675 és COM(2013)0461), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2012-ben és 2013-ban elfogadott értékelő jelentésekre (COM(2012)0040, COM(2012)0675 és COM(2013)0461),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0068/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0068/2014),

| A. | mivel az értékelés olyan eszköz, amelynek célja egy folyamat eredményeinek és hatásainak megállapítása és megértése, valamint a döntéshozatal támogatása céljából olya alternatívák meghatározása, amelyeknek következtében a folyamat tovább javulhat; |
| --- | --- |

A.

mivel az értékelés olyan eszköz, amelynek célja egy folyamat eredményeinek és hatásainak megállapítása és megértése, valamint a döntéshozatal támogatása céljából olya alternatívák meghatározása, amelyeknek következtében a folyamat tovább javulhat;

| B. | mivel az értékelést nem szabad összetéveszteni az ellenőrzéssel, mivel az előbbi az irányítóhatóságok, az utóbbi pedig az ellenőrző szervek feladata; |
| --- | --- |

B.

mivel az értékelést nem szabad összetéveszteni az ellenőrzéssel, mivel az előbbi az irányítóhatóságok, az utóbbi pedig az ellenőrző szervek feladata;

| C. | mivel az eredmények értékelése és a teljesítményellenőrzés a legkorábbi szakaszban a programozási szinten meghatározott célkitűzéseket veszi figyelembe; |
| --- | --- |

C.

mivel az eredmények értékelése és a teljesítményellenőrzés a legkorábbi szakaszban a programozási szinten meghatározott célkitűzéseket veszi figyelembe;

| D. | mivel Barroso elnök 2011 júniusában az új többéves pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági tervezet bemutatásakor kérte, hogy a költségvetési döntéseket „ne a hagyományos bürokrácia-vezérelt fejezeteken, hanem tények és célok alapján hozzák meg [...], hogy minden elköltött euróból a lehető legtöbbet hozzuk ki”; |
| --- | --- |

D.

mivel Barroso elnök 2011 júniusában az új többéves pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági tervezet bemutatásakor kérte, hogy a költségvetési döntéseket „ne a hagyományos bürokrácia-vezérelt fejezeteken, hanem tények és célok alapján hozzák meg [...], hogy minden elköltött euróból a lehető legtöbbet hozzuk ki”;

| E. | mivel annak ellenére, hogy a Bizottság elkötelezett a teljesítmény mellett, továbbra is a tevékenységalapú költségvetés-tervezés az alapelv az Unió költségvetésének elkészítésekor; |
| --- | --- |

E.

mivel annak ellenére, hogy a Bizottság elkötelezett a teljesítmény mellett, továbbra is a tevékenységalapú költségvetés-tervezés az alapelv az Unió költségvetésének elkészítésekor;

| F. | mivel a Parlament 2013. július 3-án felkérte a Bizottságot, hogy hozzon létre munkacsoportot a Bizottság, a Parlament, a Tanács és a Számvevőszék képviselőiből a teljesítményalapú költségvetés végrehajtását szolgáló intézkedések vizsgálatára és e tekintetben menetrenddel ellátott cselekvési terv kialakítására; |
| --- | --- |

F.

mivel a Parlament 2013. július 3-án felkérte a Bizottságot, hogy hozzon létre munkacsoportot a Bizottság, a Parlament, a Tanács és a Számvevőszék képviselőiből a teljesítményalapú költségvetés végrehajtását szolgáló intézkedések vizsgálatára és e tekintetben menetrenddel ellátott cselekvési terv kialakítására;

| 1. | rámutat, hogy az elért eredmények alapján az Unió pénzügyi helyzetére való összpontosítása révén az EUMSZ 318. cikke alapján benyújtott értékelő jelentés kiegészíti a Számvevőszék által az éves jelentésének 1–9. fejezetében kidolgozott, megfelelési alapú megközelítést, és lehetőséget biztosít a Parlament számára az uniós intézkedések feletti politikai ellenőrzési hatáskörének megfelelőbb gyakorlására; |
| --- | --- |

1.

rámutat, hogy az elért eredmények alapján az Unió pénzügyi helyzetére való összpontosítása révén az EUMSZ 318. cikke alapján benyújtott értékelő jelentés kiegészíti a Számvevőszék által az éves jelentésének 1–9. fejezetében kidolgozott, megfelelési alapú megközelítést, és lehetőséget biztosít a Parlament számára az uniós intézkedések feletti politikai ellenőrzési hatáskörének megfelelőbb gyakorlására;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a mentesítés olyan politikai eljárás, amelynek tárgya az Európai Unió költségvetésének –saját felelősségi körében – a Bizottság általi, tagállamokkal együttműködve történő végrehajtása; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a mentesítés olyan politikai eljárás, amelynek tárgya az Európai Unió költségvetésének –saját felelősségi körében – a Bizottság általi, tagállamokkal együttműködve történő végrehajtása;

| 3. | emlékeztet, hogy 2013. április 17-én a Parlament kérte a Bizottságot, hogy változtasson a 318. cikk szerinti értékelő jelentés struktúráján, és elválasztva a belső politikákat a külső politikáktól, a belső politikákra vonatkozó részben összpontosítson az Európa 2020 stratégiára [...], hangsúlyozva a kiemelt kezdeményezések megvalósítása terén elért eredményeket (1); |
| --- | --- |

3.

emlékeztet, hogy 2013. április 17-én a Parlament kérte a Bizottságot, hogy változtasson a 318. cikk szerinti értékelő jelentés struktúráján, és elválasztva a belső politikákat a külső politikáktól, a belső politikákra vonatkozó részben összpontosítson az Európa 2020 stratégiára [...], hangsúlyozva a kiemelt kezdeményezések megvalósítása terén elért eredményeket (1);

| 4. | emlékeztet továbbá, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló intézményközi megállapodás (2) kijelenti, hogy „a Bizottság az EUMSZ 2014. cikkében előírt értékelő jelentésében meg fogja különböztetni az Európa 2020 stratégiára összpontosuló belső szakpolitikákat a külső szakpolitikáktól, és több teljesítményre vonatkozó adatra – például teljesítményellenőrzési eredményekre – fog támaszkodni az EU pénzgazdálkodásának az elért eredményeken alapuló értékelése céljából”; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet továbbá, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló intézményközi megállapodás (2) kijelenti, hogy „a Bizottság az EUMSZ 2014. cikkében előírt értékelő jelentésében meg fogja különböztetni az Európa 2020 stratégiára összpontosuló belső szakpolitikákat a külső szakpolitikáktól, és több teljesítményre vonatkozó adatra – például teljesítményellenőrzési eredményekre – fog támaszkodni az EU pénzgazdálkodásának az elért eredményeken alapuló értékelése céljából”;

| 5. | rámutat arra, hogy továbbra is a tevékenységalapú költségvetés-tervezés az alapelv az Unió költségvetésének elkészítésekor; aggodalmának ad hangot annak kapcsán, hogy a 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében az Európai Számvevőszék megállapítja, hogy az uniós költségvetés sok területére összetett jogi keret vonatkozik, és kevés figyelem irányul a teljesítményre, valamint hogy a 2014–2020-as programozási időszakban a mezőgazdaságra és a kohézióra vonatkozó javaslatok alapvetően továbbra is inputalapúak (kiadásorientáltak) maradnak, és ezért inkább a szabályszerűség, mint a teljesítmény áll a középpontjukban; |
| --- | --- |

5.

rámutat arra, hogy továbbra is a tevékenységalapú költségvetés-tervezés az alapelv az Unió költségvetésének elkészítésekor; aggodalmának ad hangot annak kapcsán, hogy a 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében az Európai Számvevőszék megállapítja, hogy az uniós költségvetés sok területére összetett jogi keret vonatkozik, és kevés figyelem irányul a teljesítményre, valamint hogy a 2014–2020-as programozási időszakban a mezőgazdaságra és a kohézióra vonatkozó javaslatok alapvetően továbbra is inputalapúak (kiadásorientáltak) maradnak, és ezért inkább a szabályszerűség, mint a teljesítmény áll a középpontjukban;

| 6. | üdvözli, hogy a Bizottság az Unió pénzügyi helyzetét az elért eredmények alapján értékelő legutóbbi jelentésében (COM(2013)0461) elfogadott számos olyan ajánlást, amelyet a Parlament a mentesítést megadó határozataiban tett; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a Bizottság az Unió pénzügyi helyzetét az elért eredmények alapján értékelő legutóbbi jelentésében (COM(2013)0461) elfogadott számos olyan ajánlást, amelyet a Parlament a mentesítést megadó határozataiban tett;

| 7. | sajnálja azonban, hogy a Bizottság – ahelyett, hogy az Unió fő célkitűzéseinek elérésére és szakpolitikáinak hatékonyságára összpontosított volna – értékelési összefoglalókat készített az uniós programokról a folyó többéves pénzügyi keret valamennyi uniós szakpolitikai kiadási területén, az aktuális költségvetési fejezeteknek megfelelően; |
| --- | --- |

7.

sajnálja azonban, hogy a Bizottság – ahelyett, hogy az Unió fő célkitűzéseinek elérésére és szakpolitikáinak hatékonyságára összpontosított volna – értékelési összefoglalókat készített az uniós programokról a folyó többéves pénzügyi keret valamennyi uniós szakpolitikai kiadási területén, az aktuális költségvetési fejezeteknek megfelelően;

| 8. | rámutat arra, hogy a Számvevőszék a második és harmadik értékelő jelentés vizsgálata alapján megállapította, hogy bár javult a helyzet, a jelentések továbbra sem nyújtanak a mentesítési eljárásban felhasználható elegendő, releváns és megbízható bizonyítékot az uniós politikák által elért eredményekről; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy a Számvevőszék a második és harmadik értékelő jelentés vizsgálata alapján megállapította, hogy bár javult a helyzet, a jelentések továbbra sem nyújtanak a mentesítési eljárásban felhasználható elegendő, releváns és megbízható bizonyítékot az uniós politikák által elért eredményekről;

| 9. | arra sürgeti a Bizottságot, hogy az Unió pénzügyi helyzetéről készített értékelő jelentésében használja fel a tagállamok által elért eredményekre vonatkozó konkrét információkat; |
| --- | --- |

9.

arra sürgeti a Bizottságot, hogy az Unió pénzügyi helyzetéről készített értékelő jelentésében használja fel a tagállamok által elért eredményekre vonatkozó konkrét információkat;

| 10. | ragaszkodik ahhoz, hogy a pénzügyi teljesítményről szóló jelentésnek nem szabad további részleges értékeléseket eredményeznie, legyen szó a programozási időszak félidején vagy annak végén végzett értékelésekről; |
| --- | --- |

10.

ragaszkodik ahhoz, hogy a pénzügyi teljesítményről szóló jelentésnek nem szabad további részleges értékeléseket eredményeznie, legyen szó a programozási időszak félidején vagy annak végén végzett értékelésekről;

| 11. | rámutat, hogy a költségvetési hatóságnak minden évben világos képet kell kapnia arról, hogy milyen eredményeket értek el az Unió fő célkitűzései terén: ezt első lépésben a legfontosabb pénzügyi programok értékelése, majd második lépésként az operatív kiadások programnyilatkozatainak (3) átfogó értékelése biztosítja, amely utóbbi felméri, hogy a program milyen mértékben járult hozzá az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához; |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy a költségvetési hatóságnak minden évben világos képet kell kapnia arról, hogy milyen eredményeket értek el az Unió fő célkitűzései terén: ezt első lépésben a legfontosabb pénzügyi programok értékelése, majd második lépésként az operatív kiadások programnyilatkozatainak (3) átfogó értékelése biztosítja, amely utóbbi felméri, hogy a program milyen mértékben járult hozzá az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához;

| 12. | úgy véli, hogy a Bizottság által végzett értékelés a Számvevőszék számára információforrás és gondolatébresztő lesz; kéri, hogy a Számvevőszék évente ellenőrizze a Bizottság értékelési folyamatát, számoljon be arról a Parlamentnek éves jelentésében, és vegye azt figyelembe teljesítményellenőrzési programjának kidolgozása során; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a Bizottság által végzett értékelés a Számvevőszék számára információforrás és gondolatébresztő lesz; kéri, hogy a Számvevőszék évente ellenőrizze a Bizottság értékelési folyamatát, számoljon be arról a Parlamentnek éves jelentésében, és vegye azt figyelembe teljesítményellenőrzési programjának kidolgozása során;

| 13. | felhívja a Számvevőszéket, hogy az uniós célkitűzések átlátható és elszámoltatható módon történő megvalósítása érdekében számoljon be a Parlamentnek arról, hogy a Bizottság milyen előrelépéseket tett saját kockázatkezelési, irányítási és belső ellenőrzési folyamatainak kialakítása és működtetése terén, és hiányosságok esetén fogalmazzon meg ajánlásokat; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Számvevőszéket, hogy az uniós célkitűzések átlátható és elszámoltatható módon történő megvalósítása érdekében számoljon be a Parlamentnek arról, hogy a Bizottság milyen előrelépéseket tett saját kockázatkezelési, irányítási és belső ellenőrzési folyamatainak kialakítása és működtetése terén, és hiányosságok esetén fogalmazzon meg ajánlásokat;

| 14. | üdvözli a 318. cikk szerinti értékelési jelentés kialakítására vonatkozó, a Bizottság legutóbbi értékelési jelentését kísérő munkadokumentumban (SWD(2013)0229) szereplő cselekvési tervet, és nagyra értékeli, hogy a 318. cikk szerinti értékelési jelentés tartalmaz a teljesítményre vonatkozó, a gazdálkodási tervekből, az éves tevékenységi jelentésekből és az összegző jelentésekből származó információkat, amint azt a Parlament 2013-ban kérte; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a 318. cikk szerinti értékelési jelentés kialakítására vonatkozó, a Bizottság legutóbbi értékelési jelentését kísérő munkadokumentumban (SWD(2013)0229) szereplő cselekvési tervet, és nagyra értékeli, hogy a 318. cikk szerinti értékelési jelentés tartalmaz a teljesítményre vonatkozó, a gazdálkodási tervekből, az éves tevékenységi jelentésekből és az összegző jelentésekből származó információkat, amint azt a Parlament 2013-ban kérte;

| 15. | üdvözli továbbá, hogy a Bizottság a következő többéves pénzügyi keretben értékelési jelentését az új teljesítménykeretre kívánja alapozni és aszerint strukturálni; |
| --- | --- |

15.

üdvözli továbbá, hogy a Bizottság a következő többéves pénzügyi keretben értékelési jelentését az új teljesítménykeretre kívánja alapozni és aszerint strukturálni;

| 16. | rámutat, hogy egy ilyen teljesítménykeretnek az alábbi három fő elemet kell magában foglalnia: a program céljainak elérése (eredmények), hatékony és eredményes programirányítás a Bizottság és a tagállamok részéről, és hogy a program eredményei és a hatékony és eredményes irányítás miként járul hozzá az Unió fő célkitűzéseihez; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy egy ilyen teljesítménykeretnek az alábbi három fő elemet kell magában foglalnia: a program céljainak elérése (eredmények), hatékony és eredményes programirányítás a Bizottság és a tagállamok részéről, és hogy a program eredményei és a hatékony és eredményes irányítás miként járul hozzá az Unió fő célkitűzéseihez;

| 17. | hangsúlyozza, hogy e teljesítményellenőrzésre csak azokon a területeken kerülhet sor, ahol az EU tényleges politikai felelősséget visel, és ahol ténylegesen lehetőség van jelentős európai befolyás gyakorlására; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy e teljesítményellenőrzésre csak azokon a területeken kerülhet sor, ahol az EU tényleges politikai felelősséget visel, és ahol ténylegesen lehetőség van jelentős európai befolyás gyakorlására;

| 18. | ragaszkodik ahhoz, hogy globális szinten, a belső politikák vonatkozásában pedig az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel kapcsolatban összesíteni kell az értékelési folyamat során összegyűlt adatokat; |
| --- | --- |

18.

ragaszkodik ahhoz, hogy globális szinten, a belső politikák vonatkozásában pedig az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel kapcsolatban összesíteni kell az értékelési folyamat során összegyűlt adatokat;

| 19. | kéri, hogy a Bizottság a vizsgált pénzügyi évet követő év június 30-ig nyújtsa be a Parlament és a Tanács számára az Unió pénzügyi helyzetére vonatkozó, az elért eredményeken alapuló, az EUMSZ 318. cikkének (2) bekezdése szerinti értékelő jelentést; |
| --- | --- |

19.

kéri, hogy a Bizottság a vizsgált pénzügyi évet követő év június 30-ig nyújtsa be a Parlament és a Tanács számára az Unió pénzügyi helyzetére vonatkozó, az elért eredményeken alapuló, az EUMSZ 318. cikkének (2) bekezdése szerinti értékelő jelentést;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Unió Számvevőszékének. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Unió Számvevőszékének.

---

(1)  Lásd az Európai Parlament határozatát az Európai Unió 2013-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek (HL L 308., 2013.11.16., 27. o.)

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(3)  Lásd: „Az Európai Bizottság általános költségvetési tervezete a 2014-es pénzügyi évre: Munkadokumentum, I. rész – az operatív kiadások programnyilatkozatai” (COM(2013)0450), 2013 június.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/71

---

P7_TA(2014)0161

Az európai gazdaság hosszú távú finanszírozása

Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása az európai gazdaság hosszú távú finanszírozásáról (2013/2175(INI))

(2017/C 285/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Az európai gazdaság hosszú távú finanszírozása” című zöld könyvére (COM(2013)0150), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Az európai gazdaság hosszú távú finanszírozása” című zöld könyvére (COM(2013)0150),

| — | tekintettel az európai hosszú távú befektetési alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2013)0462), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai hosszú távú befektetési alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2013)0462),

| — | tekintettel az OECD hosszú távú beruházások intézményi befektetők általi finanszírozására vonatkozó magas szintű elveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD hosszú távú beruházások intézményi befektetők általi finanszírozására vonatkozó magas szintű elveire,

| — | tekintettel az „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a „Gondolkozz előbb kicsiben!” Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act” című bizottsági közleményre (COM(2008)0394), amely elismeri a kkv-k uniós gazdaságban betöltött központi szerepét, és célja ennek erősítése, valamint növekedésük és munkahelyteremtő képességük előmozdítása számos, a kkv-k fejlődését vélhetően gátló probléma megoldása révén, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Gondolkozz előbb kicsiben!” Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act” című bizottsági közleményre (COM(2008)0394), amely elismeri a kkv-k uniós gazdaságban betöltött központi szerepét, és célja ennek erősítése, valamint növekedésük és munkahelyteremtő képességük előmozdítása számos, a kkv-k fejlődését vélhetően gátló probléma megoldása révén,

| — | tekintettel a „Cselekvési terv a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására” című bizottsági közleményre (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Cselekvési terv a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására” című bizottsági közleményre (COM(2011)0870),

| — | tekintettel a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0834),

| — | tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0078) és az arról szóló, 2011. május 12-i parlamenti állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0078) és az arról szóló, 2011. május 12-i parlamenti állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel az európai kockázatitőke-alapokról szóló, 2013. április 17-i 345/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kockázatitőke-alapokról szóló, 2013. április 17-i 345/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséggel kapcsolatos tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerséggel kapcsolatos tárgyalásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7–0065/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7–0065/2014),

| A. | mivel a Bizottság szerint az EU-ban a finanszírozás elsődleges forrásai a kereskedelmi bankok, amelyek a pénzügyi közvetítés több mint 75 %-át biztosítják; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság szerint az EU-ban a finanszírozás elsődleges forrásai a kereskedelmi bankok, amelyek a pénzügyi közvetítés több mint 75 %-át biztosítják;

| B. | mivel a pénzügyi világválság és az uniós államadósság-válság a gyenge makrogazdasági környezet miatt jelentősen hátráltatja a pénzügyi közvetítési folyamatot és az európai pénzügyi szektor képességét arra, hogy a megtakarításokat a hosszú távú beruházási igényekhez irányítsa; |
| --- | --- |

B.

mivel a pénzügyi világválság és az uniós államadósság-válság a gyenge makrogazdasági környezet miatt jelentősen hátráltatja a pénzügyi közvetítési folyamatot és az európai pénzügyi szektor képességét arra, hogy a megtakarításokat a hosszú távú beruházási igényekhez irányítsa;

| C. | mivel az állami beruházásoknak kulcsszerepet kell játszaniuk a hosszú távú beruházások előmozdításában; mivel, amint az a Bizottság közelmúltbeli tanulmányaiból (4) kiderül, a költségvetési konszolidáció – különösen annak uniós szintű összehangolása esetén – a továbbgyűrűző hatások és a pozitív költségvetési multiplikátor létezése miatt rendkívül súlyos következményekkel járt a hosszú távú beruházásokra; |
| --- | --- |

C.

mivel az állami beruházásoknak kulcsszerepet kell játszaniuk a hosszú távú beruházások előmozdításában; mivel, amint az a Bizottság közelmúltbeli tanulmányaiból (4) kiderül, a költségvetési konszolidáció – különösen annak uniós szintű összehangolása esetén – a továbbgyűrűző hatások és a pozitív költségvetési multiplikátor létezése miatt rendkívül súlyos következményekkel járt a hosszú távú beruházásokra;

| D. | mivel az EU nemzetközi versenytársai, így például az USA és Japán, fenntartották az állami beruházások magas szintjét, míg az uniós politikák miatt az állami beruházások rendkívül alacsony szintre estek vissza; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU nemzetközi versenytársai, így például az USA és Japán, fenntartották az állami beruházások magas szintjét, míg az uniós politikák miatt az állami beruházások rendkívül alacsony szintre estek vissza;

| E. | mivel mind a magán, mind az intézményi befektetőket a bizalom tartós hiánya és a nagyfokú kockázatkerülés jellemzi; |
| --- | --- |

E.

mivel mind a magán, mind az intézményi befektetőket a bizalom tartós hiánya és a nagyfokú kockázatkerülés jellemzi;

| F. | mivel az alacsony kamatlábak jellemezte környezet és az alacsony növekedési előrejelzések – legalábbis a közeljövőt illetően –, valamint a gazdasági bizonytalanság miatt a hosszú távú finanszírozás kínálata és a hosszú távú projektekkel kapcsolatos kockázatvállalási hajlandóság jelentősen csökkent; |
| --- | --- |

F.

mivel az alacsony kamatlábak jellemezte környezet és az alacsony növekedési előrejelzések – legalábbis a közeljövőt illetően –, valamint a gazdasági bizonytalanság miatt a hosszú távú finanszírozás kínálata és a hosszú távú projektekkel kapcsolatos kockázatvállalási hajlandóság jelentősen csökkent;

| G. | mivel a tagállamokban a korlátozott államháztartás gyengíti az állami szektor képességét arra, hogy beruházzon az infrastruktúrába; |
| --- | --- |

G.

mivel a tagállamokban a korlátozott államháztartás gyengíti az állami szektor képességét arra, hogy beruházzon az infrastruktúrába;

| H. | mivel a Parlament már többször kérte egy vállalatok átszervezéséről szóló jogalkotási aktus elfogadását (ahogy azt 2013 januárjában is kérte), annak érdekében, hogy a vállalkozások hosszú távra tervezhessenek; |
| --- | --- |

H.

mivel a Parlament már többször kérte egy vállalatok átszervezéséről szóló jogalkotási aktus elfogadását (ahogy azt 2013 januárjában is kérte), annak érdekében, hogy a vállalkozások hosszú távra tervezhessenek;

| I. | mivel az általános munkanélküliségnek – és különösen a fiatalok munkanélküliségének – a növekedése továbbra is súlyosan fenyegeti az uniós szintű gazdasági és társadalmi konvergenciát; |
| --- | --- |

I.

mivel az általános munkanélküliségnek – és különösen a fiatalok munkanélküliségének – a növekedése továbbra is súlyosan fenyegeti az uniós szintű gazdasági és társadalmi konvergenciát;

Indokolás

| 1. | üdvözli, hogy a Bizottság széles körű vitát kezdeményez arról, hogy hogyan lehetne előmozdítani a hosszú távú finanszírozás kínálatát, valamint hogyan lehetne javítani és diverzifikálni a hosszú távú beruházások európai uniós pénzügyi közvetítési rendszerét; hangsúlyozza azonban, hogy sürgősen konkrét előrelépéseket kell tenni a hosszú távú befektetések és a munkahelyteremtés újbóli beindítása érdekében az Unióban; hangsúlyozza, hogy a hosszú távú finanszírozás fogalmának kiegyensúlyozottnak kell lennie, és a hosszú távú eszközök túlzott likviditás kockázata nélküli kezelése érdekében magában kell foglalnia a stabil kötelezettségek meglétét; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a Bizottság széles körű vitát kezdeményez arról, hogy hogyan lehetne előmozdítani a hosszú távú finanszírozás kínálatát, valamint hogyan lehetne javítani és diverzifikálni a hosszú távú beruházások európai uniós pénzügyi közvetítési rendszerét; hangsúlyozza azonban, hogy sürgősen konkrét előrelépéseket kell tenni a hosszú távú befektetések és a munkahelyteremtés újbóli beindítása érdekében az Unióban; hangsúlyozza, hogy a hosszú távú finanszírozás fogalmának kiegyensúlyozottnak kell lennie, és a hosszú távú eszközök túlzott likviditás kockázata nélküli kezelése érdekében magában kell foglalnia a stabil kötelezettségek meglétét;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a hosszú távú beruházásoknak összhangban kell lenniük a reálgazdaság igényeivel, hogy biztosítsák a versenyképes, fenntartható, társadalmilag befogadó és innovatív EU eléréséhez szükséges folyamatos, fenntartható gazdasági növekedés és szociális jólét szükséges alapját; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a hosszú távú beruházásoknak összhangban kell lenniük a reálgazdaság igényeivel, hogy biztosítsák a versenyképes, fenntartható, társadalmilag befogadó és innovatív EU eléréséhez szükséges folyamatos, fenntartható gazdasági növekedés és szociális jólét szükséges alapját;

| 3. | tudomásul veszi a helyi és regionális szintek sajátosságait, és felszólít az uniós intézmények, a tagállamok, valamint a helyi és regionális hatóságok közötti hatékony együttműködésre a transznacionális projektek megkönnyítése és a hosszú távú befektetési kultúra Európa-szerte történő meghonosítása érdekében; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a helyi és regionális szintek sajátosságait, és felszólít az uniós intézmények, a tagállamok, valamint a helyi és regionális hatóságok közötti hatékony együttműködésre a transznacionális projektek megkönnyítése és a hosszú távú befektetési kultúra Európa-szerte történő meghonosítása érdekében;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a hosszú távú beruházásoknak összhangban kell állniuk az Európa 2020 növekedési stratégiában körvonalazott célkitűzésekkel, az iparpolitikáról szóló közlemény 2012. évi frissített változatával, az Innovatív Unió kezdeményezéssel, valamint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a hosszú távú beruházásoknak összhangban kell állniuk az Európa 2020 növekedési stratégiában körvonalazott célkitűzésekkel, az iparpolitikáról szóló közlemény 2012. évi frissített változatával, az Innovatív Unió kezdeményezéssel, valamint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az oktatás és képzés költségeit hosszú távú beruházásként kell kezelni; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az oktatás és képzés költségeit hosszú távú beruházásként kell kezelni;

| 6. | megjegyzi, hogy a gazdaság azon kapacitása, hogy finanszírozást biztosítson a hosszú távú beruházásokhoz, a köz- és a magánszektor – az Unióban egyformán nagyon alacsony – keresletétől, beruházási kultúrájától, valamint a finanszírozási kapacitások generálására és a belföldi és külföldi közvetlen befektetési tőke odavonzására és megtartására való képességétől függ; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a gazdaság azon kapacitása, hogy finanszírozást biztosítson a hosszú távú beruházásokhoz, a köz- és a magánszektor – az Unióban egyformán nagyon alacsony – keresletétől, beruházási kultúrájától, valamint a finanszírozási kapacitások generálására és a belföldi és külföldi közvetlen befektetési tőke odavonzására és megtartására való képességétől függ;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a hosszú távú beruházások az anticiklikus befektetés révén kulcsszerepet töltenek be a pénzügyi piacok stabilizálásában, ezáltal pedig előmozdítják a fenntartható gazdasági növekedést; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a hosszú távú beruházások az anticiklikus befektetés révén kulcsszerepet töltenek be a pénzügyi piacok stabilizálásában, ezáltal pedig előmozdítják a fenntartható gazdasági növekedést;

| 8. | megállapítja, hogy az EU-ban a bankok biztosítják a hosszú távú finanszírozás több mint 75 %-át, jelentős függőséget teremtve ezzel e finanszírozási forrástól, míg az USA-ban az összes hosszú távú finanszírozás kevesebb mint 20 %-át a bankok, nagy többségét pedig a jól fejlett tőkepiacok biztosítják; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy az EU-ban a bankok biztosítják a hosszú távú finanszírozás több mint 75 %-át, jelentős függőséget teremtve ezzel e finanszírozási forrástól, míg az USA-ban az összes hosszú távú finanszírozás kevesebb mint 20 %-át a bankok, nagy többségét pedig a jól fejlett tőkepiacok biztosítják;

| 9. | megállapítja, hogy az uniós pénzügyi rendszer ellenálló képességét növelni fogja, ha szélesebb körben állnak rendelkezésre a megtakarítókat és a vállalkozások hosszú távú finanszírozási igényeit kiszolgáló nem banki finanszírozási források és eszközök; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy az uniós pénzügyi rendszer ellenálló képességét növelni fogja, ha szélesebb körben állnak rendelkezésre a megtakarítókat és a vállalkozások hosszú távú finanszírozási igényeit kiszolgáló nem banki finanszírozási források és eszközök;

| 10. | megállapítja, hogy ahhoz, hogy sikerüljön elérni az éghajlat- és az energiapolitika területén kitűzött uniós célokat, az eszközök elosztását a hosszú távú zöld beruházások irányába kell eltolni; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy ahhoz, hogy sikerüljön elérni az éghajlat- és az energiapolitika területén kitűzött uniós célokat, az eszközök elosztását a hosszú távú zöld beruházások irányába kell eltolni;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az államháztartások számára a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, valamint a kettes csomagnak való megfelelés biztosítása és helyreállítása érdekében a költségvetési konszolidáció jelenti a prioritást; ezért támogatja a hosszú távú finanszírozásban a magánbefektetések növelésére irányuló kezdeményezést; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az államháztartások számára a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, valamint a kettes csomagnak való megfelelés biztosítása és helyreállítása érdekében a költségvetési konszolidáció jelenti a prioritást; ezért támogatja a hosszú távú finanszírozásban a magánbefektetések növelésére irányuló kezdeményezést;

Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés előtt álló akadályok

| 12. | megállapítja, hogy a közfinanszírozás a lassú gazdasági növekedés, az állami költségvetésekkel folytatott rossz gazdálkodás és a pénzügyi intézmények megmentése céljából nyújtott állami támogatások miatt korlátozott; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy a közfinanszírozás a lassú gazdasági növekedés, az állami költségvetésekkel folytatott rossz gazdálkodás és a pénzügyi intézmények megmentése céljából nyújtott állami támogatások miatt korlátozott;

| 13. | megállapítja, hogy egyes országoknak a tőkepiacokhoz való hozzáférés során komoly akadályokat kell leküzdeniük, sőt, olykor a hozzáférést megtagadják tőlük, mivel az elmúlt évek során túlzott mértékű adósságot halmoztak fel, miközben a közelmúltbeli válság fő okai a tőkepiacok voltak; megállapítja továbbá, hogy a tőkéhez való hozzáférés sok tagállamban jelentősen nehezebbé vált a kkv-k számára, mivel a kereskedelmi bankok csak indokolatlanul szigorú feltételek mellett biztosítanak hiteleket; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy egyes országoknak a tőkepiacokhoz való hozzáférés során komoly akadályokat kell leküzdeniük, sőt, olykor a hozzáférést megtagadják tőlük, mivel az elmúlt évek során túlzott mértékű adósságot halmoztak fel, miközben a közelmúltbeli válság fő okai a tőkepiacok voltak; megállapítja továbbá, hogy a tőkéhez való hozzáférés sok tagállamban jelentősen nehezebbé vált a kkv-k számára, mivel a kereskedelmi bankok csak indokolatlanul szigorú feltételek mellett biztosítanak hiteleket;

| 14. | megállapítja, hogy a banki és a biztosítási szektor egyes befektetőinek hozzá kell igazítaniuk üzleti modelljeiket a változó és szigorított szabályozási követelményekhez; rámutat arra, hogy e követelmények a reálgazdaság finanszírozásának megerősítésére hivatottak, és várhatóan hozzájárulnak majd a fenntartható, inkluzív és intelligens gazdaságra vonatkozó átfogó uniós célkitűzések eléréséhez; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy a banki és a biztosítási szektor egyes befektetőinek hozzá kell igazítaniuk üzleti modelljeiket a változó és szigorított szabályozási követelményekhez; rámutat arra, hogy e követelmények a reálgazdaság finanszírozásának megerősítésére hivatottak, és várhatóan hozzájárulnak majd a fenntartható, inkluzív és intelligens gazdaságra vonatkozó átfogó uniós célkitűzések eléréséhez;

| 15. | megállapítja, hogy a befektetőket az is visszatarthatja attól, hogy bizonyos ágazatokban befektessenek, hogy fennáll a szabályozás módosításának kockázata, ami lényegesen megváltoztathatja egyes projektek gazdaságosságát; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy a befektetőket az is visszatarthatja attól, hogy bizonyos ágazatokban befektessenek, hogy fennáll a szabályozás módosításának kockázata, ami lényegesen megváltoztathatja egyes projektek gazdaságosságát;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Rendszerkockázati Testülettel együttműködve értékelje, hogy a megmaradó elégethetetlen szén-dioxid-intenzív eszközök milyen rendszerszintű kockázatot jelentenek a tőkepiacok és általában véve a társadalom számára; felkéri a Bizottságot, hogy zöld könyvének folytatásaként számoljon be erről az értékelésről; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Rendszerkockázati Testülettel együttműködve értékelje, hogy a megmaradó elégethetetlen szén-dioxid-intenzív eszközök milyen rendszerszintű kockázatot jelentenek a tőkepiacok és általában véve a társadalom számára; felkéri a Bizottságot, hogy zöld könyvének folytatásaként számoljon be erről az értékelésről;

| 17. | megállapítja, hogy az EU hatályos csődtörvényei széttagoltak, és egyes esetekben visszatarthatnak a határokon átnyúló befektetéstől, és korlátozhatják a befektetőket abban, hogy a projekt kudarca esetén visszaszerezzék tőkéjüket; figyelmeztet arra, hogy a befektetők védelme terén el kell kerülni a negatív versenyt; elismeri, hogy a csődre vonatkozó rendelkezések tagállami hatáskörbe tartoznak; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy az EU hatályos csődtörvényei széttagoltak, és egyes esetekben visszatarthatnak a határokon átnyúló befektetéstől, és korlátozhatják a befektetőket abban, hogy a projekt kudarca esetén visszaszerezzék tőkéjüket; figyelmeztet arra, hogy a befektetők védelme terén el kell kerülni a negatív versenyt; elismeri, hogy a csődre vonatkozó rendelkezések tagállami hatáskörbe tartoznak;

Alternatív finanszírozási mechanizmusok

| 18. | megállapítja, hogy a finanszírozás fő forrásai valószínűleg továbbra is a kereskedelmi bankok lesznek, és hogy a tagállamok számára kulcsfontosságú, hogy új forrásokat hozzanak létre a bevett mechanizmusok kiegészítésére és a finanszírozási rés kitöltésére, a reálgazdaság szükségleteihez igazított, megfelelő szabályozási és felügyeleti keret biztosítása mellett; sajnálja, hogy az elmúlt húsz évben az Unióban visszaestek a nyilvános kibocsátások, ami hátráltatja a növekedést, a munkahelyteremtést, az innovációt és a stabilitást; megállapítja, hogy az Unióban létrehozott összes munkahely jelentős hányada a tőzsdén jegyzett kkv-knak tulajdonítható, és sajnálja az abból fakadó negatív következményeket, hogy az ilyen vállalkozások növekedésük során korlátozott hozzáféréssel rendelkeznek a tőkéhez; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy a finanszírozás fő forrásai valószínűleg továbbra is a kereskedelmi bankok lesznek, és hogy a tagállamok számára kulcsfontosságú, hogy új forrásokat hozzanak létre a bevett mechanizmusok kiegészítésére és a finanszírozási rés kitöltésére, a reálgazdaság szükségleteihez igazított, megfelelő szabályozási és felügyeleti keret biztosítása mellett; sajnálja, hogy az elmúlt húsz évben az Unióban visszaestek a nyilvános kibocsátások, ami hátráltatja a növekedést, a munkahelyteremtést, az innovációt és a stabilitást; megállapítja, hogy az Unióban létrehozott összes munkahely jelentős hányada a tőzsdén jegyzett kkv-knak tulajdonítható, és sajnálja az abból fakadó negatív következményeket, hogy az ilyen vállalkozások növekedésük során korlátozott hozzáféréssel rendelkeznek a tőkéhez;

| 19. | javasolja az Európai Unió költségvetésén belül egy beruházási szakasz létrehozásának megfontolását; |
| --- | --- |

19.

javasolja az Európai Unió költségvetésén belül egy beruházási szakasz létrehozásának megfontolását;

| 20. | üdvözli a Bizottság hosszú távú befektetési alapokkal kapcsolatos jogalkotási javaslatát; megállapítja, hogy ezek tervezett jellemzőikből adódóan főként az intézményi befektetőket fogják kiszolgálni; rámutat arra, hogy az alternatív befektetési alapokra, a kockázatitőke-alapokra és a szociális befektetési alapokra vonatkozó uniós rendszer megfelelő alkalmas befektetésieszköz-modelleket biztosít; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a Bizottság hosszú távú befektetési alapokkal kapcsolatos jogalkotási javaslatát; megállapítja, hogy ezek tervezett jellemzőikből adódóan főként az intézményi befektetőket fogják kiszolgálni; rámutat arra, hogy az alternatív befektetési alapokra, a kockázatitőke-alapokra és a szociális befektetési alapokra vonatkozó uniós rendszer megfelelő alkalmas befektetésieszköz-modelleket biztosít;

| 21. | hangsúlyozza az új innovatív pénzügyi eszközök megerősített szerepét az európai strukturális és beruházási alapok által lefedett valamennyi tevékenységi területen és finanszírozáson belül; hangsúlyozza, hogy tekintettel a reálgazdaságba történő beruházásokhoz rendelkezésre álló hitelek gyenge kínálatára, a kohéziós politikán belül egyre nő a pénzügyi eszközök szerepe; felhívja a Bizottságot, hogy garantálja az új, kész konstrukciós pénzügyi eszközök jogi egyértelműségét és átláthatóságát, és alakítson ki szilárdabb kapcsolatokat az Európai Beruházási Bank (EBB) hitelnyújtási lehetőségeivel; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza az új innovatív pénzügyi eszközök megerősített szerepét az európai strukturális és beruházási alapok által lefedett valamennyi tevékenységi területen és finanszírozáson belül; hangsúlyozza, hogy tekintettel a reálgazdaságba történő beruházásokhoz rendelkezésre álló hitelek gyenge kínálatára, a kohéziós politikán belül egyre nő a pénzügyi eszközök szerepe; felhívja a Bizottságot, hogy garantálja az új, kész konstrukciós pénzügyi eszközök jogi egyértelműségét és átláthatóságát, és alakítson ki szilárdabb kapcsolatokat az Európai Beruházási Bank (EBB) hitelnyújtási lehetőségeivel;

| 22. | felhívja a Bizottságot arra, hogy a magánháztartások rövid távú likviditásának a hosszú távú beruházásokhoz történő irányítása és egy további nyugdíjmegoldás biztosítása érdekében tegyen javaslatot a kevésbé likvid befektetési alapok kibővített európai keretére; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot arra, hogy a magánháztartások rövid távú likviditásának a hosszú távú beruházásokhoz történő irányítása és egy további nyugdíjmegoldás biztosítása érdekében tegyen javaslatot a kevésbé likvid befektetési alapok kibővített európai keretére;

| 23. | ösztönzi az EU és az Európai Beruházási Bank projektkötvény-kezdeményezésében érdekelt feleket a kezdeményezés továbbfejlesztésére, hogy ezzel növeljék a közlekedési, energetikai és információs technológiai ágazatok nagy európai infrastrukturális projektjeinek finanszírozását; felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki garanciarendszerekkel támogatott nemzeti projektkötvény-kezdeményezéseket; emlékeztet arra, hogy állami garanciát csak szigorú feltételekhez kötötten szabad nyújtani, amelyek célja a közjavak megfelelő biztosításának garantálása; |
| --- | --- |

23.

ösztönzi az EU és az Európai Beruházási Bank projektkötvény-kezdeményezésében érdekelt feleket a kezdeményezés továbbfejlesztésére, hogy ezzel növeljék a közlekedési, energetikai és információs technológiai ágazatok nagy európai infrastrukturális projektjeinek finanszírozását; felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki garanciarendszerekkel támogatott nemzeti projektkötvény-kezdeményezéseket; emlékeztet arra, hogy állami garanciát csak szigorú feltételekhez kötötten szabad nyújtani, amelyek célja a közjavak megfelelő biztosításának garantálása;

| 24. | úgy véli, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP) bizonyos beruházások, különösen infrastrukturális projektek esetében eredményes és költséghatékony módszerei lehetnek a köz- és a magánszektor közötti együttműködés megkönnyítésének; megállapítja, hogy nagy szükség van magas szintű szakértelemre az ilyen projektek megfelelő kiválasztásának, értékelésének, kialakításának és hosszú távú tervezésének, illetve a projektekre vonatkozó finanszírozási intézkedések megállapításának lehetővé tételéhez; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP) bizonyos beruházások, különösen infrastrukturális projektek esetében eredményes és költséghatékony módszerei lehetnek a köz- és a magánszektor közötti együttműködés megkönnyítésének; megállapítja, hogy nagy szükség van magas szintű szakértelemre az ilyen projektek megfelelő kiválasztásának, értékelésének, kialakításának és hosszú távú tervezésének, illetve a projektekre vonatkozó finanszírozási intézkedések megállapításának lehetővé tételéhez;

| 25. | úgy véli, hogy a hosszú távú befektetéssel foglalkozó, köztulajdonban lévő intézmények (a nemzeti, regionális vagy multilaterális fejlesztési bankok és állami pénzügyi intézmények) hathatós eszközök, amelyek ösztönözhetik a magánbefektetéseket, hogy ezáltal lehetővé tegyék a kkv-k számára a tőkepiacokhoz való hozzáférést és katalizálják a tágabb értelemben vett közérdekű vállalkozások hosszú távú finanszírozását, gondolva itt azokra a vállalkozásokra, amelyek hozzáadott értéket teremtenének a gazdasági növekedéssel, a társadalmi kohézióval és a környezetvédelemmel kapcsolatos közpolitikai célkitűzések számára; hangsúlyozza a kívánatos hosszú távú beruházási célokkal és ösztönzési mechanizmusokkal kapcsolatban az elszámoltathatóság, az átláthatóság és a demokratikus felelősségvállalás fontosságát; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a hosszú távú befektetéssel foglalkozó, köztulajdonban lévő intézmények (a nemzeti, regionális vagy multilaterális fejlesztési bankok és állami pénzügyi intézmények) hathatós eszközök, amelyek ösztönözhetik a magánbefektetéseket, hogy ezáltal lehetővé tegyék a kkv-k számára a tőkepiacokhoz való hozzáférést és katalizálják a tágabb értelemben vett közérdekű vállalkozások hosszú távú finanszírozását, gondolva itt azokra a vállalkozásokra, amelyek hozzáadott értéket teremtenének a gazdasági növekedéssel, a társadalmi kohézióval és a környezetvédelemmel kapcsolatos közpolitikai célkitűzések számára; hangsúlyozza a kívánatos hosszú távú beruházási célokkal és ösztönzési mechanizmusokkal kapcsolatban az elszámoltathatóság, az átláthatóság és a demokratikus felelősségvállalás fontosságát;

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy egy nyomonkövetési dokumentumban vizsgálja meg egy harmonizált megközelítés lehetőségét, illetve dolgozzon ki ilyen megközelítést az uniós és nemzeti szinten közforrásokból támogatott általános érdekű projektek hosszú távú értékelésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot, hogy egy nyomonkövetési dokumentumban vizsgálja meg egy harmonizált megközelítés lehetőségét, illetve dolgozzon ki ilyen megközelítést az uniós és nemzeti szinten közforrásokból támogatott általános érdekű projektek hosszú távú értékelésére vonatkozóan;

| 27. | felhívja a tagállamokat, hogy építsenek ki megfelelő hálózatokat az együttműködés és az információcsere érdekében és hozzanak létre olyan nemzeti vagy regionális, köztulajdonban lévő, hosszú távú befektetéssel foglalkozó intézményeket, amelyek tanulhatnak a már létrehozott intézményeknél bevált gyakorlatokból; e tekintetben hangsúlyozza, hogy ezek a gyakran szövetkezeti alapon felépülő nemzeti vagy regionális fejlesztési bankok a jelenlegi válság alatt továbbra is megbízható finanszírozást kínáltak a regionális és helyi gazdaságok számára; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az ilyen típusú pénzügyi intézmények számára általuk nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

27.

felhívja a tagállamokat, hogy építsenek ki megfelelő hálózatokat az együttműködés és az információcsere érdekében és hozzanak létre olyan nemzeti vagy regionális, köztulajdonban lévő, hosszú távú befektetéssel foglalkozó intézményeket, amelyek tanulhatnak a már létrehozott intézményeknél bevált gyakorlatokból; e tekintetben hangsúlyozza, hogy ezek a gyakran szövetkezeti alapon felépülő nemzeti vagy regionális fejlesztési bankok a jelenlegi válság alatt továbbra is megbízható finanszírozást kínáltak a regionális és helyi gazdaságok számára; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az ilyen típusú pénzügyi intézmények számára általuk nyújtott támogatást;

| 28. | felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy milyen módon lehetne támogatni a pénzügyi és technikai segítségnyújtásra szoruló tagállamokat abban, hogy létrehozzák hosszú távú befektetéssel foglalkozó, köztulajdonban lévő nemzeti és regionális intézményeiket, valamint hogy tanulmányozzák egy hosszú távú befektetéssel foglalkozó, köztulajdonban lévő nemzeti intézményeknek szóló uniós garanciamechanizmus lehetőségét; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy milyen módon lehetne támogatni a pénzügyi és technikai segítségnyújtásra szoruló tagállamokat abban, hogy létrehozzák hosszú távú befektetéssel foglalkozó, köztulajdonban lévő nemzeti és regionális intézményeiket, valamint hogy tanulmányozzák egy hosszú távú befektetéssel foglalkozó, köztulajdonban lévő nemzeti intézményeknek szóló uniós garanciamechanizmus lehetőségét;

| 29. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a források összesítését és összevonását célzó technikákban rejlő lehetőségeket, a kisebb nagyságrendű szociális és egyéb infrastrukturális projektek kilátásainak a szükséges beruházások bevonása tekintetében történő javítása eszközeként; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a források összesítését és összevonását célzó technikákban rejlő lehetőségeket, a kisebb nagyságrendű szociális és egyéb infrastrukturális projektek kilátásainak a szükséges beruházások bevonása tekintetében történő javítása eszközeként;

| 30. | tudomásul veszi a közösségi finanszírozás gyors növekedését, és úgy véli, hogy ez új lehetőségeket teremthet; hangsúlyozza azonban, hogy fenn kell tartania a befektetők védelmét és az átláthatóságot; |
| --- | --- |

30.

tudomásul veszi a közösségi finanszírozás gyors növekedését, és úgy véli, hogy ez új lehetőségeket teremthet; hangsúlyozza azonban, hogy fenn kell tartania a befektetők védelmét és az átláthatóságot;

| 31. | úgy véli, hogy üzleti modelljeik hosszabb időhorizontja miatt az intézményi befektetők – a biztosítók, a nyugdíjalapok, a családi vállalkozások, a kölcsönös befektetési alapok és az alapítványok – a hosszú távú finanszírozás biztosítására alkalmas és megbízható szereplők; hangsúlyozza, hogy az ezen intézményi befektetőkhöz kapcsolódó megfelelő felügyeleti és prudenciális követelményeket finomítani és pontosítani kell, ily módon előmozdítva az intelligens, fenntartható és befogadó reálgazdaságot szolgáló hosszú távú beruházásokat; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy üzleti modelljeik hosszabb időhorizontja miatt az intézményi befektetők – a biztosítók, a nyugdíjalapok, a családi vállalkozások, a kölcsönös befektetési alapok és az alapítványok – a hosszú távú finanszírozás biztosítására alkalmas és megbízható szereplők; hangsúlyozza, hogy az ezen intézményi befektetőkhöz kapcsolódó megfelelő felügyeleti és prudenciális követelményeket finomítani és pontosítani kell, ily módon előmozdítva az intelligens, fenntartható és befogadó reálgazdaságot szolgáló hosszú távú beruházásokat;

| 32. | hangsúlyozza, hogy új finanszírozási források – például első nyilvános tőzsdei bevezetések, közösségi finanszírozás, személyközi hitelezés és (fedezett) kötvények – vagy új piaci szegmensek révén javítani kell a tőkepiacokhoz való hozzáférést; felhívja az EU-t, hogy vegye számba a sikeres nemzeti kezdeményezéseket, és ezekre építsen, az első tőzsdei bevezetések akadályainak azonosítása és eltávolítása érdekében; támogatja a kkv-növekedési piacok besorolásának bevezetését a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvbe; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa ezek fejlesztését a tájékoztatókról szóló irányelv felülvizsgálata révén; egyúttal felkéri a Bizottságot, hogy vegyen fontolóra egy igazgatóságokon átívelő megközelítést a kkv-k nyilvános piacainak bővítésére szolgáló lehetőségek, valamint annak feltárására, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési tervről szóló irányelvek miként diverzifikálhatják a befektetők körét; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy új finanszírozási források – például első nyilvános tőzsdei bevezetések, közösségi finanszírozás, személyközi hitelezés és (fedezett) kötvények – vagy új piaci szegmensek révén javítani kell a tőkepiacokhoz való hozzáférést; felhívja az EU-t, hogy vegye számba a sikeres nemzeti kezdeményezéseket, és ezekre építsen, az első tőzsdei bevezetések akadályainak azonosítása és eltávolítása érdekében; támogatja a kkv-növekedési piacok besorolásának bevezetését a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvbe; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa ezek fejlesztését a tájékoztatókról szóló irányelv felülvizsgálata révén; egyúttal felkéri a Bizottságot, hogy vegyen fontolóra egy igazgatóságokon átívelő megközelítést a kkv-k nyilvános piacainak bővítésére szolgáló lehetőségek, valamint annak feltárására, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési tervről szóló irányelvek miként diverzifikálhatják a befektetők körét;

| 33. | ösztönzi az értékpapírosított eszközök kiváló minőségének biztosítására, ugyanakkor a nagyon összetett, túlzott újra-értékpapírosítással járó és a háromnál több ügyletrészsorozatból álló szerkezetek kialakulásának megelőzésére irányuló szabályozási erőfeszítéseket; megállapítja, hogy van még lehetőség további standardizálásra és átláthatóságra a mögöttes kockázatokkal kapcsolatban; felhívja a Bizottságot és az Európai Központi Bankot, hogy kövessék szorosan figyelemmel az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete és a Pénzügyi Stabilitási Tanács értékpapírosítással foglalkozó munkacsoportjának tevékenységét, és tevékenyen vegyenek részt abban; megállapítja a következetes megközelítés hiányát, és ezért kéri átfogó szabályozási keret és a „kiváló minőségű értékpapírosítás” fogalommeghatározásának kidolgozását; úgy véli, hogy a kiváló minőségű értékpapírosítás fontos szerepet játszhat mind a rövid lejáratú, mind pedig a hosszú lejáratú eszközök pénzügyi közvetítésében, és előnyös lehet a kis- és középméretű hitelfelvevők számára; |
| --- | --- |

33.

ösztönzi az értékpapírosított eszközök kiváló minőségének biztosítására, ugyanakkor a nagyon összetett, túlzott újra-értékpapírosítással járó és a háromnál több ügyletrészsorozatból álló szerkezetek kialakulásának megelőzésére irányuló szabályozási erőfeszítéseket; megállapítja, hogy van még lehetőség további standardizálásra és átláthatóságra a mögöttes kockázatokkal kapcsolatban; felhívja a Bizottságot és az Európai Központi Bankot, hogy kövessék szorosan figyelemmel az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete és a Pénzügyi Stabilitási Tanács értékpapírosítással foglalkozó munkacsoportjának tevékenységét, és tevékenyen vegyenek részt abban; megállapítja a következetes megközelítés hiányát, és ezért kéri átfogó szabályozási keret és a „kiváló minőségű értékpapírosítás” fogalommeghatározásának kidolgozását; úgy véli, hogy a kiváló minőségű értékpapírosítás fontos szerepet játszhat mind a rövid lejáratú, mind pedig a hosszú lejáratú eszközök pénzügyi közvetítésében, és előnyös lehet a kis- és középméretű hitelfelvevők számára;

| 34. | megállapítja, hogy az értékpapírosítás egyike volt a válsághoz hozzájáruló tényezőknek, mivel a kockázatért viselt hosszú távú felelősség eloszlott az értékpapírosítási lánc mentén; ezért felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a bankrendszer – ezen belül a szövetkezeti és állami takarékbankok – megerősítését, és növelje a bankok azon képességét, hogy hosszú távú befektetéseik fedezése céljából hosszú távú refinanszírozásban részesülhessenek; |
| --- | --- |

34.

megállapítja, hogy az értékpapírosítás egyike volt a válsághoz hozzájáruló tényezőknek, mivel a kockázatért viselt hosszú távú felelősség eloszlott az értékpapírosítási lánc mentén; ezért felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a bankrendszer – ezen belül a szövetkezeti és állami takarékbankok – megerősítését, és növelje a bankok azon képességét, hogy hosszú távú befektetéseik fedezése céljából hosszú távú refinanszírozásban részesülhessenek;

| 35. | üdvözli az Európai Beruházási Alap hitelminőség javítására irányuló műveleteit, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogramot, amelyek további finanszírozást biztosítanak a kkv-k számára; |
| --- | --- |

35.

üdvözli az Európai Beruházási Alap hitelminőség javítására irányuló műveleteit, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogramot, amelyek további finanszírozást biztosítanak a kkv-k számára;

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy csökkentse a szükségtelen igazgatási és szabályozási terheket, és különösen vegye figyelembe a kkv-k és az önálló vállalkozók sajátosságait; üdvözli az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag, valamint a vállalkozások és kkv-k versenyképességéről szóló rendelet (COSME) és a Horizont 2020 programok elfogadását; megállapítja, hogy a pénzügyi piacok széttöredezettsége nehezebbé tette a kkv-ágazat finanszírozását; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot, hogy csökkentse a szükségtelen igazgatási és szabályozási terheket, és különösen vegye figyelembe a kkv-k és az önálló vállalkozók sajátosságait; üdvözli az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag, valamint a vállalkozások és kkv-k versenyképességéről szóló rendelet (COSME) és a Horizont 2020 programok elfogadását; megállapítja, hogy a pénzügyi piacok széttöredezettsége nehezebbé tette a kkv-ágazat finanszírozását;

| 37. | azt javasolja, hogy az EBB hozzon létre külön üzletágat a kkv-k finanszírozására, testreszabott hitelfeltételekkel; |
| --- | --- |

37.

azt javasolja, hogy az EBB hozzon létre külön üzletágat a kkv-k finanszírozására, testreszabott hitelfeltételekkel;

| 38. | tudomásul veszi a Bizottság arra vonatkozó felhívását, hogy alternatív finanszírozási forrásként különösen az induló és a növekedési szakaszban lévő vállalkozások esetében vegyenek igénybe magántőkét vagy kockázati tőkét, az alternatívbefektetésialap-kezelői (ABAK) irányelvben és az európai kockázatitőke-alapokról szóló rendeletben szabályozott módon; megállapítja, hogy az adózás jelenleg határozottan az adósságfinanszírozásnak kedvez; úgy véli, hogy a kockázatitőke- és magántőke-társaságok értékes nem pénzügyi támogatást – többek között tanácsadási szolgáltatásokat, pénzügyi tanácsadást, marketingstratégiával kapcsolatos tanácsadást és képzést – biztosíthatnak; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje tovább e cégek szerepét az uniós gazdaság finanszírozásában; felhívja a Bizottságot, hogy törekedjen a saját tőkével szembeni előítéletek felszámolására a különféle nemzeti gazdaságokban, az európai gazdaságban és a világgazdaságban; |
| --- | --- |

38.

tudomásul veszi a Bizottság arra vonatkozó felhívását, hogy alternatív finanszírozási forrásként különösen az induló és a növekedési szakaszban lévő vállalkozások esetében vegyenek igénybe magántőkét vagy kockázati tőkét, az alternatívbefektetésialap-kezelői (ABAK) irányelvben és az európai kockázatitőke-alapokról szóló rendeletben szabályozott módon; megállapítja, hogy az adózás jelenleg határozottan az adósságfinanszírozásnak kedvez; úgy véli, hogy a kockázatitőke- és magántőke-társaságok értékes nem pénzügyi támogatást – többek között tanácsadási szolgáltatásokat, pénzügyi tanácsadást, marketingstratégiával kapcsolatos tanácsadást és képzést – biztosíthatnak; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje tovább e cégek szerepét az uniós gazdaság finanszírozásában; felhívja a Bizottságot, hogy törekedjen a saját tőkével szembeni előítéletek felszámolására a különféle nemzeti gazdaságokban, az európai gazdaságban és a világgazdaságban;

Szabályozási környezet

| 39. | hangsúlyozza, hogy a technológiai haladást határozottan ösztönző, befektetőbarát üzleti légkör az előfeltétele annak, hogy az EU a közvetlen külföldi befektetés vonzó célpontjává váljon; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a tőke szabad mozgását mind az Unión belül, mind pedig az EU és harmadik országok között, hogy az EU hozzáférhessen a globális tőkealapokhoz; e tekintetben megállapítja különösen annak fontosságát, hogy az ABAK-irányelvet olyan módon hajtsák végre, hogy az ösztönözze az EU-n belül a külföldi befektetést; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a technológiai haladást határozottan ösztönző, befektetőbarát üzleti légkör az előfeltétele annak, hogy az EU a közvetlen külföldi befektetés vonzó célpontjává váljon; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a tőke szabad mozgását mind az Unión belül, mind pedig az EU és harmadik országok között, hogy az EU hozzáférhessen a globális tőkealapokhoz; e tekintetben megállapítja különösen annak fontosságát, hogy az ABAK-irányelvet olyan módon hajtsák végre, hogy az ösztönözze az EU-n belül a külföldi befektetést;

| 40. | fontosnak tartja, hogy a befektetők sok vonzó befektetési termék közül választhassanak, ezáltal pedig diverzifikálhassák befektetésüket; |
| --- | --- |

40.

fontosnak tartja, hogy a befektetők sok vonzó befektetési termék közül választhassanak, ezáltal pedig diverzifikálhassák befektetésüket;

| 41. | hangsúlyozza, hogy meg kell szüntetni a befektetői magatartás terén tapasztalható túlzottan rövid távú szemléletet, és a felelős befektetési kultúra felé kell elmozdulni, amely hosszú távú befektetésekhez vezet az EU-ban; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy meg kell szüntetni a befektetői magatartás terén tapasztalható túlzottan rövid távú szemléletet, és a felelős befektetési kultúra felé kell elmozdulni, amely hosszú távú befektetésekhez vezet az EU-ban;

| 42. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell egy közös felfogás kialakítását, miszerint a pénzügyi stabilitás és a növekedés nem kölcsönösen kizárják egymást, hanem sokkal inkább egymástól függnek, és fontos alapot teremtenek, amelyre építve hosszú távon biztosítható és növelhető a befektetői bizalom; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy támogatni kell egy közös felfogás kialakítását, miszerint a pénzügyi stabilitás és a növekedés nem kölcsönösen kizárják egymást, hanem sokkal inkább egymástól függnek, és fontos alapot teremtenek, amelyre építve hosszú távon biztosítható és növelhető a befektetői bizalom;

| 43. | hangsúlyozza a pénzügyi oktatás és a befektetői ismeretek fontosságát a hosszú távú befektetés kultúrájának Unión belül történő meghonosításában, és felhívja a figyelmet arra a szerepre, amelyet az uniós szabályozás e tekintetben betölthet; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza a pénzügyi oktatás és a befektetői ismeretek fontosságát a hosszú távú befektetés kultúrájának Unión belül történő meghonosításában, és felhívja a figyelmet arra a szerepre, amelyet az uniós szabályozás e tekintetben betölthet;

| 44. | hangsúlyozza, hogy a következetes szabályozási keret és a jogbiztonság elengedhetetlen a pénzügyi szolgáltatások működőképes egységes piacához; úgy véli, hogy a szabályozási rendszer jelenlegi és jövőbeli reformját alaposan értékelni kell, és következményeit szorosan nyomon kell követni; kéri a Bizottságtól és a tagállamoktól a bankunió megvalósításának felgyorsítását, annak érdekében, hogy csökkenjen a pénzügyi piacok széttöredezettsége; felhívja a Bizottságot, hogy fejezze be a szolgáltatások egységes piacának kialakítását annak érdekében, hogy teljes mértékben kibontakoztassa az abban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a következetes szabályozási keret és a jogbiztonság elengedhetetlen a pénzügyi szolgáltatások működőképes egységes piacához; úgy véli, hogy a szabályozási rendszer jelenlegi és jövőbeli reformját alaposan értékelni kell, és következményeit szorosan nyomon kell követni; kéri a Bizottságtól és a tagállamoktól a bankunió megvalósításának felgyorsítását, annak érdekében, hogy csökkenjen a pénzügyi piacok széttöredezettsége; felhívja a Bizottságot, hogy fejezze be a szolgáltatások egységes piacának kialakítását annak érdekében, hogy teljes mértékben kibontakoztassa az abban rejlő lehetőségeket;

| 45. | ösztönzők bevezetését szorgalmazza a részesedések hosszú távú megtartásának fokozása érdekében, így például további szavazati jogokat az igazgatótanácsokban, további részvényeket vagy magasabb osztalékokat; |
| --- | --- |

45.

ösztönzők bevezetését szorgalmazza a részesedések hosszú távú megtartásának fokozása érdekében, így például további szavazati jogokat az igazgatótanácsokban, további részvényeket vagy magasabb osztalékokat;

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy gondosan mérje fel a hosszú távú beruházások már elfogadott, illetve még folyamatban lévő pénzügyi szabályozásának halmozott hatását; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot, hogy gondosan mérje fel a hosszú távú beruházások már elfogadott, illetve még folyamatban lévő pénzügyi szabályozásának halmozott hatását;

| 47. | üdvözli a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről folytatott tárgyalások fejleményeit; megállapítja, hogy ezek a tárgyalások fontosak az USA és az EU közötti – a munkahelyteremtést, a fenntartható gazdasági növekedést és a nemzetközi versenyképességet támogató – befektetések növelésére irányuló szakpolitikák és intézkedések megerősítése szempontjából; |
| --- | --- |

47.

üdvözli a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről folytatott tárgyalások fejleményeit; megállapítja, hogy ezek a tárgyalások fontosak az USA és az EU közötti – a munkahelyteremtést, a fenntartható gazdasági növekedést és a nemzetközi versenyképességet támogató – befektetések növelésére irányuló szakpolitikák és intézkedések megerősítése szempontjából;

| 48. | úgy véli, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó idevágó jogszabályokra irányuló jogalkotási javaslatoknak a hosszú távú finanszírozás tekintetében külön hatásvizsgálatot kell magukban foglalniuk; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó idevágó jogszabályokra irányuló jogalkotási javaslatoknak a hosszú távú finanszírozás tekintetében külön hatásvizsgálatot kell magukban foglalniuk;

| 49. | támogatja a Bizottság által az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatósághoz intézett felhívást, hogy vizsgálja meg a Szolvencia II rendszer keretében bizonyos tőkekövetelményekre vonatkozó rendelkezések abból a célból történő pontosításának a lehetőségét, hogy ne jelentsék a hosszú távú finanszírozás esetleges akadályát; felhívja a Bizottságot, hogy tartson teljes körű konzultációt a javasolt pontosításról, és folytassa a jelenlegi jogszabályok módosítását; |
| --- | --- |

49.

támogatja a Bizottság által az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatósághoz intézett felhívást, hogy vizsgálja meg a Szolvencia II rendszer keretében bizonyos tőkekövetelményekre vonatkozó rendelkezések abból a célból történő pontosításának a lehetőségét, hogy ne jelentsék a hosszú távú finanszírozás esetleges akadályát; felhívja a Bizottságot, hogy tartson teljes körű konzultációt a javasolt pontosításról, és folytassa a jelenlegi jogszabályok módosítását;

| 50. | megismétli a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló rendeletre irányuló javaslat kapcsán tett felhívását, hogy kapjanak megfelelő kockázati súlyt a teljes mértékben a közlekedés, az energia és a kommunikáció terén végrehajtott kritikus infrastrukturális projektekre bejegyzett jelzáloggal biztosított kitettségek; úgy ítéli meg, hogy a további jogszabályoknak figyelembe kell venniük a hosszú távú befektetők követelményeit, a kötelezettségek jellegének és időtartamának beépítésével értékelniük kell a pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó kockázatot, és fel kell ismerniük a stabil kötelezettségek pozitív hatását; |
| --- | --- |

50.

megismétli a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló rendeletre irányuló javaslat kapcsán tett felhívását, hogy kapjanak megfelelő kockázati súlyt a teljes mértékben a közlekedés, az energia és a kommunikáció terén végrehajtott kritikus infrastrukturális projektekre bejegyzett jelzáloggal biztosított kitettségek; úgy ítéli meg, hogy a további jogszabályoknak figyelembe kell venniük a hosszú távú befektetők követelményeit, a kötelezettségek jellegének és időtartamának beépítésével értékelniük kell a pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó kockázatot, és fel kell ismerniük a stabil kötelezettségek pozitív hatását;

| 51. | ösztönzi a Bizottságot, hogy törekedjen fokozott nemzetközi együttműködésre és konvergenciára a hosszú távú befektetések területén, a G20 és a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) szintjén folytatott globális párbeszéd révén; |
| --- | --- |

51.

ösztönzi a Bizottságot, hogy törekedjen fokozott nemzetközi együttműködésre és konvergenciára a hosszú távú befektetések területén, a G20 és a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) szintjén folytatott globális párbeszéd révén;

| 52. | úgy véli, hogy a hosszú távú eszközökbe való befektetések megkívánják a kapcsolódó hosszú távú kockázatok alapos ismeretét és értékelését; ezért hangsúlyozza, hogy a befektetőknek biztos szakértelmet kell igénybe venniük és helyes kockázatkezelést kell alkalmazniuk a hosszú távú kötelezettségvállalások védelme érdekében; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy a hosszú távú eszközökbe való befektetések megkívánják a kapcsolódó hosszú távú kockázatok alapos ismeretét és értékelését; ezért hangsúlyozza, hogy a befektetőknek biztos szakértelmet kell igénybe venniük és helyes kockázatkezelést kell alkalmazniuk a hosszú távú kötelezettségvállalások védelme érdekében;

| 53. | úgy véli, hogy az intézményi befektetők esetében alkalmazandó hosszú távú célokkal, így az éghajlatbarát gazdaságra való áttéréssel összeegyeztethető, megbízható számviteli elvek növelhetik a pénzügyi információk átláthatóságát és következetességét, és azokban folyamatosan meg kell jelennie a hosszú távú befektetők által alkalmazott gazdasági megközelítésnek; hangsúlyozza azonban, hogy ezeknek a számviteli elveknek az alkalmazása nem eredményezheti a prociklikus stratégiák irányába ható ösztönzők létrehozását; sürgeti a Nemzetközi Számviteli Standardok Testületét, hogy vegye figyelembe a prociklikusság kockázatát a piaci értéken történő értékelés és a modell alapú árazás gyakorlatainak felülvizsgálata során, és koncepcionális keretének átdolgozása során ismerje el az elővigyázatosság központi jelentőségét; úgy véli, hogy a nagyvállalatokra vonatkozó világos és egységesített nem pénzügyi információk közzététele növelheti az átláthatóságot, és elősegítheti a fokozottan befektetőbarát légkör kialakulását; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy az intézményi befektetők esetében alkalmazandó hosszú távú célokkal, így az éghajlatbarát gazdaságra való áttéréssel összeegyeztethető, megbízható számviteli elvek növelhetik a pénzügyi információk átláthatóságát és következetességét, és azokban folyamatosan meg kell jelennie a hosszú távú befektetők által alkalmazott gazdasági megközelítésnek; hangsúlyozza azonban, hogy ezeknek a számviteli elveknek az alkalmazása nem eredményezheti a prociklikus stratégiák irányába ható ösztönzők létrehozását; sürgeti a Nemzetközi Számviteli Standardok Testületét, hogy vegye figyelembe a prociklikusság kockázatát a piaci értéken történő értékelés és a modell alapú árazás gyakorlatainak felülvizsgálata során, és koncepcionális keretének átdolgozása során ismerje el az elővigyázatosság központi jelentőségét; úgy véli, hogy a nagyvállalatokra vonatkozó világos és egységesített nem pénzügyi információk közzététele növelheti az átláthatóságot, és elősegítheti a fokozottan befektetőbarát légkör kialakulását;

| 54. | ösztönzi a Bizottságot, hogy kövesse szoros figyelemmel a G20 olyan multilaterális befektetési keret létrehozására irányuló javaslatokkal kapcsolatos munkáját, amely a rövid távú ingadozások és változékonyság kezelése és ebből adódóan a határokon átnyúló befektetés elősegítése érdekében minimumszabványokat állapít meg, valamint módosít bizonyos hosszú távú befektetési és valósérték-alapú elszámolási szabályokat; |
| --- | --- |

54.

ösztönzi a Bizottságot, hogy kövesse szoros figyelemmel a G20 olyan multilaterális befektetési keret létrehozására irányuló javaslatokkal kapcsolatos munkáját, amely a rövid távú ingadozások és változékonyság kezelése és ebből adódóan a határokon átnyúló befektetés elősegítése érdekében minimumszabványokat állapít meg, valamint módosít bizonyos hosszú távú befektetési és valósérték-alapú elszámolási szabályokat;

| 55. | úgy véli, hogy nagy szükség van egy olyan megbízható adózási környezetre, amely megelőzi, hogy a hosszú távú beruházások útjába akadályok kerüljenek; megállapítja, hogy bizonyos adózási ösztönzők és adókedvezmények kulcsfontosságúak lehetnek a beruházások előmozdítása szempontjából; ösztönzi a bevált gyakorlatok megosztását, és hangsúlyozza, hogy a belső piac a határokon átnyúló beruházások megkönnyítése és a kettős adóztatás, illetve az adóztatás kettős elmaradásának elkerülése érdekében megköveteli a nemzeti adópolitikák erőteljesebb összehangolását; arra biztatja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy mérjék fel annak a lehetőségét, hogy az infrastrukturális projektek hozamaira adómentességet vagy egyéb adózási ösztönzőket és adókedvezményeket biztosítsanak a hosszú távú beruházások előmozdítása céljából; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy nagy szükség van egy olyan megbízható adózási környezetre, amely megelőzi, hogy a hosszú távú beruházások útjába akadályok kerüljenek; megállapítja, hogy bizonyos adózási ösztönzők és adókedvezmények kulcsfontosságúak lehetnek a beruházások előmozdítása szempontjából; ösztönzi a bevált gyakorlatok megosztását, és hangsúlyozza, hogy a belső piac a határokon átnyúló beruházások megkönnyítése és a kettős adóztatás, illetve az adóztatás kettős elmaradásának elkerülése érdekében megköveteli a nemzeti adópolitikák erőteljesebb összehangolását; arra biztatja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy mérjék fel annak a lehetőségét, hogy az infrastrukturális projektek hozamaira adómentességet vagy egyéb adózási ösztönzőket és adókedvezményeket biztosítsanak a hosszú távú beruházások előmozdítása céljából;

| 56. | felhívja a tagállamokat, hogy a helyi és regionális hatóságokkal együttműködve vizsgálják meg újra költségvetési tervezési eszközeiket, dolgozzák ki és tegyék közzé saját nemzeti infrastrukturális terveiket annak érdekében, hogy részletes információkkal lássák el a befektetőket és más érdekelt feleket, és nagyobb fokú kiszámíthatóságot és előre tervezhetőséget tegyenek lehetővé a jövőbeli projektekkel kapcsolatban; felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a tagállamok számára az infrastrukturális projektek adatainak szabványosítására szolgáló módszer kidolgozását, és annak elérhetővé tételét egy központi adattáron keresztül; |
| --- | --- |

56.

felhívja a tagállamokat, hogy a helyi és regionális hatóságokkal együttműködve vizsgálják meg újra költségvetési tervezési eszközeiket, dolgozzák ki és tegyék közzé saját nemzeti infrastrukturális terveiket annak érdekében, hogy részletes információkkal lássák el a befektetőket és más érdekelt feleket, és nagyobb fokú kiszámíthatóságot és előre tervezhetőséget tegyenek lehetővé a jövőbeli projektekkel kapcsolatban; felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a tagállamok számára az infrastrukturális projektek adatainak szabványosítására szolgáló módszer kidolgozását, és annak elérhetővé tételét egy központi adattáron keresztül;

| 57. | úgy véli, hogy a tartós szabályozási keret elengedhetetlen a nem állami forrásból finanszírozott jelentős közlekedési infrastruktúrák koncesszióinak birtokosai számára annak érdekében, hogy – megfelelő díjképzési rendszer révén – lehetővé váljon a szükséges finanszírozáshoz való hozzáférés, a költségek hosszú távú megtérülése és a beruházások elégséges megtérülésének biztosítása; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy a tartós szabályozási keret elengedhetetlen a nem állami forrásból finanszírozott jelentős közlekedési infrastruktúrák koncesszióinak birtokosai számára annak érdekében, hogy – megfelelő díjképzési rendszer révén – lehetővé váljon a szükséges finanszírozáshoz való hozzáférés, a költségek hosszú távú megtérülése és a beruházások elégséges megtérülésének biztosítása;

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a tagállamok által használt adókedvezmények hosszú távú finanszírozásra és energetikai átállásra gyakorolt hatását, és tárja fel a zöld beruházásokkal járó alacsonyabb tőkeköltségek és a fenntartható energiaellátásra való átállással összeegyeztethetetlen projektekbe történő beruházásokkal járó magasabb tőkeköltségek megkülönböztetése terén bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

58.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a tagállamok által használt adókedvezmények hosszú távú finanszírozásra és energetikai átállásra gyakorolt hatását, és tárja fel a zöld beruházásokkal járó alacsonyabb tőkeköltségek és a fenntartható energiaellátásra való átállással összeegyeztethetetlen projektekbe történő beruházásokkal járó magasabb tőkeköltségek megkülönböztetése terén bevált gyakorlatokat;

| 59. | kéri, hogy az európai hosszú távú befektetési alapokhoz (EHTBA) való hozzáférésnél kapjanak elsőbbséget a kkv-k, mivel a kkv-k jelentik a növekedés és a munkahelyteremtés motorját az EU-ban; úgy véli, hogy ehhez egyszerűsített igénylési eljárásnak kellene társulnia; kiemeli, hogy a fenntartható és minőségi munkahelyek létrehozása és megőrzése érdekében a vállalkozások számára a teljes életciklusuk alatt biztosítani kell a forrásokhoz való könnyebb hozzájutást; |
| --- | --- |

59.

kéri, hogy az európai hosszú távú befektetési alapokhoz (EHTBA) való hozzáférésnél kapjanak elsőbbséget a kkv-k, mivel a kkv-k jelentik a növekedés és a munkahelyteremtés motorját az EU-ban; úgy véli, hogy ehhez egyszerűsített igénylési eljárásnak kellene társulnia; kiemeli, hogy a fenntartható és minőségi munkahelyek létrehozása és megőrzése érdekében a vállalkozások számára a teljes életciklusuk alatt biztosítani kell a forrásokhoz való könnyebb hozzájutást;

| 60. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a nyugdíjalapokat a társadalmilag felelős befektetési döntések meghozatalára, amelyek megfelelnek az uniós és a nemzetközi emberi jogi, szociális és környezetvédelmi normáknak, beleértve az OECD és az ENSZ vonatkozó iránymutatásait és alapelveit; emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak a foglalkoztatási nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló irányelv (IORP-irányelv) felülvizsgálatával kapcsolatos tervei nem akadályozhatják a fenntartható hosszú távú finanszírozást; |
| --- | --- |

60.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a nyugdíjalapokat a társadalmilag felelős befektetési döntések meghozatalára, amelyek megfelelnek az uniós és a nemzetközi emberi jogi, szociális és környezetvédelmi normáknak, beleértve az OECD és az ENSZ vonatkozó iránymutatásait és alapelveit; emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak a foglalkoztatási nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló irányelv (IORP-irányelv) felülvizsgálatával kapcsolatos tervei nem akadályozhatják a fenntartható hosszú távú finanszírozást;

| 61. | hangsúlyozza a jobb pénzügyi szabályozás és felügyelet szükségességét a munkavállalóknak, az adófizetőknek és a reálgazdaságnak a jövőbeli piaci összeomlásoktól való megvédése érdekében; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza a jobb pénzügyi szabályozás és felügyelet szükségességét a munkavállalóknak, az adófizetőknek és a reálgazdaságnak a jövőbeli piaci összeomlásoktól való megvédése érdekében;

| 62. | kéri a Bizottságot, hogy erősítse az EBB-vel folytatott párbeszédet és javítsa a hozzá fűződő kapcsolatokat a testreszabott hitelek és garanciarendszerek kialakítása céljából; ösztönzi az EBB-t, hogy folytasson szoros együttműködést a tagállamokkal és a régiókkal az új, innovatív pénzügyi eszközök európai strukturális és beruházási alapokon keresztül való végrehajtása tekintetében, valamint továbbra is támogassa a szociális gazdaság területét célzó beruházási stratégiáikat; kéri továbbá az EBB-t a nagyobb rugalmasság lehetőségének mérlegelésére a testreszabott hitelek és egyéb testreszabott eszközök nagyságát és szabályait illetően, hogy ezek a lehető legösszeegyeztethetőbbek legyenek az európai strukturális és beruházási alapokon keresztül nyújtott eszközökkel, különösen a fiatal vállalkozók és a szociális vállalkozások megfelelő finanszírozását illetően; |
| --- | --- |

62.

kéri a Bizottságot, hogy erősítse az EBB-vel folytatott párbeszédet és javítsa a hozzá fűződő kapcsolatokat a testreszabott hitelek és garanciarendszerek kialakítása céljából; ösztönzi az EBB-t, hogy folytasson szoros együttműködést a tagállamokkal és a régiókkal az új, innovatív pénzügyi eszközök európai strukturális és beruházási alapokon keresztül való végrehajtása tekintetében, valamint továbbra is támogassa a szociális gazdaság területét célzó beruházási stratégiáikat; kéri továbbá az EBB-t a nagyobb rugalmasság lehetőségének mérlegelésére a testreszabott hitelek és egyéb testreszabott eszközök nagyságát és szabályait illetően, hogy ezek a lehető legösszeegyeztethetőbbek legyenek az európai strukturális és beruházási alapokon keresztül nyújtott eszközökkel, különösen a fiatal vállalkozók és a szociális vállalkozások megfelelő finanszírozását illetően;

o

o o

| 63. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

63.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 377. E, 2012.12.7., 102. o.

(2)  HL L 115., 2013.4.25., 1. o.

(3)  HL L 174., 2011.7.1., 1. o.

(4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2013/pdf/ecp506_en.pdf

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/78 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/78

---

P7_TA(2014)0162

Szexuális kizsákmányolás és prostitúció és ezeknek a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatása

Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása a szexuális kizsákmányolásról és a prostitúcióról, valamint ezeknek a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról (2013/2103(INI))

(2017/C 285/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 4. és 5. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 4. és 5. cikkére,

| — | tekintettel az emberkereskedés és mások prostitúciója kihasználásának elnyomásáról szóló, 1949. évi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedés és mások prostitúciója kihasználásának elnyomásáról szóló, 1949. évi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. évi egyezmény (CEDAW) 6. cikkére, amely a nőkereskedelem és a nők prostitúciója kihasználásának minden formája elleni küzdelmet tűzi ki céljául, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. évi egyezmény (CEDAW) 6. cikkére, amely a nőkereskedelem és a nők prostitúciója kihasználásának minden formája elleni küzdelmet tűzi ki céljául,

| — | tekintettel a gyermekek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a nők elleni erőszak megszüntetéséről szóló, 1993. évi ENSZ-nyilatkozatra, amelynek 2. cikke kimondja, hogy a nők elleni erőszak körébe tartozik „a testi, szexuális és lelki erőszak, amelyet az áldozat a családon kívül szenved el, mint például a nemi erőszak, a szexuális erőszak, a szexuális zaklatás és megfélemlítés a munkahelyen, oktatási intézményben vagy máshol, a nőkereskedelem és a kényszerprostitúció”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszak megszüntetéséről szóló, 1993. évi ENSZ-nyilatkozatra, amelynek 2. cikke kimondja, hogy a nők elleni erőszak körébe tartozik „a testi, szexuális és lelki erőszak, amelyet az áldozat a családon kívül szenved el, mint például a nemi erőszak, a szexuális erőszak, a szexuális zaklatás és megfélemlítés a munkahelyen, oktatási intézményben vagy máshol, a nőkereskedelem és a kényszerprostitúció”,

| — | tekintettel a 2000-ben kihirdetett, az ENSZ nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, az ENSZ nemzetközi bűnözés elleni egyezményéhez csatolt, az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló palermói jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000-ben kihirdetett, az ENSZ nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, az ENSZ nemzetközi bűnözés elleni egyezményéhez csatolt, az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló palermói jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az 1995. évi cselekvési platform és a pekingi nyilatkozat D.3. stratégiai célkitűzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995. évi cselekvési platform és a pekingi nyilatkozat D.3. stratégiai célkitűzésére,

| — | tekintettel a kényszer- vagy kötelező munkáról szóló 29. sz. ILO-egyezményre, amelynek 2. cikke meghatározza a kényszermunka fogalmát, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kényszer- vagy kötelező munkáról szóló 29. sz. ILO-egyezményre, amelynek 2. cikke meghatározza a kényszermunka fogalmát,

| — | tekintettel a Nemzetközi Migrációs Szervezetnek (IOM) az emberkereskedelem megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló (11.) Brüsszeli Nyilatkozatára, amely olyan átfogó, multidiszciplináris és hatékonyan összehangolt politikát szorgalmaz, amely az összes érintett terület szereplőit felöleli, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Migrációs Szervezetnek (IOM) az emberkereskedelem megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló (11.) Brüsszeli Nyilatkozatára, amely olyan átfogó, multidiszciplináris és hatékonyan összehangolt politikát szorgalmaz, amely az összes érintett terület szereplőit felöleli,

| — | tekintettel az Európa Tanács vonatkozó ajánlásaira, például a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelemről szóló, 2000. évi R 11. sz. ajánlásra, a nők erőszakkal szembeni védelméről szóló, 2002. évi R 5. sz. ajánlásra és a nőkereskedelem elleni kampányról szóló, 2002. évi 1545. sz. ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács vonatkozó ajánlásaira, például a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelemről szóló, 2000. évi R 11. sz. ajánlásra, a nők erőszakkal szembeni védelméről szóló, 2002. évi R 5. sz. ajánlásra és a nőkereskedelem elleni kampányról szóló, 2002. évi 1545. sz. ajánlásra,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak az emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak az emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményére,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem elleni küzdelem érdekében a szexuális szolgáltatások vásárlásának büntetendővé tételéről szóló, ajánlásra irányuló indítványára (12920. sz. dokumentum, 2012. április 26.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem elleni küzdelem érdekében a szexuális szolgáltatások vásárlásának büntetendővé tételéről szóló, ajánlásra irányuló indítványára (12920. sz. dokumentum, 2012. április 26.),

| — | tekintettel az EBESZ intézkedéseit támogató, az EBESZ emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló cselekvési tervét (2003-ban elfogadott 557. sz. határozat) kiegészítő, az EBESZ 2000. évi bécsi miniszteri konferenciáján elfogadott 1(12) sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ intézkedéseit támogató, az EBESZ emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló cselekvési tervét (2003-ban elfogadott 557. sz. határozat) kiegészítő, az EBESZ 2000. évi bécsi miniszteri konferenciáján elfogadott 1(12) sz. határozatára,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló, 2002. július 19-i 2002/629/IB tanácsi kerethatározatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló, 2002. július 19-i 2002/629/IB tanácsi kerethatározatra,

| — | tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az emberkereskedelem, különösen a nőkereskedelem elleni küzdelemre irányuló kezdeményezésekről szóló tanácsi állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem, különösen a nőkereskedelem elleni küzdelemre irányuló kezdeményezésekről szóló tanácsi állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló uniós stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló uniós stratégiára,

| — | tekintettel a „Fellépés az egyenlőségért, a fejlődésért és a békéért” címmel Pekingben megrendezett Nők Negyedik Világkonferenciáján elfogadott 1995. június 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Fellépés az egyenlőségért, a fejlődésért és a békéért” címmel Pekingben megrendezett Nők Negyedik Világkonferenciáján elfogadott 1995. június 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az interneten található illegális és káros tartalmakról szóló bizottsági közleményről szóló, 1997. április 24-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az interneten található illegális és káros tartalmakról szóló bizottsági közleményről szóló, 1997. április 24-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a nőkkel szembeni erőszak elleni zéró toleranciát hirdető, az Európai Unióra kiterjedő kampány szükségességéről szóló, 1997. szeptember 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni erőszak elleni zéró toleranciát hirdető, az Európai Unióra kiterjedő kampány szükségességéről szóló, 1997. szeptember 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a kiskorúaknak és az emberi méltóságnak az audiovizuális és információs szolgáltatások terén történő védelméről szóló bizottsági zöld könyvről szóló, 1997. október 24-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiskorúaknak és az emberi méltóságnak az audiovizuális és információs szolgáltatások terén történő védelméről szóló bizottsági zöld könyvről szóló, 1997. október 24-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a gyermekeket érintő szexturizmus elleni küzdelemről szóló bizottsági közleményről és a gyermekek szexuális bántalmazása és kizsákmányolása megelőzésének megerősítéséhez biztosított uniós hozzájárulásról szóló memorandumról szóló, 1997. november 6-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekeket érintő szexturizmus elleni küzdelemről szóló bizottsági közleményről és a gyermekek szexuális bántalmazása és kizsákmányolása megelőzésének megerősítéséhez biztosított uniós hozzájárulásról szóló memorandumról szóló, 1997. november 6-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott nőkereskedelemről szóló bizottsági közleményről szóló, 1997. december 16-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott nőkereskedelemről szóló bizottsági közleményről szóló, 1997. december 16-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a kiskorúaknak és az emberi méltóságnak az audiovizuális és információs szolgáltatások terén történő védelméről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatról szóló, 1998. május 13-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiskorúaknak és az emberi méltóságnak az audiovizuális és információs szolgáltatások terén történő védelméről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatról szóló, 1998. május 13-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az „Emberi jogok tiszteletben tartása az Európai Unióban” című, 1998. december 17-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Emberi jogok tiszteletben tartása az Európai Unióban” című, 1998. december 17-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a menekültstátuszt kiegészítő védelem formáinak az Európai Unióban történő összehangolásáról szóló, 1999. február 10-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültstátuszt kiegészítő védelem formáinak az Európai Unióban történő összehangolásáról szóló, 1999. február 10-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a Bizottság által a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a gyermekeket érintő szexturizmus elleni küzdelemre irányuló intézkedések végrehajtásáról szóló közleményről szóló, 2000. március 30-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a gyermekeket érintő szexturizmus elleni küzdelemre irányuló intézkedések végrehajtásáról szóló közleményről szóló, 2000. március 30-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az Osztrák Köztársaság által egy internetes gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló tanácsi határozat elfogadása érdekében indított kezdeményezésről szóló, 2000. április 11-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Osztrák Köztársaság által egy internetes gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló tanácsi határozat elfogadása érdekében indított kezdeményezésről szóló, 2000. április 11-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a pekingi cselekvési platform nyomon követéséről szóló, 2000. május 18-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pekingi cselekvési platform nyomon követéséről szóló, 2000. május 18-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a Bizottság által a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a nőkereskedelem elleni fellépés terén teendő további intézkedésekről szóló közleményről szóló, 2000. május 19-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a nőkereskedelem elleni fellépés terén teendő további intézkedésekről szóló közleményről szóló, 2000. május 19-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a „Bűncselekmények sértettjei az Európai Unióban: Gondolatok az alapelvekről és a megteendő intézkedésekről” című bizottsági közleményről szóló, 2000. június 15-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Bűncselekmények sértettjei az Európai Unióban: Gondolatok az alapelvekről és a megteendő intézkedésekről” című bizottsági közleményről szóló, 2000. június 15-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról szóló, 2001. június 12-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról szóló, 2001. június 12-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a szexuális kizsákmányolás veszélyének kitett nők és gyermekek kereskedelmének megakadályozását célzó stratégiákról szóló, 2006. január 17-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szexuális kizsákmányolás veszélyének kitett nők és gyermekek kereskedelmének megakadályozását célzó stratégiákról szóló, 2006. január 17-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem jelenlegi helyzetéről és a lehetséges jövőbeli intézkedésekről szóló, 2006. február 2-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem jelenlegi helyzetéről és a lehetséges jövőbeli intézkedésekről szóló, 2006. február 2-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a nemzetközi sportesemények környezetében kialakuló kényszerprostitúcióról szóló, 2006. március 15-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi sportesemények környezetében kialakuló kényszerprostitúcióról szóló, 2006. március 15-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló, 2011. április 5-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló, 2011. április 5-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának 57. ülésszakáról – amelynek témája a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak minden formájának kiküszöbölése és megelőzése – szóló, 2013. február 6-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának 57. ülésszakáról – amelynek témája a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak minden formájának kiküszöbölése és megelőzése – szóló, 2013. február 6-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel a „Szervezett bűnözés, korrupció és pénzmosás: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szervezett bűnözés, korrupció és pénzmosás: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel az Európai Női Lobbi „Nem eladó” elnevezésű figyelemfelkeltő kampányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Női Lobbi „Nem eladó” elnevezésű figyelemfelkeltő kampányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0071/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0071/2014),

| A. | mivel a prostitúció és a kényszerprostitúció az egész világra kiterjedő, világszerte mintegy 40–42 millió embert érintő nemspecifikus jelenség, ahol a prostituált személyek túlnyomó többsége a nők és a fiatalkorú nők közül kerül ki, míg az ügyfelek szinte mindegyike férfi, és mivel ezért ez egyszerre oka és következménye a nemek közötti egyenlőtlenségnek, amelyet így tovább gerjeszt; |
| --- | --- |

A.

mivel a prostitúció és a kényszerprostitúció az egész világra kiterjedő, világszerte mintegy 40–42 millió embert érintő nemspecifikus jelenség, ahol a prostituált személyek túlnyomó többsége a nők és a fiatalkorú nők közül kerül ki, míg az ügyfelek szinte mindegyike férfi, és mivel ezért ez egyszerre oka és következménye a nemek közötti egyenlőtlenségnek, amelyet így tovább gerjeszt;

| B. | mivel a prostitúció és a kényszerprostitúció a rabszolgaság egyes formái, amelyek összeegyeztethetetlenek az emberi méltósággal és az alapvető emberi jogokkal; |
| --- | --- |

B.

mivel a prostitúció és a kényszerprostitúció a rabszolgaság egyes formái, amelyek összeegyeztethetetlenek az emberi méltósággal és az alapvető emberi jogokkal;

| C. | mivel a szexuális és egyéb kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem, és különösen nő- és gyermekkereskedelem az emberi jogok megsértésének egyik legkirívóbb esete; mivel az emberkereskedelem globálisan nő, amit a szervezett bűnözés mértékének és jövedelmezőségének növekedése ösztönöz; |
| --- | --- |

C.

mivel a szexuális és egyéb kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem, és különösen nő- és gyermekkereskedelem az emberi jogok megsértésének egyik legkirívóbb esete; mivel az emberkereskedelem globálisan nő, amit a szervezett bűnözés mértékének és jövedelmezőségének növekedése ösztönöz;

| D. | mivel a munka az emberi önmegvalósítás egyik fő forrása, amelynek révén az egyén szolidárisan hozzájárul a kollektív jóléthez; |
| --- | --- |

D.

mivel a munka az emberi önmegvalósítás egyik fő forrása, amelynek révén az egyén szolidárisan hozzájárul a kollektív jóléthez;

| E. | mivel a prostitúció és a kényszerprostitúció természetéből adódóan kapcsolódik a társadalomban tapasztalható nemek közötti egyenlőtlenséghez, valamint hatást gyakorol a nők és férfiak társadalmi helyzetére, illetve egymás közötti kapcsolatainak és a szexualitásának megítélésére; |
| --- | --- |

E.

mivel a prostitúció és a kényszerprostitúció természetéből adódóan kapcsolódik a társadalomban tapasztalható nemek közötti egyenlőtlenséghez, valamint hatást gyakorol a nők és férfiak társadalmi helyzetére, illetve egymás közötti kapcsolatainak és a szexualitásának megítélésére;

| F. | mivel a szexualitással kapcsolatos egészséges szemléletmód és kölcsönös tisztelet elősegíti a szexuális és reproduktív egészséget; |
| --- | --- |

F.

mivel a szexualitással kapcsolatos egészséges szemléletmód és kölcsönös tisztelet elősegíti a szexuális és reproduktív egészséget;

| G. | mivel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU irányelv az áldozatok vonatkozásában határozott rendelkezéseket állapít meg; |
| --- | --- |

G.

mivel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU irányelv az áldozatok vonatkozásában határozott rendelkezéseket állapít meg;

| H. | mivel a prostitúcióval kapcsolatos szakpolitikák hatással vannak a nemek közötti egyenlőség elérésére, befolyásolják a nemek közötti egyenlőség kérdésének megértését, emellett üzenetet hordoznak és normákat kínálnak a társadalom, így a fiatalok számára is; |
| --- | --- |

H.

mivel a prostitúcióval kapcsolatos szakpolitikák hatással vannak a nemek közötti egyenlőség elérésére, befolyásolják a nemek közötti egyenlőség kérdésének megértését, emellett üzenetet hordoznak és normákat kínálnak a társadalom, így a fiatalok számára is;

| I. | mivel a prostitúció üzleti alapon működik, és a különböző szereplőket összekötő piacot teremt, ahol a kerítők és kerítőnők piacuk biztosítását vagy növelését szem előtt tartva mérlegelik a lehetőségeket vagy tevékenykednek, valamint a profit maximalizálására törekednek, és mivel a szexuális szolgáltatásokat vásárlók kulcsszerepet játszanak, minthogy ők tartják fenn e piacon a keresletet; |
| --- | --- |

I.

mivel a prostitúció üzleti alapon működik, és a különböző szereplőket összekötő piacot teremt, ahol a kerítők és kerítőnők piacuk biztosítását vagy növelését szem előtt tartva mérlegelik a lehetőségeket vagy tevékenykednek, valamint a profit maximalizálására törekednek, és mivel a szexuális szolgáltatásokat vásárlók kulcsszerepet játszanak, minthogy ők tartják fenn e piacon a keresletet;

| J. | mivel a WHO szerint a szexuális egészséghez „szükség van a szexualitással és a szexuális kapcsolatokkal szembeni pozitív megközelítésre és az említettek tiszteletben tartására, továbbá a kényszertől, megkülönböztetéstől és erőszaktól mentes, örömteli és biztonságos szexuális élmény meglétének lehetőségére”; |
| --- | --- |

J.

mivel a WHO szerint a szexuális egészséghez „szükség van a szexualitással és a szexuális kapcsolatokkal szembeni pozitív megközelítésre és az említettek tiszteletben tartására, továbbá a kényszertől, megkülönböztetéstől és erőszaktól mentes, örömteli és biztonságos szexuális élmény meglétének lehetőségére”;

| K. | mivel a prostitúció pénzbeli értékére egyszerűsíti le a bensőséges érintkezést, az emberi lényt pedig árucikké vagy az ügyfél használatára szolgáló tárggyá alacsonyítja le; |
| --- | --- |

K.

mivel a prostitúció pénzbeli értékére egyszerűsíti le a bensőséges érintkezést, az emberi lényt pedig árucikké vagy az ügyfél használatára szolgáló tárggyá alacsonyítja le;

| L. | mivel a prostituált személyek jelentős többsége kiszolgáltatott csoportokból kerül ki; |
| --- | --- |

L.

mivel a prostituált személyek jelentős többsége kiszolgáltatott csoportokból kerül ki;

| M. | mivel a kerítés és a szervezett bűnözés között szoros kapcsolat van; |
| --- | --- |

M.

mivel a kerítés és a szervezett bűnözés között szoros kapcsolat van;

| N. | mivel a prostitúció árnyékában virágzik a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a kiemelten erőszakos bűncselekmények elkövetése és a korrupció, továbbá a prostitúció legalizálására szolgáló mindenfajta keretrendszer fő haszonélvezője a „tisztes üzletemberré” váló kerítő; |
| --- | --- |

N.

mivel a prostitúció árnyékában virágzik a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a kiemelten erőszakos bűncselekmények elkövetése és a korrupció, továbbá a prostitúció legalizálására szolgáló mindenfajta keretrendszer fő haszonélvezője a „tisztes üzletemberré” váló kerítő;

| O. | mivel a prostitúciós piacok táplálják a nő- és gyermekkereskedelmet (24); |
| --- | --- |

O.

mivel a prostitúciós piacok táplálják a nő- és gyermekkereskedelmet (24);

| P. | mivel az emberkereskedelem eszközként szolgál a prostitúciós piacok nőkkel és fiatalkorú nőkkel való ellátásának biztosításához; |
| --- | --- |

P.

mivel az emberkereskedelem eszközként szolgál a prostitúciós piacok nőkkel és fiatalkorú nőkkel való ellátásának biztosításához;

| Q. | mivel uniós adatok szerint az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló jelenlegi politika nem hozott eredményt, és hogy problémát jelent az emberkereskedők azonosítása és bíróság elé állítása, ezért fokozni kell a szexuális célú emberkereskedelem eseteinek kivizsgálására, valamint az emberkereskedők bíróság elé állítására és elítélésére irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

Q.

mivel uniós adatok szerint az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló jelenlegi politika nem hozott eredményt, és hogy problémát jelent az emberkereskedők azonosítása és bíróság elé állítása, ezért fokozni kell a szexuális célú emberkereskedelem eseteinek kivizsgálására, valamint az emberkereskedők bíróság elé állítására és elítélésére irányuló erőfeszítéseket;

| R. | mivel egyre több fiatalt, köztük riasztóan sok gyermeket kényszerítenek prostitúcióra; |
| --- | --- |

R.

mivel egyre több fiatalt, köztük riasztóan sok gyermeket kényszerítenek prostitúcióra;

| S. | mivel a kényszer, amelynek hatására a prostitúciós végbemegy, lehet közvetlen és testi kényszer, vagy közvetett, például a származási országban a családra gyakorolt nyomáson keresztül, és lehet alattomos pszichológiai kényszer; |
| --- | --- |

S.

mivel a kényszer, amelynek hatására a prostitúciós végbemegy, lehet közvetlen és testi kényszer, vagy közvetett, például a származási országban a családra gyakorolt nyomáson keresztül, és lehet alattomos pszichológiai kényszer;

| T. | mivel az emberkereskedelem problémájának megoldásáért elsősorban a tagállamok felelnek, és mivel 2013 áprilisában csupán hat tagállam jelentette be, hogy maradéktalanul átültette az emberkereskedelemről szóló uniós irányelvet, amelynek végrehajtási határideje 2013. április 6-án járt le; |
| --- | --- |

T.

mivel az emberkereskedelem problémájának megoldásáért elsősorban a tagállamok felelnek, és mivel 2013 áprilisában csupán hat tagállam jelentette be, hogy maradéktalanul átültette az emberkereskedelemről szóló uniós irányelvet, amelynek végrehajtási határideje 2013. április 6-án járt le;

| U. | mivel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiájában (2010–2015) a Bizottság kijelenti, hogy „a nők és férfiak közötti egyenlőtlenségek sértik az alapvető jogokat”; |
| --- | --- |

U.

mivel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiájában (2010–2015) a Bizottság kijelenti, hogy „a nők és férfiak közötti egyenlőtlenségek sértik az alapvető jogokat”;

| V. | mivel hatalmas eltérés tapasztalható abban, ahogy a tagállamok a prostitúciót kezelik, és lényegében két fontos megközelítés különböztethető meg: az egyik a prostitúciót a nők jogai megsértésének – a szexuális rabszolgaság egy formájának – tekinti, amely a nők kárára nemek közötti egyenlőtlenséghez és annak fenntartásához vezet; a másik megközelítés szerint maga a prostitúció segít fenntartani a nemek közötti egyenlőséget azzal, hogy a nők számára biztosítja a jogot a testük feletti önrendelkezéshez; mindkét esetben az egyes tagállamok hatáskörébe tartozik annak eldöntése, hogy hogyan közelítik meg a prostitúció problémáját; |
| --- | --- |

V.

mivel hatalmas eltérés tapasztalható abban, ahogy a tagállamok a prostitúciót kezelik, és lényegében két fontos megközelítés különböztethető meg: az egyik a prostitúciót a nők jogai megsértésének – a szexuális rabszolgaság egy formájának – tekinti, amely a nők kárára nemek közötti egyenlőtlenséghez és annak fenntartásához vezet; a másik megközelítés szerint maga a prostitúció segít fenntartani a nemek közötti egyenlőséget azzal, hogy a nők számára biztosítja a jogot a testük feletti önrendelkezéshez; mindkét esetben az egyes tagállamok hatáskörébe tartozik annak eldöntése, hogy hogyan közelítik meg a prostitúció problémáját;

| W. | mivel különbség van a „kényszer-” és az „önkéntes” prostitúció között; |
| --- | --- |

W.

mivel különbség van a „kényszer-” és az „önkéntes” prostitúció között;

| X. | mivel a prostitúció kérdésével hosszú távú szemlélet keretében, a nemek közötti egyenlőség szemszögéből kell foglalkozni; |
| --- | --- |

X.

mivel a prostitúció kérdésével hosszú távú szemlélet keretében, a nemek közötti egyenlőség szemszögéből kell foglalkozni;

| 1. | elismeri, hogy a prostitúció, a kényszerprostitúció és a szexuális kizsákmányolás erőteljesen nemi vonatkozású kérdés, az emberi méltóság megsértése, ellentétes az emberi jogi elvekkel, köztük a nemek közötti egyenlőség elvével, és ezért ellentétes az Európai Unió Alapjogi Chartájának elveivel, köztük a nemek közötti egyenlőség céljával és elvével; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy a prostitúció, a kényszerprostitúció és a szexuális kizsákmányolás erőteljesen nemi vonatkozású kérdés, az emberi méltóság megsértése, ellentétes az emberi jogi elvekkel, köztük a nemek közötti egyenlőség elvével, és ezért ellentétes az Európai Unió Alapjogi Chartájának elveivel, köztük a nemek közötti egyenlőség céljával és elvével;

| 2. | hangsúlyozza, hogy tiszteletben kell tartani minden nő egészséghez kapcsolódó jogait, ideértve a testükhöz és a szexualitáshoz való jogukat, és hogy kényszertől, megkülönböztetéstől és erőszaktól mentesen élhessenek; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy tiszteletben kell tartani minden nő egészséghez kapcsolódó jogait, ideértve a testükhöz és a szexualitáshoz való jogukat, és hogy kényszertől, megkülönböztetéstől és erőszaktól mentesen élhessenek;

| 3. | hangsúlyozza, hogy számos kapcsolódási pont van a prostitúció és az emberkereskedelem között, és elismeri, hogy a prostitúció világ- és Európa-szerte egyaránt a kiszolgáltatott nőkkel és fiatalkorú nőkkel folytatott kereskedelmet táplálja, akiknek nagy része 13 és 25 év közötti; hangsúlyozza, hogy – miként azt az Európai Bizottság adatai is mutatják – az áldozatok többségével (62 %) szexuális kizsákmányolás céljából folytatnak kereskedelmet, valamint a nők és a fiatalkorú nők alkotják az azonosított és feltételezett áldozatok 96 %-át, amelyben belül az elmúlt években növekedett a nem uniós országokból származó áldozatok részaránya; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy számos kapcsolódási pont van a prostitúció és az emberkereskedelem között, és elismeri, hogy a prostitúció világ- és Európa-szerte egyaránt a kiszolgáltatott nőkkel és fiatalkorú nőkkel folytatott kereskedelmet táplálja, akiknek nagy része 13 és 25 év közötti; hangsúlyozza, hogy – miként azt az Európai Bizottság adatai is mutatják – az áldozatok többségével (62 %) szexuális kizsákmányolás céljából folytatnak kereskedelmet, valamint a nők és a fiatalkorú nők alkotják az azonosított és feltételezett áldozatok 96 %-át, amelyben belül az elmúlt években növekedett a nem uniós országokból származó áldozatok részaránya;

| 4. | elismeri azonban, hogy – főleg mivel a prostitúció és az emberkereskedelem illegális és gyakran láthatatlan – az országok közötti megbízható, pontos és összehasonlítható adatok hiánya miatt a prostitúciós piac továbbra sem átlátható, és ez akadályozza a politikai döntéshozatalt, amely ily módon kizárólag becslésekre támaszkodik; |
| --- | --- |

4.

elismeri azonban, hogy – főleg mivel a prostitúció és az emberkereskedelem illegális és gyakran láthatatlan – az országok közötti megbízható, pontos és összehasonlítható adatok hiánya miatt a prostitúciós piac továbbra sem átlátható, és ez akadályozza a politikai döntéshozatalt, amely ily módon kizárólag becslésekre támaszkodik;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a prostitúció egészségügyi kérdés is, lévén káros egészségügyi hatásokkal jár a prostitúciót folytató személyekre nézve, akik az átlagnépességhez viszonyítva nagyobb valószínűséggel szenvednek el szexuális, fizikai és mentális egészséget érintő traumákat, küzdenek kábítószer- és alkoholfüggőséggel, illetve az önbecsülés elvesztésével, és magasabb halandósággal néznek szembe; hozzáteszi és hangsúlyozza, hogy a szexuális szolgáltatásokat vásárlók közül sokan keresik a védekezés nélküli üzletszerű szexuális kapcsolatokat, ami a prostitúciót folytató személyek és az ügyfelek szempontjából egyaránt növeli a káros egészségügyi hatások esélyét; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a prostitúció egészségügyi kérdés is, lévén káros egészségügyi hatásokkal jár a prostitúciót folytató személyekre nézve, akik az átlagnépességhez viszonyítva nagyobb valószínűséggel szenvednek el szexuális, fizikai és mentális egészséget érintő traumákat, küzdenek kábítószer- és alkoholfüggőséggel, illetve az önbecsülés elvesztésével, és magasabb halandósággal néznek szembe; hozzáteszi és hangsúlyozza, hogy a szexuális szolgáltatásokat vásárlók közül sokan keresik a védekezés nélküli üzletszerű szexuális kapcsolatokat, ami a prostitúciót folytató személyek és az ügyfelek szempontjából egyaránt növeli a káros egészségügyi hatások esélyét;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a kényszerprostitúció, a prostitúció és a kizsákmányolás – amellett, hogy egyszerre okai és következményei a nemek közötti egyenlőtlenségnek, és állandósítják a nemi sztereotípiákat, például azt az elképzelést, hogy a nők és a fiatalkorú nők teste a férfiak szexuális igényeinek kielégítésére áruba bocsátható – a szexiparban borzasztó és tartós lelki és fizikai következményekkel járhat az érintettekre, főleg a gyermekekre és a serdülőkre nézve (még a prostitúcióval való felhagyás után is); |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a kényszerprostitúció, a prostitúció és a kizsákmányolás – amellett, hogy egyszerre okai és következményei a nemek közötti egyenlőtlenségnek, és állandósítják a nemi sztereotípiákat, például azt az elképzelést, hogy a nők és a fiatalkorú nők teste a férfiak szexuális igényeinek kielégítésére áruba bocsátható – a szexiparban borzasztó és tartós lelki és fizikai következményekkel járhat az érintettekre, főleg a gyermekekre és a serdülőkre nézve (még a prostitúcióval való felhagyás után is);

| 7. | felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy a nemzeti joggal összhangban vezessenek be rendszeres, bizalmas tanácsadást és egészségügyi ellenőrzést a prostituáltak számára a prostitúció helyszínein kívül; |
| --- | --- |

7.

felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy a nemzeti joggal összhangban vezessenek be rendszeres, bizalmas tanácsadást és egészségügyi ellenőrzést a prostituáltak számára a prostitúció helyszínein kívül;

| 8. | elismeri, hogy a prostituáltak a HIV-fertőzés és más szexuális úton terjedő betegségek egyik magas kockázatú csoportját alkotják; |
| --- | --- |

8.

elismeri, hogy a prostituáltak a HIV-fertőzés és más szexuális úton terjedő betegségek egyik magas kockázatú csoportját alkotják;

| 9. | felszólítja a tagállamokat, hogy cseréljék ki a bevált gyakorlatokat az utcai prostitúcióhoz kapcsolódó veszélyek csökkentésére szolgáló módszerek terén; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a tagállamokat, hogy cseréljék ki a bevált gyakorlatokat az utcai prostitúcióhoz kapcsolódó veszélyek csökkentésére szolgáló módszerek terén;

| 10. | elismeri, hogy a prostitúció és a kényszerprostitúció általánosságban befolyásolhatja a nőkkel szembeni erőszakot, miután a szexuális szolgáltatások ügyfeleiről végzett kutatások azt mutatják, hogy a szexuális szolgáltatást vásárló férfiakban lealacsonyító kép él a nőkről (25); ezért azt javasolja az illetékes nemzeti hatóságoknak, hogy a szexuális szolgáltatás vásárlásának tilalmát kapcsolják össze a férfiaknak szóló figyelemfelkeltő kampányokkal; |
| --- | --- |

10.

elismeri, hogy a prostitúció és a kényszerprostitúció általánosságban befolyásolhatja a nőkkel szembeni erőszakot, miután a szexuális szolgáltatások ügyfeleiről végzett kutatások azt mutatják, hogy a szexuális szolgáltatást vásárló férfiakban lealacsonyító kép él a nőkről (25); ezért azt javasolja az illetékes nemzeti hatóságoknak, hogy a szexuális szolgáltatás vásárlásának tilalmát kapcsolják össze a férfiaknak szóló figyelemfelkeltő kampányokkal;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a prostituált személyek szociális, gazdasági, fizikai, lelki, érzelmi és családi szempontból különösen kiszolgáltatottak, valamint jobban ki vannak téve az erőszak és sérülés veszélyének, mint a bármely más tevékenységet végző személyek; a nemzeti rendőri szerveket ezért ösztönözni kell, hogy többek között foglalkozzanak a prostituáltakkal szemben elkövetett nemi erőszakhoz kapcsolódó alacsony elítélési rátával; hangsúlyozza, hogy a prostituált személyek emellett nyilvános megszégyenítésnek és társadalmi megbélyegzésnek is ki vannak téve, még akkor is, ha felhagytak a prostitúcióval; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a prostituált személyek szociális, gazdasági, fizikai, lelki, érzelmi és családi szempontból különösen kiszolgáltatottak, valamint jobban ki vannak téve az erőszak és sérülés veszélyének, mint a bármely más tevékenységet végző személyek; a nemzeti rendőri szerveket ezért ösztönözni kell, hogy többek között foglalkozzanak a prostituáltakkal szemben elkövetett nemi erőszakhoz kapcsolódó alacsony elítélési rátával; hangsúlyozza, hogy a prostituált személyek emellett nyilvános megszégyenítésnek és társadalmi megbélyegzésnek is ki vannak téve, még akkor is, ha felhagytak a prostitúcióval;

| 12. | felhívja a figyelmet arra, hogy a prostituált nőknek joguk van az anyasághoz, gyermekeik felneveléséhez és a róluk való gondoskodáshoz; |
| --- | --- |

12.

felhívja a figyelmet arra, hogy a prostituált nőknek joguk van az anyasághoz, gyermekeik felneveléséhez és a róluk való gondoskodáshoz;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a prostitúció normalizálása hatással van a nőkkel szembeni erőszakra; kiemeli különösen azokat az adatokat, amelyek szerint a szexet vásárló férfiak esetében nagyobb valószínűséggel alkalmaznak, szexuális kényszert vagy követnek el más erőszakos cselekményt nőkkel szemben, valamint gyakran tanúsítanak nőgyűlölő viselkedést; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a prostitúció normalizálása hatással van a nőkkel szembeni erőszakra; kiemeli különösen azokat az adatokat, amelyek szerint a szexet vásárló férfiak esetében nagyobb valószínűséggel alkalmaznak, szexuális kényszert vagy követnek el más erőszakos cselekményt nőkkel szemben, valamint gyakran tanúsítanak nőgyűlölő viselkedést;

| 14. | megállapítja, hogy a prostituált személyek 80–95 %-a esett már áldozatul az erőszak valamilyen formájának (nemi erőszak, vérfertőzés, pedofília) azt megelőzően, hogy prostitúciós tevékenységbe kezdett, 62 %-uk számolt be arról, hogy megerőszakolták, és 68 %-uk szenved poszttraumatikus stressz zavartól – hasonló az arány a kínzás áldozatai esetében (26); |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy a prostituált személyek 80–95 %-a esett már áldozatul az erőszak valamilyen formájának (nemi erőszak, vérfertőzés, pedofília) azt megelőzően, hogy prostitúciós tevékenységbe kezdett, 62 %-uk számolt be arról, hogy megerőszakolták, és 68 %-uk szenved poszttraumatikus stressz zavartól – hasonló az arány a kínzás áldozatai esetében (26);

| 15. | hangsúlyozza, hogy a gyermekprostitúció soha nem lehet önkéntes, mivel a gyermekek nem rendelkeznek jogképességgel a prostitúcióhoz való hozzájáruláshoz; sürgeti a tagállamokat, hogy a lehető leghatározottabban tiltsák be a gyermekprostitúciót (18 éves kor alatt), mivel ez a kényszerprostitúció legsúlyosabb formája; sürgősen kéri a megelőzésen, az áldozatok védelmén és az ügyfelek bíróság elé állításán alapuló zéró tolerancia megközelítés bevezetését; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a gyermekprostitúció soha nem lehet önkéntes, mivel a gyermekek nem rendelkeznek jogképességgel a prostitúcióhoz való hozzájáruláshoz; sürgeti a tagállamokat, hogy a lehető leghatározottabban tiltsák be a gyermekprostitúciót (18 éves kor alatt), mivel ez a kényszerprostitúció legsúlyosabb formája; sürgősen kéri a megelőzésen, az áldozatok védelmén és az ügyfelek bíróság elé állításán alapuló zéró tolerancia megközelítés bevezetését;

| 16. | rámutat, hogy a gyermekprostitúció, valamint a gyermekek – többek között közösségimédia-oldalakon keresztül, megtévesztés és megfélemlítés révén történő – szexuális kizsákmányolása egyre nagyobb méretet ölt; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy a gyermekprostitúció, valamint a gyermekek – többek között közösségimédia-oldalakon keresztül, megtévesztés és megfélemlítés révén történő – szexuális kizsákmányolása egyre nagyobb méretet ölt;

| 17. | felhívja a figyelmet a kiskorúak prostituálódásának a jelenségére, amely nem azonos a szexuális zaklatással, továbbá amely a nehéz gazdasági helyzetben és a szülői gondoskodás hiányában gyökerezik; |
| --- | --- |

17.

felhívja a figyelmet a kiskorúak prostituálódásának a jelenségére, amely nem azonos a szexuális zaklatással, továbbá amely a nehéz gazdasági helyzetben és a szülői gondoskodás hiányában gyökerezik;

| 18. | hangsúlyozza, hogy hatékony intézkedésekre van szükség, amelyek külön figyelmet fordítanak a kiskorú prostituáltak úgynevezett prostitúciós piacról való eltávolítására és az e piacra való belépésükre, valamint a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és az ahhoz fűzött vonatkozó fakultatív jegyzőkönyv céljaival ellentétes tevékenységekre összpontosítanak; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy hatékony intézkedésekre van szükség, amelyek külön figyelmet fordítanak a kiskorú prostituáltak úgynevezett prostitúciós piacról való eltávolítására és az e piacra való belépésükre, valamint a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és az ahhoz fűzött vonatkozó fakultatív jegyzőkönyv céljaival ellentétes tevékenységekre összpontosítanak;

| 19. | úgy véli, hogy a szexuális szolgáltatások 21 év alatti prostituáltaktól való megvásárlását bűncselekménynek kell tekinteni, ugyanakkor a prostituáltak szolgáltatásai nem lehetnek büntetendők; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a szexuális szolgáltatások 21 év alatti prostituáltaktól való megvásárlását bűncselekménynek kell tekinteni, ugyanakkor a prostituáltak szolgáltatásai nem lehetnek büntetendők;

| 20. | felhívja a figyelmet az „elcsábítás” jelenségére, amely a fiatalkorú vagy nagykorúságukat éppen elérő nők prostitúcióját is magában foglalja luxuscikkek és kisebb összegek fejében, amely a napi szintű kiadások vagy az oktatási költségek fedezésére szolgál; |
| --- | --- |

20.

felhívja a figyelmet az „elcsábítás” jelenségére, amely a fiatalkorú vagy nagykorúságukat éppen elérő nők prostitúcióját is magában foglalja luxuscikkek és kisebb összegek fejében, amely a napi szintű kiadások vagy az oktatási költségek fedezésére szolgál;

| 21. | felhívja a tagállamok figyelmét arra, hogy az oktatás fontos szerepet játszik a prostitúció és a hozzá kapcsolódó szervezett bűnözés megelőzésében, és ezért a résztvevők életkori sajátosságainak megfelelő, speciális figyelemfelkeltő és megelőző oktatási kampányok folytatását javasolja az iskolákban és főiskolákon, valamint hogy a fiatalok egyenlőségre történő nevelését tekintsék az oktatási folyamat egyik alapvető céljának; |
| --- | --- |

21.

felhívja a tagállamok figyelmét arra, hogy az oktatás fontos szerepet játszik a prostitúció és a hozzá kapcsolódó szervezett bűnözés megelőzésében, és ezért a résztvevők életkori sajátosságainak megfelelő, speciális figyelemfelkeltő és megelőző oktatási kampányok folytatását javasolja az iskolákban és főiskolákon, valamint hogy a fiatalok egyenlőségre történő nevelését tekintsék az oktatási folyamat egyik alapvető céljának;

| 22. | felhívja a figyelmet, hogy a napilapokban és a közösségi médiában megjelenő, szexuális szolgáltatásokkal kapcsolatos hirdetések az emberkereskedelmet és a prostitúciót támogató eszközök lehetnek; |
| --- | --- |

22.

felhívja a figyelmet, hogy a napilapokban és a közösségi médiában megjelenő, szexuális szolgáltatásokkal kapcsolatos hirdetések az emberkereskedelmet és a prostitúciót támogató eszközök lehetnek;

| 23. | felhívja a figyelmet arra, hogy az internet és a közösségimédia-hálózatok egyre nagyobb szerepet játszanak abban, hogy az emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok új és fiatal prostituáltakat toboroznak; felszólít arra, hogy az interneten is folytassanak megelőző kampányokat, figyelembe véve az ezen emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok által célba vett veszélyeztetett csoportokat; |
| --- | --- |

23.

felhívja a figyelmet arra, hogy az internet és a közösségimédia-hálózatok egyre nagyobb szerepet játszanak abban, hogy az emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok új és fiatal prostituáltakat toboroznak; felszólít arra, hogy az interneten is folytassanak megelőző kampányokat, figyelembe véve az ezen emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok által célba vett veszélyeztetett csoportokat;

| 24. | felhívja a figyelmet a nőkről kedvezőtlen képet alkotó, főként online tömegtájékoztatási termékek és pornográfia néhány – többnyire negatív – hatására, amelyek következtében előfordulhat, hogy semmibe veszik a nők emberi személyiségét, és áruként kezelik őket; figyelmeztet emellett, hogy a szexuális szabadságot nem lehet úgy értelmezni, hogy az engedélyt ad a nők semmibe vételére; |
| --- | --- |

24.

felhívja a figyelmet a nőkről kedvezőtlen képet alkotó, főként online tömegtájékoztatási termékek és pornográfia néhány – többnyire negatív – hatására, amelyek következtében előfordulhat, hogy semmibe veszik a nők emberi személyiségét, és áruként kezelik őket; figyelmeztet emellett, hogy a szexuális szabadságot nem lehet úgy értelmezni, hogy az engedélyt ad a nők semmibe vételére;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a prostitúció normalizálása hatással van a fiatalok szexualitáshoz, illetve nők és férfiak közötti kapcsolatokhoz való hozzáállására; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a prostitúció normalizálása hatással van a fiatalok szexualitáshoz, illetve nők és férfiak közötti kapcsolatokhoz való hozzáállására;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a prostituált személyeket nem szabad kriminalizálni, és minden tagállamot arra kér, hogy helyezze hatályon kívül a prostituált személyekkel szembeni elnyomó jogszabályokat; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a prostituált személyeket nem szabad kriminalizálni, és minden tagállamot arra kér, hogy helyezze hatályon kívül a prostituált személyekkel szembeni elnyomó jogszabályokat;

| 27. | felszólítja az uniós tagállamokat, hogy tartózkodjanak a prostituált személyek kriminalizálásától és büntetésétől, valamint dolgozzanak ki olyan programokat, amelyek segítséget nyújtanak a prostituáltak/szexmunkások számára, hogy felhagyjanak tevékenységükkel, amennyiben ők is azt szeretnék; |
| --- | --- |

27.

felszólítja az uniós tagállamokat, hogy tartózkodjanak a prostituált személyek kriminalizálásától és büntetésétől, valamint dolgozzanak ki olyan programokat, amelyek segítséget nyújtanak a prostituáltak/szexmunkások számára, hogy felhagyjanak tevékenységükkel, amennyiben ők is azt szeretnék;

| 28. | úgy véli, hogy a tagállamokban a kereslet csökkentésének is az emberkereskedelem elleni integrált stratégia részét kell alkotnia; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a tagállamokban a kereslet csökkentésének is az emberkereskedelem elleni integrált stratégia részét kell alkotnia;

| 29. | úgy véli, hogy a nőkkel és a fiatalkorú nőkkel szexuális kizsákmányolás céljából folytatott kereskedelem elleni küzdelem és a nemek közötti egyenlőség javításának egyik módja a Svédországban, Izlandon és Norvégiában alkalmazott – és jelenleg számos európai országban vizsgált – modell (az úgynevezett északi modell), ahol a szexuális szolgáltatás megvásárlása számít bűncselekménynek, nem pedig a prostituált személyek által nyújtott szolgáltatások; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a nőkkel és a fiatalkorú nőkkel szexuális kizsákmányolás céljából folytatott kereskedelem elleni küzdelem és a nemek közötti egyenlőség javításának egyik módja a Svédországban, Izlandon és Norvégiában alkalmazott – és jelenleg számos európai országban vizsgált – modell (az úgynevezett északi modell), ahol a szexuális szolgáltatás megvásárlása számít bűncselekménynek, nem pedig a prostituált személyek által nyújtott szolgáltatások;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a prostitúció határokon átnyúló probléma, és a tagállamoknak ezért vállalniuk kell a szexuális szolgáltatások saját területükön kívülről történő vásárlása elleni küzdelem feladatát; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a prostitúció határokon átnyúló probléma, és a tagállamoknak ezért vállalniuk kell a szexuális szolgáltatások saját területükön kívülről történő vásárlása elleni küzdelem feladatát;

| 31. | kiemeli, hogy bizonyos adatok alátámasztják az északi modellnek a Svédországba irányuló emberkereskedelemre gyakorolt visszatartó hatását, ahol nem nőtt a prostitúció és a szexuális célú emberkereskedelem, továbbá hangsúlyozza, hogy ez a modell egyre nagyobb támogatottságot élvez a lakosság, különösen a fiatalok körében, ami azt mutatja, hogy a jogszabály változást idézett elő az emberek hozzáállásában; |
| --- | --- |

31.

kiemeli, hogy bizonyos adatok alátámasztják az északi modellnek a Svédországba irányuló emberkereskedelemre gyakorolt visszatartó hatását, ahol nem nőtt a prostitúció és a szexuális célú emberkereskedelem, továbbá hangsúlyozza, hogy ez a modell egyre nagyobb támogatottságot élvez a lakosság, különösen a fiatalok körében, ami azt mutatja, hogy a jogszabály változást idézett elő az emberek hozzáállásában;

| 32. | elismeri egy friss finn kormányjelentés eredményeit, amelyben a szexuális szolgáltatások megvásárlásának teljes körű kriminalizálását szorgalmazzák, mivel az emberkereskedelem áldozataitól szolgáltatásokat vásárlók kriminalizálását magában foglaló finn megközelítés eredménytelennek bizonyult az emberkereskedelemmel való megbirkózás során; |
| --- | --- |

32.

elismeri egy friss finn kormányjelentés eredményeit, amelyben a szexuális szolgáltatások megvásárlásának teljes körű kriminalizálását szorgalmazzák, mivel az emberkereskedelem áldozataitól szolgáltatásokat vásárlók kriminalizálását magában foglaló finn megközelítés eredménytelennek bizonyult az emberkereskedelemmel való megbirkózás során;

| 33. | úgy véli, hogy a jogalkotás lehetőséget kínál annak tisztázására, hogy melyek az elfogadható normák a társadalomban, és arra, hogy az ezen értékeket tükröző társadalmat hozzanak létre; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a jogalkotás lehetőséget kínál annak tisztázására, hogy melyek az elfogadható normák a társadalomban, és arra, hogy az ezen értékeket tükröző társadalmat hozzanak létre;

| 34. | úgy véli, hogy a prostitúció törvényes „szexmunkának” tekintése, a szexipar büntetendőségének eltörlése általában és a kerítés törvényessé tétele nem jelent megoldást a kiszolgáltatott nők és fiatalkorú nők erőszaktól és kizsákmányolástól való védelme szempontjából, hanem éppen ellenkező hatást vált ki, mivel nagyobb mértékben teszi ki őket az erőszak veszélyének, miközben növekedésre készteti a prostitúciós piacokat, és ezáltal még inkább megemeli a bántalmazott nők és fiatalkorú nők számát; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a prostitúció törvényes „szexmunkának” tekintése, a szexipar büntetendőségének eltörlése általában és a kerítés törvényessé tétele nem jelent megoldást a kiszolgáltatott nők és fiatalkorú nők erőszaktól és kizsákmányolástól való védelme szempontjából, hanem éppen ellenkező hatást vált ki, mivel nagyobb mértékben teszi ki őket az erőszak veszélyének, miközben növekedésre készteti a prostitúciós piacokat, és ezáltal még inkább megemeli a bántalmazott nők és fiatalkorú nők számát;

| 35. | helytelenít minden olyan politikai próbálkozást és értekezést, amely azt a látszatot kelti, hogy a prostitúció megoldást jelenthet Európában a migráns nők számára; |
| --- | --- |

35.

helytelenít minden olyan politikai próbálkozást és értekezést, amely azt a látszatot kelti, hogy a prostitúció megoldást jelenthet Európában a migráns nők számára;

| 36. | felszólítja ezért a tagállamokat, hogy a nemzeti joggal összhangban jogosítsák fel a rendőrséget és az illetékes hatóságokat arra, hogy szúrópróbaszerűen is beléphessenek a prostitúció helyszíneire, és ott ellenőrzéseket végezhessenek; |
| --- | --- |

36.

felszólítja ezért a tagállamokat, hogy a nemzeti joggal összhangban jogosítsák fel a rendőrséget és az illetékes hatóságokat arra, hogy szúrópróbaszerűen is beléphessenek a prostitúció helyszíneire, és ott ellenőrzéseket végezhessenek;

| 37. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozgósítsák az emberkereskedelem és a szexuális kizsákmányolás elleni küzdelemhez és a prostitúció mérsékléséhez szükséges eszközöket, mivel ezek sértik a nők – különösen a kiskorúak – alapvető jogait és a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

37.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozgósítsák az emberkereskedelem és a szexuális kizsákmányolás elleni küzdelemhez és a prostitúció mérsékléséhez szükséges eszközöket, mivel ezek sértik a nők – különösen a kiskorúak – alapvető jogait és a nemek közötti egyenlőséget;

| 38. | felszólítja a tagállamokat, hogy – különös tekintettel az áldozatok védelmére – a lehető leghamarabb ültessék át a nemzeti jogba az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a tagállamokat, hogy – különös tekintettel az áldozatok védelmére – a lehető leghamarabb ültessék át a nemzeti jogba az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet;

| 39. | sürgeti a Bizottságot, hogy értékelje a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem felszámolására szolgáló európai jogi keretrendszer eddigi hatását, végezzen további kutatást a prostitúció mintáiról, a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelemről és a szexturizmus növekvő szintjéről az Európai Unióban, valamint mozdítsa elő a tagállamok között a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

39.

sürgeti a Bizottságot, hogy értékelje a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem felszámolására szolgáló európai jogi keretrendszer eddigi hatását, végezzen további kutatást a prostitúció mintáiról, a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelemről és a szexturizmus növekvő szintjéről az Európai Unióban, valamint mozdítsa elő a tagállamok között a bevált gyakorlatok cseréjét;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak folytatnia kell az emberkereskedelem és a szexuális kizsákmányolás elleni küzdelemre irányuló projektek és programok finanszírozását; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak folytatnia kell az emberkereskedelem és a szexuális kizsákmányolás elleni küzdelemre irányuló projektek és programok finanszírozását;

| 41. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre az emberkereskedelemmel, a szexuális kizsákmányolással és a prostitúcióval kapcsolatos szakpolitikákat, továbbá biztosítsák minden érintett fél, így a nem kormányzati szervezetek, a rendőrség és más bűnüldöző hatóságok, valamint a szociális és orvosi szolgálatok támogatását, a döntéshozatalba való bevonását és együttműködését munkájuk során; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre az emberkereskedelemmel, a szexuális kizsákmányolással és a prostitúcióval kapcsolatos szakpolitikákat, továbbá biztosítsák minden érintett fél, így a nem kormányzati szervezetek, a rendőrség és más bűnüldöző hatóságok, valamint a szociális és orvosi szolgálatok támogatását, a döntéshozatalba való bevonását és együttműködését munkájuk során;

| 42. | elismeri, hogy a prostituált személyek túlnyomó többsége szeretne felhagyni a prostitúcióval, de nem érzi magát képesnek erre; hangsúlyozza, hogy ezeknek a személyeknek megfelelő támogatásra – különösen pszichológiai és szociális támogatásra – van szükségük a szexuális kizsákmányolással foglalkozó hálózatokból és az ezekhez gyakran kapcsolódó függőségből való kiszabaduláshoz; ezért azt javasolja az illetékes hatóságoknak, hogy az érintett felekkel szorosan együttműködve vezessenek be a prostitúcióval való felhagyást célzó programokat; |
| --- | --- |

42.

elismeri, hogy a prostituált személyek túlnyomó többsége szeretne felhagyni a prostitúcióval, de nem érzi magát képesnek erre; hangsúlyozza, hogy ezeknek a személyeknek megfelelő támogatásra – különösen pszichológiai és szociális támogatásra – van szükségük a szexuális kizsákmányolással foglalkozó hálózatokból és az ezekhez gyakran kapcsolódó függőségből való kiszabaduláshoz; ezért azt javasolja az illetékes hatóságoknak, hogy az érintett felekkel szorosan együttműködve vezessenek be a prostitúcióval való felhagyást célzó programokat;

| 43. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a rendőri szolgálatok és még általánosabban az igazságszolgáltatási rendszerben dolgozók megfelelő képzést kapjanak a szexuális kizsákmányolással összefüggő különböző szempontokról, köztük a nemek és a bevándorlás dimenziójáról, emellett sürgeti a tagállamokat, hogy ösztönözzék a rendőri hatóságokat az áldozatokkal való együttműködésre, és bírják rá az áldozatokat a tanúskodásra, mozdítsák elő a rendőrségen belüli szakosított szervek létrehozását, és foglalkoztassanak rendőrnőket, hangsúlyozza, hogy az európai emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok elleni hatékonyabb küzdelem érdekében fontos a tagállamok közötti igazságügyi együttműködés; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a rendőri szolgálatok és még általánosabban az igazságszolgáltatási rendszerben dolgozók megfelelő képzést kapjanak a szexuális kizsákmányolással összefüggő különböző szempontokról, köztük a nemek és a bevándorlás dimenziójáról, emellett sürgeti a tagállamokat, hogy ösztönözzék a rendőri hatóságokat az áldozatokkal való együttműködésre, és bírják rá az áldozatokat a tanúskodásra, mozdítsák elő a rendőrségen belüli szakosított szervek létrehozását, és foglalkoztassanak rendőrnőket, hangsúlyozza, hogy az európai emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok elleni hatékonyabb küzdelem érdekében fontos a tagállamok közötti igazságügyi együttműködés;

| 44. | felhívja a nemzeti hatóságok figyelmét arra, hogy a gazdasági visszaesés következtében egyre több nő és fiatalkorú nő, köztük migráns nők kényszerülnek prostitúcióra; |
| --- | --- |

44.

felhívja a nemzeti hatóságok figyelmét arra, hogy a gazdasági visszaesés következtében egyre több nő és fiatalkorú nő, köztük migráns nők kényszerülnek prostitúcióra;

| 45. | rámutat, hogy a fiatal nők és a fiatalkorú nők körében a prostitúció fő okai a gazdasági problémák és a szegénység, és a nemspecifikus megelőzési stratégiák, a kifejezetten a társadalmilag kirekesztett közösségeknek, valamint a fokozottan kiszolgáltatott helyzetben lévőknek (például a fogyatékossággal élő személyeknek és a gyermekvédelmi rendszerbe tartozó fiataloknak) szóló nemzeti és európai kampányok, a szegénységet csökkentő és a szexuális szolgáltatásokat vásárló és kínáló feleknek egyaránt szóló figyelemfelhívó intézkedések, valamint a bevált gyakorlatok megosztása kulcsszerepet játszanak a nők és a fiatalkorú nők, különösen a migráns nők szexuális kizsákmányolása elleni küzdelemben; ajánlja, hogy a Bizottság jelölje ki az emberkereskedelem elleni küzdelem európai hetét; |
| --- | --- |

45.

rámutat, hogy a fiatal nők és a fiatalkorú nők körében a prostitúció fő okai a gazdasági problémák és a szegénység, és a nemspecifikus megelőzési stratégiák, a kifejezetten a társadalmilag kirekesztett közösségeknek, valamint a fokozottan kiszolgáltatott helyzetben lévőknek (például a fogyatékossággal élő személyeknek és a gyermekvédelmi rendszerbe tartozó fiataloknak) szóló nemzeti és európai kampányok, a szegénységet csökkentő és a szexuális szolgáltatásokat vásárló és kínáló feleknek egyaránt szóló figyelemfelhívó intézkedések, valamint a bevált gyakorlatok megosztása kulcsszerepet játszanak a nők és a fiatalkorú nők, különösen a migráns nők szexuális kizsákmányolása elleni küzdelemben; ajánlja, hogy a Bizottság jelölje ki az emberkereskedelem elleni küzdelem európai hetét;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a társadalmi kirekesztés kulcstényezőként hozzájárul a hátrányos helyzetű nők és fiatalkorú nők emberkereskedelemmel szembeni kiszolgáltatottságának növekedéséhez; hangsúlyozza azt is, hogy a gazdasági és társadalmi válság munkanélküliséghez vezetett, gyakran arra késztetve a legkiszolgáltatottabb nőket – köztük magasabb társadalmi rétegekhez tartozó nőket is –, hogy a szegénységen és a társadalmi kirekesztésen való felülkerekedés érdekében belépjenek a prostitúció/szexipar világába; felszólítja a tagállamokat, hogy oldják meg azokat a mögöttes társadalmi problémákat, amelyek prostitúcióra kényszerítik a férfiakat, a nőket és a gyermekeket; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a társadalmi kirekesztés kulcstényezőként hozzájárul a hátrányos helyzetű nők és fiatalkorú nők emberkereskedelemmel szembeni kiszolgáltatottságának növekedéséhez; hangsúlyozza azt is, hogy a gazdasági és társadalmi válság munkanélküliséghez vezetett, gyakran arra késztetve a legkiszolgáltatottabb nőket – köztük magasabb társadalmi rétegekhez tartozó nőket is –, hogy a szegénységen és a társadalmi kirekesztésen való felülkerekedés érdekében belépjenek a prostitúció/szexipar világába; felszólítja a tagállamokat, hogy oldják meg azokat a mögöttes társadalmi problémákat, amelyek prostitúcióra kényszerítik a férfiakat, a nőket és a gyermekeket;

| 47. | sürgeti a tagállamokat, hogy finanszírozzák azokat a helyi szervezeteket, amelyek rendelkeznek támogató és kilábalási stratégiákkal, biztosítsanak innovatív szociális szolgáltatásokat az emberkereskedelem vagy a szexuális kizsákmányolás áldozatainak, ezen belül a migráns és okmányokkal nem rendelkező áldozatoknak is, felmérve egyedi igényeiket és az őket érintő kockázatokat annak érdekében, hogy megfelelő segítséget és védelmet kaphassanak, és holisztikus megközelítést alkalmazva, a különféle rendőri, bevándorlásügyi, egészségügyi és oktatási szerveken keresztül hajtsanak végre a kiszolgáltatott nőket és kiskorúakat a prostitúció feladásában segítő politikákat, biztosítva, hogy ezek a programok rendelkezzenek jogalappal és az e cél eléréshez szükséges pénzeszközökkel; hangsúlyozza, hogy fontos a szexuális kizsákmányolás áldozatainak pszichológiai nyomon követése, és hogy szükség van a társadalmi visszailleszkedésükre; emlékeztet arra, hogy ehhez a folyamathoz időre és olyan életterv kialakítására van szükség, amely hiteles és életképes alternatívát jelent a volt prostituáltak számára; |
| --- | --- |

47.

sürgeti a tagállamokat, hogy finanszírozzák azokat a helyi szervezeteket, amelyek rendelkeznek támogató és kilábalási stratégiákkal, biztosítsanak innovatív szociális szolgáltatásokat az emberkereskedelem vagy a szexuális kizsákmányolás áldozatainak, ezen belül a migráns és okmányokkal nem rendelkező áldozatoknak is, felmérve egyedi igényeiket és az őket érintő kockázatokat annak érdekében, hogy megfelelő segítséget és védelmet kaphassanak, és holisztikus megközelítést alkalmazva, a különféle rendőri, bevándorlásügyi, egészségügyi és oktatási szerveken keresztül hajtsanak végre a kiszolgáltatott nőket és kiskorúakat a prostitúció feladásában segítő politikákat, biztosítva, hogy ezek a programok rendelkezzenek jogalappal és az e cél eléréshez szükséges pénzeszközökkel; hangsúlyozza, hogy fontos a szexuális kizsákmányolás áldozatainak pszichológiai nyomon követése, és hogy szükség van a társadalmi visszailleszkedésükre; emlékeztet arra, hogy ehhez a folyamathoz időre és olyan életterv kialakítására van szükség, amely hiteles és életképes alternatívát jelent a volt prostituáltak számára;

| 48. | hangsúlyozza, hogy több elemzésre és statisztikai bizonyítékra van szükség annak megítéléséhez, hogy melyik modell a leghatékonyabb módja a nők és a fiatalkorú nők szexuális kizsákmányolás céljából kereskedelme elleni küzdelemnek; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy több elemzésre és statisztikai bizonyítékra van szükség annak megítéléséhez, hogy melyik modell a leghatékonyabb módja a nők és a fiatalkorú nők szexuális kizsákmányolás céljából kereskedelme elleni küzdelemnek;

| 49. | sürgeti a tagállamokat, hogy értékeljék a szexuális szolgáltatások vásárlása kriminalizációjának a prostitúció és az emberkereskedelem csökkentésére gyakorolt kedvező és kedvezőtlen hatásait egyaránt; |
| --- | --- |

49.

sürgeti a tagállamokat, hogy értékeljék a szexuális szolgáltatások vásárlása kriminalizációjának a prostitúció és az emberkereskedelem csökkentésére gyakorolt kedvező és kedvezőtlen hatásait egyaránt;

| 50. | felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy szankciók, figyelemfelkeltő kampányok és oktatás révén dolgozzanak ki a szexuális szolgáltatásokat vásárlókat, valamint a nőket és a kiskorúakat egyaránt célzó nemspecifikus megelőzési politikákat azokban az országokban, ahonnan az emberkereskedelem következtében prostituált személyek származnak; |
| --- | --- |

50.

felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy szankciók, figyelemfelkeltő kampányok és oktatás révén dolgozzanak ki a szexuális szolgáltatásokat vásárlókat, valamint a nőket és a kiskorúakat egyaránt célzó nemspecifikus megelőzési politikákat azokban az országokban, ahonnan az emberkereskedelem következtében prostituált személyek származnak;

| 51. | kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket annak érdekében, hogy az Unión belül és kívül egyaránt visszafogják a szexuális turizmus gyakorlatát; |
| --- | --- |

51.

kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket annak érdekében, hogy az Unión belül és kívül egyaránt visszafogják a szexuális turizmus gyakorlatát;

| 52. | kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy hozzon intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerüljék a prostitúció gyakorlását azokon a konfliktus sújtotta területeken, ahol az uniós haderő is jelen van; |
| --- | --- |

52.

kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy hozzon intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerüljék a prostitúció gyakorlását azokon a konfliktus sújtotta területeken, ahol az uniós haderő is jelen van;

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

53.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 260., 2003.10.29., 4. o.

(2)  HL C 166., 1995.7.3., 92. o.

(3)  HL C 150., 1997.5.19., 38. o.

(4)  HL C 304., 1997.10.6., 55. o.

(5)  HL C 339., 1997.11.10., 420. o.

(6)  HL C 358., 1997.11.24., 37. o.

(7)  HL C 14., 1998.1.19., 39. o.

(8)  HL C 167., 1998.6.1., 128. o.

(9)  HL C 98., 1999.4.9., 279. o.

(10)  HL C 150., 1999.5.28., 203. o.

(11)  HL C 378., 2000.12.29., 80. o.

(12)  HL C 40., 2001.2.7., 41. o.

(13)  HL C 59., 2001.2.23., 258. o.

(14)  HL C 59., 2001.2.23., 307. o.

(15)  HL C 67., 2001.3.1., 304. o.

(16)  HL C 53. E, 2002.2.28., 114. o.

(17)  HL C 287. E, 2006.11.24., 75. o.

(18)  HL C 288. E, 2006.11.25., 66. o.

(19)  HL C 291. E, 2006.11.30., 292. o.

(20)  HL C 285. E, 2010.10.21., 53. o.

(21)  HL C 296. E, 2012.10.2., 26. o.

(22)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0045.

(23)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0444.

(24)  2006. évi jelentésében Sigma Huda, az ENSZ emberkereskedelemmel, és különösen a nő- és gyermekkereskedelemmel foglalkozó különleges előadója a prostitúcióval kapcsolatos politikáknak az emberkereskedelem mértékére gyakorolt közvetlen hatását hangsúlyozta.

(25)  A szexuális szolgáltatások ügyfeleiről több tanulmány is található az alábbi webhelyen: http://www.womenlobby.org/spip.php?article1948&lang=en.

(26)  M. Farley, „Violence against women and post-traumatic stress syndrome” [A nőkkel szembeni erőszak és a poszttraumatikus stressz szindróma], Women and Health, 1998; D. Damant és mások, „Trajectoires d’entrée en prostitution: violence, toxicomanie et criminalité” [A prostitúcióba kerülés pályája: erőszak, kábítószer-függőség és bűnözés], Le Journal International de Victimologie, 3. szám, 2005. április.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/87 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/87

---

P7_TA(2014)0163

A fejlődés előmozdítása felelős üzleti gyakorlatok révén

Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása a fejlődés felelősségteljes üzleti gyakorlatok révén történő előmozdításáról, ezen belül a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlődő országokban betöltött szerepéről (2013/2126(INI))

(2017/C 285/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Afrika ásványi erőforrásainak fejlesztéséről és kezeléséről szóló, az Afrikai Unió ásványierőforrás-fejlesztésért felelős minisztereinek 2008 októberében rendezett első konferenciáján elfogadott addisz-abebai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrika ásványi erőforrásainak fejlesztéséről és kezeléséről szóló, az Afrikai Unió ásványierőforrás-fejlesztésért felelős minisztereinek 2008 októberében rendezett első konferenciáján elfogadott addisz-abebai nyilatkozatra,

| — | tekintettel „Az afrikai bányászat jövőképe” című, az Afrikai Unió 2009. februári csúcstalálkozóján az állam- és kormányfők által elfogadott dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az afrikai bányászat jövőképe” című, az Afrikai Unió 2009. februári csúcstalálkozóján az állam- és kormányfők által elfogadott dokumentumra,

| — | tekintettel a Nagy-tavak régiója természeti erőforrásainak illegális kitermelése elleni küzdelem érdekében a Nagy-tavak régiójával foglalkozó nemzetközi konferencia (ICGLR) által rendezett különleges csúcstalálkozón, 2010. december 15-én elfogadott Lusakai Nyilatkozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nagy-tavak régiója természeti erőforrásainak illegális kitermelése elleni küzdelem érdekében a Nagy-tavak régiójával foglalkozó nemzetközi konferencia (ICGLR) által rendezett különleges csúcstalálkozón, 2010. december 15-én elfogadott Lusakai Nyilatkozatra (1),

| — | tekintettel az Afrikai Unió ásványierőforrás-fejlesztésért felelős minisztereinek második konferenciáján, 2011 decemberében Addisz-Abebában elfogadott, „Az afrikai bányászat jövőképe” című dokumentum végrehajtására vonatkozó cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió ásványierőforrás-fejlesztésért felelős minisztereinek második konferenciáján, 2011 decemberében Addisz-Abebában elfogadott, „Az afrikai bányászat jövőképe” című dokumentum végrehajtására vonatkozó cselekvési tervre,

| — | tekintettel az emberi jogi kockázatok kezelésének állam és a befektetők közötti szerződésekbe való belefoglalására vonatkozó 10 alapelvre, amelyre az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2011 májusában tartott 17. ülésén a főtitkár különleges képviselője tett javaslatot, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi kockázatok kezelésének állam és a befektetők közötti szerződésekbe való belefoglalására vonatkozó 10 alapelvre, amelyre az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2011 májusában tartott 17. ülésén a főtitkár különleges képviselője tett javaslatot,

| — | tekintettel az OECD által kiadott „Útmutatás a konfliktustól sújtott és magas kockázatot jelentő területekről származó ásványi anyagok felelősségteljes ellátási láncának átvilágításához” (Due Diligence Guidance on Responsible Supply Chains of Minerals of Minerals from Conflict-affected and High Risk Areas) című dokumentumra, amely részletes ajánlásokkal nyújt segítséget a társaságoknak az emberi jogok tiszteletben tartásához és az ellátási gyakorlataik révén esetlegesen kialakuló finanszírozási konfliktusok elkerüléséhez (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD által kiadott „Útmutatás a konfliktustól sújtott és magas kockázatot jelentő területekről származó ásványi anyagok felelősségteljes ellátási láncának átvilágításához” (Due Diligence Guidance on Responsible Supply Chains of Minerals of Minerals from Conflict-affected and High Risk Areas) című dokumentumra, amely részletes ajánlásokkal nyújt segítséget a társaságoknak az emberi jogok tiszteletben tartásához és az ellátási gyakorlataik révén esetlegesen kialakuló finanszírozási konfliktusok elkerüléséhez (2),

| — | tekintettel az EITI nemzetközi átláthatósági normára, amely biztosítja a természeti erőforrásokból származó állami bevételek közzétételét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EITI nemzetközi átláthatósági normára, amely biztosítja a természeti erőforrásokból származó állami bevételek közzétételét,

| — | tekintettel a G8-ak 2013. júniusi Lough Erne-i Nyilatkozatára, amelyben az állam- és kormányfők ismételten hangsúlyozták a természeti erőforrások és ellátási láncaik átlátható és felelősségteljes irányításának fontosságát (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a G8-ak 2013. júniusi Lough Erne-i Nyilatkozatára, amelyben az állam- és kormányfők ismételten hangsúlyozták a természeti erőforrások és ellátási láncaik átlátható és felelősségteljes irányításának fontosságát (3),

| — | tekintettel a G20-ak 2013. szeptember 6-án közzétett zárónyilatkozatára, amelyben a vezetők kifejezik a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) melletti támogatásukat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20-ak 2013. szeptember 6-án közzétett zárónyilatkozatára, amelyben a vezetők kifejezik a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) melletti támogatásukat,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0132/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0132/2014),

| A. | mivel számos fejlődő ország GDP-jének jelentős részét a természeti erőforrások kitermelése adja, és ugyancsak ez felel devizabevételük és külföldi beruházásaik túlnyomó részéért is; |
| --- | --- |

A.

mivel számos fejlődő ország GDP-jének jelentős részét a természeti erőforrások kitermelése adja, és ugyancsak ez felel devizabevételük és külföldi beruházásaik túlnyomó részéért is;

| B. | mivel a világ néhány legnagyobb ásványi tartaléka Afrikában található, és mivel Afrika ásványi erőforrásainak kitermeléséből származó nyereség felhasználása során eleget kell tenni a millenniumi fejlesztési céloknak, fel kell számolni a szegénységet, valamint gyors és széles körű társadalmi és gazdasági fejlődést és növekedést kell elérni; mivel azonban az afrikai országoknak még egységes stratégiákat kell kidolgozniuk és végrehajtaniuk annak érdekében, hogy a természeti erőforrások kitermelését a gazdasági fejlődés és a gazdaság diverzifikálásának motorjává tegyék; |
| --- | --- |

B.

mivel a világ néhány legnagyobb ásványi tartaléka Afrikában található, és mivel Afrika ásványi erőforrásainak kitermeléséből származó nyereség felhasználása során eleget kell tenni a millenniumi fejlesztési céloknak, fel kell számolni a szegénységet, valamint gyors és széles körű társadalmi és gazdasági fejlődést és növekedést kell elérni; mivel azonban az afrikai országoknak még egységes stratégiákat kell kidolgozniuk és végrehajtaniuk annak érdekében, hogy a természeti erőforrások kitermelését a gazdasági fejlődés és a gazdaság diverzifikálásának motorjává tegyék;

| C. | mivel a bevételekkel való helyes és teljes mértékben átlátható gazdálkodás mellett a természeti erőforrások a gazdasági növekedés és a társadalmi fejlődés fontos mozgatórugói lehetnek; |
| --- | --- |

C.

mivel a bevételekkel való helyes és teljes mértékben átlátható gazdálkodás mellett a természeti erőforrások a gazdasági növekedés és a társadalmi fejlődés fontos mozgatórugói lehetnek;

| D. | mivel a kőolajjal, földgázzal, ásványi anyagokkal, fával és más természeti erőforrásokkal kapcsolatos viták világszerte a második leggyakoribb konfliktuskiváltó okok; mivel az erőforrásokért – például a földért és vízért – folyó verseny nő és tovább súlyosbítja a meglévő konfliktusokat, illetve új konfliktusokat idéz elő; mivel a földdel és a természeti erőforrásokkal folytatott rossz gazdálkodást a környezet pusztulása, a népességnövekedés és az éghajlatváltozás súlyosbítja; |
| --- | --- |

D.

mivel a kőolajjal, földgázzal, ásványi anyagokkal, fával és más természeti erőforrásokkal kapcsolatos viták világszerte a második leggyakoribb konfliktuskiváltó okok; mivel az erőforrásokért – például a földért és vízért – folyó verseny nő és tovább súlyosbítja a meglévő konfliktusokat, illetve új konfliktusokat idéz elő; mivel a földdel és a természeti erőforrásokkal folytatott rossz gazdálkodást a környezet pusztulása, a népességnövekedés és az éghajlatváltozás súlyosbítja;

| E. | mivel paradox módon a természeti erőforrásokban gazdag országok gyakran rosszabbul teljesítenek a többi országnál (az „erőforrás-átok” jelensége), valamint az ásványi anyagok ellenőrzése, kitermelése, kereskedelme és adóztatása bizonyos esetekben fegyveres konfliktusokhoz is hozzájárulhat (a „konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagok” problémája); |
| --- | --- |

E.

mivel paradox módon a természeti erőforrásokban gazdag országok gyakran rosszabbul teljesítenek a többi országnál (az „erőforrás-átok” jelensége), valamint az ásványi anyagok ellenőrzése, kitermelése, kereskedelme és adóztatása bizonyos esetekben fegyveres konfliktusokhoz is hozzájárulhat (a „konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagok” problémája);

| F. | mivel a bányászatból származó előnyök a helyi közösségeknél gyakran nem jelentkeznek, vagy a kedvezőtlen társadalmi és környezeti hatások messze felülmúlják azokat; mivel a jobb kormányzás és a fokozott átláthatóság révén a helyi vagy nemzeti hatóságok fokozhatják a bányászat helyi közösségeknél jelentkező előnyeit, aminek köszönhetően semlegesíthetők az esetleges kedvezőtlen társadalmi és környezeti hatások; |
| --- | --- |

F.

mivel a bányászatból származó előnyök a helyi közösségeknél gyakran nem jelentkeznek, vagy a kedvezőtlen társadalmi és környezeti hatások messze felülmúlják azokat; mivel a jobb kormányzás és a fokozott átláthatóság révén a helyi vagy nemzeti hatóságok fokozhatják a bányászat helyi közösségeknél jelentkező előnyeit, aminek köszönhetően semlegesíthetők az esetleges kedvezőtlen társadalmi és környezeti hatások;

| G. | mivel a környezeti és társadalmi hatásvizsgálatok fontos szerepet játszanak a bányászati területeken élő őslakos népek jogainak védelmében; |
| --- | --- |

G.

mivel a környezeti és társadalmi hatásvizsgálatok fontos szerepet játszanak a bányászati területeken élő őslakos népek jogainak védelmében;

| H. | mivel a Világbank 2008. évi becslése szerint a Kongói Demokratikus Köztársaság ásványianyag-kitermelésének 90 %-a olyan kisüzemi bányászoktól származik, akiket nem vettek nyilvántartásba, és akik fegyveres csoportok által ellenőrzött, félreeső és nem biztonságos területeken dolgoznak; |
| --- | --- |

H.

mivel a Világbank 2008. évi becslése szerint a Kongói Demokratikus Köztársaság ásványianyag-kitermelésének 90 %-a olyan kisüzemi bányászoktól származik, akiket nem vettek nyilvántartásba, és akik fegyveres csoportok által ellenőrzött, félreeső és nem biztonságos területeken dolgoznak;

| I. | mivel a kisméretű bányászat jelentős számú munkahelyet teremt, különösen a vidéki területeken; mivel a helyi/nemzeti vállalkozások ösztönzéséhez, a megélhetés javításához és az integrált vidéki társadalmi és gazdasági fejlődés előmozdításához a kisüzemi és kisméretű bányászat hivatalossá tételére van szükség; mivel azonban az afrikai kisüzemi és kisméretű bányászat informális jellegénél fogva könnyű préda a szervezett bűnözés és a félkatonai szervezetek számára, valamint számos kihívással – például a gyermekmunka problémájával – küzd, ami megakadályozza teljes fejlődési potenciáljának elérésében; |
| --- | --- |

I.

mivel a kisméretű bányászat jelentős számú munkahelyet teremt, különösen a vidéki területeken; mivel a helyi/nemzeti vállalkozások ösztönzéséhez, a megélhetés javításához és az integrált vidéki társadalmi és gazdasági fejlődés előmozdításához a kisüzemi és kisméretű bányászat hivatalossá tételére van szükség; mivel azonban az afrikai kisüzemi és kisméretű bányászat informális jellegénél fogva könnyű préda a szervezett bűnözés és a félkatonai szervezetek számára, valamint számos kihívással – például a gyermekmunka problémájával – küzd, ami megakadályozza teljes fejlődési potenciáljának elérésében;

| J. | mivel a nyersanyag-kitermelő iparágaknak hozzá kell járulniuk a csúcstechnológiai és innovációs ágazatok fejlesztéséhez, továbbá az erőforrás- és energiahatékonysággal, a környezettudatos tervezéssel, a teljesítmény javításával, az újrafeldolgozással és a körkörös gazdasággal kapcsolatos megoldásokat kell kínálniuk, amelyek a fejlődő és a fejlett országok számára egyaránt előnyösek; |
| --- | --- |

J.

mivel a nyersanyag-kitermelő iparágaknak hozzá kell járulniuk a csúcstechnológiai és innovációs ágazatok fejlesztéséhez, továbbá az erőforrás- és energiahatékonysággal, a környezettudatos tervezéssel, a teljesítmény javításával, az újrafeldolgozással és a körkörös gazdasággal kapcsolatos megoldásokat kell kínálniuk, amelyek a fejlődő és a fejlett országok számára egyaránt előnyösek;

| K. | mivel az afrikai bányászat jövőképéről szóló dokumentum (Africa Mining Vision) keretet kínál az ágazatnak a kontinens gazdaságába és társadalmába történő egységesebb és határozottabb integrációjához; |
| --- | --- |

K.

mivel az afrikai bányászat jövőképéről szóló dokumentum (Africa Mining Vision) keretet kínál az ágazatnak a kontinens gazdaságába és társadalmába történő egységesebb és határozottabb integrációjához;

| L. | mivel a nyersanyag-kitermelő iparágban általánosak az emberi jogi visszaélések, és ezen belül a gyermekmunka, a szexuális erőszak, emberek eltűnése, a tiszta környezethez való jog megsértése, a termőföld és a megélhetés tárgyalások és megfelelő kompenzáció nélküli elvétele, a kényszerű kitelepítések, valamint a rituális vagy kulturális jelentőségű területek elpusztítása; |
| --- | --- |

L.

mivel a nyersanyag-kitermelő iparágban általánosak az emberi jogi visszaélések, és ezen belül a gyermekmunka, a szexuális erőszak, emberek eltűnése, a tiszta környezethez való jog megsértése, a termőföld és a megélhetés tárgyalások és megfelelő kompenzáció nélküli elvétele, a kényszerű kitelepítések, valamint a rituális vagy kulturális jelentőségű területek elpusztítása;

| M. | mivel a kényszermunka, valamint a szakszervezeti és a kollektív tárgyalásokhoz való jogok megtagadása továbbra is komoly aggodalomra ad okot; mivel hasonlóképpen a gyakran rendkívül alacsony szintű vagy hiányzó egészségügyi és biztonsági szabványok súlyos aggodalomra adnak okot, különösen a kisüzemi bányák terén, amelyek sokszor bizonytalan körülmények között működnek; |
| --- | --- |

M.

mivel a kényszermunka, valamint a szakszervezeti és a kollektív tárgyalásokhoz való jogok megtagadása továbbra is komoly aggodalomra ad okot; mivel hasonlóképpen a gyakran rendkívül alacsony szintű vagy hiányzó egészségügyi és biztonsági szabványok súlyos aggodalomra adnak okot, különösen a kisüzemi bányák terén, amelyek sokszor bizonytalan körülmények között működnek;

| N. | mivel az emberi jogok tiszteletben tartásának felelőssége működési helyétől függetlenül minden üzleti vállalkozásra vonatkozó, elvárt globális magatartási norma, amint arra az ENSZ-főtitkár emberi jogokkal és transznacionális vállalatokkal és egyéb üzleti vállalkozásokkal foglalkozó különleges képviselője, John Ruggie által kidolgozott, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó alapelvek is emlékeztetnek; mivel azonban kevés az egyetértés e felelősség konkrét következményeivel kapcsolatban, az általános tiszteletben tartása felé tett előrehaladást pedig súlyosan hátráltatja a hatékony felügyeleti, jelentéstételi, ellenőrzési és elszámoltathatósági mechanizmusok hiánya; |
| --- | --- |

N.

mivel az emberi jogok tiszteletben tartásának felelőssége működési helyétől függetlenül minden üzleti vállalkozásra vonatkozó, elvárt globális magatartási norma, amint arra az ENSZ-főtitkár emberi jogokkal és transznacionális vállalatokkal és egyéb üzleti vállalkozásokkal foglalkozó különleges képviselője, John Ruggie által kidolgozott, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó alapelvek is emlékeztetnek; mivel azonban kevés az egyetértés e felelősség konkrét következményeivel kapcsolatban, az általános tiszteletben tartása felé tett előrehaladást pedig súlyosan hátráltatja a hatékony felügyeleti, jelentéstételi, ellenőrzési és elszámoltathatósági mechanizmusok hiánya;

| O. | mivel a vállalatok társadalmi felelősségvállalása (CSR) terén elterjedt különböző magatartási kódexek, normák és különböző tematikájú tanúsítási rendszerek megnehezítik, vagy akár ellehetetlenítik az értékeléseket, összehasonlításokat és az ellenőrzést; mivel ez a sokféleség több dologban gyökerezik, többek között abban, hogy a társadalmi és környezeti szempontból felelősnek tűnni vágyó vállalatok nem eléggé elkötelezettek a hatékonyan működő CSR megvalósítása mellett, és csupán felületesen működtetik azt; |
| --- | --- |

O.

mivel a vállalatok társadalmi felelősségvállalása (CSR) terén elterjedt különböző magatartási kódexek, normák és különböző tematikájú tanúsítási rendszerek megnehezítik, vagy akár ellehetetlenítik az értékeléseket, összehasonlításokat és az ellenőrzést; mivel ez a sokféleség több dologban gyökerezik, többek között abban, hogy a társadalmi és környezeti szempontból felelősnek tűnni vágyó vállalatok nem eléggé elkötelezettek a hatékonyan működő CSR megvalósítása mellett, és csupán felületesen működtetik azt;

| P. | mivel a CSR terén a hatékonyság növelése és a méltányosság megvalósítása érdekében elsődleges jelentőségű a jelenlegi „à la carte” rendszertől (amelyben a vállalatok saját preferenciáik alapján választják meg saját kódexeiket és normáikat) a közös, teljes ágazatra kiterjedő normák felé történő elmozdulás; |
| --- | --- |

P.

mivel a CSR terén a hatékonyság növelése és a méltányosság megvalósítása érdekében elsődleges jelentőségű a jelenlegi „à la carte” rendszertől (amelyben a vállalatok saját preferenciáik alapján választják meg saját kódexeiket és normáikat) a közös, teljes ágazatra kiterjedő normák felé történő elmozdulás;

| Q. | mivel a „zöldre festés” (greenwashing) – állítólagosan kedvező környezetvédelmi intézkedések látszanának keltése a nyilvánosság megtévesztése és a figyelemnek a környezeti szempontból káros gyakorlatokról való elterelése érdekében – a környezetvédelmi teljesítmény tekintetében félrevezeti a fogyasztókat, a közvéleményt és a szabályozókat, valamint aláássa a felelősségteljes üzleti magatartás követését, ami ellen ezen okok miatt küzdeni kell; mivel nagyobb általánosságban a CSR-t marketing eszközként alkalmazó társaságoknak garantálniuk kell az állítások helytállóságát; |
| --- | --- |

Q.

mivel a „zöldre festés” (greenwashing) – állítólagosan kedvező környezetvédelmi intézkedések látszanának keltése a nyilvánosság megtévesztése és a figyelemnek a környezeti szempontból káros gyakorlatokról való elterelése érdekében – a környezetvédelmi teljesítmény tekintetében félrevezeti a fogyasztókat, a közvéleményt és a szabályozókat, valamint aláássa a felelősségteljes üzleti magatartás követését, ami ellen ezen okok miatt küzdeni kell; mivel nagyobb általánosságban a CSR-t marketing eszközként alkalmazó társaságoknak garantálniuk kell az állítások helytállóságát;

| R. | mivel az EITI-kezdeményezés végrehajtása a bevételkezelés átláthatóságának növelésére hivatott, azzal a céllal, hogy csökkentse a korrupció lehetőségét, és lehetővé tegye az előnyök méltányos megosztását; |
| --- | --- |

R.

mivel az EITI-kezdeményezés végrehajtása a bevételkezelés átláthatóságának növelésére hivatott, azzal a céllal, hogy csökkentse a korrupció lehetőségét, és lehetővé tegye az előnyök méltányos megosztását;

| S. | mivel jóllehet számos afrikai ország az elmúlt két évtizedben gazdasági, kereskedelmi és beruházási liberalizációt hajtott végre, nem értek el jelentős mértékű gazdasági diverzifikációt, és általában kevésbé diverzifikált gazdasággal rendelkeznek, amely sokkal inkább például az alacsony hozzáadott értékkel bíró és a külső ársokkokra rendkívül érzékeny ásványianyag- és mezőgazdasági export területére összpontosul; mivel napjainkban minden erőfeszítést meg kell tenni a gazdasági diverzifikáció fokozása érdekében, így csökkenteni kell a nyersanyag-kitermelő iparágaktól vagy a mezőgazdasági exporttól való függést; |
| --- | --- |

S.

mivel jóllehet számos afrikai ország az elmúlt két évtizedben gazdasági, kereskedelmi és beruházási liberalizációt hajtott végre, nem értek el jelentős mértékű gazdasági diverzifikációt, és általában kevésbé diverzifikált gazdasággal rendelkeznek, amely sokkal inkább például az alacsony hozzáadott értékkel bíró és a külső ársokkokra rendkívül érzékeny ásványianyag- és mezőgazdasági export területére összpontosul; mivel napjainkban minden erőfeszítést meg kell tenni a gazdasági diverzifikáció fokozása érdekében, így csökkenteni kell a nyersanyag-kitermelő iparágaktól vagy a mezőgazdasági exporttól való függést;

| T. | mivel az afrikai ásványi erőforrások fejlesztéséről és kezeléséről szóló addisz-abebai nyilatkozat annak biztosítására sürgeti az afrikai országokat, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások és az átfogó WTO-tárgyalások ne korlátozzák a nemzeti fejlesztési politikát, a kereskedelmi liberalizáció pedig, amely még hangsúlyosabbá teheti az alacsony bevételű afrikai országok nyersanyagfüggőségét, ne idézzen elő „bezáródási hatást”; |
| --- | --- |

T.

mivel az afrikai ásványi erőforrások fejlesztéséről és kezeléséről szóló addisz-abebai nyilatkozat annak biztosítására sürgeti az afrikai országokat, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások és az átfogó WTO-tárgyalások ne korlátozzák a nemzeti fejlesztési politikát, a kereskedelmi liberalizáció pedig, amely még hangsúlyosabbá teheti az alacsony bevételű afrikai országok nyersanyagfüggőségét, ne idézzen elő „bezáródási hatást”;

| U. | mivel a Világbank irányításával az 1980-as években megvalósított bányászati reformok óta Latin-Amerikában újszerű elmozdulás figyelhető meg az állami intézmények szerepének megerősítése felé, a nemzeti prioritásokra és a gazdasági fejlesztési célkitűzésekre összpontosítva; |
| --- | --- |

U.

mivel a Világbank irányításával az 1980-as években megvalósított bányászati reformok óta Latin-Amerikában újszerű elmozdulás figyelhető meg az állami intézmények szerepének megerősítése felé, a nemzeti prioritásokra és a gazdasági fejlesztési célkitűzésekre összpontosítva;

| V. | mivel széles körben alkalmaznak exportvámokat, jóllehet számos regionális kereskedelmi megállapodás és az EU által kötött gazdasági partnerségi megállapodások tiltják ezek alkalmazását; |
| --- | --- |

V.

mivel széles körben alkalmaznak exportvámokat, jóllehet számos regionális kereskedelmi megállapodás és az EU által kötött gazdasági partnerségi megállapodások tiltják ezek alkalmazását;

| W. | mivel néhány AKCS-állam aggódik amiatt, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások exportvámokat érintő korlátozásai megnehezíthetik az értékláncon történő felfelé mozdulást; |
| --- | --- |

W.

mivel néhány AKCS-állam aggódik amiatt, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások exportvámokat érintő korlátozásai megnehezíthetik az értékláncon történő felfelé mozdulást;

| X. | mivel a korrupció és a nem átlátható szerződések széles körben elterjedtek a bányászatban; |
| --- | --- |

X.

mivel a korrupció és a nem átlátható szerződések széles körben elterjedtek a bányászatban;

| Y. | mivel a modern ellátási láncok globális jellege azt jelenti, hogy a természeti erőforrásokkal – amelyek a világ néhány legkegyetlenebb konfliktusát táplálják – nemzetközi viszonylatban kereskednek, többek között az EU-ban működő vállalatok; |
| --- | --- |

Y.

mivel a modern ellátási láncok globális jellege azt jelenti, hogy a természeti erőforrásokkal – amelyek a világ néhány legkegyetlenebb konfliktusát táplálják – nemzetközi viszonylatban kereskednek, többek között az EU-ban működő vállalatok;

| Z. | mivel a konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagok beszerzésének elkerülésére tett önkéntes vállalati erőfeszítések üdvözlendőek, azonban azok nem mindig voltak hatékonyak; |
| --- | --- |

Z.

mivel a konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagok beszerzésének elkerülésére tett önkéntes vállalati erőfeszítések üdvözlendőek, azonban azok nem mindig voltak hatékonyak;

| AA. | mivel az Egyesült Államok 2010. évi Dodd–Frank-törvényének 1502. szakasza előírja az Értékpapír- és Tőzsdefelügyeletnél (SEC) jegyzett társaságok – köztük az európai társaságok – számára annak kellő gondossággal történő megállapítását, hogy termékeik tartalmaznak-e olyan ásványi anyagokat, amelyekből fegyveres csoportokat finanszíroztak a Kongói Demokratikus Köztársaságban; mivel a törvényhez kapcsolódó határozatában a SEC az OECD-útmutatóra hitelt érdemlő átvilágítási előírásként hivatkozik a törvényt végrehajtó társaságok számára; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Egyesült Államok 2010. évi Dodd–Frank-törvényének 1502. szakasza előírja az Értékpapír- és Tőzsdefelügyeletnél (SEC) jegyzett társaságok – köztük az európai társaságok – számára annak kellő gondossággal történő megállapítását, hogy termékeik tartalmaznak-e olyan ásványi anyagokat, amelyekből fegyveres csoportokat finanszíroztak a Kongói Demokratikus Köztársaságban; mivel a törvényhez kapcsolódó határozatában a SEC az OECD-útmutatóra hitelt érdemlő átvilágítási előírásként hivatkozik a törvényt végrehajtó társaságok számára;

| AB. | mivel a konfliktus befejezése érdekében a kisüzemi bányászatból származó bevételek fegyveres csoportokhoz kerülésének megakadályozására tett erőfeszítések a gyémántbányászat terén viszonylag sikeresnek bizonyultak, viszont a Nagy-tavak régiójáról szóló Nemzetközi Konferencia (ICGLR) mellett további szélesebb körű erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy stabil jogi és intézményi kereteket teremtsenek a kisüzemi bányászat számára; |
| --- | --- |

AB.

mivel a konfliktus befejezése érdekében a kisüzemi bányászatból származó bevételek fegyveres csoportokhoz kerülésének megakadályozására tett erőfeszítések a gyémántbányászat terén viszonylag sikeresnek bizonyultak, viszont a Nagy-tavak régiójáról szóló Nemzetközi Konferencia (ICGLR) mellett további szélesebb körű erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy stabil jogi és intézményi kereteket teremtsenek a kisüzemi bányászat számára;

Bányászat és fenntartható fejlődés

| 1. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a nem fenntartható módon végzett bányászat rendkívül kedvezőtlen környezeti és társadalmi hatásokkal járhat, különösen Afrikában; |
| --- | --- |

1.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a nem fenntartható módon végzett bányászat rendkívül kedvezőtlen környezeti és társadalmi hatásokkal járhat, különösen Afrikában;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a feltörekvő gazdaságok kereslete által táplált globális nyersanyagár-robbanás nagyszerű lehetőséget kínál a nyersanyagban gazdag fejlődő országok számára, különösen Afrikában, hogy bevételhez jussanak, amelyet – saját népességük érdekeit szem előtt tartva – fejlesztésre fordíthatnak; támogatja az erre irányuló nemzeti politikákat; rámutat, hogy a jogalkotási és szabályozási reformok gyakran nélkülözhetetlenek, és hangsúlyozza, hogy a szükséges politikai mozgásteret nem szabad kereskedelmi és beruházási megállapodásokkal korlátozni; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a feltörekvő gazdaságok kereslete által táplált globális nyersanyagár-robbanás nagyszerű lehetőséget kínál a nyersanyagban gazdag fejlődő országok számára, különösen Afrikában, hogy bevételhez jussanak, amelyet – saját népességük érdekeit szem előtt tartva – fejlesztésre fordíthatnak; támogatja az erre irányuló nemzeti politikákat; rámutat, hogy a jogalkotási és szabályozási reformok gyakran nélkülözhetetlenek, és hangsúlyozza, hogy a szükséges politikai mozgásteret nem szabad kereskedelmi és beruházási megállapodásokkal korlátozni;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a fejlesztésre fordítható kormányzati bevétel generálása mellett a nyersanyag-kitermelő iparágak a helyi gazdasághoz fűződő kapcsolatok révén is hozzájárulhatnak a fejlődéshez, például a helyi lakosok foglalkoztatásán és képzésén, a helyi áruk és szolgáltatások vásárlásán, a kitermelt nyersanyagok helyi feldolgozásán és az arra irányuló erőfeszítésekben való részvételen keresztül, hogy olyan helyi iparágakat fejlesszenek, amelyek a feldolgozott vagy nem feldolgozott nyersanyagokra épülnek, vagy más módon részesülnek a kitermelő vállalatok jelenlétéből fakadó előnyökből; sürgeti az Afrikai Unió tagállamait, hogy szisztematikusan hajtsák végre „Az afrikai bányászat jövőképe” című dokumentumban leírtakat; meggyőződése, hogy ily módon nagymértékben gyorsítható a millenniumi fejlesztési célok teljesítése felé történő előrehaladás; ebből a célból hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a fenntartható fejlődés környezeti és társadalmi szempontból felelősségteljes bányászatra alapuló elveit; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a fejlesztésre fordítható kormányzati bevétel generálása mellett a nyersanyag-kitermelő iparágak a helyi gazdasághoz fűződő kapcsolatok révén is hozzájárulhatnak a fejlődéshez, például a helyi lakosok foglalkoztatásán és képzésén, a helyi áruk és szolgáltatások vásárlásán, a kitermelt nyersanyagok helyi feldolgozásán és az arra irányuló erőfeszítésekben való részvételen keresztül, hogy olyan helyi iparágakat fejlesszenek, amelyek a feldolgozott vagy nem feldolgozott nyersanyagokra épülnek, vagy más módon részesülnek a kitermelő vállalatok jelenlétéből fakadó előnyökből; sürgeti az Afrikai Unió tagállamait, hogy szisztematikusan hajtsák végre „Az afrikai bányászat jövőképe” című dokumentumban leírtakat; meggyőződése, hogy ily módon nagymértékben gyorsítható a millenniumi fejlesztési célok teljesítése felé történő előrehaladás; ebből a célból hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a fenntartható fejlődés környezeti és társadalmi szempontból felelősségteljes bányászatra alapuló elveit;

| 4. | felhívja a fejlődő országokat, hogy emeljék magasabb szintre regionális együttműködésüket, dolgozzanak ki és fogadjanak el közös környezetvédelmi, szociális, egészségügyi és biztonsági szabványokat és normákat a bányászatra – azon belül többek között a kisüzemi és kisméretű bányászatra – vonatkozóan; |
| --- | --- |

4.

felhívja a fejlődő országokat, hogy emeljék magasabb szintre regionális együttműködésüket, dolgozzanak ki és fogadjanak el közös környezetvédelmi, szociális, egészségügyi és biztonsági szabványokat és normákat a bányászatra – azon belül többek között a kisüzemi és kisméretű bányászatra – vonatkozóan;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrások illegális kitermelésének visszaszorítása érdekében regionális és nemzetközi megközelítésre van szükség; ösztönzi a fejlődő országokat, hogy tegyenek lépéseket a kisüzemi és kisméretű bányászati ágazat formalizálása felé annak érdekében, hogy javítsák a megélhetést, biztosítsák a megélhetéshez szükséges béreket, és integrálják a kisüzemi és kisméretű bányászati ágazatot a vidéki és nemzeti gazdaságba, és emellett ebből a célból biztosítsanak hozzáférhető pénzügyi és technikai támogatást és olyan jogrendszert, amely elegendő földet és biztos földhasználati jogot garantál a kisüzemi és kisméretű bányászati jog jogosultjai számára; felhívja az Európai Uniót, hogy nyújtson segítséget a fejlődő országoknak ahhoz, hogy növelni tudják helyi kapacitásaikat annak érdekében, hogy nyomon követő és tanúsítási rendszereket helyezhessenek üzembe még az előtt, hogy a nem megfelelő ásványi anyagok szállítására vonatkozóan tilalmakat vezetnének be velük szemben; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrások illegális kitermelésének visszaszorítása érdekében regionális és nemzetközi megközelítésre van szükség; ösztönzi a fejlődő országokat, hogy tegyenek lépéseket a kisüzemi és kisméretű bányászati ágazat formalizálása felé annak érdekében, hogy javítsák a megélhetést, biztosítsák a megélhetéshez szükséges béreket, és integrálják a kisüzemi és kisméretű bányászati ágazatot a vidéki és nemzeti gazdaságba, és emellett ebből a célból biztosítsanak hozzáférhető pénzügyi és technikai támogatást és olyan jogrendszert, amely elegendő földet és biztos földhasználati jogot garantál a kisüzemi és kisméretű bányászati jog jogosultjai számára; felhívja az Európai Uniót, hogy nyújtson segítséget a fejlődő országoknak ahhoz, hogy növelni tudják helyi kapacitásaikat annak érdekében, hogy nyomon követő és tanúsítási rendszereket helyezhessenek üzembe még az előtt, hogy a nem megfelelő ásványi anyagok szállítására vonatkozóan tilalmakat vezetnének be velük szemben;

| 6. | hangsúlyozza az EU arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassa a fogadó kormányokon belüli további intézményi fejlődést és kapacitásbővítést, hogy ily módon kialakíthassák a nyersanyag-kitermelő iparágakból származó bevételek átlátható és hatékony kezeléséhez és elkülönítéséhez szükséges intézményi és jogi keretet; hangsúlyozza továbbá az EU és az Afrikai Fejlesztési Bank között kialakított partnerségeket; különösen sürgeti az Európai Uniót, hogy helyezzen kiemelt hangsúlyt a jogalkotás és az adópolitika fejlesztéséhez nyújtott támogatásra, hogy maximalizálni lehessen a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlődésének helyi és nemzeti előnyeit, amelyek a helyi munkahelyteremtésben, a munkavállalók és családjaik megélhetéshez szükséges bérekben, valamint a kis- és középvállalkozások és a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlődésével összefüggő ellátási lánc közötti kapcsolatok erősödésében nyilvánulnak meg; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza az EU arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassa a fogadó kormányokon belüli további intézményi fejlődést és kapacitásbővítést, hogy ily módon kialakíthassák a nyersanyag-kitermelő iparágakból származó bevételek átlátható és hatékony kezeléséhez és elkülönítéséhez szükséges intézményi és jogi keretet; hangsúlyozza továbbá az EU és az Afrikai Fejlesztési Bank között kialakított partnerségeket; különösen sürgeti az Európai Uniót, hogy helyezzen kiemelt hangsúlyt a jogalkotás és az adópolitika fejlesztéséhez nyújtott támogatásra, hogy maximalizálni lehessen a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlődésének helyi és nemzeti előnyeit, amelyek a helyi munkahelyteremtésben, a munkavállalók és családjaik megélhetéshez szükséges bérekben, valamint a kis- és középvállalkozások és a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlődésével összefüggő ellátási lánc közötti kapcsolatok erősödésében nyilvánulnak meg;

| 7. | a saját felelősség elvével összhangban hangsúlyozza, hogy a helyi közösségeknek részt kell venniük a természeti erőforrásokkal kapcsolatos projektek tervezésében és kidolgozásában, és hogy e projekteket a helyi ellátási láncok és a helyi közösség foglalkoztatása szempontjából kell értékelni; |
| --- | --- |

7.

a saját felelősség elvével összhangban hangsúlyozza, hogy a helyi közösségeknek részt kell venniük a természeti erőforrásokkal kapcsolatos projektek tervezésében és kidolgozásában, és hogy e projekteket a helyi ellátási láncok és a helyi közösség foglalkoztatása szempontjából kell értékelni;

| 8. | elengedhetetlennek tartja az őslakos népek hagyományos jogainak és kultúrájának elismerését és garantálását a nyersanyag-kitermelő ágazat fejlesztése során, valamint előzetes és tájékozott részvételük biztosítását; |
| --- | --- |

8.

elengedhetetlennek tartja az őslakos népek hagyományos jogainak és kultúrájának elismerését és garantálását a nyersanyag-kitermelő ágazat fejlesztése során, valamint előzetes és tájékozott részvételük biztosítását;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a multinacionális vállalatok által elkövetett szociális és környezetvédelmi jogsértések áldozatai számára hatékony hozzáférést kell biztosítani az igazságszolgáltatáshoz; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a multinacionális vállalatok által elkövetett szociális és környezetvédelmi jogsértések áldozatai számára hatékony hozzáférést kell biztosítani az igazságszolgáltatáshoz;

| 10. | hangsúlyozza, hogy miközben a fejlődő országok nemzeti szabályozása gyakran nem elegendő az emberi jogok vállalati kihágásokkal szembeni védelméhez, a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszer átfogó és hasznos elveket kínál a társaságok számára az emberi jogok tiszteletben tartására és védelmére vonatkozóan; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy miközben a fejlődő országok nemzeti szabályozása gyakran nem elegendő az emberi jogok vállalati kihágásokkal szembeni védelméhez, a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszer átfogó és hasznos elveket kínál a társaságok számára az emberi jogok tiszteletben tartására és védelmére vonatkozóan;

| 11. | szorgalmazza az Emberi Jogok Afrikai Chartájának hatékony végrehajtását, amely rendelkezéseket tartalmaz a vagyonnal és a természeti erőforrásokkal való rendelkezésről, valamint elveket a megfelelő kártérítésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

11.

szorgalmazza az Emberi Jogok Afrikai Chartájának hatékony végrehajtását, amely rendelkezéseket tartalmaz a vagyonnal és a természeti erőforrásokkal való rendelkezésről, valamint elveket a megfelelő kártérítésre vonatkozóan;

| 12. | felszólítja a fejlődő országokat, hogy ratifikálják, majd többek között azáltal hajtsák végre a nyersanyagágazat szempontjából lényeges emberi jogi egyezményeket és okmányokat, hogy felhatalmazzák az emberi jogi állami intézményeket az emberi jogi normák bányászat terén történő végrehajtásának nyomon követésére, valamint azáltal, hogy eszközöket és módszereket dolgoznak ki annak érdekében, hogy az egészségügyi megfontolásokat és az emberi jogi kérdéseket integrálják a hatásvizsgálati eljárásokba; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a fejlődő országokat, hogy ratifikálják, majd többek között azáltal hajtsák végre a nyersanyagágazat szempontjából lényeges emberi jogi egyezményeket és okmányokat, hogy felhatalmazzák az emberi jogi állami intézményeket az emberi jogi normák bányászat terén történő végrehajtásának nyomon követésére, valamint azáltal, hogy eszközöket és módszereket dolgoznak ki annak érdekében, hogy az egészségügyi megfontolásokat és az emberi jogi kérdéseket integrálják a hatásvizsgálati eljárásokba;

| 13. | aggodalommal jegyzi meg, hogy John Ruggie, az ENSZ emberi jogokkal foglalkozó különleges előadója szerint a vállalatok által elkövetett emberi jogi visszaélések kb. kétharmada a kőolaj-, a földgáz- és a bányászati ágazatban történik; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió tagállamainak és a nemzetközi közösségnek a nemzetközi és európai emberi jogi jogszabályok értelmében kötelességük biztosítani, hogy a saját joghatóságukon belül működő vállalatok üzleti tevékenységük során ne sértsenek emberi jogokat, és se közvetlenül, se közvetve ne járuljanak hozzá ilyen jogsértések elkövetéséhez; |
| --- | --- |

13.

aggodalommal jegyzi meg, hogy John Ruggie, az ENSZ emberi jogokkal foglalkozó különleges előadója szerint a vállalatok által elkövetett emberi jogi visszaélések kb. kétharmada a kőolaj-, a földgáz- és a bányászati ágazatban történik; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió tagállamainak és a nemzetközi közösségnek a nemzetközi és európai emberi jogi jogszabályok értelmében kötelességük biztosítani, hogy a saját joghatóságukon belül működő vállalatok üzleti tevékenységük során ne sértsenek emberi jogokat, és se közvetlenül, se közvetve ne járuljanak hozzá ilyen jogsértések elkövetéséhez;

| 14. | kifejezi aggodalmát a kisméretű bányászatban tapasztalható munkakörülmények miatt, ahol sok munkahely veszélyes, messze nem tesz eleget a nemzetközi és a nemzeti munkaügyi szabványoknak, és ahol becslések szerint a baleseti ráta hatszor/hétszer magasabb, mint a nagyobb léptékű munkálatok esetében; felhívja a fejlődő országok kormányait és bányavállalatait, hogy vezessenek be az ILO-egyezményekben, többek között a bányászat munkavédelméről szóló egyezményben megállapítottaknak megfelelő, alapvető munkaügyi szabványokat, hogy tisztességes és biztonságos munkát biztosíthassanak minden munkavállaló számára; |
| --- | --- |

14.

kifejezi aggodalmát a kisméretű bányászatban tapasztalható munkakörülmények miatt, ahol sok munkahely veszélyes, messze nem tesz eleget a nemzetközi és a nemzeti munkaügyi szabványoknak, és ahol becslések szerint a baleseti ráta hatszor/hétszer magasabb, mint a nagyobb léptékű munkálatok esetében; felhívja a fejlődő országok kormányait és bányavállalatait, hogy vezessenek be az ILO-egyezményekben, többek között a bányászat munkavédelméről szóló egyezményben megállapítottaknak megfelelő, alapvető munkaügyi szabványokat, hogy tisztességes és biztonságos munkát biztosíthassanak minden munkavállaló számára;

| 15. | felhívja az Európai Unió tagállamait, hogy nyújtsanak több segítséget a bányászatban alkalmazott gyermekmunka leküzdéséhez, és támogassák az ILO arra irányuló törekvéseit, hogy oktatási lehetőségeket és alternatív bevételteremtő kilátásokat kínáljon a gyermekek bányászati tevékenységekből való kivonása érdekében; |
| --- | --- |

15.

felhívja az Európai Unió tagállamait, hogy nyújtsanak több segítséget a bányászatban alkalmazott gyermekmunka leküzdéséhez, és támogassák az ILO arra irányuló törekvéseit, hogy oktatási lehetőségeket és alternatív bevételteremtő kilátásokat kínáljon a gyermekek bányászati tevékenységekből való kivonása érdekében;

| 16. | üdvözli, hogy a nemzetközi pénzügyi intézmények kidolgoztak olyan módszereket, amelyek biztosítják, hogy az ásványi anyagokba beruházók környezeti és társadalmi hatásvizsgálatot végezzenek; megjegyzi azonban, hogy az efféle előírások betartatásához szükséges kapacitásbővítés a fejlődő országokban továbbra is kihívást jelent, tekintettel a pénzügyi és emberi erőforrások korlátozott elérhetőségére; ezért felhívja az Európai Uniót, hogy fokozza az általa nyújtott technikai segítséget annak érdekében, hogy a fejlődő országok bevezethessék az egészségügyi, társadalmi és környezeti kockázatok rendszeres értékelésének gyakorlatát, valamint rendelkezhessenek a hatékony társadalmi részvételről; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy a nemzetközi pénzügyi intézmények kidolgoztak olyan módszereket, amelyek biztosítják, hogy az ásványi anyagokba beruházók környezeti és társadalmi hatásvizsgálatot végezzenek; megjegyzi azonban, hogy az efféle előírások betartatásához szükséges kapacitásbővítés a fejlődő országokban továbbra is kihívást jelent, tekintettel a pénzügyi és emberi erőforrások korlátozott elérhetőségére; ezért felhívja az Európai Uniót, hogy fokozza az általa nyújtott technikai segítséget annak érdekében, hogy a fejlődő országok bevezethessék az egészségügyi, társadalmi és környezeti kockázatok rendszeres értékelésének gyakorlatát, valamint rendelkezhessenek a hatékony társadalmi részvételről;

| 17. | hangsúlyozza a Világbank-csoport szerepét a felelősségteljes üzleti gyakorlatok kidolgozásában; emlékeztet arra, hogy javítani kell a fokozott integritásra törekvő intézmények kiépítésével kapcsolatos ismeretek megosztását és alkalmazását, valamint a polgárok számára elérhetővé kell tenni az információkat és a fellépési eszközöket annak érdekében, hogy kormányaik hatékonyabbá váljanak és fokozottabban figyelembe vegyék szükségleteiket; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza a Világbank-csoport szerepét a felelősségteljes üzleti gyakorlatok kidolgozásában; emlékeztet arra, hogy javítani kell a fokozott integritásra törekvő intézmények kiépítésével kapcsolatos ismeretek megosztását és alkalmazását, valamint a polgárok számára elérhetővé kell tenni az információkat és a fellépési eszközöket annak érdekében, hogy kormányaik hatékonyabbá váljanak és fokozottabban figyelembe vegyék szükségleteiket;

| 18. | felszólítja a hatóságokat, hogy a nemzeti parkokban és a világörökségi helyszíneken vezessék be az ásványkincsek feltárásának és kitermelésének tilalmát, és sürgeti a vállalatokat, hogy vállaljanak kötelezettséget, hogy nem végeznek ilyen jellegű feltárási és kitermelési tevékenységeket; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a hatóságokat, hogy a nemzeti parkokban és a világörökségi helyszíneken vezessék be az ásványkincsek feltárásának és kitermelésének tilalmát, és sürgeti a vállalatokat, hogy vállaljanak kötelezettséget, hogy nem végeznek ilyen jellegű feltárási és kitermelési tevékenységeket;

| 19. | úgy véli, hogy a bányászati ágazat a technológiaátadás és a felelős befektetés révén értékes hozzájárulást biztosíthat – sőt kell is biztosítania – az éghajlatváltozás mérsékléséhez; különösen hangsúlyozza, hogy a nagy bányavállalatok biztosíthatják a kibocsátás mérsékléséhez szükséges know-how-t a kis- és középméretű bányavállalatok számára; ismételten felhívja az Európai Uniót, hogy kössön megállapodásokat az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásáról, a technológiaátadásról és a kapacitásbővítésről, valamint hogy nyújtson több segítséget a fejlődő országoknak a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséhez; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a bányászati ágazat a technológiaátadás és a felelős befektetés révén értékes hozzájárulást biztosíthat – sőt kell is biztosítania – az éghajlatváltozás mérsékléséhez; különösen hangsúlyozza, hogy a nagy bányavállalatok biztosíthatják a kibocsátás mérsékléséhez szükséges know-how-t a kis- és középméretű bányavállalatok számára; ismételten felhívja az Európai Uniót, hogy kössön megállapodásokat az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásáról, a technológiaátadásról és a kapacitásbővítésről, valamint hogy nyújtson több segítséget a fejlődő országoknak a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséhez;

| 20. | hangsúlyozza a nem pénzügyi információknak bizonyos nagyvállalatok általi közzétételére vonatkozó erőteljes uniós szabályozás szükségességét, és azon belül a vállalatoknak a teljes ellátási láncukat figyelembe vevő, kockázatalapú átvilágítás elvégzésére vonatkozó kötelezettségét; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza a nem pénzügyi információknak bizonyos nagyvállalatok általi közzétételére vonatkozó erőteljes uniós szabályozás szükségességét, és azon belül a vállalatoknak a teljes ellátási láncukat figyelembe vevő, kockázatalapú átvilágítás elvégzésére vonatkozó kötelezettségét;

A magánszektor szerepe

| 21. | felhív az ILO munkahelyi alapelvekről és jogokról szóló nyilatkozatának, az OECD multinacionális vállalatoknak szóló iránymutatásainak, az ENSZ Globális Megállapodásának, valamint az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelveknek a közös, teljes ágazatra kiterjedő mechanizmusokon keresztül történő, hatékony végrehajtására; |
| --- | --- |

21.

felhív az ILO munkahelyi alapelvekről és jogokról szóló nyilatkozatának, az OECD multinacionális vállalatoknak szóló iránymutatásainak, az ENSZ Globális Megállapodásának, valamint az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelveknek a közös, teljes ágazatra kiterjedő mechanizmusokon keresztül történő, hatékony végrehajtására;

| 22. | felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós kereskedelmi tisztviselők számára – amennyiben uniós küldöttségek keretében fejtik ki tevékenységüket – biztosítsanak rendszeres képzést a CSR-t érintő kérdésekben; |
| --- | --- |

22.

felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós kereskedelmi tisztviselők számára – amennyiben uniós küldöttségek keretében fejtik ki tevékenységüket – biztosítsanak rendszeres képzést a CSR-t érintő kérdésekben;

| 23. | felszólítja a Bizottságot, hogy tevőlegesen mozdítsa elő a felelős üzleti magatartást a külföldön működő uniós társaságok körében, biztosítva azt, hogy minden jogi kötelezettségüknek maradéktalanul eleget tesznek, különös tekintettel az emberi jogok, a foglalkoztatás és a környezetvédelem területén érvényes nemzetközi normákra és szabályokra; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot, hogy tevőlegesen mozdítsa elő a felelős üzleti magatartást a külföldön működő uniós társaságok körében, biztosítva azt, hogy minden jogi kötelezettségüknek maradéktalanul eleget tesznek, különös tekintettel az emberi jogok, a foglalkoztatás és a környezetvédelem területén érvényes nemzetközi normákra és szabályokra;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának (CSR) végrehajtására szolgáló különböző rendszerek tematikája gyakran szelektív, ami a szociális és környezeti kérdések esetében is megfigyelhető; úgy véli, hogy ez a széttöredezett megközelítés károsan hat a vállalatok általános, fenntartható teljesítményének értékelésére; úgy ítéli meg, hogy miközben az általános keretek között kialakult a CSR-elvek közös értelmezése és nyelvezete, azzal kapcsolatban is meg kell teremteni a teljes ágazatra kiterjedő közös nemzetközi szabványok alapjait, hogy mi tekintendő felelősségteljes üzleti gyakorlatnak; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának (CSR) végrehajtására szolgáló különböző rendszerek tematikája gyakran szelektív, ami a szociális és környezeti kérdések esetében is megfigyelhető; úgy véli, hogy ez a széttöredezett megközelítés károsan hat a vállalatok általános, fenntartható teljesítményének értékelésére; úgy ítéli meg, hogy miközben az általános keretek között kialakult a CSR-elvek közös értelmezése és nyelvezete, azzal kapcsolatban is meg kell teremteni a teljes ágazatra kiterjedő közös nemzetközi szabványok alapjait, hogy mi tekintendő felelősségteljes üzleti gyakorlatnak;

| 25. | hasonlóképpen hangsúlyozza, hogy a CSR-kezdeményezések nem a kormányzat polgárok iránti, az alapvető infrastruktúra és egyéb közjavak biztosítására vonatkozó felelősségének helyettesítését szolgálják, hanem kiegészítik azt; |
| --- | --- |

25.

hasonlóképpen hangsúlyozza, hogy a CSR-kezdeményezések nem a kormányzat polgárok iránti, az alapvető infrastruktúra és egyéb közjavak biztosítására vonatkozó felelősségének helyettesítését szolgálják, hanem kiegészítik azt;

Nemzetközi kereskedelmi és beruházási rendszerek

| 26. | felhívja az Európai Uniót, hogy legfontosabb partnerországaihoz (pl. az Amerikai Egyesült Államokhoz, Kínához, Japánhoz, Brazíliához és Indiához) fűződő kereskedelmi és beruházási kapcsolatait felhasználva ösztönözze a CSR-ről szóló párbeszédet; emellett sürgeti az Európai Uniót, hogy még a tárgyalási szakasz megkezdése előtt végezze el a javasolt kereskedelmi megállapodások fenntarthatósági hatásvizsgálatát; szorgalmazza a kedvező CSR-gyakorlatok és jelentéstétel beruházási szerződések révén történő elősegítését; |
| --- | --- |

26.

felhívja az Európai Uniót, hogy legfontosabb partnerországaihoz (pl. az Amerikai Egyesült Államokhoz, Kínához, Japánhoz, Brazíliához és Indiához) fűződő kereskedelmi és beruházási kapcsolatait felhasználva ösztönözze a CSR-ről szóló párbeszédet; emellett sürgeti az Európai Uniót, hogy még a tárgyalási szakasz megkezdése előtt végezze el a javasolt kereskedelmi megállapodások fenntarthatósági hatásvizsgálatát; szorgalmazza a kedvező CSR-gyakorlatok és jelentéstétel beruházási szerződések révén történő elősegítését;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk, hogy a fejlődő országoknak diverzifikálniuk kell a gazdaságukat és fejleszteniük kell a technológiáikat; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk, hogy a fejlődő országoknak diverzifikálniuk kell a gazdaságukat és fejleszteniük kell a technológiáikat;

| 28. | elismeri a működőtőke-befektetés fontosságát az ipari növekedés szempontjából, miközben megjegyzi, hogy a fejlődő országok által az 1980-as és 1990-es években a bányászat terén a működőtőke-befektetésre vonatkozóan kínált, túlságosan nagyvonalú feltételek, amelyeket tetézett a hazai rossz gazdálkodás, a korrupció, az elszámoltathatóság hiánya és a nem megfelelő szintű szabályozás, megakadályozták ezeket az országokat abban, hogy méltányos részesedésre tegyenek szert a természeti erőforrásaik kiaknázásából befolyt nyereségekből, amelyekre pedig nagy szükségük van a társadalmi és gazdasági fejlődésükhöz; |
| --- | --- |

28.

elismeri a működőtőke-befektetés fontosságát az ipari növekedés szempontjából, miközben megjegyzi, hogy a fejlődő országok által az 1980-as és 1990-es években a bányászat terén a működőtőke-befektetésre vonatkozóan kínált, túlságosan nagyvonalú feltételek, amelyeket tetézett a hazai rossz gazdálkodás, a korrupció, az elszámoltathatóság hiánya és a nem megfelelő szintű szabályozás, megakadályozták ezeket az országokat abban, hogy méltányos részesedésre tegyenek szert a természeti erőforrásaik kiaknázásából befolyt nyereségekből, amelyekre pedig nagy szükségük van a társadalmi és gazdasági fejlődésükhöz;

| 29. | osztja az ENSZ üzleti és emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének abbéli aggodalmát, hogy a szerződésekben és nemzetközi megállapodásokban a beruházói jogok védelmét célzó jelenlegi módszerek korlátozzák az országokat abban, hogy meg tudják védeni az emberi jogokat; hangsúlyozza, hogy a beruházói jogoknak egyensúlyban kell lenniük a fenntartható emberi fejlődés feltételeivel; |
| --- | --- |

29.

osztja az ENSZ üzleti és emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének abbéli aggodalmát, hogy a szerződésekben és nemzetközi megállapodásokban a beruházói jogok védelmét célzó jelenlegi módszerek korlátozzák az országokat abban, hogy meg tudják védeni az emberi jogokat; hangsúlyozza, hogy a beruházói jogoknak egyensúlyban kell lenniük a fenntartható emberi fejlődés feltételeivel;

| 30. | sürgeti az Európai Uniót és tagállamait, hogy alkalmazzák az ENSZ üzleti és emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének 10 arra irányuló alapelvét, hogy az emberi jogi kockázatok kezelése beépüljön az állam és a beruházó közötti szerződéses tárgyalásokba, és ezáltal biztosítottá váljon, hogy a stabilizációs záradékok ne veszélyeztessék az emberi jogok védelmét és tiszteletben tartását; felhívja az Európai Uniót, hogy támogassa a fejlődő országok tárgyalásokkal és az emberi jogok végrehajtásával kapcsolatos kapacitásbővítését és a beruházási megállapodások fenntartható fejlődésre vonatkozó záradékait; |
| --- | --- |

30.

sürgeti az Európai Uniót és tagállamait, hogy alkalmazzák az ENSZ üzleti és emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének 10 arra irányuló alapelvét, hogy az emberi jogi kockázatok kezelése beépüljön az állam és a beruházó közötti szerződéses tárgyalásokba, és ezáltal biztosítottá váljon, hogy a stabilizációs záradékok ne veszélyeztessék az emberi jogok védelmét és tiszteletben tartását; felhívja az Európai Uniót, hogy támogassa a fejlődő országok tárgyalásokkal és az emberi jogok végrehajtásával kapcsolatos kapacitásbővítését és a beruházási megállapodások fenntartható fejlődésre vonatkozó záradékait;

| 31. | hangsúlyozza, hogy az iparpolitikát azok a teljesítménnyel kapcsolatos előírások fémjelzik, amelyek például a külföldi befektetők és a helyi gyártók közötti kapcsolatok bővítését célozzák; hangsúlyozza, hogy a beruházási megállapodásoknak lehetővé kell tenniük a helyi tartalmak és technológiák átadására vonatkozó előírások alkalmazását, ezáltal ösztönözve a külföldi vállalatokat arra, hogy bővítsék az értékláncon mind felfelé, mind lefelé irányuló kapcsolataikat, és hozzájáruljanak a befogadó ország gazdasági fejlődéséhez; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az iparpolitikát azok a teljesítménnyel kapcsolatos előírások fémjelzik, amelyek például a külföldi befektetők és a helyi gyártók közötti kapcsolatok bővítését célozzák; hangsúlyozza, hogy a beruházási megállapodásoknak lehetővé kell tenniük a helyi tartalmak és technológiák átadására vonatkozó előírások alkalmazását, ezáltal ösztönözve a külföldi vállalatokat arra, hogy bővítsék az értékláncon mind felfelé, mind lefelé irányuló kapcsolataikat, és hozzájáruljanak a befogadó ország gazdasági fejlődéséhez;

| 32. | ösztönzi az afrikai országokat, hogy mozdítsák elő regionális integrációs törekvéseiket annak érdekében, hogy felszámolják az ásványi anyagokon alapuló iparosodás Afrikán belüli akadályainak egy részét; |
| --- | --- |

32.

ösztönzi az afrikai országokat, hogy mozdítsák elő regionális integrációs törekvéseiket annak érdekében, hogy felszámolják az ásványi anyagokon alapuló iparosodás Afrikán belüli akadályainak egy részét;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a WTO rendszere engedélyezi az exportvámokat, amelyek a befogadó ország gyártó vagy feldolgozó iparágainak fejlesztését célzó szakpolitikai stratégiák részét képezhetik; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a WTO rendszere engedélyezi az exportvámokat, amelyek a befogadó ország gyártó vagy feldolgozó iparágainak fejlesztését célzó szakpolitikai stratégiák részét képezhetik;

Részesülés a bevételekből

| 34. | sürgeti az Európai Uniót, hogy nyújtson segítséget a fejlődő országoknak azon beruházási megállapodásokról folytatott tárgyalások során, amelyek révén fenntartható társadalmi juttatásokra tehetnek szert, és javíthatják társadalmi-gazdasági feltételeiket; rámutat, hogy az adók és a bányajáradékok minimalizálása érdekében a fejlődő országok kormányaira kifejtett nyomásgyakorlással a bányavállalatok valójában az országok költségvetési kapacitását gyengítik, miközben a késztermékekre kivetett vámok EU általi emelése megnehezíti a nyersanyagtermelő fejlődő országok számára, hogy export céljára hozzáadott értékkel rendelkező termékeket dolgozzanak fel és gyártsanak; |
| --- | --- |

34.

sürgeti az Európai Uniót, hogy nyújtson segítséget a fejlődő országoknak azon beruházási megállapodásokról folytatott tárgyalások során, amelyek révén fenntartható társadalmi juttatásokra tehetnek szert, és javíthatják társadalmi-gazdasági feltételeiket; rámutat, hogy az adók és a bányajáradékok minimalizálása érdekében a fejlődő országok kormányaira kifejtett nyomásgyakorlással a bányavállalatok valójában az országok költségvetési kapacitását gyengítik, miközben a késztermékekre kivetett vámok EU általi emelése megnehezíti a nyersanyagtermelő fejlődő országok számára, hogy export céljára hozzáadott értékkel rendelkező termékeket dolgozzanak fel és gyártsanak;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokkal tárgyalásokat kell folytatni és szerződéseket kell kötni az adózással kapcsolatban annak biztosítása érdekében, hogy a multinacionális vállalatok megfelelő mértékben kivegyék a részüket az adófizetésből; tágabb értelemben felhívja az Európai Uniót, hogy fokozza a fejlődő országoknak az adóreformok és az adóigazgatások megerősítése terén nyújtott támogatását, hogy lehetővé váljon az ásványi anyagokból származó bevételek megfelelő beszedése, kezelése és elosztása, valamint hogy törekedjek kereskedelmi megállapodások megkötésére, amelyek megszüntetik az egyes késztermékekre vonatkozó megemelt vámot, amely gátolhatja az ásványi eredetű, hozzáadott értékkel rendelkező termékek feldolgozását és gyártását, és ezáltal akadályozza a fejlődő országok gazdasági diverzifikációs stratégiáját; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokkal tárgyalásokat kell folytatni és szerződéseket kell kötni az adózással kapcsolatban annak biztosítása érdekében, hogy a multinacionális vállalatok megfelelő mértékben kivegyék a részüket az adófizetésből; tágabb értelemben felhívja az Európai Uniót, hogy fokozza a fejlődő országoknak az adóreformok és az adóigazgatások megerősítése terén nyújtott támogatását, hogy lehetővé váljon az ásványi anyagokból származó bevételek megfelelő beszedése, kezelése és elosztása, valamint hogy törekedjek kereskedelmi megállapodások megkötésére, amelyek megszüntetik az egyes késztermékekre vonatkozó megemelt vámot, amely gátolhatja az ásványi eredetű, hozzáadott értékkel rendelkező termékek feldolgozását és gyártását, és ezáltal akadályozza a fejlődő országok gazdasági diverzifikációs stratégiáját;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az Afrikából eredő illegális tőkeáramlások a bányászati szerződések és az adórendszerek titkosságával függnek össze; ezért úgy véli, hogy az adóelkerülés és az adóparadicsomok elleni küzdelem továbbra is a legfontosabb feladatok közé tartozik; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az Afrikából eredő illegális tőkeáramlások a bányászati szerződések és az adórendszerek titkosságával függnek össze; ezért úgy véli, hogy az adóelkerülés és az adóparadicsomok elleni küzdelem továbbra is a legfontosabb feladatok közé tartozik;

| 37. | aggodalmát fejezi ki a bányavállalatok koncessziókhoz juttatásának módja és azon problémák miatt, amelyeket ez okozhat, ideértve a kisajátítást, az emberek megélhetéstől való megfosztását, valamint a bánya- és földhasználati jogokkal kapcsolatos problémákat; sürgeti a hatóságokat, hogy jelöljék ki azokat a koncessziók számára tiltott területeket, amelyek környezetvédelmi szempontból törvény által védettek, vagy ahol nagy számban dolgoznak kisüzemi bányászok, és hogy erre a felesleges zavargások, valamint a helyi közösségekkel és bányavállalatokkal való összetűzések elkerülése érdekében a koncessziók odaítélése előtt kerítsenek sort; egyúttal felszólítja a hatóságokat, hogy teremtsék meg a kapacitást a helyi közösségekkel folytatott konzultációk megszervezéséhez, a koncessziós kérelem megfelelő vizsgálatához, a helyszín felügyeletéhez, valamint a koncesszió odaítélését megelőzően a bányászati tevékenység hatásainak felméréséhez; felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy a kisüzemi bányászati koncessziók formalizáltak és az állam által megfelelő módon elismertek legyenek, azokban az esetekben is, ahol az állam az ipari bányászat felé mozdul el; |
| --- | --- |

37.

aggodalmát fejezi ki a bányavállalatok koncessziókhoz juttatásának módja és azon problémák miatt, amelyeket ez okozhat, ideértve a kisajátítást, az emberek megélhetéstől való megfosztását, valamint a bánya- és földhasználati jogokkal kapcsolatos problémákat; sürgeti a hatóságokat, hogy jelöljék ki azokat a koncessziók számára tiltott területeket, amelyek környezetvédelmi szempontból törvény által védettek, vagy ahol nagy számban dolgoznak kisüzemi bányászok, és hogy erre a felesleges zavargások, valamint a helyi közösségekkel és bányavállalatokkal való összetűzések elkerülése érdekében a koncessziók odaítélése előtt kerítsenek sort; egyúttal felszólítja a hatóságokat, hogy teremtsék meg a kapacitást a helyi közösségekkel folytatott konzultációk megszervezéséhez, a koncessziós kérelem megfelelő vizsgálatához, a helyszín felügyeletéhez, valamint a koncesszió odaítélését megelőzően a bányászati tevékenység hatásainak felméréséhez; felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy a kisüzemi bányászati koncessziók formalizáltak és az állam által megfelelő módon elismertek legyenek, azokban az esetekben is, ahol az állam az ipari bányászat felé mozdul el;

| 38. | üdvözli az átláthatósági és számviteli irányelvek közelmúltbeli felülvizsgálatát, amelynek keretében jelentéstételi kötelezettséget vezetnek be a kormányzatok részére eszközölt, a nyersanyag- és fakitermelő ágazathoz fűződő kifizetésekre vonatkozóan; sürgeti a tagállamokat ezen irányelvek gyors végrehajtására; felszólít a bevételre vonatkozóan összegyűjtött adatoknak a lehető legnyitottabb és legkönnyebben hozzáférhető formában történő rendelkezésre bocsátására; |
| --- | --- |

38.

üdvözli az átláthatósági és számviteli irányelvek közelmúltbeli felülvizsgálatát, amelynek keretében jelentéstételi kötelezettséget vezetnek be a kormányzatok részére eszközölt, a nyersanyag- és fakitermelő ágazathoz fűződő kifizetésekre vonatkozóan; sürgeti a tagállamokat ezen irányelvek gyors végrehajtására; felszólít a bevételre vonatkozóan összegyűjtött adatoknak a lehető legnyitottabb és legkönnyebben hozzáférhető formában történő rendelkezésre bocsátására;

| 39. | felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy a bányászati engedélyek és egyéb eszközök eladása vagy odaítélése nyílt és átlátható pályázati eljárások során történjen; felhívja a hatóságokat, hogy – a korrupció megelőzésének eszközeként – hozzák nyilvánosságra a szerződéseket, beleértve azok mellékleteit, a bennük foglalt térképeket és minden pénzügyi részletet is; felhívja a hatóságokat és az érintett vállalatokat, hogy – a korrupció megelőzésének eszközeként – készítsék el valamennyi bányavállalat részvényeseinek teljes névsorát, különösen az új megállapodások esetében, valamint azoknak a teljes névsorát, akik rendszeresen részesülnek e megállapodások előnyeiből; felhívja a hatóságokat és az érintett vállalatokat annak biztosítására, hogy a kormányoknak fizetett összegeket minden esetben hozzáférhető módon nyilvánosságra hozzák; felszólítja az EU-t, hogy az Európában jegyzett nyersanyag-kitermelő társaságokat kötelezze a megkötött szerződések közzétételére; |
| --- | --- |

39.

felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy a bányászati engedélyek és egyéb eszközök eladása vagy odaítélése nyílt és átlátható pályázati eljárások során történjen; felhívja a hatóságokat, hogy – a korrupció megelőzésének eszközeként – hozzák nyilvánosságra a szerződéseket, beleértve azok mellékleteit, a bennük foglalt térképeket és minden pénzügyi részletet is; felhívja a hatóságokat és az érintett vállalatokat, hogy – a korrupció megelőzésének eszközeként – készítsék el valamennyi bányavállalat részvényeseinek teljes névsorát, különösen az új megállapodások esetében, valamint azoknak a teljes névsorát, akik rendszeresen részesülnek e megállapodások előnyeiből; felhívja a hatóságokat és az érintett vállalatokat annak biztosítására, hogy a kormányoknak fizetett összegeket minden esetben hozzáférhető módon nyilvánosságra hozzák; felszólítja az EU-t, hogy az Európában jegyzett nyersanyag-kitermelő társaságokat kötelezze a megkötött szerződések közzétételére;

| 40. | felhívja a hatóságokat, hogy a bányászati szektorra vonatkozó súlyos korrupciós vádakat vizsgálják ki, és amennyiben szükséges, az ügyeket vigyék bíróság elé, a pénzeszközöket fagyasszák be, vagy tagadják meg a további tranzakciók lebonyolítását; kéri, hogy a korrupciós kockázatok értékelése terjedjen ki az eszközök elkobzására irányuló eljárásra és az elkobzott eszközök újraértékesítésére, az egyének vagy társaságok közvetítőként való részvételére a koncessziókkal való spekulatív kereskedésben (főként ha tudvalévő, hogy a közvetítőket kapcsolati szálak fűzik a kormányzati szervekhez), valamint az eszközök értéken aluli értékesítésére és az eszközök pályáztatás nélküli értékesítésére (különösen ha az eszközök gazdasági szempontból kulcsfontosságúak, vagy ha egyébként a pályáztatás minősül normának); felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy az ilyen eszközök végső vásárlóit vonják felelősségre azon közvetítők tekintetében, akikkel üzleti partnerséget folytattak; |
| --- | --- |

40.

felhívja a hatóságokat, hogy a bányászati szektorra vonatkozó súlyos korrupciós vádakat vizsgálják ki, és amennyiben szükséges, az ügyeket vigyék bíróság elé, a pénzeszközöket fagyasszák be, vagy tagadják meg a további tranzakciók lebonyolítását; kéri, hogy a korrupciós kockázatok értékelése terjedjen ki az eszközök elkobzására irányuló eljárásra és az elkobzott eszközök újraértékesítésére, az egyének vagy társaságok közvetítőként való részvételére a koncessziókkal való spekulatív kereskedésben (főként ha tudvalévő, hogy a közvetítőket kapcsolati szálak fűzik a kormányzati szervekhez), valamint az eszközök értéken aluli értékesítésére és az eszközök pályáztatás nélküli értékesítésére (különösen ha az eszközök gazdasági szempontból kulcsfontosságúak, vagy ha egyébként a pályáztatás minősül normának); felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy az ilyen eszközök végső vásárlóit vonják felelősségre azon közvetítők tekintetében, akikkel üzleti partnerséget folytattak;

A fegyveres konfliktusok és az ásványi anyagok kitermelése közötti kapcsolat felszámolása

| 41. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a nagy értékű természeti erőforrások – például a kőolaj, a földgáz, az ásványi anyagok és a fa – kitermelése világszerte fő konfliktusforrás; úgy véli, hogy a konfliktusmegelőző stratégiák sikere érdekében azoknak foglalkozniuk kell a következő kérdésekkel: a közösségek csekély mértékű részvétele a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlesztésének folyamatában; az előnyök nem megfelelő elosztása; negatív gazdasági, társadalmi és környezeti hatások; a finanszírozással való rossz gazdálkodás; korrupció; a hadseregek és lázadó mozgalmak szerepe; a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlesztését szabályozó intézményi és jogi keretek hiányosságai; természeti erőforrások kérdésére fordított figyelem hiánya a békemegállapodásokban; |
| --- | --- |

41.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a nagy értékű természeti erőforrások – például a kőolaj, a földgáz, az ásványi anyagok és a fa – kitermelése világszerte fő konfliktusforrás; úgy véli, hogy a konfliktusmegelőző stratégiák sikere érdekében azoknak foglalkozniuk kell a következő kérdésekkel: a közösségek csekély mértékű részvétele a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlesztésének folyamatában; az előnyök nem megfelelő elosztása; negatív gazdasági, társadalmi és környezeti hatások; a finanszírozással való rossz gazdálkodás; korrupció; a hadseregek és lázadó mozgalmak szerepe; a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlesztését szabályozó intézményi és jogi keretek hiányosságai; természeti erőforrások kérdésére fordított figyelem hiánya a békemegállapodásokban;

| 42. | üdvözli az afrikai bányászat jövőképéről szóló dokumentumot (Africa Mining Vision), amely szerint a közösségek számára tartós előnyöket biztosító, környezeti és társadalmi szempontból felelős, átlátható és befogadó bányászati ágazat elengedhetetlen a bányászati ágazat kedvezőtlen hatásainak kezeléséhez, valamint az ásványi anyagok kiaknázásából fakadó konfliktusok elkerüléséhez; ebben az összefüggésben átlátható és részvételi kormányzási folyamatok megvalósítására szólít fel valamennyi szinten, a bányászat környezeti és társadalmi hatásainak felmérése érdekében; |
| --- | --- |

42.

üdvözli az afrikai bányászat jövőképéről szóló dokumentumot (Africa Mining Vision), amely szerint a közösségek számára tartós előnyöket biztosító, környezeti és társadalmi szempontból felelős, átlátható és befogadó bányászati ágazat elengedhetetlen a bányászati ágazat kedvezőtlen hatásainak kezeléséhez, valamint az ásványi anyagok kiaknázásából fakadó konfliktusok elkerüléséhez; ebben az összefüggésben átlátható és részvételi kormányzási folyamatok megvalósítására szólít fel valamennyi szinten, a bányászat környezeti és társadalmi hatásainak felmérése érdekében;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagok emberi jogi szempontból fontos kihívást jelentenek; hangsúlyozza, hogy a felelősségteljes kormányzás – és azon belül a megfelelő környezetgazdálkodási gyakorlat, valamint a társadalmi normák ellenőrzése és tiszteletben tartása – alapvetően fontos a konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagok problémájának leküzdéséhez; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagok emberi jogi szempontból fontos kihívást jelentenek; hangsúlyozza, hogy a felelősségteljes kormányzás – és azon belül a megfelelő környezetgazdálkodási gyakorlat, valamint a társadalmi normák ellenőrzése és tiszteletben tartása – alapvetően fontos a konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagok problémájának leküzdéséhez;

| 44. | rámutat, hogy a konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagok kapcsán született legtöbb nemzetközi kezdeményezés célja az ásványokat felvásárló iparágak felelősségteljes magatartásának a kohók tanúsítási rendszerein keresztül történő ösztönzése; kéri, hogy valamennyi tanúsítási programba foglalják bele a lényeges emberi jogi szempontokat, összhangban a nemzetközi normákkal, így például a konfliktustól sújtott és magas kockázatot jelentő területekről származó ásványi anyagok felelősségteljes ellátási láncának átvilágítására vonatkozó OECD-útmutatóban foglalt előírásokkal; |
| --- | --- |

44.

rámutat, hogy a konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagok kapcsán született legtöbb nemzetközi kezdeményezés célja az ásványokat felvásárló iparágak felelősségteljes magatartásának a kohók tanúsítási rendszerein keresztül történő ösztönzése; kéri, hogy valamennyi tanúsítási programba foglalják bele a lényeges emberi jogi szempontokat, összhangban a nemzetközi normákkal, így például a konfliktustól sújtott és magas kockázatot jelentő területekről származó ásványi anyagok felelősségteljes ellátási láncának átvilágítására vonatkozó OECD-útmutatóban foglalt előírásokkal;

| 45. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagokkal kapcsolatos jelenlegi üzleti kezdeményezések hatékonyan fel tudják számolni a fegyveres konfliktusok és az ásványi anyagok kitermelése közötti kapcsolatot, és biztosítani tudják az OECD által megállapított nemzetközi szabványok betartását, olyan európai jogszabályokat kell bevezetni, amelyek szabályozzák ezeket a kezdeményezéseket és az érintett természeti erőforrásokat felhasználó és azokkal kereskedő, az EU területén működő vállalatokat; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagokkal kapcsolatban terjesszen elő kötelező érvényű jogszabályt; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagokkal kapcsolatos jelenlegi üzleti kezdeményezések hatékonyan fel tudják számolni a fegyveres konfliktusok és az ásványi anyagok kitermelése közötti kapcsolatot, és biztosítani tudják az OECD által megállapított nemzetközi szabványok betartását, olyan európai jogszabályokat kell bevezetni, amelyek szabályozzák ezeket a kezdeményezéseket és az érintett természeti erőforrásokat felhasználó és azokkal kereskedő, az EU területén működő vállalatokat; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagokkal kapcsolatban terjesszen elő kötelező érvényű jogszabályt;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a nem pénzügyi információknak bizonyos nagyvállalatok általi közzétételéről szóló, felülvizsgált uniós átláthatósági és számviteli irányelveknek és a Dodd-Frank törvény konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagokra vonatkozó rendelkezéseinek kiegészítése érdekében olyan uniós szabályozásra van szükség, amely előírja a konfliktustól sújtott és magas kockázatot jelentő területekről származó ásványi anyagokat és más természeti erőforrásokat felhasználó és azokkal kereskedő vállalatok számára, hogy végezzenek a konfliktustól sújtott és magas kockázatot jelentő területekről származó ásványi anyagok felelősségteljes ellátási láncának átvilágítására vonatkozó OECD-útmutató szerinti átvilágítást; úgy véli, hogy ennek a jogszabálynak






  a) | jogilag kötelező érvénnyel köteleznie kell az EU területén működő, a termelési láncban feljebb elhelyezkedő minden olyan vállalatot, amely konfliktustól sújtott és magas kockázatot jelentő területekről származó természeti erőforrásokat használ fel és azokkal kereskedik, valamint a termelési lánc alsóbb szakaszán elhelyezkedő minden olyan vállalatot, amely elsőként hoz be egy terméket az európai piacra, hogy a konfliktusfinanszírozás és az emberi jogokkal való visszaélések kockázatának azonosítása és csökkentése érdekében végezzék el az ellátási lánc átvilágítását; |
| --- | --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a nem pénzügyi információknak bizonyos nagyvállalatok általi közzétételéről szóló, felülvizsgált uniós átláthatósági és számviteli irányelveknek és a Dodd-Frank törvény konfliktusokban szerepet játszó ásványi anyagokra vonatkozó rendelkezéseinek kiegészítése érdekében olyan uniós szabályozásra van szükség, amely előírja a konfliktustól sújtott és magas kockázatot jelentő területekről származó ásványi anyagokat és más természeti erőforrásokat felhasználó és azokkal kereskedő vállalatok számára, hogy végezzenek a konfliktustól sújtott és magas kockázatot jelentő területekről származó ásványi anyagok felelősségteljes ellátási láncának átvilágítására vonatkozó OECD-útmutató szerinti átvilágítást; úgy véli, hogy ennek a jogszabálynak

a)

jogilag kötelező érvénnyel köteleznie kell az EU területén működő, a termelési láncban feljebb elhelyezkedő minden olyan vállalatot, amely konfliktustól sújtott és magas kockázatot jelentő területekről származó természeti erőforrásokat használ fel és azokkal kereskedik, valamint a termelési lánc alsóbb szakaszán elhelyezkedő minden olyan vállalatot, amely elsőként hoz be egy terméket az európai piacra, hogy a konfliktusfinanszírozás és az emberi jogokkal való visszaélések kockázatának azonosítása és csökkentése érdekében végezzék el az ellátási lánc átvilágítását;

| b) | többek között a következő vonatkozó nemzetközi eszközökön kell alapulnia: az Emberi Jogok Nemzetközi Törvénye, kiegészítve további nemzetközi emberi jogi egyezményekkel és szabványokkal (például az ENSZ üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó alapelvei, valamint a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó keretrendszere), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményei, a nemzetközi humanitárius és büntetőjog és a konfliktustól sújtott és magas kockázatot jelentő területekről származó ásványi anyagok felelősségteljes ellátási láncának átvilágítására vonatkozó OECD-útmutató; |
| --- | --- |

b)

többek között a következő vonatkozó nemzetközi eszközökön kell alapulnia: az Emberi Jogok Nemzetközi Törvénye, kiegészítve további nemzetközi emberi jogi egyezményekkel és szabványokkal (például az ENSZ üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó alapelvei, valamint a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó keretrendszere), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményei, a nemzetközi humanitárius és büntetőjog és a konfliktustól sújtott és magas kockázatot jelentő területekről származó ásványi anyagok felelősségteljes ellátási láncának átvilágítására vonatkozó OECD-útmutató;

| c) | vonatkoznia kell az ellátási lánc minden szakaszára és kivétel nélkül minden olyan természeti erőforrásra, amely valamely konfliktustól sújtott vagy magas kockázatot jelentő területről származik; |
| --- | --- |

c)

vonatkoznia kell az ellátási lánc minden szakaszára és kivétel nélkül minden olyan természeti erőforrásra, amely valamely konfliktustól sújtott vagy magas kockázatot jelentő területről származik;

| d) | kockázatalapú megközelítésen kell alapulnia, tehát elő kell írnia a vállalatok számára a tevékenységükből ténylegesen és esetlegesen fakadó, kedvezőtlen hatások értékelését és az azonosított kockázatok csökkentését; |
| --- | --- |

d)

kockázatalapú megközelítésen kell alapulnia, tehát elő kell írnia a vállalatok számára a tevékenységükből ténylegesen és esetlegesen fakadó, kedvezőtlen hatások értékelését és az azonosított kockázatok csökkentését;

| e) | köteleznie kell a vállalatokat rendszeres, független ellenőrzések elvégzésére és az átvilágításra tett erőfeszítéseik nyilvánosságra hozatalára; |
| --- | --- |

e)

köteleznie kell a vállalatokat rendszeres, független ellenőrzések elvégzésére és az átvilágításra tett erőfeszítéseik nyilvánosságra hozatalára;

| f) | meg kell állapítania a vállalati kockázatértékelésre és a kockázatkezelési keretrendszerre vonatkozó követelményeket; |
| --- | --- |

f)

meg kell állapítania a vállalati kockázatértékelésre és a kockázatkezelési keretrendszerre vonatkozó követelményeket;

| g) | ki kell terjednie az ellátási lánc kockázatalapú átvilágítására vonatkozó kötelezettségek teljesítésének elmulasztása esetén alkalmazandó szankcionálási mechanizmusra; |
| --- | --- |

g)

ki kell terjednie az ellátási lánc kockázatalapú átvilágítására vonatkozó kötelezettségek teljesítésének elmulasztása esetén alkalmazandó szankcionálási mechanizmusra;

| h) | összehasonlíthatónak kell lennie a Dodd-Frank törvény által előírt kötelezettségekkel, hogy a felelősségteljes beszerzésre vonatkozó európai uniós kötelezettségek teljesítésekor a vállalatok automatikusan eleget tegyenek az Amerikai Egyesült Államok szabályozásának is; |
| --- | --- |

h)

összehasonlíthatónak kell lennie a Dodd-Frank törvény által előírt kötelezettségekkel, hogy a felelősségteljes beszerzésre vonatkozó európai uniós kötelezettségek teljesítésekor a vállalatok automatikusan eleget tegyenek az Amerikai Egyesült Államok szabályozásának is;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió átvilágításra vonatkozó szabályozásának egy szélesebb körű és kiegészítő jellegű megközelítés részét kell alkotnia, amely a sérülékenység vagy a konfliktushelyzetek kiváltó okait kezeli, és amelyhez olyan fejlesztési segélyprogramok társulnak, amelyek az irányítási és biztonsági ágazati reformok kérdéseire irányulnak, valamint a helyi hatóságok és helyi közösségek kapacitásépítését célozzák annak érdekében, hogy azok fenntartható módon, a helyi lakosság javára gazdálkodhassanak természeti erőforrásaikkal; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió átvilágításra vonatkozó szabályozásának egy szélesebb körű és kiegészítő jellegű megközelítés részét kell alkotnia, amely a sérülékenység vagy a konfliktushelyzetek kiváltó okait kezeli, és amelyhez olyan fejlesztési segélyprogramok társulnak, amelyek az irányítási és biztonsági ágazati reformok kérdéseire irányulnak, valamint a helyi hatóságok és helyi közösségek kapacitásépítését célozzák annak érdekében, hogy azok fenntartható módon, a helyi lakosság javára gazdálkodhassanak természeti erőforrásaikkal;

| 48. | felhívja az Európai Uniót, hogy konfliktusmentes beszerzési programok létrehozása érdekében támogassa az ásványi anyagokban gazdag fejlődő országok kapacitásépítését; |
| --- | --- |

48.

felhívja az Európai Uniót, hogy konfliktusmentes beszerzési programok létrehozása érdekében támogassa az ásványi anyagokban gazdag fejlődő országok kapacitásépítését;

| 49. | sürgeti a fejlődő országokat, hogy hajtsák végre saját átvilágítási törvényeiket, és hogy az OECD-átvilágítást követelményként foglalják bele nemzeti bányászati törvényeikbe; |
| --- | --- |

49.

sürgeti a fejlődő országokat, hogy hajtsák végre saját átvilágítási törvényeiket, és hogy az OECD-átvilágítást követelményként foglalják bele nemzeti bányászati törvényeikbe;

| 50. | sürgeti az EKSZ-t, hogy segítse elő a kulcsfontosságú partnerországokkal (így például Kínával, Japánnal, Brazíliával, Indiával és Dél-Afrikával) folytatott párbeszédet olyan kereskedelmi politikák fontosságáról, amelyek általában véve tiszteletben tartják a „védelmi kötelesség” elvét, különösképpen az ENSZ vezérelveit és az OECD-keretrendszert; |
| --- | --- |

50.

sürgeti az EKSZ-t, hogy segítse elő a kulcsfontosságú partnerországokkal (így például Kínával, Japánnal, Brazíliával, Indiával és Dél-Afrikával) folytatott párbeszédet olyan kereskedelmi politikák fontosságáról, amelyek általában véve tiszteletben tartják a „védelmi kötelesség” elvét, különösképpen az ENSZ vezérelveit és az OECD-keretrendszert;

| 51. | felszólítja a tagállamokat, hogy nyújtsanak iránymutatást az európai társaságok számára a magas kockázatot jelentő vagy konfliktustól sújtott területen folytatott működés esetén a kockázatok mérséklésére szolgáló stratégiákra vonatkozóan, azzal a céllal, hogy elősegítsék e társaságok folytonos működését az ilyen területeken, amennyiben az a helyi lakosság érdekét is szolgálja; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a tagállamokat, hogy nyújtsanak iránymutatást az európai társaságok számára a magas kockázatot jelentő vagy konfliktustól sújtott területen folytatott működés esetén a kockázatok mérséklésére szolgáló stratégiákra vonatkozóan, azzal a céllal, hogy elősegítsék e társaságok folytonos működését az ilyen területeken, amennyiben az a helyi lakosság érdekét is szolgálja;

o

o o

| 52. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

52.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  http://www.oecd.org/corporate/mne/47143500.pdf

(2)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/GuidanceEdition2.pdf

(3)  https://www.gov.uk/government/publications/g8-lough-erne-declaration/g8-lough-erne-declaration-html-version

---

2014. február 27., csütörtök

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/96 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/96

---

P7_TA(2014)0164

SOLVIT

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a SOLVIT-ról (2013/2154(INI))

(2017/C 285/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a SOLVIT működését meghatározó elvekről szóló, 2013. szeptember 17-i 2013/461/EU bizottsági ajánlásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a SOLVIT működését meghatározó elvekről szóló, 2013. szeptember 17-i 2013/461/EU bizottsági ajánlásra (1),

| — | tekintettel „A vállalkozások és a polgárok lehetőségeinek bővítése az egységes európai piacon: Cselekvési terv az Európa Önökért portál a tagállamokkal együttműködésben történő fejlesztésére” című, 2013. szeptember 17-i bizottsági közleményre (COM(2013)0636), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A vállalkozások és a polgárok lehetőségeinek bővítése az egységes európai piacon: Cselekvési terv az Európa Önökért portál a tagállamokkal együttműködésben történő fejlesztésére” című, 2013. szeptember 17-i bizottsági közleményre (COM(2013)0636),

| — | tekintettel „A hatékony problémamegoldás erősítése az egységes piacon – a SOLVIT-ban rejlő lehetőségek teljes mértékű felszabadításáról a SOLVIT 10. születésnapja alkalmából” című, 2012. február 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0033), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A hatékony problémamegoldás erősítése az egységes piacon – a SOLVIT-ban rejlő lehetőségek teljes mértékű felszabadításáról a SOLVIT 10. születésnapja alkalmából” című, 2012. február 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0033),

| — | tekintettel a „Helyzetkép az egységes piaci integrációról, 2013 – Hozzájárulás a 2013. évi éves növekedési jelentéshez” című első, 2012. november 28-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Helyzetkép az egységes piaci integrációról, 2013 – Hozzájárulás a 2013. évi éves növekedési jelentéshez” című első, 2012. november 28-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0752),

| — | tekintettel „Az egységes piac jobb irányítása” című, 2012. június 8-i bizottsági közleményre (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac jobb irányítása” című, 2012. június 8-i bizottsági közleményre (COM(2012)0259),

| — | tekintettel „Az egységes piac megvalósítása – Éves irányítási felülvizsgálat 2011” című, 2012. február 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac megvalósítása – Éves irányítási felülvizsgálat 2011” című, 2012. február 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0025),

| — | tekintettel a 2013. július 4-én közzétett online egységes piaci eredménytáblára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. július 4-én közzétett online egységes piaci eredménytáblára,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által megrendelt, „Egyetlen európai kapcsolattartási pont” című, 2013. júliusi tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által megrendelt, „Egyetlen európai kapcsolattartási pont” című, 2013. júliusi tanulmányra,

| — | tekintettel az egységes piac irányításáról szóló, 2013. február 7-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piac irányításáról szóló, 2013. február 7-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag: a növekedés érdekében teendő következő lépések” című, 2012. június 14-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag: a növekedés érdekében teendő következő lépések” című, 2012. június 14-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az egységes piacon belüli irányításról és partnerségről szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piacon belüli irányításról és partnerségről szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a SOLVIT-ról szóló 2010. március 9-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a SOLVIT-ról szóló 2010. március 9-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0059/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0059/2014),

| A. | mivel a polgárok és a vállalkozások jogait az egységes piacon hatékonyan kell alkalmazni, és mivel az e jogokat biztosító uniós jogszabályokat hatékonyan végre kell hajtani annak biztosítása érdekében, hogy minden polgár és vállalkozás részesüljön a belső piacban rejlő lehetőségek előnyeiből; |
| --- | --- |

A.

mivel a polgárok és a vállalkozások jogait az egységes piacon hatékonyan kell alkalmazni, és mivel az e jogokat biztosító uniós jogszabályokat hatékonyan végre kell hajtani annak biztosítása érdekében, hogy minden polgár és vállalkozás részesüljön a belső piacban rejlő lehetőségek előnyeiből;

| B. | mivel az állampolgárok tájékoztatása az őket megillető jogokról, valamint annak elősegítése, hogy e jogokkal élni is tudjanak, hozzájárul a belső piac jobb működéséhez; |
| --- | --- |

B.

mivel az állampolgárok tájékoztatása az őket megillető jogokról, valamint annak elősegítése, hogy e jogokkal élni is tudjanak, hozzájárul a belső piac jobb működéséhez;

| C. | mivel a SOLVIT jelenleg évi mintegy 1 300 esettel foglalkozik, és ügyfeleinek körülbelül 90 %-a esetében a 70 napos határidőn belül megoldást tud találni; |
| --- | --- |

C.

mivel a SOLVIT jelenleg évi mintegy 1 300 esettel foglalkozik, és ügyfeleinek körülbelül 90 %-a esetében a 70 napos határidőn belül megoldást tud találni;

| D. | mivel az Európa Önökért portál iránti érdeklődés gyorsan növekszik, és azt egyre gyakrabban használják, és mivel az online egységes piaci eredménytábla szerint 2012-ben naponta mintegy 11 000 látogató járt a portálon, szemben az azt megelőző évi 6 500-zal; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európa Önökért portál iránti érdeklődés gyorsan növekszik, és azt egyre gyakrabban használják, és mivel az online egységes piaci eredménytábla szerint 2012-ben naponta mintegy 11 000 látogató járt a portálon, szemben az azt megelőző évi 6 500-zal;

| E. | mivel több ízben felszólított a SOLVIT-hálózat további megerősítésére és az uniós jogokra vonatkozó több és jobb információ rendelkezésre bocsátására; |
| --- | --- |

E.

mivel több ízben felszólított a SOLVIT-hálózat további megerősítésére és az uniós jogokra vonatkozó több és jobb információ rendelkezésre bocsátására;

| F. | mivel a SOLVIT mint kulcsfontosságú problémamegoldó eszköz és ennélfogva mint olyan eszköz, amely biztosítja az egységes piacra vonatkozó uniós jog jobb betartását, fontos szerepet játszik; mivel ennek ellenére a SOLVIT-ot és az általa kínált lehetőségeket továbbra sem használják ki teljes mértékben; |
| --- | --- |

F.

mivel a SOLVIT mint kulcsfontosságú problémamegoldó eszköz és ennélfogva mint olyan eszköz, amely biztosítja az egységes piacra vonatkozó uniós jog jobb betartását, fontos szerepet játszik; mivel ennek ellenére a SOLVIT-ot és az általa kínált lehetőségeket továbbra sem használják ki teljes mértékben;

| G. | mivel teljes körű kihasználtsága esetén a SOLVIT-hálózat sok területen lehet hasznos eszköz a bírósági rendszerek túlzott igénybevételének megelőzésében, amely rendszerek rendkívül bonyolultak lehetnek, és így megnehezítik az állampolgárok és vállalkozások számára problémáik megoldását; |
| --- | --- |

G.

mivel teljes körű kihasználtsága esetén a SOLVIT-hálózat sok területen lehet hasznos eszköz a bírósági rendszerek túlzott igénybevételének megelőzésében, amely rendszerek rendkívül bonyolultak lehetnek, és így megnehezítik az állampolgárok és vállalkozások számára problémáik megoldását;

| H. | mivel az általa megrendelt, „Egyetlen európai kapcsolattartási pont” című tanulmány szerint, noha az online tájékoztatás, tanácsadás és segítségnyújtás széles skálája áll az európai polgárok és vállalkozások rendelkezésére, e szolgáltatások ismertsége nagyon alacsony, és a megkérdezettek 91,6 %-ának egyáltalán nem volt tudomása olyan online szolgáltatásról, amit az egységes piaccal kapcsolatos problémái megoldása céljából igénybe vehet; |
| --- | --- |

H.

mivel az általa megrendelt, „Egyetlen európai kapcsolattartási pont” című tanulmány szerint, noha az online tájékoztatás, tanácsadás és segítségnyújtás széles skálája áll az európai polgárok és vállalkozások rendelkezésére, e szolgáltatások ismertsége nagyon alacsony, és a megkérdezettek 91,6 %-ának egyáltalán nem volt tudomása olyan online szolgáltatásról, amit az egységes piaccal kapcsolatos problémái megoldása céljából igénybe vehet;

| I. | mivel a SOLVIT által nyújtott segítség hatékonysága nagymértékben függ az ott dolgozó személyzet jó képzettségétől; |
| --- | --- |

I.

mivel a SOLVIT által nyújtott segítség hatékonysága nagymértékben függ az ott dolgozó személyzet jó képzettségétől;

| J. | mivel nagyobb erőfeszítésre van szükség ahhoz, hogy a SOLVIT jobban illeszkedjen a nemzeti és uniós szintű segítségnyújtási szolgáltatások és jogérvényesítő eszközök sorába; |
| --- | --- |

J.

mivel nagyobb erőfeszítésre van szükség ahhoz, hogy a SOLVIT jobban illeszkedjen a nemzeti és uniós szintű segítségnyújtási szolgáltatások és jogérvényesítő eszközök sorába;

| K. | mivel a polgároknak és a vállalkozásoknak – annak érdekében, hogy képesek legyenek helyesen meghatározni és megoldani a felmerülő problémákat – ismerniük kell az egységes piacon őket megillető jogokat, és e tudatosság javítása érdekében még többet kell tenni; |
| --- | --- |

K.

mivel a polgároknak és a vállalkozásoknak – annak érdekében, hogy képesek legyenek helyesen meghatározni és megoldani a felmerülő problémákat – ismerniük kell az egységes piacon őket megillető jogokat, és e tudatosság javítása érdekében még többet kell tenni;

Bevezetés: a jogok és lehetőségek hatékony kihasználása az egységes piacon

| 1. | ismételten hangsúlyozza, hogy az egységes piacban rejlő lehetőségeket csak akkor lehet kiaknázni, ha a polgárok és a vállalkozások ismerik jogaikat és lehetőségeiket, és képesek azokat hatékonyan kihasználni; emlékeztet arra, hogy e célkitűzéseket csak akkor lehet elérni, ha a tagállamok biztosítják az egységes piaci jogszabályok hatékony végrehajtását, és ha magas színvonalú tájékoztatás és hatékony problémamegoldó mechanizmusok állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

1.

ismételten hangsúlyozza, hogy az egységes piacban rejlő lehetőségeket csak akkor lehet kiaknázni, ha a polgárok és a vállalkozások ismerik jogaikat és lehetőségeiket, és képesek azokat hatékonyan kihasználni; emlékeztet arra, hogy e célkitűzéseket csak akkor lehet elérni, ha a tagállamok biztosítják az egységes piaci jogszabályok hatékony végrehajtását, és ha magas színvonalú tájékoztatás és hatékony problémamegoldó mechanizmusok állnak rendelkezésre;

| 2. | kiemeli, hogy az egységes piaccal kapcsolatos számos probléma oka egyrészt az, hogy egy vagy több tagállam túlterjeszkedő módon alkalmazza, illetve késve vagy helytelenül hajtja végre az uniós jogszabályokat, másrészt az, hogy a nemzeti szabályok ellentétesek az uniós joggal; e tekintetben határozottan felszólítja a Bizottságot, hogy gyakoroljon nyomást azokra a tagállamokra, amelyek nem tartják be az egységes piacra vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

2.

kiemeli, hogy az egységes piaccal kapcsolatos számos probléma oka egyrészt az, hogy egy vagy több tagállam túlterjeszkedő módon alkalmazza, illetve késve vagy helytelenül hajtja végre az uniós jogszabályokat, másrészt az, hogy a nemzeti szabályok ellentétesek az uniós joggal; e tekintetben határozottan felszólítja a Bizottságot, hogy gyakoroljon nyomást azokra a tagállamokra, amelyek nem tartják be az egységes piacra vonatkozó szabályokat;

| 3. | rámutat, hogy az egységes piaci jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos számos problémára a SOLVIT-hálózat révén derül fény, és javasolja, hogy e problémák orvoslása érdekében a SOLVIT segítse elő az igazgatási és szabályozási változtatásokat; sürgeti a Tanácsot, hogy a nemzeti hatóságok és a Bizottság közötti együttműködés megerősítése érdekében léptessen életbe olyan intézkedéseket, amelyek javítják a közigazgatási feladatok ellátását; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy az egységes piaci jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos számos problémára a SOLVIT-hálózat révén derül fény, és javasolja, hogy e problémák orvoslása érdekében a SOLVIT segítse elő az igazgatási és szabályozási változtatásokat; sürgeti a Tanácsot, hogy a nemzeti hatóságok és a Bizottság közötti együttműködés megerősítése érdekében léptessen életbe olyan intézkedéseket, amelyek javítják a közigazgatási feladatok ellátását;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a SOLVIT-nak hatékony eszközökkel kell rendelkeznie ahhoz, hogy felhívja a Bizottság figyelmét a tudomására jutott, az uniós jog végrehajtásának elmulasztásából adódó belső piaci problémákra; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a SOLVIT-nak hatékony eszközökkel kell rendelkeznie ahhoz, hogy felhívja a Bizottság figyelmét a tudomására jutott, az uniós jog végrehajtásának elmulasztásából adódó belső piaci problémákra;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az egységes piaci jogszabályok végrehajtása, érvényesítése és betartása rendkívül fontos az európai fogyasztók és vállalkozások, és ezáltal a gazdaság egésze számára, valamint a polgároknak az egységes piac működésébe vetett bizalma szempontjából; hangsúlyozza ezenkívül a tagállamok ehhez kapcsolódó jogi kötelezettségeit is; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az egységes piaci jogszabályok végrehajtása, érvényesítése és betartása rendkívül fontos az európai fogyasztók és vállalkozások, és ezáltal a gazdaság egésze számára, valamint a polgároknak az egységes piac működésébe vetett bizalma szempontjából; hangsúlyozza ezenkívül a tagállamok ehhez kapcsolódó jogi kötelezettségeit is;

| 6. | ismételten felszólít az alkalmazandó jogsértési eljárások továbbfejlesztésére, többek között az egységes piacra vonatkozó uniós rendelkezések megsértésével kapcsolatos eljárások szigorúbb alkalmazásának biztosítása, valamint gyorsabb eljárások alkalmazása révén; |
| --- | --- |

6.

ismételten felszólít az alkalmazandó jogsértési eljárások továbbfejlesztésére, többek között az egységes piacra vonatkozó uniós rendelkezések megsértésével kapcsolatos eljárások szigorúbb alkalmazásának biztosítása, valamint gyorsabb eljárások alkalmazása révén;

| 7. | hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy mindent megtegyenek a végrehajtási problémák megelőzéséért, feltárásáért és kiküszöbölésért, még mielőtt hivatalos jogsértési eljárás megindítására lenne szükség; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy mindent megtegyenek a végrehajtási problémák megelőzéséért, feltárásáért és kiküszöbölésért, még mielőtt hivatalos jogsértési eljárás megindítására lenne szükség;

| 8. | kiemeli, hogy a szolgáltatásokról szóló irányelv be nem tartásával szemben zéró toleranciát kell alkalmazni, és az említett irányelv végrehajtását és átültetését kölcsönös szakértői értékeléseknek kell alávetni, biztosítandó az egységes piaci jogszabályok hatékony alkalmazását; |
| --- | --- |

8.

kiemeli, hogy a szolgáltatásokról szóló irányelv be nem tartásával szemben zéró toleranciát kell alkalmazni, és az említett irányelv végrehajtását és átültetését kölcsönös szakértői értékeléseknek kell alávetni, biztosítandó az egységes piaci jogszabályok hatékony alkalmazását;

SOLVIT: segítség a magánszemélyeknek és a vállalkozásoknak a problémák megoldásában

| 9. | üdvözli a SOLVIT működését meghatározó elvekről szóló bizottsági ajánlást, amely kijelöli az utat a SOLVIT 2.0 számára; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a SOLVIT működését meghatározó elvekről szóló bizottsági ajánlást, amely kijelöli az utat a SOLVIT 2.0 számára;

| 10. | megjegyzi, hogy a SOLVIT-hálózat kézzelfogható eredményeket ért el és bizonyította hasznosságát; mindazonáltal megjegyzi, hogy e területen még bőven van tennivaló, különösen a gazdasági tevékenységhez kapcsolódó jogviták rendezése terén és a megkeresések megoldásához szükséges idő tekintetében; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a SOLVIT-hálózat kézzelfogható eredményeket ért el és bizonyította hasznosságát; mindazonáltal megjegyzi, hogy e területen még bőven van tennivaló, különösen a gazdasági tevékenységhez kapcsolódó jogviták rendezése terén és a megkeresések megoldásához szükséges idő tekintetében;

| 11. | üdvözli a Bizottság azon elképzelését, hogy a SOLVIT-hálózat sikeres tevékenységét tovább optimalizálják a belső piaci kérdéseket érintő, határokon átnyúló viták informális, gyors és polgárközeli megoldása érdekében, és javasolja, hogy a tagállamok szorosan dolgozzanak együtt a Bizottsággal a szabad, felhasználóbarát SOLVIT-rendszer javítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a Bizottság azon elképzelését, hogy a SOLVIT-hálózat sikeres tevékenységét tovább optimalizálják a belső piaci kérdéseket érintő, határokon átnyúló viták informális, gyors és polgárközeli megoldása érdekében, és javasolja, hogy a tagállamok szorosan dolgozzanak együtt a Bizottsággal a szabad, felhasználóbarát SOLVIT-rendszer javítása érdekében;

| 12. | úgy véli, hogy folyamatosan javítani kell a SOLVIT-központok teljesítményét, különös tekintettel a társadalombiztosítási ügyekre, és ösztönzi a nemzeti társadalombiztosítási rendszerek együttműködésének javítását; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy folyamatosan javítani kell a SOLVIT-központok teljesítményét, különös tekintettel a társadalombiztosítási ügyekre, és ösztönzi a nemzeti társadalombiztosítási rendszerek együttműködésének javítását;

| 13. | szorgalmazza, hogy kiemelten foglalkozzanak a munkavállalói jogokkal, a szociális jogokkal és az egyenlő bánásmóddal kapcsolatos, határokon átnyúló kérdésekkel, különös tekintettel a nyugdíjakkal, az európai uniós munkavállalókkal és a kiküldött munkavállalókkal kapcsolatos kérdésekre; |
| --- | --- |

13.

szorgalmazza, hogy kiemelten foglalkozzanak a munkavállalói jogokkal, a szociális jogokkal és az egyenlő bánásmóddal kapcsolatos, határokon átnyúló kérdésekkel, különös tekintettel a nyugdíjakkal, az európai uniós munkavállalókkal és a kiküldött munkavállalókkal kapcsolatos kérdésekre;

| 14. | kiemeli a SOLVIT jelentőségét a mozgó munkavállalók szempontjából az egyenlő bánásmóddal kapcsolatos kérdések és a határokon átnyúló problémák megoldása tekintetében; |
| --- | --- |

14.

kiemeli a SOLVIT jelentőségét a mozgó munkavállalók szempontjából az egyenlő bánásmóddal kapcsolatos kérdések és a határokon átnyúló problémák megoldása tekintetében;

| 15. | megjegyzi, hogy a SOLVIT ügyfeleinek nagy többségét a polgárok teszik ki; hangsúlyozza, hogy a SOLVIT mint problémamegoldó eszköz a vállalkozások számára is komoly lehetőségeket rejt, amit ki kell használni; hangsúlyozza, hogy többet kell tenni azért, hogy a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások jobban megismerjék a SOLVIT-ot, be kell mutatni nekik lehetőségeiket, és képessé kell tenni őket annak jobb kihasználására; üdvözli az Európa Önökért üzleti portál közelmúltbeli frissítését, ami fontos lépés ebbe az irányba; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a SOLVIT ügyfeleinek nagy többségét a polgárok teszik ki; hangsúlyozza, hogy a SOLVIT mint problémamegoldó eszköz a vállalkozások számára is komoly lehetőségeket rejt, amit ki kell használni; hangsúlyozza, hogy többet kell tenni azért, hogy a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások jobban megismerjék a SOLVIT-ot, be kell mutatni nekik lehetőségeiket, és képessé kell tenni őket annak jobb kihasználására; üdvözli az Európa Önökért üzleti portál közelmúltbeli frissítését, ami fontos lépés ebbe az irányba;

| 16. | felhív a SOLVIT-ra irányuló PR-tevékenység megerősítésére a hálózat ismertségének jelentős mértékű növelése érdekében; felszólítja a tagállamokat, a Bizottságot és az Európai Parlamentet, hogy választókörzeteikben figyelemfelkeltő kampányok révén erősítsék az Európa Önökért és a SOLVIT szerepét; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak lehetőségük van a SOLVIT regionális szintű szerepének további ösztönzésére, megjegyzi azonban, hogy valamennyi ügyet nemzeti szinten kell kezelni; |
| --- | --- |

16.

felhív a SOLVIT-ra irányuló PR-tevékenység megerősítésére a hálózat ismertségének jelentős mértékű növelése érdekében; felszólítja a tagállamokat, a Bizottságot és az Európai Parlamentet, hogy választókörzeteikben figyelemfelkeltő kampányok révén erősítsék az Európa Önökért és a SOLVIT szerepét; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak lehetőségük van a SOLVIT regionális szintű szerepének további ösztönzésére, megjegyzi azonban, hogy valamennyi ügyet nemzeti szinten kell kezelni;

| 17. | felhívja a figyelmet arra, hogy a SOLVIT-hoz még mindig nagy mennyiségben nyújtanak be olyan ügyeket, amelyek nem tartoznak a hatáskörébe, ami lelassítja a SOLVIT-hoz benyújtott panaszok kezelését; hangsúlyozza ezért, hogy jobban el kell magyarázni a polgároknak és a vállalkozásoknak a SOLVIT illetékességi területét; |
| --- | --- |

17.

felhívja a figyelmet arra, hogy a SOLVIT-hoz még mindig nagy mennyiségben nyújtanak be olyan ügyeket, amelyek nem tartoznak a hatáskörébe, ami lelassítja a SOLVIT-hoz benyújtott panaszok kezelését; hangsúlyozza ezért, hogy jobban el kell magyarázni a polgároknak és a vállalkozásoknak a SOLVIT illetékességi területét;

| 18. | felszólítja a tagállamokat, hogy – tekintettel a SOLVIT-központok megszervezésének a 2013. szeptember 17-i bizottsági ajánlásban meghatározott feltételeire – bocsássanak rendelkezésre megfelelő erőforrásokat a SOLVIT-hálózat fenntartására; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a tagállamokat, hogy – tekintettel a SOLVIT-központok megszervezésének a 2013. szeptember 17-i bizottsági ajánlásban meghatározott feltételeire – bocsássanak rendelkezésre megfelelő erőforrásokat a SOLVIT-hálózat fenntartására;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a költségvetési megszorítások és a korlátozott emberi erőforrások ellenére is fontos fenntartani a SOLVIT által nyújtott szolgáltatás színvonalát; hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a SOLVIT-központok elegendő számú jól képzett, megfelelő jogi tapasztalattal bíró és az érintett uniós nyelveket kellően ismerő munkatárssal rendelkezzenek, valamint hogy ezzel összhangban a munkatársak megfelelő képzést kapjanak készségeik és ismereteik folyamatos fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a költségvetési megszorítások és a korlátozott emberi erőforrások ellenére is fontos fenntartani a SOLVIT által nyújtott szolgáltatás színvonalát; hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a SOLVIT-központok elegendő számú jól képzett, megfelelő jogi tapasztalattal bíró és az érintett uniós nyelveket kellően ismerő munkatárssal rendelkezzenek, valamint hogy ezzel összhangban a munkatársak megfelelő képzést kapjanak készségeik és ismereteik folyamatos fejlesztése érdekében;

| 20. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a különböző tagállamokban működő SOLVIT-központok mind hasonló színvonalú szolgáltatásokat nyújtsanak, mivel ez a hatékony problémamegoldás kulcsfontosságú eleme; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a különböző tagállamokban működő SOLVIT-központok mind hasonló színvonalú szolgáltatásokat nyújtsanak, mivel ez a hatékony problémamegoldás kulcsfontosságú eleme;

| 21. | kiemeli, hogy fontos a csupán az uniós jogszabályok tisztázását igénylő problémák gyors megoldása és a bonyolult ügyekben segítséget kérő ügyfelekkel való megfelelő kommunikáció; |
| --- | --- |

21.

kiemeli, hogy fontos a csupán az uniós jogszabályok tisztázását igénylő problémák gyors megoldása és a bonyolult ügyekben segítséget kérő ügyfelekkel való megfelelő kommunikáció;

| 22. | szorgalmazza a SOLVIT egyéb panaszkezelő eljárásokkal, különösen az EU Pilot programmal való jobb összehangolását; |
| --- | --- |

22.

szorgalmazza a SOLVIT egyéb panaszkezelő eljárásokkal, különösen az EU Pilot programmal való jobb összehangolását;

| 23. | hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a SOLVIT az üzleti élethez kötődő több ügy kezelésében vegyen részt; megjegyzi, hogy ehhez arra van szükség, hogy az üzleti közösség szélesebb körben megismerje a SOLVIT-ot, szorosabb együttműködés alakuljon ki a SOLVIT és az európai és nemzeti szakmai szövetségek között – például SOLVIT-központokat és vállalkozói szövetségeket tömörítő munkacsoportok formájában –, és némely SOLVIT-központ összetettebb ügyeket is hajlandó legyen elvállalni; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a SOLVIT az üzleti élethez kötődő több ügy kezelésében vegyen részt; megjegyzi, hogy ehhez arra van szükség, hogy az üzleti közösség szélesebb körben megismerje a SOLVIT-ot, szorosabb együttműködés alakuljon ki a SOLVIT és az európai és nemzeti szakmai szövetségek között – például SOLVIT-központokat és vállalkozói szövetségeket tömörítő munkacsoportok formájában –, és némely SOLVIT-központ összetettebb ügyeket is hajlandó legyen elvállalni;

| 24. | sajnálattal állapítja meg, hogy a SOLVIT az üzleti élethez kapcsolódó számos ügyet, amelyet egyébként kezelhetne, azon az alapon utasít vissza, hogy azok túl bonyolultak; úgy véli, hogy ha egyes SOLVIT-központok az ilyen üzleti ügyek kezelését túl bonyolultnak találják, akkor ezzel a problémával helyben, az adott SOLVIT-központokban kell foglalkozni; |
| --- | --- |

24.

sajnálattal állapítja meg, hogy a SOLVIT az üzleti élethez kapcsolódó számos ügyet, amelyet egyébként kezelhetne, azon az alapon utasít vissza, hogy azok túl bonyolultak; úgy véli, hogy ha egyes SOLVIT-központok az ilyen üzleti ügyek kezelését túl bonyolultnak találják, akkor ezzel a problémával helyben, az adott SOLVIT-központokban kell foglalkozni;

| 25. | kiemeli annak fontosságát, hogy a Bizottság informális segítséget nyújtson az ügykezeléshez, többek között informális jogi tanácsadást biztosítson a bonyolult esetekben; felszólítja a SOLVIT-központokat, hogy éljenek ezzel a segítséggel; |
| --- | --- |

25.

kiemeli annak fontosságát, hogy a Bizottság informális segítséget nyújtson az ügykezeléshez, többek között informális jogi tanácsadást biztosítson a bonyolult esetekben; felszólítja a SOLVIT-központokat, hogy éljenek ezzel a segítséggel;

| 26. | hangsúlyozza a SOLVIT-központok közötti információcsere fontosságát, és javasolja, hogy a tagállamok fektessenek be az e központok közötti együttműködés javításába; arra ösztönzi az Unió-szerte működő SOLVIT-központokat, hogy kezdeményezzék a bevált gyakorlatok részletesebb és átfogóbb megosztását, és kiemeli a SOLVIT-központok közötti, az általuk nyújtott szolgáltatások végrehajtására és előmozdítására vonatkozó tapasztalatcsere fontosságát; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza a SOLVIT-központok közötti információcsere fontosságát, és javasolja, hogy a tagállamok fektessenek be az e központok közötti együttműködés javításába; arra ösztönzi az Unió-szerte működő SOLVIT-központokat, hogy kezdeményezzék a bevált gyakorlatok részletesebb és átfogóbb megosztását, és kiemeli a SOLVIT-központok közötti, az általuk nyújtott szolgáltatások végrehajtására és előmozdítására vonatkozó tapasztalatcsere fontosságát;

| 27. | üdvözli, hogy a 2013/461/EU bizottsági ajánlás pontosítja a SOLVIT megbízatását azokban az esetekben, ahol a nemzeti jogszabályok ellentétesek az uniós joggal (az úgynevezett strukturális ügyek); üdvözli, hogy ezeket az ügyeket bizonyos SOLVIT-központok veszik át; felszólítja a SOLVIT-központokat, hogy amennyiben ilyen strukturális problémák merülnek fel, nyújtsanak hatékony segítséget, többek között segítsenek a javasolt nemzeti jogszabály által jelentett lehetséges problémák meghatározásában; |
| --- | --- |

27.

üdvözli, hogy a 2013/461/EU bizottsági ajánlás pontosítja a SOLVIT megbízatását azokban az esetekben, ahol a nemzeti jogszabályok ellentétesek az uniós joggal (az úgynevezett strukturális ügyek); üdvözli, hogy ezeket az ügyeket bizonyos SOLVIT-központok veszik át; felszólítja a SOLVIT-központokat, hogy amennyiben ilyen strukturális problémák merülnek fel, nyújtsanak hatékony segítséget, többek között segítsenek a javasolt nemzeti jogszabály által jelentett lehetséges problémák meghatározásában;

| 28. | felszólítja a SOLVIT-központokat, hogy legyenek bátrabbak és hatékonyabbak a panaszok megválaszolásában és különösen a bonyolultabb ügyek kezelésében; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a SOLVIT-központokat, hogy legyenek bátrabbak és hatékonyabbak a panaszok megválaszolásában és különösen a bonyolultabb ügyek kezelésében;

| 29. | kiemeli annak a fontosságát, hogy a kérelmező, az érintett SOLVIT-központok és a Bizottság kommunikáljanak és szorosan működjenek együtt egymással az eljárás során; megjegyzi, hogy a kérelmezővel sok esetben nem konzultálnak az eljárás alatt, és a kérelmező csak a kérelem benyújtásakor, majd az ügy lezárásakor érintkezik a SOLVIT-központtal; |
| --- | --- |

29.

kiemeli annak a fontosságát, hogy a kérelmező, az érintett SOLVIT-központok és a Bizottság kommunikáljanak és szorosan működjenek együtt egymással az eljárás során; megjegyzi, hogy a kérelmezővel sok esetben nem konzultálnak az eljárás alatt, és a kérelmező csak a kérelem benyújtásakor, majd az ügy lezárásakor érintkezik a SOLVIT-központtal;

| 30. | úgy véli, hogy szorosabb együttműködésre van szükség a tagállamok valamennyi kormányzati szintje és a SOLVIT között; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy szorosabb együttműködésre van szükség a tagállamok valamennyi kormányzati szintje és a SOLVIT között;

| 31. | kifejezetten üdvözli a személyes adatok SOLVIT-központok általi védelmét, és szorgalmazza az adatvédelem folyamatos nyomon követését, és szükség esetén megerősítését annak érdekében, hogy az megfeleljen a felhasználók adatvédelemmel kapcsolatos igényeinek; |
| --- | --- |

31.

kifejezetten üdvözli a személyes adatok SOLVIT-központok általi védelmét, és szorgalmazza az adatvédelem folyamatos nyomon követését, és szükség esetén megerősítését annak érdekében, hogy az megfeleljen a felhasználók adatvédelemmel kapcsolatos igényeinek;

| 32. | hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy növekedjen a SOLVIT-hálózat ismertsége és láthatósága, és hogy a hálózat közelebb kerüljön azokhoz az emberekhez, akik nem tudnak róla; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák – például a fogyatékossággal élők és az idősebb személyek számára – a SOLVIT-központokhoz és az internetes portálokhoz való egyenlő hozzáférést, valamint alakítsák ki ezzel összefüggésben a felhasználók és a SOLVIT-központok közötti kapcsolatfelvétel valamennyi lehetséges formáját; figyelembe veszi a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről szóló irányelvre vonatkozó bizottsági javaslatot (COM(2012)0721); |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy növekedjen a SOLVIT-hálózat ismertsége és láthatósága, és hogy a hálózat közelebb kerüljön azokhoz az emberekhez, akik nem tudnak róla; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák – például a fogyatékossággal élők és az idősebb személyek számára – a SOLVIT-központokhoz és az internetes portálokhoz való egyenlő hozzáférést, valamint alakítsák ki ezzel összefüggésben a felhasználók és a SOLVIT-központok közötti kapcsolatfelvétel valamennyi lehetséges formáját; figyelembe veszi a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről szóló irányelvre vonatkozó bizottsági javaslatot (COM(2012)0721);

| 33. | hangsúlyozza a SOLVIT-portál más, kapcsolódó szereplőkkel és platformokkal való összekapcsolásának és integrálásának szükségességét annak érdekében, hogy a portál minden felhasználó számára hozzáférhetőbbé és láthatóbbá váljon; javasolja, hogy a tagállamok szorosan működjenek együtt a Bizottsággal a SOLVIT-rendszer javításán azáltal, hogy Unió-szerte koherens megközelítést alkalmaznak, és javítják a rendszer láthatóságát; úgy véli, hogy minden érintett európai intézmény internetes oldalának tartalmaznia kell az Európa Önökért oldalára mutató internetes hivatkozást; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza a SOLVIT-portál más, kapcsolódó szereplőkkel és platformokkal való összekapcsolásának és integrálásának szükségességét annak érdekében, hogy a portál minden felhasználó számára hozzáférhetőbbé és láthatóbbá váljon; javasolja, hogy a tagállamok szorosan működjenek együtt a Bizottsággal a SOLVIT-rendszer javításán azáltal, hogy Unió-szerte koherens megközelítést alkalmaznak, és javítják a rendszer láthatóságát; úgy véli, hogy minden érintett európai intézmény internetes oldalának tartalmaznia kell az Európa Önökért oldalára mutató internetes hivatkozást;

| 34. | hangsúlyozza a SOLVIT-ügyeket tartalmazó adatbázisra vonatkozó ismeretek terjesztésének fontosságát, és üdvözli a Bizottság azon ajánlását, amely szerint a SOLVIT keretében nem kezelhető ügyekben tájékoztatást kell nyújtani a nemzeti és uniós szintű alternatív vitarendezési hálózatokról vagy információs forrásokról, köztük az egyéb lehetséges jogorvoslati lehetőségekről is; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza a SOLVIT-ügyeket tartalmazó adatbázisra vonatkozó ismeretek terjesztésének fontosságát, és üdvözli a Bizottság azon ajánlását, amely szerint a SOLVIT keretében nem kezelhető ügyekben tájékoztatást kell nyújtani a nemzeti és uniós szintű alternatív vitarendezési hálózatokról vagy információs forrásokról, köztük az egyéb lehetséges jogorvoslati lehetőségekről is;

| 35. | arra bátorítja a SOLVIT-központokat, hogy lépjenek fel kezdeményezően, és saját maguktól építsenek ki kapcsolatokat a polgárokkal, a vállalkozásokkal és a nemzeti parlamentekkel; |
| --- | --- |

35.

arra bátorítja a SOLVIT-központokat, hogy lépjenek fel kezdeményezően, és saját maguktól építsenek ki kapcsolatokat a polgárokkal, a vállalkozásokkal és a nemzeti parlamentekkel;

| 36. | üdvözli az online egységes piaci eredménytáblát, amely bemutatja a tagállamok SOLVIT-tal és az Európa Önökért portállal, valamint az egységes piac működése szempontjából meghatározó uniós jogszabályokkal kapcsolatos eredményeit; |
| --- | --- |

36.

üdvözli az online egységes piaci eredménytáblát, amely bemutatja a tagállamok SOLVIT-tal és az Európa Önökért portállal, valamint az egységes piac működése szempontjából meghatározó uniós jogszabályokkal kapcsolatos eredményeit;

| 37. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek további lépéseket a szóban forgó eszközök rendelkezésre állásáról szóló információk polgárok, vállalkozások és vállalkozók körében történő terjesztése érdekében a tömegtájékoztatás minden lehetséges eszköze segítségével – az internetet is beleértve – úgy, hogy az információk eljussanak az állampolgárok és vállalkozások lehető legszélesebb köréhez; felhívja a tagállamokat a meghatározott felhasználói csoportokat, köztük a vállalkozásokat, különösen a kis- és középvállalkozásokat megcélzó tájékoztató kampányok megszervezésére; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek további lépéseket a szóban forgó eszközök rendelkezésre állásáról szóló információk polgárok, vállalkozások és vállalkozók körében történő terjesztése érdekében a tömegtájékoztatás minden lehetséges eszköze segítségével – az internetet is beleértve – úgy, hogy az információk eljussanak az állampolgárok és vállalkozások lehető legszélesebb köréhez; felhívja a tagállamokat a meghatározott felhasználói csoportokat, köztük a vállalkozásokat, különösen a kis- és középvállalkozásokat megcélzó tájékoztató kampányok megszervezésére;

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy az egységes piaci integrációról szóló éves jelentés keretében, az éves növekedési jelentés részeként, továbbra is kísérje figyelemmel az uniós problémamegoldó mechanizmusok – különösen a SOLVIT – teljesítményét; ismételten felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy erősítse meg az egységes piaci irányítást úgy, hogy az Európai Szemeszteren belül létrehoz egy különleges pillért, és ezen belül országspecifikus ajánlásokat fogalmaz meg; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot, hogy az egységes piaci integrációról szóló éves jelentés keretében, az éves növekedési jelentés részeként, továbbra is kísérje figyelemmel az uniós problémamegoldó mechanizmusok – különösen a SOLVIT – teljesítményét; ismételten felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy erősítse meg az egységes piaci irányítást úgy, hogy az Európai Szemeszteren belül létrehoz egy különleges pillért, és ezen belül országspecifikus ajánlásokat fogalmaz meg;

| 39. | továbbra is elkötelezett a SOLVIT fejlődésének szoros figyelemmel kísérése mellett; sürgeti a Bizottságot, hogy a SOLVIT kívánatos fejlődése érdekében határozzon meg mérhető célokat; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy határozzák meg saját mérhető céljaikat és a helyi SOLVIT-központok által az ügykezelés fejlesztése tekintetében teljesítendő határidőket is; e tekintetben úgy véli, hogy az eredmények nyomon követése szempontjából a polgárokat és a vállalkozásokat érintő esetek szétválasztása előremutató lehet; úgy véli, hogy ha e célokat nem sikerül elérni, meg kell fontolni az informális eljárás jogalkotási aktussal való felváltásának lehetőségét, figyelembe véve a már létező mechanizmusokat, például az alternatív vitarendezésről szóló 2013/11/EU irányelvet és a jogviták online rendezéséről szóló 524/2013/EU rendeletet; sürgeti a Tanácsot, hogy e tekintetben kövesse a Parlament törekvéseit; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai szemeszteren belül szorosan kövessék nyomon az említett uniós és nemzeti SOLVIT-célok terén elért eredményeket; |
| --- | --- |

39.

továbbra is elkötelezett a SOLVIT fejlődésének szoros figyelemmel kísérése mellett; sürgeti a Bizottságot, hogy a SOLVIT kívánatos fejlődése érdekében határozzon meg mérhető célokat; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy határozzák meg saját mérhető céljaikat és a helyi SOLVIT-központok által az ügykezelés fejlesztése tekintetében teljesítendő határidőket is; e tekintetben úgy véli, hogy az eredmények nyomon követése szempontjából a polgárokat és a vállalkozásokat érintő esetek szétválasztása előremutató lehet; úgy véli, hogy ha e célokat nem sikerül elérni, meg kell fontolni az informális eljárás jogalkotási aktussal való felváltásának lehetőségét, figyelembe véve a már létező mechanizmusokat, például az alternatív vitarendezésről szóló 2013/11/EU irányelvet és a jogviták online rendezéséről szóló 524/2013/EU rendeletet; sürgeti a Tanácsot, hogy e tekintetben kövesse a Parlament törekvéseit; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai szemeszteren belül szorosan kövessék nyomon az említett uniós és nemzeti SOLVIT-célok terén elért eredményeket;

Európa Önökért: a polgárok és a vállalkozások igényeinek jobb kiszolgálása

| 40. | megjegyzi, hogy az Európa Önökért portál használata folyamatosan nő; |
| --- | --- |

40.

megjegyzi, hogy az Európa Önökért portál használata folyamatosan nő;

| 41. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európa Önökért portálra és a SOLVIT-rendszerre vonatkozó tájékoztató kampányok összehangolása során tegyenek egyértelmű különbséget e két program között; |
| --- | --- |

41.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európa Önökért portálra és a SOLVIT-rendszerre vonatkozó tájékoztató kampányok összehangolása során tegyenek egyértelmű különbséget e két program között;

| 42. | üdvözli az Európa Önökért cselekvési tervben meghatározott célokat, nevezetesen az egységes piacon érvényesülő uniós jogokról szóló magas színvonalú, gyakorlatias tájékoztatás teljessé tételét, valamint a Bizottság és a tagállamok közötti szoros partnerség gyakorlati megvalósítását; |
| --- | --- |

42.

üdvözli az Európa Önökért cselekvési tervben meghatározott célokat, nevezetesen az egységes piacon érvényesülő uniós jogokról szóló magas színvonalú, gyakorlatias tájékoztatás teljessé tételét, valamint a Bizottság és a tagállamok közötti szoros partnerség gyakorlati megvalósítását;

| 43. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen hatékonyabb lépéseket annak érdekében, hogy az Európa Önökért portált minél inkább a vállalkozásokat segítő eszközként pozicionálja, és növelje annak láthatóságát, aminek egyik módja a közösségi média jobb kihasználása; úgy véli, hogy márkaépítéssel és a SOLVIT bevonásával az Európa Önökért portált kellene az egyetlen hozzáférési ponttá tenni a problémába ütköző vagy információt kereső európai fogyasztók és vállalkozások számára; úgy véli, hogy egy egységes hozzáférési pont referenciapontként szolgálhatna a polgárok és a vállalkozások számára, és jobban elősegíthetné a különböző információs eszközökhöz és speciális problémamegoldó mechanizmusokhoz, például a SOLVIT-hoz való hozzáférésüket; |
| --- | --- |

43.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen hatékonyabb lépéseket annak érdekében, hogy az Európa Önökért portált minél inkább a vállalkozásokat segítő eszközként pozicionálja, és növelje annak láthatóságát, aminek egyik módja a közösségi média jobb kihasználása; úgy véli, hogy márkaépítéssel és a SOLVIT bevonásával az Európa Önökért portált kellene az egyetlen hozzáférési ponttá tenni a problémába ütköző vagy információt kereső európai fogyasztók és vállalkozások számára; úgy véli, hogy egy egységes hozzáférési pont referenciapontként szolgálhatna a polgárok és a vállalkozások számára, és jobban elősegíthetné a különböző információs eszközökhöz és speciális problémamegoldó mechanizmusokhoz, például a SOLVIT-hoz való hozzáférésüket;

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy bővítse ki az Európa Önökért portál működési körét, hogy az teljes mértékben lefedje az egységes piacon belüli jogokat, kötelességeket és lehetőségeket, valamint hogy tegye a portált a lehető legnagyobb mértékben felhasználóbaráttá; |
| --- | --- |

44.

felhívja a Bizottságot, hogy bővítse ki az Európa Önökért portál működési körét, hogy az teljes mértékben lefedje az egységes piacon belüli jogokat, kötelességeket és lehetőségeket, valamint hogy tegye a portált a lehető legnagyobb mértékben felhasználóbaráttá;

| 45. | sürgeti a tagállamokat, hogy nyújtsanak tájékoztatást az uniós jogokra vonatkozó nemzeti szabályokról és eljárásokról; felszólítja a tagállamokat, hogy a tájékoztatást gyakorlatias, szakzsargontól mentes, mindenki számára egyformán elérhető, naprakész formában biztosítsák, és az legyen elérhető az érintett nyelveken, továbbá, hogy nemzeti portáljaikat (e-kormányzat) kapcsolják össze az Európa Önökért portállal; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a tagállamokat, hogy nyújtsanak tájékoztatást az uniós jogokra vonatkozó nemzeti szabályokról és eljárásokról; felszólítja a tagállamokat, hogy a tájékoztatást gyakorlatias, szakzsargontól mentes, mindenki számára egyformán elérhető, naprakész formában biztosítsák, és az legyen elérhető az érintett nyelveken, továbbá, hogy nemzeti portáljaikat (e-kormányzat) kapcsolják össze az Európa Önökért portállal;

o

o o

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  HL L 249., 2013.9.19., 10. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0054.

(3)  HL C 332. E, 2013.11.15., 72. o.

(4)  HL C 296. E, 2012.10.2., 51. o.

(5)  HL C 349. E, 2010.12.22., 10. o.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/102

---

P7_TA(2014)0170

Ukrajna

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az ukrajnai helyzetről (2014/2595(RSP))

(2017/C 285/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitikáról, a keleti partnerségről és Ukrajnáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen pedig az ukrajnai helyzetről szóló 2014. február 6-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitikáról, a keleti partnerségről és Ukrajnáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen pedig az ukrajnai helyzetről szóló 2014. február 6-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel 2013. december 12-i állásfoglalására a vilniusi csúcstalálkozó eredményéről és a keleti partnerség jövőjéről, különös tekintettel Ukrajnára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2013. december 12-i állásfoglalására a vilniusi csúcstalálkozó eredményéről és a keleti partnerség jövőjéről, különös tekintettel Ukrajnára (2),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. december 19-20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. december 19-20-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2014. február 20-i, Ukrajnáról szóló rendkívüli ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2014. február 20-i, Ukrajnáról szóló rendkívüli ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az ukrán elnök és kormány azon döntését követően, hogy felfüggesztik a társulási megállapodás aláírását, emberek százezrei özönlöttek az utcákra az egész országban, hogy az európai integráció mellett tüntessenek; mivel Kijevben a tüntetők békésen elfoglalták a Függetlenség terét (Majdan Nezalezsnosztyi), határozott politikai változást sürgetve annak reményében, hogy a kormány ennek hatására felülvizsgálja döntését; |
| --- | --- |

A.

mivel az ukrán elnök és kormány azon döntését követően, hogy felfüggesztik a társulási megállapodás aláírását, emberek százezrei özönlöttek az utcákra az egész országban, hogy az európai integráció mellett tüntessenek; mivel Kijevben a tüntetők békésen elfoglalták a Függetlenség terét (Majdan Nezalezsnosztyi), határozott politikai változást sürgetve annak reményében, hogy a kormány ennek hatására felülvizsgálja döntését;

| B. | mivel a Janukovics elnök vezetése alatt álló ukrán hatóságok egyértelműen jogsértést követtek el, amikor engedélyezték, hogy a biztonsági erők éles lőszereket vessenek be a tüntetők ellen, és orvlövészeket telepítettek a 2013. november vége óta a kormányellenes és Európa-párti tiltakozások epicentrumát alkotó Függetlenség téren és környékén található épületek tetőire; mivel Kijev utcáin tüntetőket és járókelőket öltek meg, ami kiváltotta a nemzetközi közösség felháborodását és elítélő véleményét; |
| --- | --- |

B.

mivel a Janukovics elnök vezetése alatt álló ukrán hatóságok egyértelműen jogsértést követtek el, amikor engedélyezték, hogy a biztonsági erők éles lőszereket vessenek be a tüntetők ellen, és orvlövészeket telepítettek a 2013. november vége óta a kormányellenes és Európa-párti tiltakozások epicentrumát alkotó Függetlenség téren és környékén található épületek tetőire; mivel Kijev utcáin tüntetőket és járókelőket öltek meg, ami kiváltotta a nemzetközi közösség felháborodását és elítélő véleményét;

| C. | mivel ugyanakkor a Janukovics elnök és az ellenzék közötti kompromisszumos megoldás elérése reményében folytatott közvetítésre irányuló erőfeszítések részeként három uniós tagállam külügyminisztere látogatást tett Kijevben; mivel sikerült egyetértésre jutniuk a válság békés és demokratikus megoldására irányuló ütemtervet illetően; mivel az orosz különmegbízott szintén segítette a megállapodást, azonban azt nem írta alá; |
| --- | --- |

C.

mivel ugyanakkor a Janukovics elnök és az ellenzék közötti kompromisszumos megoldás elérése reményében folytatott közvetítésre irányuló erőfeszítések részeként három uniós tagállam külügyminisztere látogatást tett Kijevben; mivel sikerült egyetértésre jutniuk a válság békés és demokratikus megoldására irányuló ütemtervet illetően; mivel az orosz különmegbízott szintén segítette a megállapodást, azonban azt nem írta alá;

| D. | mivel az EU ennek következtében többek között az emberi jogi visszaélésekért, erőszakért és túlzott erő alkalmazásáért felelős emberek tekintetében az eszközök befagyasztására és a vízum megtagadására kiterjedő célzott szankciók bevezetéséről határozott; mivel a tagállamok továbbá megállapodtak abban, hogy felfüggesztik a belső elnyomás céljára alkalmas eszközök kivitelére vonatkozó engedélyeket, valamint felülvizsgálják a 2008/944/KKBP közös álláspont hatálya alá tartozó felszerelések kivitelére vonatkozó engedélyeket; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU ennek következtében többek között az emberi jogi visszaélésekért, erőszakért és túlzott erő alkalmazásáért felelős emberek tekintetében az eszközök befagyasztására és a vízum megtagadására kiterjedő célzott szankciók bevezetéséről határozott; mivel a tagállamok továbbá megállapodtak abban, hogy felfüggesztik a belső elnyomás céljára alkalmas eszközök kivitelére vonatkozó engedélyeket, valamint felülvizsgálják a 2008/944/KKBP közös álláspont hatálya alá tartozó felszerelések kivitelére vonatkozó engedélyeket;

| E. | mivel Lviv és Doneck lakosai 2014. február 26-án kezdeményezték az orosz, illetve az ukrán nyelv napi tevékenységük során való használatát a szolidaritás és az egész ország egysége kifejezésének gesztusaként; |
| --- | --- |

E.

mivel Lviv és Doneck lakosai 2014. február 26-án kezdeményezték az orosz, illetve az ukrán nyelv napi tevékenységük során való használatát a szolidaritás és az egész ország egysége kifejezésének gesztusaként;

| F. | mivel az ukrán parlament 2014. február 21-én állásfoglalást fogadott el, amelyben elítéli a „terrorizmusellenes” műveleteket, és követeli a biztonsági erők Kijev központjából való kivonulását; mivel a parlament ezáltal amellett való elkötelezettségének adott hangot, hogy központi szerepet vállal, és átveszi az ország irányítását; mivel másnap megszavazta Janukovics elnök menesztését, a 2004-es alkotmányhoz való visszatérést, a 2014. május 25-én tartandó előrehozott választásokat és a korábbi miniszterelnök, Julija Timosenko szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

F.

mivel az ukrán parlament 2014. február 21-én állásfoglalást fogadott el, amelyben elítéli a „terrorizmusellenes” műveleteket, és követeli a biztonsági erők Kijev központjából való kivonulását; mivel a parlament ezáltal amellett való elkötelezettségének adott hangot, hogy központi szerepet vállal, és átveszi az ország irányítását; mivel másnap megszavazta Janukovics elnök menesztését, a 2004-es alkotmányhoz való visszatérést, a 2014. május 25-én tartandó előrehozott választásokat és a korábbi miniszterelnök, Julija Timosenko szabadon bocsátását;

| 1. | tiszteletét fejezi ki az európai értékekért harcoló és életüket áldozó emberek iránt, legmélyebb együttérzését fejezi ki az áldozatok családtagjainak, határozottan elítéli az erőszak minden formáját és felszólítja az ukrán állampolgárokat, valamint a politikai és civil vezetőket, hogy a legnagyobb felelősséggel cselekedjenek Ukrajna e történelmi pillanatában; |
| --- | --- |

1.

tiszteletét fejezi ki az európai értékekért harcoló és életüket áldozó emberek iránt, legmélyebb együttérzését fejezi ki az áldozatok családtagjainak, határozottan elítéli az erőszak minden formáját és felszólítja az ukrán állampolgárokat, valamint a politikai és civil vezetőket, hogy a legnagyobb felelősséggel cselekedjenek Ukrajna e történelmi pillanatában;

| 2. | határozottan elítéli a felkelésellenes erők – például a rohamrendőrség (Berkut), az orvlövészek és mások – brutális és túlzott fellépését, amely az erőszak drámai fokozódásához vezetett; sajnálatát fejezi ki a valamennyi oldalon bekövetkezett halálesetek és sérülések miatt, és legőszintébb részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak; figyelmeztet, hogy az erőszak bármiféle további fokozódása katasztrofális következményekkel járna az ukrán nemzet számára, és az ország egységét és területi integritását fenyegetné; hangsúlyozza, hogy most mindennél fontosabb, hogy valamennyi fél felelősen, önmérséklettel és az inkluzív politikai párbeszéd melletti elkötelezettség jegyében járjon el, és kizárja a bírósági eljárás nélküli megtorlás lehetőségét; sürgeti az összes politikai erőt, hogy Ukrajna e kritikus helyzetében működjenek együtt, és segítsék elő a kompromisszumos megoldásokat, élesen elhatárolódva a szélsőségesektől, valamint tartózkodva a provokációtól és az erőszakos cselekedetektől, amelyek szeparatista megmozdulásokat táplálhatnak; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli a felkelésellenes erők – például a rohamrendőrség (Berkut), az orvlövészek és mások – brutális és túlzott fellépését, amely az erőszak drámai fokozódásához vezetett; sajnálatát fejezi ki a valamennyi oldalon bekövetkezett halálesetek és sérülések miatt, és legőszintébb részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak; figyelmeztet, hogy az erőszak bármiféle további fokozódása katasztrofális következményekkel járna az ukrán nemzet számára, és az ország egységét és területi integritását fenyegetné; hangsúlyozza, hogy most mindennél fontosabb, hogy valamennyi fél felelősen, önmérséklettel és az inkluzív politikai párbeszéd melletti elkötelezettség jegyében járjon el, és kizárja a bírósági eljárás nélküli megtorlás lehetőségét; sürgeti az összes politikai erőt, hogy Ukrajna e kritikus helyzetében működjenek együtt, és segítsék elő a kompromisszumos megoldásokat, élesen elhatárolódva a szélsőségesektől, valamint tartózkodva a provokációtól és az erőszakos cselekedetektől, amelyek szeparatista megmozdulásokat táplálhatnak;

| 3. | üdvözli az ukrán parlament által betöltött felelősségteljes szerepet, hogy felvállalta az alkotmányos feladatokat és betöltötte a kormány lemondása és az elkövetkezőkben a Parlament által elűzött elnök menesztése következtében keletkezett politikai és intézményi vákuumot; tudomásul veszi a parlament által eddig meghozott intézkedéseket, különös tekintettel a 2004-es alkotmányhoz való visszatérésre, azon döntésre, hogy 2014. május 25-én tartsanak elnöki választásokat, arra a döntésre, hogy vonják ki a rendőri és biztonsági erőket, és a bebörtönzött Julija Timosenko szabadon bocsátására; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az ukrán parlament és képviselői továbbra is tiszteletben tartsák a jogállamiságot; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az ukrán parlament által betöltött felelősségteljes szerepet, hogy felvállalta az alkotmányos feladatokat és betöltötte a kormány lemondása és az elkövetkezőkben a Parlament által elűzött elnök menesztése következtében keletkezett politikai és intézményi vákuumot; tudomásul veszi a parlament által eddig meghozott intézkedéseket, különös tekintettel a 2004-es alkotmányhoz való visszatérésre, azon döntésre, hogy 2014. május 25-én tartsanak elnöki választásokat, arra a döntésre, hogy vonják ki a rendőri és biztonsági erőket, és a bebörtönzött Julija Timosenko szabadon bocsátására; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az ukrán parlament és képviselői továbbra is tiszteletben tartsák a jogállamiságot;

| 4. | elismerését fejezi ki az ukrán népnek a hatalomváltás rendezett végrehajtásáért és az elmúlt hónapok során tanúsított polgári ellenállásért, és kiemeli, hogy e széles körű polgári tiltakozás példaértékű, és fordulópontot jelent Ukrajna történelmében; hangsúlyozza, hogy nem hagyhatjuk, hogy e demokratikus, polgári győzelemre a bosszúállás szellemének, az ellenfelekkel szembeni megtorlásnak vagy a politikai belharcoknak az árnya vetüljön; hangsúlyozza, hogy azoknak, akik bűncselekményeket követtek el Ukrajna állampolgáraival szemben, illetve akik visszaéltek az államhatalommal, független bíróság előtt kell felelniük; felszólít egy független bizottság felállítására, amely az Európa Tanács Nemzetközi Tanácsadó Testületével és az EBESZ-szel szoros együttműködésben kivizsgálná a tüntetések kezdete óta történt emberi jogi visszaéléseket; |
| --- | --- |

4.

elismerését fejezi ki az ukrán népnek a hatalomváltás rendezett végrehajtásáért és az elmúlt hónapok során tanúsított polgári ellenállásért, és kiemeli, hogy e széles körű polgári tiltakozás példaértékű, és fordulópontot jelent Ukrajna történelmében; hangsúlyozza, hogy nem hagyhatjuk, hogy e demokratikus, polgári győzelemre a bosszúállás szellemének, az ellenfelekkel szembeni megtorlásnak vagy a politikai belharcoknak az árnya vetüljön; hangsúlyozza, hogy azoknak, akik bűncselekményeket követtek el Ukrajna állampolgáraival szemben, illetve akik visszaéltek az államhatalommal, független bíróság előtt kell felelniük; felszólít egy független bizottság felállítására, amely az Európa Tanács Nemzetközi Tanácsadó Testületével és az EBESZ-szel szoros együttműködésben kivizsgálná a tüntetések kezdete óta történt emberi jogi visszaéléseket;

| 5. | támogatja az EU által alkalmazott megközelítést, amely egyesíti magában a fokozott diplomáciai erőfeszítéseket és az azokkal szembeni célzott szankciókat, akik felelősek a politikai elnyomáshoz kapcsolódó emberi jogi visszaélések elrendeléséért; felhív a Külügyek Tanácsa által elfogadott célzott szankciók hatályba léptetésére, és sürgeti a tagállamokat saját pénzmosás elleni jogszabályaik végrehajtására az elsikkasztott pénzek Ukrajnából való kiáramlásának megállítása érdekében, valamint felhívja a tagállamokat az Unióba juttatott ellopott eszközök visszaszolgáltatásának biztosítására; úgy véli, hogy azonnal meg kell kezdeni az elkövetett bűncselekmények ténylegesen független kivizsgálását, valamint hogy amint javul a helyzet Ukrajnában és az elkövetett bűncselekmények kivizsgálása eredményeket hoz, meg kell szüntetni a célzott szankciókat; felhív, hogy vizsgálják ki az állami források és eszközök a bukott Janukovics elnök barátai és „családja” általi hatalmas mértékű elsikkasztását, felszólít továbbá arra, hogy fagyasszák be az előbbiek javait, amíg nem tisztázódik e javak eredete, és felszólít, hogy amennyiben bebizonyosodik, hogy lopott eszközökről van szó, az uniós tagállamok kormányai szolgáltassák vissza azokat; |
| --- | --- |

5.

támogatja az EU által alkalmazott megközelítést, amely egyesíti magában a fokozott diplomáciai erőfeszítéseket és az azokkal szembeni célzott szankciókat, akik felelősek a politikai elnyomáshoz kapcsolódó emberi jogi visszaélések elrendeléséért; felhív a Külügyek Tanácsa által elfogadott célzott szankciók hatályba léptetésére, és sürgeti a tagállamokat saját pénzmosás elleni jogszabályaik végrehajtására az elsikkasztott pénzek Ukrajnából való kiáramlásának megállítása érdekében, valamint felhívja a tagállamokat az Unióba juttatott ellopott eszközök visszaszolgáltatásának biztosítására; úgy véli, hogy azonnal meg kell kezdeni az elkövetett bűncselekmények ténylegesen független kivizsgálását, valamint hogy amint javul a helyzet Ukrajnában és az elkövetett bűncselekmények kivizsgálása eredményeket hoz, meg kell szüntetni a célzott szankciókat; felhív, hogy vizsgálják ki az állami források és eszközök a bukott Janukovics elnök barátai és „családja” általi hatalmas mértékű elsikkasztását, felszólít továbbá arra, hogy fagyasszák be az előbbiek javait, amíg nem tisztázódik e javak eredete, és felszólít, hogy amennyiben bebizonyosodik, hogy lopott eszközökről van szó, az uniós tagállamok kormányai szolgáltassák vissza azokat;

| 6. | sürgeti a Bizottságot, a tagállamokat és a nemzetközi humanitárius szervezeteket, hogy találjanak módot arra, hogy valamennyi áldozat gyors, széles körű, valamint közvetlen orvosi és humanitárius segítségben részesülhessen; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot, a tagállamokat és a nemzetközi humanitárius szervezeteket, hogy találjanak módot arra, hogy valamennyi áldozat gyors, széles körű, valamint közvetlen orvosi és humanitárius segítségben részesülhessen;

| 7. | valamennyi felet és harmadik országot felszólítja Ukrajna egységének és területi integritásának tiszteletben tartására és támogatására; felszólítja az Ukrajnán belüli összes politikai erőt és az érintett nemzetközi szereplőket, hogy kötelezzék el magukat Ukrajna területi integritása és nemzeti egysége mellett, figyelembe véve az ország kulturális és nyelvi összetételét és történelmét; felszólítja az ukrán parlamentet és a hivatalba lépő kormányt, hogy tartsa tiszteletben az ország kisebbségeit, valamint az orosz és a többi kisebbségi nyelv használatát; új jogszabályok elfogadására szólít fel, Ukrajna Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartájából eredő kötelezettségeivel összhangban; |
| --- | --- |

7.

valamennyi felet és harmadik országot felszólítja Ukrajna egységének és területi integritásának tiszteletben tartására és támogatására; felszólítja az Ukrajnán belüli összes politikai erőt és az érintett nemzetközi szereplőket, hogy kötelezzék el magukat Ukrajna területi integritása és nemzeti egysége mellett, figyelembe véve az ország kulturális és nyelvi összetételét és történelmét; felszólítja az ukrán parlamentet és a hivatalba lépő kormányt, hogy tartsa tiszteletben az ország kisebbségeit, valamint az orosz és a többi kisebbségi nyelv használatát; új jogszabályok elfogadására szólít fel, Ukrajna Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartájából eredő kötelezettségeivel összhangban;

| 8. | emlékeztet arra, hogy Ukrajna jelenlegi határait az Amerikai Egyesült Államok, az Orosz Föderáció és az Egyesült Királyság biztosította a biztonsági garanciákról szóló budapesti megállapodásban, amelynek keretében Ukrajna lemondott a nukleáris fegyverekről és csatlakozott a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződéshez; emlékezteti az Orosz Föderációt, hogy az előbb említett megállapodásban a fent említett másik két országgal együtt elkötelezte magát arra, hogy tartózkodik a gazdasági kényszer gyakorlásától, amelynek keretében az Ukrajna szuverenitásából eredő jogai gyakorlását alárendelje saját érdekeinek, és ezzel bármilyen előnyt biztosítson magának; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy Ukrajna jelenlegi határait az Amerikai Egyesült Államok, az Orosz Föderáció és az Egyesült Királyság biztosította a biztonsági garanciákról szóló budapesti megállapodásban, amelynek keretében Ukrajna lemondott a nukleáris fegyverekről és csatlakozott a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződéshez; emlékezteti az Orosz Föderációt, hogy az előbb említett megállapodásban a fent említett másik két országgal együtt elkötelezte magát arra, hogy tartózkodik a gazdasági kényszer gyakorlásától, amelynek keretében az Ukrajna szuverenitásából eredő jogai gyakorlását alárendelje saját érdekeinek, és ezzel bármilyen előnyt biztosítson magának;

| 9. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ne veszítsen lendületéből a válság kiváltó okainak kezelése, és az emberek politikába és az intézményekbe vetett bizalmának megteremtése; úgy véli továbbá, hogy ehhez a fékek és ellensúlyok hatékony rendszerének létrehozására, a politika és a társadalom közötti szorosabb kapcsolatra, jogállamiságra, elszámoltathatóságra, valamint ténylegesen független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszerre és hiteles választásokra irányuló alkotmányos és szerkezeti reformokra van szükség; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ne veszítsen lendületéből a válság kiváltó okainak kezelése, és az emberek politikába és az intézményekbe vetett bizalmának megteremtése; úgy véli továbbá, hogy ehhez a fékek és ellensúlyok hatékony rendszerének létrehozására, a politika és a társadalom közötti szorosabb kapcsolatra, jogállamiságra, elszámoltathatóságra, valamint ténylegesen független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszerre és hiteles választásokra irányuló alkotmányos és szerkezeti reformokra van szükség;

| 10. | üdvözli a Külügyek Tanácsa 2014. február 20-i különleges ülésének következtetéseit, és különösen a célzott szankciók bevezetésére – többek között az emberi jogi visszaélésekért, az erőszakért és a túlzott erő alkalmazásáért felelős emberek tekintetében az eszközök befagyasztására és a vízum megtagadására – vonatkozó, valamint a belső elnyomás céljára alkalmas eszközök kivitelére vonatkozó engedélyek felfüggesztéséről szóló döntést; megjegyzi, hogy e szankciók rendkívül nagy hatást gyakoroltak az ukrán közvéleményre és úgy véli, hogy ezen intézkedéseket már korábban is el lehetett volna fogadni; úgy véli ugyanakkor, hogy e szankciókat ezen átmeneti időszakban az Ukrajnával szembeni uniós politika részeként továbbra is fenn kell tartani; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Külügyek Tanácsa 2014. február 20-i különleges ülésének következtetéseit, és különösen a célzott szankciók bevezetésére – többek között az emberi jogi visszaélésekért, az erőszakért és a túlzott erő alkalmazásáért felelős emberek tekintetében az eszközök befagyasztására és a vízum megtagadására – vonatkozó, valamint a belső elnyomás céljára alkalmas eszközök kivitelére vonatkozó engedélyek felfüggesztéséről szóló döntést; megjegyzi, hogy e szankciók rendkívül nagy hatást gyakoroltak az ukrán közvéleményre és úgy véli, hogy ezen intézkedéseket már korábban is el lehetett volna fogadni; úgy véli ugyanakkor, hogy e szankciókat ezen átmeneti időszakban az Ukrajnával szembeni uniós politika részeként továbbra is fenn kell tartani;

| 11. | üdvözli Julija Timosenko volt miniszterelnök szabadon bocsátását, és kifejezi abbéli reményét, hogy ez szimbolikusan a szelektív és politikai érdekek által mozgatott igazságszolgáltatás végét fogja jelenteni Ukrajnában; követeli valamennyi jogellenesen letartóztatott tüntető és politikai fogoly azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását, az ellenük felhozott összes vád visszavonását, valamint politikai rehabilitációjukat; |
| --- | --- |

11.

üdvözli Julija Timosenko volt miniszterelnök szabadon bocsátását, és kifejezi abbéli reményét, hogy ez szimbolikusan a szelektív és politikai érdekek által mozgatott igazságszolgáltatás végét fogja jelenteni Ukrajnában; követeli valamennyi jogellenesen letartóztatott tüntető és politikai fogoly azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását, az ellenük felhozott összes vád visszavonását, valamint politikai rehabilitációjukat;

| 12. | sürgeti az összes politikai erőt, hogy e kritikus ukrajnai helyzetben működjenek együtt a békés politikai átmenet, egy ambiciózus és széles körű reformütemterv és egy európai színvonalra törekvő kormány létrehozása érdekében, őrizzék meg az ország egységét és területi integritását, valamint Ukrajna jövője érdekében segítsék elő a kompromisszumos megoldásokat; felszólítja az ideiglenes hatóságokat, hogy valamennyi demokratikus politikai erő számára biztosítsák a demokratikus jogokat és szabadságokat, és előzzék meg azok bármelyikének megtámadását; |
| --- | --- |

12.

sürgeti az összes politikai erőt, hogy e kritikus ukrajnai helyzetben működjenek együtt a békés politikai átmenet, egy ambiciózus és széles körű reformütemterv és egy európai színvonalra törekvő kormány létrehozása érdekében, őrizzék meg az ország egységét és területi integritását, valamint Ukrajna jövője érdekében segítsék elő a kompromisszumos megoldásokat; felszólítja az ideiglenes hatóságokat, hogy valamennyi demokratikus politikai erő számára biztosítsák a demokratikus jogokat és szabadságokat, és előzzék meg azok bármelyikének megtámadását;

| 13. | hangsúlyozza, hogy egyedül az ukrán nép döntheti el, külföldi befolyástól mentesen, az ország geopolitikai irányultságát, valamint azt, hogy Ukrajna mely nemzetközi megállapodásokhoz és közösségekhez csatlakozzék; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy egyedül az ukrán nép döntheti el, külföldi befolyástól mentesen, az ország geopolitikai irányultságát, valamint azt, hogy Ukrajna mely nemzetközi megállapodásokhoz és közösségekhez csatlakozzék;

| 14. | elítéli az Ukrán Kommunista Párt és más pártok székházai elleni támadást és annak lerombolását és az Ukrán Kommunista Párt betiltására irányuló kísérleteket; |
| --- | --- |

14.

elítéli az Ukrán Kommunista Párt és más pártok székházai elleni támadást és annak lerombolását és az Ukrán Kommunista Párt betiltására irányuló kísérleteket;

| 15. | ismételten kijelenti, hogy a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás készen áll az új kormánnyal történő aláírásra a lehető leghamarabb, illetve amint az új kormány erre készen áll; |
| --- | --- |

15.

ismételten kijelenti, hogy a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás készen áll az új kormánnyal történő aláírásra a lehető leghamarabb, illetve amint az új kormány erre készen áll;

| 16. | üdvözli, hogy a Külügyi Tanács 2012. decemberi ülésén meghatározott három feltétel közül az egyik, a Julija Timosenko bebörtönzésével példázott szelektív igazságszolgáltatás megszüntetése teljesült, míg a tiltakozó mozgalom követelései révén az igazságszolgáltatásra és a választási rendszerre vonatkozó másik kettő is alapvető változás és reformok előtt áll, amelyeket remélhetőleg hamarosan véghezviszi az új koalíciós kormány, és támogatni fog az új parlamenti többség; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy a Külügyi Tanács 2012. decemberi ülésén meghatározott három feltétel közül az egyik, a Julija Timosenko bebörtönzésével példázott szelektív igazságszolgáltatás megszüntetése teljesült, míg a tiltakozó mozgalom követelései révén az igazságszolgáltatásra és a választási rendszerre vonatkozó másik kettő is alapvető változás és reformok előtt áll, amelyeket remélhetőleg hamarosan véghezviszi az új koalíciós kormány, és támogatni fog az új parlamenti többség;

| 17. | kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt az ukrán hatóságokkal annak érdekében, hogy módot találjanak az Oroszország által a társulási megállapodás aláírásának megakadályozására elfogadott megtorló intézkedések hatásainak ellensúlyozására, valamint további lehetséges intézkedések meghozatala érdekében; üdvözli Olli Rehn, a gazdasági ügyekért, a monetáris politikáért és az euróért felelős uniós biztos kijelentését, miszerint az EU kész jelentős és ambiciózus, mind rövid, mind hosszú távú pénzügyi támogatást nyújtani, amint olyan politikai megoldás lép érvénybe, amely demokratikus elveken, a reformok iránti elkötelezettségen és egy legitim kormány kinevezésén alapul; felhívja Oroszországot, hogy tanúsítson konstruktív hozzáállást, hogy ezáltal lehetővé váljon, hogy Ukrajna mind az EU-val, mind az Oroszországgal folytatott kétoldalú kapcsolatok haszonélvezője lehessen; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy egységes álláspontot képviseljenek Oroszországgal szemben Ukrajna és a keleti partnerséghez tartozó azon országok európai törekvéseit támogatandó, amelyek szabadon úgy döntöttek, hogy mélyítik kapcsolataikat az EU-val; |
| --- | --- |

17.

kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt az ukrán hatóságokkal annak érdekében, hogy módot találjanak az Oroszország által a társulási megállapodás aláírásának megakadályozására elfogadott megtorló intézkedések hatásainak ellensúlyozására, valamint további lehetséges intézkedések meghozatala érdekében; üdvözli Olli Rehn, a gazdasági ügyekért, a monetáris politikáért és az euróért felelős uniós biztos kijelentését, miszerint az EU kész jelentős és ambiciózus, mind rövid, mind hosszú távú pénzügyi támogatást nyújtani, amint olyan politikai megoldás lép érvénybe, amely demokratikus elveken, a reformok iránti elkötelezettségen és egy legitim kormány kinevezésén alapul; felhívja Oroszországot, hogy tanúsítson konstruktív hozzáállást, hogy ezáltal lehetővé váljon, hogy Ukrajna mind az EU-val, mind az Oroszországgal folytatott kétoldalú kapcsolatok haszonélvezője lehessen; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy egységes álláspontot képviseljenek Oroszországgal szemben Ukrajna és a keleti partnerséghez tartozó azon országok európai törekvéseit támogatandó, amelyek szabadon úgy döntöttek, hogy mélyítik kapcsolataikat az EU-val;

| 18. | elvárja a Tanácstól és a Bizottságtól, hogy az IMF-fel és a Világbankkal együtt a lehető leghamarabb ajánljanak fel rövid távú pénzügyi támogatást és fizetésimérleg-támogatási mechanizmust, valamint ezt egészítsék ki az EBRD-vel és az EBB-vel együtt kidolgozott hosszú távú pénzügyi támogatási csomaggal annak érdekében, hogy segítsék Ukrajnát romló pénzügyi és társadalmi helyzete kezelésében és gazdasági támogatást nyújtsanak az ukrán gazdaság szükséges, mélyreható és átfogó reformjának elindításához; felszólít egy nemzetközi donorkonferencia haladéktalan megrendezésére; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-et, hogy a lehető legjobban használják ki az Ukrajna számára a meglévő pénzügyi eszközök révén rendelkezésre álló forrásokat, és fontolják meg további források lehető leghamarabbi hozzáférhetővé tételét Ukrajna számára; |
| --- | --- |

18.

elvárja a Tanácstól és a Bizottságtól, hogy az IMF-fel és a Világbankkal együtt a lehető leghamarabb ajánljanak fel rövid távú pénzügyi támogatást és fizetésimérleg-támogatási mechanizmust, valamint ezt egészítsék ki az EBRD-vel és az EBB-vel együtt kidolgozott hosszú távú pénzügyi támogatási csomaggal annak érdekében, hogy segítsék Ukrajnát romló pénzügyi és társadalmi helyzete kezelésében és gazdasági támogatást nyújtsanak az ukrán gazdaság szükséges, mélyreható és átfogó reformjának elindításához; felszólít egy nemzetközi donorkonferencia haladéktalan megrendezésére; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-et, hogy a lehető legjobban használják ki az Ukrajna számára a meglévő pénzügyi eszközök révén rendelkezésre álló forrásokat, és fontolják meg további források lehető leghamarabbi hozzáférhetővé tételét Ukrajna számára;

| 19. | elismeri, hogy a széles körben elterjedt, a kormányzat minden szintjén jelen levő korrupció továbbra is gátolja Ukrajna fejlődési lehetőségeit és aláássa az állampolgárok saját intézményeikbe vetett bizalmát; ezért arra kéri az új kormányt, hogy programjában kiemelt helyen kezelje a korrupció elleni küzdelmet, és felhívja az Uniót, hogy segítse ezeket a törekvéseket; |
| --- | --- |

19.

elismeri, hogy a széles körben elterjedt, a kormányzat minden szintjén jelen levő korrupció továbbra is gátolja Ukrajna fejlődési lehetőségeit és aláássa az állampolgárok saját intézményeikbe vetett bizalmát; ezért arra kéri az új kormányt, hogy programjában kiemelt helyen kezelje a korrupció elleni küzdelmet, és felhívja az Uniót, hogy segítse ezeket a törekvéseket;

| 20. | hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van ténylegesen független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszerre; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van ténylegesen független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszerre;

| 21. | felszólítja a Tanácsot, hogy engedélyezze a Bizottság számára az Ukrajnával vízumügyben folytatott párbeszéd felgyorsítását; hangsúlyozza, hogy az EU és Ukrajna közötti vízumliberalizációs megállapodás gyors véglegesítése a legjobb válasz az ukrán civil társadalom és diákok elvárásaira; eközben felszólít átmeneti, rendkívüli módon leegyszerűsített és alacsony költségű vízumeljárások azonnali bevezetésére mind uniós, mind tagállami szinten, ugyanakkor a kutatási együttműködés megerősítésére, az ifjúsági csereprogramok kiszélesítésére és a rendelkezésre álló ösztöndíjak számának növelésére; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Tanácsot, hogy engedélyezze a Bizottság számára az Ukrajnával vízumügyben folytatott párbeszéd felgyorsítását; hangsúlyozza, hogy az EU és Ukrajna közötti vízumliberalizációs megállapodás gyors véglegesítése a legjobb válasz az ukrán civil társadalom és diákok elvárásaira; eközben felszólít átmeneti, rendkívüli módon leegyszerűsített és alacsony költségű vízumeljárások azonnali bevezetésére mind uniós, mind tagállami szinten, ugyanakkor a kutatási együttműködés megerősítésére, az ifjúsági csereprogramok kiszélesítésére és a rendelkezésre álló ösztöndíjak számának növelésére;

| 22. | úgy véli, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás rendelkezései nem teremtenek kereskedelmi nehézségeket az Oroszországi Föderáció számára, valamint hogy a társulási megállapodás nem gördít akadályt Ukrajna keleti szomszédjával fenntartott jó kapcsolatainak útjába; nyomatékosítja, hogy sem az Uniónak, sem Oroszországnak nem érdeke, hogy a közös szomszédságban instabilitás uralkodjon; hangsúlyozza, hogy a politikai, gazdasági vagy egyéb korlátozások alkalmazása a Helsinki Záróokmány megsértését jelenti; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás rendelkezései nem teremtenek kereskedelmi nehézségeket az Oroszországi Föderáció számára, valamint hogy a társulási megállapodás nem gördít akadályt Ukrajna keleti szomszédjával fenntartott jó kapcsolatainak útjába; nyomatékosítja, hogy sem az Uniónak, sem Oroszországnak nem érdeke, hogy a közös szomszédságban instabilitás uralkodjon; hangsúlyozza, hogy a politikai, gazdasági vagy egyéb korlátozások alkalmazása a Helsinki Záróokmány megsértését jelenti;

| 23. | tudomásul veszi az arra vonatkozó határozatot, hogy 2014. május 25-én elnökválasztást tartsanak; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell ezeknek a választásoknak a szabadságát és tisztességességét; határozottan a szükséges, választásokra vonatkozó jogszabályoknak a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban történő elfogadására ösztönzi az ukrán parlamentet, ideértve a politikai pártok finanszírozására vonatkozó megújított jogszabályt is, amely a GRECO és az EBESZ/ODIHR által azonosított problémák kezelését jelentené; biztat a közelgő választások nemzetközi megfigyelésére, és kijelenti, hogy kész e célból saját megfigyelő missziót felállítani, nagyszabású európai parlamenti választási megfigyelő küldöttség formájában; úgy véli, hogy a törvényhozási választásokra nem sokkal az elnökválasztás után, és még az év vége előtt sort kell keríteni; felszólítja a Bizottságot, az Európa Tanácsot és az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalát, hogy nyújtsanak fokozott támogatást a választást megelőző időszakban, és biztosítsanak nagyszabású, hosszú távú választási megfigyelő küldöttséget annak érdekében, hogy a 2014. május 25-re kiírt elnökválasztás lebonyolítása a legszigorúbb normáknak megfelelően történhessen, és olyan eredménnyel zárulhasson, amelyet minden jelölt elfogad; felszólít, hogy egy átmeneti időszakra – a választásokig – egészítsék ki a kijevi uniós delegációt egy európai parlamenti személyzetből álló küldöttséggel; |
| --- | --- |

23.

tudomásul veszi az arra vonatkozó határozatot, hogy 2014. május 25-én elnökválasztást tartsanak; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell ezeknek a választásoknak a szabadságát és tisztességességét; határozottan a szükséges, választásokra vonatkozó jogszabályoknak a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban történő elfogadására ösztönzi az ukrán parlamentet, ideértve a politikai pártok finanszírozására vonatkozó megújított jogszabályt is, amely a GRECO és az EBESZ/ODIHR által azonosított problémák kezelését jelentené; biztat a közelgő választások nemzetközi megfigyelésére, és kijelenti, hogy kész e célból saját megfigyelő missziót felállítani, nagyszabású európai parlamenti választási megfigyelő küldöttség formájában; úgy véli, hogy a törvényhozási választásokra nem sokkal az elnökválasztás után, és még az év vége előtt sort kell keríteni; felszólítja a Bizottságot, az Európa Tanácsot és az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalát, hogy nyújtsanak fokozott támogatást a választást megelőző időszakban, és biztosítsanak nagyszabású, hosszú távú választási megfigyelő küldöttséget annak érdekében, hogy a 2014. május 25-re kiírt elnökválasztás lebonyolítása a legszigorúbb normáknak megfelelően történhessen, és olyan eredménnyel zárulhasson, amelyet minden jelölt elfogad; felszólít, hogy egy átmeneti időszakra – a választásokig – egészítsék ki a kijevi uniós delegációt egy európai parlamenti személyzetből álló küldöttséggel;

| 24. | üdvözli, hogy a Tanács a közelmúltban elismerte, hogy a társulási megállapodás, beleértve a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodást, nem képezi az EU és Ukrajna közötti együttműködés végső célját; rámutat arra, hogy az EU készen áll a társulási megállapodás és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás aláírására, amint a jelenlegi politikai válság megoldódik, és az új ukrán hatóságok készen állnak egy komoly európai perspektívára; hangsúlyozza továbbá, hogy az EUSZ 49. cikke valamennyi európai országra vonatkozik, köztük Ukrajnára is, amely kérheti hogy uniós tagállam legyen, amennyiben elkötelezi magát a demokrácia elvei mellett, tiszteletben tartja az alapvető szabadságjogokat, az emberi és a kisebbségi jogokat, valamint biztosítja a jogállamiságot; |
| --- | --- |

24.

üdvözli, hogy a Tanács a közelmúltban elismerte, hogy a társulási megállapodás, beleértve a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodást, nem képezi az EU és Ukrajna közötti együttműködés végső célját; rámutat arra, hogy az EU készen áll a társulási megállapodás és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás aláírására, amint a jelenlegi politikai válság megoldódik, és az új ukrán hatóságok készen állnak egy komoly európai perspektívára; hangsúlyozza továbbá, hogy az EUSZ 49. cikke valamennyi európai országra vonatkozik, köztük Ukrajnára is, amely kérheti hogy uniós tagállam legyen, amennyiben elkötelezi magát a demokrácia elvei mellett, tiszteletben tartja az alapvető szabadságjogokat, az emberi és a kisebbségi jogokat, valamint biztosítja a jogállamiságot;

| 25. | Hangsúlyozza a biztonságos, sokoldalú és elérhető árú energiaellátás fontosságát, amely a gazdasági, társadalmi és politikai átalakulás, valamint a versenyképes és virágzó gazdaság valamennyi ukrán ember számára történő biztosításának egyik pillére; e tekintetben kiemeli az Energia Közösség mint az Ukrajnát és az Európai Uniót jelenleg összekötő egyetlen szerződés stratégiai szerepét, amelynek elnökségét 2014-ben Ukrajna tölti be. |
| --- | --- |

25.

Hangsúlyozza a biztonságos, sokoldalú és elérhető árú energiaellátás fontosságát, amely a gazdasági, társadalmi és politikai átalakulás, valamint a versenyképes és virágzó gazdaság valamennyi ukrán ember számára történő biztosításának egyik pillére; e tekintetben kiemeli az Energia Közösség mint az Ukrajnát és az Európai Uniót jelenleg összekötő egyetlen szerződés stratégiai szerepét, amelynek elnökségét 2014-ben Ukrajna tölti be.

| 26. | támogatásáról biztosítja a civil társadalmat és egy „Majdan platform” létrehozására irányuló, pártoktól független kezdeményezést, melynek célja az Ukrajnában elterjedt korrupció felszámolására irányuló stratégia kidolgozása; |
| --- | --- |

26.

támogatásáról biztosítja a civil társadalmat és egy „Majdan platform” létrehozására irányuló, pártoktól független kezdeményezést, melynek célja az Ukrajnában elterjedt korrupció felszámolására irányuló stratégia kidolgozása;

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Ukrajna megbízott elnökének, kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak, valamint az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Ukrajna megbízott elnökének, kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak, valamint az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0098.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0595.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/106 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/106

---

P7_TA(2014)0171

Irak

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az iraki helyzetről (2014/2565(RSP))

(2017/C 285/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Irakról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a legutóbbi iraki erőszakos eseményekről szóló 2013. október 10-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Irakról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a legutóbbi iraki erőszakos eseményekről szóló 2013. október 10-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Bizottság Irakra vonatkozó közös uniós stratégiáról (2011–2013) szóló dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság Irakra vonatkozó közös uniós stratégiáról (2011–2013) szóló dokumentumára,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának Irakról szóló, különösen 2014. február 10-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának Irakról szóló, különösen 2014. február 10-i következtetéseire,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) Irakról szóló nyilatkozataira, különösen a 2014. február 5-i, 2014. január 16-i, 2013. december 18-i és 2013. szeptember 5-i nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) Irakról szóló nyilatkozataira, különösen a 2014. február 5-i, 2014. január 16-i, 2013. december 18-i és 2013. szeptember 5-i nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivőjének arról szóló 2013. december 28-i nyilatkozatára, hogy a Hurríja tábor több lakóját megölték, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivőjének arról szóló 2013. december 28-i nyilatkozatára, hogy a Hurríja tábor több lakóját megölték,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) Irakról szóló 2014. január 10-i elnöki nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) Irakról szóló 2014. január 10-i elnöki nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Irak is csatlakozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Irak is csatlakozott,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Irak továbbra is súlyos politikai, biztonsági és társadalmi-gazdasági kihívások elé néz, és mivel az ország politikailag rendkívül megosztott, erőszak és vallási konfliktusok sújtják, és ez nagyon kedvezőtlenül hat az iraki nép béke, jólét és egy valós demokratikus átmenet iránti jogos törekvésére; mivel Irakot 2008 óta a legsúlyosabb erőszakhullám sújtja; |
| --- | --- |

A.

mivel Irak továbbra is súlyos politikai, biztonsági és társadalmi-gazdasági kihívások elé néz, és mivel az ország politikailag rendkívül megosztott, erőszak és vallási konfliktusok sújtják, és ez nagyon kedvezőtlenül hat az iraki nép béke, jólét és egy valós demokratikus átmenet iránti jogos törekvésére; mivel Irakot 2008 óta a legsúlyosabb erőszakhullám sújtja;

| B. | mivel bár Irak képes volt szinte a teljes kapacitására visszaállítani olajtermelését, fokozódik a társadalmi egyenlőtlenség, mert az iraki állam képtelen olyan alapszolgáltatásokat biztosítani az iraki lakosságnak, mint a rendszeres villamos energia nyáron, a tiszta víz és a közegészségügyi ellátás; |
| --- | --- |

B.

mivel bár Irak képes volt szinte a teljes kapacitására visszaállítani olajtermelését, fokozódik a társadalmi egyenlőtlenség, mert az iraki állam képtelen olyan alapszolgáltatásokat biztosítani az iraki lakosságnak, mint a rendszeres villamos energia nyáron, a tiszta víz és a közegészségügyi ellátás;

| C. | mivel az Egyesült Nemzetek Iraki Segítségnyújtási Missziója (UNAMI) által 2014. február 1-jén közzétett, a veszteségekre vonatkozó adatok szerint összesen 733 iraki halt meg és további 1 229 sebesült meg a 2014. januári terrorista és erőszakos cselekmények következtében; mivel a 2014. januári adatok az ellenőrzéssel, illetve az életüket vesztett vagy megsebesült személyek állapotáról való meggyőződéssel kapcsolatos nehézségek miatt nem foglalják magukban az el-Anbár tartományban folyó harcok során bekövetkezett veszteségeket; |
| --- | --- |

C.

mivel az Egyesült Nemzetek Iraki Segítségnyújtási Missziója (UNAMI) által 2014. február 1-jén közzétett, a veszteségekre vonatkozó adatok szerint összesen 733 iraki halt meg és további 1 229 sebesült meg a 2014. januári terrorista és erőszakos cselekmények következtében; mivel a 2014. januári adatok az ellenőrzéssel, illetve az életüket vesztett vagy megsebesült személyek állapotáról való meggyőződéssel kapcsolatos nehézségek miatt nem foglalják magukban az el-Anbár tartományban folyó harcok során bekövetkezett veszteségeket;

| D. | mivel a jelenleg zajló szíriai polgárháború súlyosbította az iraki helyzetet; mivel ez átgyűrűzik Irakra, és a harcosok – különösen az Iszlám Államért Irakban és a Földközi-tenger keleti medencéjében (ISIL) harcosai – tevékenysége iraki területre is kiterjed; |
| --- | --- |

D.

mivel a jelenleg zajló szíriai polgárháború súlyosbította az iraki helyzetet; mivel ez átgyűrűzik Irakra, és a harcosok – különösen az Iszlám Államért Irakban és a Földközi-tenger keleti medencéjében (ISIL) harcosai – tevékenysége iraki területre is kiterjed;

| E. | mivel 2014. január 10-én az ENSZ BT elítélte az ISIL szervezet által az iraki néppel szemben elkövetett, az ország és a térség destabilizálására irányuló támadásokat; |
| --- | --- |

E.

mivel 2014. január 10-én az ENSZ BT elítélte az ISIL szervezet által az iraki néppel szemben elkövetett, az ország és a térség destabilizálására irányuló támadásokat;

| F. | mivel Núri al-Maliki kormánya nem foglalkozik a szunnita kisebbség problémáival; mivel az igazság és elszámoltathatóság törvényéből következő, a Baath párt eltávolítására irányuló politika elsősorban szunnita tisztviselők elbocsátásához vezetett, ami megerősítette, hogy a kormánynak vallási színezetű céljai vannak; mivel különösen a Ramádiban egy éve álló szunnita tiltakozó tábor kormány által történő 2013. december 30-i lerombolása erőszakos ellenállást váltott ki el-Anbár tartományban; mivel ennek eredményeképpen Fallúdzsában és el-Anbár tartomány más városaiban 2013 decembere óta harcokra került sor a kormányerők és az ISIL milíciái között; |
| --- | --- |

F.

mivel Núri al-Maliki kormánya nem foglalkozik a szunnita kisebbség problémáival; mivel az igazság és elszámoltathatóság törvényéből következő, a Baath párt eltávolítására irányuló politika elsősorban szunnita tisztviselők elbocsátásához vezetett, ami megerősítette, hogy a kormánynak vallási színezetű céljai vannak; mivel különösen a Ramádiban egy éve álló szunnita tiltakozó tábor kormány által történő 2013. december 30-i lerombolása erőszakos ellenállást váltott ki el-Anbár tartományban; mivel ennek eredményeképpen Fallúdzsában és el-Anbár tartomány más városaiban 2013 decembere óta harcokra került sor a kormányerők és az ISIL milíciái között;

| G. | mivel 2014. február 13-án több mint 63 000 olyan családot (az ENSZ számításai szerint több mint 370 000 embert) tartottak nyilván belső menekültként, amelyet az el-Anbár tartománybeli harcok érintettek; mivel sokan az ország más területeire, többek között Kerbela, Bagdad és Erbíl tartományokba menekültek, míg mások el-Anbár tartomány távolabb eső közösségeiben kerestek biztonságot, vagy pedig képtelenek elmenekülni a harcok elől; mivel helyzetük továbbra is bizonytalan, az élelmiszer- és az ivóvízkészletek egyre fogynak, rosszak a higiéniai körülmények, és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés korlátozott; |
| --- | --- |

G.

mivel 2014. február 13-án több mint 63 000 olyan családot (az ENSZ számításai szerint több mint 370 000 embert) tartottak nyilván belső menekültként, amelyet az el-Anbár tartománybeli harcok érintettek; mivel sokan az ország más területeire, többek között Kerbela, Bagdad és Erbíl tartományokba menekültek, míg mások el-Anbár tartomány távolabb eső közösségeiben kerestek biztonságot, vagy pedig képtelenek elmenekülni a harcok elől; mivel helyzetük továbbra is bizonytalan, az élelmiszer- és az ivóvízkészletek egyre fogynak, rosszak a higiéniai körülmények, és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés korlátozott;

| H. | mivel továbbra is történnek halálos bombatámadások egész Irakban, mint például az iraki külügyminisztérium elleni 2014. február 5-i támadás, amelyek főként síita környékeket érintenek, miközben több börtönkitörés során nőtt a harcosok száma, feltöltve a szélsőséges harcoló csoportok sorait; |
| --- | --- |

H.

mivel továbbra is történnek halálos bombatámadások egész Irakban, mint például az iraki külügyminisztérium elleni 2014. február 5-i támadás, amelyek főként síita környékeket érintenek, miközben több börtönkitörés során nőtt a harcosok száma, feltöltve a szélsőséges harcoló csoportok sorait;

| I. | mivel 2013. december 25-én Bagdad keresztény területein bombatámadások következtében 35 ember vesztette életét, és több tucatnyian sebesültek meg; mivel feltételezések szerint 2003 óta az iraki keresztények több mint fele elhagyta az országot; |
| --- | --- |

I.

mivel 2013. december 25-én Bagdad keresztény területein bombatámadások következtében 35 ember vesztette életét, és több tucatnyian sebesültek meg; mivel feltételezések szerint 2003 óta az iraki keresztények több mint fele elhagyta az országot;

| J. | mivel 2014. február 5-én megtámadták az iraki külügyminisztérium bagdadi épületét, és mivel 2014. február 10-én a Ninive tartománybeli Moszul városában megtámadták a képviselőház elnökének, Oszama an-Nudzsaifinak a konvoját; |
| --- | --- |

J.

mivel 2014. február 5-én megtámadták az iraki külügyminisztérium bagdadi épületét, és mivel 2014. február 10-én a Ninive tartománybeli Moszul városában megtámadták a képviselőház elnökének, Oszama an-Nudzsaifinak a konvoját;

| K. | mivel továbbra is fennáll Irak szövetségi kormánya és a kurdisztáni regionális kormány közötti nézeteltérés azzal kapcsolatban, hogy miként osszák fel az iraki ásványi erőforrásokat, egy olyan új vezeték kialakítása mellett, amely várhatóan havonta 2 millió hordó olajat fog szállítani Kurdisztánból Törökországba, és a központi kormány jogi fellépést fontolgat a tartománnyal szemben; |
| --- | --- |

K.

mivel továbbra is fennáll Irak szövetségi kormánya és a kurdisztáni regionális kormány közötti nézeteltérés azzal kapcsolatban, hogy miként osszák fel az iraki ásványi erőforrásokat, egy olyan új vezeték kialakítása mellett, amely várhatóan havonta 2 millió hordó olajat fog szállítani Kurdisztánból Törökországba, és a központi kormány jogi fellépést fontolgat a tartománnyal szemben;

| L. | mivel a népesség túlnyomó részét továbbra is számos társadalmi és gazdasági probléma – széles körű szegénység, magas munkanélküliségi arány, gazdasági stagnálás, környezetkárosodás, illetve az alapvető szolgáltatások hiánya – sújtja; |
| --- | --- |

L.

mivel a népesség túlnyomó részét továbbra is számos társadalmi és gazdasági probléma – széles körű szegénység, magas munkanélküliségi arány, gazdasági stagnálás, környezetkárosodás, illetve az alapvető szolgáltatások hiánya – sújtja;

| M. | mivel az erőszak és a szabotázs hátráltatja a konfliktusokkal és szankciókkal évtizedekig sújtott gazdaság újraélesztésére tett erőfeszítéseket; mivel Irak rendelkezik a világon a harmadik legnagyobb nyersolajkészlettel, de mivel a támadások, a korrupció és a csempészet miatt megcsappant a kivitel; mivel az ország szociális rendszere, például a nők részére biztosított egyenlőség korábbi vívmányai tekintetében súlyosan felborult; |
| --- | --- |

M.

mivel az erőszak és a szabotázs hátráltatja a konfliktusokkal és szankciókkal évtizedekig sújtott gazdaság újraélesztésére tett erőfeszítéseket; mivel Irak rendelkezik a világon a harmadik legnagyobb nyersolajkészlettel, de mivel a támadások, a korrupció és a csempészet miatt megcsappant a kivitel; mivel az ország szociális rendszere, például a nők részére biztosított egyenlőség korábbi vívmányai tekintetében súlyosan felborult;

| N. | mivel a sajtó és a média szabadságát mind a kormány, mind a szélsőséges csoportok visszatérően és egyre nagyobb mértékben támadják; mivel újságírókat és hírszolgálatokat támadtak meg vagy cenzúráztak, és a Riporterek Határok Nélkül arról számolt be, hogy az el-Anbár tartománybeli helyzetről hírzárlatot rendeltek el; mivel a Freedom House „Szabadság a világban” című, 2014. évi jelentése Irakot a „nem szabad” minősítéssel jellemzi; |
| --- | --- |

N.

mivel a sajtó és a média szabadságát mind a kormány, mind a szélsőséges csoportok visszatérően és egyre nagyobb mértékben támadják; mivel újságírókat és hírszolgálatokat támadtak meg vagy cenzúráztak, és a Riporterek Határok Nélkül arról számolt be, hogy az el-Anbár tartománybeli helyzetről hírzárlatot rendeltek el; mivel a Freedom House „Szabadság a világban” című, 2014. évi jelentése Irakot a „nem szabad” minősítéssel jellemzi;

| O. | mivel az iraki alkotmány törvény előtti egyenlőséget biztosít az ország valamennyi állampolgára számára, emellett közigazgatási, politikai, kulturális és oktatási jogokat a különböző nemzetiségek számára; |
| --- | --- |

O.

mivel az iraki alkotmány törvény előtti egyenlőséget biztosít az ország valamennyi állampolgára számára, emellett közigazgatási, politikai, kulturális és oktatási jogokat a különböző nemzetiségek számára;

| P. | mivel az EU–Irak partnerségi és együttműködési megállapodás – különösen az abban foglalt emberi jogi záradék – hangsúlyozza, hogy az EU és Irak közötti politikai párbeszéd középpontjában az emberi jogoknak és a demokratikus intézmények megerősítésének kell állnia; |
| --- | --- |

P.

mivel az EU–Irak partnerségi és együttműködési megállapodás – különösen az abban foglalt emberi jogi záradék – hangsúlyozza, hogy az EU és Irak közötti politikai párbeszéd középpontjában az emberi jogoknak és a demokratikus intézmények megerősítésének kell állnia;

| Q. | mivel 2013 novemberében módosult Irak választási törvénye, előkészítve a 2014. április 30-án esedékes általános választásokat; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2013 novemberében módosult Irak választási törvénye, előkészítve a 2014. április 30-án esedékes általános választásokat;

| R. | mivel az EU megerősítette aziránti elkötelezettségét, hogy segítséget nyújt Irak számára a demokráciába való átmenet során, emlékeztetve egyúttal arra is, hogy Irak egysége és területi integritása szükséges feltétele annak, hogy biztonságos és virágzó államot hozzanak létre valamennyi polgár számára, és a térség egészében megteremtsék a stabilitást; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU megerősítette aziránti elkötelezettségét, hogy segítséget nyújt Irak számára a demokráciába való átmenet során, emlékeztetve egyúttal arra is, hogy Irak egysége és területi integritása szükséges feltétele annak, hogy biztonságos és virágzó államot hozzanak létre valamennyi polgár számára, és a térség egészében megteremtsék a stabilitást;

| S. | mivel az EU és az Iraki Köztársaság közötti Együttműködési Tanács első ülését 2014. január 20-án tartotta Brüsszelben; mivel az Együttműködési Tanács, amely az EU–Irak partnerségi és együttműködési megállapodás keretei között ül össze, megerősítette mindkét fél aziránti elkötelezettségét, hogy folytatják kapcsolataik megerősítését; mivel az EU továbbra is támogatja az együttműködést minden közös érdeklődésre számot tartó területen, és a közösen meghatározott területeken célzott segítséget nyújt; |
| --- | --- |

S.

mivel az EU és az Iraki Köztársaság közötti Együttműködési Tanács első ülését 2014. január 20-án tartotta Brüsszelben; mivel az Együttműködési Tanács, amely az EU–Irak partnerségi és együttműködési megállapodás keretei között ül össze, megerősítette mindkét fél aziránti elkötelezettségét, hogy folytatják kapcsolataik megerősítését; mivel az EU továbbra is támogatja az együttműködést minden közös érdeklődésre számot tartó területen, és a közösen meghatározott területeken célzott segítséget nyújt;

| T. | mivel az iraki kormány továbbra is alkalmazza a halálbüntetést; mivel az EU küldöttségvezetői 2013 októberében, a halálbüntetés elleni világnapon Bagdadban aláírtak egy nyilatkozatot, amelyben komoly aggodalomnak adtak hangot amiatt, hogy Irakban alkalmazzák a halálbüntetést, és felszólították az iraki kormányt, hogy vezessen be moratóriumot; |
| --- | --- |

T.

mivel az iraki kormány továbbra is alkalmazza a halálbüntetést; mivel az EU küldöttségvezetői 2013 októberében, a halálbüntetés elleni világnapon Bagdadban aláírtak egy nyilatkozatot, amelyben komoly aggodalomnak adtak hangot amiatt, hogy Irakban alkalmazzák a halálbüntetést, és felszólították az iraki kormányt, hogy vezessen be moratóriumot;

| U. | mivel erőteljes fegyverkezési kampány folyik Irakban, hadifelszerelések nagy mennyiségben történő értékesítése mellett; |
| --- | --- |

U.

mivel erőteljes fegyverkezési kampány folyik Irakban, hadifelszerelések nagy mennyiségben történő értékesítése mellett;

| 1. | határozottan elítéli a legutóbbi terrorista cselekményeket és a növekvő vallási erőszakot, ami azzal a veszéllyel fenyeget, hogy az ország visszaesik a vallási viszályokba, és szélesebb vallási konfliktusok kiterjedésével fenyeget a régióban; rámutat, hogy bár az erőszak vallási alapon történik, okai inkább politikai, mint vallási jellegűek; részvétét nyilvánítja az elhunytak és a sebesültek családjainak és barátainak; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a legutóbbi terrorista cselekményeket és a növekvő vallási erőszakot, ami azzal a veszéllyel fenyeget, hogy az ország visszaesik a vallási viszályokba, és szélesebb vallási konfliktusok kiterjedésével fenyeget a régióban; rámutat, hogy bár az erőszak vallási alapon történik, okai inkább politikai, mint vallási jellegűek; részvétét nyilvánítja az elhunytak és a sebesültek családjainak és barátainak;

| 2. | határozottan elítéli az ISIL által el-Anbár tartományban elkövetett támadásokat, és csatlakozik az ENSZ BT Irak népéhez, többek között az iraki törzsekhez, a helyi vezetőkhöz és az el-Anbár tartománybeli iraki biztonsági erőkhöz intézett felhívásához, miszerint működjenek együtt az erőszak és a terror elleni küzdelem során; hangsúlyozza, hogy az ENSZ BT 1267 (1999) és 2083 (2012) sz. határozata értelmében az ISIL a fegyverembargó és a vagyonbefagyasztás hatálya alatt áll, emellett hangsúlyozza, hogy ezen intézkedéseket gyorsan és hatékonyan végre kell hajtani; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli az ISIL által el-Anbár tartományban elkövetett támadásokat, és csatlakozik az ENSZ BT Irak népéhez, többek között az iraki törzsekhez, a helyi vezetőkhöz és az el-Anbár tartománybeli iraki biztonsági erőkhöz intézett felhívásához, miszerint működjenek együtt az erőszak és a terror elleni küzdelem során; hangsúlyozza, hogy az ENSZ BT 1267 (1999) és 2083 (2012) sz. határozata értelmében az ISIL a fegyverembargó és a vagyonbefagyasztás hatálya alatt áll, emellett hangsúlyozza, hogy ezen intézkedéseket gyorsan és hatékonyan végre kell hajtani;

| 3. | mélységes aggodalmának ad hangot az el-Anbár tartománybeli fejlemények miatt és amiatt, hogy a konfliktus sújtotta övezetekből nagy számban távoznak a belső menekültek; kéri, hogy biztosítsák a humanitárius szervezetek Fallúdzsába való bejutását; felszólítja az iraki kormányt, hogy tegyen eleget azon kötelezettségének, hogy megvédje a Fallúdzsában és más helyeken élő polgári lakosságot; arra ösztönzi az iraki kormányt, hogy folytassa az UNAMI-val és a humanitárius ügynökségekkel való együttműködést a humanitárius segélyek eljuttatásának biztosítására; üdvözli az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az el-Anbár tartománybeli harcok által érintett személyek számára segítséget nyújtson annak ellenére, hogy a romló biztonsági feltételek és a tartományban folyó hadműveletek komoly kihívásokat jelentenek; |
| --- | --- |

3.

mélységes aggodalmának ad hangot az el-Anbár tartománybeli fejlemények miatt és amiatt, hogy a konfliktus sújtotta övezetekből nagy számban távoznak a belső menekültek; kéri, hogy biztosítsák a humanitárius szervezetek Fallúdzsába való bejutását; felszólítja az iraki kormányt, hogy tegyen eleget azon kötelezettségének, hogy megvédje a Fallúdzsában és más helyeken élő polgári lakosságot; arra ösztönzi az iraki kormányt, hogy folytassa az UNAMI-val és a humanitárius ügynökségekkel való együttműködést a humanitárius segélyek eljuttatásának biztosítására; üdvözli az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az el-Anbár tartománybeli harcok által érintett személyek számára segítséget nyújtson annak ellenére, hogy a romló biztonsági feltételek és a tartományban folyó hadműveletek komoly kihívásokat jelentenek;

| 4. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a Bizottságot, hogy támogassák az iraki kormány és az UNAMI erőfeszítéseit a Fallúdzsában és más helyeken élő polgári lakosság védelme terén a válságövezetekben rekedt polgári személyek biztonságos távozásának és a belső menekültek biztonságos visszatérésének garantálására, mihelyt azt a körülmények lehetővé teszik; |
| --- | --- |

4.

felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a Bizottságot, hogy támogassák az iraki kormány és az UNAMI erőfeszítéseit a Fallúdzsában és más helyeken élő polgári lakosság védelme terén a válságövezetekben rekedt polgári személyek biztonságos távozásának és a belső menekültek biztonságos visszatérésének garantálására, mihelyt azt a körülmények lehetővé teszik;

| 5. | felszólítja az iraki kormányt, hogy foglalkozzon az ország instabilitásához hozzájáruló hosszú távú kérdésekkel, ideértve a szunnita kisebbség jogos aggodalmait, befogadó nemzeti párbeszéd indításával az igazság és elszámoltathatóság törvényének reformjáról, tartózkodva a feszültséget keltő vallási kijelentésektől, és a nemzeti megbékélést célzó intézkedéseket megvalósítva; elutasítja, hogy a jelenlegi konfliktus megoldására egy szunnita szövetségi régiót kellene létrehozni Irakban, mivel ez valószínűleg növelné a vallási megosztottságot és az erőszakot; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az iraki kormányt, hogy foglalkozzon az ország instabilitásához hozzájáruló hosszú távú kérdésekkel, ideértve a szunnita kisebbség jogos aggodalmait, befogadó nemzeti párbeszéd indításával az igazság és elszámoltathatóság törvényének reformjáról, tartózkodva a feszültséget keltő vallási kijelentésektől, és a nemzeti megbékélést célzó intézkedéseket megvalósítva; elutasítja, hogy a jelenlegi konfliktus megoldására egy szunnita szövetségi régiót kellene létrehozni Irakban, mivel ez valószínűleg növelné a vallási megosztottságot és az erőszakot;

| 6. | aggodalommal állapítja meg, hogy az erőszak átgyűrűzött az országba a szíriai konfliktus nyomán; felszólítja az iraki kormányt, hogy tegyen határozott erőfeszítést arra, hogy Irakot elkülönítse a szíriai polgárháborútól azáltal, hogy nem támogat egy olyan pártot sem, amely részt vesz a konfliktusban, és hogy megakadályozza mind a szunnita, mind a síita harcosok Szíriába való belépését vagy onnan való távozását; |
| --- | --- |

6.

aggodalommal állapítja meg, hogy az erőszak átgyűrűzött az országba a szíriai konfliktus nyomán; felszólítja az iraki kormányt, hogy tegyen határozott erőfeszítést arra, hogy Irakot elkülönítse a szíriai polgárháborútól azáltal, hogy nem támogat egy olyan pártot sem, amely részt vesz a konfliktusban, és hogy megakadályozza mind a szunnita, mind a síita harcosok Szíriába való belépését vagy onnan való távozását;

| 7. | mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy továbbra is rendszeresen előfordulnak a civil lakosságot, a kiszolgáltatott csoportokat és a vallási közösségeket céltáblaként használó erőszakos cselekmények; felszólítja az iraki kormányt és minden politikai vezetőt, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket minden iraki polgár, különösen pedig a kiszolgáltatott csoportokhoz tartozó személyek, mint például a nők, az újságírók, a fiatalok, az emberi jogi aktivisták, a szakszervezeti aktivisták és a vallási csoportok, köztük a keresztények biztonságának és védelmének garantálására; felszólítja az iraki kormányt, hogy gondoskodjon arról, hogy a biztonsági erők tartsák tiszteletben a jogállamiságot és a nemzetközi normákat; |
| --- | --- |

7.

mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy továbbra is rendszeresen előfordulnak a civil lakosságot, a kiszolgáltatott csoportokat és a vallási közösségeket céltáblaként használó erőszakos cselekmények; felszólítja az iraki kormányt és minden politikai vezetőt, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket minden iraki polgár, különösen pedig a kiszolgáltatott csoportokhoz tartozó személyek, mint például a nők, az újságírók, a fiatalok, az emberi jogi aktivisták, a szakszervezeti aktivisták és a vallási csoportok, köztük a keresztények biztonságának és védelmének garantálására; felszólítja az iraki kormányt, hogy gondoskodjon arról, hogy a biztonsági erők tartsák tiszteletben a jogállamiságot és a nemzetközi normákat;

| 8. | támogatja az EU arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előmozdítsa a demokráciát, az emberi jogokat, a jó kormányzást és a jogállamiságot, többek között az EUJUST-LEX iraki missziójának tapasztalatai és eredményei alapján – amely, sajnálatos módon, 2013. december 31-én befejezte működését –, mindazon erőfeszítések mellett, amelyeket az UNAMI és az ENSZ-főtitkár különleges képviselője tesz az iraki kormánynak a demokratikus intézmények és folyamatok megerősítésének, a jogállamiság előmozdításának, a regionális párbeszéd lehetővé tételének, az alapvető szolgáltatások fokozott biztosításának és az emberi jogok védelme biztosításának támogatása érdekében; üdvözli a 2014. január 22-én indított, az EU által finanszírozott és az ENSZ Projekttámogatási Hivatala által végrehajtott kapacitásépítési programot, amely az Iraki Emberi Jogi Főbiztosságot támogatja az emberi jogok iraki előmozdítását és védelmét célzó megbízatásának ellátásában; |
| --- | --- |

8.

támogatja az EU arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előmozdítsa a demokráciát, az emberi jogokat, a jó kormányzást és a jogállamiságot, többek között az EUJUST-LEX iraki missziójának tapasztalatai és eredményei alapján – amely, sajnálatos módon, 2013. december 31-én befejezte működését –, mindazon erőfeszítések mellett, amelyeket az UNAMI és az ENSZ-főtitkár különleges képviselője tesz az iraki kormánynak a demokratikus intézmények és folyamatok megerősítésének, a jogállamiság előmozdításának, a regionális párbeszéd lehetővé tételének, az alapvető szolgáltatások fokozott biztosításának és az emberi jogok védelme biztosításának támogatása érdekében; üdvözli a 2014. január 22-én indított, az EU által finanszírozott és az ENSZ Projekttámogatási Hivatala által végrehajtott kapacitásépítési programot, amely az Iraki Emberi Jogi Főbiztosságot támogatja az emberi jogok iraki előmozdítását és védelmét célzó megbízatásának ellátásában;

| 9. | üdvözli, hogy 2013. november 4-én elfogadták az iraki választási törvény módosításait, ami előkészítette az utat a 2014. április 30-án esedékes általános választások felé; hangsúlyozza e választások fontosságát az iraki demokratikus átmenet folytonossága tekintetében, és annak biztosítására szólít fel minden felet, hogy a választásokat a társadalom egészének részvételével, átlátható és hiteles módon, valamint a tervezett időpontban tartsák meg; felszólítja az EKSZ-t az iraki kormány lehető legnagyobb mértékben való támogatására a gyakorlati előkészületek során; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy 2013. november 4-én elfogadták az iraki választási törvény módosításait, ami előkészítette az utat a 2014. április 30-án esedékes általános választások felé; hangsúlyozza e választások fontosságát az iraki demokratikus átmenet folytonossága tekintetében, és annak biztosítására szólít fel minden felet, hogy a választásokat a társadalom egészének részvételével, átlátható és hiteles módon, valamint a tervezett időpontban tartsák meg; felszólítja az EKSZ-t az iraki kormány lehető legnagyobb mértékben való támogatására a gyakorlati előkészületek során;

| 10. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Irakban magas a kivégzések aránya; felszólítja az iraki hatóságokat, hogy hirdessenek moratóriumot valamennyi halálos ítélet végrehajtására; úgy véli, hogy az igazságügyi rendszer átalakítása elsődleges jelentőségű a biztonságérzetnek az iraki polgárok körében való újbóli megteremtése érdekében, és annak ki kell terjednie a gyanúsítottak és letartóztatottak számára a büntető törvénykönyvnél lényegesen kisebb védelmet biztosító terrorizmusellenes törvény felülvizsgálatára, továbbá kéri a büntetlenség megszüntetését, különösen az állami biztonsági erők tekintetében; |
| --- | --- |

10.

mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Irakban magas a kivégzések aránya; felszólítja az iraki hatóságokat, hogy hirdessenek moratóriumot valamennyi halálos ítélet végrehajtására; úgy véli, hogy az igazságügyi rendszer átalakítása elsődleges jelentőségű a biztonságérzetnek az iraki polgárok körében való újbóli megteremtése érdekében, és annak ki kell terjednie a gyanúsítottak és letartóztatottak számára a büntető törvénykönyvnél lényegesen kisebb védelmet biztosító terrorizmusellenes törvény felülvizsgálatára, továbbá kéri a büntetlenség megszüntetését, különösen az állami biztonsági erők tekintetében;

| 11. | felszólítja az állami és nem állami szereplők összességét, hogy tartsák tiszteletben a sajtó és a média szabadságát, és az újságírókat és hírszolgálatokat óvják meg az erőszaktól; elismeri, hogy a szabad sajtó és média a működőképes demokrácia lényeges eleme, amely a polgárok számára az információkhoz való hozzáférést és egy politikai színteret is biztosít; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az állami és nem állami szereplők összességét, hogy tartsák tiszteletben a sajtó és a média szabadságát, és az újságírókat és hírszolgálatokat óvják meg az erőszaktól; elismeri, hogy a szabad sajtó és média a működőképes demokrácia lényeges eleme, amely a polgárok számára az információkhoz való hozzáférést és egy politikai színteret is biztosít;

| 12. | felszólítja az EU-t, hogy alakítson ki a szegényített uránt tartalmazó lőszerek használatának betiltását támogató közös uniós álláspontot, és ajánljon fel támogatást az áldozatok – többek között a vegyi fegyverek áldozatainak – kezeléséhez és az érintett területek megtisztítását célzó esetleges erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az EU-t, hogy alakítson ki a szegényített uránt tartalmazó lőszerek használatának betiltását támogató közös uniós álláspontot, és ajánljon fel támogatást az áldozatok – többek között a vegyi fegyverek áldozatainak – kezeléséhez és az érintett területek megtisztítását célzó esetleges erőfeszítésekhez;

| 13. | úgy véli, hogy az E3+3 csoport – Franciaország, Németország és az Egyesült Királyság, illetve Kína, Oroszország és az Egyesült Államok – és Irán közötti közelmúltbeli tárgyalások alkalmat nyújtanak Irak számára a stabilizációra, feltéve, hogy valamennyi szomszédos hatalom felhagy az iraki belügyekbe való beavatkozással; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az E3+3 csoport – Franciaország, Németország és az Egyesült Királyság, illetve Kína, Oroszország és az Egyesült Államok – és Irán közötti közelmúltbeli tárgyalások alkalmat nyújtanak Irak számára a stabilizációra, feltéve, hogy valamennyi szomszédos hatalom felhagy az iraki belügyekbe való beavatkozással;

| 14. | határozottan elítéli a Hurríja tábor elleni, 2013. december 26-i rakétatámadást, amely különböző jelentések szerint a tábor több lakójának halálát okozta, és sokakat megsebesített; hangsúlyozza, hogy tisztázni kell, hogy e brutális incidensre milyen körülmények között került sor; felszólítja az iraki hatóságokat, hogy fokozzák a tábor körüli biztonsági intézkedéseket a lakók további erőszaktól való megóvása érdekében; arra sürgeti az iraki kormányt, hogy kutassa fel a támadás elkövetőit, és vonja felelősségre őket; megjegyzi, hogy az EU valamennyi felet arra kér, hogy könnyítse meg az ENSZ menekültügyi főbiztosának arra irányuló munkáját, hogy a Hurríja tábor lakóit mielőbb egy Irakon kívüli, állandó és biztonságos helyre telepítsék át; |
| --- | --- |

14.

határozottan elítéli a Hurríja tábor elleni, 2013. december 26-i rakétatámadást, amely különböző jelentések szerint a tábor több lakójának halálát okozta, és sokakat megsebesített; hangsúlyozza, hogy tisztázni kell, hogy e brutális incidensre milyen körülmények között került sor; felszólítja az iraki hatóságokat, hogy fokozzák a tábor körüli biztonsági intézkedéseket a lakók további erőszaktól való megóvása érdekében; arra sürgeti az iraki kormányt, hogy kutassa fel a támadás elkövetőit, és vonja felelősségre őket; megjegyzi, hogy az EU valamennyi felet arra kér, hogy könnyítse meg az ENSZ menekültügyi főbiztosának arra irányuló munkáját, hogy a Hurríja tábor lakóit mielőbb egy Irakon kívüli, állandó és biztonságos helyre telepítsék át;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az iraki kormánynak és képviselőtanácsnak, a kurdisztáni regionális önkormányzatnak, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az iraki kormánynak és képviselőtanácsnak, a kurdisztáni regionális önkormányzatnak, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0424.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0022.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/110 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/110

---

P7_TA(2014)0172

A katonai repülőgépek használata

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a katonai robotrepülőgépek használatáról (2014/2567(RSP))

(2017/C 285/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a bírósági eljárás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzések vizsgálatával foglalkozó ENSZ-különmegbízott 2010. május 28-i és 2013. szeptember 13-i, valamint az emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó ENSZ-különmegbízott 2013. szeptember 18-i, a katonai robotrepülőgépek használatáról szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bírósági eljárás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzések vizsgálatával foglalkozó ENSZ-különmegbízott 2010. május 28-i és 2013. szeptember 13-i, valamint az emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó ENSZ-különmegbízott 2013. szeptember 18-i, a katonai robotrepülőgépek használatáról szóló jelentésére,

| — | tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2013. augusztus 13-i, a katonai robotrepülőgépek használatáról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2013. augusztus 13-i, a katonai robotrepülőgépek használatáról szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Parlament Emberi Jogi Albizottsága és Biztonság- és Védelempolitikai Albizottsága által közösen szervezett 2013. április 25-i meghallgatásra, amely a katonai robotrepülőgépek használatának emberi jogi vonatkozásaival foglalkozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Emberi Jogi Albizottsága és Biztonság- és Védelempolitikai Albizottsága által közösen szervezett 2013. április 25-i meghallgatásra, amely a katonai robotrepülőgépek használatának emberi jogi vonatkozásaival foglalkozott,

| — | tekintettel „A katonai robotrepülőgépek és a pilóta nélküli robotok háborús bevetésének emberi jogi vonatkozásai” című 2013. május 3-i tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A katonai robotrepülőgépek és a pilóta nélküli robotok háborús bevetésének emberi jogi vonatkozásai” című 2013. május 3-i tanulmányára,

| — | tekintettel az új generációs európai MALE (közepes repülési magasságú, hosszú repülési idejű) drónprogram előkészítéséról szóló 2013. december 19–20-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új generációs európai MALE (közepes repülési magasságú, hosszú repülési idejű) drónprogram előkészítéséról szóló 2013. december 19–20-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az elmúlt évtizedben nagymértékben fokozódott a távvezérlésű robotrepülőgépek (vagy drónok) területen kívüli halálos műveletekben történő használata; |
| --- | --- |

A.

mivel az elmúlt évtizedben nagymértékben fokozódott a távvezérlésű robotrepülőgépek (vagy drónok) területen kívüli halálos műveletekben történő használata;

| B. | mivel eddig ismeretlen számú polgári lakos vesztette életét, szenvedett súlyos sérüléseket vagy traumát rendes napi tevékenysége közben a kijelölt háborús övezeteken kívül drónokkal végrehajtott légicsapások következtében; |
| --- | --- |

B.

mivel eddig ismeretlen számú polgári lakos vesztette életét, szenvedett súlyos sérüléseket vagy traumát rendes napi tevékenysége közben a kijelölt háborús övezeteken kívül drónokkal végrehajtott légicsapások következtében;

| C. | mivel olyan állítások felmerülése esetén, melyek szerint drónokkal végrehajtott légicsapás következtében polgári személyek vesztették életüket, az államok kötelesek gyors és független vizsgálatot lefolytatni, és amennyiben az állítások megalapozottnak bizonyulnak, a nyilvánosság előtt megnevezni a felelősöket, velük szemben szankciókat alkalmazni, valamint jogorvoslati lehetőséget biztosítani az áldozatok családjának, ideértve kártérítés fizetését is; |
| --- | --- |

C.

mivel olyan állítások felmerülése esetén, melyek szerint drónokkal végrehajtott légicsapás következtében polgári személyek vesztették életüket, az államok kötelesek gyors és független vizsgálatot lefolytatni, és amennyiben az állítások megalapozottnak bizonyulnak, a nyilvánosság előtt megnevezni a felelősöket, velük szemben szankciókat alkalmazni, valamint jogorvoslati lehetőséget biztosítani az áldozatok családjának, ideértve kártérítés fizetését is;

| D. | mivel a Genfi Egyezmény I. kiegészítő jegyzőkönyve 51. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy „tilos minden olyan erőszakos fellépés vagy fenyegetés, amelynek elsődleges célja a rémületkeltés a civil lakosok körében”; |
| --- | --- |

D.

mivel a Genfi Egyezmény I. kiegészítő jegyzőkönyve 51. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy „tilos minden olyan erőszakos fellépés vagy fenyegetés, amelynek elsődleges célja a rémületkeltés a civil lakosok körében”;

| E. | mivel az, ha egy állam egy másik állam területén hadüzenet, és a célállam vagy az ENSZ Biztonsági Tanácsa beleegyezése nélkül drónokkal légicsapásokat hajt végre, a nemzetközi jog, valamint a célállam területi egysége és szuverenitása megsértésének minősül; |
| --- | --- |

E.

mivel az, ha egy állam egy másik állam területén hadüzenet, és a célállam vagy az ENSZ Biztonsági Tanácsa beleegyezése nélkül drónokkal légicsapásokat hajt végre, a nemzetközi jog, valamint a célállam területi egysége és szuverenitása megsértésének minősül;

| F. | mivel a nemzetközi emberi jogi szabályok minden esetben tiltják az önkényes kivégzéseket; mivel a nemzetközi emberi jogi szabályok tiltják a hadiállapotban nem álló országok területén lévő személyek ellen irányuló célzott kivégzéseket; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemzetközi emberi jogi szabályok minden esetben tiltják az önkényes kivégzéseket; mivel a nemzetközi emberi jogi szabályok tiltják a hadiállapotban nem álló országok területén lévő személyek ellen irányuló célzott kivégzéseket;

| G. | mivel az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése kizárja az uniós költségvetést terhelő kiadások közül a katonai vagy védelmi vonatkozású műveletekből eredő kiadásokat; |
| --- | --- |

G.

mivel az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése kizárja az uniós költségvetést terhelő kiadások közül a katonai vagy védelmi vonatkozású műveletekből eredő kiadásokat;

| H. | mivel hét tagállam (Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Hollandia, Lengyelország és Spanyolország) szándéknyilatkozatot írt alá az Európai Védelmi Ügynökséggel, amelyben tanulmány elkészítésével bízták meg az Ügynökséget a közepes repülési magasságú, hosszú repülési idejű (MALE) drónok – melyek bevethetők katonai célpontok elleni légicsapásra vagy a Földközi-tengeren hajóval átkelni próbáló bevándorlók felderítésére – közös gyártásának lehetőségéről, előkészítve ezzel a drónok európai gyártását; |
| --- | --- |

H.

mivel hét tagállam (Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Hollandia, Lengyelország és Spanyolország) szándéknyilatkozatot írt alá az Európai Védelmi Ügynökséggel, amelyben tanulmány elkészítésével bízták meg az Ügynökséget a közepes repülési magasságú, hosszú repülési idejű (MALE) drónok – melyek bevethetők katonai célpontok elleni légicsapásra vagy a Földközi-tengeren hajóval átkelni próbáló bevándorlók felderítésére – közös gyártásának lehetőségéről, előkészítve ezzel a drónok európai gyártását;

| I. | mivel a katonai és polgári célú drónok építéséhez kapcsolódó több kutatási és fejlesztési tanulmány részesült uniós finanszírozásban, és mivel a tervek szerint ez a támogatás a jövőben folytatódik; |
| --- | --- |

I.

mivel a katonai és polgári célú drónok építéséhez kapcsolódó több kutatási és fejlesztési tanulmány részesült uniós finanszírozásban, és mivel a tervek szerint ez a támogatás a jövőben folytatódik;

| 1. | súlyos aggodalmának ad hangot a katonai robotrepülőgépek nemzetközi jog keretein kívüli használata kapcsán; szorgalmazza, hogy az EU olyan arányos európai és globális szintű politikai válaszintézkedést dolgozzon ki, amely tiszteletben tartja az emberi jogokat és a nemzetközi humanitárius jogot; |
| --- | --- |

1.

súlyos aggodalmának ad hangot a katonai robotrepülőgépek nemzetközi jog keretein kívüli használata kapcsán; szorgalmazza, hogy az EU olyan arányos európai és globális szintű politikai válaszintézkedést dolgozzon ki, amely tiszteletben tartja az emberi jogokat és a nemzetközi humanitárius jogot;

| 2. | felszólítja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, a tagállamokat és a Tanácsot, hogy:






  a) | szálljanak szembe a törvénytelen kivégzések gyakorlatával, és e kivégzéseket tiltsák be; |
| --- | --- | --- |

2.

felszólítja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, a tagállamokat és a Tanácsot, hogy:

a)

szálljanak szembe a törvénytelen kivégzések gyakorlatával, és e kivégzéseket tiltsák be;

| b) | biztosítsák, hogy a tagállamok a jogszabályokból eredő kötelezettségeiknek megfelelően ne hajtsanak végre törvénytelen célzott kivégzéseket, és ne segítsenek más államokat az ilyen kivégzések végrehajtásában; |
| --- | --- |

b)

biztosítsák, hogy a tagállamok a jogszabályokból eredő kötelezettségeiknek megfelelően ne hajtsanak végre törvénytelen célzott kivégzéseket, és ne segítsenek más államokat az ilyen kivégzések végrehajtásában;

| c) | a katonai robotrepülőgépeket foglalják bele a leszerelésről és a fegyverkorlátozásról szóló nemzetközi megállapodásokba; |
| --- | --- |

c)

a katonai robotrepülőgépeket foglalják bele a leszerelésről és a fegyverkorlátozásról szóló nemzetközi megállapodásokba;

| d) | tiltsák be az emberi beavatkozás nélkül támadások végrehajtására képes, teljesen autonóm módon működő fegyverek fejlesztését, gyártását és használatát; |
| --- | --- |

d)

tiltsák be az emberi beavatkozás nélkül támadások végrehajtására képes, teljesen autonóm módon működő fegyverek fejlesztését, gyártását és használatát;

| e) | vállaljanak kötelezettséget annak biztosítására, hogy amennyiben megalapozottan feltételezhető, hogy saját területükön valamely egyén vagy szervezet kapcsolatban állhat egy külföldön végrehajtott, törvénytelen célzott likvidálási művelettel, meghozzák a nemzeti és nemzetközi jog szerinti intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

vállaljanak kötelezettséget annak biztosítására, hogy amennyiben megalapozottan feltételezhető, hogy saját területükön valamely egyén vagy szervezet kapcsolatban állhat egy külföldön végrehajtott, törvénytelen célzott likvidálási művelettel, meghozzák a nemzeti és nemzetközi jog szerinti intézkedéseket;

| f) | támogassák a bírósági eljárás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzések vizsgálatával foglalkozó ENSZ-különmegbízott és az emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó ENSZ-különmegbízott által végzett munkát, és tegyenek eleget az általuk megfogalmazott ajánlásoknak; |
| --- | --- |

f)

támogassák a bírósági eljárás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzések vizsgálatával foglalkozó ENSZ-különmegbízott és az emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó ENSZ-különmegbízott által végzett munkát, és tegyenek eleget az általuk megfogalmazott ajánlásoknak;

| 3. | sürgeti a Tanácsot, hogy fogadjon el közös uniós álláspontot a katonai robotrepülőgépek használatáról; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a Tanácsot, hogy fogadjon el közös uniós álláspontot a katonai robotrepülőgépek használatáról;

| 4. | kéri az EU-t, hogy mozdítsa elő a fokozott átláthatóságot és elszámoltathatóságot a katonai robotrepülőgépek harmadik országok általi használata terén a használat jogalapja és a műveleti felelősség tekintetében a drónokkal végrehajtott légicsapások bíróság előtti felülvizsgálatának lehetővé tétele és annak biztosítása érdekében, hogy a drónokkal végrehajtott törvénytelen légicsapások áldozatai ténylegesen hozzáférjenek a jogorvoslati lehetőségekhez; |
| --- | --- |

4.

kéri az EU-t, hogy mozdítsa elő a fokozott átláthatóságot és elszámoltathatóságot a katonai robotrepülőgépek harmadik országok általi használata terén a használat jogalapja és a műveleti felelősség tekintetében a drónokkal végrehajtott légicsapások bíróság előtti felülvizsgálatának lehetővé tétele és annak biztosítása érdekében, hogy a drónokkal végrehajtott törvénytelen légicsapások áldozatai ténylegesen hozzáférjenek a jogorvoslati lehetőségekhez;

| 5. | felkéri továbbá a Bizottságot, hogy a jövőben is folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet a drónok gyártásával összefüggő valamennyi kutatási és fejlesztési projektnek juttatott uniós finanszírozás felhasználásáról; emberi jogi hatásvizsgálatok elvégzésére szólít fel a további drónfejlesztési projektekkel összefüggésben; |
| --- | --- |

5.

felkéri továbbá a Bizottságot, hogy a jövőben is folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet a drónok gyártásával összefüggő valamennyi kutatási és fejlesztési projektnek juttatott uniós finanszírozás felhasználásáról; emberi jogi hatásvizsgálatok elvégzésére szólít fel a további drónfejlesztési projektekkel összefüggésben;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok parlamentjeinek, a bírósági eljárás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzések vizsgálatával foglalkozó ENSZ-különmegbízottnak, az emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó ENSZ-különmegbízottnak, valamint az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok parlamentjeinek, a bírósági eljárás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzések vizsgálatával foglalkozó ENSZ-különmegbízottnak, az emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó ENSZ-különmegbízottnak, valamint az ENSZ főtitkárának.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/112 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/112

---

P7_TA(2014)0173

Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2012)

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2012) (2013/2078(INI))

(2017/C 285/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUSZ) preambulumára, nevezetesen a második, negyedik, ötödik, hatodik és hetedik preambulumbekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUSZ) preambulumára, nevezetesen a második, negyedik, ötödik, hatodik és hetedik preambulumbekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikke (3) bekezdésének második francia bekezdésére, valamint 6. és 7. cikkére, valamint az EUSZ és az EUMSZ az alapvető jogok előmozdításához és védelméhez kapcsolódó cikkeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikke (3) bekezdésének második francia bekezdésére, valamint 6. és 7. cikkére, valamint az EUSZ és az EUMSZ az alapvető jogok előmozdításához és védelméhez kapcsolódó cikkeire,

| — | tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett és a Lisszaboni Szerződéssel 2009 decemberében hatályba lépett 2000. december 7-i Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett és a Lisszaboni Szerződéssel 2009 decemberében hatályba lépett 2000. december 7-i Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta),

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE), az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, Miniszteri Bizottságának, emberi jogi biztosának és Velencei Bizottságának egyezményeire, ajánlásaira, határozataira és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE), az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, Miniszteri Bizottságának, emberi jogi biztosának és Velencei Bizottságának egyezményeire, ajánlásaira, határozataira és jelentéseire,

| — | tekintettel az 1996-ban felülvizsgált Európai Szociális Chartára, valamint a Szociális Jogok Európai Bizottságának esetjogára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1996-ban felülvizsgált Európai Szociális Chartára, valamint a Szociális Jogok Európai Bizottságának esetjogára,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló ENSZ-egyezményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló ENSZ-egyezményekre,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelynek az Unió is részes fele, csaknem valamennyi tagállamával együtt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelynek az Unió is részes fele, csaknem valamennyi tagállamával együtt,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2012. október 27-én elfogadott, a rendkívüli szegénységre és az emberi jogokra vonatkozó iránymutatásokra (A/HRC/21/39), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2012. október 27-én elfogadott, a rendkívüli szegénységre és az emberi jogokra vonatkozó iránymutatásokra (A/HRC/21/39),

| — | tekintettel a Bizottságnak a „Az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikke – az Unió alapértékeinek tiszteletben tartása és előmozdítása” (COM(2003)0606), „Az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégiáról”(COM(2010)0573) és „Az alapvető jogoknak a bizottsági hatásvizsgálatok végzése során történő figyelembevételére vonatkozó gyakorlati útmutatás” (SEC(2011)0567) című közleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a „Az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikke – az Unió alapértékeinek tiszteletben tartása és előmozdítása” (COM(2003)0606), „Az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégiáról”(COM(2010)0573) és „Az alapvető jogoknak a bizottsági hatásvizsgálatok végzése során történő figyelembevételére vonatkozó gyakorlati útmutatás” (SEC(2011)0567) című közleményeire,

| — | tekintettel a Tanácsnak az Európai Unió Alapjogi Chartája végrehajtását célzó fellépéseiről és kezdeményezéseiről szóló, a Tanács által 2011. május 23-án elfogadott tanácsi következtetésekre, valamint a Tanács előkészítő szerveinél az alapvető jogoknak való megfelelés ellenőrzése céljából követendő módszertani lépésekről szóló tanácsi iránymutatásokra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az Európai Unió Alapjogi Chartája végrehajtását célzó fellépéseiről és kezdeményezéseiről szóló, a Tanács által 2011. május 23-án elfogadott tanácsi következtetésekre, valamint a Tanács előkészítő szerveinél az alapvető jogoknak való megfelelés ellenőrzése céljából követendő módszertani lépésekről szóló tanácsi iránymutatásokra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2013-as bizottsági jelentésre (COM(2013)0271) és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2013-as bizottsági jelentésre (COM(2013)0271) és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumokra,

| — | tekintettel az uniós polgárságról szóló, „Az uniós polgárok: az Ön jogai, az Ön jövője” című „2013. évi jelentésre (COM(2013)0269), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós polgárságról szóló, „Az uniós polgárok: az Ön jogai, az Ön jövője” című „2013. évi jelentésre (COM(2013)0269),

| — | tekintettel „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” című dokumentumra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” című dokumentumra (2),

| — | tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című bizottsági közleményre (COM(2011)0173), és a 2011. június 24-i európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című bizottsági közleményre (COM(2011)0173), és a 2011. június 24-i európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az „Előrelépések a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtásában” című bizottsági közleményre (COM(2013)0454), valamint a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatra (COM(2013)0460), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Előrelépések a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtásában” című bizottsági közleményre (COM(2013)0454), valamint a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatra (COM(2013)0460),

| — | tekintettel a 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről (3),

| — | tekintettel a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (4), a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (5), valamint a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (4), a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (5), valamint a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0426),

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának határozataira és ítélkezési gyakorlatára, valamint a nemzeti alkotmánybíróságok ítélkezési gyakorlatára, amelyek a nemzeti jog értelmezésekor a Chartát hivatkozási alapnak tekintik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának határozataira és ítélkezési gyakorlatára, valamint a nemzeti alkotmánybíróságok ítélkezési gyakorlatára, amelyek a nemzeti jog értelmezésekor a Chartát hivatkozási alapnak tekintik,

| — | tekintettel José Manuel Barrosónak az Unió helyzetéről szóló, az Európai Parlamentben 2013. szeptember 11-én elmondott beszédére, valamint Viviane Redingnek az Európai Unióról és a jogállamiságról szóló, az Európai Politikai Tanulmányok Központjában (CEPS) (Brüsszel) 2013. szeptember 4-én elmondott beszédére, |
| --- | --- |

—

tekintettel José Manuel Barrosónak az Unió helyzetéről szóló, az Európai Parlamentben 2013. szeptember 11-én elmondott beszédére, valamint Viviane Redingnek az Európai Unióról és a jogállamiságról szóló, az Európai Politikai Tanulmányok Központjában (CEPS) (Brüsszel) 2013. szeptember 4-én elmondott beszédére,

| — | tekintettel Németország, Dánia, Finnország és Hollandia külügyminisztereinek 2013. március 6-án a Bizottság elnökéhez, José Manuel Barrosóhoz intézett levelére, amelyben olyan mechanizmus létrehozását kérik, amely elősegíti a tagállamokban az alapvető értékek tiszteletben tartását, |
| --- | --- |

—

tekintettel Németország, Dánia, Finnország és Hollandia külügyminisztereinek 2013. március 6-án a Bizottság elnökéhez, José Manuel Barrosóhoz intézett levelére, amelyben olyan mechanizmus létrehozását kérik, amely elősegíti a tagállamokban az alapvető értékek tiszteletben tartását,

| — | tekintettel az alapvető jogokról és a jogállamiságról szóló, 2013. június 6-7-i tanácsi következtetésekre és az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2012. évi bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alapvető jogokról és a jogállamiságról szóló, 2013. június 6-7-i tanácsi következtetésekre és az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2012. évi bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel a Tanács ír elnöksége által 2013. május 9-én és 10-én„Az egyenlő polgárok Európája: egyenlőség, alapvető jogok és jogállamiság” címmel megrendezett konferencia következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács ír elnöksége által 2013. május 9-én és 10-én„Az egyenlő polgárok Európája: egyenlőség, alapvető jogok és jogállamiság” címmel megrendezett konferencia következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) 2013. június 7-i, „A jogállamiság előmozdítása az EU-ban” című 4. éves szimpóziumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) 2013. június 7-i, „A jogállamiság előmozdítása az EU-ban” című 4. éves szimpóziumára,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének értékeléséről szóló, 2013. szeptember 13-i tanácsi következtetések tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének értékeléséről szóló, 2013. szeptember 13-i tanácsi következtetések tervezetére,

| — | tekintettel az FRA tevékenységeire, éves jelentéseire, tanulmányaira és véleményeire, és különösen az alapvető jogok uniós helyzetéről szóló 2012. évi éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az FRA tevékenységeire, éves jelentéseire, tanulmányaira és véleményeire, és különösen az alapvető jogok uniós helyzetéről szóló 2012. évi éves jelentésre,

| — | tekintettel az FRA, az UNDP, a Világbank és az Európai Bizottság „A romák helyzete 11 EU-tagállamban – Felmérési eredmények röviden” című, 2012. májusban közzétett együttes jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az FRA, az UNDP, a Világbank és az Európai Bizottság „A romák helyzete 11 EU-tagállamban – Felmérési eredmények röviden” című, 2012. májusban közzétett együttes jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ migránsok emberi jogainak védelméért felelős különleges előadójának 2013. áprilisban közzétett, az EU külső határigazgatásáról és annak a migránsok emberi jogaira gyakorolt hatásáról szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ migránsok emberi jogainak védelméért felelős különleges előadójának 2013. áprilisban közzétett, az EU külső határigazgatásáról és annak a migránsok emberi jogaira gyakorolt hatásáról szóló jelentésére,

| — | tekintettel a nem kormányzati szervezetek (NGO) emberi jogokról szóló jelentéseire és tanulmányaira, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által e tárgyban kért tanulmányokra, és különösen „Az alapvető jogok, a demokrácia és a jogállamiság közötti háromoldalú kapcsolat az Unióban – az EU koppenhágai mechanizmusa felé” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem kormányzati szervezetek (NGO) emberi jogokról szóló jelentéseire és tanulmányaira, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által e tárgyban kért tanulmányokra, és különösen „Az alapvető jogok, a demokrácia és a jogállamiság közötti háromoldalú kapcsolat az Unióban – az EU koppenhágai mechanizmusa felé” című tanulmányra,

| — | tekintettel az alapvető jogokról és az emberi jogokról szóló állásfoglalásaira, különösen „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2009) – A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő hatékony végrehajtás” című, 2010. december 15-i állásfoglalására (8), valamint „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2010–2011)” című, 2012. december 12-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alapvető jogokról és az emberi jogokról szóló állásfoglalásaira, különösen „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2009) – A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő hatékony végrehajtás” című, 2010. december 15-i állásfoglalására (8), valamint „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2010–2011)” című, 2012. december 12-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az EU-ban, és különösen Olaszországban a véleménynyilvánítás és a tájékoztatás szabadsága (az alapjogi charta 11. cikkének (2) bekezdése) megsértésének kockázatairól szóló, 2004. április 22-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban, és különösen Olaszországban a véleménynyilvánítás és a tájékoztatás szabadsága (az alapjogi charta 11. cikkének (2) bekezdése) megsértésének kockázatairól szóló, 2004. április 22-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a kibővített Európában a kisebbségvédelmi és diszkriminációellenes politikákról szóló 2005. június 8-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kibővített Európában a kisebbségvédelmi és diszkriminációellenes politikákról szóló 2005. június 8-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a romák etnikai alapon történő olaszországi összeírásáról szóló, 2008. július 10-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák etnikai alapon történő olaszországi összeírásáról szóló, 2008. július 10-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a kiskorúakat a nyilvános információk káros hatásaitól védő litván törvényről szóló, 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiskorúakat a nyilvános információk káros hatásaitól védő litván törvényről szóló, 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a romák helyzetéről és az Európai Unión belüli szabad mozgásról szóló, 2010. szeptember 9-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák helyzetéről és az Európai Unión belüli szabad mozgásról szóló, 2010. szeptember 9-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel „A szólásszabadság megsértése és szexuális orientáción alapuló megkülönböztetés Litvániában” című, 2011. január 19-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szólásszabadság megsértése és szexuális orientáción alapuló megkülönböztetés Litvániában” című, 2011. január 19-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a magyar médiatörvényről szóló, 2011. március 10-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a magyar médiatörvényről szóló, 2011. március 10-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel „Az EU Alapjogi Chartája: a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó irányadó szabályozás az EU-ban” című, 2013. május 21-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU Alapjogi Chartája: a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó irányadó szabályozás az EU-ban” című, 2013. május 21-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a homofóbia elleni európai küzdelemről szóló 2012. május 24-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a homofóbia elleni európai küzdelemről szóló 2012. május 24-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a rasszizmus, az idegengyűlölet és a gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelem erősítéséről szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus, az idegengyűlölet és a gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelem erősítéséről szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel az EU korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások (záró jelentés)” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások (záró jelentés)” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel „Az alapvető jogok helyzete: magyarországi normák és gyakorlatok (az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása alapján)” című, 2013. július 3-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alapvető jogok helyzete: magyarországi normák és gyakorlatok (az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása alapján)” című, 2013. július 3-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel 2012. szeptember 11-i, „Foglyok CIA általi állítólagos szállítása és illegális fogva tartása az európai országokban: az Európai Parlament TDIP bizottsága által készített jelentés nyomon követése” című állásfoglalására (24), és az annak nyomon követéséről szóló, 2013. október 10-i állásfoglalására (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2012. szeptember 11-i, „Foglyok CIA általi állítólagos szállítása és illegális fogva tartása az európai országokban: az Európai Parlament TDIP bizottsága által készített jelentés nyomon követése” című állásfoglalására (24), és az annak nyomon követéséről szóló, 2013. október 10-i állásfoglalására (25),

| — | tekintettel a kihalástól fenyegetett európai nyelvekről és az Európai Unión belüli nyelvi sokféleségről szóló, 2013. szeptember 11-i állásfoglalására (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kihalástól fenyegetett európai nyelvekről és az Európai Unión belüli nyelvi sokféleségről szóló, 2013. szeptember 11-i állásfoglalására (26),

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel a Tanács által 2011 márciusában elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2011 márciusában elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020),

| — | tekintettel a Bizottság „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i közleményére (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i közleményére (COM(2010)0491),

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló 2011. április 7-i egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló 2011. április 7-i egyezményére,

| — | tekintettel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló 2011. április 5-i (27), valamint az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak minden formájának kiküszöbölése és megelőzése témájával foglalkozó 57. ülésszakáról szóló 2013. február 6-i (28) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló 2011. április 5-i (27), valamint az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak minden formájának kiküszöbölése és megelőzése témájával foglalkozó 57. ülésszakáról szóló 2013. február 6-i (28) állásfoglalására,

| — | tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2012. május 24-i állásfoglalására (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2012. május 24-i állásfoglalására (29),

| — | tekintettel „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban 2012-ben” című I. és II. munkadokumentumokra (előadó: Louis Michel), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban 2012-ben” című I. és II. munkadokumentumokra (előadó: Louis Michel),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által 2013. november 5-én, „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban: hogyan lehet megszilárdítani az alapvető jogokat, a demokráciát és a jogállamiságot az EU-ban?” címmel tartott meghallgatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által 2013. november 5-én, „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban: hogyan lehet megszilárdítani az alapvető jogokat, a demokráciát és a jogállamiságot az EU-ban?” címmel tartott meghallgatásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0051/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0051/2014),

| A. | mivel az európai integráció olyan politikai projekt, amely a II. világháború hamvaiból, valamint a totalitariánus rezsimek által az emberekkel szemben alkalmazott üldöztetés és elnyomás nyomdokain született meg azzal a céllal, hogy az európai államokban megszilárduljon a demokrácia és a jogállamiság, hogy tiszteletben tartsák, megvédjék és előmozdítsák az emberi jogokat és az alapvető jogokat, a kisebbségek egyenlőségét és védelmét, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, az emberi jogok európai egyezménye (EJEE)és az emberi jogokkal és alapvető szabadságjogokkal kapcsolatos egyéb eszközök alapján, és bármilyen önkényuralmi rendszer visszatérését megakadályozzák; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai integráció olyan politikai projekt, amely a II. világháború hamvaiból, valamint a totalitariánus rezsimek által az emberekkel szemben alkalmazott üldöztetés és elnyomás nyomdokain született meg azzal a céllal, hogy az európai államokban megszilárduljon a demokrácia és a jogállamiság, hogy tiszteletben tartsák, megvédjék és előmozdítsák az emberi jogokat és az alapvető jogokat, a kisebbségek egyenlőségét és védelmét, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, az emberi jogok európai egyezménye (EJEE)és az emberi jogokkal és alapvető szabadságjogokkal kapcsolatos egyéb eszközök alapján, és bármilyen önkényuralmi rendszer visszatérését megakadályozzák;

| B. | mivel az Európai Unió középpontjában az egyénnek, a polgárnak vagy lakosnak kell állnia, és mivel az alapvető jogok megvédik az egyént attól, hogy a – bármilyen szintű – hatóságok magánélete, jogai és szabadságjogai tekintetében ügyeibe beleavatkozzanak, visszaélést kövessenek el, vagy erőszakot alkalmazzanak; és mivel az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok, a demokrácia, valamint az uniós szerződésekben és az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi eszközökben (az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, az emberi jogok európai egyezményében, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában stb.) foglalt értékek és elvek tiszteletben tartásának és előmozdításának kell az európai integráció középpontjában állnia; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió középpontjában az egyénnek, a polgárnak vagy lakosnak kell állnia, és mivel az alapvető jogok megvédik az egyént attól, hogy a – bármilyen szintű – hatóságok magánélete, jogai és szabadságjogai tekintetében ügyeibe beleavatkozzanak, visszaélést kövessenek el, vagy erőszakot alkalmazzanak; és mivel az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok, a demokrácia, valamint az uniós szerződésekben és az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi eszközökben (az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, az emberi jogok európai egyezményében, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában stb.) foglalt értékek és elvek tiszteletben tartásának és előmozdításának kell az európai integráció középpontjában állnia;

| C. | mivel az Európai Unió olyan alapvető vívmányt dolgozott ki, amelynek célja, hogy különösen a koppenhágai kritériumok kidolgozásán, a 2., 6. és 7. cikk EUSZ-ba való felvételén, az Alapjogi Chartán, az emberi jogok európai egyezményéhez való kötelező csatlakozáson, valamint a tagállamok megfelelő nemzeti jogi rendelkezésein keresztül biztosítsa az alapvető jogok tiszteletben tartását, védelmét és előmozdítását; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió olyan alapvető vívmányt dolgozott ki, amelynek célja, hogy különösen a koppenhágai kritériumok kidolgozásán, a 2., 6. és 7. cikk EUSZ-ba való felvételén, az Alapjogi Chartán, az emberi jogok európai egyezményéhez való kötelező csatlakozáson, valamint a tagállamok megfelelő nemzeti jogi rendelkezésein keresztül biztosítsa az alapvető jogok tiszteletben tartását, védelmét és előmozdítását;

| D. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatályba lépésével a Charta értékeket és elveket alakított át kézzelfogható és érvényesíthető jogokká, és mivel a Lisszaboni Szerződéssel azonos értékű Charta az uniós jog végrehajtása keretében jogilag kötelező erejűvé vált az EU intézményei, szervei és ügynökségei, valamint a tagállamok számára; |
| --- | --- |

D.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatályba lépésével a Charta értékeket és elveket alakított át kézzelfogható és érvényesíthető jogokká, és mivel a Lisszaboni Szerződéssel azonos értékű Charta az uniós jog végrehajtása keretében jogilag kötelező erejűvé vált az EU intézményei, szervei és ügynökségei, valamint a tagállamok számára;

| E. | mivel mind az uniós intézményekben, mind a tagállamokban szükség van az alapvető jogok valódi kultúrájának létrehozására, ösztönzésére és megerősítésére, különösen akkor, amikor ezek az intézmények és országok uniós jogszabályokat alkalmaznak és hajtanak végre, akár az unión belül, akár harmadik országok viszonylatában; mivel ezen értékek és elvek érvényesülésének – többek között – a Chartában garantált alapvető jogok tiszteletben tartásának ellenőrzésén kell alapulnia már egészen a jogalkotási javaslatok kidolgozásától kezdődően; mivel egyéb szempontok nem élvezhetnek elsőbbséget ezen alapvető jogok tiszteletben tartásával és biztosításával szemben, mert ez – különösen a harmadik országokkal meglévő kapcsolataiban – hiteltelenné tenné az Európai Uniónak az emberi jogok területén betöltött szerepét, valamint a róla kialakult képet; |
| --- | --- |

E.

mivel mind az uniós intézményekben, mind a tagállamokban szükség van az alapvető jogok valódi kultúrájának létrehozására, ösztönzésére és megerősítésére, különösen akkor, amikor ezek az intézmények és országok uniós jogszabályokat alkalmaznak és hajtanak végre, akár az unión belül, akár harmadik országok viszonylatában; mivel ezen értékek és elvek érvényesülésének – többek között – a Chartában garantált alapvető jogok tiszteletben tartásának ellenőrzésén kell alapulnia már egészen a jogalkotási javaslatok kidolgozásától kezdődően; mivel egyéb szempontok nem élvezhetnek elsőbbséget ezen alapvető jogok tiszteletben tartásával és biztosításával szemben, mert ez – különösen a harmadik országokkal meglévő kapcsolataiban – hiteltelenné tenné az Európai Uniónak az emberi jogok területén betöltött szerepét, valamint a róla kialakult képet;

| F. | mivel az Európai Unió a kölcsönös bizalom és azon vélelem alapján működik, hogy az uniós tagállamok az EJEE-ben és az Alapjogi Chartában rögzítetteknek megfelelően tiszteletben tartják a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat, különösen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fejlődése és a kölcsönös elismerés elve működésének vonatkozásában; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió a kölcsönös bizalom és azon vélelem alapján működik, hogy az uniós tagállamok az EJEE-ben és az Alapjogi Chartában rögzítetteknek megfelelően tiszteletben tartják a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat, különösen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fejlődése és a kölcsönös elismerés elve működésének vonatkozásában;

| G. | mivel a kölcsönös elismerés elve olyan helyzetet teremt, amelyben a személyek egyik joghatóságból a másikba vihetők át anélkül, hogy a vonatkozó határozatok előzetes emberi jogi ellenőrzését elvégeznék; |
| --- | --- |

G.

mivel a kölcsönös elismerés elve olyan helyzetet teremt, amelyben a személyek egyik joghatóságból a másikba vihetők át anélkül, hogy a vonatkozó határozatok előzetes emberi jogi ellenőrzését elvégeznék;

| H. | mivel az Európai Bíróság a C-411/10 sz. és C-493/10. sz. egyesített ügyekben hangsúlyozta, hogy az alapvető jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos vélelemnek megdönthetőnek kell lennie, és ezért a bíráknak ellenőrizniük kell, vajon kell-e komolyan tartani attól, hogy rendszeres zavarok tapasztalhatók a másik tagállamok igazságszolgáltatási rendszerében; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Bíróság a C-411/10 sz. és C-493/10. sz. egyesített ügyekben hangsúlyozta, hogy az alapvető jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos vélelemnek megdönthetőnek kell lennie, és ezért a bíráknak ellenőrizniük kell, vajon kell-e komolyan tartani attól, hogy rendszeres zavarok tapasztalhatók a másik tagállamok igazságszolgáltatási rendszerében;

| I. | mivel következésképpen biztosítani kell, hogy a nemzeti hatóságok kellő bizonyítékkal rendelkezzenek annak érdekében, hogy tájékozottan hozhassanak döntést arról, hogy tapasztalhatók-e vagy sem rendszeres zavarok más tagállamok igazságszolgáltatási rendszerében; |
| --- | --- |

I.

mivel következésképpen biztosítani kell, hogy a nemzeti hatóságok kellő bizonyítékkal rendelkezzenek annak érdekében, hogy tájékozottan hozhassanak döntést arról, hogy tapasztalhatók-e vagy sem rendszeres zavarok más tagállamok igazságszolgáltatási rendszerében;

| J. | mivel a korrupció társadalmi károkat okoz és az alapvető jogok megsértéséhez vezet, mivel azt a szervezett bűnözői csoportok más súlyos bűncselekmények – pl. emberkereskedelem – elkövetésére használják; mivel a hatékony, független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszer elengedhetetlen a jogállamiság szempontjából, valamint az európai polgárok alapvető jogai és polgári szabadságjogai védelmének biztosításához; |
| --- | --- |

J.

mivel a korrupció társadalmi károkat okoz és az alapvető jogok megsértéséhez vezet, mivel azt a szervezett bűnözői csoportok más súlyos bűncselekmények – pl. emberkereskedelem – elkövetésére használják; mivel a hatékony, független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszer elengedhetetlen a jogállamiság szempontjából, valamint az európai polgárok alapvető jogai és polgári szabadságjogai védelmének biztosításához;

| K. | mivel az Európai Unió nemcsak gazdasági és pénzügyi válságon megy keresztül, hanem demokratikus és alkotmányos válságon is, ahogyan azt az egyes tagállamokban a közelmúltban történt események is mutatták, és mivel ezek a feszültségek rávilágítottak az e válság leküzdéséhez szükséges megfelelő eszközök hiányára, valamint a politikai akarat hiányára és a jelenlegi Szerződésekben foglalt, nyomon követésre, értékelésre és szankcionálásra szolgáló mechanizmusok, és különösen az EUSZ 2. és 7. cikkében foglalt előírások alkalmazásával kapcsolatos nehézségekre is; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Unió nemcsak gazdasági és pénzügyi válságon megy keresztül, hanem demokratikus és alkotmányos válságon is, ahogyan azt az egyes tagállamokban a közelmúltban történt események is mutatták, és mivel ezek a feszültségek rávilágítottak az e válság leküzdéséhez szükséges megfelelő eszközök hiányára, valamint a politikai akarat hiányára és a jelenlegi Szerződésekben foglalt, nyomon követésre, értékelésre és szankcionálásra szolgáló mechanizmusok, és különösen az EUSZ 2. és 7. cikkében foglalt előírások alkalmazásával kapcsolatos nehézségekre is;

| L. | mivel az Európai Parlament több alkalommal szót emelt azon mechanizmusok megerősítése érdekében, amelyek célja az EUSZ 2. cikkében kimondott uniós értékek tiszteletben tartásának, védelmének és előmozdításának biztosítása, valamint felhívott az Unión és a tagállamokon belüli válsághelyzetek kezelésére, és mivel jelenleg vita folyik egy új mechanizmus létrehozásáról, amelyben a Bizottság, a Tanács és a tagállamok csatlakoznak a Parlamenthez és a nem kormányzati szervezetekhez; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Parlament több alkalommal szót emelt azon mechanizmusok megerősítése érdekében, amelyek célja az EUSZ 2. cikkében kimondott uniós értékek tiszteletben tartásának, védelmének és előmozdításának biztosítása, valamint felhívott az Unión és a tagállamokon belüli válsághelyzetek kezelésére, és mivel jelenleg vita folyik egy új mechanizmus létrehozásáról, amelyben a Bizottság, a Tanács és a tagállamok csatlakoznak a Parlamenthez és a nem kormányzati szervezetekhez;

| M. | mivel az Alapjogi Ügynökség a 2012-es, „Az Európai Unió mint értékközössége: az alapvető jogok védelme válság idején” című éves jelentésének központi szakaszában hangsúlyozta, hogy a 2. cikk szerinti értékek és az ezekből következő jogi kötelezettségek egységes értelmezése ezért olyan törekvés, amely az Unión belül rendszeres párbeszéd bevezetését teszi szükségessé; |
| --- | --- |

M.

mivel az Alapjogi Ügynökség a 2012-es, „Az Európai Unió mint értékközössége: az alapvető jogok védelme válság idején” című éves jelentésének központi szakaszában hangsúlyozta, hogy a 2. cikk szerinti értékek és az ezekből következő jogi kötelezettségek egységes értelmezése ezért olyan törekvés, amely az Unión belül rendszeres párbeszéd bevezetését teszi szükségessé;

| N. | mivel a Bizottság jelezte, hogy meg kívánja erősíteni a jogállamiságot az Európai Unióban, valamint hogy a jelenlegi EUSZ 7. cikke (1) bekezdésének keretében javasolhatná felszólító levelek alkalmazását; mivel a Bizottság a Szerződések módosításának szükségességét is felvetette és bejelentette, hogy 2013 végéig, illetve 2014 elején módosításokat javasolhat annak érdekében, hogy a választások alkalmával vitát szervezzenek (többek között a 7. cikkről) és konszenzust keressenek ezekről a javaslatokról, amelyeknek annak biztosítására kell irányulniuk, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatos uniós politika olyan, világos szabályokon és mechanizmusokon, objektív mutatókon, adatokon és bizonyítékokon alapuljon az Európai Unióban, amelyek átláthatók, igazságosak és kiszámíthatók, és erősen védje az egyéni jogokat, a demokráciát és a jogállamiságot; |
| --- | --- |

N.

mivel a Bizottság jelezte, hogy meg kívánja erősíteni a jogállamiságot az Európai Unióban, valamint hogy a jelenlegi EUSZ 7. cikke (1) bekezdésének keretében javasolhatná felszólító levelek alkalmazását; mivel a Bizottság a Szerződések módosításának szükségességét is felvetette és bejelentette, hogy 2013 végéig, illetve 2014 elején módosításokat javasolhat annak érdekében, hogy a választások alkalmával vitát szervezzenek (többek között a 7. cikkről) és konszenzust keressenek ezekről a javaslatokról, amelyeknek annak biztosítására kell irányulniuk, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatos uniós politika olyan, világos szabályokon és mechanizmusokon, objektív mutatókon, adatokon és bizonyítékokon alapuljon az Európai Unióban, amelyek átláthatók, igazságosak és kiszámíthatók, és erősen védje az egyéni jogokat, a demokráciát és a jogállamiságot;

| O. | mivel az e tárgyban született valamennyi döntésnek mihamarabb biztosítania kell, hogy az EUSZ 2., 6. és 7. cikkét megfelelően alkalmazzák, valamint hogy minden meghozott döntés objektív kritériumokon és értékelésen alapuljon, és ezáltal kiküszöböljék a mutatók és értékelési szempontok hiányával, az eltérő bánásmóddal és a politikai részrehajlással kapcsolatos bírálatokat; |
| --- | --- |

O.

mivel az e tárgyban született valamennyi döntésnek mihamarabb biztosítania kell, hogy az EUSZ 2., 6. és 7. cikkét megfelelően alkalmazzák, valamint hogy minden meghozott döntés objektív kritériumokon és értékelésen alapuljon, és ezáltal kiküszöböljék a mutatók és értékelési szempontok hiányával, az eltérő bánásmóddal és a politikai részrehajlással kapcsolatos bírálatokat;

| P. | mivel az Európai Unióban és a tagállamokban még mindig sokszor megsértik az alapvető jogokat, amint az az Európai Bizottság, az Alapjogi Ügynökség és az Európa Tanács (éves és külön-) jelentéseiből (az Emberi Jogok Európai Bíróságának éves jelentéseiből és ítéleteiből, az európai emberi jogi biztos által készített dokumentumokból és jelentésekből, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének dokumentumaiból), az ENSZ dokumentumaiból (beleértve az Emberi Jogi Tanács, az ENSZ emberi jogi főbiztosa, a különmegbízottak stb. által készített dokumentumokat és jelentéseket), a nem kormányzati szervezetek (pl. a Human Rights Watch, az Amnesty International, az Open Society Institute, az ILGA-Europe, az ECRE, a Riporterek Határok Nélkül, a Freedom House, FIDH stb.) által készített dokumentumokból stb. kitűnik; mivel a Bizottságnak, a Tanácsnak és a tagállamoknak megfelelő választ kell adniuk a szóban forgó jogsértésekre, tekintettel azok súlyosságára és ismételt előfordulására; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Unióban és a tagállamokban még mindig sokszor megsértik az alapvető jogokat, amint az az Európai Bizottság, az Alapjogi Ügynökség és az Európa Tanács (éves és külön-) jelentéseiből (az Emberi Jogok Európai Bíróságának éves jelentéseiből és ítéleteiből, az európai emberi jogi biztos által készített dokumentumokból és jelentésekből, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének dokumentumaiból), az ENSZ dokumentumaiból (beleértve az Emberi Jogi Tanács, az ENSZ emberi jogi főbiztosa, a különmegbízottak stb. által készített dokumentumokat és jelentéseket), a nem kormányzati szervezetek (pl. a Human Rights Watch, az Amnesty International, az Open Society Institute, az ILGA-Europe, az ECRE, a Riporterek Határok Nélkül, a Freedom House, FIDH stb.) által készített dokumentumokból stb. kitűnik; mivel a Bizottságnak, a Tanácsnak és a tagállamoknak megfelelő választ kell adniuk a szóban forgó jogsértésekre, tekintettel azok súlyosságára és ismételt előfordulására;

| Q. | mivel ezek a szervezetek kifejezték és jelentésbe foglalták aggodalmukat, különösen a romák, a migránsok, a menedékkérők és a menekültek, a kisebbségek és az LMBT személyek, a média és az újságírók helyzetével, a biztonsági erők, a rendőrség, a titkosszolgálatok tevékenységeivel, valamint az emberi jogi jogsértésekért felelős személyek igazságszolgáltatás elé állításához és megbüntetéséhez szükséges vizsgálatokkal, az államoknak a harmadik országokban elkövetett kínzásokban és kegyetlen bánásmódban való részvételével és az így szerzett bizonyítékok felhasználásával, a rossz fogva tartási körülményekkel és a rossz bánásmóddal kapcsolatban; |
| --- | --- |

Q.

mivel ezek a szervezetek kifejezték és jelentésbe foglalták aggodalmukat, különösen a romák, a migránsok, a menedékkérők és a menekültek, a kisebbségek és az LMBT személyek, a média és az újságírók helyzetével, a biztonsági erők, a rendőrség, a titkosszolgálatok tevékenységeivel, valamint az emberi jogi jogsértésekért felelős személyek igazságszolgáltatás elé állításához és megbüntetéséhez szükséges vizsgálatokkal, az államoknak a harmadik országokban elkövetett kínzásokban és kegyetlen bánásmódban való részvételével és az így szerzett bizonyítékok felhasználásával, a rossz fogva tartási körülményekkel és a rossz bánásmóddal kapcsolatban;

| R. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés preambuluma, az Unió Alapjogi Chartájának 8., 9., 10., 19. és 21. cikke, valamint az EU Bíróságának ítélkezési gyakorlata elismeri az alapvető szociális jogok fontosságát és azokat a közösségi jog horizontális elveivé alakítja át, és ezzel kihangsúlyozza, hogy az EU-nak biztosítania kell a szabadságjogokat és az alapvető jogokat, köztük az Európai Szociális Chartában meghatározott szakszervezeti, sztrájk-, egyesülési és gyülekezési stb. jogokat, és mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 151. cikke kifejezett hivatkozást tartalmaz azokra az alapvető szociális jogokra, amelyeket az Európai Szociális Charta meghatározott; |
| --- | --- |

R.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés preambuluma, az Unió Alapjogi Chartájának 8., 9., 10., 19. és 21. cikke, valamint az EU Bíróságának ítélkezési gyakorlata elismeri az alapvető szociális jogok fontosságát és azokat a közösségi jog horizontális elveivé alakítja át, és ezzel kihangsúlyozza, hogy az EU-nak biztosítania kell a szabadságjogokat és az alapvető jogokat, köztük az Európai Szociális Chartában meghatározott szakszervezeti, sztrájk-, egyesülési és gyülekezési stb. jogokat, és mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 151. cikke kifejezett hivatkozást tartalmaz azokra az alapvető szociális jogokra, amelyeket az Európai Szociális Charta meghatározott;

| S. | mivel az Alapjogi Charta 2. és 3. cikke elismeri az élethez és a személyi sérthetetlenséghez való jogot; |
| --- | --- |

S.

mivel az Alapjogi Charta 2. és 3. cikke elismeri az élethez és a személyi sérthetetlenséghez való jogot;

| T. | mivel az Európai Unió területén mintegy 100 millió gyermek él, a fogyatékossággal élő európaiak száma pedig 80 millió körül alakul; mivel a fogyatékossággal élő személyek és különösen a gyerekek továbbra sem kapnak segítséget és támogatást iskolai integrációjukhoz, még mindig nehézségekkel szembesülnek az épületekbe való bejutás vagy szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén, valamint akadályokba ütköznek, amikor hangjukat kívánják hallatni vagy részt kívánnak venni az életükkel kapcsolatos döntésekben; mivel az EU – a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény részes feleként – köteles előmozdítani, védeni és tiszteletben tartani a fogyatékossággal élő személyek az egyezményben rögzített jogait, elfogadni az egyezmény végrehajtását szolgáló stratégiát, illetve biztosítani, hogy a szakpolitikák, valamint a hatályos és a jövőbeni elsődleges és másodlagos jog megfeleljen az egyezmény rendelkezéseinek; |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Unió területén mintegy 100 millió gyermek él, a fogyatékossággal élő európaiak száma pedig 80 millió körül alakul; mivel a fogyatékossággal élő személyek és különösen a gyerekek továbbra sem kapnak segítséget és támogatást iskolai integrációjukhoz, még mindig nehézségekkel szembesülnek az épületekbe való bejutás vagy szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén, valamint akadályokba ütköznek, amikor hangjukat kívánják hallatni vagy részt kívánnak venni az életükkel kapcsolatos döntésekben; mivel az EU – a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény részes feleként – köteles előmozdítani, védeni és tiszteletben tartani a fogyatékossággal élő személyek az egyezményben rögzített jogait, elfogadni az egyezmény végrehajtását szolgáló stratégiát, illetve biztosítani, hogy a szakpolitikák, valamint a hatályos és a jövőbeni elsődleges és másodlagos jog megfeleljen az egyezmény rendelkezéseinek;

| U. | mivel a nők és a lányok a nemi alapú erőszak fő áldozatai, mivel az Unióban végzett becslések szerint a nők 20-25 %-a élete során legalább egyszer fizikai erőszakot szenvedett el; mivel az Európában élő nők százezrei estek át a nemi szervük megcsonkításán, és lányok ezrei vannak kitéve e veszélynek; |
| --- | --- |

U.

mivel a nők és a lányok a nemi alapú erőszak fő áldozatai, mivel az Unióban végzett becslések szerint a nők 20-25 %-a élete során legalább egyszer fizikai erőszakot szenvedett el; mivel az Európában élő nők százezrei estek át a nemi szervük megcsonkításán, és lányok ezrei vannak kitéve e veszélynek;

| V. | mivel Európában a nők óránként mintegy 16 %-kal keresnek kevesebbet, mint a férfiak; |
| --- | --- |

V.

mivel Európában a nők óránként mintegy 16 %-kal keresnek kevesebbet, mint a férfiak;

| W. | mivel a szegénység, a nemek közti egyenlőtlenség és a nemi sztereotípiák növelik az erőszak és a kizsákmányolás egyéb formái, köztük a nőkereskedelem és a prostitúció kockázatát és gátolják a nőknek az élet minden területén való teljes részvételét; |
| --- | --- |

W.

mivel a szegénység, a nemek közti egyenlőtlenség és a nemi sztereotípiák növelik az erőszak és a kizsákmányolás egyéb formái, köztük a nőkereskedelem és a prostitúció kockázatát és gátolják a nőknek az élet minden területén való teljes részvételét;

| X. | mivel az Európai Unió minden polgára számára biztosítani kell az alapvető szabadságokat, az emberi jogokat és az esélyegyenlőséget; mivel ugyanakkor a kibővített Unióban a nemzeti kisebbségek, illetve a regionális és kisebbségi nyelvek védelme fontos kérdés, amelyet nem lehet egyszerűen csak az idegengyűlölet és a megkülönböztetés elleni küzdelem révén megvalósítani, hanem ehhez konkrét jogi, nyelvi, kulturális, szociális stb. rendszereket és eljárásokat kell alkalmazni; |
| --- | --- |

X.

mivel az Európai Unió minden polgára számára biztosítani kell az alapvető szabadságokat, az emberi jogokat és az esélyegyenlőséget; mivel ugyanakkor a kibővített Unióban a nemzeti kisebbségek, illetve a regionális és kisebbségi nyelvek védelme fontos kérdés, amelyet nem lehet egyszerűen csak az idegengyűlölet és a megkülönböztetés elleni küzdelem révén megvalósítani, hanem ehhez konkrét jogi, nyelvi, kulturális, szociális stb. rendszereket és eljárásokat kell alkalmazni;

| 1. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió politikai, történelmi és etikai projektként azon államok összekapcsolására törekszik, amelyek együtt osztoznak az olyan közös európai értékekben – illetve előmozdítják azokat – mint az EUSZ 2. cikkében és az Alapjogi Chartában, valamint az EJEE-ben foglalt értékek, nevezetesen az emberi méltóság, a demokrácia, a jogállamiság, az alapvető jogok, az egyenlőség, a szabadság tiszteletben tartása, a megkülönböztetés-mentesség és a kisebbségek védelme, amely értékek szorosan kapcsolódnak egymáshoz és egymásnak kölcsönös előfeltételei, és ezért úgy véli, hogy az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok és a demokrácia – melyek európai értékek – Unión belüli és azon kívüli előmozdítása az európai identitás alapvető pillére, és ennek a jövőben is így kell maradnia; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió politikai, történelmi és etikai projektként azon államok összekapcsolására törekszik, amelyek együtt osztoznak az olyan közös európai értékekben – illetve előmozdítják azokat – mint az EUSZ 2. cikkében és az Alapjogi Chartában, valamint az EJEE-ben foglalt értékek, nevezetesen az emberi méltóság, a demokrácia, a jogállamiság, az alapvető jogok, az egyenlőség, a szabadság tiszteletben tartása, a megkülönböztetés-mentesség és a kisebbségek védelme, amely értékek szorosan kapcsolódnak egymáshoz és egymásnak kölcsönös előfeltételei, és ezért úgy véli, hogy az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok és a demokrácia – melyek európai értékek – Unión belüli és azon kívüli előmozdítása az európai identitás alapvető pillére, és ennek a jövőben is így kell maradnia;

| 2. | ajánlja, hogy a Parlament, a Bizottság és a Tanács ismerje el az emberi jogok védelmére és előmozdítására vonatkozó tevőleges kötelezettségek fennállását; kiemeli, hogy az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartása különböző szintű intézkedéseket tesz szükségessé; hangsúlyozza a regionális és helyi hatóságok, a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalom e területen betöltött szerepét, és kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy javítsák e szereplőkkel való együttműködésüket; |
| --- | --- |

2.

ajánlja, hogy a Parlament, a Bizottság és a Tanács ismerje el az emberi jogok védelmére és előmozdítására vonatkozó tevőleges kötelezettségek fennállását; kiemeli, hogy az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartása különböző szintű intézkedéseket tesz szükségessé; hangsúlyozza a regionális és helyi hatóságok, a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalom e területen betöltött szerepét, és kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy javítsák e szereplőkkel való együttműködésüket;

| 3. | emlékeztet arra, hogy az uniós intézményeknek és a tagállamoknak teljesíteniük kell az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartása terén fennálló kötelezettségeiket; megállapítja, hogy az emberi jogok védelmére és előmozdítására irányuló nemzetközi egyezményekben való részvétel csak erősítheti az alapvető jogok Unión belüli védelmét; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy az uniós intézményeknek és a tagállamoknak teljesíteniük kell az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartása terén fennálló kötelezettségeiket; megállapítja, hogy az emberi jogok védelmére és előmozdítására irányuló nemzetközi egyezményekben való részvétel csak erősítheti az alapvető jogok Unión belüli védelmét;

| 4. | elítéli az Európai Unióban az alapvető jogok megsértése, többek között a bevándorlás és a menekültügy területén, a különösen a népesség egyes csoportjai (kisebbségek és migránsok) irányában megnyilvánuló megkülönböztetés és intolerancia, a biztonság és a terrorizmus, a sajtószabadság, az Unión belüli szabad mozgás, a szociális és a szakszervezeti jogok terén tapasztalható aggasztó tendenciákat; egyre gyakrabban tapasztalja, hogy a tagállamok hátráltató hozzáállást tanúsítanak e szabadságjogok és alapvető jogok tiszteletben tartása terén, különösen a romák, a nők, az LMBT személyek, a menedékkérők, a migránsok és egyéb kiszolgáltatott csoportok tekintetében; |
| --- | --- |

4.

elítéli az Európai Unióban az alapvető jogok megsértése, többek között a bevándorlás és a menekültügy területén, a különösen a népesség egyes csoportjai (kisebbségek és migránsok) irányában megnyilvánuló megkülönböztetés és intolerancia, a biztonság és a terrorizmus, a sajtószabadság, az Unión belüli szabad mozgás, a szociális és a szakszervezeti jogok terén tapasztalható aggasztó tendenciákat; egyre gyakrabban tapasztalja, hogy a tagállamok hátráltató hozzáállást tanúsítanak e szabadságjogok és alapvető jogok tiszteletben tartása terén, különösen a romák, a nők, az LMBT személyek, a menedékkérők, a migránsok és egyéb kiszolgáltatott csoportok tekintetében;

Intézményi kérdések

| 5. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 2. cikkében megállapított közös európai értékek tiszteletben tartásának biztosítása az Európai Unió, intézményei és a tagállamok számára egyaránt alapvető fontosságú, és hogy a Szerződésekben ezzel kapcsolatban jelenleg meghatározott valamennyi eszközt sürgősen alkalmazni kell és végre kell hajtani, valamint elő kell készíteni a Szerződések módosításait ott, ahol azokra szükség van; hangsúlyozza, hogy a koppenhágai kritériumok tiszteletben tartásának kötelezettsége a csatlakozás után sem évül el, hanem továbbra is fennáll a tagállamok számára, és hogy az alapvető jogok az Unió elsődleges jogának részét képezik, és azt az uniós jog – uniós vagy nemzeti szintű – alkalmazása során minden bíróságnak vagy hatóságnak tiszteletben kell tartania; sajnálatát fejezi ki ezzel összefüggésben különösen amiatt, hogy elhúzódnak az EJEE-hez történő csatlakozásról folytatott tárgyalások, és hogy az EU-nak az EJEE-hez történő csatlakozása még nem teljes; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az EUSZ 2. cikkében megállapított közös európai értékek tiszteletben tartásának biztosítása az Európai Unió, intézményei és a tagállamok számára egyaránt alapvető fontosságú, és hogy a Szerződésekben ezzel kapcsolatban jelenleg meghatározott valamennyi eszközt sürgősen alkalmazni kell és végre kell hajtani, valamint elő kell készíteni a Szerződések módosításait ott, ahol azokra szükség van; hangsúlyozza, hogy a koppenhágai kritériumok tiszteletben tartásának kötelezettsége a csatlakozás után sem évül el, hanem továbbra is fennáll a tagállamok számára, és hogy az alapvető jogok az Unió elsődleges jogának részét képezik, és azt az uniós jog – uniós vagy nemzeti szintű – alkalmazása során minden bíróságnak vagy hatóságnak tiszteletben kell tartania; sajnálatát fejezi ki ezzel összefüggésben különösen amiatt, hogy elhúzódnak az EJEE-hez történő csatlakozásról folytatott tárgyalások, és hogy az EU-nak az EJEE-hez történő csatlakozása még nem teljes;

| 6. | emlékezteti az európai intézményeket és a tagállamokat arra, hogy annak érdekében, hogy a konkrét eseteket a lehető legrövidebb időn belül hatékonyan, igazságosan, méltányos módon és megkülönböztetés-mentesen ki lehessen vizsgálni és azokban ítéletet lehessen hozni, az alapvető jogokkal kapcsolatos politikáknak először is azt kell megakadályozniuk, hogy jogsértések történjenek, nevezetesen a döntések vagy intézkedések meghozatala előtt elérhető megelőzési és jogorvoslati eszközök segítségével; |
| --- | --- |

6.

emlékezteti az európai intézményeket és a tagállamokat arra, hogy annak érdekében, hogy a konkrét eseteket a lehető legrövidebb időn belül hatékonyan, igazságosan, méltányos módon és megkülönböztetés-mentesen ki lehessen vizsgálni és azokban ítéletet lehessen hozni, az alapvető jogokkal kapcsolatos politikáknak először is azt kell megakadályozniuk, hogy jogsértések történjenek, nevezetesen a döntések vagy intézkedések meghozatala előtt elérhető megelőzési és jogorvoslati eszközök segítségével;

| 7. | úgy véli, hogy a polgárok egyre jobban ragaszkodnak az alapvető jogok tiszteletben tartásához, védelméhez és előmozdításához, amint azt a mindennapi életben, valamint a jelképessé vagy széles körben ismertté vált esetekben a jogsértések, visszaélések vagy egyenlőtlenségek körüli mobilizáció és az azokra fordított egyre nagyobb figyelem is bizonyítja, továbbá az új technológiáknak, a közösségi hálózatoknak és a médiának köszönhető jobb információáramlásnak köszönhetően is; emlékeztet arra, hogy a jogsértések, visszaélések vagy egyenlőtlenségek aláássák a demokráciát és a jogállamiságot, valamint a polgárok intézményekbe és azok képviselőibe, nevezetesen a politikai vezetőkbe vetett bizalmát; hangsúlyozza, hogy az intézményeknek és a politikai vezetőknek tudatára kell ébredniük ennek a demokratikus tendenciának és azt támogatniuk kell, és ehhez új párbeszéd-mechanizmusokat kell kialakítaniuk és meg kell erősíteniük a polgári, parlamenti, bírósági és média általi kontrollt az állami hatóságok felett, melyeknek nyitottabbaknak és átláthatóbbaknak kell lenniük annak érdekében, hogy jobban szolgálják a polgárok érdekeit; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a polgárok egyre jobban ragaszkodnak az alapvető jogok tiszteletben tartásához, védelméhez és előmozdításához, amint azt a mindennapi életben, valamint a jelképessé vagy széles körben ismertté vált esetekben a jogsértések, visszaélések vagy egyenlőtlenségek körüli mobilizáció és az azokra fordított egyre nagyobb figyelem is bizonyítja, továbbá az új technológiáknak, a közösségi hálózatoknak és a médiának köszönhető jobb információáramlásnak köszönhetően is; emlékeztet arra, hogy a jogsértések, visszaélések vagy egyenlőtlenségek aláássák a demokráciát és a jogállamiságot, valamint a polgárok intézményekbe és azok képviselőibe, nevezetesen a politikai vezetőkbe vetett bizalmát; hangsúlyozza, hogy az intézményeknek és a politikai vezetőknek tudatára kell ébredniük ennek a demokratikus tendenciának és azt támogatniuk kell, és ehhez új párbeszéd-mechanizmusokat kell kialakítaniuk és meg kell erősíteniük a polgári, parlamenti, bírósági és média általi kontrollt az állami hatóságok felett, melyeknek nyitottabbaknak és átláthatóbbaknak kell lenniük annak érdekében, hogy jobban szolgálják a polgárok érdekeit;

| 8. | véleménye szerint a Szerződésekben rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében a következőket kell tenni:






  a) | be kell fejezni az emberi jogok európai egyezményéhez történő csatlakozásra irányuló eljárást és végre kell hajtani a Szerződésekben meghatározott e feladat teljes körű elvégzéséhez szükséges eszközöket, mivel ez is egy további mechanizmust biztosít az uniós polgárok emberi jogainak érvényesítéséhez, többek között annak biztosítása érdekében, hogy az uniós tagállamok végrehajtsák az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítéleteit, és különösen az „elvi ítéleteket”; és az Európa Tanács kérésének megfelelően csatlakozzanak az 1961. október 18-án Torinóban aláírt és 1996. május 3-án Strasbourgban felülvizsgált Európai Szociális Chartához; felkéri a tagállamokat, hogy csatlakozzanak az Európa Tanács emberi jogi egyezményéhez, illetve ratifikálják azt, hajtsák végre a közösségi vívmányok már meglévő eszközeit, valamint vizsgálják felül kívülmaradásukat, amely veszélyeztetheti polgáraik jogainak érvényesülését; |
| --- | --- | --- |

8.

véleménye szerint a Szerződésekben rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében a következőket kell tenni:

a)

be kell fejezni az emberi jogok európai egyezményéhez történő csatlakozásra irányuló eljárást és végre kell hajtani a Szerződésekben meghatározott e feladat teljes körű elvégzéséhez szükséges eszközöket, mivel ez is egy további mechanizmust biztosít az uniós polgárok emberi jogainak érvényesítéséhez, többek között annak biztosítása érdekében, hogy az uniós tagállamok végrehajtsák az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítéleteit, és különösen az „elvi ítéleteket”; és az Európa Tanács kérésének megfelelően csatlakozzanak az 1961. október 18-án Torinóban aláírt és 1996. május 3-án Strasbourgban felülvizsgált Európai Szociális Chartához; felkéri a tagállamokat, hogy csatlakozzanak az Európa Tanács emberi jogi egyezményéhez, illetve ratifikálják azt, hajtsák végre a közösségi vívmányok már meglévő eszközeit, valamint vizsgálják felül kívülmaradásukat, amely veszélyeztetheti polgáraik jogainak érvényesülését;

| b) | biztosítani kell, hogy a jogalkotási javaslatok és a politikák megfeleljenek a Chartának és tiszteletben tartsák az alapvető jogokat, hathatós intézkedéseket hozva annak biztosítása érdekében, hogy ellenőrzés alá vonják a Chartának való megfelelésüket a jogalkotási aktusok megszövegezésének minden szakaszában. és hogy az uniós jog végrehajtásáról szóló bizottsági értékelő jelentések, valamint az e jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló éves bizottsági jelentések rendszeresen vizsgálják meg, hogy az uniós jogszabályok és azok tagállami végrehajtása milyen hatást gyakorol az alapvető jogok érvényesülésére; |
| --- | --- |

b)

biztosítani kell, hogy a jogalkotási javaslatok és a politikák megfeleljenek a Chartának és tiszteletben tartsák az alapvető jogokat, hathatós intézkedéseket hozva annak biztosítása érdekében, hogy ellenőrzés alá vonják a Chartának való megfelelésüket a jogalkotási aktusok megszövegezésének minden szakaszában. és hogy az uniós jog végrehajtásáról szóló bizottsági értékelő jelentések, valamint az e jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló éves bizottsági jelentések rendszeresen vizsgálják meg, hogy az uniós jogszabályok és azok tagállami végrehajtása milyen hatást gyakorol az alapvető jogok érvényesülésére;

| c) | biztosítani kell, hogy a Bizottság – illetve a Tanács, amennyiben jogalkotást kezdeményez –, adott esetben vegye igénybe az Alapjogi Ügynökség független külső szakértői segítségét; |
| --- | --- |

c)

biztosítani kell, hogy a Bizottság – illetve a Tanács, amennyiben jogalkotást kezdeményez –, adott esetben vegye igénybe az Alapjogi Ügynökség független külső szakértői segítségét;

| d) | az emberi jogokkal kapcsolatos hatályos uniós jogszabályok végrehajtásának javítása érdekében fokozni kell az együttműködést a Bizottság és a tagállamok között, valamint az Európai Parlamenttel és a nemzeti parlamentekkel; |
| --- | --- |

d)

az emberi jogokkal kapcsolatos hatályos uniós jogszabályok végrehajtásának javítása érdekében fokozni kell az együttműködést a Bizottság és a tagállamok között, valamint az Európai Parlamenttel és a nemzeti parlamentekkel;

| e) | az értékelés, a nyomon követés és az Európai Unió Bírósága előtti kötelezettségszegési eljárás terén szigorú politikát követve biztosítani kell, hogy az alapvető jogokat érintő és azokat részletező uniós jog kidolgozását és átültetését fokozzák és megfelelően elvégezzék, különösen az uniós hatáskör alá tartozó területeken, többek között a megkülönböztetés-mentesség, az egyenlőség, a nemek közötti egyenlőség, a fogyatékosság, az adatvédelem, a menedékjog és a bevándorlás terén; |
| --- | --- |

e)

az értékelés, a nyomon követés és az Európai Unió Bírósága előtti kötelezettségszegési eljárás terén szigorú politikát követve biztosítani kell, hogy az alapvető jogokat érintő és azokat részletező uniós jog kidolgozását és átültetését fokozzák és megfelelően elvégezzék, különösen az uniós hatáskör alá tartozó területeken, többek között a megkülönböztetés-mentesség, az egyenlőség, a nemek közötti egyenlőség, a fogyatékosság, az adatvédelem, a menedékjog és a bevándorlás terén;

| f) | biztosítani kell a jogállamisággal kapcsolatos alapvető megközelítés előmozdítását, amely figyelembe veszi az alapvető jogok védelmének gyakorlati megvalósíthatóságát; |
| --- | --- |

f)

biztosítani kell a jogállamisággal kapcsolatos alapvető megközelítés előmozdítását, amely figyelembe veszi az alapvető jogok védelmének gyakorlati megvalósíthatóságát;

| g) | el kell ismerni, hogy erős politikai akaratra van szükség e kérdések kezeléséhez, különösen a gazdasági és pénzügyi válság idején; |
| --- | --- |

g)

el kell ismerni, hogy erős politikai akaratra van szükség e kérdések kezeléséhez, különösen a gazdasági és pénzügyi válság idején;

| h) | meg kell erősíteni és biztosítani kell az átláthatóságot az alapvető jogokról folytatott intézményközi párbeszéd során, vagy amikor az európai polgárok érdekeiről van szó; |
| --- | --- |

h)

meg kell erősíteni és biztosítani kell az átláthatóságot az alapvető jogokról folytatott intézményközi párbeszéd során, vagy amikor az európai polgárok érdekeiről van szó;

| i) | biztosítani kell, hogy a Bizottság teljes körűen használja ki a meglévő mechanizmusokat, végezzen tárgyilagos értékeléseket és vizsgálatokat, és kellően megalapozott esetben kezdeményezzen kötelezettségszegési eljárásokat, ekképpen elkerülve a kettős mérce alkalmazását, valahányszor egy tagállam az uniós jogszabályok végrehajtása során megsérti a Chartában rögzített jogokat; |
| --- | --- |

i)

biztosítani kell, hogy a Bizottság teljes körűen használja ki a meglévő mechanizmusokat, végezzen tárgyilagos értékeléseket és vizsgálatokat, és kellően megalapozott esetben kezdeményezzen kötelezettségszegési eljárásokat, ekképpen elkerülve a kettős mérce alkalmazását, valahányszor egy tagállam az uniós jogszabályok végrehajtása során megsérti a Chartában rögzített jogokat;

| j) | az alapvető jogokra és a közös európai értékekre vonatkozó ambiciózus, hatékony és széles körű szakpolitikákat és cselekvési programokat kell meghatározni, különösen többek között az EU-nak az EUMSZ 8. és 10. cikkében, valamint a Charta 21. cikkében a megkülönböztetés elleni küzdelemmel és az egyenlőség előmozdításával kapcsolatban meghatározott kötelezettségei proaktív és szisztematikus végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

j)

az alapvető jogokra és a közös európai értékekre vonatkozó ambiciózus, hatékony és széles körű szakpolitikákat és cselekvési programokat kell meghatározni, különösen többek között az EU-nak az EUMSZ 8. és 10. cikkében, valamint a Charta 21. cikkében a megkülönböztetés elleni küzdelemmel és az egyenlőség előmozdításával kapcsolatban meghatározott kötelezettségei proaktív és szisztematikus végrehajtásának biztosítása érdekében;

| k) | az átfedések elkerülése érdekében rendszeresebben és minden szinten összehangoltabban együtt kell működni különösen az Európa Tanáccsal és a többi nemzetközi intézménnyel, egyedi szakértelmüknek megfelelően; |
| --- | --- |

k)

az átfedések elkerülése érdekében rendszeresebben és minden szinten összehangoltabban együtt kell működni különösen az Európa Tanáccsal és a többi nemzetközi intézménnyel, egyedi szakértelmüknek megfelelően;

| l) | racionalizálni kell az alapvető jogok megsértésének megelőzésére már most rendelkezésre álló sokféle uniós mechanizmust, orvosolni kell az alapvető jogok megsértésének eseteit, el kell kerülni a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztását („forum shopping”), és fokozni kell a regionális és helyi hatóságok, valamint az emberi jogi szervezetek lehetséges szerepét; |
| --- | --- |

l)

racionalizálni kell az alapvető jogok megsértésének megelőzésére már most rendelkezésre álló sokféle uniós mechanizmust, orvosolni kell az alapvető jogok megsértésének eseteit, el kell kerülni a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztását („forum shopping”), és fokozni kell a regionális és helyi hatóságok, valamint az emberi jogi szervezetek lehetséges szerepét;

| m) | összehasonlító és összegző, országonkénti táblázatokat kell készíteni, amelynek alapján a Bizottság az országspecifikus ajánlásokat hivatott kibocsátani az alapvető jogokkal kapcsolatos politikáról, ahogy azt a 27 tagú EU gazdaságpolitikája tekintetében is tette; a Tanács jóváhagyhatja vagy módosíthatja ezeket az ajánlásokat és az alapvető jogok durva megsértésével kapcsolatos bizottsági javaslatokat az Európai Tanács következő csúcstalálkozójáig; |
| --- | --- |

m)

összehasonlító és összegző, országonkénti táblázatokat kell készíteni, amelynek alapján a Bizottság az országspecifikus ajánlásokat hivatott kibocsátani az alapvető jogokkal kapcsolatos politikáról, ahogy azt a 27 tagú EU gazdaságpolitikája tekintetében is tette; a Tanács jóváhagyhatja vagy módosíthatja ezeket az ajánlásokat és az alapvető jogok durva megsértésével kapcsolatos bizottsági javaslatokat az Európai Tanács következő csúcstalálkozójáig;

| n) | a nemzeti emberi jogi szervek részvételével ki kell dolgozni egy szakértői értékelési mechanizmust az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságához (DAC) hasonlóan: legalább három- vagy négyévente el kell végezni minden tagállam szakértői értékelését azzal a fő céllal, hogy az adott ország jobban megérthesse, miképpen tudna javítani az emberi jogokkal kapcsolatos stratégiáján és struktúráin; illetve segítve az emberi jogokkal kapcsolatos politikák és stratégiák terén meglévő bevált gyakorlatok meghatározását és Unión belüli megosztását; |
| --- | --- |

n)

a nemzeti emberi jogi szervek részvételével ki kell dolgozni egy szakértői értékelési mechanizmust az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságához (DAC) hasonlóan: legalább három- vagy négyévente el kell végezni minden tagállam szakértői értékelését azzal a fő céllal, hogy az adott ország jobban megérthesse, miképpen tudna javítani az emberi jogokkal kapcsolatos stratégiáján és struktúráin; illetve segítve az emberi jogokkal kapcsolatos politikák és stratégiák terén meglévő bevált gyakorlatok meghatározását és Unión belüli megosztását;

| o) | egy „új koppenhágai mechanizmust” kell bevezetni az EUSZ 2. cikkében és az Alapjogi Chartában meghatározott alapvető uniós jogok és értékek tiszteletben tartásának, védelmének és előmozdításának biztosítására; |
| --- | --- |

o)

egy „új koppenhágai mechanizmust” kell bevezetni az EUSZ 2. cikkében és az Alapjogi Chartában meghatározott alapvető uniós jogok és értékek tiszteletben tartásának, védelmének és előmozdításának biztosítására;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az „új koppenhágai mechanizmust”, amelynek célja annak átvilágítása, hogy minden tagállam hatékony és kötelező módon megfelel-e a koppenhágai kritériumoknak, haladéktalanul be lehetne indítani a Bizottság döntése alapján és a Parlament maradéktalan bevonása mellett, és hogy e mechanizmusnak az alábbiakat kellene biztosítania:






  a) | mutatók meghatározása meglévő vagy már kidolgozott és elismert – például az ENSZ és az Európa Tanács szintjén (Alapjogi Ügynökség és Bizottság) kidolgozott – alapjogi mutatók alapján –; figyelembe véve az emberi jogok és alapvető szabadságjogok különböző területein közreműködő nem kormányzati szervezetek tanácsait; |
| --- | --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az „új koppenhágai mechanizmust”, amelynek célja annak átvilágítása, hogy minden tagállam hatékony és kötelező módon megfelel-e a koppenhágai kritériumoknak, haladéktalanul be lehetne indítani a Bizottság döntése alapján és a Parlament maradéktalan bevonása mellett, és hogy e mechanizmusnak az alábbiakat kellene biztosítania:

a)

mutatók meghatározása meglévő vagy már kidolgozott és elismert – például az ENSZ és az Európa Tanács szintjén (Alapjogi Ügynökség és Bizottság) kidolgozott – alapjogi mutatók alapján –; figyelembe véve az emberi jogok és alapvető szabadságjogok különböző területein közreműködő nem kormányzati szervezetek tanácsait;

| b) | a mechanizmusnak az említett – átlátható és hiteles eljárás keretében továbbfejlesztendő – mutatók köré szerveződő objektív és megbízható adatokon és információkon kell alapulnia (Alapjogi Ügynökség és Bizottság); |
| --- | --- |

b)

a mechanizmusnak az említett – átlátható és hiteles eljárás keretében továbbfejlesztendő – mutatók köré szerveződő objektív és megbízható adatokon és információkon kell alapulnia (Alapjogi Ügynökség és Bizottság);

| c) | egy rendszeres és objektív eljárás keretében a helyzet figyelemmel kísérésének biztosítása az Unióban és az egyes tagállamokban (Alapjogi Ügynökség, Bizottság, Tanács, Európai Parlament és nemzeti parlamentek); |
| --- | --- |

c)

egy rendszeres és objektív eljárás keretében a helyzet figyelemmel kísérésének biztosítása az Unióban és az egyes tagállamokban (Alapjogi Ügynökség, Bizottság, Tanács, Európai Parlament és nemzeti parlamentek);

| d) | objektív, összehasonlító és rendszeres értékelések készítése az alapvető jogokra és/vagy területekre, illetve minden intézményre és tagállamra lebontva – ugyanakkor a legnagyobb összehasonlíthatóságra törekedve – a civil társadalmi szervezetek által előterjesztett információkon (az Alapjogi Ügynökség jelentései, a Bizottság, a Parlament, a Tanács éves jelentései) és az ezek alapján kibocsátott ajánlásokon felül többek között az Európa Tanács, az ENSZ, valamint az uniós intézmények és szervek meglévő nyomon követési mechanizmusai keretében kibocsátott megállapítások és ajánlások alapján; |
| --- | --- |

d)

objektív, összehasonlító és rendszeres értékelések készítése az alapvető jogokra és/vagy területekre, illetve minden intézményre és tagállamra lebontva – ugyanakkor a legnagyobb összehasonlíthatóságra törekedve – a civil társadalmi szervezetek által előterjesztett információkon (az Alapjogi Ügynökség jelentései, a Bizottság, a Parlament, a Tanács éves jelentései) és az ezek alapján kibocsátott ajánlásokon felül többek között az Európa Tanács, az ENSZ, valamint az uniós intézmények és szervek meglévő nyomon követési mechanizmusai keretében kibocsátott megállapítások és ajánlások alapján;

| e) | az EUSZ 2. cikkének (demokrácia, jogállamiság, alapvető jogok, egyenlőség) alkalmazására vonatkozó, e szakaszokat éves és többéves alapon keretbe foglaló uniós szakpolitikai ciklus, valamint az ezekkel az európai értékekkel, nevezetesen az alapvető jogok védelmével foglalkozó éves nyitott intézményközi fórum létrehozása; |
| --- | --- |

e)

az EUSZ 2. cikkének (demokrácia, jogállamiság, alapvető jogok, egyenlőség) alkalmazására vonatkozó, e szakaszokat éves és többéves alapon keretbe foglaló uniós szakpolitikai ciklus, valamint az ezekkel az európai értékekkel, nevezetesen az alapvető jogok védelmével foglalkozó éves nyitott intézményközi fórum létrehozása;

| f) | a nemzeti, európai és nemzetközi szervektől származó összes meglévő adat és elemzés összegyűjtése biztosítása annak érdekében, hogy az alapvető jogok védelme, a jogállamiság, a demokrácia és az egyenlőség szempontjából fontos, meglévő információkat hozzáférhetőbbé és láthatóbbá tegyék; |
| --- | --- |

f)

a nemzeti, európai és nemzetközi szervektől származó összes meglévő adat és elemzés összegyűjtése biztosítása annak érdekében, hogy az alapvető jogok védelme, a jogállamiság, a demokrácia és az egyenlőség szempontjából fontos, meglévő információkat hozzáférhetőbbé és láthatóbbá tegyék;

| g) | annak biztosítása, hogy a Jogérvényesülési Főigazgatóság és a Tanács alapvető és uniós polgársági jogokkal, valamint a személyek szabad mozgásával foglalkozó munkacsoportja együttműködik a Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságával annak érdekében, hogy rendszeres, strukturált párbeszédet alakítsanak ki ezen intézmények és a civil társadalmi szervezetek között az alapvető jogokkal kapcsolatos, az Unión belüli kérdésekről; |
| --- | --- |

g)

annak biztosítása, hogy a Jogérvényesülési Főigazgatóság és a Tanács alapvető és uniós polgársági jogokkal, valamint a személyek szabad mozgásával foglalkozó munkacsoportja együttműködik a Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságával annak érdekében, hogy rendszeres, strukturált párbeszédet alakítsanak ki ezen intézmények és a civil társadalmi szervezetek között az alapvető jogokkal kapcsolatos, az Unión belüli kérdésekről;

| h) | ajánláscsomag és ezzel párhuzamosan a ténylegesen visszatartó erejű hathatós és arányos szankciók (például az Alap kötelezettségvállalásainak ideiglenes felfüggesztése, bizonyos jogi aktusok alkalmazása stb.) kidolgozása és elfogadása az EUSZ 2. és 7. cikkének megsértése esetén történő alkalmazás céljával és az EUSZ-ban rögzített jogok sikeres érvényre juttatása érdekében; |
| --- | --- |

h)

ajánláscsomag és ezzel párhuzamosan a ténylegesen visszatartó erejű hathatós és arányos szankciók (például az Alap kötelezettségvállalásainak ideiglenes felfüggesztése, bizonyos jogi aktusok alkalmazása stb.) kidolgozása és elfogadása az EUSZ 2. és 7. cikkének megsértése esetén történő alkalmazás céljával és az EUSZ-ban rögzített jogok sikeres érvényre juttatása érdekében;

| i) | korai figyelmeztető rendszer, a politikai és technikai párbeszédre szolgáló rendszer, felszólító levelek és „befagyasztási mechanizmus” beépítése – ahogy azt már a Parlament is szorgalmazta annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok az uniós intézmények kérésére függesszék fel az olyan jogszabályok elfogadását, amelyek esetleg figyelmen kívül hagyják vagy megsértik az alapvető jogokat vagy az EU jogrendjét; a Bizottságnak technikai szintű üléseket kell tartania az érintett tagállam szerveivel, de az EUSZ 2. cikkével kapcsolatos tárgyalásokon kívül semmilyen más politikai területen nem szabad egyetlen tárgyalást sem lezárnia mindaddig, amíg az EUSZ 2. cikkének maradéktalan tiszteletben tartása nem biztosított; |
| --- | --- |

i)

korai figyelmeztető rendszer, a politikai és technikai párbeszédre szolgáló rendszer, felszólító levelek és „befagyasztási mechanizmus” beépítése – ahogy azt már a Parlament is szorgalmazta annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok az uniós intézmények kérésére függesszék fel az olyan jogszabályok elfogadását, amelyek esetleg figyelmen kívül hagyják vagy megsértik az alapvető jogokat vagy az EU jogrendjét; a Bizottságnak technikai szintű üléseket kell tartania az érintett tagállam szerveivel, de az EUSZ 2. cikkével kapcsolatos tárgyalásokon kívül semmilyen más politikai területen nem szabad egyetlen tárgyalást sem lezárnia mindaddig, amíg az EUSZ 2. cikkének maradéktalan tiszteletben tartása nem biztosított;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy az Alapjogi Ügynökséggel együttműködve fogadjon el határozatot egy ilyen „új koppenhágai mechanizmus” létrehozásáról, amint azt a korrupciós esetek Unióban és tagállamokban történő bejelentése esetében tette, és vizsgálja felül az Alapjogi Ügynökségről szóló rendeletet, hogy azt megnövekedett jogosultságokkal és hatáskörökkel ruházza fel; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy az Alapjogi Ügynökséggel együttműködve fogadjon el határozatot egy ilyen „új koppenhágai mechanizmus” létrehozásáról, amint azt a korrupciós esetek Unióban és tagállamokban történő bejelentése esetében tette, és vizsgálja felül az Alapjogi Ügynökségről szóló rendeletet, hogy azt megnövekedett jogosultságokkal és hatáskörökkel ruházza fel;

| 11. | kéri, hogy – lehetőség szerint intézményközi megállapodás keretében – hozzanak létre egy „koppenhágai bizottságot”, amely többek között az Európai Parlament által kijelölendő, az alapvető jogokkal foglalkozó független, magas szintű szakértőkből áll, és amelynek célja annak biztosítása, hogy valamennyi tagállam tiszteletben tartsa az EUSZ 2. cikkében foglalt közös értékeket és folyamatosan eleget tegyen a koppenhágai kritériumoknak, valamint az Alapjogi Ügynökségről szóló rendelet módosításáig terjedő időszakban tanácsot adjon és jelentéseket készítsen az alapvető jogokkal kapcsolatos kérdésekről, lehetővé téve, hogy az ügynökség erősebb hatáskörökkel és szélesebb körű megbízatással rendelkezzen az egyes tagállamoknak az alapvető jogok szempontjából történő átvilágításához, amint azt az Európai Parlament már több ízben indítványozta; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy – lehetőség szerint intézményközi megállapodás keretében – hozzanak létre egy „koppenhágai bizottságot”, amely többek között az Európai Parlament által kijelölendő, az alapvető jogokkal foglalkozó független, magas szintű szakértőkből áll, és amelynek célja annak biztosítása, hogy valamennyi tagállam tiszteletben tartsa az EUSZ 2. cikkében foglalt közös értékeket és folyamatosan eleget tegyen a koppenhágai kritériumoknak, valamint az Alapjogi Ügynökségről szóló rendelet módosításáig terjedő időszakban tanácsot adjon és jelentéseket készítsen az alapvető jogokkal kapcsolatos kérdésekről, lehetővé téve, hogy az ügynökség erősebb hatáskörökkel és szélesebb körű megbízatással rendelkezzen az egyes tagállamoknak az alapvető jogok szempontjából történő átvilágításához, amint azt az Európai Parlament már több ízben indítványozta;

| 12. | javasolja, hogy az uniós intézmények és a tagállamok kezdjenek párbeszédet az uniós értékek súlyos megsértésének kockázata esetén, valamint hogy az uniós intézmények az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban éljenek az ajánlások megfogalmazásának lehetőségével; teljes mértékben támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy ennek keretében felszólító leveleket vegyenek igénybe; |
| --- | --- |

12.

javasolja, hogy az uniós intézmények és a tagállamok kezdjenek párbeszédet az uniós értékek súlyos megsértésének kockázata esetén, valamint hogy az uniós intézmények az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban éljenek az ajánlások megfogalmazásának lehetőségével; teljes mértékben támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy ennek keretében felszólító leveleket vegyenek igénybe;

| 13. | felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a Parlamenttel együtt hozzon létre egy kapcsolattartó csoportot az uniós értékek tényleges megvalósításának nyomon követésére, valamint kifejezetten hajtson végre közös értékeléseket az alapvető jogokról olyan konkrét esetekben, amelyekről az említett három uniós intézmény közül bármelyik aggodalommal tett említést; felszólítja továbbá ezeket az intézményeket, hogy vegyék figyelembe az Európa Tanács ajánlásait és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítéleteit; |
| --- | --- |

13.

felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a Parlamenttel együtt hozzon létre egy kapcsolattartó csoportot az uniós értékek tényleges megvalósításának nyomon követésére, valamint kifejezetten hajtson végre közös értékeléseket az alapvető jogokról olyan konkrét esetekben, amelyekről az említett három uniós intézmény közül bármelyik aggodalommal tett említést; felszólítja továbbá ezeket az intézményeket, hogy vegyék figyelembe az Európa Tanács ajánlásait és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítéleteit;

| 14. | üdvözli a Bizottság elnöke és Reding alelnök nyilatkozatait, amelyekben bejelentették, hogy kidolgozás alatt állnak a Szerződéseknek a jelenlegi Szerződések alapján rendelkezésre álló lehetőségeken túlmenő lehetséges módosításai, továbbá felszólítja az illetékes bizottságait, hogy részletesen vizsgálják meg a következő javaslatokat az alapvető jogok védelmének uniós Szerződésekben való megerősítése céljából:






  — | az EUSZ 7. cikkének mélyreható felülvizsgálata, kiegészítve e cikket egy olyan szakasszal, amely a „kockázat” és a „jogsértés” szakaszától elkülönülve az EUSZ 2. cikkének alkalmazásával foglalkozik, és mindezen szakaszokra állapítsanak meg eltérő többségi szavazatarányokat, továbbá erősítsék meg a technikai és objektív (és nem csupán politikai) elemzést, fokozzák a tagállami intézményekkel folytatott párbeszédet, valamint határozzanak meg részletes és kiszámítható, az eljárás teljes folyamán alkalmazandó szankciókat; |
| --- | --- | --- |

14.

üdvözli a Bizottság elnöke és Reding alelnök nyilatkozatait, amelyekben bejelentették, hogy kidolgozás alatt állnak a Szerződéseknek a jelenlegi Szerződések alapján rendelkezésre álló lehetőségeken túlmenő lehetséges módosításai, továbbá felszólítja az illetékes bizottságait, hogy részletesen vizsgálják meg a következő javaslatokat az alapvető jogok védelmének uniós Szerződésekben való megerősítése céljából:

—

az EUSZ 7. cikkének mélyreható felülvizsgálata, kiegészítve e cikket egy olyan szakasszal, amely a „kockázat” és a „jogsértés” szakaszától elkülönülve az EUSZ 2. cikkének alkalmazásával foglalkozik, és mindezen szakaszokra állapítsanak meg eltérő többségi szavazatarányokat, továbbá erősítsék meg a technikai és objektív (és nem csupán politikai) elemzést, fokozzák a tagállami intézményekkel folytatott párbeszédet, valamint határozzanak meg részletes és kiszámítható, az eljárás teljes folyamán alkalmazandó szankciókat;

| — | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 121. cikkéből kiindulva az alapvető jogokkal kapcsolatban egy erősebb és részletesebb koordinációs és felügyeleti mechanizmus kidolgozása; |
| --- | --- |

—

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 121. cikkéből kiindulva az alapvető jogokkal kapcsolatban egy erősebb és részletesebb koordinációs és felügyeleti mechanizmus kidolgozása;

| — | a jogorvoslati hatály bővítése, valamint a Bizottság és az Európai Bíróság hatáskörének kiterjesztése; |
| --- | --- |

—

a jogorvoslati hatály bővítése, valamint a Bizottság és az Európai Bíróság hatáskörének kiterjesztése;

| — | a Szerződésekben az Alapjogi Ügynökségre való hivatkozás, ideértve egy olyan jogalapot is, amely lehetővé teszi, hogy az Ügynökséget létrehozó rendeletet a jelenlegi gyakorlattól eltérően ne egyhangúlag, hanem rendes jogalkotási eljárás keretében módosítsák; |
| --- | --- |

—

a Szerződésekben az Alapjogi Ügynökségre való hivatkozás, ideértve egy olyan jogalapot is, amely lehetővé teszi, hogy az Ügynökséget létrehozó rendeletet a jelenlegi gyakorlattól eltérően ne egyhangúlag, hanem rendes jogalkotási eljárás keretében módosítsák;

| — | az Alapjogi Charta 51. cikkének törlése; |
| --- | --- |

—

az Alapjogi Charta 51. cikkének törlése;

| — | lehetőség biztosítása a Parlament számára, hogy a Bizottsággal és a Tanáccsal azonos feltételek mellett eljárásokat indíthasson az EUSZ 2. cikkének megsértése esetén, és hogy az Alapjogi Ügynökség az eljárás során szükséges szakértői támogatást nyújthasson; |
| --- | --- |

—

lehetőség biztosítása a Parlament számára, hogy a Bizottsággal és a Tanáccsal azonos feltételek mellett eljárásokat indíthasson az EUSZ 2. cikkének megsértése esetén, és hogy az Alapjogi Ügynökség az eljárás során szükséges szakértői támogatást nyújthasson;

| — | az egyhangú döntéshozatalra vonatkozó követelmény felülvizsgálata az alapvető jogok tiszteletben tartásához, védelméhez és előmozdításához kapcsolódó területeken, többek között az egyenlőség és a megkülönböztetés-mentesség terén (pl. az EUMSZ 19. cikke); |
| --- | --- |

—

az egyhangú döntéshozatalra vonatkozó követelmény felülvizsgálata az alapvető jogok tiszteletben tartásához, védelméhez és előmozdításához kapcsolódó területeken, többek között az egyenlőség és a megkülönböztetés-mentesség terén (pl. az EUMSZ 19. cikke);

kéri továbbá illetékes bizottságát, hogy pontosítsa az EUSZ 7. cikkének az Európai Parlament általi aktiválásával kapcsolatos eljárás alkalmazását és esetleges felülvizsgálatát;

| 15. | kéri az Alapjogi Ügynökséget egy nyilvános weboldalt létrehozására, amelyen összegyűjtik és megosztják az alapjogi kérdésekkel kapcsolatban az ENSZ, az Európa Tanács, az EBESZ, a nem kormányzati szervezetek, az Alapjogi Ügynökség, az Európai Parlament, a bíróságok, a nemzeti parlamenti bizottságok, az ombudsmanok stb. által kidolgozott információkat és dokumentumokat; úgy véli, hogy ezeknek az információknak dátum, állam, szerző és jog szerint kell visszakereshetőnek lenniük, hogy forrásokat és információkat biztosítsanak az alapvető jogok uniós és tagállami helyzetéről; |
| --- | --- |

15.

kéri az Alapjogi Ügynökséget egy nyilvános weboldalt létrehozására, amelyen összegyűjtik és megosztják az alapjogi kérdésekkel kapcsolatban az ENSZ, az Európa Tanács, az EBESZ, a nem kormányzati szervezetek, az Alapjogi Ügynökség, az Európai Parlament, a bíróságok, a nemzeti parlamenti bizottságok, az ombudsmanok stb. által kidolgozott információkat és dokumentumokat; úgy véli, hogy ezeknek az információknak dátum, állam, szerző és jog szerint kell visszakereshetőnek lenniük, hogy forrásokat és információkat biztosítsanak az alapvető jogok uniós és tagállami helyzetéről;

Az egyes jogok (az Alapjogi Charta alapján)

Méltóság

| 16. | figyelmeztet arra az aggaszó tényre, hogy az Unióban és egyes tagállamokban továbbra is megsértik az emberi méltóság megsértésére, különösen a kisebbségek, főként a romák, a menedékkérők, a migránsok, a gyanú szerint a terrorizmussal összefüggésbe hozható személyek és a szabadságuktól megfosztott személyek, valamint a kiszolgáltatott csoportok tagjai és a szegény emberek esetében; hangsúlyozza, hogy a hatóságoknak meg kell felelniük a kínzás és a kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód teljes tilalma elvének, és valamennyi jogsértés esetében alapos, gyors, hatékony és független nyomozást kell folytatniuk, a bűnösöket pedig bíróság elé kell állítaniuk; |
| --- | --- |

16.

figyelmeztet arra az aggaszó tényre, hogy az Unióban és egyes tagállamokban továbbra is megsértik az emberi méltóság megsértésére, különösen a kisebbségek, főként a romák, a menedékkérők, a migránsok, a gyanú szerint a terrorizmussal összefüggésbe hozható személyek és a szabadságuktól megfosztott személyek, valamint a kiszolgáltatott csoportok tagjai és a szegény emberek esetében; hangsúlyozza, hogy a hatóságoknak meg kell felelniük a kínzás és a kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód teljes tilalma elvének, és valamennyi jogsértés esetében alapos, gyors, hatékony és független nyomozást kell folytatniuk, a bűnösöket pedig bíróság elé kell állítaniuk;

| 17. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a rendőrség, a karhatalom és a rendfenntartó erők számos esetben durván lépnek fel és a tüntetések alkalmával különösen aránytalan erőszakot alkalmaznak békés résztvevőkkel és újságírókkal szemben, túlzott mértékben használnak az emberi életet nem veszélyeztető fegyvereket, például gumibotokat, gumilövedékeket és elektromos sokkolókat stb.; kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a biztonsági erők azonosító elemeket viseljenek az egyenruháikon, továbbá hogy cselekedeteikért vonják őket felelősségre; kéri, hogy szüntessék meg az etnikai és faji profilalkotáson alapuló rendőrségi ellenőrzéseket; aggodalmát fejezi ki a békés tüntetés jogát korlátozó intézkedések számának növekedése miatt, és rámutat, hogy a gyülekezés, a társulás és a véleménynyilvánítás szabadsága adja a tüntetéshez való jog alapját; kéri a tagállamokat, hogy ne hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek akadályozhatják vagy büntethetik az alapvető szabadságok és jogok gyakorlását, nyomatékosan kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy erő alkalmazására csak kellőképpen indokolt, kivételes esetekben kerülhessen sor, amikor a közrend tényleges és súlyos veszélyeztetése áll fenn, és emlékeztet arra, hogy a rendőri erők elsődleges feladata az emberek védelme és biztonságuk garantálása. |
| --- | --- |

17.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a rendőrség, a karhatalom és a rendfenntartó erők számos esetben durván lépnek fel és a tüntetések alkalmával különösen aránytalan erőszakot alkalmaznak békés résztvevőkkel és újságírókkal szemben, túlzott mértékben használnak az emberi életet nem veszélyeztető fegyvereket, például gumibotokat, gumilövedékeket és elektromos sokkolókat stb.; kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a biztonsági erők azonosító elemeket viseljenek az egyenruháikon, továbbá hogy cselekedeteikért vonják őket felelősségre; kéri, hogy szüntessék meg az etnikai és faji profilalkotáson alapuló rendőrségi ellenőrzéseket; aggodalmát fejezi ki a békés tüntetés jogát korlátozó intézkedések számának növekedése miatt, és rámutat, hogy a gyülekezés, a társulás és a véleménynyilvánítás szabadsága adja a tüntetéshez való jog alapját; kéri a tagállamokat, hogy ne hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek akadályozhatják vagy büntethetik az alapvető szabadságok és jogok gyakorlását, nyomatékosan kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy erő alkalmazására csak kellőképpen indokolt, kivételes esetekben kerülhessen sor, amikor a közrend tényleges és súlyos veszélyeztetése áll fenn, és emlékeztet arra, hogy a rendőri erők elsődleges feladata az emberek védelme és biztonságuk garantálása.

| 18. | újfent hangot ad egy azt biztosító európai kezdeményezés iránti támogatásának, hogy garantálják a szabadságuktól megfosztott személyek alapvető jogait, valamint hogy a fogvatartottak képesek legyenek visszailleszkedni a társadalomba; aggodalmát fejezi ki a börtönök számos tagállamot érintő túlzsúfoltságának veszélye, a fogvatartottak rossz börtönkörülményei és a velük szemben alkalmazott rossz bánásmód miatt, és európai kezdeményezés indítását szorgalmazza annak biztosítása érdekében, hogy a kínzás megelőzésére létrehozott európai bizottság ajánlásait és az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéleteket – a börtönökben, bevándorlási központokban és a pszichiátriai kórházakban is – végrehajtsák; javasolja, hogy hozzanak intézkedéseket mind a börtönök túlzsúfoltságának csökkentése, mind pedig az előzetes letartóztatás túlzott mértékű alkalmazásának elkerülése érdekében, határozzanak meg a börtönbüntetést kiváltó büntetéseket, vegyék fontolóra egyes cselekmények szabálysértő jellegének megszüntetését és/vagy csökkentsék azt az időtartamot, ameddig valakit vádemelés nélkül fogva lehet tartani; |
| --- | --- |

18.

újfent hangot ad egy azt biztosító európai kezdeményezés iránti támogatásának, hogy garantálják a szabadságuktól megfosztott személyek alapvető jogait, valamint hogy a fogvatartottak képesek legyenek visszailleszkedni a társadalomba; aggodalmát fejezi ki a börtönök számos tagállamot érintő túlzsúfoltságának veszélye, a fogvatartottak rossz börtönkörülményei és a velük szemben alkalmazott rossz bánásmód miatt, és európai kezdeményezés indítását szorgalmazza annak biztosítása érdekében, hogy a kínzás megelőzésére létrehozott európai bizottság ajánlásait és az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéleteket – a börtönökben, bevándorlási központokban és a pszichiátriai kórházakban is – végrehajtsák; javasolja, hogy hozzanak intézkedéseket mind a börtönök túlzsúfoltságának csökkentése, mind pedig az előzetes letartóztatás túlzott mértékű alkalmazásának elkerülése érdekében, határozzanak meg a börtönbüntetést kiváltó büntetéseket, vegyék fontolóra egyes cselekmények szabálysértő jellegének megszüntetését és/vagy csökkentsék azt az időtartamot, ameddig valakit vádemelés nélkül fogva lehet tartani;

| 19. | megismétli azon kérését, hogy derítsenek fényt arra, hogy az európai államok milyen mértékben működtek együtt az Egyesült Államok és a CIA rendkívüli kiadatásokkal, lopásokkal és az Unió területén lévő titkos börtönökkel kapcsolatos programjában, és ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok hatékony, pártatlan, mélyreható, független és átlátható vizsgálatokat folytassanak le, a büntetlenség lehetőségének kizárásával; emlékezteti a tagállamokat a kínzás teljes tilalmára és arra, hogy a súlyos emberi jogi jogsértések kivizsgálására irányuló állami kötelezettség korlátozásának indokolásaként ezért nem hivatkozhatnak államtitokra; hangsúlyozza, hogy a fentiek be nem tartása esetében a tagállamok jó hírneve és az alapvető jogok védelme iránti elkötelezettségükbe vetett bizalom forog kockán; |
| --- | --- |

19.

megismétli azon kérését, hogy derítsenek fényt arra, hogy az európai államok milyen mértékben működtek együtt az Egyesült Államok és a CIA rendkívüli kiadatásokkal, lopásokkal és az Unió területén lévő titkos börtönökkel kapcsolatos programjában, és ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok hatékony, pártatlan, mélyreható, független és átlátható vizsgálatokat folytassanak le, a büntetlenség lehetőségének kizárásával; emlékezteti a tagállamokat a kínzás teljes tilalmára és arra, hogy a súlyos emberi jogi jogsértések kivizsgálására irányuló állami kötelezettség korlátozásának indokolásaként ezért nem hivatkozhatnak államtitokra; hangsúlyozza, hogy a fentiek be nem tartása esetében a tagállamok jó hírneve és az alapvető jogok védelme iránti elkötelezettségükbe vetett bizalom forog kockán;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a CIA programjával kapcsolatban fennálló büntetlenség lehetővé tette, hogy az EU és az Egyesült Államok terrorizmusellenes politikáiban továbbra is megsértsék az alapvető jogokat, amint arra az egyesült államokbeli Nemzetbiztonsági Hivatal felügyeleti programjának a Parlament által jelenleg vizsgált tömeges kémtevékenységei és a különböző tagállamok felügyeleti szervei is fényt derítettek; kéri, hogy az előzetes bírósági és a parlamenti felülvizsgálatra, valamint a fellebbezéshez és az ügynökségek által összegyűjtött, megőrzött vagy kezelt adatok helyesbítéséhez való jogra összpontosítva vizsgálják felül az EU és a tagállamok biztonsági és hírszerzési ügynökségeire vonatkozó jogszabályokat; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a CIA programjával kapcsolatban fennálló büntetlenség lehetővé tette, hogy az EU és az Egyesült Államok terrorizmusellenes politikáiban továbbra is megsértsék az alapvető jogokat, amint arra az egyesült államokbeli Nemzetbiztonsági Hivatal felügyeleti programjának a Parlament által jelenleg vizsgált tömeges kémtevékenységei és a különböző tagállamok felügyeleti szervei is fényt derítettek; kéri, hogy az előzetes bírósági és a parlamenti felülvizsgálatra, valamint a fellebbezéshez és az ügynökségek által összegyűjtött, megőrzött vagy kezelt adatok helyesbítéséhez való jogra összpontosítva vizsgálják felül az EU és a tagállamok biztonsági és hírszerzési ügynökségeire vonatkozó jogszabályokat;

| 21. | felszólítja a tagállamokat, hogy – amennyiben még nem tették meg – maradéktalanul ültessék át és hajtsák végre az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről szóló 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet, valamint fogadjanak el megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az emberkereskedelem áldozatai megfelelő segítséget és védelmet kapjanak, az emberkereskedőket bíróság elé állítsák, hatékony, arányos és elrettentő erejű szankciókkal sújtva őket, ugyanakkor megelőző intézkedéseket is alkalmazzanak; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a tagállamokat, hogy – amennyiben még nem tették meg – maradéktalanul ültessék át és hajtsák végre az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről szóló 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet, valamint fogadjanak el megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az emberkereskedelem áldozatai megfelelő segítséget és védelmet kapjanak, az emberkereskedőket bíróság elé állítsák, hatékony, arányos és elrettentő erejű szankciókkal sújtva őket, ugyanakkor megelőző intézkedéseket is alkalmazzanak;

| 22. | felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul ültessék át a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet, és fogadjanak el megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a bűncselekmények áldozatai megfelelő segítségben és védelemben részesüljenek; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul ültessék át a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet, és fogadjanak el megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a bűncselekmények áldozatai megfelelő segítségben és védelemben részesüljenek;

| 23. | kéri az élet végén a méltóság tiszteletben tartását, különösen annak biztosításával, hogy az élő végrendeletben megfogalmazott döntéseket elismerjék és tiszteletben tartsák; |
| --- | --- |

23.

kéri az élet végén a méltóság tiszteletben tartását, különösen annak biztosításával, hogy az élő végrendeletben megfogalmazott döntéseket elismerjék és tiszteletben tartsák;

| 24. | elismeri, hogy a szexuális és reproduktív egészség és jogok az emberi méltóság elengedhetetlen elemei, amelyekkel a strukturális megkülönböztetés és a nemek közötti egyenlőtlenségek tágabb összefüggésében kell foglalkozni; felszólítja a tagállamokat a szexuális és reproduktív egészség és jogok védelmére, nem utolsósorban a reproduktív egészséggel foglalkozó, az önkéntes családtervezéshez, továbbá az anyák és az újszülöttek egészségének megóvásához szükséges ellátást és alapvető gyógyszereket is magában foglaló programok és szolgáltatások biztosításán keresztül, illetve azáltal, hogy folyamatosan figyelemmel kísérik azokat a szakpolitikákat és/vagy jogszabályokat, amelyek sérthetik a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy a szexuális és reproduktív egészség és jogok az emberi méltóság elengedhetetlen elemei, amelyekkel a strukturális megkülönböztetés és a nemek közötti egyenlőtlenségek tágabb összefüggésében kell foglalkozni; felszólítja a tagállamokat a szexuális és reproduktív egészség és jogok védelmére, nem utolsósorban a reproduktív egészséggel foglalkozó, az önkéntes családtervezéshez, továbbá az anyák és az újszülöttek egészségének megóvásához szükséges ellátást és alapvető gyógyszereket is magában foglaló programok és szolgáltatások biztosításán keresztül, illetve azáltal, hogy folyamatosan figyelemmel kísérik azokat a szakpolitikákat és/vagy jogszabályokat, amelyek sérthetik a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat;

Szabadságok

| 25. | hangsúlyozza, hogy a demokrácia és a jogállamiság a szabadságjogok és az alapvető jogok tiszteletben tartásán alapulnak, és hogy a terrorizmus vagy a szervezett bűnözés elleni fellépés vagy intézkedés, és az e célt szolgáló nemzetközi együttműködés nem sértheti az alapvető jogokkal kapcsolatos európai normákat és szigorúan tiszteletben kell tartania azokat (ártatlanság vélelme, tisztességes eljárás, védelemhez való jog, a magánélet és a személyes adatok védelme stb.); hangsúlyozza annak szükségességét, hogy határokon átnyúló összefüggésrendszerben, erősebb demokratikus ellenőrzés alá vonják az emberi jogok védelmét és tiszteletben tartását a fent említett területeken, különösen annak fényében, hogy a hatóságok egyre több személyes adatot gyűjtenek be és használnak fel; kéri ezért a magánélet és a személyes adatok védelmét garantáló intézkedések foganatosítását e téren; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a demokrácia és a jogállamiság a szabadságjogok és az alapvető jogok tiszteletben tartásán alapulnak, és hogy a terrorizmus vagy a szervezett bűnözés elleni fellépés vagy intézkedés, és az e célt szolgáló nemzetközi együttműködés nem sértheti az alapvető jogokkal kapcsolatos európai normákat és szigorúan tiszteletben kell tartania azokat (ártatlanság vélelme, tisztességes eljárás, védelemhez való jog, a magánélet és a személyes adatok védelme stb.); hangsúlyozza annak szükségességét, hogy határokon átnyúló összefüggésrendszerben, erősebb demokratikus ellenőrzés alá vonják az emberi jogok védelmét és tiszteletben tartását a fent említett területeken, különösen annak fényében, hogy a hatóságok egyre több személyes adatot gyűjtenek be és használnak fel; kéri ezért a magánélet és a személyes adatok védelmét garantáló intézkedések foganatosítását e téren;

| 26. | bírálja a belső biztonsági stratégiának a polgári szabadságok, az alapvető jogok és a megelőző intézkedések elfogadása kárára érvényesülő biztonsági irányultságát; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyre nagyobb a szakadék a politikák kinyilvánított céljai és tényleges végrehajtása között; meggyőződése, hogy a biztonsági politikák, köztük a hírszerzési tevékenységek demokratikus felügyeletének és ellenőrzésének biztosítása, illetve szükség esetén az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása céljából szükséges felülvizsgálatuk érdekében az Európai Parlamentnek meghatározó szerepet kell betöltenie a belső biztonsági politikák értékelésében és meghatározásában, mivel azok komoly következményekkel járnak az Európai Unióban élő összes személy szabadságjogaira és alapvető jogaira nézve; |
| --- | --- |

26.

bírálja a belső biztonsági stratégiának a polgári szabadságok, az alapvető jogok és a megelőző intézkedések elfogadása kárára érvényesülő biztonsági irányultságát; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyre nagyobb a szakadék a politikák kinyilvánított céljai és tényleges végrehajtása között; meggyőződése, hogy a biztonsági politikák, köztük a hírszerzési tevékenységek demokratikus felügyeletének és ellenőrzésének biztosítása, illetve szükség esetén az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása céljából szükséges felülvizsgálatuk érdekében az Európai Parlamentnek meghatározó szerepet kell betöltenie a belső biztonsági politikák értékelésében és meghatározásában, mivel azok komoly következményekkel járnak az Európai Unióban élő összes személy szabadságjogaira és alapvető jogaira nézve;

| 27. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az európai és az Európán kívüli államok által eseti bírói engedély és megfelelő parlamenti ellenőrzés nélkül végrehajtott, az európai polgárok tömeges megfigyelésére irányuló titkos programok nyilvánvalóan sértették a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez való jogot; elítéli az ilyen gyakorlatokat, és nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy haladéktalanul vessenek véget az ilyen szabálysértéseknek; kéri, hogy derítsenek fényt e programok tartalmára, az ezzel összefüggő esetleges nemzetközi együttműködésre, és hogy haladéktalanul vizsgálják felül e programokat; hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak hathatós kezdeményezéseket kell tenniük ezekkel az államokkal szemben, amelyek a polgárok, valamint az európai intézményi, politikai és gazdasági képviselők és szereplők kapcsolattartásának lehallgatásával megsértik a magánélethez fűződő alapvető jogot; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a hírszerző szolgálatok kikerültek a demokratikus parlamentáris és igazságügyi ellenőrzés alól, titkos programokat és műveleteket folytatva politikai jóváhagyás nélkül; kéri ezért a hírszerző szolgálatok igazságügyi és parlamenti felügyeletére szolgáló mechanizmusok sürgős felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy az EUSZ 2. cikkében előírtaknak megfelelően a hírszerző szolgálatok is a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok szellemében működjenek; elítéli, hogy titokban magánvállalkozásokat vontak be a tömeges megfigyelési tevékenységekbe; hangsúlyozza, hogy az EU-nak erélyesebben kellene fellépnie, és nemzetközi szintű intézkedések meghozatalát kellene szorgalmaznia a magánéletre és a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályok érvényesítése és tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, valamint olyan technológiákat kellene előmozdítania, amelyek garantálják az európai kommunikáció titkosságát; |
| --- | --- |

27.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az európai és az Európán kívüli államok által eseti bírói engedély és megfelelő parlamenti ellenőrzés nélkül végrehajtott, az európai polgárok tömeges megfigyelésére irányuló titkos programok nyilvánvalóan sértették a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez való jogot; elítéli az ilyen gyakorlatokat, és nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy haladéktalanul vessenek véget az ilyen szabálysértéseknek; kéri, hogy derítsenek fényt e programok tartalmára, az ezzel összefüggő esetleges nemzetközi együttműködésre, és hogy haladéktalanul vizsgálják felül e programokat; hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak hathatós kezdeményezéseket kell tenniük ezekkel az államokkal szemben, amelyek a polgárok, valamint az európai intézményi, politikai és gazdasági képviselők és szereplők kapcsolattartásának lehallgatásával megsértik a magánélethez fűződő alapvető jogot; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a hírszerző szolgálatok kikerültek a demokratikus parlamentáris és igazságügyi ellenőrzés alól, titkos programokat és műveleteket folytatva politikai jóváhagyás nélkül; kéri ezért a hírszerző szolgálatok igazságügyi és parlamenti felügyeletére szolgáló mechanizmusok sürgős felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy az EUSZ 2. cikkében előírtaknak megfelelően a hírszerző szolgálatok is a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok szellemében működjenek; elítéli, hogy titokban magánvállalkozásokat vontak be a tömeges megfigyelési tevékenységekbe; hangsúlyozza, hogy az EU-nak erélyesebben kellene fellépnie, és nemzetközi szintű intézkedések meghozatalát kellene szorgalmaznia a magánéletre és a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályok érvényesítése és tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, valamint olyan technológiákat kellene előmozdítania, amelyek garantálják az európai kommunikáció titkosságát;

| 28. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanácsnál annak ellenére elakadtak a személyes adatok védelméről szóló rendelet- és irányelvtervezetről folytatott viták, hogy a Parlament határozottan szigorúbb szabályok mellett foglalt állást; sajnálatát fejezi ki az Európai Tanács 2013. október 24–25-i ülésén hozott határozat miatt, miszerint a digitális egységes piacot csak 2015-re teljesítenék ki, miáltal az adatvédelmi csomag elfogadása késedelmet szenved, és felszólítja a Tanácsot, hogy mozdítsa elő az adatvédelmi irányelvvel és rendelettel kapcsolatos tárgyalásokat annak érdekében, hogy az adatvédelmi csomagot még e parlamenti ciklus vége előtt elfogadják; |
| --- | --- |

28.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanácsnál annak ellenére elakadtak a személyes adatok védelméről szóló rendelet- és irányelvtervezetről folytatott viták, hogy a Parlament határozottan szigorúbb szabályok mellett foglalt állást; sajnálatát fejezi ki az Európai Tanács 2013. október 24–25-i ülésén hozott határozat miatt, miszerint a digitális egységes piacot csak 2015-re teljesítenék ki, miáltal az adatvédelmi csomag elfogadása késedelmet szenved, és felszólítja a Tanácsot, hogy mozdítsa elő az adatvédelmi irányelvvel és rendelettel kapcsolatos tárgyalásokat annak érdekében, hogy az adatvédelmi csomagot még e parlamenti ciklus vége előtt elfogadják;

| 29. | úgy véli, hogy az EU-nak és tagállamainak el kell fogadniuk egy bejelentő személyek védelmét biztosító rendszert azon személyek számára, akik olyan titkosszolgálatok komoly jogsértéseiről számolnak be, amelyek nem állnak semmilyen demokratikus, parlamenti vagy igazságügyi ellenőrzés alatt; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy az EU-nak és tagállamainak el kell fogadniuk egy bejelentő személyek védelmét biztosító rendszert azon személyek számára, akik olyan titkosszolgálatok komoly jogsértéseiről számolnak be, amelyek nem állnak semmilyen demokratikus, parlamenti vagy igazságügyi ellenőrzés alatt;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a digitális világ gyors fejlődése (ideértve az internet, az alkalmazások és a közösségi hálózatok szélesebb körű használatát is) a bizalmas jelleg biztosítása érdekében a személyes adatok és a magánélet fokozott védelmét követeli meg; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a digitális világ gyors fejlődése (ideértve az internet, az alkalmazások és a közösségi hálózatok szélesebb körű használatát is) a bizalmas jelleg biztosítása érdekében a személyes adatok és a magánélet fokozott védelmét követeli meg;

| 31. | üdvözli, hogy egyre több tagállam biztosítja a házasság, az élettársi kapcsolat vagy a bejegyzett együttélés útján történő családalapításhoz való jogot és az örökbefogadáshoz való jogot a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül, és hasonló intézkedések meghozatalára szólítja fel a többi tagállamot; üdvözli az Emberi Jogok Európai Bírósága által a Vallianatos és társai kontra Görögország ügyben a közelmúltban hozott ítéletet, amely megerősíti, hogy nem zárható ki az azonos nemű párok polgári jogi kapcsolata; felszólítja a Bizottságot és valamennyi tagállamot, hogy javasoljanak és fogadjanak el a homofóbia, a transzfóbia és a gyűlölet szította bűncselekmények elleni küzdelmet célzó jogszabályokat és szakpolitikákat, és üdvözli, hogy közzétették az Alapjogi Ügynökségnek a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározatról szóló 2/2013. sz. véleményét, amely külön figyelmet fordít az áldozatok jogaira; felszólítja a Bizottságot és az összes tagállamot, hogy a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül biztosítsák a szabad mozgásról szóló irányelv alkalmazását; megismétli a családi állapotot igazoló dokumentumok érvényességének kölcsönös elismerésére irányuló, ambiciózus rendelettel kapcsolatban a Bizottsághoz intézett kérését; |
| --- | --- |

31.

üdvözli, hogy egyre több tagállam biztosítja a házasság, az élettársi kapcsolat vagy a bejegyzett együttélés útján történő családalapításhoz való jogot és az örökbefogadáshoz való jogot a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül, és hasonló intézkedések meghozatalára szólítja fel a többi tagállamot; üdvözli az Emberi Jogok Európai Bírósága által a Vallianatos és társai kontra Görögország ügyben a közelmúltban hozott ítéletet, amely megerősíti, hogy nem zárható ki az azonos nemű párok polgári jogi kapcsolata; felszólítja a Bizottságot és valamennyi tagállamot, hogy javasoljanak és fogadjanak el a homofóbia, a transzfóbia és a gyűlölet szította bűncselekmények elleni küzdelmet célzó jogszabályokat és szakpolitikákat, és üdvözli, hogy közzétették az Alapjogi Ügynökségnek a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározatról szóló 2/2013. sz. véleményét, amely külön figyelmet fordít az áldozatok jogaira; felszólítja a Bizottságot és az összes tagállamot, hogy a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül biztosítsák a szabad mozgásról szóló irányelv alkalmazását; megismétli a családi állapotot igazoló dokumentumok érvényességének kölcsönös elismerésére irányuló, ambiciózus rendelettel kapcsolatban a Bizottsághoz intézett kérését;

| 32. | rendkívül aggasztónak tartja a homofóbia áldozataivá váló fiatalok körében az öngyilkosságok számát; emlékeztet az LMBT-személyekkel kapcsolatos, az Alapjogi Ügynökség által készített uniós felmérés megállapításaira, amelyek szerint a megkérdezettek 26 %-át érte már támadás vagy kapott erőszakos fenyegetést az otthonában vagy máshol, és ez az arány a transznemű megkérdezettek körében eléri a 35 %-ot, miközben a megkérdezettek 19 %-a úgy érzi, hogy munkahelyén vagy a munkakeresés során hátrányos megkülönböztetésben részesül – az uniós jog alapján biztosított jogi védelem ellenére; következésképpen felszólítja a Bizottságot, hogy ezen megállapításokat alapként felhasználva a szexuális irányultságtól vagy a nemi identitástól független egyenlőség megvalósítására irányuló uniós ütemterv formájában adjon átfogó európai választ az LMBT-személyek által tapasztalt alapjogi problémákra, ahogy azt a Parlament és a nem kormányzati szervezetek több ízben is szorgalmazták; |
| --- | --- |

32.

rendkívül aggasztónak tartja a homofóbia áldozataivá váló fiatalok körében az öngyilkosságok számát; emlékeztet az LMBT-személyekkel kapcsolatos, az Alapjogi Ügynökség által készített uniós felmérés megállapításaira, amelyek szerint a megkérdezettek 26 %-át érte már támadás vagy kapott erőszakos fenyegetést az otthonában vagy máshol, és ez az arány a transznemű megkérdezettek körében eléri a 35 %-ot, miközben a megkérdezettek 19 %-a úgy érzi, hogy munkahelyén vagy a munkakeresés során hátrányos megkülönböztetésben részesül – az uniós jog alapján biztosított jogi védelem ellenére; következésképpen felszólítja a Bizottságot, hogy ezen megállapításokat alapként felhasználva a szexuális irányultságtól vagy a nemi identitástól független egyenlőség megvalósítására irányuló uniós ütemterv formájában adjon átfogó európai választ az LMBT-személyek által tapasztalt alapjogi problémákra, ahogy azt a Parlament és a nem kormányzati szervezetek több ízben is szorgalmazták;

| 33. | sajnálja, hogy a transznemű személyek nemi hovatartozásának jogi elismerését szolgáló eljárások 14 tagállamban még mindig kötelezővé teszik a sterilizálást; felszólítja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül ezeket az eljárásokat, hogy azok maradéktalanul tiszteletben tartsák a transznemű személyek méltósághoz és testi épséghez való jogát; üdvözli a Bizottság arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy az Egészségügyi Világszervezeten belül azért fog dolgozni, hogy levegyék a nemi identitással kapcsolatos zavarokat a mentális és magatartásbeli betegségek listájáról, és biztosítsák a nem patológiai újrabesorolást a betegségek nemzetközi statisztikai osztályozásának 11. változatáról (ICD-11) folyó tárgyalásokon; |
| --- | --- |

33.

sajnálja, hogy a transznemű személyek nemi hovatartozásának jogi elismerését szolgáló eljárások 14 tagállamban még mindig kötelezővé teszik a sterilizálást; felszólítja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül ezeket az eljárásokat, hogy azok maradéktalanul tiszteletben tartsák a transznemű személyek méltósághoz és testi épséghez való jogát; üdvözli a Bizottság arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy az Egészségügyi Világszervezeten belül azért fog dolgozni, hogy levegyék a nemi identitással kapcsolatos zavarokat a mentális és magatartásbeli betegségek listájáról, és biztosítsák a nem patológiai újrabesorolást a betegségek nemzetközi statisztikai osztályozásának 11. változatáról (ICD-11) folyó tárgyalásokon;

| 34. | elismeri a gondolat-, lelkiismeret-, vallásszabadságot, a hit vagy hitnélküliség szabadságát, a választott vallás gyakorlásának szabadságát és a más hitre áttérés szabadságát; elítéli a megkülönböztetés és az intolerancia minden formáját, és meggyőződése, hogy a politikai és egyházi hatalom szigorú szétválasztásaként meghatározott szekularizmus, valamint az állam pártatlansága a legjobb módja a vallások, valamint a hívők és nem hívők közötti megkülönböztetésmentesség és egyenlőség biztosításának; felhívja a tagállamokat, hogy védelmezzék a vallás, illetve meggyőződés szabadságát, beleértve azok szabadságát is, akik egyik valláshoz sem tartoznak, hogy ne érje őket megkülönböztetés amiatt, hogy a vallások számára túlzott kivételeket biztosítanak az egyenlőségről és a megkülönböztetésmentességről szóló jogszabályok alól; |
| --- | --- |

34.

elismeri a gondolat-, lelkiismeret-, vallásszabadságot, a hit vagy hitnélküliség szabadságát, a választott vallás gyakorlásának szabadságát és a más hitre áttérés szabadságát; elítéli a megkülönböztetés és az intolerancia minden formáját, és meggyőződése, hogy a politikai és egyházi hatalom szigorú szétválasztásaként meghatározott szekularizmus, valamint az állam pártatlansága a legjobb módja a vallások, valamint a hívők és nem hívők közötti megkülönböztetésmentesség és egyenlőség biztosításának; felhívja a tagállamokat, hogy védelmezzék a vallás, illetve meggyőződés szabadságát, beleértve azok szabadságát is, akik egyik valláshoz sem tartoznak, hogy ne érje őket megkülönböztetés amiatt, hogy a vallások számára túlzott kivételeket biztosítanak az egyenlőségről és a megkülönböztetésmentességről szóló jogszabályok alól;

| 35. | emlékeztet, hogy a blaszfémiát kriminalizáló nemzeti jogrendek korlátozzák a vallással és hittel kapcsolatos szólásszabadságot, és hogy e jogszabályokat gyakran alkalmazzák vallási közösségekhez vagy más kisebbségekhez tartozó személyek üldözésére, megfélemlítésére vagy a velük való embertelen bánásmódra, és azok súlyosan akadályozhatják a véleménynyilvánítás, illetve a vallás és meggyőződés szabadságát; azt ajánlja továbbá a tagállamoknak, hogy az ilyen cselekményeket ne nyilvánítsák büntetendőnek; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet, hogy a blaszfémiát kriminalizáló nemzeti jogrendek korlátozzák a vallással és hittel kapcsolatos szólásszabadságot, és hogy e jogszabályokat gyakran alkalmazzák vallási közösségekhez vagy más kisebbségekhez tartozó személyek üldözésére, megfélemlítésére vagy a velük való embertelen bánásmódra, és azok súlyosan akadályozhatják a véleménynyilvánítás, illetve a vallás és meggyőződés szabadságát; azt ajánlja továbbá a tagállamoknak, hogy az ilyen cselekményeket ne nyilvánítsák büntetendőnek;

| 36. | sajnálja, hogy néhány tagállamban a fiatalokat még mindig bíróság elé állítják és elítélik, mert a katonai szolgálat lelkiismereti okokból való megtagadásának jogát még mindig nem ismerik el megfelelően, és felszólítja a tagállamokat, hogy vessenek véget a katonai szolgálatot lelkiismereti okból megtagadó személyek üldözésének és megkülönböztetésének; |
| --- | --- |

36.

sajnálja, hogy néhány tagállamban a fiatalokat még mindig bíróság elé állítják és elítélik, mert a katonai szolgálat lelkiismereti okokból való megtagadásának jogát még mindig nem ismerik el megfelelően, és felszólítja a tagállamokat, hogy vessenek véget a katonai szolgálatot lelkiismereti okból megtagadó személyek üldözésének és megkülönböztetésének;

| 37. | emlékeztet arra, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága, az információszabadság és a tömegtájékoztatás szabadsága alapvető fontosságú a demokrácia és a jogállamiság biztosításához, és megismétli a Bizottsághoz intézett azon kérését, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvet az e tárgyban készített parlamenti jelentésben megjelölt irányvonalak mentén vizsgálják felül és módosítsák; határozottan elítéli az újságírókkal és a médiával szembeni erőszakot, kényszert vagy fenyegetést, a forrásaik és az alapjogok kormányok és államok általi megsértésével kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatalával összefüggésben is; felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben, garantálják, védjék és mozdítsák elő a véleménynyilvánítási és információszabadsághoz való alapvető jogot, és ennek megfelelően tartózkodjanak az e szabadságokat csorbító mechanizmusok alkalmazásától vagy kidolgozásától; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága, az információszabadság és a tömegtájékoztatás szabadsága alapvető fontosságú a demokrácia és a jogállamiság biztosításához, és megismétli a Bizottsághoz intézett azon kérését, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvet az e tárgyban készített parlamenti jelentésben megjelölt irányvonalak mentén vizsgálják felül és módosítsák; határozottan elítéli az újságírókkal és a médiával szembeni erőszakot, kényszert vagy fenyegetést, a forrásaik és az alapjogok kormányok és államok általi megsértésével kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatalával összefüggésben is; felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben, garantálják, védjék és mozdítsák elő a véleménynyilvánítási és információszabadsághoz való alapvető jogot, és ennek megfelelően tartózkodjanak az e szabadságokat csorbító mechanizmusok alkalmazásától vagy kidolgozásától;

| 38. | aggódik az európai gazdasági válság médiaorgánumok tulajdonviszonyára gyakorolt hatása és egyes tagállamokban a közszolgálati média privatizációjának esélye miatt; kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák a közszolgálati média függetlenségét, és tegyenek eleget a tömegtájékoztatás sokszínűségének védelmére és a magas színvonalú, változatos, pontos és megbízható tájékoztatás nyújtására vonatkozó intézményi kötelezettségeiknek; meggyőződése, hogy a média tulajdonviszonyainak és irányításának mindig átláthatónak és összefonódástól mentesnek kell lenniük; hangsúlyozza, hogy a média tulajdonviszonyainak átláthatósága döntő fontosságú a médiával kapcsolatos Unión belüli beruházások és a tagállamokban nyújtott tájékoztatásban egyre nagyobb befolyást szerző, Európán kívüli befektetők nyomon követéséhez; |
| --- | --- |

38.

aggódik az európai gazdasági válság médiaorgánumok tulajdonviszonyára gyakorolt hatása és egyes tagállamokban a közszolgálati média privatizációjának esélye miatt; kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák a közszolgálati média függetlenségét, és tegyenek eleget a tömegtájékoztatás sokszínűségének védelmére és a magas színvonalú, változatos, pontos és megbízható tájékoztatás nyújtására vonatkozó intézményi kötelezettségeiknek; meggyőződése, hogy a média tulajdonviszonyainak és irányításának mindig átláthatónak és összefonódástól mentesnek kell lenniük; hangsúlyozza, hogy a média tulajdonviszonyainak átláthatósága döntő fontosságú a médiával kapcsolatos Unión belüli beruházások és a tagállamokban nyújtott tájékoztatásban egyre nagyobb befolyást szerző, Európán kívüli befektetők nyomon követéséhez;

| 39. | hangsúlyozza a menekültek és a migránsok jogai tiszteletben tartásának és védelmének jelentőségét, továbbá kiemeli, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a migráns nőkre és gyermekekre; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy számos esetben megsértik a menedékjogot és azon kötelezettséget, hogy védelmet nyújtsanak a migránsok kiutasítása, kitoloncolása és kiadatása esetén; hangsúlyozza, hogy kötelezően tiszteletben kell tartani az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi egyezményeket, különösen a menekültek jogállásáról szólóz ENSZ-egyezményt és a visszaküldés tilalmának elvét, segítséget kell nyújtani azoknak a tengeren hánykolódó embereknek, akik az életüket kockáztatva próbálják elérni az EU-t, valamint emberhez méltó és a személyek alapvető jogait tiszteletben tartó befogadási feltételeket és eljárásokat kell biztosítani; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy módosítsanak vagy vizsgáljanak felül minden olyan törvényt, amely szankcionálja a tenger felől érkező, bajba jutott migránsoknak való segítségnyújtást; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás szankcióit meghatározó 2002/90/EK tanácsi irányelvet annak tisztázása érdekében, hogy a tenger felől érkező, bajba jutott migránsoknak nyújtott humanitárius segítségséget üdvözölni kell, és azt semmilyen körülmények között nem szabad szankcionálni; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a menekültek és a migránsok jogai tiszteletben tartásának és védelmének jelentőségét, továbbá kiemeli, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a migráns nőkre és gyermekekre; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy számos esetben megsértik a menedékjogot és azon kötelezettséget, hogy védelmet nyújtsanak a migránsok kiutasítása, kitoloncolása és kiadatása esetén; hangsúlyozza, hogy kötelezően tiszteletben kell tartani az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi egyezményeket, különösen a menekültek jogállásáról szólóz ENSZ-egyezményt és a visszaküldés tilalmának elvét, segítséget kell nyújtani azoknak a tengeren hánykolódó embereknek, akik az életüket kockáztatva próbálják elérni az EU-t, valamint emberhez méltó és a személyek alapvető jogait tiszteletben tartó befogadási feltételeket és eljárásokat kell biztosítani; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy módosítsanak vagy vizsgáljanak felül minden olyan törvényt, amely szankcionálja a tenger felől érkező, bajba jutott migránsoknak való segítségnyújtást; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás szankcióit meghatározó 2002/90/EK tanácsi irányelvet annak tisztázása érdekében, hogy a tenger felől érkező, bajba jutott migránsoknak nyújtott humanitárius segítségséget üdvözölni kell, és azt semmilyen körülmények között nem szabad szankcionálni;

| 40. | üdvözli, hogy elkészült a közös európai menekültügyi rendszer, és felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre az ahhoz szükséges jogi és közigazgatási reformokat, hogy a rendszert teljes mértékben a terveknek megfelelően hozzák létre, a rendszer biztosítson jobb hozzáférést a menekültügyi eljáráshoz a védelmet keresők számára, illetve méltányosabb, gyorsabb és jobb színvonalú menekültügyi döntéseket, továbbá hogy a emberhez méltó és tisztességes feltételeket kínáljon mind a menedékkérők, mind pedig azok számára, akik az Unión belül nemzetközi védelemben részesülnek; ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy továbbra is fogva tarthatnak gyermekeket, és kéri, hogy szisztematikusan zárják ki őket a gyorsított eljárásokból; ismételten kéri a Bizottságot, hogy a bevált gyakorlatok alapján dolgozzon ki stratégiai iránymutatásokat a kísérő nélküli gyermekek befogadására és védelmére vonatkozó közös minimumszabályok kidolgozása érdekében; hangsúlyozza, hogy az eljárási biztosítékoknak megfelelőnek és célravezetőnek kell lenniük; felszólít a Bíróság legutóbbi ítéletének végrehajtására, amely kimondja, hogy az LMBT-menedékkérők olyan különleges társadalmi csoportot alkothatnak, akiket szexuális irányultságuk miatt üldözhetnek, és a származási országban a homoszexuális cselekmények szankcionálására a szabadságvesztés-büntetés megléte önmagában üldöztetésnek minősülhet; |
| --- | --- |

40.

üdvözli, hogy elkészült a közös európai menekültügyi rendszer, és felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre az ahhoz szükséges jogi és közigazgatási reformokat, hogy a rendszert teljes mértékben a terveknek megfelelően hozzák létre, a rendszer biztosítson jobb hozzáférést a menekültügyi eljáráshoz a védelmet keresők számára, illetve méltányosabb, gyorsabb és jobb színvonalú menekültügyi döntéseket, továbbá hogy a emberhez méltó és tisztességes feltételeket kínáljon mind a menedékkérők, mind pedig azok számára, akik az Unión belül nemzetközi védelemben részesülnek; ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy továbbra is fogva tarthatnak gyermekeket, és kéri, hogy szisztematikusan zárják ki őket a gyorsított eljárásokból; ismételten kéri a Bizottságot, hogy a bevált gyakorlatok alapján dolgozzon ki stratégiai iránymutatásokat a kísérő nélküli gyermekek befogadására és védelmére vonatkozó közös minimumszabályok kidolgozása érdekében; hangsúlyozza, hogy az eljárási biztosítékoknak megfelelőnek és célravezetőnek kell lenniük; felszólít a Bíróság legutóbbi ítéletének végrehajtására, amely kimondja, hogy az LMBT-menedékkérők olyan különleges társadalmi csoportot alkothatnak, akiket szexuális irányultságuk miatt üldözhetnek, és a származási országban a homoszexuális cselekmények szankcionálására a szabadságvesztés-büntetés megléte önmagában üldöztetésnek minősülhet;

| 41. | elítéli, hogy az EU külső határainak felügyeletével és ellenőrzésével kapcsolatban a tagállamok és az Európai Unió által rendelkezésre bocsátott rengeteg különböző technikai eszköz ellenére továbbra is sok migráns veszti életét a tengeren, miközben az Európai Uniót próbálja elérni; követeli, hogy az EU és a tagállamok hajtsák végre az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „Ki a felelős a Földközi-tengeren történt halálesetekért?” című, 2012. április 24-én elfogadott állásfoglalásában (30) foglalt ajánlásokat; üdvözli a Bíróságnak a 2010/252/EU tanácsi határozat megsemmisítésére vonatkozó határozatát; |
| --- | --- |

41.

elítéli, hogy az EU külső határainak felügyeletével és ellenőrzésével kapcsolatban a tagállamok és az Európai Unió által rendelkezésre bocsátott rengeteg különböző technikai eszköz ellenére továbbra is sok migráns veszti életét a tengeren, miközben az Európai Uniót próbálja elérni; követeli, hogy az EU és a tagállamok hajtsák végre az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „Ki a felelős a Földközi-tengeren történt halálesetekért?” című, 2012. április 24-én elfogadott állásfoglalásában (30) foglalt ajánlásokat; üdvözli a Bíróságnak a 2010/252/EU tanácsi határozat megsemmisítésére vonatkozó határozatát;

| 42. | hangsúlyozza az Európa déli tengeri határait átlépő személyek kiszolgáltatottságát, életképes megoldásokat szorgalmaz a földközi-tengeri térséget érintő bevándorlás általános kérdését illetően – maradéktalanul tiszteletben tartva a visszaküldés tilalmának elvét –, valamint abszolút minimumként azt kéri a tagállamoktól és az uniós intézményektől, hogy vegyék figyelembe az Alapjogi Ügynökség azzal kapcsolatos legutóbbi véleményeit, hogy a tengerfelügyelettel összefüggésben miként lehet a legjobban védeni a bevándorlók alapvető jogait; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza az Európa déli tengeri határait átlépő személyek kiszolgáltatottságát, életképes megoldásokat szorgalmaz a földközi-tengeri térséget érintő bevándorlás általános kérdését illetően – maradéktalanul tiszteletben tartva a visszaküldés tilalmának elvét –, valamint abszolút minimumként azt kéri a tagállamoktól és az uniós intézményektől, hogy vegyék figyelembe az Alapjogi Ügynökség azzal kapcsolatos legutóbbi véleményeit, hogy a tengerfelügyelettel összefüggésben miként lehet a legjobban védeni a bevándorlók alapvető jogait;

| 43. | üdvözli az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az Emberi Jogok Európai Bírósága által közösen készített, a menekültüggyel, a határokkal és a bevándorlással kapcsolatos európai jogról szóló kézikönyvet, amely konkrét hozzájárulásként segítséget jelent a gyakorló európai jogászok számára az alapvető és emberi jogok védelmében; |
| --- | --- |

43.

üdvözli az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az Emberi Jogok Európai Bírósága által közösen készített, a menekültüggyel, a határokkal és a bevándorlással kapcsolatos európai jogról szóló kézikönyvet, amely konkrét hozzájárulásként segítséget jelent a gyakorló európai jogászok számára az alapvető és emberi jogok védelmében;

| 44. | kéri az uniós tagállamokat és a Tanácsot, hogy mozdítsák elő a földközi-tengeri munkacsoport munkáját annak biztosítása érdekében, hogy jelentősen megnöveljék a tengeri mentési kapacitást, valamint vezessenek be egy átfogó – szolidaritáson és felelősségmegosztáson alapuló – bevándorlási és menekültügyi tervet, amely az összes fontos kérdést szem előtt tartja, mint a tengeren hánykolódó személyeknek biztosított humanitárius segítségnyújtás bűncselekménnyé nyilvánítását lehetővé tevő uniós és tagállami jogszabályok felülvizsgálata, az Európába menekülő és bevándorló személyek számára biztonságos és legális útvonalak létrehozása, valamint harmadik országokkal együttműködés kialakítása a demokrácia, az alapvető jogok és a jogállamiság megerősítése céljából, ezáltal biztosítandó, hogy soha többé ne fordulhasson elő olyan tragédia, mint amilyen Lampedusánál történt; |
| --- | --- |

44.

kéri az uniós tagállamokat és a Tanácsot, hogy mozdítsák elő a földközi-tengeri munkacsoport munkáját annak biztosítása érdekében, hogy jelentősen megnöveljék a tengeri mentési kapacitást, valamint vezessenek be egy átfogó – szolidaritáson és felelősségmegosztáson alapuló – bevándorlási és menekültügyi tervet, amely az összes fontos kérdést szem előtt tartja, mint a tengeren hánykolódó személyeknek biztosított humanitárius segítségnyújtás bűncselekménnyé nyilvánítását lehetővé tevő uniós és tagállami jogszabályok felülvizsgálata, az Európába menekülő és bevándorló személyek számára biztonságos és legális útvonalak létrehozása, valamint harmadik országokkal együttműködés kialakítása a demokrácia, az alapvető jogok és a jogállamiság megerősítése céljából, ezáltal biztosítandó, hogy soha többé ne fordulhasson elő olyan tragédia, mint amilyen Lampedusánál történt;

| 45. | elítéli, hogy egyre többször sértik meg a migránsok alapvető jogait, különösen azokét, akiket harmadik országokba utasítanak ki, ahogyan azt az ENSZ migránsok emberi jogainak védelméért felelős különleges előadójának 2013. április 24-én közzétett különjelentése (31), valamint az Alapjogi Ügynökség jelentése (32) kifejtette; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy ténylegesen értékelni kell a visszatérésről szóló irányelvet, a visszafogadási megállapodásokat, valamint a FRONTEX alapvető jogokkal kapcsolatos tevékenységét; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen konkrét lépéseket az EU és harmadik országok közötti visszafogadási megállapodásokról és intézkedésekről szóló, 2011-ben közzétett, bíráló hangú jelentése nyomán; elítéli a tagállamoknak a bizonyos harmadik országok állampolgáraival szemben alkalmazott korlátozó vízumpolitikáit; |
| --- | --- |

45.

elítéli, hogy egyre többször sértik meg a migránsok alapvető jogait, különösen azokét, akiket harmadik országokba utasítanak ki, ahogyan azt az ENSZ migránsok emberi jogainak védelméért felelős különleges előadójának 2013. április 24-én közzétett különjelentése (31), valamint az Alapjogi Ügynökség jelentése (32) kifejtette; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy ténylegesen értékelni kell a visszatérésről szóló irányelvet, a visszafogadási megállapodásokat, valamint a FRONTEX alapvető jogokkal kapcsolatos tevékenységét; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen konkrét lépéseket az EU és harmadik országok közötti visszafogadási megállapodásokról és intézkedésekről szóló, 2011-ben közzétett, bíráló hangú jelentése nyomán; elítéli a tagállamoknak a bizonyos harmadik országok állampolgáraival szemben alkalmazott korlátozó vízumpolitikáit;

| 46. | felszólítja a tagállamokat, hogy a legális migrációt támogató politikákat fogadjanak el és ratifikálják a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a tagállamokat, hogy a legális migrációt támogató politikákat fogadjanak el és ratifikálják a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt;

Egyenlőség

| 47. | hangsúlyozza, hogy az emberi méltóság, a törvény előtti egyenlőség, valamint a bármilyen alapon történő megkülönböztetésre vonatkozó tilalom elve a demokratikus társadalom alapját képezi; úgy véli, hogy az Uniónak és a tagállamoknak fokozniuk kell az egyenlőség, a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem, a kulturális, vallási és nyelvi sokszínűség védelme, a nemek közötti egyenlőség, a gyermekek jogai, az idősek jogai, a fogyatékos személyek, az LMBT-személyek és a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogai terén tett fellépéseiket; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az emberi méltóság, a törvény előtti egyenlőség, valamint a bármilyen alapon történő megkülönböztetésre vonatkozó tilalom elve a demokratikus társadalom alapját képezi; úgy véli, hogy az Uniónak és a tagállamoknak fokozniuk kell az egyenlőség, a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem, a kulturális, vallási és nyelvi sokszínűség védelme, a nemek közötti egyenlőség, a gyermekek jogai, az idősek jogai, a fogyatékos személyek, az LMBT-személyek és a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogai terén tett fellépéseiket;

| 48. | felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el nemzeti jogszabályi keretet a megkülönböztetés valamennyi formájának kezelésére, és gondoskodjanak a meglévő uniós jogi keret hatékony végrehajtásáról, beleértve kötelezettségszegési eljárások indítását is; sajnálatosnak tartja, hogy a Tanácsban megrekedtek a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelvre irányuló javaslatról szóló tárgyalások, és ismét felhívja a Tanácsot, hogy fogadja el a javaslatot; üdvözli a litván tanácsi elnökségnek a javaslat támogatására irányuló álláspontját, és felszólítja a tagállamokat, hogy kövessék e példát; ennek kapcsán üdvözli a 10 évvel az esélyegyenlőségre vonatkozó irányelvek kezdeti végrehajtása után az Alapjogi Ügynökség 1/2013. sz. véleményét az esélyegyenlőség európai uniós helyzetéről; megítélése szerint a nyelvi alapon történő megkülönböztetéssel is foglalkozni kell; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el nemzeti jogszabályi keretet a megkülönböztetés valamennyi formájának kezelésére, és gondoskodjanak a meglévő uniós jogi keret hatékony végrehajtásáról, beleértve kötelezettségszegési eljárások indítását is; sajnálatosnak tartja, hogy a Tanácsban megrekedtek a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelvre irányuló javaslatról szóló tárgyalások, és ismét felhívja a Tanácsot, hogy fogadja el a javaslatot; üdvözli a litván tanácsi elnökségnek a javaslat támogatására irányuló álláspontját, és felszólítja a tagállamokat, hogy kövessék e példát; ennek kapcsán üdvözli a 10 évvel az esélyegyenlőségre vonatkozó irányelvek kezdeti végrehajtása után az Alapjogi Ügynökség 1/2013. sz. véleményét az esélyegyenlőség európai uniós helyzetéről; megítélése szerint a nyelvi alapon történő megkülönböztetéssel is foglalkozni kell;

| 49. | emlékeztet a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (33), amelyben az Európai Unió Alapjogi Chartájának teljes körű tiszteletben tartására szólított fel; |
| --- | --- |

49.

emlékeztet a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (33), amelyben az Európai Unió Alapjogi Chartájának teljes körű tiszteletben tartására szólított fel;

| 50. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a fogyatékossággal élő személyek továbbra is megkülönböztetéssel és kirekesztéssel szembesülnek, ami akadályozza őket abban, hogy a többiekkel egyenlő alapon élvezhessék alapvető jogaikat; felszólítja az uniós intézményeket és az uniós tagállamokat, hogy a hatáskörükbe tartozó területeken továbbra is hajtsák végre a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt; megjegyzi, hogy az uniós jog és politika megkülönböztetésmentesség terén való továbbfejlesztése az Unió egészében szerepet játszhat a jogszabályoknak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménnyel való összehangolása folyamatában, például a törvény előtti egyenlőség terén; szorgalmazza, hogy a tagállamok dolgozzanak ki megfelelően finanszírozott politikákat, amelyek célja a fogyatékossággal élő személyek jobb integrációja, valamint a lakhatáshoz, az oktatáshoz, a munkaerőpiachoz, a tömegközlekedéshez és a közintézményekhez való hozzáférésük és a politikai folyamatokban való részvételük megkönnyítése, például jogi és gyakorlati megkülönböztetés, valamint szavazati joguk és választásokon való indulásuk korlátozásának felszámolása révén; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy rendelkezésre álló alternatívák híján egyes fogyatékossággal élő személyek kénytelenek szakintézményekben élni, mivel nincsenek közösségi alapú alternatívák, és felszólítja a tagállamokat, hogy köteleződjenek el amellett, hogy síkra szállnak a fogyatékossággal élő személyek önálló élethez szélesebb körben való hozzáférése mellett; |
| --- | --- |

50.

aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a fogyatékossággal élő személyek továbbra is megkülönböztetéssel és kirekesztéssel szembesülnek, ami akadályozza őket abban, hogy a többiekkel egyenlő alapon élvezhessék alapvető jogaikat; felszólítja az uniós intézményeket és az uniós tagállamokat, hogy a hatáskörükbe tartozó területeken továbbra is hajtsák végre a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt; megjegyzi, hogy az uniós jog és politika megkülönböztetésmentesség terén való továbbfejlesztése az Unió egészében szerepet játszhat a jogszabályoknak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménnyel való összehangolása folyamatában, például a törvény előtti egyenlőség terén; szorgalmazza, hogy a tagállamok dolgozzanak ki megfelelően finanszírozott politikákat, amelyek célja a fogyatékossággal élő személyek jobb integrációja, valamint a lakhatáshoz, az oktatáshoz, a munkaerőpiachoz, a tömegközlekedéshez és a közintézményekhez való hozzáférésük és a politikai folyamatokban való részvételük megkönnyítése, például jogi és gyakorlati megkülönböztetés, valamint szavazati joguk és választásokon való indulásuk korlátozásának felszámolása révén; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy rendelkezésre álló alternatívák híján egyes fogyatékossággal élő személyek kénytelenek szakintézményekben élni, mivel nincsenek közösségi alapú alternatívák, és felszólítja a tagállamokat, hogy köteleződjenek el amellett, hogy síkra szállnak a fogyatékossággal élő személyek önálló élethez szélesebb körben való hozzáférése mellett;

| 51. | felszólítja a Bizottságot, hogy mindenre kiterjedően vizsgálja felül az uniós jogszabályokat és szakpolitikákat, és vizsgálja meg, hogy azok megfelelnek-e a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek; úgy véli, hogy az uniós jogalkotási eljárásokat és politikai döntéshozatalt oly módon kell kiigazítani, hogy biztosítsák a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény tiszteletben tartását és végrehajtását; kéri a Bizottságot, hogy ennek érdekében fogadjon el külön hatásértékelési iránymutatásokat, és nyújtsa be a Parlamentnek a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény Unión belüli végrehajtása terén elért eredményekről szóló uniós jelentés tervezetét; úgy véli, hogy a Parlamentnek rendszeres vitát kellene folytatnia és ajánlásokat megfogalmaznia egy arról szóló állásfoglalásban, hogy milyen előrehaladást értek el a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben rögzített jogok fogyatékossággal élő személyek általi gyakorlása terén, többek között a bizottsági jelentés alapján; támogatja az arra irányuló kezdeményezést, hogy a Parlamenten belül hozzanak létre egy bizottságközi munkacsoportot, amely a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásával foglalkozna, hogy ezáltal biztosítsák az egyezmény végrehajtására irányuló parlamenti ellenőrző és támogató fellépések átfogó jellegét és következetességét; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot, hogy mindenre kiterjedően vizsgálja felül az uniós jogszabályokat és szakpolitikákat, és vizsgálja meg, hogy azok megfelelnek-e a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek; úgy véli, hogy az uniós jogalkotási eljárásokat és politikai döntéshozatalt oly módon kell kiigazítani, hogy biztosítsák a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény tiszteletben tartását és végrehajtását; kéri a Bizottságot, hogy ennek érdekében fogadjon el külön hatásértékelési iránymutatásokat, és nyújtsa be a Parlamentnek a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény Unión belüli végrehajtása terén elért eredményekről szóló uniós jelentés tervezetét; úgy véli, hogy a Parlamentnek rendszeres vitát kellene folytatnia és ajánlásokat megfogalmaznia egy arról szóló állásfoglalásban, hogy milyen előrehaladást értek el a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben rögzített jogok fogyatékossággal élő személyek általi gyakorlása terén, többek között a bizottsági jelentés alapján; támogatja az arra irányuló kezdeményezést, hogy a Parlamenten belül hozzanak létre egy bizottságközi munkacsoportot, amely a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásával foglalkozna, hogy ezáltal biztosítsák az egyezmény végrehajtására irányuló parlamenti ellenőrző és támogató fellépések átfogó jellegét és következetességét;

| 52. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy védjék, mozdítsák elő és érvényesítsék a gyermekek jogait az azokra hatást gyakorló minden belső és külső fellépés és politika vonatkozásában; aggodalmát fejezi ki az erőszak és szexuális kizsákmányolás áldozatává váló gyermekek miatt, és felszólítja a tagállamokat, hogy fejezzék be a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelv átültetését; felszólítja a tagállamokat, a Bizottságot és az Alapjogi Ügynökséget, hogy további erőfeszítéseket téve vizsgálják meg, hogy miként bánnak a gyermekekkel az igazságügyi eljárások során; megítélése szerint a szülők különélése vagy válása esetén mindig figyelemmel kell lenni a gyermek mindenek felett álló érdekének tiszteletben tartására, és hogy minden gyermek számára lehetővé kell tenni, hogy mindkét szülőjével rendszeres és közvetlen kapcsolatot tartson fenn; |
| --- | --- |

52.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy védjék, mozdítsák elő és érvényesítsék a gyermekek jogait az azokra hatást gyakorló minden belső és külső fellépés és politika vonatkozásában; aggodalmát fejezi ki az erőszak és szexuális kizsákmányolás áldozatává váló gyermekek miatt, és felszólítja a tagállamokat, hogy fejezzék be a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelv átültetését; felszólítja a tagállamokat, a Bizottságot és az Alapjogi Ügynökséget, hogy további erőfeszítéseket téve vizsgálják meg, hogy miként bánnak a gyermekekkel az igazságügyi eljárások során; megítélése szerint a szülők különélése vagy válása esetén mindig figyelemmel kell lenni a gyermek mindenek felett álló érdekének tiszteletben tartására, és hogy minden gyermek számára lehetővé kell tenni, hogy mindkét szülőjével rendszeres és közvetlen kapcsolatot tartson fenn;

| 53. | aggodalmát fejezi ki a romák helyzete miatt az EU-ban és amiatt, hogy számos esetben üldöztetésre, erőszakra, megbélyegzésre, megkülönböztetésre, kitoloncolása, áttelepítésre, jogtalan erőszakos kilakoltatásra, nyilvántartásba vételre és etnikai profilalkotásra kerül sor a hatóságok részéről, ami sérti az alapjogokat és az uniós jogszabályokat; megismétli a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtása terén elért eredményekről szóló 2013. december 12-i állásfoglalásában (34) rögzített álláspontját, és a valódi beilleszkedés erősítése és az integrációt támogató erősebb és hathatósabb fellépések érdekében ismét felszólít a stratégiák eredményes végrehajtására, különösen az alapjogok, az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás és az egészségügy, valamint az erőszak, a gyűlöletbeszéd és a romák megkülönböztetése elleni küzdelem területén; kéri, hogy szüntessék meg a jogtalan kilakoltatásokat, a telepek anélkül történő felszámolását, hogy alternatív lakhatást biztosítanának, valamint a roma gyerekek iskolai elkülönítését és speciális iskolában való jogtalan elhelyezését; kéri, hogy a tagállamok a helyi hatóságokkal együttműködve jobban használják fel az integrációs projektek végrehajtása céljából rendelkezésükre bocsátott uniós forrásokat, elsősorban a területükre újonnan érkezők közvetlen kezelése keretében; |
| --- | --- |

53.

aggodalmát fejezi ki a romák helyzete miatt az EU-ban és amiatt, hogy számos esetben üldöztetésre, erőszakra, megbélyegzésre, megkülönböztetésre, kitoloncolása, áttelepítésre, jogtalan erőszakos kilakoltatásra, nyilvántartásba vételre és etnikai profilalkotásra kerül sor a hatóságok részéről, ami sérti az alapjogokat és az uniós jogszabályokat; megismétli a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtása terén elért eredményekről szóló 2013. december 12-i állásfoglalásában (34) rögzített álláspontját, és a valódi beilleszkedés erősítése és az integrációt támogató erősebb és hathatósabb fellépések érdekében ismét felszólít a stratégiák eredményes végrehajtására, különösen az alapjogok, az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás és az egészségügy, valamint az erőszak, a gyűlöletbeszéd és a romák megkülönböztetése elleni küzdelem területén; kéri, hogy szüntessék meg a jogtalan kilakoltatásokat, a telepek anélkül történő felszámolását, hogy alternatív lakhatást biztosítanának, valamint a roma gyerekek iskolai elkülönítését és speciális iskolában való jogtalan elhelyezését; kéri, hogy a tagállamok a helyi hatóságokkal együttműködve jobban használják fel az integrációs projektek végrehajtása céljából rendelkezésükre bocsátott uniós forrásokat, elsősorban a területükre újonnan érkezők közvetlen kezelése keretében;

| 54. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy adjanak hathatós választ a romák kirekesztésére, és ennek érdekében dolgozzanak ki integrált szakpolitikákat, illetve a roma népesség képviselőivel együttműködve és ezzel párhuzamosan a roma közösségeket érintő projektek irányításában, ellenőrzésében és értékelésében való teljes körű részvételük biztosítása mellett hajtsák végre a megkülönböztetésellenes intézkedésekre irányuló stratégiákban meghatározott intézkedéseket és a romák foglalkoztathatóságának és munkaerő-piaci hozzáférésének javítását célzó intézkedéseket, továbbá e célra különítsenek el elegendő költségvetési forrást, és biztosítsák e források elköltésének hatékonyságát; felszólítja továbbá a Bizottságot és az Alapjogi Ügynökséget, hogy biztosítson közös, összehasonlítható és megbízható mutatókat a tagállamokban elért előrehaladás nyomon követésére; |
| --- | --- |

54.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy adjanak hathatós választ a romák kirekesztésére, és ennek érdekében dolgozzanak ki integrált szakpolitikákat, illetve a roma népesség képviselőivel együttműködve és ezzel párhuzamosan a roma közösségeket érintő projektek irányításában, ellenőrzésében és értékelésében való teljes körű részvételük biztosítása mellett hajtsák végre a megkülönböztetésellenes intézkedésekre irányuló stratégiákban meghatározott intézkedéseket és a romák foglalkoztathatóságának és munkaerő-piaci hozzáférésének javítását célzó intézkedéseket, továbbá e célra különítsenek el elegendő költségvetési forrást, és biztosítsák e források elköltésének hatékonyságát; felszólítja továbbá a Bizottságot és az Alapjogi Ügynökséget, hogy biztosítson közös, összehasonlítható és megbízható mutatókat a tagállamokban elért előrehaladás nyomon követésére;

| 55. | úgy véli, hogy a Bizottságnak határozottan fel kell lépnie a romák alapvető jogainak tagállamokon belüli megsértése esetén, elsősorban kötelezettségszegési eljárások indítása révén, amennyiben nem biztosítják számukra gazdasági és szociális jogaik, a szabad mozgáshoz és letelepedéshez való joguk, az egyenlőséghez és megkülönböztetésmentességhez való joguk, illetve a személyes adatok védelméhez való joguk gyakorlásának lehetőségét; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy nyomon követési mechanizmust a romák ellen irányuló gyűlölet-bűncselekmények vonatkozásában, továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak az Unióban élő romák születésének anyakönyvezése és születési anyakönyvi kivonataik terén tapasztalható hiányosságokkal; a többszörös megkülönböztetés elkerülése érdekében ismételten célzott megközelítést szorgalmaz a roma nők társadalmi befogadásával kapcsolatban; szorgalmazza a nemzeti romaintegrációs stratégiák európai keretrendszerének továbbfejlesztését egy teljes értékű európai stratégiává; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a Bizottságnak határozottan fel kell lépnie a romák alapvető jogainak tagállamokon belüli megsértése esetén, elsősorban kötelezettségszegési eljárások indítása révén, amennyiben nem biztosítják számukra gazdasági és szociális jogaik, a szabad mozgáshoz és letelepedéshez való joguk, az egyenlőséghez és megkülönböztetésmentességhez való joguk, illetve a személyes adatok védelméhez való joguk gyakorlásának lehetőségét; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy nyomon követési mechanizmust a romák ellen irányuló gyűlölet-bűncselekmények vonatkozásában, továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak az Unióban élő romák születésének anyakönyvezése és születési anyakönyvi kivonataik terén tapasztalható hiányosságokkal; a többszörös megkülönböztetés elkerülése érdekében ismételten célzott megközelítést szorgalmaz a roma nők társadalmi befogadásával kapcsolatban; szorgalmazza a nemzeti romaintegrációs stratégiák európai keretrendszerének továbbfejlesztését egy teljes értékű európai stratégiává;

| 56. | hangsúlyozza, hogy nagyon fontos a nemzeti vagy etnikai, vallási vagy nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek alapvető jogainak és szabadságjogainak tiszteletben tartása; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a mindennapi életben e kisebbségi közösségek tagjai akadályokba ütköznek az igazságszolgáltatás, az egészségügyi és szociális ellátás, valamint az oktatás és a kultúra területén, amelyek következtében sérülnek jogaik és emberi és uniós polgári méltóságuk, ami olyan helyzetek kialakulásához vezet, amelyekben saját tagállamuk nemzeti hatóságai másodrendű állampolgárokként kezelik őket; úgy véli, hogy az ilyen kisebbségek az egyéb kisebbségi csoportoktól eltérő, sajátos igényekkel bírnak, a közpolitikáknak célzottabbnak kell lenniük, valamint magának az Uniónak megfelelőbb formában kell foglalkoznia ezekkel az igényekkel; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy nagyon fontos a nemzeti vagy etnikai, vallási vagy nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek alapvető jogainak és szabadságjogainak tiszteletben tartása; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a mindennapi életben e kisebbségi közösségek tagjai akadályokba ütköznek az igazságszolgáltatás, az egészségügyi és szociális ellátás, valamint az oktatás és a kultúra területén, amelyek következtében sérülnek jogaik és emberi és uniós polgári méltóságuk, ami olyan helyzetek kialakulásához vezet, amelyekben saját tagállamuk nemzeti hatóságai másodrendű állampolgárokként kezelik őket; úgy véli, hogy az ilyen kisebbségek az egyéb kisebbségi csoportoktól eltérő, sajátos igényekkel bírnak, a közpolitikáknak célzottabbnak kell lenniük, valamint magának az Uniónak megfelelőbb formában kell foglalkoznia ezekkel az igényekkel;

| 57. | megítélése szerint nem létezik egységes megoldás minden tagállamban az ilyen kisebbségek helyzetének javítására, azonban ki kell dolgozni néhány közös minimális célkitűzést az Unióban működő hatóságok számára, figyelembe véve a vonatkozó nemzetközi jogi normákat és a létező bevált gyakorlatokat; annak biztosítását kéri a tagállamoktól, hogy jogrendszerük garantálja az elismert nemzeti kisebbségekhez tartozókkal szembeni megkülönböztetés kiküszöbölését, továbbá kéri, hogy fogadjanak el megfelelő intézkedéseket a tényleges egyenlőség előmozdítására a vonatkozó nemzetközi normák és helyes gyakorlatok – többek között az Európa Tanács nemzeti kisebbségek jogainak védelméről szóló keretegyezménye – alapján; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre szakpolitikai normát a nemzeti kisebbségek, köztük az őshonos, hagyományos nemzeti és nyelvi kisebbségi közösségek védelmére, tekintettel arra, hogy ezek lélekszáma meghaladja az Unió összlakosságának 10 %-át, ezzel elkerülve a tagjelölt országok és a tagállamok között különbséget tevő kettős mérce alkalmazását; hangsúlyozza, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerének példáját követve a hagyományos nemzeti kisebbségek, a regionális nyelvi csoportok és az autonóm régiók vonatkozásában átfogó uniós szintű védelmi rendszerre van szükség, amelyhez működőképes nyomon követési mechanizmus kapcsolódik; felszólítja a tagállamokat, hogy bocsássanak rendelkezésre átfogó adatokat a kisebbségek alapvető jogainak megsértésével kapcsolatos esetekről, ezzel lehetővé téve az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és maga az Unió számára, hogy gondoskodhassanak az adatgyűjtésről és a jelentéstételről; |
| --- | --- |

57.

megítélése szerint nem létezik egységes megoldás minden tagállamban az ilyen kisebbségek helyzetének javítására, azonban ki kell dolgozni néhány közös minimális célkitűzést az Unióban működő hatóságok számára, figyelembe véve a vonatkozó nemzetközi jogi normákat és a létező bevált gyakorlatokat; annak biztosítását kéri a tagállamoktól, hogy jogrendszerük garantálja az elismert nemzeti kisebbségekhez tartozókkal szembeni megkülönböztetés kiküszöbölését, továbbá kéri, hogy fogadjanak el megfelelő intézkedéseket a tényleges egyenlőség előmozdítására a vonatkozó nemzetközi normák és helyes gyakorlatok – többek között az Európa Tanács nemzeti kisebbségek jogainak védelméről szóló keretegyezménye – alapján; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre szakpolitikai normát a nemzeti kisebbségek, köztük az őshonos, hagyományos nemzeti és nyelvi kisebbségi közösségek védelmére, tekintettel arra, hogy ezek lélekszáma meghaladja az Unió összlakosságának 10 %-át, ezzel elkerülve a tagjelölt országok és a tagállamok között különbséget tevő kettős mérce alkalmazását; hangsúlyozza, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerének példáját követve a hagyományos nemzeti kisebbségek, a regionális nyelvi csoportok és az autonóm régiók vonatkozásában átfogó uniós szintű védelmi rendszerre van szükség, amelyhez működőképes nyomon követési mechanizmus kapcsolódik; felszólítja a tagállamokat, hogy bocsássanak rendelkezésre átfogó adatokat a kisebbségek alapvető jogainak megsértésével kapcsolatos esetekről, ezzel lehetővé téve az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és maga az Unió számára, hogy gondoskodhassanak az adatgyűjtésről és a jelentéstételről;

| 58. | rámutat arra, hogy a kisebbségi csoportok és az e csoportokba tartozó személyek védelme, megfelelő fejlődésük előmozdítása, valamint a népesség többi részét megilletőkkel azonos jogok és bánásmód biztosítása céljából közigazgatási, politikai, gazdasági, szociális, kulturális és más téren végrehajtott pozitív intézkedések nem minősülnek megkülönböztetésnek; |
| --- | --- |

58.

rámutat arra, hogy a kisebbségi csoportok és az e csoportokba tartozó személyek védelme, megfelelő fejlődésük előmozdítása, valamint a népesség többi részét megilletőkkel azonos jogok és bánásmód biztosítása céljából közigazgatási, politikai, gazdasági, szociális, kulturális és más téren végrehajtott pozitív intézkedések nem minősülnek megkülönböztetésnek;

| 59. | elítéli a rasszista, antiszemita, homofób/transzfób és xenofób erőszakot, valamint a migránsok, a vallási kisebbségek és az etnikai csoportok elleni erőszakot, melyek – az ilyen jellegű erőszakos cselekmények elleni küzdelemre irányuló határozott hatósági fellépés hiányában – riasztó mértéket öltenek, elsősorban az interneten; felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a fajgyűlölet és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008/913/IB tanácsi kerethatározatot, foglalkozzanak a megkülönböztetéssel, biztosítsák a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények kivizsgálását, fogadjanak el büntetőjogi jogszabályt a bármilyen alapú – egyebek mellett szexuális irányultságon alapuló – gyűlöletkeltés tilalmáról, valamint biztosítsanak hatékony védelmet a fajgyűlölettel, az antiszemitizmussal, a cigánygyűlölettel, az idegengyűlölettel és a homofóbiával szemben, illetve az áldozatoknak megfelelő segítségnyújtást; felszólítja a Bizottságot, hogy indítson kötelezettségszegési eljárást azon tagállamok ellen, amelyek 2014. december 1-jétől nem hajtják végre megfelelően a kerethatározatot; szorgalmazza a kerethatározat felülvizsgálatát, hogy a hatályát kiterjesszék a gyűlöletbeszédre és az antiszemitizmussal, a muzulmánellenességgel, a vallási intoleranciával, a cigányellenességgel, a homofóbiával és a transzfóbiával kapcsolatos cselekményekre is, illetve erősítsék annak végrehajtását; teljes mértékben támogatja a Tanács ír elnöksége idején az intolerancia elleni küzdelem fokozása céljából indított kezdeményezést, és felszólítja a Tanácsot, hogy folytassa ezt a konstruktív munkát; |
| --- | --- |

59.

elítéli a rasszista, antiszemita, homofób/transzfób és xenofób erőszakot, valamint a migránsok, a vallási kisebbségek és az etnikai csoportok elleni erőszakot, melyek – az ilyen jellegű erőszakos cselekmények elleni küzdelemre irányuló határozott hatósági fellépés hiányában – riasztó mértéket öltenek, elsősorban az interneten; felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a fajgyűlölet és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008/913/IB tanácsi kerethatározatot, foglalkozzanak a megkülönböztetéssel, biztosítsák a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények kivizsgálását, fogadjanak el büntetőjogi jogszabályt a bármilyen alapú – egyebek mellett szexuális irányultságon alapuló – gyűlöletkeltés tilalmáról, valamint biztosítsanak hatékony védelmet a fajgyűlölettel, az antiszemitizmussal, a cigánygyűlölettel, az idegengyűlölettel és a homofóbiával szemben, illetve az áldozatoknak megfelelő segítségnyújtást; felszólítja a Bizottságot, hogy indítson kötelezettségszegési eljárást azon tagállamok ellen, amelyek 2014. december 1-jétől nem hajtják végre megfelelően a kerethatározatot; szorgalmazza a kerethatározat felülvizsgálatát, hogy a hatályát kiterjesszék a gyűlöletbeszédre és az antiszemitizmussal, a muzulmánellenességgel, a vallási intoleranciával, a cigányellenességgel, a homofóbiával és a transzfóbiával kapcsolatos cselekményekre is, illetve erősítsék annak végrehajtását; teljes mértékben támogatja a Tanács ír elnöksége idején az intolerancia elleni küzdelem fokozása céljából indított kezdeményezést, és felszólítja a Tanácsot, hogy folytassa ezt a konstruktív munkát;

| 60. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak koordinált és átfogó fellépést a gyűlölet-bűncselekmények Unión belüli módszeres leküzdése és megelőzése érdekében, valamint adatokon keresztül tegyék láthatóvá a gyűlölet-bűncselekményeket, gondoskodva arról, hogy ezek az adatok a helyzet uniós szintű áttekintésének lehetővé tétele érdekében összehasonlíthatóak legyenek, együttműködve az Alapjogi Ügynökséggel a gyűlölet-bűncselekményekkel kapcsolatos adatok összegyűjtésének javítása és az ilyen adatok összehangolása terén; elítéli az emberek egyes csoportjait társadalmi, kulturális vagy vallási, illetve külföldi származásuk alapján megbélyegző gyűlöletbeszédet és a fajgyűlöletre uszító beszédeket, különösen, ha ezek közéleti személyiségek szájából hangzanak el; felhívja a figyelmet az Alapjogi Ügynökségnek a rasszizmus és idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározatra vonatkozó, 2/2013. sz. véleményére, és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a bűncselekmények áldozatait megillető jogok tiszteletben tartását, különösen a gyűlölet-bűncselekmények esetében; |
| --- | --- |

60.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak koordinált és átfogó fellépést a gyűlölet-bűncselekmények Unión belüli módszeres leküzdése és megelőzése érdekében, valamint adatokon keresztül tegyék láthatóvá a gyűlölet-bűncselekményeket, gondoskodva arról, hogy ezek az adatok a helyzet uniós szintű áttekintésének lehetővé tétele érdekében összehasonlíthatóak legyenek, együttműködve az Alapjogi Ügynökséggel a gyűlölet-bűncselekményekkel kapcsolatos adatok összegyűjtésének javítása és az ilyen adatok összehangolása terén; elítéli az emberek egyes csoportjait társadalmi, kulturális vagy vallási, illetve külföldi származásuk alapján megbélyegző gyűlöletbeszédet és a fajgyűlöletre uszító beszédeket, különösen, ha ezek közéleti személyiségek szájából hangzanak el; felhívja a figyelmet az Alapjogi Ügynökségnek a rasszizmus és idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározatra vonatkozó, 2/2013. sz. véleményére, és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a bűncselekmények áldozatait megillető jogok tiszteletben tartását, különösen a gyűlölet-bűncselekmények esetében;

| 61. | felszólítja a tagállamokat, hogy – elismerve az oktatásnak a megkülönböztetés elleni küzdelemben betöltött alapvető szerepét – biztosítsák, hogy integrációs stratégiájukban foglalkozzanak a nemzeti tantervek annak érdekében történő reformjával, hogy a tanmenetek az idegengyűlölet, a fajgyűlölet és a cigánygyűlölet kérdéseire is kiterjedjenek, ezáltal kialakítva a megkülönböztetésről már fiatal kortól kezdve folytatott nyilvános párbeszédet; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a tagállamokat, hogy – elismerve az oktatásnak a megkülönböztetés elleni küzdelemben betöltött alapvető szerepét – biztosítsák, hogy integrációs stratégiájukban foglalkozzanak a nemzeti tantervek annak érdekében történő reformjával, hogy a tanmenetek az idegengyűlölet, a fajgyűlölet és a cigánygyűlölet kérdéseire is kiterjedjenek, ezáltal kialakítva a megkülönböztetésről már fiatal kortól kezdve folytatott nyilvános párbeszédet;

| 62. | sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy






  — | biztosítsák a nemek közötti egyenlőséget és előzzék meg a nőkkel szembeni erőszak minden formáját, küzdjenek ellene és folytassanak ellene eljárást, mivel az az alapvető jogok megsértését jelenti, ugyanakkor gondoskodjanak az áldozatok támogatásáról és védelméről is; |
| --- | --- | --- |

62.

sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy

—

biztosítsák a nemek közötti egyenlőséget és előzzék meg a nőkkel szembeni erőszak minden formáját, küzdjenek ellene és folytassanak ellene eljárást, mivel az az alapvető jogok megsértését jelenti, ugyanakkor gondoskodjanak az áldozatok támogatásáról és védelméről is;

| — | írják alá és ratifikálják az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményét (Isztambuli Egyezmény), valamint hozzanak létre egy, az Egyezmény részes feleinek támogatását célzó adatgyűjtési rendszert, amely pontos és összehasonlítható adatokkal szolgál a nők elleni erőszak mértékéről, formáiról és következményeiről; |
| --- | --- |

—

írják alá és ratifikálják az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményét (Isztambuli Egyezmény), valamint hozzanak létre egy, az Egyezmény részes feleinek támogatását célzó adatgyűjtési rendszert, amely pontos és összehasonlítható adatokkal szolgál a nők elleni erőszak mértékéről, formáiról és következményeiről;

| — | fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy elérjék a 2011–2020-as időszakra vonatkozó, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktum célkitűzéseit, valamint hozzanak megfelelő intézkedéseket a nők ellen irányuló közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés valamennyi formájának, különösen a nemek közötti bérszakadék, a foglalkoztatási szegregáció, a sztereotípiák és a nőkkel szembeni erőszak minden formájának leküzdésére, mivel a megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló hatályos jogszabályok ellenére a nők továbbra is többszörös megkülönböztetést szenvednek el a mindennapi élet különböző területein; |
| --- | --- |

—

fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy elérjék a 2011–2020-as időszakra vonatkozó, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktum célkitűzéseit, valamint hozzanak megfelelő intézkedéseket a nők ellen irányuló közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés valamennyi formájának, különösen a nemek közötti bérszakadék, a foglalkoztatási szegregáció, a sztereotípiák és a nőkkel szembeni erőszak minden formájának leküzdésére, mivel a megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló hatályos jogszabályok ellenére a nők továbbra is többszörös megkülönböztetést szenvednek el a mindennapi élet különböző területein;

| — | mozdítsák elő a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos oktatást, a nemek közötti egyenlőség érvényesítését, valamint hozzanak létre megfelelő nyomon követési mechanizmust a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó uniós politika végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

—

mozdítsák elő a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos oktatást, a nemek közötti egyenlőség érvényesítését, valamint hozzanak létre megfelelő nyomon követési mechanizmust a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó uniós politika végrehajtása tekintetében;

| — | a főként nőket érintő szexuális kizsákmányolás, valamint a kényszermunka felszámolása érdekében fokozottabban vegyék fel a küzdelmet az emberkereskedelem ellen; |
| --- | --- |

—

a főként nőket érintő szexuális kizsákmányolás, valamint a kényszermunka felszámolása érdekében fokozottabban vegyék fel a küzdelmet az emberkereskedelem ellen;

| — | gondoskodjanak a nemek közötti egyenlőségről szóló meglévő irányelvek megfelelő végrehajtásáról, többek között kötelezettségszegési eljárások indítása révén; |
| --- | --- |

—

gondoskodjanak a nemek közötti egyenlőségről szóló meglévő irányelvek megfelelő végrehajtásáról, többek között kötelezettségszegési eljárások indítása révén;

| — | terjesszenek elő a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemre vonatkozó uniós stratégiára irányuló javaslatot, amely továbbviszi az e területen vállalt kötelezettségvállalásaikat és eleget tesz a Parlament számos kérésének; ezzel kapcsolatban üdvözli a Bizottság által a nőkkel szembeni erőszak tekintetében elfogadott zéró toleranciát; mindazonáltal további fellépéseket szorgalmaz, ideértve a 2010. márciusi tanácsi következtetésekben bejelentettekkel összhangban a nők elleni erőszak felszámolását célzó uniós szintű stratégia kidolgozását, amely kötelező jogi erővel bíró eszközöket és tudatosságnövelő intézkedéseket is magában foglal; |
| --- | --- |

—

terjesszenek elő a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemre vonatkozó uniós stratégiára irányuló javaslatot, amely továbbviszi az e területen vállalt kötelezettségvállalásaikat és eleget tesz a Parlament számos kérésének; ezzel kapcsolatban üdvözli a Bizottság által a nőkkel szembeni erőszak tekintetében elfogadott zéró toleranciát; mindazonáltal további fellépéseket szorgalmaz, ideértve a 2010. márciusi tanácsi következtetésekben bejelentettekkel összhangban a nők elleni erőszak felszámolását célzó uniós szintű stratégia kidolgozását, amely kötelező jogi erővel bíró eszközöket és tudatosságnövelő intézkedéseket is magában foglal;

| — | tartsák a napirend kiemelt helyén a nők elleni erőszak – például a közeli kapcsolatban elkövetett erőszak, a szexuális erőszak (erőszakos közösülés, szemérem elleni erőszak és zaklatás), a szexuális kizsákmányolás, valamint az olyan ártalmas hagyományos gyakorlatok, mint a kényszerházasságok és a „becsületbeli bűncselekmények” –problémáját, mivel a nemi alapú erőszak egyrészről a nők és a férfiak közötti egyenlőtlenség következménye, másrészről az egyenlőség előtt álló akadály is egyben, ennélfogva megengedhetetlen; |
| --- | --- |

—

tartsák a napirend kiemelt helyén a nők elleni erőszak – például a közeli kapcsolatban elkövetett erőszak, a szexuális erőszak (erőszakos közösülés, szemérem elleni erőszak és zaklatás), a szexuális kizsákmányolás, valamint az olyan ártalmas hagyományos gyakorlatok, mint a kényszerházasságok és a „becsületbeli bűncselekmények” –problémáját, mivel a nemi alapú erőszak egyrészről a nők és a férfiak közötti egyenlőtlenség következménye, másrészről az egyenlőség előtt álló akadály is egyben, ennélfogva megengedhetetlen;

| — | alkalmazzák a zéró tolerancia politikáját a női nemi szervek megcsonkítására; |
| --- | --- |

—

alkalmazzák a zéró tolerancia politikáját a női nemi szervek megcsonkítására;

| — | a nők minden generációja tekintetében hozzanak intézkedéseket és indítsanak projekteket a családi és a szakmai élet jobb összehangolása céljából, üdvözölve azt a döntést, miszerint 2014-et a munka és a családi élet közötti egyensúly európai évévé nyilvánítják; |
| --- | --- |

—

a nők minden generációja tekintetében hozzanak intézkedéseket és indítsanak projekteket a családi és a szakmai élet jobb összehangolása céljából, üdvözölve azt a döntést, miszerint 2014-et a munka és a családi élet közötti egyensúly európai évévé nyilvánítják;

| 63. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a jogszabályok kidolgozásakor és az alapvető jogok Unión belüli helyzetének értékelésekor vegyék figyelembe a nők szükségleteit és problémáit; hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos európai jogszabályok tagállami végrehajtásával kapcsolatos ellenőrzés és értékelés fontosságát; |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a jogszabályok kidolgozásakor és az alapvető jogok Unión belüli helyzetének értékelésekor vegyék figyelembe a nők szükségleteit és problémáit; hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos európai jogszabályok tagállami végrehajtásával kapcsolatos ellenőrzés és értékelés fontosságát;

| 64. | felszólítja a tagállamokat, hogy garantálják a tisztességes béreket és nyugdíjakat, csökkentsék a nemek közötti bérszakadékot, hozzanak létre jó minőségű álláshelyeket a nők számára, továbbá tegyék lehetővé, hogy a nők magas színvonalú közszolgáltatásokban részesülhessenek, valamint javítsák a jóléti ellátásokat; |
| --- | --- |

64.

felszólítja a tagállamokat, hogy garantálják a tisztességes béreket és nyugdíjakat, csökkentsék a nemek közötti bérszakadékot, hozzanak létre jó minőségű álláshelyeket a nők számára, továbbá tegyék lehetővé, hogy a nők magas színvonalú közszolgáltatásokban részesülhessenek, valamint javítsák a jóléti ellátásokat;

| 65. | sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a nők elleni erőszak előfordulását elősegítő gazdasági és szociális okok leküzdésére, mely okok között szerepelnek többek között a munkanélküliség, az alacsony bérek és nyugdíjak, a lakhatás hiánya, a szegénység és a nem létező vagy rossz minőségű – többek között egészségügyi, oktatási és társadalombiztosítási – közszolgáltatások; |
| --- | --- |

65.

sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a nők elleni erőszak előfordulását elősegítő gazdasági és szociális okok leküzdésére, mely okok között szerepelnek többek között a munkanélküliség, az alacsony bérek és nyugdíjak, a lakhatás hiánya, a szegénység és a nem létező vagy rossz minőségű – többek között egészségügyi, oktatási és társadalombiztosítási – közszolgáltatások;

| 66. | sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza a fiatal lányok alapvető jogainak megsértése elleni erőfeszítéseit, különös tekintettel azon iparággal szemben, amely a fiatal lányokat szexuális tárgynak tekinti, és amely fokozza a fiatal lányok szexuális célú kereskedelmét az Unión belül; |
| --- | --- |

66.

sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza a fiatal lányok alapvető jogainak megsértése elleni erőfeszítéseit, különös tekintettel azon iparággal szemben, amely a fiatal lányokat szexuális tárgynak tekinti, és amely fokozza a fiatal lányok szexuális célú kereskedelmét az Unión belül;

| 67. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a nők szexuális és reproduktív egészségének és jogainak tiszteletben tartásával és védelmével kapcsolatos nemzeti stratégiák megvalósítását; ismételten hangsúlyozza az Uniónak a témával kapcsolatos figyelemfelhívás és a bevált gyakorlatok népszerűsítése területén betöltött szerepét, mivel az egészség olyan alapvető emberi jog, amely nélkülözhetetlen az egyéb emberi jogok gyakorlásához; |
| --- | --- |

67.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a nők szexuális és reproduktív egészségének és jogainak tiszteletben tartásával és védelmével kapcsolatos nemzeti stratégiák megvalósítását; ismételten hangsúlyozza az Uniónak a témával kapcsolatos figyelemfelhívás és a bevált gyakorlatok népszerűsítése területén betöltött szerepét, mivel az egészség olyan alapvető emberi jog, amely nélkülözhetetlen az egyéb emberi jogok gyakorlásához;

| 68. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a többszörös és interszekcionális megkülönböztetés problémájára vonatkozó jogi keretre irányulóan; |
| --- | --- |

68.

kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a többszörös és interszekcionális megkülönböztetés problémájára vonatkozó jogi keretre irányulóan;

| 69. | úgy véli, hogy a nők politikai és üzleti döntéshozatalon belüli alulreprezentáltsága deficitet jelent; ezért felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be pozitív diszkriminációra irányuló intézkedéseket, például paritásos rendszerekre és női kvótákra vonatkozó jogszabályokat; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy a nők politikai és üzleti döntéshozatalon belüli alulreprezentáltsága deficitet jelent; ezért felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be pozitív diszkriminációra irányuló intézkedéseket, például paritásos rendszerekre és női kvótákra vonatkozó jogszabályokat;

| 70. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti bérszakadék csökkentése terén tett előrehaladás igen lassú; rámutat arra, hogy az ugyanolyan munkáért és azonos értékű munkáért járó egyforma díjazás elvének alkalmazása a nemek közötti egyenlőség megvalósítása szempontjából kulcsfontosságú; sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul vizsgálja felül a 2006/54/EK irányelvet, és annak 32. cikkének megfelelően, az EUMSZ 157. cikke alapján, valamint a Parlament 2012. május 24-i állásfoglalásához tartozó mellékletben megfogalmazott részletes ajánlások szellemében javasoljon módosításokat; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy a nemek közötti bérszakadék csökkentése terén tett előrehaladás igen lassú; rámutat arra, hogy az ugyanolyan munkáért és azonos értékű munkáért járó egyforma díjazás elvének alkalmazása a nemek közötti egyenlőség megvalósítása szempontjából kulcsfontosságú; sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul vizsgálja felül a 2006/54/EK irányelvet, és annak 32. cikkének megfelelően, az EUMSZ 157. cikke alapján, valamint a Parlament 2012. május 24-i állásfoglalásához tartozó mellékletben megfogalmazott részletes ajánlások szellemében javasoljon módosításokat;

| 71. | hangsúlyozza, hogy a gyermekgondozást biztosító közszolgáltatások forráscsökkentései közvetlenül kihatnak a nők gazdasági függetlenségére; felhívja a figyelmet arra, hogy a gondozási szolgáltatások hiányával magyarázható a nők 2010-ben mért 28,3 %-os inaktivitása és részmunkaidős foglalkoztatásban való részvétele a 2009-ben mért 27,9 %-kal szemben; rámutat továbbá arra, hogy 2010-ben a kisgyermekes nők uniós foglalkoztatási aránya 12,7 %-kal alacsonyabb volt, mint a gyermektelen nőké, vagyis az arány a 2008-ban mért 11,5 %-hoz képest emelkedett; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy a gyermekgondozást biztosító közszolgáltatások forráscsökkentései közvetlenül kihatnak a nők gazdasági függetlenségére; felhívja a figyelmet arra, hogy a gondozási szolgáltatások hiányával magyarázható a nők 2010-ben mért 28,3 %-os inaktivitása és részmunkaidős foglalkoztatásban való részvétele a 2009-ben mért 27,9 %-kal szemben; rámutat továbbá arra, hogy 2010-ben a kisgyermekes nők uniós foglalkoztatási aránya 12,7 %-kal alacsonyabb volt, mint a gyermektelen nőké, vagyis az arány a 2008-ban mért 11,5 %-hoz képest emelkedett;

| 72. | igen sajnálatosnak tartja, hogy az idősebb nők alapvető jogai gyakran csorbulnak, beleértve az erőszakos cselekmények, a fizikai és érzelmi bántalmazás és pénzügyi kihasználásuk nagy számát több tagállamban; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek további lépéseket az idős nők bármilyen bántalmazása, többek között az idősotthonokban velük szemben alkalmazott rossz bánásmód elleni védelme érdekében; |
| --- | --- |

72.

igen sajnálatosnak tartja, hogy az idősebb nők alapvető jogai gyakran csorbulnak, beleértve az erőszakos cselekmények, a fizikai és érzelmi bántalmazás és pénzügyi kihasználásuk nagy számát több tagállamban; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek további lépéseket az idős nők bármilyen bántalmazása, többek között az idősotthonokban velük szemben alkalmazott rossz bánásmód elleni védelme érdekében;

| 73. | úgy véli, hogy a fogyatékossággal élő nőket kettős megkülönböztetés sújtja egyrészt nemük, másrészt fogyatékosságuk miatt; ezért sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a fogyatékossággal elő nők alapvető jogainak szavatolására és védelmére az Unióban; |
| --- | --- |

73.

úgy véli, hogy a fogyatékossággal élő nőket kettős megkülönböztetés sújtja egyrészt nemük, másrészt fogyatékosságuk miatt; ezért sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a fogyatékossággal elő nők alapvető jogainak szavatolására és védelmére az Unióban;

| 74. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozottabban köteleződjenek el a média által közvetített, különösen a reklámokban megjelenő szexista sztereotípiák megszüntetése mellett, mivel azoknak döntő szerepük lehet a férfiak és a nők szerepével kapcsolatos kollektív képzetek átalakításában; |
| --- | --- |

74.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozottabban köteleződjenek el a média által közvetített, különösen a reklámokban megjelenő szexista sztereotípiák megszüntetése mellett, mivel azoknak döntő szerepük lehet a férfiak és a nők szerepével kapcsolatos kollektív képzetek átalakításában;

| 75. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a polgárok tudatosságát és ismereteit a Chartában rögzített, őket megillető jogokról, valamint a civil társadalommal, a nem kormányzati szervezetekkel és nőszervezetekkel folytatott folyamatos párbeszéd fenntartásával ösztönözzék a részvételi demokráciát; kéri különösen a nőszervezeteket, hogy osszák meg a magukat makacsul tartó sztereotípiákkal és megkülönböztetéssel kapcsolatos felbecsülhetetlen tapasztalataikat, mivel mindig a nők voltak legkiszolgáltatottabb áldozatok; |
| --- | --- |

75.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a polgárok tudatosságát és ismereteit a Chartában rögzített, őket megillető jogokról, valamint a civil társadalommal, a nem kormányzati szervezetekkel és nőszervezetekkel folytatott folyamatos párbeszéd fenntartásával ösztönözzék a részvételi demokráciát; kéri különösen a nőszervezeteket, hogy osszák meg a magukat makacsul tartó sztereotípiákkal és megkülönböztetéssel kapcsolatos felbecsülhetetlen tapasztalataikat, mivel mindig a nők voltak legkiszolgáltatottabb áldozatok;

| 76. | szorgalmazza az uniós intézmények fokozottabb bevonását és a minden érdekeltet felölelő, megfelelőbb párbeszédet az idősebbek előtt az emberi jogaik teljes körű érvényesítése során álló kihívásokról; |
| --- | --- |

76.

szorgalmazza az uniós intézmények fokozottabb bevonását és a minden érdekeltet felölelő, megfelelőbb párbeszédet az idősebbek előtt az emberi jogaik teljes körű érvényesítése során álló kihívásokról;

Szolidaritás

| 77. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi és gazdasági válság és az annak leküzdésére hozott intézkedések nagyobb mértékben és olykor drámai módon érintették a társadalom legszegényebb és leginkább rászoruló csoportjait, ahogyan azt az Európa Tanács emberi jogi biztosa is megfogalmazta „Az emberi jogok védelme gazdasági válságok idején” című vitaindító dokumentumában, melyben az olyan, társadalmi marginalizációnak kitett csoportokról beszél, mint a migránsok, a menedékkérők, a romák, valamint a nők és a gyerekek; felhívja a figyelmet arra, hogy 2012-ben a 28 tagú Unió lakosságának egynegyede volt kitéve a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés veszélyének; kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet és hozzanak megfelelő, mélyrehatóbb és hatékonyabb intézkedéseket e helyzet orvoslása, valamint az egyenlőtlenségek és a szegénység elleni küzdelem érdekében; elítéli a politikusok azon kijelentéseit, amelyek bűnbakként állítják be ezeket az embereket; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a gazdasági és társadalmi válságok miatt nemzeti és nemzetek feletti szinten egyaránt nagy nyomás nehezedik az alapvető jogokra, a jogállamiságra és a demokratikus értékekre; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi és gazdasági válság és az annak leküzdésére hozott intézkedések nagyobb mértékben és olykor drámai módon érintették a társadalom legszegényebb és leginkább rászoruló csoportjait, ahogyan azt az Európa Tanács emberi jogi biztosa is megfogalmazta „Az emberi jogok védelme gazdasági válságok idején” című vitaindító dokumentumában, melyben az olyan, társadalmi marginalizációnak kitett csoportokról beszél, mint a migránsok, a menedékkérők, a romák, valamint a nők és a gyerekek; felhívja a figyelmet arra, hogy 2012-ben a 28 tagú Unió lakosságának egynegyede volt kitéve a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés veszélyének; kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet és hozzanak megfelelő, mélyrehatóbb és hatékonyabb intézkedéseket e helyzet orvoslása, valamint az egyenlőtlenségek és a szegénység elleni küzdelem érdekében; elítéli a politikusok azon kijelentéseit, amelyek bűnbakként állítják be ezeket az embereket; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a gazdasági és társadalmi válságok miatt nemzeti és nemzetek feletti szinten egyaránt nagy nyomás nehezedik az alapvető jogokra, a jogállamiságra és a demokratikus értékekre;

| 78. | hangsúlyozza, hogy a szociális jogok alapvető jognak minősülnek, ahogyan azt egyes nemzetközi egyezmények, az emberi jogok európai egyezménye, az Európai Unió Alapjogi Chartája és az Európai Szociális Charta is elismerik; kiemeli, hogy a társadalmi igazságosság biztosítása érdekében ezeket a jogszabályokban és a gyakorlatban egyaránt védelmezni kell, különösen gazdasági válságok és megszorító intézkedések idején; hangsúlyozza az emberi méltósághoz való jog, a foglalkozás megválasztásának szabadsága és a munkavállaláshoz való jog, a – többek között a nemzetiségen alapuló – megkülönböztetéstől való mentességhez való jog, az indokolatlan elbocsátással szembeni védelem, a munkahelyi egészséghez és biztonsághoz, a szociális biztonsághoz és a szociális segítségnyújtáshoz való jog, az egészségügyi ellátáshoz való jog, a mozgás és a tartózkodás szabadsága, illetve – tényleges hozzáférést biztosítva a foglalkoztatáshoz, a megfelelő lakhatáshoz, a képzéshez, az oktatáshoz, a kultúrához, valamint a szociális és egészségügyi támogatáshoz – a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni védelemhez való jog jelentőségét, valamint – megfelelő életszínvonalat és egyéb munkafeltételeket és munkakörülményeket biztosítva a munkavállalók és családjuk számára – a bérezéssel és a szociális juttatásokkal kapcsolatos jogok és a szociális partnerek autonómiája fontosságát, illetve annak jelentőségét, hogy a munkavállalók gazdasági és szociális érdekeik védelmében szabadon csatlakozhassanak nemzeti és nemzetközi szervezetekhez és gyakorolhassák kollektív tárgyalási jogukat; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza, hogy a szociális jogok alapvető jognak minősülnek, ahogyan azt egyes nemzetközi egyezmények, az emberi jogok európai egyezménye, az Európai Unió Alapjogi Chartája és az Európai Szociális Charta is elismerik; kiemeli, hogy a társadalmi igazságosság biztosítása érdekében ezeket a jogszabályokban és a gyakorlatban egyaránt védelmezni kell, különösen gazdasági válságok és megszorító intézkedések idején; hangsúlyozza az emberi méltósághoz való jog, a foglalkozás megválasztásának szabadsága és a munkavállaláshoz való jog, a – többek között a nemzetiségen alapuló – megkülönböztetéstől való mentességhez való jog, az indokolatlan elbocsátással szembeni védelem, a munkahelyi egészséghez és biztonsághoz, a szociális biztonsághoz és a szociális segítségnyújtáshoz való jog, az egészségügyi ellátáshoz való jog, a mozgás és a tartózkodás szabadsága, illetve – tényleges hozzáférést biztosítva a foglalkoztatáshoz, a megfelelő lakhatáshoz, a képzéshez, az oktatáshoz, a kultúrához, valamint a szociális és egészségügyi támogatáshoz – a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni védelemhez való jog jelentőségét, valamint – megfelelő életszínvonalat és egyéb munkafeltételeket és munkakörülményeket biztosítva a munkavállalók és családjuk számára – a bérezéssel és a szociális juttatásokkal kapcsolatos jogok és a szociális partnerek autonómiája fontosságát, illetve annak jelentőségét, hogy a munkavállalók gazdasági és szociális érdekeik védelmében szabadon csatlakozhassanak nemzeti és nemzetközi szervezetekhez és gyakorolhassák kollektív tárgyalási jogukat;

| 79. | hangsúlyozza, hogy a munkanélküliség, a szegénység vagy a társadalom peremére kiszorultság megnehezíti, vagy akár ellehetetleníti az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott jogok és szabadságjogok gyakorlását, melyek közül a legveszélyeztetettebb jogok és szabadságjogok a következők: az emberi méltósághoz való jog (1. cikk), a foglalkozás megválasztásának szabadsága és a munkavállaláshoz való jog (15. cikk), a megkülönböztetés-mentességhez való jog (21. cikk), az indokolatlan elbocsátással szembeni védelem (30. cikk), a szociális biztonsághoz és a szociális segítségnyújtáshoz való jog (34. cikk), az egészségvédelemhez való jog (35. cikk), valamint a mozgás és a tartózkodás szabadsága (45. cikk); másfelől jelzi, hogy a munkanélküliség vagy a szegénység vagy a társadalom peremére szorultság az alap-, szociális, pénzügyi stb. szolgáltatásokhoz való hozzáférés szempontjából is következményekkel jár; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy a munkanélküliség, a szegénység vagy a társadalom peremére kiszorultság megnehezíti, vagy akár ellehetetleníti az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott jogok és szabadságjogok gyakorlását, melyek közül a legveszélyeztetettebb jogok és szabadságjogok a következők: az emberi méltósághoz való jog (1. cikk), a foglalkozás megválasztásának szabadsága és a munkavállaláshoz való jog (15. cikk), a megkülönböztetés-mentességhez való jog (21. cikk), az indokolatlan elbocsátással szembeni védelem (30. cikk), a szociális biztonsághoz és a szociális segítségnyújtáshoz való jog (34. cikk), az egészségvédelemhez való jog (35. cikk), valamint a mozgás és a tartózkodás szabadsága (45. cikk); másfelől jelzi, hogy a munkanélküliség vagy a szegénység vagy a társadalom peremére szorultság az alap-, szociális, pénzügyi stb. szolgáltatásokhoz való hozzáférés szempontjából is következményekkel jár;

| 80. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági és pénzügyi válság társadalmi következményei ellen azok a rendszerek jelentik a legjobb védelmet, amelyek a társadalmi igazságosságot erős jogszabályokkal alátámasztott, fontos elvként ismerik el; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági és pénzügyi válság társadalmi következményei ellen azok a rendszerek jelentik a legjobb védelmet, amelyek a társadalmi igazságosságot erős jogszabályokkal alátámasztott, fontos elvként ismerik el;

| 81. | ajánlja, hogy minden tagállam mihamarabb számolja fel az Európai Szociális Chartával kapcsolatban még meglévő fenntartásait; úgy véli, hogy a Parlamentnek ösztönöznie kell az e tekintetben elért előrehaladásról folytatott állandó párbeszédet; úgy véli, hogy az EUMSZ 151. cikkében szereplő, Európai Szociális Chartára való hivatkozást hatékonyabban kellene alkalmazni, például oly módon, hogy a Bizottság és a Parlament hatásvizsgálataiba belefoglalják a szociális jogok vizsgálatát is; |
| --- | --- |

81.

ajánlja, hogy minden tagállam mihamarabb számolja fel az Európai Szociális Chartával kapcsolatban még meglévő fenntartásait; úgy véli, hogy a Parlamentnek ösztönöznie kell az e tekintetben elért előrehaladásról folytatott állandó párbeszédet; úgy véli, hogy az EUMSZ 151. cikkében szereplő, Európai Szociális Chartára való hivatkozást hatékonyabban kellene alkalmazni, például oly módon, hogy a Bizottság és a Parlament hatásvizsgálataiba belefoglalják a szociális jogok vizsgálatát is;

| 82. | erőteljesebb fellépést szorgalmaz a hajléktalanok megsegítése, illetve menedékhez és támogatáshoz juttatása érdekében, és – különösen mivel az elhúzódó gazdasági és pénzügyi válság következtében egyre több kiszolgáltatott helyzetben lévő ember kerül az utcára – elítéli az olyan nemzeti és helyi szintű jogszabályokat, amelyek bűnözőnek tartják azokat a személyeket, akik nagyobb szükséget szenvednek, lévén ez az alapvető jogok kirívó és embertelen megsértését jelenti; |
| --- | --- |

82.

erőteljesebb fellépést szorgalmaz a hajléktalanok megsegítése, illetve menedékhez és támogatáshoz juttatása érdekében, és – különösen mivel az elhúzódó gazdasági és pénzügyi válság következtében egyre több kiszolgáltatott helyzetben lévő ember kerül az utcára – elítéli az olyan nemzeti és helyi szintű jogszabályokat, amelyek bűnözőnek tartják azokat a személyeket, akik nagyobb szükséget szenvednek, lévén ez az alapvető jogok kirívó és embertelen megsértését jelenti;

| 83. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a válság hatásainak enyhítését célzó intézkedések uniós értékekkel és célkitűzésekkel való összeegyeztethetőségét, és különösen az uniós fellépések kapcsán a jogállamiság tiszteletben tartását azokban az országokban, amelyeket az euróövezeten belül a legjobban sújtottak a válság hatásai; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a válság hatásainak enyhítését célzó intézkedések uniós értékekkel és célkitűzésekkel való összeegyeztethetőségét, és különösen az uniós fellépések kapcsán a jogállamiság tiszteletben tartását azokban az országokban, amelyeket az euróövezeten belül a legjobban sújtottak a válság hatásai;

| 84. | sürgősséggel megismétli a Tanácshoz intézett felhívását, hogy „A legszegényebb csoportok hozzáférése valamennyi alapvető jogukhoz” témáját vegye fel az Alapjogi Ügynökség következő többéves keretének tematikus területei közé; |
| --- | --- |

84.

sürgősséggel megismétli a Tanácshoz intézett felhívását, hogy „A legszegényebb csoportok hozzáférése valamennyi alapvető jogukhoz” témáját vegye fel az Alapjogi Ügynökség következő többéves keretének tematikus területei közé;

| 85. | sajnálatosnak tartja, hogy egyes tagállamokban ma is átmeneti szabályok vannak érvényben a munkavállalók szabad mozgása tekintetében; hangsúlyozza, hogy a munkavállalók vándorlásának káros hatásaival kapcsolatos félelmek megalapozatlanok; rámutat, hogy becslések szerint a bővítést követő (a 2004–2009-es időszakban bekövetkezett) munkaerő-vándorlás hosszú távon csaknem 1 %-kal növeli az EU-15 GDP-jét (35); |
| --- | --- |

85.

sajnálatosnak tartja, hogy egyes tagállamokban ma is átmeneti szabályok vannak érvényben a munkavállalók szabad mozgása tekintetében; hangsúlyozza, hogy a munkavállalók vándorlásának káros hatásaival kapcsolatos félelmek megalapozatlanok; rámutat, hogy becslések szerint a bővítést követő (a 2004–2009-es időszakban bekövetkezett) munkaerő-vándorlás hosszú távon csaknem 1 %-kal növeli az EU-15 GDP-jét (35);

| 86. | megjegyzi, hogy azok a közelmúltbeli állásfoglalások, melyekben a szabad mozgást szociális biztonsági rendszerekbe való bevándorlásnak bélyegezték, nem tényeken alapulnak (36); hangsúlyozza, hogy a hátrányos megkülönböztetés jelentősen gátolja az európai polgárokat abban, hogy éljenek alapvető jogaikkal; rámutat, hogy a sajátjuktól eltérő uniós tagállamban huzamosan tartózkodó uniós polgárokat a 883/2004/EK rendelet értelmében egyenlő bánásmód illeti meg a szociális biztonság terén; |
| --- | --- |

86.

megjegyzi, hogy azok a közelmúltbeli állásfoglalások, melyekben a szabad mozgást szociális biztonsági rendszerekbe való bevándorlásnak bélyegezték, nem tényeken alapulnak (36); hangsúlyozza, hogy a hátrányos megkülönböztetés jelentősen gátolja az európai polgárokat abban, hogy éljenek alapvető jogaikkal; rámutat, hogy a sajátjuktól eltérő uniós tagállamban huzamosan tartózkodó uniós polgárokat a 883/2004/EK rendelet értelmében egyenlő bánásmód illeti meg a szociális biztonság terén;

| 87. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak nagyobb erővel kell munkálkodniuk a munkajogok és az alapvető szociális jogok kidolgozásán és garantálásán, mivel ez elengedhetetlen ahhoz, hogy az Európai Unióban megvalósuljon az egyenlő bánásmód alkalmazása, valamint tisztességes munkahelyeket és megélhetést biztosító fizetéseket biztosítsanak; |
| --- | --- |

87.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak nagyobb erővel kell munkálkodniuk a munkajogok és az alapvető szociális jogok kidolgozásán és garantálásán, mivel ez elengedhetetlen ahhoz, hogy az Európai Unióban megvalósuljon az egyenlő bánásmód alkalmazása, valamint tisztességes munkahelyeket és megélhetést biztosító fizetéseket biztosítsanak;

| 88. | annak elismerésére szólítja fel a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a munkavállalóknak az Európai Szociális Charta 3. cikkében megállapított, a biztonságos és egészséges munkakörülményekhez való joga alapvető fontosságú annak érdekében, hogy a munkavállalók lehetőséget kapjanak az emberi méltósággal összeegyeztethető életvitelre, valamint hogy biztosítsák a munkavállalók alapvető jogainak tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

88.

annak elismerésére szólítja fel a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a munkavállalóknak az Európai Szociális Charta 3. cikkében megállapított, a biztonságos és egészséges munkakörülményekhez való joga alapvető fontosságú annak érdekében, hogy a munkavállalók lehetőséget kapjanak az emberi méltósággal összeegyeztethető életvitelre, valamint hogy biztosítsák a munkavállalók alapvető jogainak tiszteletben tartását;

| 89. | kiemeli a szociális partnerek kollektív tárgyalásokban játszott szerepének fontosságát a munkavállalók alapvető jogainak védelme és a velük szembeni egyenlő bánásmód biztosítása szempontjából, különös tekintettel a fiatalokra, a nőkre, a fogyatékossággal élőkre, és a munkaerőpiacon szociálisan hátrányos helyzetben lévő egyéb csoportokra; |
| --- | --- |

89.

kiemeli a szociális partnerek kollektív tárgyalásokban játszott szerepének fontosságát a munkavállalók alapvető jogainak védelme és a velük szembeni egyenlő bánásmód biztosítása szempontjából, különös tekintettel a fiatalokra, a nőkre, a fogyatékossággal élőkre, és a munkaerőpiacon szociálisan hátrányos helyzetben lévő egyéb csoportokra;

Uniós polgárság

| 90. | hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés és az Alapjogi Charta hatálybalépése, valamint a polgárok növekvő elvárásai miatt – ahogy azt az ACTA kudarca és a felügyeleti botrányok is bizonyítják – megerősített és fokozott demokratikus és intézményi átláthatóságra és nyitottságra van szükség az Unióban, különösen annak intézményeiben, szerveiben, irodáiban és ügynökségeiben, valamint tagállamaiban; úgy véli, hogy az átláthatóság és a nyitottság olyan alapelv, amelyet tovább kell erősíteni és még inkább elő kell mozdítani, hogy biztosítsák a jó kormányzást és a civil társadalom uniós döntéshozatali folyamatban való, teljes körű részvételét; |
| --- | --- |

90.

hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés és az Alapjogi Charta hatálybalépése, valamint a polgárok növekvő elvárásai miatt – ahogy azt az ACTA kudarca és a felügyeleti botrányok is bizonyítják – megerősített és fokozott demokratikus és intézményi átláthatóságra és nyitottságra van szükség az Unióban, különösen annak intézményeiben, szerveiben, irodáiban és ügynökségeiben, valamint tagállamaiban; úgy véli, hogy az átláthatóság és a nyitottság olyan alapelv, amelyet tovább kell erősíteni és még inkább elő kell mozdítani, hogy biztosítsák a jó kormányzást és a civil társadalom uniós döntéshozatali folyamatban való, teljes körű részvételét;

| 91. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a dokumentumokhoz és az információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálata elakadt az intézmények között; felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Parlament javaslatai alapján folytassák e rendelet felülvizsgálatát, hogy garantálják az uniós döntéshozatali folyamat nagyobb átláthatóságát, valamint az uniós polgárok számára a dokumentumokhoz való jobb hozzáférést; felszólítja az összes uniós intézményt, hivatalt, szervet és ügynökséget, hogy a Lisszaboni Szerződésben előírtaknak megfelelően maradéktalanul hajtsák végre az 1049/2001/EK rendeletet, továbbá megjegyzi, hogy a Bíróság joggyakorlata és az ombudsmanhoz benyújtott panaszok alapján ezt még nem tették meg; felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy egyúttal tegyék meg a szükséges intézkedéseket az átláthatóság biztosítására, tájékoztatva a nyilvánosságot az uniós költségvetésből a tagállamoknak folyósított források felhasználásának módjáról; |
| --- | --- |

91.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a dokumentumokhoz és az információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálata elakadt az intézmények között; felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Parlament javaslatai alapján folytassák e rendelet felülvizsgálatát, hogy garantálják az uniós döntéshozatali folyamat nagyobb átláthatóságát, valamint az uniós polgárok számára a dokumentumokhoz való jobb hozzáférést; felszólítja az összes uniós intézményt, hivatalt, szervet és ügynökséget, hogy a Lisszaboni Szerződésben előírtaknak megfelelően maradéktalanul hajtsák végre az 1049/2001/EK rendeletet, továbbá megjegyzi, hogy a Bíróság joggyakorlata és az ombudsmanhoz benyújtott panaszok alapján ezt még nem tették meg; felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy egyúttal tegyék meg a szükséges intézkedéseket az átláthatóság biztosítására, tájékoztatva a nyilvánosságot az uniós költségvetésből a tagállamoknak folyósított források felhasználásának módjáról;

| 92. | hangsúlyozza, hogy a megfelelő ügyintézéshez való jog azt is magában foglalja, hogy a hatóságoknak tájékoztatniuk kell a polgárokat alapvető jogaikról, és segítséget kell nyújtaniuk azoknak a személyeknek, akik leginkább rászorulnak arra, hogy jogaikat elmagyarázzák nekik, és támogatniuk kell őket abban, hogy jogaikat tiszteletben tartsák; |
| --- | --- |

92.

hangsúlyozza, hogy a megfelelő ügyintézéshez való jog azt is magában foglalja, hogy a hatóságoknak tájékoztatniuk kell a polgárokat alapvető jogaikról, és segítséget kell nyújtaniuk azoknak a személyeknek, akik leginkább rászorulnak arra, hogy jogaikat elmagyarázzák nekik, és támogatniuk kell őket abban, hogy jogaikat tiszteletben tartsák;

| 93. | emlékeztet arra, hogy az állampolgárság – az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 21. cikkével összhangban – magában foglalja valamennyi személy azon jogát, hogy részt vegyen a tartózkodási helye szerinti ország közéletében; emlékeztet arra, hogy az uniós polgárság nem korlátozódik csupán az önkormányzati és európai választásokon való aktív és passzív választójogra, sem pedig a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog gyakorlására, noha ezek a jogok igen jelentősek; ezért kiemeli, hogy az uniós polgárság magában foglalja valamennyi, az Unió területén tartózkodó személy arra irányuló képességét, hogy aktívan és megkülönböztetéstől mentesen részt vehessen a tartózkodási helye szerinti állam demokratikus, politikai, társadalmi és kulturális életében, valamint hogy gyakorolhassa valamennyi, az Európai Unió által elismert alapvető politikai, polgári, gazdasági, kulturális és társadalmi jogot és szabadságot; |
| --- | --- |

93.

emlékeztet arra, hogy az állampolgárság – az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 21. cikkével összhangban – magában foglalja valamennyi személy azon jogát, hogy részt vegyen a tartózkodási helye szerinti ország közéletében; emlékeztet arra, hogy az uniós polgárság nem korlátozódik csupán az önkormányzati és európai választásokon való aktív és passzív választójogra, sem pedig a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog gyakorlására, noha ezek a jogok igen jelentősek; ezért kiemeli, hogy az uniós polgárság magában foglalja valamennyi, az Unió területén tartózkodó személy arra irányuló képességét, hogy aktívan és megkülönböztetéstől mentesen részt vehessen a tartózkodási helye szerinti állam demokratikus, politikai, társadalmi és kulturális életében, valamint hogy gyakorolhassa valamennyi, az Európai Unió által elismert alapvető politikai, polgári, gazdasági, kulturális és társadalmi jogot és szabadságot;

| 94. | felhívja a figyelmet arra, hogy figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányok megszervezésére van szükség annak érdekében, hogy a polgárok körében ismertté tegyék az uniós értékeket és célkitűzéseket, továbbá kifejezetten szorgalmazza az EUSZ és az Alapjogi Charta vonatkozó cikkei szövegének lehető legszélesebb körű terjesztését; |
| --- | --- |

94.

felhívja a figyelmet arra, hogy figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányok megszervezésére van szükség annak érdekében, hogy a polgárok körében ismertté tegyék az uniós értékeket és célkitűzéseket, továbbá kifejezetten szorgalmazza az EUSZ és az Alapjogi Charta vonatkozó cikkei szövegének lehető legszélesebb körű terjesztését;

| 95. | üdvözli azt a döntést, amely szerint 2013-at a polgárok európai évévé nyilvánították; mindazonáltal felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt folytassa az uniós polgárok tájékoztatását a jogaikról, hogy teljes mértékben élvezhessék uniós polgárságukat; |
| --- | --- |

95.

üdvözli azt a döntést, amely szerint 2013-at a polgárok európai évévé nyilvánították; mindazonáltal felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt folytassa az uniós polgárok tájékoztatását a jogaikról, hogy teljes mértékben élvezhessék uniós polgárságukat;

| 96. | felszólítja a tagállamokat, hogy tájékoztató kampányok keretében tájékoztassák az uniós polgárokat szavazati, valamint a választásokon jelöltként való részvételi jogukról; az aktív uniós polgárság ösztönzése érdekében az összes tagállamban az európai választási eljárások szükséges reformjának végrehajtását szorgalmazza; felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a polgárok aktív részvételét a polgári kezdeményezések, valamint a petíció és az európai ombudsmanhoz történő panasz benyújtásához való joguk gyakorlása révén; |
| --- | --- |

96.

felszólítja a tagállamokat, hogy tájékoztató kampányok keretében tájékoztassák az uniós polgárokat szavazati, valamint a választásokon jelöltként való részvételi jogukról; az aktív uniós polgárság ösztönzése érdekében az összes tagállamban az európai választási eljárások szükséges reformjának végrehajtását szorgalmazza; felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a polgárok aktív részvételét a polgári kezdeményezések, valamint a petíció és az európai ombudsmanhoz történő panasz benyújtásához való joguk gyakorlása révén;

| 97. | emlékeztet arra, hogy az egyének jogai szempontjából fontos az európai ombudsman által végzett munka; hangsúlyozza, hogy az ombudsman függetlensége a hitelessége biztosításának egyik fontos módja, ezért kéri, hogy módosítsák az európai ombudsman alapokmányát, és formálisan zárják ki azt, hogy az ombudsman tisztségére az őt megválasztó testület volt vagy hivatalban lévő tagjait jelöljék; |
| --- | --- |

97.

emlékeztet arra, hogy az egyének jogai szempontjából fontos az európai ombudsman által végzett munka; hangsúlyozza, hogy az ombudsman függetlensége a hitelessége biztosításának egyik fontos módja, ezért kéri, hogy módosítsák az európai ombudsman alapokmányát, és formálisan zárják ki azt, hogy az ombudsman tisztségére az őt megválasztó testület volt vagy hivatalban lévő tagjait jelöljék;

| 98. | hangsúlyozza, hogy az uniós polgároknak és családjuknak a Szerződésekben kimondott és a szabad mozgásról szóló irányelvben biztosított, a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz, valamint a foglalkozás szabad megválasztásához és a munkavállaláshoz való joga az uniós polgárok egyik alapvető joga, és fontos gazdasági előnyt jelent a fogadó országok számára, mivel hozzájárul a készségbeli és álláslehetőségbeli eltérések kezeléséhez, valamint segít ellensúlyozni az Európai Unió földrajzi hiányosságait; hangsúlyozza, hogy az irányelv már rendelkezik a szabad mozgáshoz való jog alóli kivételekről és annak korlátozásáról; elítéli az e vívmány felülvizsgálatára irányuló valamennyi kísérletet, és kéri, hogy minden jogsértés kerüljön a Bíróság elé; |
| --- | --- |

98.

hangsúlyozza, hogy az uniós polgároknak és családjuknak a Szerződésekben kimondott és a szabad mozgásról szóló irányelvben biztosított, a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz, valamint a foglalkozás szabad megválasztásához és a munkavállaláshoz való joga az uniós polgárok egyik alapvető joga, és fontos gazdasági előnyt jelent a fogadó országok számára, mivel hozzájárul a készségbeli és álláslehetőségbeli eltérések kezeléséhez, valamint segít ellensúlyozni az Európai Unió földrajzi hiányosságait; hangsúlyozza, hogy az irányelv már rendelkezik a szabad mozgáshoz való jog alóli kivételekről és annak korlátozásáról; elítéli az e vívmány felülvizsgálatára irányuló valamennyi kísérletet, és kéri, hogy minden jogsértés kerüljön a Bíróság elé;

Az igazságszolgáltatás

| 99. | hangsúlyozza, hogy a független, méltányos, hatékony, pártatlan, igazságos és ésszerű határidőkkel dolgozó igazságszolgáltatás alapvető fontosságú a demokrácia és a jogállamiság, valamint azok hitelessége szempontjából; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezzel összefüggésben számos jogsértés történik, amint arról az Emberi Jogok Európai Bíróságán egyes államokkal szemben indított eljárások száma is tanúskodik; felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a Bíróság határozatait; hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban nem engedhető meg az emberek, az igazságügyi vagy a politikai hatóságok felett gyakorolt hatalmi helyzetből, erőfölényből vagy befolyásból fakadó büntetlenség; |
| --- | --- |

99.

hangsúlyozza, hogy a független, méltányos, hatékony, pártatlan, igazságos és ésszerű határidőkkel dolgozó igazságszolgáltatás alapvető fontosságú a demokrácia és a jogállamiság, valamint azok hitelessége szempontjából; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezzel összefüggésben számos jogsértés történik, amint arról az Emberi Jogok Európai Bíróságán egyes államokkal szemben indított eljárások száma is tanúskodik; felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a Bíróság határozatait; hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban nem engedhető meg az emberek, az igazságügyi vagy a politikai hatóságok felett gyakorolt hatalmi helyzetből, erőfölényből vagy befolyásból fakadó büntetlenség;

| 100. | elismeri, hogy az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésben a bíróságok mellett fontos szerephez jutnak a bíróságnak nem minősülő és a kvázi bírósági intézmények, például a nemzeti emberi jogi intézmények, az egyenlőséggel foglalkozó szervek, az ombudsmani intézmények és az adatvédelmi hatóságok, valamint más hasonló, emberi jogi megbízással rendelkező intézmények; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy nemzeti emberi jogi intézményeket kell kijelölni vagy létrehozni az összes uniós tagállamban azzal a céllal, hogy az úgynevezett párizsi alapelvek (az emberi jogok védelmével és előmozdításával foglalkozó nemzeti intézmények státuszára és működésére vonatkozó elvek, 1993. december 20-i A/RES/48/134. sz. ENSZ-határozat) alapján teljes körű meghatalmazást kapjanak; hangsúlyozza, hogy a teljes függetlenségre vonatkozó követelmény az emberi jogi megbízással rendelkező más intézmények számára is előnyös lenne; |
| --- | --- |

100.

elismeri, hogy az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésben a bíróságok mellett fontos szerephez jutnak a bíróságnak nem minősülő és a kvázi bírósági intézmények, például a nemzeti emberi jogi intézmények, az egyenlőséggel foglalkozó szervek, az ombudsmani intézmények és az adatvédelmi hatóságok, valamint más hasonló, emberi jogi megbízással rendelkező intézmények; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy nemzeti emberi jogi intézményeket kell kijelölni vagy létrehozni az összes uniós tagállamban azzal a céllal, hogy az úgynevezett párizsi alapelvek (az emberi jogok védelmével és előmozdításával foglalkozó nemzeti intézmények státuszára és működésére vonatkozó elvek, 1993. december 20-i A/RES/48/134. sz. ENSZ-határozat) alapján teljes körű meghatalmazást kapjanak; hangsúlyozza, hogy a teljes függetlenségre vonatkozó követelmény az emberi jogi megbízással rendelkező más intézmények számára is előnyös lenne;

| 101. | felszólítja az Alapjogi Ügynökséget, hogy az ENSZ e területtel foglalkozó különleges előadójával együttműködve készítsen tanulmányt azokról a rendkívüli törvényekről és eljárásokról, és ezeknek az alapvető jogoknak való megfeleléséről, amelyeket a terrorizmus elleni küzdelemmel indokoltak; elutasít minden olyan kivételes eljárást, amely a bírósági eljárás folyamán nyilvánvalóan megbillenti a vád és a védelem pozíciójának egyensúlyát, mint például a titkos meghallgatások vagy titkos ítéletek, vagy amelyek különleges hatalommal ruházzák fel a kormányt a média cenzúrázására vagy lehetővé teszik a lakosság titkos megfigyelését; sajnálattal állapítja meg, hogy a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló politikák fokozatosan egyre több bűncselekményre és vétségre is kiterjednek, ami többek között azzal a következménnyel jár, hogy megsokszorozódik a gyorsított bírósági eljárások és a teljes mértékben letöltendő legrövidebb időtartamot kiszabó ítéletek száma, és nő a lakosságra vonatkozóan rögzített információk mennyisége; |
| --- | --- |

101.

felszólítja az Alapjogi Ügynökséget, hogy az ENSZ e területtel foglalkozó különleges előadójával együttműködve készítsen tanulmányt azokról a rendkívüli törvényekről és eljárásokról, és ezeknek az alapvető jogoknak való megfeleléséről, amelyeket a terrorizmus elleni küzdelemmel indokoltak; elutasít minden olyan kivételes eljárást, amely a bírósági eljárás folyamán nyilvánvalóan megbillenti a vád és a védelem pozíciójának egyensúlyát, mint például a titkos meghallgatások vagy titkos ítéletek, vagy amelyek különleges hatalommal ruházzák fel a kormányt a média cenzúrázására vagy lehetővé teszik a lakosság titkos megfigyelését; sajnálattal állapítja meg, hogy a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló politikák fokozatosan egyre több bűncselekményre és vétségre is kiterjednek, ami többek között azzal a következménnyel jár, hogy megsokszorozódik a gyorsított bírósági eljárások és a teljes mértékben letöltendő legrövidebb időtartamot kiszabó ítéletek száma, és nő a lakosságra vonatkozóan rögzített információk mennyisége;

| 102. | felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a büntető igazságszolgáltatással és az eljárási garanciákra vonatkozó útiterv végrehajtásával kapcsolatban végzett munkáját, a tagállamokat pedig arra, hogy e témával kapcsolatban ambiciózusabb álláspontot alakítsanak ki; |
| --- | --- |

102.

felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a büntető igazságszolgáltatással és az eljárási garanciákra vonatkozó útiterv végrehajtásával kapcsolatban végzett munkáját, a tagállamokat pedig arra, hogy e témával kapcsolatban ambiciózusabb álláspontot alakítsanak ki;

| 103. | üdvözli az Alapjogi Ügynökségnek „Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkülönböztetés esetén az Unióban” című jelentését, valamint hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés gyakran bonyolult és nehézségekbe ütközik; úgy véli, hogy a javítások kiterjedhetnek az eljárások egyszerűsítésére és a jogkeresők támogatásának növelésére is; |
| --- | --- |

103.

üdvözli az Alapjogi Ügynökségnek „Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkülönböztetés esetén az Unióban” című jelentését, valamint hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés gyakran bonyolult és nehézségekbe ütközik; úgy véli, hogy a javítások kiterjedhetnek az eljárások egyszerűsítésére és a jogkeresők támogatásának növelésére is;

| 104. | tudomásul veszi a Bizottság által készített igazságszolgáltatási eredménytáblát, amely sajnálatos módon csupán a polgári, kereskedelmi és közigazgatási igazságszolgáltatással kapcsolatos kérdéseket tárgyalja, az Európai Parlament arra irányuló kérése ellenére, hogy az terjedjen ki a büntető igazságszolgáltatásra, az alapvető jogokra és a jogállamiságra is; következésképpen felszólít az eredménytábla továbbfejlesztésére annak érdekében, hogy az az említett területekre is kiterjedjen; hangsúlyozza, hogy az eredménytáblát az új koppenhágai mechanizmusba és az EUSZ 2. cikkének alkalmazására vonatkozó európai szakpolitikai ciklusba is be kellene építeni; hangsúlyozza továbbá, hogy az igazságszolgáltatás működése javításának nem lehet csupán az a célja, hogy valamely államot vonzóbbá tegyen a befektetők és a vállalkozók számára, és hogy legfőképpen a bírósági eljárások hatékonyságára vonatkozzon, hanem az igazságos eljáráshoz való jog és az alapvető jogok tiszteletben tartásának garantálását is célul kell tűznie; |
| --- | --- |

104.

tudomásul veszi a Bizottság által készített igazságszolgáltatási eredménytáblát, amely sajnálatos módon csupán a polgári, kereskedelmi és közigazgatási igazságszolgáltatással kapcsolatos kérdéseket tárgyalja, az Európai Parlament arra irányuló kérése ellenére, hogy az terjedjen ki a büntető igazságszolgáltatásra, az alapvető jogokra és a jogállamiságra is; következésképpen felszólít az eredménytábla továbbfejlesztésére annak érdekében, hogy az az említett területekre is kiterjedjen; hangsúlyozza, hogy az eredménytáblát az új koppenhágai mechanizmusba és az EUSZ 2. cikkének alkalmazására vonatkozó európai szakpolitikai ciklusba is be kellene építeni; hangsúlyozza továbbá, hogy az igazságszolgáltatás működése javításának nem lehet csupán az a célja, hogy valamely államot vonzóbbá tegyen a befektetők és a vállalkozók számára, és hogy legfőképpen a bírósági eljárások hatékonyságára vonatkozzon, hanem az igazságos eljáráshoz való jog és az alapvető jogok tiszteletben tartásának garantálását is célul kell tűznie;

| 105. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az igazságszolgáltatáshoz való jog Unióban történő hatékony végrehajtását abban az összefüggésben, hogy a jelenlegi és jövőbeli nemzedékekben minden személynek joga van olyan környezetben élni, amely megfelelő az egészsége és jóléte szempontjából; |
| --- | --- |

105.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az igazságszolgáltatáshoz való jog Unióban történő hatékony végrehajtását abban az összefüggésben, hogy a jelenlegi és jövőbeli nemzedékekben minden személynek joga van olyan környezetben élni, amely megfelelő az egészsége és jóléte szempontjából;

| 106. | aggodalmának ad hangot az alkotmánybíróságok egyes tagállamokban tapasztalható átpolitizálódása miatt, és emlékeztet a független igazságszolgáltatási rendszer rendkívüli jelentőségére; |
| --- | --- |

106.

aggodalmának ad hangot az alkotmánybíróságok egyes tagállamokban tapasztalható átpolitizálódása miatt, és emlékeztet a független igazságszolgáltatási rendszer rendkívüli jelentőségére;

o

o o

| 107. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek. |
| --- | --- |

107.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek.

---

(1)  A 2011. május 18-i 10140/2011. sz. tanácsi dokumentum.

(2)  HL C 115., 2010.5.4., 1. o.

(3)  HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

(4)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(5)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(6)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(7)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(8)  HL C 169. E, 2012.6.15., 49. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0500.

(10)  HL C 104. E, 2004.4.30., 1026. o.

(11)  HL C 124. E, 2006.5.25., 405. o.

(12)  HL C 294. E, 2009.12.3., 54. o.

(13)  HL C 224. E, 2010.8.19., 18. o.

(14)  HL C 308. E, 2011.10.20., 73. o.

(15)  HL C 136. E, 2012.5.11., 50. o.

(16)  HL C 199. E, 2012.7.7., 112. o.

(17)  HL C 199. E, 2012.7.7., 154. o.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0203.

(19)  HL C 264. E, 2013.9.13., 54. o.

(20)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0090.

(21)  HL C 51. E, 2013.2.22., 121. o.

(22)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0444.

(23)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0315.

(24)  HL C 353. E, 2013.12.3., 1. o.

(25)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0418.

(26)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0350.

(27)  HL C 296. E, 2012.10.2., 26. o.

(28)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0045.

(29)  HL C 264. E, 2013.9.13., 75. o.

(30)  Az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 2012. április 24-én elfogadott 1872(2012) számú állásfoglalása.

(31)  Regionális tanulmány: az Európai Unió külső határigazgatása és annak a migránsok emberi jogaira gyakorolt hatása, a migránsok emberi jogainak védelméért felelős különleges előadó, François Crépeau 2013. április 24-i, A/HRC/23/46. sz. jelentése.

(32)  Az Alapjogi Ügynökség „Az alapvető jogok helyzete Európa déli tengeri külső határain” című jelentése, 2013. március.

(33)  HL C 131. E, 2013.5.8., 9. o.

(34)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0594.

(35)  Foglalkoztatási és társadalmi változások Európában, 2011, 6. fejezet: Az EU-n belüli munkaerő-vándorlás és a bővítés hatásai, 274. o.

(36)  Lásd: Tényfeltáró elemzés az inaktív, EU-n belüli migránsokat megillető, tartózkodási hely alapján nyújtott sajátos, nem hozzájáruláson alapuló pénzbeli és egészségügyi ellátásokra vonatkozó jogosultságoknak a tagállamok szociális biztonsági rendszereire gyakorolt hatásáról, Foglalkoztatási Főigazgatóság, végleges jelentés. Készítette: ICF GHK és a Milieu Ltd., 2013. október 14.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/135 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/135

---

P7_TA(2014)0174

Az európai elfogatóparancs

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal az európai elfogatóparancs felülvizsgálatáról (2013/2109(INL))

(2017/C 285/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6. és 7. cikkére és az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6. és 7. cikkére és az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az európai parlamenti képviselők statútumának elfogadásáról szóló, 2005. szeptember 28-i 2005/684/EK, Euratom határozata 5. cikkére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai parlamenti képviselők statútumának elfogadásáról szóló, 2005. szeptember 28-i 2005/684/EK, Euratom határozata 5. cikkére (1),

| — | tekintettel az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározatra (2),

| — | tekintettel az európai elfogatóparancs és a tagállamok közötti átadási eljárások végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésekre (COM(2005)0063 és SEC(2005)0267, COM(2006)0008 és SEC(2006)0079, COM(2007)0407 és SEC(2007)0979 és COM(2011)0175 és SEC(2011)0430), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai elfogatóparancs és a tagállamok közötti átadási eljárások végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésekre (COM(2005)0063 és SEC(2005)0267, COM(2006)0008 és SEC(2006)0079, COM(2007)0407 és SEC(2007)0979 és COM(2011)0175 és SEC(2011)0430),

| — | tekintettel a Tanácsnak a kölcsönös értékelések „Az európai elfogatóparancs gyakorlati alkalmazásáról és a tagállamok közötti megfelelő átadási eljárásokról” tárgyú negyedik fordulójáról szóló 2009. május 28-i zárójelentésére (8302/4/2009 – CRIMORG 55), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a kölcsönös értékelések „Az európai elfogatóparancs gyakorlati alkalmazásáról és a tagállamok közötti megfelelő átadási eljárásokról” tárgyú negyedik fordulójáról szóló 2009. május 28-i zárójelentésére (8302/4/2009 – CRIMORG 55),

| — | tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások (végleges jelentés)” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások (végleges jelentés)” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az európai elfogatóparancs kibocsátásáról szóló európai kézikönyv felülvizsgált változatára (17195/1/10 REV 1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai elfogatóparancs kibocsátásáról szóló európai kézikönyv felülvizsgált változatára (17195/1/10 REV 1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra a Jogérvényesülés program létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i 1382/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra a Jogérvényesülés program létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i 1382/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel „Az uniós jogérvényesülésbe vetett bizalom kiépítése – az európai igazságügyi képzés új dimenziója” című, 2011. szeptember 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0551), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós jogérvényesülésbe vetett bizalom kiépítése – az európai igazságügyi képzés új dimenziója” című, 2011. szeptember 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0551),

| — | tekintettel az EU-n belüli börtönkörülményekről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-n belüli börtönkörülményekről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a Tanácshoz intézett, az Európai Unióban fogva tartottak jogairól szóló, 2004. március 9-i ajánlására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a Tanácshoz intézett, az Európai Unióban fogva tartottak jogairól szóló, 2004. március 9-i ajánlására (6),

| — | tekintettel az európai elfogatóparanccsal kapcsolatos uniós intézkedések hozzáadott értékének az Európai Parlament Európai Hozzáadott Érték Osztálya által végzett felmérésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai elfogatóparanccsal kapcsolatos uniós intézkedések hozzáadott értékének az Európai Parlament Európai Hozzáadott Érték Osztálya által végzett felmérésére,

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodásra (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0039/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0039/2014),

| A. | mivel az Európai Unió azt a feladatot tűzte ki maga elé, hogy polgárai számára biztosítja a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, és mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 6. cikke szerint tiszteletben tartja az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, ezáltal pozitív kötelezettségeket vállal, amelyeket a fent nevezett önkéntes célkitűzés megvalósítása érdekében teljesítenie kell; mivel az eredményesség érdekében a kölcsönös elismerés elvének a kölcsönös bizalmon kell alapulnia, amely kizárólag akkor valósítható meg, ha az Unió egészében szavatolják a gyanúsítottak és a vádlottak alapvető jogait, valamint a büntetőeljárásokban alkalmazott eljárási jogokat; mivel a kölcsönös bizalmat fokozza a képzés, valamint az igazságügyi hatóságok és a jogi szakemberek közötti együttműködés és párbeszéd, ami valódi európai igazságügyi kultúrát teremt; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió azt a feladatot tűzte ki maga elé, hogy polgárai számára biztosítja a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, és mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 6. cikke szerint tiszteletben tartja az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, ezáltal pozitív kötelezettségeket vállal, amelyeket a fent nevezett önkéntes célkitűzés megvalósítása érdekében teljesítenie kell; mivel az eredményesség érdekében a kölcsönös elismerés elvének a kölcsönös bizalmon kell alapulnia, amely kizárólag akkor valósítható meg, ha az Unió egészében szavatolják a gyanúsítottak és a vádlottak alapvető jogait, valamint a büntetőeljárásokban alkalmazott eljárási jogokat; mivel a kölcsönös bizalmat fokozza a képzés, valamint az igazságügyi hatóságok és a jogi szakemberek közötti együttműködés és párbeszéd, ami valódi európai igazságügyi kultúrát teremt;

| B. | mivel a 2002/584/IB kerethatározat túlnyomórészt sikeresen teljesítette azon célját, hogy a tagállamok közötti hagyományos kiadatási eljárás rendszeréhez képest Unió-szerte felgyorsította az átadási eljárásokat, és a büntetőügyekben hozott bírósági határozatok kölcsönös elismerésének sarokkövét képezi, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 82. cikkében is rögzítettek; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2002/584/IB kerethatározat túlnyomórészt sikeresen teljesítette azon célját, hogy a tagállamok közötti hagyományos kiadatási eljárás rendszeréhez képest Unió-szerte felgyorsította az átadási eljárásokat, és a büntetőügyekben hozott bírósági határozatok kölcsönös elismerésének sarokkövét képezi, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 82. cikkében is rögzítettek;

| C. | mivel ugyanakkor működésével kapcsolatban problémák merültek fel, amelyek közül egyesek csak a 2002/584/IB kerethatározatra jellemzők, és a kerethatározat hiányosságaiból erednek – például abból, hogy az kifejezetten nem terjed ki az alapvető jogokra vonatkozó biztosítékokra vagy az arányosság ellenőrzésére –, illetve a kerethatározat nem teljes mértékű és következetlen végrehajtásából származnak; ugyanakkor más problémák a kölcsönös elismerési eszközök összességét érintik, és az uniós büntető igazságszolgáltatási terület le nem zárt és kiegyensúlyozatlan fejlődéséből származnak; |
| --- | --- |

C.

mivel ugyanakkor működésével kapcsolatban problémák merültek fel, amelyek közül egyesek csak a 2002/584/IB kerethatározatra jellemzők, és a kerethatározat hiányosságaiból erednek – például abból, hogy az kifejezetten nem terjed ki az alapvető jogokra vonatkozó biztosítékokra vagy az arányosság ellenőrzésére –, illetve a kerethatározat nem teljes mértékű és következetlen végrehajtásából származnak; ugyanakkor más problémák a kölcsönös elismerési eszközök összességét érintik, és az uniós büntető igazságszolgáltatási terület le nem zárt és kiegyensúlyozatlan fejlődéséből származnak;

| D. | mivel a bírósági intézkedések kölcsönös elismerési eszközeinek egyértelmű meghatározása és hatékony működése alapvető szerepet játszik a nemzeti ügyészségek súlyos nemzetközi bűncselekmények megakadályozására irányuló nyomozati tevékenysége szempontjából, és ezen eszközök hasonlóképpen alapvető fontosságú szerepet fognak játszani a jövőbeni Európai Ügyészség nyomozati tevékenysége szempontjából; |
| --- | --- |

D.

mivel a bírósági intézkedések kölcsönös elismerési eszközeinek egyértelmű meghatározása és hatékony működése alapvető szerepet játszik a nemzeti ügyészségek súlyos nemzetközi bűncselekmények megakadályozására irányuló nyomozati tevékenysége szempontjából, és ezen eszközök hasonlóképpen alapvető fontosságú szerepet fognak játszani a jövőbeni Európai Ügyészség nyomozati tevékenysége szempontjából;

| E. | mivel a Szervezett Bűnözés, a Korrupció és a Pénzmosás Problémájával Foglalkozó Különbizottság (CRIM) végleges jelentésében kiemelte, hogy az arányosság elvének teljes körű tiszteletben tartásával biztosítani kell valamennyi bírósági intézkedés azonnali kölcsönös elismerését, különös tekintettel a büntetőügyekben született ítéletekre, a vagyonelkobzást elrendelő határozatokra és az európai elfogatóparancsokra; |
| --- | --- |

E.

mivel a Szervezett Bűnözés, a Korrupció és a Pénzmosás Problémájával Foglalkozó Különbizottság (CRIM) végleges jelentésében kiemelte, hogy az arányosság elvének teljes körű tiszteletben tartásával biztosítani kell valamennyi bírósági intézkedés azonnali kölcsönös elismerését, különös tekintettel a büntetőügyekben született ítéletekre, a vagyonelkobzást elrendelő határozatokra és az európai elfogatóparancsokra;

| F. | mivel az aggályok többek között az alábbiakat érintik:






  i. | a 2002/584/IB kerethatározatban és az egyéb kölcsönös elismerési eszközökben az elutasítás indokaként nem szerepel kifejezetten, hogy az intézkedés végrehajtása összeegyeztethetetlen lenne a végrehajtó tagállamnak az EUSZ 6. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartája („a Charta”) szerinti kötelezettségeivel; |
| --- | --- | --- |

F.

mivel az aggályok többek között az alábbiakat érintik:

i.

a 2002/584/IB kerethatározatban és az egyéb kölcsönös elismerési eszközökben az elutasítás indokaként nem szerepel kifejezetten, hogy az intézkedés végrehajtása összeegyeztethetetlen lenne a végrehajtó tagállamnak az EUSZ 6. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartája („a Charta”) szerinti kötelezettségeivel;

| ii. | a 2002/584/IB kerethatározatban és az egyéb kölcsönös elismerési eszközökben nem szerepel rendelkezés a továbbra is a nemzeti jog által szabályozandó hatékony jogorvoslathoz való – a Charta 47. cikkében rögzített – jogról, ami a tagállamokban bizonytalanságot és következetlen gyakorlatokat eredményezett; |
| --- | --- |

ii.

a 2002/584/IB kerethatározatban és az egyéb kölcsönös elismerési eszközökben nem szerepel rendelkezés a továbbra is a nemzeti jog által szabályozandó hatékony jogorvoslathoz való – a Charta 47. cikkében rögzített – jogról, ami a tagállamokban bizonytalanságot és következetlen gyakorlatokat eredményezett;

| iii. | a Schengeni Információs Rendszert (SIS II) és az Interpol figyelmeztető jelzéseit nem vizsgálják felül rendszeresen, és az európai elfogatóparancs („EEP”) visszavonása és a figyelmeztető jelzések visszavonása között nincs automatikus kapcsolat, valamint bizonytalan, hogy az EEP végrehajtásának visszautasítása milyen hatást gyakorol az EEP további érvényességére és a kapcsolódó figyelmeztető jelzésekre, így azok a személyek, akik ellen EEP van érvényben, a későbbi letartóztatás és átadás kockázata nélkül szabadon mozoghatnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségen belül; |
| --- | --- |

iii.

a Schengeni Információs Rendszert (SIS II) és az Interpol figyelmeztető jelzéseit nem vizsgálják felül rendszeresen, és az európai elfogatóparancs („EEP”) visszavonása és a figyelmeztető jelzések visszavonása között nincs automatikus kapcsolat, valamint bizonytalan, hogy az EEP végrehajtásának visszautasítása milyen hatást gyakorol az EEP további érvényességére és a kapcsolódó figyelmeztető jelzésekre, így azok a személyek, akik ellen EEP van érvényben, a későbbi letartóztatás és átadás kockázata nélkül szabadon mozoghatnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségen belül;

| iv. | a súlyos bűncselekmények EEP-hez kapcsolódó és más uniós eszközökben is rendszeresen hivatkozott jegyzékét nem határozták meg pontosan, valamint olyan bűncselekményeket szerepeltetnek rajta, amelyek súlyosságáról nem rendelkeznek valamennyi tagállam büntető törvénykönyvében, és amelyek nem biztos, hogy megfelelnek az arányossági vizsgálaton; |
| --- | --- |

iv.

a súlyos bűncselekmények EEP-hez kapcsolódó és más uniós eszközökben is rendszeresen hivatkozott jegyzékét nem határozták meg pontosan, valamint olyan bűncselekményeket szerepeltetnek rajta, amelyek súlyosságáról nem rendelkeznek valamennyi tagállam büntető törvénykönyvében, és amelyek nem biztos, hogy megfelelnek az arányossági vizsgálaton;

| v. | az EEP-t aránytalan mértékben alkalmazzák kisebb súlyú bűncselekmények vagy olyan körülmények esetén, amikor kevésbé korlátozó jellegű alternatívákat is alkalmazni lehetne, és ez indokolatlan letartóztatásokhoz, indokolatlan és gyakran túlságosan hosszú – a gyanúsítottak és vádlottak alapvető jogaiba való beavatkozást eredményező –, előzetes letartóztatásban töltött időszakokhoz és a tagállami erőforrások leterheléséhez vezet; |
| --- | --- |

v.

az EEP-t aránytalan mértékben alkalmazzák kisebb súlyú bűncselekmények vagy olyan körülmények esetén, amikor kevésbé korlátozó jellegű alternatívákat is alkalmazni lehetne, és ez indokolatlan letartóztatásokhoz, indokolatlan és gyakran túlságosan hosszú – a gyanúsítottak és vádlottak alapvető jogaiba való beavatkozást eredményező –, előzetes letartóztatásban töltött időszakokhoz és a tagállami erőforrások leterheléséhez vezet;

| vi. | a 2002/584/IB kerethatározat és az egyéb kölcsönös elismerési eszközök nem határozzák meg az „igazságügyi hatóság” fogalmát, ami a tagállamokban eltérő gyakorlatokat és ennek folytán bizonytalanságot, a kölcsönös bizalom megromlását és vitát eredményezett; |
| --- | --- |

vi.

a 2002/584/IB kerethatározat és az egyéb kölcsönös elismerési eszközök nem határozzák meg az „igazságügyi hatóság” fogalmát, ami a tagállamokban eltérő gyakorlatokat és ennek folytán bizonytalanságot, a kölcsönös bizalom megromlását és vitát eredményezett;

| vii. | a kölcsönös elismerés eszközei hatékony bírósági felügyeletének biztosítására nem léteznek minimumszabályok, ami a jogi biztosítékok és az alapvető jogok megsértése elleni védelem tekintetében következetlen tagállami gyakorlatokhoz vezet, ideértve azt is, hogy a bírói tévedések – például a hibás személyazonosság – áldozatai az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben (EJEE) meghatározott normákkal és az Európai Unió Bíróságának (Bíróság) állandó ítélkezési gyakorlatával ellentétben nem részesülnek kártérítésben; |
| --- | --- |

vii.

a kölcsönös elismerés eszközei hatékony bírósági felügyeletének biztosítására nem léteznek minimumszabályok, ami a jogi biztosítékok és az alapvető jogok megsértése elleni védelem tekintetében következetlen tagállami gyakorlatokhoz vezet, ideértve azt is, hogy a bírói tévedések – például a hibás személyazonosság – áldozatai az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben (EJEE) meghatározott normákkal és az Európai Unió Bíróságának (Bíróság) állandó ítélkezési gyakorlatával ellentétben nem részesülnek kártérítésben;

| viii. | elismervén, hogy az előzetes letartóztatás bizonyos feltételek között szükséges lehet, az e letartóztatásra vonatkozó minimumszabályok hiánya – többek között a rendszeres felülvizsgálat, a végső megoldásként való alkalmazás és az alternatívák mérlegelése tekintetében –, valamint az, hogy az ügy tárgyalásra való érettségét nem értékelik megfelelően, a vádlottak és gyanúsítottak indokolatlan és túlságosan hosszú előzetes letartóztatását eredményezheti; |
| --- | --- |

viii.

elismervén, hogy az előzetes letartóztatás bizonyos feltételek között szükséges lehet, az e letartóztatásra vonatkozó minimumszabályok hiánya – többek között a rendszeres felülvizsgálat, a végső megoldásként való alkalmazás és az alternatívák mérlegelése tekintetében –, valamint az, hogy az ügy tárgyalásra való érettségét nem értékelik megfelelően, a vádlottak és gyanúsítottak indokolatlan és túlságosan hosszú előzetes letartóztatását eredményezheti;

| ix. | az Unión belül számos börtönben elfogadhatatlan körülmények uralkodnak, és ez hatást gyakorol az érintett személyek alapvető jogaira, különösen az embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel szembeni védelemhez való, az EJEE 3. cikke szerinti jogra, valamint a kölcsönös elismerés uniós eszközeinek hatékonyságára és működésére; |
| --- | --- |

ix.

az Unión belül számos börtönben elfogadhatatlan körülmények uralkodnak, és ez hatást gyakorol az érintett személyek alapvető jogaira, különösen az embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel szembeni védelemhez való, az EJEE 3. cikke szerinti jogra, valamint a kölcsönös elismerés uniós eszközeinek hatékonyságára és működésére;

| x. | az EEP keretében körözött személyek számára sem a kibocsátó tagállamban, sem pedig a végrehajtó tagállamban nem biztosítanak jogi képviseletet; |
| --- | --- |

x.

az EEP keretében körözött személyek számára sem a kibocsátó tagállamban, sem pedig a végrehajtó tagállamban nem biztosítanak jogi képviseletet;

| xi. | a 2002/584/IB kerethatározat nem ír elő a lefordított EEP-k átadására vonatkozó határidőket, ami eltérő gyakorlatokhoz és bizonytalansághoz vezet; |
| --- | --- |

xi.

a 2002/584/IB kerethatározat nem ír elő a lefordított EEP-k átadására vonatkozó határidőket, ami eltérő gyakorlatokhoz és bizonytalansághoz vezet;

| xii. | nem határozták meg megfelelően azokat a bűncselekményeket, amelyekre a kettős büntethetőség vizsgálatát már nem kell alkalmazni; |
| --- | --- |

xii.

nem határozták meg megfelelően azokat a bűncselekményeket, amelyekre a kettős büntethetőség vizsgálatát már nem kell alkalmazni;

| xiii. | az Unió többi meglévő igazságügyi együttműködési és kölcsönös elismerési eszközét nem használják ki; |
| --- | --- |

xiii.

az Unió többi meglévő igazságügyi együttműködési és kölcsönös elismerési eszközét nem használják ki;

| 1. | a Lisszaboni Szerződés értelmében 2014-től életbe lépő új jogi keretre való tekintettel úgy véli, hogy ezen állásfoglalásnak nem kell foglalkoznia azokkal a problémákkal, amelyek pusztán a 2002/584/IB kerethatározat nem megfelelő végrehajtásából erednek, mivel e problémákat a tagállamok általi megfelelő végrehajtással lehet és kell orvosolni és a Bizottság eljárásai révén lehet és kell érvényesíteni; |
| --- | --- |

1.

a Lisszaboni Szerződés értelmében 2014-től életbe lépő új jogi keretre való tekintettel úgy véli, hogy ezen állásfoglalásnak nem kell foglalkoznia azokkal a problémákkal, amelyek pusztán a 2002/584/IB kerethatározat nem megfelelő végrehajtásából erednek, mivel e problémákat a tagállamok általi megfelelő végrehajtással lehet és kell orvosolni és a Bizottság eljárásai révén lehet és kell érvényesíteni;

| 2. | kéri a tagállamokat, hogy időben és hatékonyan hajtsák végre az uniós büntető igazságszolgáltatási intézkedések összességét, mivel ezek egymást kiegészítő jellegűek, ideértve az európai nyomozási határozatot, az igazságügyi felügyeletet elrendelő európai határozatot és az eljárásjogi intézkedéseket, és ezáltal bocsássanak az igazságügyi hatóságok rendelkezésére alternatív és kevésbé korlátozó jellegű kölcsönös elismerési eszközöket, és egyszersmind biztosítsák a büntetőeljárások során a gyanúsítottak és vádlottak jogainak tiszteletben tartását; kéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon azok megfelelő végrehajtását, illetve az EEP és az uniós büntető igazságszolgáltatási terület működésére gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

2.

kéri a tagállamokat, hogy időben és hatékonyan hajtsák végre az uniós büntető igazságszolgáltatási intézkedések összességét, mivel ezek egymást kiegészítő jellegűek, ideértve az európai nyomozási határozatot, az igazságügyi felügyeletet elrendelő európai határozatot és az eljárásjogi intézkedéseket, és ezáltal bocsássanak az igazságügyi hatóságok rendelkezésére alternatív és kevésbé korlátozó jellegű kölcsönös elismerési eszközöket, és egyszersmind biztosítsák a büntetőeljárások során a gyanúsítottak és vádlottak jogainak tiszteletben tartását; kéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon azok megfelelő végrehajtását, illetve az EEP és az uniós büntető igazságszolgáltatási terület működésére gyakorolt hatását;

| 3. | kéri a tagállamokat és azok igazságügyi hatóságait, hogy éljenek a 2002/584/IB kerethatározaton belül (például a (12) preambulumbekezdésben) az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelmének biztosítására rendelkezésre álló lehetőségekkel; az EEP kibocsátása előtt merítsék ki az összes lehetséges alternatív mechanizmust; továbbá amennyiben az EEP nyomán letartóztatásra került sor, indokolatlan késedelem nélkül dolgozzák fel az ügyet annak érdekében, hogy az előzetes letartóztatás a lehető legrövidebb ideig tartson; |
| --- | --- |

3.

kéri a tagállamokat és azok igazságügyi hatóságait, hogy éljenek a 2002/584/IB kerethatározaton belül (például a (12) preambulumbekezdésben) az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelmének biztosítására rendelkezésre álló lehetőségekkel; az EEP kibocsátása előtt merítsék ki az összes lehetséges alternatív mechanizmust; továbbá amennyiben az EEP nyomán letartóztatásra került sor, indokolatlan késedelem nélkül dolgozzák fel az ügyet annak érdekében, hogy az előzetes letartóztatás a lehető legrövidebb ideig tartson;

| 4. | rámutat, hogy az igazságügyi intézkedések teljes körű elismerése és gyors végrehajtása az uniós büntető igazságszolgáltatási térség létrehozása felé tett lépés, és hangsúlyozza, hogy az EEP a súlyos nemzetközi bűnözés elleni fellépés egyik fontos és hatékony eszköze; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy az igazságügyi intézkedések teljes körű elismerése és gyors végrehajtása az uniós büntető igazságszolgáltatási térség létrehozása felé tett lépés, és hangsúlyozza, hogy az EEP a súlyos nemzetközi bűnözés elleni fellépés egyik fontos és hatékony eszköze;

| 5. | úgy véli, hogy mivel a F. preambulumbekezdésben vázolt problémák egyaránt erednek a 2002/584/IB kerethatározat sajátosságaiból, illetve az uniós büntető igazságszolgáltatási terület hiányosságából és kiegyensúlyozatlanságából, a jogalkotási megoldásoknak mindkét kérdést kezelniük kell többek között a gyanúsítottak és vádlottak eljárási jogaira vonatkozó minimumszabályok, valamint az összes kölcsönös elismerésről szóló jogi aktusra alkalmazandó elveket meghatározó horizontális intézkedés kidolgozását célzó folyamatos munka révén, illetve ha egy ilyen horizontális intézkedés nem megvalósítható, vagy nem orvosolja az ebben az állásfoglalásban meghatározott problémákat, akkor a 2002/584/IB kerethatározathoz fűzött módosításokkal; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy mivel a F. preambulumbekezdésben vázolt problémák egyaránt erednek a 2002/584/IB kerethatározat sajátosságaiból, illetve az uniós büntető igazságszolgáltatási terület hiányosságából és kiegyensúlyozatlanságából, a jogalkotási megoldásoknak mindkét kérdést kezelniük kell többek között a gyanúsítottak és vádlottak eljárási jogaira vonatkozó minimumszabályok, valamint az összes kölcsönös elismerésről szóló jogi aktusra alkalmazandó elveket meghatározó horizontális intézkedés kidolgozását célzó folyamatos munka révén, illetve ha egy ilyen horizontális intézkedés nem megvalósítható, vagy nem orvosolja az ebben az állásfoglalásban meghatározott problémákat, akkor a 2002/584/IB kerethatározathoz fűzött módosításokkal;

| 6. | úgy véli, hogy a megállapított hiányosságok nemcsak aláássák a kölcsönös bizalmat, hanem társadalmi és gazdasági értelemben is nagy árat fizethetnek értük az érintett személyek, családjaik és a társadalom egésze. |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a megállapított hiányosságok nemcsak aláássák a kölcsönös bizalmat, hanem társadalmi és gazdasági értelemben is nagy árat fizethetnek értük az érintett személyek, családjaik és a társadalom egésze.

| 7. | ezért felhívja a Bizottságot, hogy ezen állásfoglalás elfogadásától számított egy éven belül – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82. cikke alapján –terjesszen elő a mellékletben foglalt részletes ajánlásokat követő jogalkotási javaslatokat, amelyek az alábbiakról rendelkeznek:






  a) | az „igazságügyi hatóság” fogalom eltérő értelmezéseinek áthidalása érdekében olyan eljárás létrehozása, amelynek keretében valamely kölcsönös elismerési eszközt a kiállító tagállamban szükség esetén bíró, bíróság, vizsgálóbíró vagy ügyész érvényesítheti; |
| --- | --- | --- |

7.

ezért felhívja a Bizottságot, hogy ezen állásfoglalás elfogadásától számított egy éven belül – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82. cikke alapján –terjesszen elő a mellékletben foglalt részletes ajánlásokat követő jogalkotási javaslatokat, amelyek az alábbiakról rendelkeznek:

a)

az „igazságügyi hatóság” fogalom eltérő értelmezéseinek áthidalása érdekében olyan eljárás létrehozása, amelynek keretében valamely kölcsönös elismerési eszközt a kiállító tagállamban szükség esetén bíró, bíróság, vizsgálóbíró vagy ügyész érvényesítheti;

| b) | a kölcsönös elismerési határozatok elfogadása esetén az arányosság ellenőrzése az összes releváns tényező és körülmény, például a bűncselekmény súlyosságának, az eset eljárásindításra való érettségének, a keresett személy jogaira – ideértve a magán- és családi élet védelméhez való jogra – kifejtett hatásnak, a költségvonzatoknak és a megfelelő, kevésbé korlátozó jellegű alternatív intézkedés rendelkezésére állásának figyelembevételével; |
| --- | --- |

b)

a kölcsönös elismerési határozatok elfogadása esetén az arányosság ellenőrzése az összes releváns tényező és körülmény, például a bűncselekmény súlyosságának, az eset eljárásindításra való érettségének, a keresett személy jogaira – ideértve a magán- és családi élet védelméhez való jogra – kifejtett hatásnak, a költségvonzatoknak és a megfelelő, kevésbé korlátozó jellegű alternatív intézkedés rendelkezésére állásának figyelembevételével;

| c) | egységesített konzultációs folyamat, amelynek keretében a kibocsátó és a végrehajtó tagállam illetékes hatóságai megoszthatják egymással az igazságügyi határozatok végrehajtásával kapcsolatos – például az arányosság értékelését, és különösen a tárgyalásképességről való megbizonyosodás céljából az EEP-t érintő – információkat, |
| --- | --- |

c)

egységesített konzultációs folyamat, amelynek keretében a kibocsátó és a végrehajtó tagállam illetékes hatóságai megoszthatják egymással az igazságügyi határozatok végrehajtásával kapcsolatos – például az arányosság értékelését, és különösen a tárgyalásképességről való megbizonyosodás céljából az EEP-t érintő – információkat,

| d) | az elutasítás kötelező indokaként való feltüntetés, amennyiben alapos okkal feltételezhető, hogy egy intézkedés végrehajtása összeegyeztethetetlen lenne a végrehajtó tagállamnak az EUSZ 6. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartája, különösen annak 52. cikke (1) bekezdésének értelmében az arányosság elvére figyelemmel fennálló kötelezettségeivel; |
| --- | --- |

d)

az elutasítás kötelező indokaként való feltüntetés, amennyiben alapos okkal feltételezhető, hogy egy intézkedés végrehajtása összeegyeztethetetlen lenne a végrehajtó tagállamnak az EUSZ 6. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartája, különösen annak 52. cikke (1) bekezdésének értelmében az arányosság elvére figyelemmel fennálló kötelezettségeivel;

| e) | a hatékony jogorvoslathoz való jog az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének (1) bekezdésével és az emberi jogok európai egyezményének 13. cikkével összhangban, például a kölcsönös elismerésről szóló eszköz elrendelt végrehajtása ellen a végrehajtó tagállamban való fellebbezés joga és a keresett személy azon joga, hogy bíróságon megtámadhatja a végrehajtó tagállam számára nyújtott biztosítékok kibocsátó tagállam általi teljesítésének elmulasztását; |
| --- | --- |

e)

a hatékony jogorvoslathoz való jog az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének (1) bekezdésével és az emberi jogok európai egyezményének 13. cikkével összhangban, például a kölcsönös elismerésről szóló eszköz elrendelt végrehajtása ellen a végrehajtó tagállamban való fellebbezés joga és a keresett személy azon joga, hogy bíróságon megtámadhatja a végrehajtó tagállam számára nyújtott biztosítékok kibocsátó tagállam általi teljesítésének elmulasztását;

| f) | az EEP alkalmazási körébe tartozó bűncselekmények pontosabb meghatározása az arányossági vizsgálat alkalmazásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

f)

az EEP alkalmazási körébe tartozó bűncselekmények pontosabb meghatározása az arányossági vizsgálat alkalmazásának elősegítése érdekében;

| 8. | felszólít az EEP használatával kapcsolatos büntetőeljárásokban alkalmazott eljárási jogokra – többek között a büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogra, a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogra, valamint a letartóztatást követő kommunikációhoz való jogra és a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogra – vonatkozó uniós jogszabályok valamennyi tagállam általi egyértelmű és következetes alkalmazására; |
| --- | --- |

8.

felszólít az EEP használatával kapcsolatos büntetőeljárásokban alkalmazott eljárási jogokra – többek között a büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogra, a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogra, valamint a letartóztatást követő kommunikációhoz való jogra és a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogra – vonatkozó uniós jogszabályok valamennyi tagállam általi egyértelmű és következetes alkalmazására;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy kérje fel a tagállamokat arra, hogy nyújtsanak be az EEP mechanizmusának működésével kapcsolatos átfogó adatokat, és tüntessék fel ezeket a következő végrehajtási jelentésükben azzal a céllal, hogy probléma esetén megfelelő fellépésre lehessen javaslatot tenni; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy kérje fel a tagállamokat arra, hogy nyújtsanak be az EEP mechanizmusának működésével kapcsolatos átfogó adatokat, és tüntessék fel ezeket a következő végrehajtási jelentésükben azzal a céllal, hogy probléma esetén megfelelő fellépésre lehessen javaslatot tenni;

| 10. | kéri a végre nem hajtott EEP-k rendszeres felülvizsgálatát és annak fontolóra vételét, hogy ezeket, valamint a SIS II és az Interpol megfelelő figyelmeztető jelzéseit vissza kell-e vonni; kéri továbbá az EEP-k és a SIS II és az Interpol megfelelő figyelmeztető jelzéseinek visszavonását, amennyiben az EEP elutasítására kötelező indokok, például a kétszeres büntetés tilalma (ne bis in idem), vagy az emberi jogi kötelezettségekkel való összeegyeztethetetlenség alapján került sor; kéri, hogy a SIS II és az Interpol figyelmeztető jelzések tekintetében rendelkezzenek azok kötelező jellegű frissítéséről a szóban forgó figyelmeztető jelzéshez kapcsolódó EEP végrehajtása elutasításának indokaira vonatkozó információval, illetve az Europol-akták megfelelő frissítéséről; |
| --- | --- |

10.

kéri a végre nem hajtott EEP-k rendszeres felülvizsgálatát és annak fontolóra vételét, hogy ezeket, valamint a SIS II és az Interpol megfelelő figyelmeztető jelzéseit vissza kell-e vonni; kéri továbbá az EEP-k és a SIS II és az Interpol megfelelő figyelmeztető jelzéseinek visszavonását, amennyiben az EEP elutasítására kötelező indokok, például a kétszeres büntetés tilalma (ne bis in idem), vagy az emberi jogi kötelezettségekkel való összeegyeztethetetlenség alapján került sor; kéri, hogy a SIS II és az Interpol figyelmeztető jelzések tekintetében rendelkezzenek azok kötelező jellegű frissítéséről a szóban forgó figyelmeztető jelzéshez kapcsolódó EEP végrehajtása elutasításának indokaira vonatkozó információval, illetve az Europol-akták megfelelő frissítéséről;

| 11. | miközben hangsúlyozza a helyes eljárások – köztük a fellebbezéshez való jog – elsődleges fontosságát, kéri, hogy a tagállamok – akár kibocsátó, akár végrehajtó tagállamként – gondoskodjanak olyan jogi mechanizmusokról, amelyek biztosítják a kölcsönös elismerési eszközök működésével kapcsolatos bírói tévedésekből eredő károk megtérítését, az EJEE-ben és az Európai Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatában meghatározott normákkal összhangban; |
| --- | --- |

11.

miközben hangsúlyozza a helyes eljárások – köztük a fellebbezéshez való jog – elsődleges fontosságát, kéri, hogy a tagállamok – akár kibocsátó, akár végrehajtó tagállamként – gondoskodjanak olyan jogi mechanizmusokról, amelyek biztosítják a kölcsönös elismerési eszközök működésével kapcsolatos bírói tévedésekből eredő károk megtérítését, az EJEE-ben és az Európai Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatában meghatározott normákkal összhangban;

| 12. | felhívja a Tanácsot, hogy a nagyobb egyértelműség és jogbiztonság érdekében az európai elfogatóparancs kibocsátásáról szóló európai kézikönyv felülvizsgált változatában (17195/1/10 REV 1) határozzon meg hatnapos határidőt a lefordított EEP-k továbbítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Tanácsot, hogy a nagyobb egyértelműség és jogbiztonság érdekében az európai elfogatóparancs kibocsátásáról szóló európai kézikönyv felülvizsgált változatában (17195/1/10 REV 1) határozzon meg hatnapos határidőt a lefordított EEP-k továbbítására vonatkozóan;

| 13. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy működjenek együtt a bírák, ügyészek és büntetőjogi védőügyvédek közötti hálózatok megerősítésében a hatékony és körültekintő EEP-eljárások lehetővé tétele érdekében, valamint kínáljanak többek között a nyelvekkel, az EEP megfelelő alkalmazásával és a különböző kölcsönös elismerési eszközök együttes alkalmazásával kapcsolatos, megfelelő nemzeti és uniós szintű képzést az igazságügyi és jogi szakembereknek; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az EEP-eljárásokban részt vevő védőügyvédeknek szóló és Unió-szerte könnyen hozzáférhető uniós gyakorlati kézikönyvet, és ennek során vegye figyelembe a védőügyvédek európai egyesületének ezen a területen eddig végzett munkáját, valamint egészítse ki azt nemzeti kézikönyvekkel; |
| --- | --- |

13.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy működjenek együtt a bírák, ügyészek és büntetőjogi védőügyvédek közötti hálózatok megerősítésében a hatékony és körültekintő EEP-eljárások lehetővé tétele érdekében, valamint kínáljanak többek között a nyelvekkel, az EEP megfelelő alkalmazásával és a különböző kölcsönös elismerési eszközök együttes alkalmazásával kapcsolatos, megfelelő nemzeti és uniós szintű képzést az igazságügyi és jogi szakembereknek; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az EEP-eljárásokban részt vevő védőügyvédeknek szóló és Unió-szerte könnyen hozzáférhető uniós gyakorlati kézikönyvet, és ennek során vegye figyelembe a védőügyvédek európai egyesületének ezen a területen eddig végzett munkáját, valamint egészítse ki azt nemzeti kézikönyvekkel;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő egy kifejezetten az európai elfogatóparanccsal foglalkozó igazságügyi hálózat, illetve az európai büntető igazságüggyel és kiadatási ügyekkel foglalkozó védőügyvédek hálózata létrehozását, és nyújtson számukra, valamint az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat számára megfelelő finanszírozást; úgy véli, hogy a Bizottság az uniós büntető igazságszolgáltatási térségben már meglévő programjai keretében képes biztosítani a megfelelő finanszírozást. |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő egy kifejezetten az európai elfogatóparanccsal foglalkozó igazságügyi hálózat, illetve az európai büntető igazságüggyel és kiadatási ügyekkel foglalkozó védőügyvédek hálózata létrehozását, és nyújtson számukra, valamint az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat számára megfelelő finanszírozást; úgy véli, hogy a Bizottság az uniós büntető igazságszolgáltatási térségben már meglévő programjai keretében képes biztosítani a megfelelő finanszírozást.

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy az EEP-vel és más kölcsönös elismerési eljárásokkal kapcsolatos valamennyi nemzeti ítélkezési gyakorlatot összegyűjtő, könnyen hozzáférhető uniós adatbázist, hogy elősegítse a szakemberek munkáját, valamint a végrehajtás és a felmerülő problémák nyomon követését és értékelését; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy az EEP-vel és más kölcsönös elismerési eljárásokkal kapcsolatos valamennyi nemzeti ítélkezési gyakorlatot összegyűjtő, könnyen hozzáférhető uniós adatbázist, hogy elősegítse a szakemberek munkáját, valamint a végrehajtás és a felmerülő problémák nyomon követését és értékelését;

| 16. | kiemeli a börtönkörülmények és az EEP-vel kapcsolatos intézkedések közötti összefüggést, és emlékezteti a tagállamokat arra, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 3. cikke és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata nem csupán negatív kötelezettségeket ró a tagállamokra – megtiltva, hogy a fogva tartott személyeket embertelen és megalázó bánásmódnak vessék alá –, hanem pozitív kötelezettségeket is előír számukra: biztosítaniuk kell, hogy a börtönkörülmények az emberi méltósággal összhangban álljanak, és hogy a fent említett jogok megsértésének esetén alapos, hatékony vizsgálatokra kerüljön sor; felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a kiszolgáltatott személyek jogaira és általában alaposan vizsgálják meg a fogva tartás alternatíváit; |
| --- | --- |

16.

kiemeli a börtönkörülmények és az EEP-vel kapcsolatos intézkedések közötti összefüggést, és emlékezteti a tagállamokat arra, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 3. cikke és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata nem csupán negatív kötelezettségeket ró a tagállamokra – megtiltva, hogy a fogva tartott személyeket embertelen és megalázó bánásmódnak vessék alá –, hanem pozitív kötelezettségeket is előír számukra: biztosítaniuk kell, hogy a börtönkörülmények az emberi méltósággal összhangban álljanak, és hogy a fent említett jogok megsértésének esetén alapos, hatékony vizsgálatokra kerüljön sor; felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a kiszolgáltatott személyek jogaira és általában alaposan vizsgálják meg a fogva tartás alternatíváit;

| 17. | a kölcsönös elismerési keret eredményességének biztosítása érdekében felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a fogva tartás normáinak javítására szolgáló, uniós szinten rendelkezésre álló jogi és pénzügyi eszközöket, ideértve az előzetes letartóztatás körülményeiről szóló jogalkotási javaslatokat; |
| --- | --- |

17.

a kölcsönös elismerési keret eredményességének biztosítása érdekében felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a fogva tartás normáinak javítására szolgáló, uniós szinten rendelkezésre álló jogi és pénzügyi eszközöket, ideértve az előzetes letartóztatás körülményeiről szóló jogalkotási javaslatokat;

| 18. | megerősíti, hogy ezen ajánlások megfelelnek az alapjogoknak, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének; |
| --- | --- |

18.

megerősíti, hogy ezen ajánlások megfelelnek az alapjogoknak, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének;

| 19. | úgy véli, hogy a kért javaslatoknak az uniós költségvetést érintő pénzügyi vonzatait a meglévő költségvetési előirányzatokból kell fedezni; hangsúlyozza, hogy e javaslatok elfogadása és végrehajtása jelentős költség- és időmegtakarítást eredményez mind a tagállamok, mind a polgárok számára, és ezért mind gazdasági, mind társadalmi szempontból előnyös, amint arra az EEP felülvizsgálatát érintő uniós intézkedések európai hozzáadott értékre vonatkozó értékelése egyértelműen rámutatott; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a kért javaslatoknak az uniós költségvetést érintő pénzügyi vonzatait a meglévő költségvetési előirányzatokból kell fedezni; hangsúlyozza, hogy e javaslatok elfogadása és végrehajtása jelentős költség- és időmegtakarítást eredményez mind a tagállamok, mind a polgárok számára, és ezért mind gazdasági, mind társadalmi szempontból előnyös, amint arra az EEP felülvizsgálatát érintő uniós intézkedések európai hozzáadott értékre vonatkozó értékelése egyértelműen rámutatott;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékelt részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékelt részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak.

---

(1)  HL L 262., 2005.10.7., 1. o.

(2)  HL L 190., 2002.7.18., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0444.

(4)  HL L 354., 2013.12.28., 73. o.

(5)  HL C 168. E, 2013.6.14., 82. o.

(6)  HL C 102. E, 2004.4.28., 154. o.

(7)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNYHOZ
  AJÁNLÁSOK NÉHÁNY TERVEZETT JOGALKOTÁSI JAVASLAT KAPCSÁN

Érvényesítési eljárás a kölcsönös elismerés uniós jogi eszközeinek tekintetében:

| — | A „kibocsátó hatóság” uniós büntetőjogban használandó meghatározása:






  i. | az adott ügyben hatáskörrel rendelkező bíró, bíróság, nyomozási bíró vagy ügyész; vagy |
| --- | --- | --- |

—

A „kibocsátó hatóság” uniós büntetőjogban használandó meghatározása:

i.

az adott ügyben hatáskörrel rendelkező bíró, bíróság, nyomozási bíró vagy ügyész; vagy

| ii. | bármely egyéb, a kibocsátó tagállam meghatározása szerint hatáskörrel rendelkező hatóság, feltéve, hogy a végrehajtandó intézkedés érvényességét egy kibocsátó tagállambeli bíró, bíróság, nyomozási bíró vagy ügyész igazolja az eszköz kibocsátására vonatkozó feltételek teljesítésének megvizsgálását követően. |
| --- | --- |

ii.

bármely egyéb, a kibocsátó tagállam meghatározása szerint hatáskörrel rendelkező hatóság, feltéve, hogy a végrehajtandó intézkedés érvényességét egy kibocsátó tagállambeli bíró, bíróság, nyomozási bíró vagy ügyész igazolja az eszköz kibocsátására vonatkozó feltételek teljesítésének megvizsgálását követően.

Az arányosság ellenőrzése a kölcsönös elismerés uniós jogi eszközeinek kiállítása tekintetében:

| — | Egy másik tagállamban végrehajtandó határozat kibocsátásakor az illetékes hatóság az összes releváns tényező és körülmény alapján gondosan felméri a kért intézkedés szükségességét, figyelembe véve a gyanúsított vagy vádlott jogait és a kívánt célkitűzések eléréséhez megfelelő kevésbé korlátozó jellegű alternatív intézkedés rendelkezésre állását, és a legkevésbé korlátozó jellegű intézkedést alkalmazza. Amennyiben a végrehajtó hatóság okkal feltételezheti, hogy az intézkedés aránytalan, konzultációt folytathat a kibocsátó hatósággal a kölcsönös elismerésről szóló határozat végrehajtásának jelentőségéről. E konzultációt követően a kibocsátó hatóság határozhat a kölcsönös elismerésről szóló határozat visszavonásáról. |
| --- | --- |

—

Egy másik tagállamban végrehajtandó határozat kibocsátásakor az illetékes hatóság az összes releváns tényező és körülmény alapján gondosan felméri a kért intézkedés szükségességét, figyelembe véve a gyanúsított vagy vádlott jogait és a kívánt célkitűzések eléréséhez megfelelő kevésbé korlátozó jellegű alternatív intézkedés rendelkezésre állását, és a legkevésbé korlátozó jellegű intézkedést alkalmazza. Amennyiben a végrehajtó hatóság okkal feltételezheti, hogy az intézkedés aránytalan, konzultációt folytathat a kibocsátó hatósággal a kölcsönös elismerésről szóló határozat végrehajtásának jelentőségéről. E konzultációt követően a kibocsátó hatóság határozhat a kölcsönös elismerésről szóló határozat visszavonásáról.

A kibocsátó és végrehajtó tagállam illetékes hatóságai közötti konzultációs eljárás kölcsönös elismerésről szóló uniós jogi eszköz esetén:

| — | Azon lehetőség sérelme nélkül, hogy az illetékes végrehajtó hatóság hivatkozhat az elutasítás indokaira, egységesített eljárásról kell gondoskodni, amelynek során a kibocsátó és a végrehajtó tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatják egymást és konzultációt folytatnak egymással a vonatkozó kölcsönös elismerési eszközök vagy az érintett személyt megillető alapvető jogok védelme zökkenőmentes és hatékony alkalmazásának megkönnyítése – például az arányosság értékelése – céljából, többek között az európai elfogatóparancs esetében a tárgyalás lefolytatására való felkészültség érdekében. |
| --- | --- |

—

Azon lehetőség sérelme nélkül, hogy az illetékes végrehajtó hatóság hivatkozhat az elutasítás indokaira, egységesített eljárásról kell gondoskodni, amelynek során a kibocsátó és a végrehajtó tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatják egymást és konzultációt folytatnak egymással a vonatkozó kölcsönös elismerési eszközök vagy az érintett személyt megillető alapvető jogok védelme zökkenőmentes és hatékony alkalmazásának megkönnyítése – például az arányosság értékelése – céljából, többek között az európai elfogatóparancs esetében a tárgyalás lefolytatására való felkészültség érdekében.

Az alapvető jogokkal kapcsolatos, a kölcsönös elismerés uniós jogi eszközeire alkalmazandó megtagadási ok:

| — | Alapos okunk van azt feltételezni, hogy az intézkedés végrehajtása összeegyeztethetetlen lenne a végrehajtó tagállamnak az EUSZ 6. cikke és a Charta értelmében fennálló kötelezettségeivel. |
| --- | --- |

—

Alapos okunk van azt feltételezni, hogy az intézkedés végrehajtása összeegyeztethetetlen lenne a végrehajtó tagállamnak az EUSZ 6. cikke és a Charta értelmében fennálló kötelezettségeivel.

A kölcsönös elismerés uniós eszközeire alkalmazandó hatékony jogorvoslatra vonatkozó rendelkezés:

| — | A tagállamok – a Chartával, az Európai Bíróság és az EJEB állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban – biztosítják, hogy bárki, akinek jogai és szabadságai sérülnek valamely büntetőügyekre vonatkozó kölcsönös elismerési eszközzel kapcsolatos határozat, intézkedés vagy az eszköz alkalmazása során történt mulasztás következtében, jogosult legyen a bíróság előtti hatékony jogorvoslatra. Amennyiben ilyen jogorvoslattal élnek a végrehajtó tagállamban és annak halasztó hatálya van, akkor az e jogorvoslattal kapcsolatos végső határozatot az alkalmazandó kölcsönös elismerési szerződésben vagy jogszabályban megállapított határidőkön belül – illetve ilyen határidő meghatározásának hiányában kellő gyorsasággal – kell meghozni, annak biztosításához, hogy ne veszélyeztesse a kölcsönös elismerési folyamat célját. |
| --- | --- |

—

A tagállamok – a Chartával, az Európai Bíróság és az EJEB állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban – biztosítják, hogy bárki, akinek jogai és szabadságai sérülnek valamely büntetőügyekre vonatkozó kölcsönös elismerési eszközzel kapcsolatos határozat, intézkedés vagy az eszköz alkalmazása során történt mulasztás következtében, jogosult legyen a bíróság előtti hatékony jogorvoslatra. Amennyiben ilyen jogorvoslattal élnek a végrehajtó tagállamban és annak halasztó hatálya van, akkor az e jogorvoslattal kapcsolatos végső határozatot az alkalmazandó kölcsönös elismerési szerződésben vagy jogszabályban megállapított határidőkön belül – illetve ilyen határidő meghatározásának hiányában kellő gyorsasággal – kell meghozni, annak biztosításához, hogy ne veszélyeztesse a kölcsönös elismerési folyamat célját.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/141 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/141

---

P7_TA(2014)0175

Az EU és Indonézia közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek EU-ba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről (2013/2990(RSP))

(2017/C 285/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetre (1),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodásra (2),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) és v) pontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0344/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) és v) pontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0344/2013),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek nyilatkozatára az őslakos népek jogairól (amelyet az ENSZ Közgyűlése 61/295. sz. határozatával 2007. szeptember 13-án fogadott el) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek nyilatkozatára az őslakos népek jogairól (amelyet az ENSZ Közgyűlése 61/295. sz. határozatával 2007. szeptember 13-án fogadott el) (3),

| — | tekintettel a fát és a fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fát és a fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a Világbank „Igazságot az erdőknek: a büntető igazságszolgáltatás jogszerűtlen fakitermelés ellen tett erőfeszítéseinek javítása” című, 2012. március 14-i jelentésére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világbank „Igazságot az erdőknek: a büntető igazságszolgáltatás jogszerűtlen fakitermelés ellen tett erőfeszítéseinek javítása” című, 2012. március 14-i jelentésére (5),

| — | tekintettel a Human Rights Watch „A zöld növekedés sötét oldala: az indonéz erdészeti ágazat gyenge irányításának emberi jogi vonzatai” című, 2013. július 16-i jelentésére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Human Rights Watch „A zöld növekedés sötét oldala: az indonéz erdészeti ágazat gyenge irányításának emberi jogi vonzatai” című, 2013. július 16-i jelentésére (6),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti, 2009. november 9-én aláírt átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti, 2009. november 9-én aláírt átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel 2013. szeptember 30-án az indonéz kormány és az EU önkéntes partnerségi megállapodást írt alá az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről (FLEGT), megerősítve kölcsönös kötelezettségvállalásaikat annak biztosítására, hogy az EU-ba belépő fatermékeket jogszerűen állítsák elő, termeljék ki és szállítsák; |
| --- | --- |

A.

mivel 2013. szeptember 30-án az indonéz kormány és az EU önkéntes partnerségi megállapodást írt alá az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről (FLEGT), megerősítve kölcsönös kötelezettségvállalásaikat annak biztosítására, hogy az EU-ba belépő fatermékeket jogszerűen állítsák elő, termeljék ki és szállítsák;

| B. | mivel az önkéntes partnerségi megállapodások célja az illegális fakitermelés felszámolása, az erdészeti irányítás javítása, illetve végső soron a fenntartható erdőgazdálkodás elérése, valamint az erdőirtás és az erdőpusztulás megállítására irányuló világszintű erőfeszítések támogatása; |
| --- | --- |

B.

mivel az önkéntes partnerségi megállapodások célja az illegális fakitermelés felszámolása, az erdészeti irányítás javítása, illetve végső soron a fenntartható erdőgazdálkodás elérése, valamint az erdőirtás és az erdőpusztulás megállítására irányuló világszintű erőfeszítések támogatása;

| C. | mivel az önkéntes partnerségi megállapodások rendszerszintű változásokat hivatottak előmozdítani az erdészeti ágazatban, a fatermékeket legális és megbízható forrásból beszerző gondos piaci szereplők erőfeszítéseinek jutalmazásával, és védelmet nyújtva számukra a tisztességtelen versennyel szemben; |
| --- | --- |

C.

mivel az önkéntes partnerségi megállapodások rendszerszintű változásokat hivatottak előmozdítani az erdészeti ágazatban, a fatermékeket legális és megbízható forrásból beszerző gondos piaci szereplők erőfeszítéseinek jutalmazásával, és védelmet nyújtva számukra a tisztességtelen versennyel szemben;

| D. | mivel Indonézia az Amazonas és a Kongó-medence után a világ harmadik legnagyobb kiterjedésű esőerdőinek ad otthont, de – elsősorban az esőerdők, illetve a szénben gazdag tőzegterületek más földhasználati formákra, például pálmaolaj és papírtermelésre való nagyarányú átállítása következtében – egyben az éghajlatváltozást okozó üvegházhatású gázok jelentős kibocsátója is; |
| --- | --- |

D.

mivel Indonézia az Amazonas és a Kongó-medence után a világ harmadik legnagyobb kiterjedésű esőerdőinek ad otthont, de – elsősorban az esőerdők, illetve a szénben gazdag tőzegterületek más földhasználati formákra, például pálmaolaj és papírtermelésre való nagyarányú átállítása következtében – egyben az éghajlatváltozást okozó üvegházhatású gázok jelentős kibocsátója is;

| E. | mivel 2009 és 2011 között legalább 1 240 000 hektárnyi erdő pusztult el Indonéziában; |
| --- | --- |

E.

mivel 2009 és 2011 között legalább 1 240 000 hektárnyi erdő pusztult el Indonéziában;

| F. | mivel – értékük alapján – az indonéziai fa és fatermékek csupán 10 %-a kerül jelenleg az EU-ba, a kivitel túlnyomó többsége ázsiai országok felé irányul, így az önkéntes partnerségi megállapodás az egész indonéz erdészeti ágazat számára fontos normákat teremt; |
| --- | --- |

F.

mivel – értékük alapján – az indonéziai fa és fatermékek csupán 10 %-a kerül jelenleg az EU-ba, a kivitel túlnyomó többsége ázsiai országok felé irányul, így az önkéntes partnerségi megállapodás az egész indonéz erdészeti ágazat számára fontos normákat teremt;

| G. | mivel az indonéz erdészeti ágazatban az Interpol és a Világbank 2012-es tanulmánya szerint jelentős kockázatot jelent a pénzmosás és az adócsalás; |
| --- | --- |

G.

mivel az indonéz erdészeti ágazatban az Interpol és a Világbank 2012-es tanulmánya szerint jelentős kockázatot jelent a pénzmosás és az adócsalás;

| H. | mivel a Human Rights Watch szerint az erdészeti ágazatban folytatott korrupció, adócsalás és pénzmosás 2007 és 2011 között mintegy 7 milliárd dolláros veszteséget okozott az országnak; mivel a korrupció felszámolásával foglalkozó indonéz bizottság (KPK) elnökhelyettese a „korrupció kiapadhatatlan forrása” kifejezéssel jellemezte az erdészeti ágazatot (7); mivel Indonézia ugyanakkor jelentős előrelépést tett az elmúlt évek során a pénzügyi bűncselekmények üldözése terén, amelyet a legfelsőbb bíróságnak az Asian Agri Group pálmaolajgyártó társasággal szemben adócsalás vádjában hozott 2012. decemberi ítélete is igazolt; |
| --- | --- |

H.

mivel a Human Rights Watch szerint az erdészeti ágazatban folytatott korrupció, adócsalás és pénzmosás 2007 és 2011 között mintegy 7 milliárd dolláros veszteséget okozott az országnak; mivel a korrupció felszámolásával foglalkozó indonéz bizottság (KPK) elnökhelyettese a „korrupció kiapadhatatlan forrása” kifejezéssel jellemezte az erdészeti ágazatot (7); mivel Indonézia ugyanakkor jelentős előrelépést tett az elmúlt évek során a pénzügyi bűncselekmények üldözése terén, amelyet a legfelsőbb bíróságnak az Asian Agri Group pálmaolajgyártó társasággal szemben adócsalás vádjában hozott 2012. decemberi ítélete is igazolt;

| I. | mivel mindkét félnek el kell fogadnia a faanyagokra vonatkozó indonéz jogszerűség-igazolási rendszert (Sistem Verifikasi Legalitas Kayu – SVLK) ahhoz, hogy az önkéntes partnerségi megállapodás hatálya alá tartozó indonéz faanyagok és fatermékek FLEGT-engedéllyel rendelkező faanyagokként léphessek az uniós piacra, és így a fatermékekről szóló uniós rendelet (8) értelmében automatikusan jogszerűnek tekintendők legyenek; |
| --- | --- |

I.

mivel mindkét félnek el kell fogadnia a faanyagokra vonatkozó indonéz jogszerűség-igazolási rendszert (Sistem Verifikasi Legalitas Kayu – SVLK) ahhoz, hogy az önkéntes partnerségi megállapodás hatálya alá tartozó indonéz faanyagok és fatermékek FLEGT-engedéllyel rendelkező faanyagokként léphessek az uniós piacra, és így a fatermékekről szóló uniós rendelet (8) értelmében automatikusan jogszerűnek tekintendők legyenek;

| J. | mivel az indonéz SVLK jelenleg felülvizsgálat alatt áll annak érdekében, hogy összhangba hozzák az önkéntes partnerségi megállapodás előírásaival; |
| --- | --- |

J.

mivel az indonéz SVLK jelenleg felülvizsgálat alatt áll annak érdekében, hogy összhangba hozzák az önkéntes partnerségi megállapodás előírásaival;

| K. | mivel az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló 2173/2005/EK tanácsi rendelet (9) értelmében a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy részletes követelményeket fogadjon el a FLEGT-endedélyek kiadásával kapcsolatban, illetve módosítsa a partnerországok és az általuk kijelölt engedélyező hatóságok I. mellékletben található jegyzékét; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló 2173/2005/EK tanácsi rendelet (9) értelmében a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy részletes követelményeket fogadjon el a FLEGT-endedélyek kiadásával kapcsolatban, illetve módosítsa a partnerországok és az általuk kijelölt engedélyező hatóságok I. mellékletben található jegyzékét;

| L. | mivel 2013. május 6-án az indonéz alkotmánybíróság kimondta, hogy a szokásosan az őslakos népességhez tartozó erdőket nem szabad állami erdőnek minősíteni, és ezzel utat nyitott a szigetcsoporton élő őslakos népek jogainak szélesebb körű elismerése előtt; |
| --- | --- |

L.

mivel 2013. május 6-án az indonéz alkotmánybíróság kimondta, hogy a szokásosan az őslakos népességhez tartozó erdőket nem szabad állami erdőnek minősíteni, és ezzel utat nyitott a szigetcsoporton élő őslakos népek jogainak szélesebb körű elismerése előtt;

| 1. | elismerését fejezi ki Indonéziának a burjánzó illegális fakitermelés és az ehhez kapcsolódó kereskedelem felszámolása érdekében – számos érdekelt fél bevonásával – az SVLK kidolgozásával tett hatalmas önkéntes erőfeszítéséért és különösen az elmúlt hónapokban elért jelentős előrelépésért; továbbra is aggasztónak tart ugyanakkor egyes problémákat; emlékeztet arra, hogy a FLEGT-engedélyek hivatalos kiállításához az SVLK-nak életbe kell lépnie az önkéntes partnerségi megállapodás céljainak elérése érdekében; |
| --- | --- |

1.

elismerését fejezi ki Indonéziának a burjánzó illegális fakitermelés és az ehhez kapcsolódó kereskedelem felszámolása érdekében – számos érdekelt fél bevonásával – az SVLK kidolgozásával tett hatalmas önkéntes erőfeszítéséért és különösen az elmúlt hónapokban elért jelentős előrelépésért; továbbra is aggasztónak tart ugyanakkor egyes problémákat; emlékeztet arra, hogy a FLEGT-engedélyek hivatalos kiállításához az SVLK-nak életbe kell lépnie az önkéntes partnerségi megállapodás céljainak elérése érdekében;

| 2. | üdvözli az EU és az Indonéz Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek EU-ba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tárgyalások eredményét; újólag hangsúlyozza, hogy támogatja az önkéntes partnerségi megállapodás megkötését, és szándéka, hogy támogassa a megállapodás sikeres végrehajtását; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az EU és az Indonéz Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek EU-ba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tárgyalások eredményét; újólag hangsúlyozza, hogy támogatja az önkéntes partnerségi megállapodás megkötését, és szándéka, hogy támogassa a megállapodás sikeres végrehajtását;

| 3. | megjegyzi, hogy a szóban forgó fatermékek forrásainak többsége az országban a mai napig nem kapott még SVLK-tanúsítványt, és még mindig nagy mennyiségben kerülnek az ellátási láncba erdőirtásokból származó, ellenőrizetlen faanyagok; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a szóban forgó fatermékek forrásainak többsége az országban a mai napig nem kapott még SVLK-tanúsítványt, és még mindig nagy mennyiségben kerülnek az ellátási láncba erdőirtásokból származó, ellenőrizetlen faanyagok;

| 4. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az SVLK-rendszert valamennyi fakitermelési területre és az ellátási lánc valamennyi szakaszára kiterjesszék – az ellenőrzést is beleértve –, annak érdekében, hogy a legális és ellenőrzött fatermékek elkülönüljenek a nem ellenőrzött fától, és ez utóbbi ne kerülhessen be az SVLK ellátási láncba; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az SVLK-rendszert valamennyi fakitermelési területre és az ellátási lánc valamennyi szakaszára kiterjesszék – az ellenőrzést is beleértve –, annak érdekében, hogy a legális és ellenőrzött fatermékek elkülönüljenek a nem ellenőrzött fától, és ez utóbbi ne kerülhessen be az SVLK ellátási láncba;

| 5. | úgy véli, hogy az erdőátalakítás tartós problémát jelent az indonéz földhasználat-irányítási rendszerben; sajnálatosnak tartja, hogy az SVLK-rendszer jelenleg nem terjed ki annak ellenőrzésére, hogy hogyan kapják meg a vállalatok az erdőátalakítási koncessziókat, különös tekintettel a környezeti hatásvizsgálat (AMDAL) elvégzésére, illetve az erdőátalakítási engedélyek megszerzésére irányuló folyamatban előírt kötelező erejű korlátozások betartására; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az erdőátalakítás tartós problémát jelent az indonéz földhasználat-irányítási rendszerben; sajnálatosnak tartja, hogy az SVLK-rendszer jelenleg nem terjed ki annak ellenőrzésére, hogy hogyan kapják meg a vállalatok az erdőátalakítási koncessziókat, különös tekintettel a környezeti hatásvizsgálat (AMDAL) elvégzésére, illetve az erdőátalakítási engedélyek megszerzésére irányuló folyamatban előírt kötelező erejű korlátozások betartására;

| 6. | megjegyzi, hogy a jelenlegi SVLK még olyan esetekben is jogszerűnek tanúsítja a fakitermelési műveleteket, amelyekben nem rendezték az őshonos népek és helyi közösségek földhasználati jogaira vonatkozó követeléseket és/vagy nem került sor adott esetben megfelelő kártalanításra; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze az indonéz kormányt annak biztosítására, hogy a jogszerűség ellenőrzése során kellőképpen vegyék figyelembe az erdőhasználatra vonatkozó hagyományos közösségi jogokat, illetve az őslakos népek és a helyi közösségek szabad, tájékoztatáson alapuló, előzetes beleegyezését és – adott esetben – az erdőterületekhez való hozzáférés elvesztéséért kapott kártérítésüket, valamint annak biztosítására, hogy az igazoló szervek felhatalmazást kapjanak annak értékelésére, hogy a vállalkozások tiszteletben tartották-e a helyi földhasználati jogokat, illetve a hivatalos közlönyökben jogszerűen közzétették-e a földterületet; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a jelenlegi SVLK még olyan esetekben is jogszerűnek tanúsítja a fakitermelési műveleteket, amelyekben nem rendezték az őshonos népek és helyi közösségek földhasználati jogaira vonatkozó követeléseket és/vagy nem került sor adott esetben megfelelő kártalanításra; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze az indonéz kormányt annak biztosítására, hogy a jogszerűség ellenőrzése során kellőképpen vegyék figyelembe az erdőhasználatra vonatkozó hagyományos közösségi jogokat, illetve az őslakos népek és a helyi közösségek szabad, tájékoztatáson alapuló, előzetes beleegyezését és – adott esetben – az erdőterületekhez való hozzáférés elvesztéséért kapott kártérítésüket, valamint annak biztosítására, hogy az igazoló szervek felhatalmazást kapjanak annak értékelésére, hogy a vállalkozások tiszteletben tartották-e a helyi földhasználati jogokat, illetve a hivatalos közlönyökben jogszerűen közzétették-e a földterületet;

| 7. | ösztönzi az indonéz kormányt annak biztosítására, hogy a tanúsítási folyamat ne alkalmazzon hátrányos megkülönböztetést a kis-és középvállalkozásokkal szemben; |
| --- | --- |

7.

ösztönzi az indonéz kormányt annak biztosítására, hogy a tanúsítási folyamat ne alkalmazzon hátrányos megkülönböztetést a kis-és középvállalkozásokkal szemben;

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy szorgalmazza, hogy az indonéz kormányt nyújtson biztosítékot az alábbiakra vonatkozóan:






  — | a fatermékek összes forrását és a rájuk vonatkozó teljes felügyeleti láncot ellenőrzik, beleértve annak vizsgálatát, hogy a fakitermelő vállalatok eredetileg rendelkeztek-e a fakitermelés jogával, |
| --- | --- | --- |

8.

felszólítja a Bizottságot, hogy szorgalmazza, hogy az indonéz kormányt nyújtson biztosítékot az alábbiakra vonatkozóan:

—

a fatermékek összes forrását és a rájuk vonatkozó teljes felügyeleti láncot ellenőrzik, beleértve annak vizsgálatát, hogy a fakitermelő vállalatok eredetileg rendelkeztek-e a fakitermelés jogával,

| — | a tanúsítvánnyal rendelkező, illetve nem rendelkező fát és fatermékeket elkülönítik, |
| --- | --- |

—

a tanúsítvánnyal rendelkező, illetve nem rendelkező fát és fatermékeket elkülönítik,

| — | a lehető legkisebbre csökkentik a természetes erdők átalakítását, és ellenőrzik az átalakított területekről származó faanyagok jogszerű eredetét, beleértve az AMDAL meglétét és/vagy a koncesszióban a földhasználatra vonatkozó előírásainak teljesítését; |
| --- | --- |

—

a lehető legkisebbre csökkentik a természetes erdők átalakítását, és ellenőrzik az átalakított területekről származó faanyagok jogszerű eredetét, beleértve az AMDAL meglétét és/vagy a koncesszióban a földhasználatra vonatkozó előírásainak teljesítését;

| 9. | felszólítja az indonéz kormányt, hogy az ország FLEGT-engedélyek kibocsátásával kapcsolatos hitelének fokozása érdekében egészítse ki az SVLK keretében zajló jogszerűség-igazolást az erdészeti ágazathoz kapcsolódó pénzügyi bűncselekményekkel – például pénzmosással és adócsalással – szembeni határozott fellépésekkel; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az indonéz kormányt, hogy az ország FLEGT-engedélyek kibocsátásával kapcsolatos hitelének fokozása érdekében egészítse ki az SVLK keretében zajló jogszerűség-igazolást az erdészeti ágazathoz kapcsolódó pénzügyi bűncselekményekkel – például pénzmosással és adócsalással – szembeni határozott fellépésekkel;

| 10. | felszólítja az indonéz kormányt, hogy tartson ki az adózási jogszabályok érvényesítésére tett közelmúltbeli elhatározása mellett, és követeljen meg olyan dokumentumokat, amelyek bizonyítják, hogy a fát exportáló vállalatok maradéktalanul betartják az indonéz adójogszabályokat és a 2010. évi pénzmosás elleni jogszabályt; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az indonéz kormányt, hogy tartson ki az adózási jogszabályok érvényesítésére tett közelmúltbeli elhatározása mellett, és követeljen meg olyan dokumentumokat, amelyek bizonyítják, hogy a fát exportáló vállalatok maradéktalanul betartják az indonéz adójogszabályokat és a 2010. évi pénzmosás elleni jogszabályt;

| 11. | üdvözli az indonéz kormánynak a naprakész és átlátható adatokhoz és térképekhez való nyilvános hozzáférés növelését célzó „egy térkép” kezdeményezését, amelyek hiányában a jogszabályok következetlen és többféle értelmezése, valamint a helyi és bennszülött közösségekkel fennálló konfliktusok akadályozzák a jó erdőgazdálkodást Indonéziában; kiemeli, hogy a független erdőfigyelőknek feladatuk hiteles ellátása érdekében hozzá kell férniük ezekhez az alapvető információkhoz, és a koncessziós térképeknek, a tervezett erdőkivágásoknak és az engedélyekre vonatkozó információknak mindenki számára hozzáférhetőnek kell lenniük; felszólítja az indonéz kormányt, hogy gyorsítsa fel az „egy térkép” kezdeményezést, és tegye közzé annak első változatát, beleértve az erdészeti engedélyekre és földhasználati követelésekre vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az indonéz kormánynak a naprakész és átlátható adatokhoz és térképekhez való nyilvános hozzáférés növelését célzó „egy térkép” kezdeményezését, amelyek hiányában a jogszabályok következetlen és többféle értelmezése, valamint a helyi és bennszülött közösségekkel fennálló konfliktusok akadályozzák a jó erdőgazdálkodást Indonéziában; kiemeli, hogy a független erdőfigyelőknek feladatuk hiteles ellátása érdekében hozzá kell férniük ezekhez az alapvető információkhoz, és a koncessziós térképeknek, a tervezett erdőkivágásoknak és az engedélyekre vonatkozó információknak mindenki számára hozzáférhetőnek kell lenniük; felszólítja az indonéz kormányt, hogy gyorsítsa fel az „egy térkép” kezdeményezést, és tegye közzé annak első változatát, beleértve az erdészeti engedélyekre és földhasználati követelésekre vonatkozó információkat;

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy a végrehajtási vegyes bizottságban való részvételén keresztül biztosítsa, hogy a csalás és a korrupció kockázatával érdemben foglalkozzanak, többek között egy kockázatalapú, csalás elleni terv elkészítése révén; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, hogy a végrehajtási vegyes bizottságban való részvételén keresztül biztosítsa, hogy a csalás és a korrupció kockázatával érdemben foglalkozzanak, többek között egy kockázatalapú, csalás elleni terv elkészítése révén;

| 13. | elismeri, hogy a fatermékek jogszerűségének ellenőrzése szinte teljes mértékben az ellenőrök és a független megfigyelés teljesítményére támaszkodik; elismerését fejezi ki az SVLK a civil társadalom által végzett független ellenőrzés tekintetében betöltött hivatalos szerepéért; megjegyzi ugyanakkor, hogy a független megfigyelési hálózat kapacitásai – a humánerőforrás és a pénzügyi források tekintetében egyaránt – továbbra is rendkívül korlátozottak; |
| --- | --- |

13.

elismeri, hogy a fatermékek jogszerűségének ellenőrzése szinte teljes mértékben az ellenőrök és a független megfigyelés teljesítményére támaszkodik; elismerését fejezi ki az SVLK a civil társadalom által végzett független ellenőrzés tekintetében betöltött hivatalos szerepéért; megjegyzi ugyanakkor, hogy a független megfigyelési hálózat kapacitásai – a humánerőforrás és a pénzügyi források tekintetében egyaránt – továbbra is rendkívül korlátozottak;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy szorgalmazza, hogy az indonéz kormány gondoskodjon arról, hogy az ellenőrök, az igazoló szervek, valamint a független erdőfigyelők megfelelő finanszírozásban és képzésben részesüljenek annak érdekében, hogy rendszeresen helyszíni megfigyeléseket, helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhessenek; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy szorgalmazza, hogy az indonéz kormány gondoskodjon arról, hogy az ellenőrök, az igazoló szervek, valamint a független erdőfigyelők megfelelő finanszírozásban és képzésben részesüljenek annak érdekében, hogy rendszeresen helyszíni megfigyeléseket, helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhessenek;

| 15. | örömmel veszi tudomásul az indonéz kormány által a kijelölt erdészeti rendőrség szerepének megerősítésére tett erőfeszítéseket; megjegyzi ugyanakkor, hogy Indonézia erdészeti minisztériumának még tovább kell javítania az illegális fakitermelés eseteinek ellenőrzését, jegyzékbe vételét és nyomon követését meghatározó politikáját; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a jogszerűtlenül működő vállalatokról a bűnüldöző hatóságoknál bejelentést tenni; |
| --- | --- |

15.

örömmel veszi tudomásul az indonéz kormány által a kijelölt erdészeti rendőrség szerepének megerősítésére tett erőfeszítéseket; megjegyzi ugyanakkor, hogy Indonézia erdészeti minisztériumának még tovább kell javítania az illegális fakitermelés eseteinek ellenőrzését, jegyzékbe vételét és nyomon követését meghatározó politikáját; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a jogszerűtlenül működő vállalatokról a bűnüldöző hatóságoknál bejelentést tenni;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy szorgalmazza, hogy az indonéz kormányt gondoskodjon arról, hogy a vonatkozó jogszabályok megsértését jelző független megfigyelői jelentésekre megfelelően reagáljanak, és az illetékes hatóságok hatékony és visszatartó erejű szankciókat vessenek ki, ha megállapítják a szóban forgó jogszabályok megsértését; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy szorgalmazza, hogy az indonéz kormányt gondoskodjon arról, hogy a vonatkozó jogszabályok megsértését jelző független megfigyelői jelentésekre megfelelően reagáljanak, és az illetékes hatóságok hatékony és visszatartó erejű szankciókat vessenek ki, ha megállapítják a szóban forgó jogszabályok megsértését;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a független megfigyelés, illetve az őslakos népek és a helyi közösségek jogainak tiszteletben tartása kulcsfontosságú az SVLK hitelességének biztosításához; hangsúlyozza ezért annak fontosságát, hogy e kötelezettségvállalás folytatódjon és megerősödjön az átláthatóság a civil társadalom egyéb érdekelt felei számára, valamint a civil társadalom által végzett független megfigyeléskor ne kerüljön sor erőszakra, fenyegetésre vagy a visszaélés bármilyen formájára, de ha ez utóbbi mégis megtörténik, akkor indítsanak miatta eljárást; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a független megfigyelés, illetve az őslakos népek és a helyi közösségek jogainak tiszteletben tartása kulcsfontosságú az SVLK hitelességének biztosításához; hangsúlyozza ezért annak fontosságát, hogy e kötelezettségvállalás folytatódjon és megerősödjön az átláthatóság a civil társadalom egyéb érdekelt felei számára, valamint a civil társadalom által végzett független megfigyeléskor ne kerüljön sor erőszakra, fenyegetésre vagy a visszaélés bármilyen formájára, de ha ez utóbbi mégis megtörténik, akkor indítsanak miatta eljárást;

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy szorgalmazza, hogy az indonéz kormányt biztosítsa az alábbiakat:






  — | folytatódjon és fokozódjon az érdekelt felek részvétele az SVLK végrehajtásában és működésbe léptetésében, |
| --- | --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot, hogy szorgalmazza, hogy az indonéz kormányt biztosítsa az alábbiakat:

—

folytatódjon és fokozódjon az érdekelt felek részvétele az SVLK végrehajtásában és működésbe léptetésében,

| — | a civil társadalom által végzett független megfigyeléskor ne kerüljön sor erőszakra, fenyegetésre vagy a visszaélés bármilyen formájára, s ha ez utóbbi mégis megtörténik, akkor indítsanak miatta eljárást; |
| --- | --- |

—

a civil társadalom által végzett független megfigyeléskor ne kerüljön sor erőszakra, fenyegetésre vagy a visszaélés bármilyen formájára, s ha ez utóbbi mégis megtörténik, akkor indítsanak miatta eljárást;

| — | az őslakos népek és a helyi közösségek szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezését minden esetben szerezzék meg, és adott esetben – ha a megélhetésük szempontjából létfontosságú erdőterületekhez vesztették el a hozzáférésüket – fizessenek nekik kártérítést – e két feltétel tárgyalás alapját nem képezi, és elengedhetetlen a FLEGT-engedély megszerzéséhez, |
| --- | --- |

—

az őslakos népek és a helyi közösségek szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezését minden esetben szerezzék meg, és adott esetben – ha a megélhetésük szempontjából létfontosságú erdőterületekhez vesztették el a hozzáférésüket – fizessenek nekik kártérítést – e két feltétel tárgyalás alapját nem képezi, és elengedhetetlen a FLEGT-engedély megszerzéséhez,

| — | az SVLK ellenőrzési követelményei ne legyenek változtathatatlanok, hanem folyamatos továbbfejlesztésük érdekében az indonéz érdekelt feleknek azokat rendszeres időközönként felül kelljen vizsgálniuk; |
| --- | --- |

—

az SVLK ellenőrzési követelményei ne legyenek változtathatatlanok, hanem folyamatos továbbfejlesztésük érdekében az indonéz érdekelt feleknek azokat rendszeres időközönként felül kelljen vizsgálniuk;

| 19. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az SVLK felülvizsgálata során kellőképpen vegye figyelembe az indonéz alkotmánybíróság 2013. május 6-i határozatának megállapításait; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az SVLK felülvizsgálata során kellőképpen vegye figyelembe az indonéz alkotmánybíróság 2013. május 6-i határozatának megállapításait;

| 20. | felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő az indonéz kormánytól várt erőfeszítéseket és biztosítsa az egyenlő regionális versenyfeltételeket azáltal, hogy tiszteletben tartja az indonéz kormány azon kérését, hogy az EU és Malajzia közötti önkéntes partnerségi megállapodásról folyó tárgyalások a Sarawak régióra is kiterjedjenek; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő az indonéz kormánytól várt erőfeszítéseket és biztosítsa az egyenlő regionális versenyfeltételeket azáltal, hogy tiszteletben tartja az indonéz kormány azon kérését, hogy az EU és Malajzia közötti önkéntes partnerségi megállapodásról folyó tárgyalások a Sarawak régióra is kiterjedjenek;

| 21. | tisztában van azzal, hogy az ezen állásfoglalásban szereplő egyes kérések az engedélyezési rendszer jóváhagyása tekintetében túlmutatnak az önkéntes partnerségi megállapodás 8. mellékletében rögzített kritériumokon; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az előrehaladást a Parlament által fontosnak tartott további kérések teljesítése terén, és még az engedélyezési rendszer elfogadása előtt számoljon be a Parlamentnek az elért eredményekről; |
| --- | --- |

21.

tisztában van azzal, hogy az ezen állásfoglalásban szereplő egyes kérések az engedélyezési rendszer jóváhagyása tekintetében túlmutatnak az önkéntes partnerségi megállapodás 8. mellékletében rögzített kritériumokon; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az előrehaladást a Parlament által fontosnak tartott további kérések teljesítése terén, és még az engedélyezési rendszer elfogadása előtt számoljon be a Parlamentnek az elért eredményekről;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy rendszeresen tegyen jelentést az Európai Parlamentnek az önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtása terén elért előrehaladásról, és különösen arról, hogy mit tettek és mit fognak tenni a fenti problémák megoldása érdekében; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy rendszeresen tegyen jelentést az Európai Parlamentnek az önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtása terén elért előrehaladásról, és különösen arról, hogy mit tettek és mit fognak tenni a fenti problémák megoldása érdekében;

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Indonézia kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Indonézia kormányának és parlamentjének.

---

(1)  11767/1/2013. sz. tanácsi dokumentum.

(2)  11769/1/2013. sz. tanácsi dokumentum.

(3)  http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

(4)  HL L 295., 2010.11.12., 23. o.

(5)  Világbank: „Justice for forests: improving criminal justice efforts to combat illegal logging”, 2012, 5–10. o. http://siteresources.worldbank.org/EXTFINANCIALSECTOR/Resources/Illegal_Logging.pdf

(6)  Human Rights Watch: „The dark side of green growth. Human rights impacts of weak governance in Indonesia’s forestry sector”, 2013 http://www.hrw.org/sites/default/files/reports/indonesia0713webwcover_1.pdf

(7)  Reuters online hírek, 2010. szeptember 17.: „Graft could jeopardise Indonesia’s climate deals” http://www.reuters.com/article/2010/09/17/indonesia-corruption-idUSSGE68G03P20100917

(8)  995/2010/EU rendelet.

(9)  HL L 347., 2005.12.30., 1. o.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/145 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/145

---

P7_TA(2014)0176

A venezuelai helyzet

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2014/2600(RSP))

(2017/C 285/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a venezuelai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, köztük a venezuelai Radio Caracas televíziós csatorna ügyéről szóló 2007. május 24-i (1), a venezuelai politikai diszkvalifikációkról szóló 2008. október 23-i (2), a Manuel Rosales ügyéről szóló 2009. május 7-i (3), a Venezueláról szóló 2010. február 11-i (4), a Maria Lourdes Afiuni ügyéről szóló 2010. július 8-i (5) és a Venezuela Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságából való lehetséges kilépéséről szóló 2012. május 24-i (6) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a venezuelai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, köztük a venezuelai Radio Caracas televíziós csatorna ügyéről szóló 2007. május 24-i (1), a venezuelai politikai diszkvalifikációkról szóló 2008. október 23-i (2), a Manuel Rosales ügyéről szóló 2009. május 7-i (3), a Venezueláról szóló 2010. február 11-i (4), a Maria Lourdes Afiuni ügyéről szóló 2010. július 8-i (5) és a Venezuela Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságából való lehetséges kilépéséről szóló 2012. május 24-i (6) állásfoglalására,

| — | tekintettel Catherine Ashton, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének szóvivője 2014. február 14-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének szóvivője 2014. február 14-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Catherine Ashton alelnök/főképviselő a venezuelai zavargásokról kiadott, 2014. február 21-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton alelnök/főképviselő a venezuelai zavargásokról kiadott, 2014. február 21-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Venezuela is csatlakozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Venezuela is csatlakozott,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amely 1948-ban került elfogadásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amely 1948-ban került elfogadásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | tekintettel a jelenlegi venezuelai helyzet súlyosságára; mivel 2014. február 12. óta békés diáktüntetések zajlanak szerte Venezuelában, melyek véres erőszakba torkolltak, amelynek során legalább 13-an meghaltak, több mint 70-en megsebesültek és több száz résztvevőt letartóztattak; mivel a diákok követelései arra vonatkoztak, hogy Maduro elnök kormánya képtelennek bizonyult a magas infláció visszaszorítására, a bűnözés megfékezésére és bizonyos termények hiányának kezelésére, számon kérve továbbá a korrupció fokozódását és a média és a demokratikus ellenzék megfélemlítését; mivel a kormány a terményhiányt „szabotőrök” és „haszonleső, korrupt üzletemberek” számlájára írja; mivel a latin-amerikai országok közül Venezuela rendelkezik a legnagyobb energiatartalékkal; |
| --- | --- |

A.

tekintettel a jelenlegi venezuelai helyzet súlyosságára; mivel 2014. február 12. óta békés diáktüntetések zajlanak szerte Venezuelában, melyek véres erőszakba torkolltak, amelynek során legalább 13-an meghaltak, több mint 70-en megsebesültek és több száz résztvevőt letartóztattak; mivel a diákok követelései arra vonatkoztak, hogy Maduro elnök kormánya képtelennek bizonyult a magas infláció visszaszorítására, a bűnözés megfékezésére és bizonyos termények hiányának kezelésére, számon kérve továbbá a korrupció fokozódását és a média és a demokratikus ellenzék megfélemlítését; mivel a kormány a terményhiányt „szabotőrök” és „haszonleső, korrupt üzletemberek” számlájára írja; mivel a latin-amerikai országok közül Venezuela rendelkezik a legnagyobb energiatartalékkal;

| B. | mivel az utóbbi napok során a tüntetések száma nem csökkent, hanem valójában nőtt, és a tiltakozó mozgalom kormányhatóságok és illegális fegyveres csoportok általi brutális elnyomása következtében tovább növekedett a halottak, sebesültek és fogva tartottak száma; |
| --- | --- |

B.

mivel az utóbbi napok során a tüntetések száma nem csökkent, hanem valójában nőtt, és a tiltakozó mozgalom kormányhatóságok és illegális fegyveres csoportok általi brutális elnyomása következtében tovább növekedett a halottak, sebesültek és fogva tartottak száma;

| C. | mivel Venezuelában nő a politikai feszültség és megosztottság; mivel a venezuelai hatóságok „fegyveres forradalommal” fenyegetnek, ahelyett, hogy a béke és nyugalom fenntartásán dolgoznának; |
| --- | --- |

C.

mivel Venezuelában nő a politikai feszültség és megosztottság; mivel a venezuelai hatóságok „fegyveres forradalommal” fenyegetnek, ahelyett, hogy a béke és nyugalom fenntartásán dolgoznának;

| D. | mivel elnyomó intézkedésekre került sor diákok, újságírók, ellenzéki vezetők és békés civil társadalmi aktivisták ellen, akiket üldöznek és megfosztanak szabadságuktól; |
| --- | --- |

D.

mivel elnyomó intézkedésekre került sor diákok, újságírók, ellenzéki vezetők és békés civil társadalmi aktivisták ellen, akiket üldöznek és megfosztanak szabadságuktól;

| E. | mivel Venezuelában régóta büntetlenül tevékenykednek a kormányt támogató erőszakos, ellenőrzés alatt nem álló csoportok; mivel az ellenzék azzal vádolja e csoportokat, hogy a békés tüntetések során erőszakot szítottak, aminek következtében többen életüket vesztették vagy megsérültek; mivel a venezuelai kormány még nem tisztázta a történteket; |
| --- | --- |

E.

mivel Venezuelában régóta büntetlenül tevékenykednek a kormányt támogató erőszakos, ellenőrzés alatt nem álló csoportok; mivel az ellenzék azzal vádolja e csoportokat, hogy a békés tüntetések során erőszakot szítottak, aminek következtében többen életüket vesztették vagy megsérültek; mivel a venezuelai kormány még nem tisztázta a történteket;

| F. | mivel a médiát cenzúrázzák és megfélemlítik, és számos újságírót megvertek vagy letartóztattak, szakmájuk gyakorlásához szükséges felszerelésüket pedig tönkretették; |
| --- | --- |

F.

mivel a médiát cenzúrázzák és megfélemlítik, és számos újságírót megvertek vagy letartóztattak, szakmájuk gyakorlásához szükséges felszerelésüket pedig tönkretették;

| G. | mivel a demokrácia alapvető eleme a véleménynyilvánítás szabadsága és a békés tüntetéseken való részvétel joga, és mivel az egyenlőség és igazság mindenki számára való biztosítása lehetetlen az alapvető szabadságjogok és a polgárok jogainak tiszteletben tartása nélkül; mivel a venezuelai alkotmány garantálja a békés gyülekezés és egyesülés jogát, valamint a békés tüntetéshez való jogot; mivel az állami hatóságok kötelesek megvédeni a venezuelai polgárok alapvető jogait, és kötelesek garantálni biztonságukat és megvédeni életüket, anélkül, hogy e jogokat csorbítanák; |
| --- | --- |

G.

mivel a demokrácia alapvető eleme a véleménynyilvánítás szabadsága és a békés tüntetéseken való részvétel joga, és mivel az egyenlőség és igazság mindenki számára való biztosítása lehetetlen az alapvető szabadságjogok és a polgárok jogainak tiszteletben tartása nélkül; mivel a venezuelai alkotmány garantálja a békés gyülekezés és egyesülés jogát, valamint a békés tüntetéshez való jogot; mivel az állami hatóságok kötelesek megvédeni a venezuelai polgárok alapvető jogait, és kötelesek garantálni biztonságukat és megvédeni életüket, anélkül, hogy e jogokat csorbítanák;

| H. | mivel csak az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartása, az építő jellegű és a tiszteleten alapuló párbeszéd és a tolerancia segíthet Venezuelának abban, hogy kiutat találjon e súlyos válságból és legyőzze a jövőben felmerülő nehézségeket; |
| --- | --- |

H.

mivel csak az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartása, az építő jellegű és a tiszteleten alapuló párbeszéd és a tolerancia segíthet Venezuelának abban, hogy kiutat találjon e súlyos válságból és legyőzze a jövőben felmerülő nehézségeket;

| 1. | elítéli az erőszak összes formáját és a 2014. február 12-én és az azt követő napokban tartott békés tüntetéseken bekövetkezett tragikus haláleseteket, és őszinte részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak; |
| --- | --- |

1.

elítéli az erőszak összes formáját és a 2014. február 12-én és az azt követő napokban tartott békés tüntetéseken bekövetkezett tragikus haláleseteket, és őszinte részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak;

| 2. | mély szolidaritásáról biztosítja a venezuelai népet, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az újabb tüntetések még több erőszakhoz vezethetnek, tovább mélyítve a kormány és az ellenzék álláspontja közötti szakadékot, és még nagyobb megosztottságsághoz vezetve a Venezuelában zajló érzékeny politikai fejlemények tekintetében; felhívja az összes párt képviselőjét és a venezuelai társadalom valamennyi szegmensét, hogy cselekedeteikben és felszólalásaikban tanúsítsanak önmérsékletet; |
| --- | --- |

2.

mély szolidaritásáról biztosítja a venezuelai népet, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az újabb tüntetések még több erőszakhoz vezethetnek, tovább mélyítve a kormány és az ellenzék álláspontja közötti szakadékot, és még nagyobb megosztottságsághoz vezetve a Venezuelában zajló érzékeny politikai fejlemények tekintetében; felhívja az összes párt képviselőjét és a venezuelai társadalom valamennyi szegmensét, hogy cselekedeteikben és felszólalásaikban tanúsítsanak önmérsékletet;

| 3. | emlékezteti a venezuelai kormányt, hogy a demokráciában alapvető emberi jog a véleménynyilvánítás szabadsága és a békés tüntetéseken való részvétel joga, amint zt a venezuelai alkotmány is elismeri, és felszólítja Maduro elnököt, hogy tartsa tiszteletben a nemzetközi szerződéseket, amelyeknek Venezuela részes fele, különös tekintettel az Amerikaközi Demokratikus Chartára; |
| --- | --- |

3.

emlékezteti a venezuelai kormányt, hogy a demokráciában alapvető emberi jog a véleménynyilvánítás szabadsága és a békés tüntetéseken való részvétel joga, amint zt a venezuelai alkotmány is elismeri, és felszólítja Maduro elnököt, hogy tartsa tiszteletben a nemzetközi szerződéseket, amelyeknek Venezuela részes fele, különös tekintettel az Amerikaközi Demokratikus Chartára;

| 4. | emlékezteti a venezuelai kormányt, hogy politikai nézetüktől és hovatartozásuktól függetlenül az ország összes polgárának biztonságát köteles biztosítani; mély aggodalmát fejezi ki diákok és ellenzéki vezetők letartóztatása miatt, és követeli azonnali szabadon bocsátásukat; |
| --- | --- |

4.

emlékezteti a venezuelai kormányt, hogy politikai nézetüktől és hovatartozásuktól függetlenül az ország összes polgárának biztonságát köteles biztosítani; mély aggodalmát fejezi ki diákok és ellenzéki vezetők letartóztatása miatt, és követeli azonnali szabadon bocsátásukat;

| 5. | emlékeztet rá, hogy a hatalmi ágak szétválasztása elvének tiszteletben tartása alapvető fontosságú egy demokráciában, és hogy a hatóságok az igazságszolgáltatási rendszert nem használhatják a demokratikus ellenzék politikai üldözésének és elnyomásának eszközeként; felhívja a venezuelai hatóságokat, hogy vonják vissza az ellenzéki vezetők elleni megalapozatlan vádakat és letartóztatási parancsokat; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet rá, hogy a hatalmi ágak szétválasztása elvének tiszteletben tartása alapvető fontosságú egy demokráciában, és hogy a hatóságok az igazságszolgáltatási rendszert nem használhatják a demokratikus ellenzék politikai üldözésének és elnyomásának eszközeként; felhívja a venezuelai hatóságokat, hogy vonják vissza az ellenzéki vezetők elleni megalapozatlan vádakat és letartóztatási parancsokat;

| 6. | felhívja a venezuelai hatóságokat, hogy azonnali hatállyal szereljék le és oszlassák fel a kormánypárti fegyveres szabadcsapatokat, és vessenek véget ezek büntetlenségének; felszólít a bekövetkezett halálesetek körülményeinek tisztázására, hogy az elkövetőket felelősségre vonják tetteikért; |
| --- | --- |

6.

felhívja a venezuelai hatóságokat, hogy azonnali hatállyal szereljék le és oszlassák fel a kormánypárti fegyveres szabadcsapatokat, és vessenek véget ezek büntetlenségének; felszólít a bekövetkezett halálesetek körülményeinek tisztázására, hogy az elkövetőket felelősségre vonják tetteikért;

| 7. | ösztönzi valamennyi felet, és különösen a venezuelai hatóságokat, hogy folytassanak békés párbeszédet, a venezuelai társadalom összes szegmensét megszólítva, annak érdekében, hogy közös pontokat határozzanak meg, és lehetővé tegyék a politikai szereplők számára az ország előtt álló legsúlyosabb problémák megvitatását; |
| --- | --- |

7.

ösztönzi valamennyi felet, és különösen a venezuelai hatóságokat, hogy folytassanak békés párbeszédet, a venezuelai társadalom összes szegmensét megszólítva, annak érdekében, hogy közös pontokat határozzanak meg, és lehetővé tegyék a politikai szereplők számára az ország előtt álló legsúlyosabb problémák megvitatását;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a sajtó-, információ- és véleményszabadság tiszteletben tartása, valamint a politikai pluralizmus a demokrácia alapelemei; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a média és az internet cenzúra alatt áll és korlátozott a hozzáférés egyes blogokhoz és közösségi hálókhoz; elítéli az egyes újságok és más audiovizuális médiaorgánumok, például az NTN24 és a spanyol CNN televíziós csatornák zaklatását, és ezt a gyakorlatot ellentétesnek tartja a venezuelai alkotmánnyal és a Venezuelai Bolivári Köztársaság kötelezettségvállalásaival; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a sajtó-, információ- és véleményszabadság tiszteletben tartása, valamint a politikai pluralizmus a demokrácia alapelemei; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a média és az internet cenzúra alatt áll és korlátozott a hozzáférés egyes blogokhoz és közösségi hálókhoz; elítéli az egyes újságok és más audiovizuális médiaorgánumok, például az NTN24 és a spanyol CNN televíziós csatornák zaklatását, és ezt a gyakorlatot ellentétesnek tartja a venezuelai alkotmánnyal és a Venezuelai Bolivári Köztársaság kötelezettségvállalásaival;

| 9. | felszólít egy ad hoc európai parlamenti küldöttség mihamarabbi indítására az országban kialakult helyzet felmérése céljából; |
| --- | --- |

9.

felszólít egy ad hoc európai parlamenti küldöttség mihamarabbi indítására az országban kialakult helyzet felmérése céljából;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának és nemzetgyűlésének, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának és nemzetgyűlésének, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának.

---

(1)  HL C 102. E, 2008.4.24., 484. o.

(2)  HL C 15. E, 2010.1.21., 85. o.

(3)  HL C 212. E, 2010.8.5., 113. o.

(4)  HL C 341. E, 2010.12.16., 69. o.

(5)  HL C 351. E, 2011.12.2., 130. o.

(6)  HL C 264. E, 2013.9.13., 88. o.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/147 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/147

---

P7_TA(2014)0177

Az EU vízumpolitikájának jövője

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása az EU vízumpolitikájának jövőjéről (2014/2586(RSP))

(2017/C 285/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 77. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 77. cikkére,

| — | tekintettel „A közös vízumpolitika végrehajtása és fejlesztése az EU-n belüli növekedés élénkítése céljából” című bizottsági közleményre (COM(2012)0649), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közös vízumpolitika végrehajtása és fejlesztése az EU-n belüli növekedés élénkítése céljából” című bizottsági közleményre (COM(2012)0649),

| — | tekintettel a Közösségi Vízumkódex (a vízumkódex) végrehajtásának első évében a helyi schengeni együttműködés működéséről szóló bizottsági jelentésre (COM(2012)0648), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közösségi Vízumkódex (a vízumkódex) végrehajtásának első évében a helyi schengeni együttműködés működéséről szóló bizottsági jelentésre (COM(2012)0648),

| — | tekintettel a „Hetedik jelentés a viszonosság elvével ellentétes vízumkötelezettség egyes harmadik országok általi fenntartásáról” című bizottsági jelentésre (COM(2012)0681), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Hetedik jelentés a viszonosság elvével ellentétes vízumkötelezettség egyes harmadik országok általi fenntartásáról” című bizottsági jelentésre (COM(2012)0681),

| — | tekintettel arra, hogy a közelmúltban felülvizsgálták (1) a 2001. március 15-i 539/2001/EGK tanácsi rendeletet, amely felsorolja mindazokat a harmadik országokat, amelyek állampolgárainak vízummal kell rendelkezniük az EU külső határain történő belépésükkor, valamint azokat, amelyek állampolgárai mentesek e kötelezettség alól (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a közelmúltban felülvizsgálták (1) a 2001. március 15-i 539/2001/EGK tanácsi rendeletet, amely felsorolja mindazokat a harmadik országokat, amelyek állampolgárainak vízummal kell rendelkezniük az EU külső határain történő belépésükkor, valamint azokat, amelyek állampolgárai mentesek e kötelezettség alól (2),

| — | tekintettel a Grúziával (3), Ukrajnával (4), Moldovával (5), a Zöld-foki-szigetekkel (6), Örményországgal (7) és Azerbajdzsánnal (8) nemrégiben megkötött vízumkönnyítési megállapodásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Grúziával (3), Ukrajnával (4), Moldovával (5), a Zöld-foki-szigetekkel (6), Örményországgal (7) és Azerbajdzsánnal (8) nemrégiben megkötött vízumkönnyítési megállapodásokra,

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, az EU vízumpolitikájának jövőjére vonatkozó kérdésre (O-000028/2014 – B7-0108/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, az EU vízumpolitikájának jövőjére vonatkozó kérdésre (O-000028/2014 – B7-0108/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a közös vízumpolitika a schengeni térségen belüli belső határellenőrzések megszüntetésének szükséges velejárója; |
| --- | --- |

A.

mivel a közös vízumpolitika a schengeni térségen belüli belső határellenőrzések megszüntetésének szükséges velejárója;

| B. | mivel a közös vízumpolitika fő alkotóelemei a következők: az 539/2001/EK rendelethez csatolt két lista (egyrészt azon országok felsorolása, amelyek állampolgárai vízumkötelezettség alá esnek, másrészt azoké, amelyek állampolgárai mentesek az ilyen kötelezettség alól), a vízumkódexben a vízumkibocsátásra vonatkozóan előírt közös szabályok, a vízumok egységes megjelenítése, a vízuminformációs rendszer keretei között folytatott információcsere, valamint a harmadik országokkal a vízummentesség és a vízumkönnyítés tekintetében kötött számos nemzetközi megállapodás; |
| --- | --- |

B.

mivel a közös vízumpolitika fő alkotóelemei a következők: az 539/2001/EK rendelethez csatolt két lista (egyrészt azon országok felsorolása, amelyek állampolgárai vízumkötelezettség alá esnek, másrészt azoké, amelyek állampolgárai mentesek az ilyen kötelezettség alól), a vízumkódexben a vízumkibocsátásra vonatkozóan előírt közös szabályok, a vízumok egységes megjelenítése, a vízuminformációs rendszer keretei között folytatott információcsere, valamint a harmadik országokkal a vízummentesség és a vízumkönnyítés tekintetében kötött számos nemzetközi megállapodás;

| C. | mivel a Lisszaboni Szerződés úgy rendelkezik, hogy a közös vízumpolitika valamennyi vonatkozásában a rendes jogalkotási eljárást kell alkalmazni, és hogy a Parlament egyetértése szükséges az e tárgyban kötött minden nemzetközi megállapodás tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel a Lisszaboni Szerződés úgy rendelkezik, hogy a közös vízumpolitika valamennyi vonatkozásában a rendes jogalkotási eljárást kell alkalmazni, és hogy a Parlament egyetértése szükséges az e tárgyban kötött minden nemzetközi megállapodás tekintetében;

| D. | mivel fontos a közös uniós vízumpolitika jövőjének végiggondolása és az ezzel kapcsolatban folytatandó intézményközi párbeszéd, különösen a vízumeljárások további összehangolása felé vezető lépések, többek között a vízumkibocsátásra vonatkozó közös szabályok tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel fontos a közös uniós vízumpolitika jövőjének végiggondolása és az ezzel kapcsolatban folytatandó intézményközi párbeszéd, különösen a vízumeljárások további összehangolása felé vezető lépések, többek között a vízumkibocsátásra vonatkozó közös szabályok tekintetében;

Általános vízumpolitika és a vízumkódex felülvizsgálata

| 1. | üdvözli a vízumokkal kapcsolatban megvalósult közösségi vívmányok terén elért előrelépéseket, de egyúttal felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák e vívmányok végrehajtását; kéri különösen a helyi schengeni együttműködés fokozását a vízumkódex alkalmazásának rövid időn belül történő javítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a vízumokkal kapcsolatban megvalósult közösségi vívmányok terén elért előrelépéseket, de egyúttal felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák e vívmányok végrehajtását; kéri különösen a helyi schengeni együttműködés fokozását a vízumkódex alkalmazásának rövid időn belül történő javítása érdekében;

| 2. | úgy véli, hogy a jövőben lépéseket kell tenni a vízumeljárások további harmonizációja felé, többek között a vízumkibocsátásra vonatkozó, valóban közös szabályok révén; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jövőben lépéseket kell tenni a vízumeljárások további harmonizációja felé, többek között a vízumkibocsátásra vonatkozó, valóban közös szabályok révén;

| 3. | úgy véli, hogy a konzuli lefedettség számos harmadik országban jelenleg még nyilvánvalóan nem kielégítő; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a konzuli lefedettség számos harmadik országban jelenleg még nyilvánvalóan nem kielégítő;

| 4. | úgy véli, hogy a közös vízumigénylési központok hasznos eszköznek bizonyultak, és hogy a jövőben általánossá lehetne tenni ezeket; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a közös vízumigénylési központok hasznos eszköznek bizonyultak, és hogy a jövőben általánossá lehetne tenni ezeket;

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság a stockholmi program 5.2. pontjában kifejtett felkérés ellenére nem terjesztett elő tanulmányt „a rövid időtartamra érvényes vízumok közös európai kibocsátási mechanizmusa” létrehozásának lehetőségéről, kitérve annak vizsgálatára is, hogy „az egyedi kockázatértékelés mennyiben helyettesítheti a vízumot kérvényező személy állampolgárságával összefüggő kockázatok feltételezését”; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság a stockholmi program 5.2. pontjában kifejtett felkérés ellenére nem terjesztett elő tanulmányt „a rövid időtartamra érvényes vízumok közös európai kibocsátási mechanizmusa” létrehozásának lehetőségéről, kitérve annak vizsgálatára is, hogy „az egyedi kockázatértékelés mennyiben helyettesítheti a vízumot kérvényező személy állampolgárságával összefüggő kockázatok feltételezését”;

| 6. | úgy véli, hogy a jóhiszemű és a gyakori utazások tekintetében további könnyítéseket kell tenni, különösen hosszabb időtartamra érvényes és többszöri belépést engedélyező vízumok gyakoribb alkalmazásával; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a jóhiszemű és a gyakori utazások tekintetében további könnyítéseket kell tenni, különösen hosszabb időtartamra érvényes és többszöri belépést engedélyező vízumok gyakoribb alkalmazásával;

| 7. | kéri a tagállamokat, hogy alkalmazzák a vízumkódexben és a Határellenőrzési Kódexben foglalt, a vízumok humanitárius okokból történő kibocsátását lehetővé tevő jelenleg hatályos rendelkezéseket, és könnyítsék meg, hogy a harmadik országokban veszélynek kitett emberijog-védők ideiglenes menedékhez juthassanak; |
| --- | --- |

7.

kéri a tagállamokat, hogy alkalmazzák a vízumkódexben és a Határellenőrzési Kódexben foglalt, a vízumok humanitárius okokból történő kibocsátását lehetővé tevő jelenleg hatályos rendelkezéseket, és könnyítsék meg, hogy a harmadik országokban veszélynek kitett emberijog-védők ideiglenes menedékhez juthassanak;

| 8. | várakozással tekint a vízumkódex felülvizsgálatára vonatkozó tervezett javaslat elé, ugyanakkor azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ennek elfogadását a Bizottság ismételten elhalasztotta; |
| --- | --- |

8.

várakozással tekint a vízumkódex felülvizsgálatára vonatkozó tervezett javaslat elé, ugyanakkor azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ennek elfogadását a Bizottság ismételten elhalasztotta;

| 9. | sajnálja, hogy a Bizottság még mindig nem terjesztette elő a vízumkódex átfogó értékelését; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság ezt az érékelést a vízumkódex felülvizsgálatára vonatkozó javaslattal együtt kívánja előterjeszteni; úgy véli, hogy helyénvalóbb volna, ha a Bizottság előbb az értékelő jelentést terjesztené elő, lehetővé téve ezáltal, hogy az intézmények e jelentés alapján vitát folytathassanak; |
| --- | --- |

9.

sajnálja, hogy a Bizottság még mindig nem terjesztette elő a vízumkódex átfogó értékelését; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság ezt az érékelést a vízumkódex felülvizsgálatára vonatkozó javaslattal együtt kívánja előterjeszteni; úgy véli, hogy helyénvalóbb volna, ha a Bizottság előbb az értékelő jelentést terjesztené elő, lehetővé téve ezáltal, hogy az intézmények e jelentés alapján vitát folytathassanak;

Vízumkönnyítés

| 10. | kéri adott esetben további vízumkönnyítési megállapodások megkötését, valamint a már meglévő ilyen megállapodások ellenőrzését és javítását; |
| --- | --- |

10.

kéri adott esetben további vízumkönnyítési megállapodások megkötését, valamint a már meglévő ilyen megállapodások ellenőrzését és javítását;

| 11. | kéri a már megkötött vízumkönnyítési megállapodások rendszeres értékelését annak felmérése szándékával, hogy elérték-e kitűzött céljaikat; |
| --- | --- |

11.

kéri a már megkötött vízumkönnyítési megállapodások rendszeres értékelését annak felmérése szándékával, hogy elérték-e kitűzött céljaikat;

539/2001/EK rendelet

| 12. | üdvözli, hogy a közelmúltban frissítették azon országok listáit, amelyek állampolgárai az 539/2001/EK rendelet értelmében vízumkötelezettség alá esnek, illetve amelyek állampolgárai mentesek e kötelezettség alól, és különösen üdvözli a vízumkötelezettség alóli további kivételeket; emlékeztet arra, hogy a vízummentes utazás fontos a harmadik országok, és különösen azok civil társadalmai számára, de egyúttal az EU saját érdekei szempontjából is; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a közelmúltban frissítették azon országok listáit, amelyek állampolgárai az 539/2001/EK rendelet értelmében vízumkötelezettség alá esnek, illetve amelyek állampolgárai mentesek e kötelezettség alól, és különösen üdvözli a vízumkötelezettség alóli további kivételeket; emlékeztet arra, hogy a vízummentes utazás fontos a harmadik országok, és különösen azok civil társadalmai számára, de egyúttal az EU saját érdekei szempontjából is;

| 13. | ezzel összefüggésben az a véleménye, hogy az EU és Ukrajna közötti vízummentességi megállapodás az ukrán civil társadalom és az utóbbi néhány napon a tüntetéseken részt vett diákok által kifejezett felhívásokra adható alkalmas válasz; rámutat, hogy egy ilyen megállapodás fokozná a civil társadalmak közötti érintkezést és a személyes emberi kapcsolatokat, ezáltal megerősítve a kölcsönös megértést, és egyúttal a gazdasági kapcsolatoknak is kedvezne; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot annak érdekében, hogy Ukrajna rákerüljön az azon harmadik országokat felsoroló listára, amelyeknek állampolgárai nem esnek vízumkötelezettség alá; kéri egyúttal a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a jelenleg hatályos vízumkönnyítési megállapodást az EU-ba történő belépés megkönnyítése érdekében, különösen a diákok és a tudományos élet szereplői számára; |
| --- | --- |

13.

ezzel összefüggésben az a véleménye, hogy az EU és Ukrajna közötti vízummentességi megállapodás az ukrán civil társadalom és az utóbbi néhány napon a tüntetéseken részt vett diákok által kifejezett felhívásokra adható alkalmas válasz; rámutat, hogy egy ilyen megállapodás fokozná a civil társadalmak közötti érintkezést és a személyes emberi kapcsolatokat, ezáltal megerősítve a kölcsönös megértést, és egyúttal a gazdasági kapcsolatoknak is kedvezne; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot annak érdekében, hogy Ukrajna rákerüljön az azon harmadik országokat felsoroló listára, amelyeknek állampolgárai nem esnek vízumkötelezettség alá; kéri egyúttal a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a jelenleg hatályos vízumkönnyítési megállapodást az EU-ba történő belépés megkönnyítése érdekében, különösen a diákok és a tudományos élet szereplői számára;

| 14. | üdvözli a vízummentességre vonatkozó kritériumoknak az alapjogi megfontolások figyelembe vételével történő frissítését és a változtatásoknak a rendelet egy cikkébe történő beillesztését, felhívja a figyelmet ugyanakkor ennek gazdasági előnyeire is, különösen a turizmus és a külkereskedelem szempontjából; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a vízummentességre vonatkozó kritériumoknak az alapjogi megfontolások figyelembe vételével történő frissítését és a változtatásoknak a rendelet egy cikkébe történő beillesztését, felhívja a figyelmet ugyanakkor ennek gazdasági előnyeire is, különösen a turizmus és a külkereskedelem szempontjából;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a vízumliberalizációhoz több – egyebek mellett az uniós elektronikus utazásengedélyezési rendszerben (EU-ESTA) megszerezhető – ismeretre van szükség a jelenlegi vízummentességi megállapodások alkalmazásáról; kéri a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Parlament a megfelelő demokratikus ellenőrzés lehetővé tétele érdekében teljesebb tájékoztatást kapjon harmadik országok vita tárgyát képező helyzetével kapcsolatban; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a vízumliberalizációhoz több – egyebek mellett az uniós elektronikus utazásengedélyezési rendszerben (EU-ESTA) megszerezhető – ismeretre van szükség a jelenlegi vízummentességi megállapodások alkalmazásáról; kéri a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Parlament a megfelelő demokratikus ellenőrzés lehetővé tétele érdekében teljesebb tájékoztatást kapjon harmadik országok vita tárgyát képező helyzetével kapcsolatban;

| 16. | kéri a Bizottságot annak megfontolására, miként lehet szükség esetén a jövőben egymással párhuzamosan biztosítani a szóban forgó rendelet mellékleteinek és a vízummentességi megállapodásoknak a módosításait, elkerülve annak kockázatát, hogy a mellékletekben eszközölt módosítást nem követi szükségszerűen azonnal vízummentességi megállapodás; |
| --- | --- |

16.

kéri a Bizottságot annak megfontolására, miként lehet szükség esetén a jövőben egymással párhuzamosan biztosítani a szóban forgó rendelet mellékleteinek és a vízummentességi megállapodásoknak a módosításait, elkerülve annak kockázatát, hogy a mellékletekben eszközölt módosítást nem követi szükségszerűen azonnal vízummentességi megállapodás;

| 17. | tudomásul veszi a felfüggesztési mechanizmusra vonatkozó megállapodást; elvárja a tagállamoktól, hogy jóhiszeműen és kizárólag utolsó lehetőségként, vészhelyzetben indítsák be e mechanizmust, ha sürgős lépésre van szükség az egész Uniót fenyegető nehézségek megoldása érdekében, és ha a vonatkozó kritériumok teljesülnek; |
| --- | --- |

17.

tudomásul veszi a felfüggesztési mechanizmusra vonatkozó megállapodást; elvárja a tagállamoktól, hogy jóhiszeműen és kizárólag utolsó lehetőségként, vészhelyzetben indítsák be e mechanizmust, ha sürgős lépésre van szükség az egész Uniót fenyegető nehézségek megoldása érdekében, és ha a vonatkozó kritériumok teljesülnek;

| 18. | úgy véli, hogy a teljes vízumviszonosság olyan cél, amelyre az Uniónak mindig határozottan törekednie kell harmadik országokkal fenntartott kapcsolatai során, ezzel segítve az uniós külpolitika nemzetközi szintű hitelének és egységességének javítását; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a teljes vízumviszonosság olyan cél, amelyre az Uniónak mindig határozottan törekednie kell harmadik országokkal fenntartott kapcsolatai során, ezzel segítve az uniós külpolitika nemzetközi szintű hitelének és egységességének javítását;

| 19. | kéri, hogy kerüljön sor vitára a további vízumliberalizáció és bizonyos tagállamok többször kifejezett azon igénye közötti kapcsolatról, hogy meg kell erősíteni a biztonsági intézkedéseket, és hogy a határokon szigorúbb ellenőrzések alá kell vetni a vízumkötelezettség alól mentesített utazókat; |
| --- | --- |

19.

kéri, hogy kerüljön sor vitára a további vízumliberalizáció és bizonyos tagállamok többször kifejezett azon igénye közötti kapcsolatról, hogy meg kell erősíteni a biztonsági intézkedéseket, és hogy a határokon szigorúbb ellenőrzések alá kell vetni a vízumkötelezettség alól mentesített utazókat;

Vízuminformációs Rendszer (VIS)

| 20. | kéri, hogy az eu-LISA tervbe vett, a vízuminformációs rendszerre vonatkozó értékelő jelentése a lehető legrövidebb időn belül készüljön el; |
| --- | --- |

20.

kéri, hogy az eu-LISA tervbe vett, a vízuminformációs rendszerre vonatkozó értékelő jelentése a lehető legrövidebb időn belül készüljön el;

Az Európai Parlament bevonása

| 21. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az EUMSZ 218. cikke (10) bekezdésének, valamint az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásnak megfelelően javítsák a vízumügyekben kötendő nemzetközi megállapodásokat előkészítő tárgyalásokra vonatkozó információk Parlament felé irányuló áramlását; |
| --- | --- |

21.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az EUMSZ 218. cikke (10) bekezdésének, valamint az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásnak megfelelően javítsák a vízumügyekben kötendő nemzetközi megállapodásokat előkészítő tárgyalásokra vonatkozó információk Parlament felé irányuló áramlását;

| 22. | bejelenti, hogy az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságon belül létre kíván hozni egy kapcsolattartó csoportot, amely a vízumpolitikával foglalkozik majd; felkéri a Tanács elnökségét és a tagállamokat, hogy a Bizottság mellett vegyenek részt e kapcsolattartó csoport ülésein; |
| --- | --- |

22.

bejelenti, hogy az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságon belül létre kíván hozni egy kapcsolattartó csoportot, amely a vízumpolitikával foglalkozik majd; felkéri a Tanács elnökségét és a tagállamokat, hogy a Bizottság mellett vegyenek részt e kapcsolattartó csoport ülésein;

o

o o

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  1091/2010/EU rendelet (HL L 329., 2010.12.14., 1.o.); 1211/2010/EU rendelet (HL L 339., 2010.12.14., 6.o.); 1289/2013/EU rendelet (HL L 347., 2013.12.12.20., 74.o.); COM(2012)0650; COM(2013)0853.

(2)  HL L 81., 2001.3.21., 1.o.

(3)  2011/117/EU tanácsi rendelet (HL L 52., 2011.2.25., 33.o.).

(4)  2013/297/EU tanácsi rendelet (HL L 168., 2013.6.20., 10.o.).

(5)  2013/296/EU tanácsi rendelet, (HL L 168., 2013.6.20., 1.o.).

(6)  2013/521/EU tanácsi rendelet (HL L 282., 2013.10.24., 1.o.).

(7)  2013/628/EU tanácsi rendelet (HL L 289., 2013.10.31., 1.o.).

(8)  COM(2013)0742.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/150 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/150

---

P7_TA(2014)0178

A közös halászati politikának a nők szerepének fejlesztésére irányuló egyedi intézkedései

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a közös halászati politika területén a nők szerepének fejlesztése céljából meghozandó különleges intézkedésekről (2013/2150(INI))

(2017/C 285/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Halászati Alapra (EHA) alkalmazandó rendeletekre, különösen a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendeletre, amelyek megállapítják a halászati ágazatnak nyújtott közösségi strukturális támogatásra vonatkozó részletes szabályokat és rendelkezéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Halászati Alapra (EHA) alkalmazandó rendeletekre, különösen a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendeletre, amelyek megállapítják a halászati ágazatnak nyújtott közösségi strukturális támogatásra vonatkozó részletes szabályokat és rendelkezéseket,

| — | tekintettel az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. július 7-i 2010/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. július 7-i 2010/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a közös halászati politikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. február 6-i álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. február 6-i álláspontjára (2),

| — | tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2012. szeptember 12-i áláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2012. szeptember 12-i áláspontjára (3),

| — | tekintettel az Európai Tengerügyi és Halászati Alap vonatkozásában a Bizottság által megfogalmazott javaslatra és a Parlament és a Tanács elfogadott álláspontokra (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tengerügyi és Halászati Alap vonatkozásában a Bizottság által megfogalmazott javaslatra és a Parlament és a Tanács elfogadott álláspontokra (COM(2011)0804),

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat vonatkozásában a Bizottság által megfogalmazott javaslatra, valamint a Parlament és a Tanács elfogadott álláspontokra (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat vonatkozásában a Bizottság által megfogalmazott javaslatra, valamint a Parlament és a Tanács elfogadott álláspontokra (COM(2011)0810),

| — | tekintettel a Bizottság közleményére az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának: A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia (2010–2015) (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság közleményére az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának: A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia (2010–2015) (COM(2010)0491),

| — | tekintettel „A nők hálózatai: halászat, gazdálkodás és diverzifikáció” című, 2005. december 15-i állásfoglalására (4),, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők hálózatai: halászat, gazdálkodás és diverzifikáció” című, 2005. december 15-i állásfoglalására (4),,

| — | tekintettel a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a közös halászati politika reformjáról szóló átfogó közleményről szóló, 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika reformjáról szóló átfogó közleményről szóló, 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A nők szerepe és fenntartható fejlődés a halászat különböző területein” címmel a Halászati Bizottságban 2010. december 1-jén megtartott meghallgatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők szerepe és fenntartható fejlődés a halászat különböző területein” címmel a Halászati Bizottságban 2010. december 1-jén megtartott meghallgatásra,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által az Európai Parlamentben 2013. október 14-én megtartott, a nők európai halászatban és akvakultúrában betöltött szerepének fejlesztéséről szóló meghallgatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által az Európai Parlamentben 2013. október 14-én megtartott, a nők európai halászatban és akvakultúrában betöltött szerepének fejlesztéséről szóló meghallgatásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 51. cikke alapján a Halászati Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 51. cikke alapján a Halászati Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra

| — | tekintettel a Halászati Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7-0070/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7-0070/2014),

| A. | mivel a nők által a halászat és az akvakultúra területén végzett munkát nem ismerik el és az általában láthatatlan marad, annak ellenére, hogy jelentős gazdasági hozzáadott értéket képvisel, és hozzájárul számos európai település és régió társadalmi, gazdasági és környezeti fenntarthatóságához, különösen a halászatból élő területeken; |
| --- | --- |

A.

mivel a nők által a halászat és az akvakultúra területén végzett munkát nem ismerik el és az általában láthatatlan marad, annak ellenére, hogy jelentős gazdasági hozzáadott értéket képvisel, és hozzájárul számos európai település és régió társadalmi, gazdasági és környezeti fenntarthatóságához, különösen a halászatból élő területeken;

| B. | mivel a tagállamokban több mint 100 000 nő dolgozik a halászati ágazatban, ebből 4 % a halkitermelésben – ahol a halászati tevékenységhez kapcsolódó munkát végeznek hálókészítőként, valamint kirakodó vagy csomagoló munkásként –, 30 % az akvakultúrában, elsősorban a gyalogos kagylóhalászatban, és körülbelül 60 % feldolgozóiparban; |
| --- | --- |

B.

mivel a tagállamokban több mint 100 000 nő dolgozik a halászati ágazatban, ebből 4 % a halkitermelésben – ahol a halászati tevékenységhez kapcsolódó munkát végeznek hálókészítőként, valamint kirakodó vagy csomagoló munkásként –, 30 % az akvakultúrában, elsősorban a gyalogos kagylóhalászatban, és körülbelül 60 % feldolgozóiparban;

| C. | mivel rendkívül nehezek a nők által a halászati és akvakultúra-ágazatban hagyományosan végzett munkák, így a gyalogos kagylóhalászat, a hagyományos – mozgó vagy megfelelő létesítményekben folytatott – halárusítás, a halászhálók készítése és javítása, a hal rendkívül kedvezőtlen időjárási viszonyok közötti kirakodása, osztályozása és csomagolása; |
| --- | --- |

C.

mivel rendkívül nehezek a nők által a halászati és akvakultúra-ágazatban hagyományosan végzett munkák, így a gyalogos kagylóhalászat, a hagyományos – mozgó vagy megfelelő létesítményekben folytatott – halárusítás, a halászhálók készítése és javítása, a hal rendkívül kedvezőtlen időjárási viszonyok közötti kirakodása, osztályozása és csomagolása;

| D. | mivel a statisztikák jócskán alulbecsülik a nők által ezen ágazatok némelyikében végzett munka valódi mértékét, és mivel a kiterjedt gazdasági válság és az egyes tagállamokban tapasztalható magas munkanélküliség hozzájárult e számok további növekedéséhez, megállapítható, hogy a nők növekvő mértékben vesznek részt a halászati ágazathoz kapcsolódó tevékenységekben, különösen a gyalogos kagylóhalászatban, amely a családi jövedelem kiegészítését, vagy akár biztosítását jelenti; |
| --- | --- |

D.

mivel a statisztikák jócskán alulbecsülik a nők által ezen ágazatok némelyikében végzett munka valódi mértékét, és mivel a kiterjedt gazdasági válság és az egyes tagállamokban tapasztalható magas munkanélküliség hozzájárult e számok további növekedéséhez, megállapítható, hogy a nők növekvő mértékben vesznek részt a halászati ágazathoz kapcsolódó tevékenységekben, különösen a gyalogos kagylóhalászatban, amely a családi jövedelem kiegészítését, vagy akár biztosítását jelenti;

| E. | elismerve a nőknek a halászathoz és az akvakultúrához kapcsolódó tevékenységekben – különösen halászeszközök készítésében és javításában, a hal kirakodásában és osztályozásában, a halászhajók ellátásának irányításában, valamint a hal előkészítéséhez, feldolgozásához, csomagolásához és forgalomba hozatalához, illetve a halászati vállalkozások irányításához tartozó tevékenységekben – való részvételét; |
| --- | --- |

E.

elismerve a nőknek a halászathoz és az akvakultúrához kapcsolódó tevékenységekben – különösen halászeszközök készítésében és javításában, a hal kirakodásában és osztályozásában, a halászhajók ellátásának irányításában, valamint a hal előkészítéséhez, feldolgozásához, csomagolásához és forgalomba hozatalához, illetve a halászati vállalkozások irányításához tartozó tevékenységekben – való részvételét;

| F. | mivel a Parlament a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalásának 30. bekezdésében felszólítja a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a nők halászati iparágban betöltött fontos gazdasági, társadalmi és kulturális szerepét, annak érdekében, hogy a nők hozzáférhessenek szociális ellátásokhoz, és hangsúlyozza, hogy a nők aktív részvétele a halászathoz kapcsolódó különböző tevékenységekben hozzájárul egyrészt a halászati ágazat fenntartásához és fennmaradásához, másrészt a sajátos hagyományok és gyakorlatok megőrzéséhez, valamint a különböző régiók kulturális sokszínűségének védelméhez; |
| --- | --- |

F.

mivel a Parlament a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalásának 30. bekezdésében felszólítja a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a nők halászati iparágban betöltött fontos gazdasági, társadalmi és kulturális szerepét, annak érdekében, hogy a nők hozzáférhessenek szociális ellátásokhoz, és hangsúlyozza, hogy a nők aktív részvétele a halászathoz kapcsolódó különböző tevékenységekben hozzájárul egyrészt a halászati ágazat fenntartásához és fennmaradásához, másrészt a sajátos hagyományok és gyakorlatok megőrzéséhez, valamint a különböző régiók kulturális sokszínűségének védelméhez;

| G. | mivel 2012. szeptember 12-i álláspontjában az Európai Parlament szorgalmazza a nők halászati és akvakultúra-ágazatbeli termelői szervezetekben való részvételének elősegítését; |
| --- | --- |

G.

mivel 2012. szeptember 12-i álláspontjában az Európai Parlament szorgalmazza a nők halászati és akvakultúra-ágazatbeli termelői szervezetekben való részvételének elősegítését;

| H. | mivel az Európai Parlament a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalásának 31. bekezdésében az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) általi finanszírozást tart szükségesnek a nők halászati ágazatban való részvételének támogatása, a nők szervezeteinek nyújtott támogatás, a nők szakképzése, valamint a nők halászatban betöltött szerepének – a szárazföldön végzett tevékenységek és a halászathoz a kitermelés, illetve a feldolgozás és a forgalomba hozatal során kapcsolódó tevékenységek támogatása általi – növelése céljából; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Parlament a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalásának 31. bekezdésében az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) általi finanszírozást tart szükségesnek a nők halászati ágazatban való részvételének támogatása, a nők szervezeteinek nyújtott támogatás, a nők szakképzése, valamint a nők halászatban betöltött szerepének – a szárazföldön végzett tevékenységek és a halászathoz a kitermelés, illetve a feldolgozás és a forgalomba hozatal során kapcsolódó tevékenységek támogatása általi – növelése céljából;

| I. | mivel a Parlament a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalásának 39. bekezdésében felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak biztosítására, hogy a nők a férfiakkal azonos javadalmazásban, valamint egyéb munkaügyi, szociális és gazdasági juttatásokban részesüljenek, beleértve a halászati ágazatban felmerülő foglalkozási kockázatokra kiterjedő biztosítást, a munka nehézsége (éjszakai munkavégzés, veszélyesség, a termelés ütemétől vagy a halászati lehetőségektől függő munkarend) miatt a nyugdíjkorhatárt csökkentő együtthatók alkalmazását célzó intézkedéseket, valamint a jellemzően kialakuló betegségeik foglalkozási megbetegedésként való elismerését; |
| --- | --- |

I.

mivel a Parlament a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalásának 39. bekezdésében felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak biztosítására, hogy a nők a férfiakkal azonos javadalmazásban, valamint egyéb munkaügyi, szociális és gazdasági juttatásokban részesüljenek, beleértve a halászati ágazatban felmerülő foglalkozási kockázatokra kiterjedő biztosítást, a munka nehézsége (éjszakai munkavégzés, veszélyesség, a termelés ütemétől vagy a halászati lehetőségektől függő munkarend) miatt a nyugdíjkorhatárt csökkentő együtthatók alkalmazását célzó intézkedéseket, valamint a jellemzően kialakuló betegségeik foglalkozási megbetegedésként való elismerését;

| J. | mivel a munkaerőre – és különösen a bizonyos tevékenységeken belül a munkaerő nemek szerinti megoszlására, valamint a kisüzemi part menti halászatra és a hagyományos kisüzemi halászatra, az extenzív akvakultúrára és a kapcsolódó tevékenységekre –vonatkozó statisztikai információk háttérbe szorulnak a fogásokra, kirakodásra, űrtartalomra stb. vonatkozó információkhoz képest; |
| --- | --- |

J.

mivel a munkaerőre – és különösen a bizonyos tevékenységeken belül a munkaerő nemek szerinti megoszlására, valamint a kisüzemi part menti halászatra és a hagyományos kisüzemi halászatra, az extenzív akvakultúrára és a kapcsolódó tevékenységekre –vonatkozó statisztikai információk háttérbe szorulnak a fogásokra, kirakodásra, űrtartalomra stb. vonatkozó információkhoz képest;

| K. | mivel a halászatban, az akvakultúrában és a kapcsolódó ágazatokban foglalkoztatott munkaerőre vonatkozó uniós és tagállami statisztikai adatok nem teljesek, harmonizáltak vagy mutatókra bontottak ahhoz, hogy lehetővé tegyék a nők e területeken tett hozzájárulásának felmérését; |
| --- | --- |

K.

mivel a halászatban, az akvakultúrában és a kapcsolódó ágazatokban foglalkoztatott munkaerőre vonatkozó uniós és tagállami statisztikai adatok nem teljesek, harmonizáltak vagy mutatókra bontottak ahhoz, hogy lehetővé tegyék a nők e területeken tett hozzájárulásának felmérését;

| L. | elismerve, hogy a nők – a halászati és akvakultúra-ágazatban végzett munkájuk és jelentős gazdasági hozzájárulásuk ellenére – nem részesülnek sem kellő szociális és munkaügyi védelemben, sem megfelelő szakmai és munkaügyi jogállásban; |
| --- | --- |

L.

elismerve, hogy a nők – a halászati és akvakultúra-ágazatban végzett munkájuk és jelentős gazdasági hozzájárulásuk ellenére – nem részesülnek sem kellő szociális és munkaügyi védelemben, sem megfelelő szakmai és munkaügyi jogállásban;

| M. | elismerve, hogy a halászati ágazatban a nők hátrányos anyagi megkülönböztetést szenvednek el, és hogy ugyanazért a munkáért alacsonyabb javadalmazásban részesülnek, mint a férfiak; |
| --- | --- |

M.

elismerve, hogy a halászati ágazatban a nők hátrányos anyagi megkülönböztetést szenvednek el, és hogy ugyanazért a munkáért alacsonyabb javadalmazásban részesülnek, mint a férfiak;

| N. | mivel a nők halászati ágazatban végzett munkáját jogi tekintetben gyakran nem ismerik el, és hiányzik az e tevékenységek sajátos és jellemző kockázatainak és egészségügyi vonzatainak megfelelő szociális védelemhez való hozzáférés; |
| --- | --- |

N.

mivel a nők halászati ágazatban végzett munkáját jogi tekintetben gyakran nem ismerik el, és hiányzik az e tevékenységek sajátos és jellemző kockázatainak és egészségügyi vonzatainak megfelelő szociális védelemhez való hozzáférés;

| O. | mivel a Parlament a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalásának 42. bekezdésében felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket – különösen a 2010/41/EU irányelv alkalmazása révén – annak érdekében, hogy előmozdítsák és elérjék a nők halászati ágazatban végzett munkájának nagyobb fokú jogi és társadalmi elismerését, valamint biztosítsák, hogy a családi vállalkozásokban teljes vagy részmunkaidőben foglalkoztatott, vagy a házastársukat segítő nők, akik ezáltal hozzájárulnak saját maguk és családjuk gazdasági fenntarthatóságához, a magánvállalkozói státusszal rendelkező személyekkel megegyező jogi elismerésben vagy társadalmi juttatásokban részesüljenek, valamint hogy garantálják szociális és gazdasági jogaikat, többek között az egyenlő bérezést, a munkanélküli ellátásokat, amennyiben (átmenetileg vagy tartósan) elveszítik munkájukat, továbbá a nyugdíjjogosultságot, a szakmai és családi élet összeegyeztethetőségét, a szülési szabadság lehetőségét, a szociális biztonsághoz és az ingyenes egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, a munkahelyi biztonságot és egészségvédelmet, valamint egyéb szociális és gazdasági jogokat, ideértve a tengeri kockázatokra is kiterjedő biztosítást is; |
| --- | --- |

O.

mivel a Parlament a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalásának 42. bekezdésében felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket – különösen a 2010/41/EU irányelv alkalmazása révén – annak érdekében, hogy előmozdítsák és elérjék a nők halászati ágazatban végzett munkájának nagyobb fokú jogi és társadalmi elismerését, valamint biztosítsák, hogy a családi vállalkozásokban teljes vagy részmunkaidőben foglalkoztatott, vagy a házastársukat segítő nők, akik ezáltal hozzájárulnak saját maguk és családjuk gazdasági fenntarthatóságához, a magánvállalkozói státusszal rendelkező személyekkel megegyező jogi elismerésben vagy társadalmi juttatásokban részesüljenek, valamint hogy garantálják szociális és gazdasági jogaikat, többek között az egyenlő bérezést, a munkanélküli ellátásokat, amennyiben (átmenetileg vagy tartósan) elveszítik munkájukat, továbbá a nyugdíjjogosultságot, a szakmai és családi élet összeegyeztethetőségét, a szülési szabadság lehetőségét, a szociális biztonsághoz és az ingyenes egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, a munkahelyi biztonságot és egészségvédelmet, valamint egyéb szociális és gazdasági jogokat, ideértve a tengeri kockázatokra is kiterjedő biztosítást is;

| P. | mivel 2012. szeptember 12-i állásfoglalásában az Európai Parlament amellett foglal állást, hogy a nők halászati ágazatban betöltött szerepét jogi és társadalmi szempontból jobban el kell ismerni, a nőknek magasabb javadalmazást és ugyanolyan jogokat kell biztosítani, mint a férfiaknak, továbbá a halászoknak a családi vállalkozás fenntartásához hozzájáruló házastársainak és élettársainak ugyanolyan jogállást és szociális juttatásokat kell biztosítani, mint amelyekben a magánvállalkozók részesülnek; |
| --- | --- |

P.

mivel 2012. szeptember 12-i állásfoglalásában az Európai Parlament amellett foglal állást, hogy a nők halászati ágazatban betöltött szerepét jogi és társadalmi szempontból jobban el kell ismerni, a nőknek magasabb javadalmazást és ugyanolyan jogokat kell biztosítani, mint a férfiaknak, továbbá a halászoknak a családi vállalkozás fenntartásához hozzájáruló házastársainak és élettársainak ugyanolyan jogállást és szociális juttatásokat kell biztosítani, mint amelyekben a magánvállalkozók részesülnek;

| 1. | felhívja a Bizottságot, hogy a nők tevékenységéhez kapcsolódó sajátos igények felmérése és a nők által űzött igen nehéz foglalkozások társadalmi elismerésének növelése érdekében indítson a halászatból élő régiókra vonatkozó statisztikai programot, különös figyelmet fordítva a kisüzemi part menti halászatra, a hagyományos halászati módszerekre és a sajátos értékesítési csatornákra, valamint a kagylóhalászok, hálókészítők, valamint a kisüzemi halászatban dolgozó és kapcsolódó tevékenységeket folytató nők munkájára és szociális és munkaügyi körülményeire; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot, hogy a nők tevékenységéhez kapcsolódó sajátos igények felmérése és a nők által űzött igen nehéz foglalkozások társadalmi elismerésének növelése érdekében indítson a halászatból élő régiókra vonatkozó statisztikai programot, különös figyelmet fordítva a kisüzemi part menti halászatra, a hagyományos halászati módszerekre és a sajátos értékesítési csatornákra, valamint a kagylóhalászok, hálókészítők, valamint a kisüzemi halászatban dolgozó és kapcsolódó tevékenységeket folytató nők munkájára és szociális és munkaügyi körülményeire;

| 2. | úgy véli, hogy javítani kell a halászati ágazaton belüli foglalkoztatásra vonatkozó statisztikai adatok gyűjtését és elemzését, valamint hogy azokat nem, tevékenységfajta és szerződéstípus (magánvállalkozó, fizetett munkavállaló, részleges munkaidő, teljes munkaidő, alkalmi munka) szerint kell csoportosítani, hogy meg lehessen becsülni a nők szerepét a halászati és akvakultúra-ágazatban; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy javítani kell a halászati ágazaton belüli foglalkoztatásra vonatkozó statisztikai adatok gyűjtését és elemzését, valamint hogy azokat nem, tevékenységfajta és szerződéstípus (magánvállalkozó, fizetett munkavállaló, részleges munkaidő, teljes munkaidő, alkalmi munka) szerint kell csoportosítani, hogy meg lehessen becsülni a nők szerepét a halászati és akvakultúra-ágazatban;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy a nemek szerinti adatgyűjtést a fogási ágazatban is alkalmazza, és vezessen be olyan új mutatókat, mint a kor, az iskolai végzettség és a munkában részt vevő házastársak vagy élettársak tevékenysége; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy a nemek szerinti adatgyűjtést a fogási ágazatban is alkalmazza, és vezessen be olyan új mutatókat, mint a kor, az iskolai végzettség és a munkában részt vevő házastársak vagy élettársak tevékenysége;

| 4. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni a halászatban, az akvakultúrában és a kapcsolódó ágazatokban foglalkoztatott munkaerőre vonatkozó adatok gyűjtésével kapcsolatos fogalmakat; ugyancsak szükségesnek tartja uniós szinten harmonizált statisztikai mutatók csomagjának létrehozását, és kéri a tagállamokat, hogy megfelelő időben és maradéktalanul bocsássák rendelkezésre az adatokat e mutatóknak megfelelően; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni a halászatban, az akvakultúrában és a kapcsolódó ágazatokban foglalkoztatott munkaerőre vonatkozó adatok gyűjtésével kapcsolatos fogalmakat; ugyancsak szükségesnek tartja uniós szinten harmonizált statisztikai mutatók csomagjának létrehozását, és kéri a tagállamokat, hogy megfelelő időben és maradéktalanul bocsássák rendelkezésre az adatokat e mutatóknak megfelelően;

| 5. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy mind jogi, mind társadalmi szempontból ismerje el azt a szerepet, amit a nők a halászati és akvakultúra-ágazatban, valamint a halászatból élő területek fenntartható fejlődésében betöltenek, hogy kiküszöbölje mindazokat a gazdasági, adminisztratív és társadalmi akadályokat, amelyek megnehezítik a nők egyenlő feltételek melletti részvételét; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy mind jogi, mind társadalmi szempontból ismerje el azt a szerepet, amit a nők a halászati és akvakultúra-ágazatban, valamint a halászatból élő területek fenntartható fejlődésében betöltenek, hogy kiküszöbölje mindazokat a gazdasági, adminisztratív és társadalmi akadályokat, amelyek megnehezítik a nők egyenlő feltételek melletti részvételét;

| 6. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a tagállamokat ösztönözzék arra, hogy szabályozzák és foglalkozási betegségként ismerjék el egyrészt azokat az ízületi és gerincbántalmakat és reumatikus betegségeket, amelyeket a kagylóhalászatot, hálókészítést, kirakodást, csomagolást, feldolgozást, előkészítést, halászatot és értékesítést végző nők munkakörnyezetében uralkodó éghajlati viszonyok okoznak, másrészt a nehéz tárgyak emeléséből származó bántalmakat; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a tagállamokat ösztönözzék arra, hogy szabályozzák és foglalkozási betegségként ismerjék el egyrészt azokat az ízületi és gerincbántalmakat és reumatikus betegségeket, amelyeket a kagylóhalászatot, hálókészítést, kirakodást, csomagolást, feldolgozást, előkészítést, halászatot és értékesítést végző nők munkakörnyezetében uralkodó éghajlati viszonyok okoznak, másrészt a nehéz tárgyak emeléséből származó bántalmakat;

| 7. | felhívja a Bizottságot annak elismerésére, hogy a nők által végzett munka hozzájárul a halászati termékek nyomonkövethetőségének javításához, ami elősegíti a fogyasztói igények megismerését, fokozza a halászati és akvakultúra-termékek minőségét és biztonságát, és bővíti a halászattal foglalkozó területek gazdasági, gasztronómiai és turisztikai lehetőségeit; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot annak elismerésére, hogy a nők által végzett munka hozzájárul a halászati termékek nyomonkövethetőségének javításához, ami elősegíti a fogyasztói igények megismerését, fokozza a halászati és akvakultúra-termékek minőségét és biztonságát, és bővíti a halászattal foglalkozó területek gazdasági, gasztronómiai és turisztikai lehetőségeit;

| 8. | felszólít arra, hogy (az Európai Tengerügyi és Halászati Alap és/vagy más eszközök keretén belül) hozzanak létre vészhelyzetekben (természeti katasztrófák esetén) életbe léptethető egyedi támogatási mechanizmusokat, valamint olyan pénzügyi hozzájárulási mechanizmusokat, amelyek átmeneti halászati tilalom idején támogatást nyújtanak a halászok és családjaik számára, különösen azokon a területeken, ahol a halászat az egyetlen pénzkereseti lehetőség; |
| --- | --- |

8.

felszólít arra, hogy (az Európai Tengerügyi és Halászati Alap és/vagy más eszközök keretén belül) hozzanak létre vészhelyzetekben (természeti katasztrófák esetén) életbe léptethető egyedi támogatási mechanizmusokat, valamint olyan pénzügyi hozzájárulási mechanizmusokat, amelyek átmeneti halászati tilalom idején támogatást nyújtanak a halászok és családjaik számára, különösen azokon a területeken, ahol a halászat az egyetlen pénzkereseti lehetőség;

| 9. | szükségesnek tartja a nők nemzeti és európai hálózatokba szerveződésének és ezáltal egyesülésének elősegítését és pénzügyi támogatását, egyrészt a nők halászati ágazatban betöltött szerepének jobb láttatása, a nők e tevékenységekhez való hozzájárulásának társadalmi tudatosítása és a tapasztalatcsere megkönnyítése céljából, másrészt azért, hogy a nők hangot adhassanak igényeiknek és követeléseiknek a helyi vezető testületek vagy bármely szerv előtt, egészen az európai szervezetekig; |
| --- | --- |

9.

szükségesnek tartja a nők nemzeti és európai hálózatokba szerveződésének és ezáltal egyesülésének elősegítését és pénzügyi támogatását, egyrészt a nők halászati ágazatban betöltött szerepének jobb láttatása, a nők e tevékenységekhez való hozzájárulásának társadalmi tudatosítása és a tapasztalatcsere megkönnyítése céljából, másrészt azért, hogy a nők hangot adhassanak igényeiknek és követeléseiknek a helyi vezető testületek vagy bármely szerv előtt, egészen az európai szervezetekig;

| 10. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a halászat, az akvakultúra és a kapcsolódó ágazatok nőszervezetei számára könnyítsék meg a finanszírozáshoz való hozzáférést, lehetővé téve számukra, hogy elképzeléseiket gyakorlatba ültessék, szervezeti struktúrájukat megszilárdítsák, illetve a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok cseréje érdekében kapcsolatba lépjenek más nőszervezetekkel; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a halászat, az akvakultúra és a kapcsolódó ágazatok nőszervezetei számára könnyítsék meg a finanszírozáshoz való hozzáférést, lehetővé téve számukra, hogy elképzeléseiket gyakorlatba ültessék, szervezeti struktúrájukat megszilárdítsák, illetve a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok cseréje érdekében kapcsolatba lépjenek más nőszervezetekkel;

| 11. | szükségesnek tartja a nők tényleges részvételének támogatását és erősítését a konzultációs szervekben, a tanácsadó testületekben, a döntéshozó, képviseleti, regionális testültetekben vagy szakmai társulásokban, biztosítva ezzel, hogy a férfiakkal megegyező feltételek mellett vehessenek részt a döntéshozatalban mind az állami, mind a magánszektorban; |
| --- | --- |

11.

szükségesnek tartja a nők tényleges részvételének támogatását és erősítését a konzultációs szervekben, a tanácsadó testületekben, a döntéshozó, képviseleti, regionális testültetekben vagy szakmai társulásokban, biztosítva ezzel, hogy a férfiakkal megegyező feltételek mellett vehessenek részt a döntéshozatalban mind az állami, mind a magánszektorban;

Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) 2013-2020

| 12. | mivel az Európai Tengerügyi és Halászati Alap 4. tengelye által nyújtott lehetőségeket csak egyetlen tagállam használta fel olyan projektek finanszírozására, amelyek kedvezményezettjei a nők, sürgeti a tagállamokat, hogy használják ki az ETHA által kínált lehetőségeket, és ezek révén:






  — | alkalmazzák az esélyegyenlőség elvét, mind az operatív programok kidolgozása, mind azok lebonyolítása vagy végrehajtása során; |
| --- | --- | --- |

12.

mivel az Európai Tengerügyi és Halászati Alap 4. tengelye által nyújtott lehetőségeket csak egyetlen tagállam használta fel olyan projektek finanszírozására, amelyek kedvezményezettjei a nők, sürgeti a tagállamokat, hogy használják ki az ETHA által kínált lehetőségeket, és ezek révén:

—

alkalmazzák az esélyegyenlőség elvét, mind az operatív programok kidolgozása, mind azok lebonyolítása vagy végrehajtása során;

| — | az ágazat újratervezésével és megfelelő létesítmények (például a hajókon és a kikötőkben kialakított öltözők) biztosításával támogassák a nők részvételét a halászati ágazat tevékenységeiben; |
| --- | --- |

—

az ágazat újratervezésével és megfelelő létesítmények (például a hajókon és a kikötőkben kialakított öltözők) biztosításával támogassák a nők részvételét a halászati ágazat tevékenységeiben;

| — | támogassák a nők egyesületeit és szervezeti hálózataikat (a hálókészítő, a kirakodásban segédkező vagy a csomagolást végző nők szervezeteit); |
| --- | --- |

—

támogassák a nők egyesületeit és szervezeti hálózataikat (a hálókészítő, a kirakodásban segédkező vagy a csomagolást végző nők szervezeteit);

| — | támogassanak a gyalogos kagylóhalászok munkakörülményeiből eredő problémák enyhítését célzó projekteket, többek között a szakmai és a családi élet összeegyeztetésének elősegítését; |
| --- | --- |

—

támogassanak a gyalogos kagylóhalászok munkakörülményeiből eredő problémák enyhítését célzó projekteket, többek között a szakmai és a családi élet összeegyeztetésének elősegítését;

| — | nyújtsanak támogatást a nők halászatban és akvakultúrában betöltött szerepének növelését és diverzifikálását célzó projektek számára; |
| --- | --- |

—

nyújtsanak támogatást a nők halászatban és akvakultúrában betöltött szerepének növelését és diverzifikálását célzó projektek számára;

| — | a szakképzések finanszírozása, a szakmai oktatás és tevékenységük szakmai elismerése révén könnyítsék meg a nők és fiatalok számára a képzésekhez való hozzáférést; a tagállamok e célból eljárásokat indíthatnának hivatalosan elismert képesítési bizonyítványok megszerzésére, valamint képzési központokat állíthatnának fel a különböző közösségekben hagyományosan a nők által végzett szakmai tevékenységek számára; |
| --- | --- |

—

a szakképzések finanszírozása, a szakmai oktatás és tevékenységük szakmai elismerése révén könnyítsék meg a nők és fiatalok számára a képzésekhez való hozzáférést; a tagállamok e célból eljárásokat indíthatnának hivatalosan elismert képesítési bizonyítványok megszerzésére, valamint képzési központokat állíthatnának fel a különböző közösségekben hagyományosan a nők által végzett szakmai tevékenységek számára;

| — | segítsék elő a fiatalok munkához jutását, valamint a generációváltást, különösen a tengeri környezetben végzett fenntartható munkatevékenységek területén; |
| --- | --- |

—

segítsék elő a fiatalok munkához jutását, valamint a generációváltást, különösen a tengeri környezetben végzett fenntartható munkatevékenységek területén;

| — | ösztönözzék a szakképzést, különösen a halászati és akvakultúra-ágazatban dolgozó nők esetében, hogy a nők nagyobb eséllyel kerülhessenek – a férfiakéval megegyező javadalmazással – vezető, szakképesítést igénylő műszaki és igazgatási pozíciókba a halászat területén; |
| --- | --- |

—

ösztönözzék a szakképzést, különösen a halászati és akvakultúra-ágazatban dolgozó nők esetében, hogy a nők nagyobb eséllyel kerülhessenek – a férfiakéval megegyező javadalmazással – vezető, szakképesítést igénylő műszaki és igazgatási pozíciókba a halászat területén;

| — | növeljék a nők halászatban betöltött szerepét, és támogassák különösen a szárazföldön végzett tevékenységeket, valamint a halászathoz kapcsolódó – mind a kitermelés, mind a feldolgozás, forgalomba hozatal és értékesítés során végzett – tevékenységeket; |
| --- | --- |

—

növeljék a nők halászatban betöltött szerepét, és támogassák különösen a szárazföldön végzett tevékenységeket, valamint a halászathoz kapcsolódó – mind a kitermelés, mind a feldolgozás, forgalomba hozatal és értékesítés során végzett – tevékenységeket;

| — | támogassák a nők által indított vállalkozói kezdeményezéseket, többek között adott esetben a halászati ágazathoz kötődő bizonyos tevékenységek gazdasági diverzifikálását, többek között a muzeológia, a kulturális hagyományok, a kézművesség, a gasztronómia és a vendéglátás területén folytatott tevékenységeket; |
| --- | --- |

—

támogassák a nők által indított vállalkozói kezdeményezéseket, többek között adott esetben a halászati ágazathoz kötődő bizonyos tevékenységek gazdasági diverzifikálását, többek között a muzeológia, a kulturális hagyományok, a kézművesség, a gasztronómia és a vendéglátás területén folytatott tevékenységeket;

| — | támogassák a halászathoz nem kapcsolódó tevékenységekre irányuló vállalkozói kezdeményezéseket azokon a part menti területeken, ahol a halászati reform végrehajtása következtében munkahelyek szűntek meg; |
| --- | --- |

—

támogassák a halászathoz nem kapcsolódó tevékenységekre irányuló vállalkozói kezdeményezéseket azokon a part menti területeken, ahol a halászati reform végrehajtása következtében munkahelyek szűntek meg;

| 13. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak a nők munkája során felmerülő sajátos nehézségek áthidalását lehetővé tevő kedvezményes hitellehetőségeket, az ETHA keretében folytatott nemzeti programokba beilleszthető projektek finanszírozása céljából; |
| --- | --- |

13.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak a nők munkája során felmerülő sajátos nehézségek áthidalását lehetővé tevő kedvezményes hitellehetőségeket, az ETHA keretében folytatott nemzeti programokba beilleszthető projektek finanszírozása céljából;

| 14. | kéri a tagállamokat, hogy támogassák a nők üzleti kezdeményezéseit, kedvező mikrohitel-rendszer könnyebbé tétele révén, valamint megfelelő tájékoztatás rendelkezésre bocsátásával a finanszírozási lehetőségeket illetően; |
| --- | --- |

14.

kéri a tagállamokat, hogy támogassák a nők üzleti kezdeményezéseit, kedvező mikrohitel-rendszer könnyebbé tétele révén, valamint megfelelő tájékoztatás rendelkezésre bocsátásával a finanszírozási lehetőségeket illetően;

| 15. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a halászati területeken, különösen a teljes mértékben a halászattól függő területeken a helyi infrastruktúra fejlesztése és modernizálása, a gazdasági tevékenységek diverzifikálása és az életminőség javítása érdekében, hogy biztosítsák e területek fenntartható fejlődését, ugyanakkor küzdve általánosságban a szegénység ellen – különösen ott, ahol nők és gyermekek is érintettek –, és a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséért; |
| --- | --- |

15.

felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a halászati területeken, különösen a teljes mértékben a halászattól függő területeken a helyi infrastruktúra fejlesztése és modernizálása, a gazdasági tevékenységek diverzifikálása és az életminőség javítása érdekében, hogy biztosítsák e területek fenntartható fejlődését, ugyanakkor küzdve általánosságban a szegénység ellen – különösen ott, ahol nők és gyermekek is érintettek –, és a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséért;

| 16. | megismétli a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogrammal (2014–2020) kapcsolatos eljárás keretében elfogadott álláspontokat, amelyek szerint ösztönözni kell a nők részvételét az egész kutatásban, a projektekben és a tudományos szakterületeken, különösen azokét, akik szakmai tevékenysége a tengerekkel kapcsolatos tudáshoz kötődik; |
| --- | --- |

16.

megismétli a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogrammal (2014–2020) kapcsolatos eljárás keretében elfogadott álláspontokat, amelyek szerint ösztönözni kell a nők részvételét az egész kutatásban, a projektekben és a tudományos szakterületeken, különösen azokét, akik szakmai tevékenysége a tengerekkel kapcsolatos tudáshoz kötődik;

| 17. | kéri a tagállamokat, hogy






  — | ismerjék el jogilag azoknak a nőknek a munkáját, akik anyagilag hozzájárulnak a családok egységéhez, valamint azokét, akik ezt akár javadalmazás nélkül teszik; |
| --- | --- | --- |

17.

kéri a tagállamokat, hogy

—

ismerjék el jogilag azoknak a nőknek a munkáját, akik anyagilag hozzájárulnak a családok egységéhez, valamint azokét, akik ezt akár javadalmazás nélkül teszik;

| — | garantáljanak támogatást a nők számára, munkanélküli ellátást biztosítva nekik, amennyiben (átmenetileg vagy tartósan) elveszítik munkájukat, valamint nyugdíjjogosultságot, a szakmai és családi élet összeegyeztethetőségét, a szülési szabadság lehetőségét (családi státuszuktól függetlenül), társadalombiztosítási és ingyenes egészségügyi szolgáltatásokat, valamint a tengeri környezetben végzett munka és a halászat során felmerülő kockázatokkal szembeni védelmet; |
| --- | --- |

—

garantáljanak támogatást a nők számára, munkanélküli ellátást biztosítva nekik, amennyiben (átmenetileg vagy tartósan) elveszítik munkájukat, valamint nyugdíjjogosultságot, a szakmai és családi élet összeegyeztethetőségét, a szülési szabadság lehetőségét (családi státuszuktól függetlenül), társadalombiztosítási és ingyenes egészségügyi szolgáltatásokat, valamint a tengeri környezetben végzett munka és a halászat során felmerülő kockázatokkal szembeni védelmet;

| 18. | megjegyzi, hogy a Parlament a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalásának 28. bekezdésében kéri, hogy a WTO-n belül az EU törekedjen azon országok szankcionálására, amelyek a nőkkel szemben pedig hátrányos megkülönböztetést alkalmaznak, továbbá az állásfoglalás 45. bekezdésében felkéri a Bizottságot, hogy a halászati megállapodásokra irányuló tárgyalások során biztosítsa, hogy a parti államok a fejlesztésre nyújtott ágazati támogatás jelentős részét a nők halászati ágazatban betöltött szerepének elismerésére, előmozdítására és diverzifikálására különítsék el, továbbá hogy biztosítsa az egyenlő bánásmód és a nemek közötti egyenlőség elvének alkalmazását különösen a képzés, valamint a finanszírozáshoz és hitelekhez való hozzáférés tekintetében; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy a Parlament a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalásának 28. bekezdésében kéri, hogy a WTO-n belül az EU törekedjen azon országok szankcionálására, amelyek a nőkkel szemben pedig hátrányos megkülönböztetést alkalmaznak, továbbá az állásfoglalás 45. bekezdésében felkéri a Bizottságot, hogy a halászati megállapodásokra irányuló tárgyalások során biztosítsa, hogy a parti államok a fejlesztésre nyújtott ágazati támogatás jelentős részét a nők halászati ágazatban betöltött szerepének elismerésére, előmozdítására és diverzifikálására különítsék el, továbbá hogy biztosítsa az egyenlő bánásmód és a nemek közötti egyenlőség elvének alkalmazását különösen a képzés, valamint a finanszírozáshoz és hitelekhez való hozzáférés tekintetében;

| 19. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a halászati ágazatra is kiterjedő gazdasági partnerségi megállapodásokba foglalják bele és azokban garantálják az európai nemi dimenziót; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a halászati ágazatra is kiterjedő gazdasági partnerségi megállapodásokba foglalják bele és azokban garantálják az európai nemi dimenziót;

A közös halászati politika új alaprendelete

| 20. | felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a közös halászati politika halászati erőforrásokhoz való – átlátható környezeti, társadalmi és gazdasági jellegű kritériumok alapján történő – hozzáférésre vonatkozó célkitűzései teljesítéséről, és ennek során az egyenlő bánásmód és a nemek közötti egyenlőség elvének alkalmazásáról; |
| --- | --- |

20.

felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a közös halászati politika halászati erőforrásokhoz való – átlátható környezeti, társadalmi és gazdasági jellegű kritériumok alapján történő – hozzáférésre vonatkozó célkitűzései teljesítéséről, és ennek során az egyenlő bánásmód és a nemek közötti egyenlőség elvének alkalmazásáról;

| 21. | felhívja a tagállamokat, hogy a nők munkajogi státuszát a tevékenységek átmeneti szüneteltetése esetén, többek között a biológiai nyugalmi időszak alatt is ismerjék el; |
| --- | --- |

21.

felhívja a tagállamokat, hogy a nők munkajogi státuszát a tevékenységek átmeneti szüneteltetése esetén, többek között a biológiai nyugalmi időszak alatt is ismerjék el;

| 22. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a 2010/41/EU irányelv végrehajtásáról, hogy a halászati ágazatban működő családi vállalkozásokban teljes vagy részmunkaidőben dolgozó, vagy a házastársukat vagy élettársukat segítő nők, akik ezáltal hozzájárulnak saját maguk és családjuk gazdasági fenntarthatóságához, valamint az e tevékenységet megélhetési célból folytató és családi egységhez nem tartozó nők a magánvállalkozókkal azonos jogi elismerésben és társadalmi juttatásokban részesüljenek; |
| --- | --- |

22.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a 2010/41/EU irányelv végrehajtásáról, hogy a halászati ágazatban működő családi vállalkozásokban teljes vagy részmunkaidőben dolgozó, vagy a házastársukat vagy élettársukat segítő nők, akik ezáltal hozzájárulnak saját maguk és családjuk gazdasági fenntarthatóságához, valamint az e tevékenységet megélhetési célból folytató és családi egységhez nem tartozó nők a magánvállalkozókkal azonos jogi elismerésben és társadalmi juttatásokban részesüljenek;

o

o o

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 180., 2010.7.15., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0040.

(3)  HL C 353. E, 2013.12.3., 212. o.

(4)  HL C 286. E, 2006.11.23., 519. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0460.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0461.

(7)  HL C 353. E, 2013.12.3., 104. o.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/156 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/156

---

P7_TA(2014)0179

Üreshordozó-jogdíj

Az Európai Parlament 2014. február 27-i állásfoglalása a magáncélú többszörözési jogdíjakról (2013/2114(INI))

(2017/C 285/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek jogainak belső piacon történő online felhasználásra szóló, több területre érvényes engedélyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2012)0372), és a hozzá kapcsolódó hatásvizsgálatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek jogainak belső piacon történő online felhasználásra szóló, több területre érvényes engedélyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2012)0372), és a hozzá kapcsolódó hatásvizsgálatra,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 4., 6., 114. és 118. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 4., 6., 114. és 118. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának ítéleteire, különösen a C-467/08. sz., a Padawan SL kontra Sociedad General de Autores y Editores de España (SGAE) ügyben 2010. október 21-én (EBHT 2010., I-10055. o.), a C-462/09. sz., a Stichting de Thuiskopie kontra Opus Supplies Deutschland GmbH és társai ügyben 2011. június 16-án (EBHT 2011., I-05331. o.), a C-277/10. sz., a Martin Luksan kontra Petrus van der Let ügyben 2010. február 9-én (az EBHT-ban még nem tették közzé), a C-457/11.–C-460/11. sz., Verwertungsgesellschaft Wort (VG Wort) kontra Kyocera Mita és társai ügyben 2013. június 27-én (az EBHT-ban még nem tették közzé), valamint a C-521/11. sz., Amazon.com International Sales Inc. és társai kontra Austro-Mechana Gesellschaft zur Wahrnehmung mechanisch-musikalischer Urheberrechte GmbH. ügyben 2013. július 11-én hozott (az EBHT-ban még nem tették közzé) ítéletekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának ítéleteire, különösen a C-467/08. sz., a Padawan SL kontra Sociedad General de Autores y Editores de España (SGAE) ügyben 2010. október 21-én (EBHT 2010., I-10055. o.), a C-462/09. sz., a Stichting de Thuiskopie kontra Opus Supplies Deutschland GmbH és társai ügyben 2011. június 16-án (EBHT 2011., I-05331. o.), a C-277/10. sz., a Martin Luksan kontra Petrus van der Let ügyben 2010. február 9-én (az EBHT-ban még nem tették közzé), a C-457/11.–C-460/11. sz., Verwertungsgesellschaft Wort (VG Wort) kontra Kyocera Mita és társai ügyben 2013. június 27-én (az EBHT-ban még nem tették közzé), valamint a C-521/11. sz., Amazon.com International Sales Inc. és társai kontra Austro-Mechana Gesellschaft zur Wahrnehmung mechanisch-musikalischer Urheberrechte GmbH. ügyben 2013. július 11-én hozott (az EBHT-ban még nem tették közzé) ítéletekre,

| — | tekintettel „A szellemitulajdon-jogok egységes piaca – A kreativitás és az innováció ösztönzése Európában a gazdasági növekedés elősegítése, minőségi munkahelyek teremtése, valamint kimagasló színvonalú termékek és szolgáltatások biztosítása céljából” című, 2011. május 24-i bizottsági közleményre (COM(2011)0287), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szellemitulajdon-jogok egységes piaca – A kreativitás és az innováció ösztönzése Európában a gazdasági növekedés elősegítése, minőségi munkahelyek teremtése, valamint kimagasló színvonalú termékek és szolgáltatások biztosítása céljából” című, 2011. május 24-i bizottsági közleményre (COM(2011)0287),

| — | tekintettel az egységes digitális piacon megjelenő tartalomról szóló 2012. december 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes digitális piacon megjelenő tartalomról szóló 2012. december 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0789),

| — | tekintettel António Vitorino 2013. január 31-i ajánlásaira, amelyeket a magáncélú többszörözési és reprográfiai jogdíjakkal kapcsolatos közvetítés tapasztalatai alapján fogalmazott meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel António Vitorino 2013. január 31-i ajánlásaira, amelyeket a magáncélú többszörözési és reprográfiai jogdíjakkal kapcsolatos közvetítés tapasztalatai alapján fogalmazott meg,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság „Szellemi tulajdonjogok a zenében és az audiovizuális ágazatban” című, 2011. június 29-én jóváhagyott munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság „Szellemi tulajdonjogok a zenében és az audiovizuális ágazatban” című, 2011. június 29-én jóváhagyott munkadokumentumára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0114/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0114/2014),

| A. | mivel a kultúra és az alkotótevékenység mindig is az európai identitás alappillérét jelentették és jelentik ma is, és a jövőben is alapvető szerepet játszanak az Európai Unió gazdasági és társadalmi fejlődésében; |
| --- | --- |

A.

mivel a kultúra és az alkotótevékenység mindig is az európai identitás alappillérét jelentették és jelentik ma is, és a jövőben is alapvető szerepet játszanak az Európai Unió gazdasági és társadalmi fejlődésében;

| B. | mivel a kultúra és az alkotótevékenység a digitális gazdaság szerves része; mivel mind a magas színvonalú, mind a hétköznapi kulturális tartalmak kifejezésre juttatása az Európa digitális növekedéséhez való egyenlő hozzáféréstől függ; mivel a konzultációkból kiderül, hogy az európai digitális piac továbbra sem tett eleget a hatékony terjesztéssel, az alkotók tisztességes díjazásával és általánosságban a kulturális ágazaton belüli jövedelmek tisztességes és hatékony elosztásával kapcsolatos ígéreteinek, és e problémák megoldásához uniós szintű fellépésre van szükség; |
| --- | --- |

B.

mivel a kultúra és az alkotótevékenység a digitális gazdaság szerves része; mivel mind a magas színvonalú, mind a hétköznapi kulturális tartalmak kifejezésre juttatása az Európa digitális növekedéséhez való egyenlő hozzáféréstől függ; mivel a konzultációkból kiderül, hogy az európai digitális piac továbbra sem tett eleget a hatékony terjesztéssel, az alkotók tisztességes díjazásával és általánosságban a kulturális ágazaton belüli jövedelmek tisztességes és hatékony elosztásával kapcsolatos ígéreteinek, és e problémák megoldásához uniós szintű fellépésre van szükség;

| C. | mivel a digitalizálódás óriási hatást gyakorol a kulturális identitások kifejezésének, terjesztésének és fejlesztésének módjára; mivel a részvétel előtt álló akadályok csökkenése és az új terjesztési csatornák megjelenése elősegíti az alkotásokhoz és a kultúrához való hozzáférést, és világszerte javítja a kultúra és az alkotótevékenység mozgását, felfedezését és újrafelfedezését, és lehetőségeket teremt a művészek és az alkotók számára; mivel ennek eredményeképpen rendkívüli mértékben megnövekedett az új szolgáltatásokkal és vállalkozásokkal kapcsolatos piaci lehetőségek száma; |
| --- | --- |

C.

mivel a digitalizálódás óriási hatást gyakorol a kulturális identitások kifejezésének, terjesztésének és fejlesztésének módjára; mivel a részvétel előtt álló akadályok csökkenése és az új terjesztési csatornák megjelenése elősegíti az alkotásokhoz és a kultúrához való hozzáférést, és világszerte javítja a kultúra és az alkotótevékenység mozgását, felfedezését és újrafelfedezését, és lehetőségeket teremt a művészek és az alkotók számára; mivel ennek eredményeképpen rendkívüli mértékben megnövekedett az új szolgáltatásokkal és vállalkozásokkal kapcsolatos piaci lehetőségek száma;

| D. | mivel a szerzőnek a digitális korban is jogosultnak kell lennie az alkotását megillető védelemre, és az alkotásáért járó méltányos díjazásra; |
| --- | --- |

D.

mivel a szerzőnek a digitális korban is jogosultnak kell lennie az alkotását megillető védelemre, és az alkotásáért járó méltányos díjazásra;

| E. | mivel a digitális magáncélú többszörözés a technológiai fejlődés, valamint az internet és a felhőalapú technológiák irányába történő elmozdulás eredményeképpen nagy gazdasági jelentőségre tett szert, és mivel a magáncélú többszörözési jogdíjak jelenlegi rendszere nem veszi kellőképpen figyelembe a digitális kor változásait; mivel e területen jelenleg nem létezik a jogosult megfelelő díjazását biztosító és a magáncélú többszörözést egyszerre lehetővé tevő alternatív megközelítés; mivel ennek ellenére meg kell vitatni a magáncélú sokszorosítás szabályozásának modernizálását annak érdekében, hogy az hatékonyabbá válhasson és jobban figyelembe vegye a technológiai fejlődést; |
| --- | --- |

E.

mivel a digitális magáncélú többszörözés a technológiai fejlődés, valamint az internet és a felhőalapú technológiák irányába történő elmozdulás eredményeképpen nagy gazdasági jelentőségre tett szert, és mivel a magáncélú többszörözési jogdíjak jelenlegi rendszere nem veszi kellőképpen figyelembe a digitális kor változásait; mivel e területen jelenleg nem létezik a jogosult megfelelő díjazását biztosító és a magáncélú többszörözést egyszerre lehetővé tevő alternatív megközelítés; mivel ennek ellenére meg kell vitatni a magáncélú sokszorosítás szabályozásának modernizálását annak érdekében, hogy az hatékonyabbá válhasson és jobban figyelembe vegye a technológiai fejlődést;

| F. | mivel a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek jogainak belső piacon történő online felhasználásra szóló, több területre érvényes engedélyezéséről szóló, a Parlament és a Tanács által 2014. február 4-én elfogadott európai parlamenti és tanácsi irányelv megerősíti, hogy a szerzői jogok kezelése szükségessé teszi, hogy különös figyelmet fordítsanak a közös jogkezelő szervezetek általi – többek között a magáncélú többszörözési – jogdíjbevételek, e jogdíjak elosztása és a jogosultak számára való kifizetésének átláthatóságára; |
| --- | --- |

F.

mivel a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek jogainak belső piacon történő online felhasználásra szóló, több területre érvényes engedélyezéséről szóló, a Parlament és a Tanács által 2014. február 4-én elfogadott európai parlamenti és tanácsi irányelv megerősíti, hogy a szerzői jogok kezelése szükségessé teszi, hogy különös figyelmet fordítsanak a közös jogkezelő szervezetek általi – többek között a magáncélú többszörözési – jogdíjbevételek, e jogdíjak elosztása és a jogosultak számára való kifizetésének átláthatóságára;

| G. | mivel a 2001/29/EK irányelv felhatalmazza a tagállamokat, hogy méltányos díjazás biztosítása fejében a hang-, kép- és audiovizuális anyagok magáncélú többszörözésének egyes fajtái tekintetében a többszörözés joga alól kivételt, illetve korlátozást állapítsanak meg, és biztosítja, hogy a fogyasztók a korlátozást alkalmazó országokban a jogosultak engedélye nélkül is szabadon és bármilyen mennyiségben átmásolhassák zenei és audiovizuális repertoárjukat valamely adathordozóról vagy multimédiás eszközről egy másikra feltéve, hogy magáncélú felhasználásról van szó; mivel a jogdíjakat e magáncélú többszörözésből fakadóan a jogosultaknál felmerülő esetleges kár alapján kell kiszámítani; |
| --- | --- |

G.

mivel a 2001/29/EK irányelv felhatalmazza a tagállamokat, hogy méltányos díjazás biztosítása fejében a hang-, kép- és audiovizuális anyagok magáncélú többszörözésének egyes fajtái tekintetében a többszörözés joga alól kivételt, illetve korlátozást állapítsanak meg, és biztosítja, hogy a fogyasztók a korlátozást alkalmazó országokban a jogosultak engedélye nélkül is szabadon és bármilyen mennyiségben átmásolhassák zenei és audiovizuális repertoárjukat valamely adathordozóról vagy multimédiás eszközről egy másikra feltéve, hogy magáncélú felhasználásról van szó; mivel a jogdíjakat e magáncélú többszörözésből fakadóan a jogosultaknál felmerülő esetleges kár alapján kell kiszámítani;

| H. | mivel az Európai Bizottság becslései szerint a magáncélú többszörözési jogdíjak teljes összege a 2001/29/EK irányelv hatálybalépése óta az Európai Unió 28 tagállamából 23-ban több mint a háromszorosára emelkedett, és jelenleg 600 millió eurót tesz ki, ami jelentős összeget jelent a művészek számára; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Bizottság becslései szerint a magáncélú többszörözési jogdíjak teljes összege a 2001/29/EK irányelv hatálybalépése óta az Európai Unió 28 tagállamából 23-ban több mint a háromszorosára emelkedett, és jelenleg 600 millió eurót tesz ki, ami jelentős összeget jelent a művészek számára;

| I. | mivel e jogdíjak a rögzítésre alkalmas hagyományos és digitális adathordozók és termékek gyártói és importőrei (1 000 milliárd eurónál is többre becsült) forgalmának csupán töredékét képezik; |
| --- | --- |

I.

mivel e jogdíjak a rögzítésre alkalmas hagyományos és digitális adathordozók és termékek gyártói és importőrei (1 000 milliárd eurónál is többre becsült) forgalmának csupán töredékét képezik;

| J. | mivel sok mobil végfelhasználói állomás elméletileg lehetővé teszi a magáncélú többszörözést, valójában azonban azt nem ilyen célokra alkalmazzák; ezért hosszú távú vita folytatására hív fel, amely olyan hatékonyabb és korszerűbb megközelítés kidolgozására irányul, amely nem feltétlenül a berendezésre felszámított átalányösszegű illetéken alapul; |
| --- | --- |

J.

mivel sok mobil végfelhasználói állomás elméletileg lehetővé teszi a magáncélú többszörözést, valójában azonban azt nem ilyen célokra alkalmazzák; ezért hosszú távú vita folytatására hív fel, amely olyan hatékonyabb és korszerűbb megközelítés kidolgozására irányul, amely nem feltétlenül a berendezésre felszámított átalányösszegű illetéken alapul;

| K. | mivel amennyiben összehasonlítjuk a jogdíjat kiszabó országban és a jogdíjat nem alkalmazó országban eladott termékek árát, világossá válik, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjnak nincs érzékelhető hatása a termékek árára; |
| --- | --- |

K.

mivel amennyiben összehasonlítjuk a jogdíjat kiszabó országban és a jogdíjat nem alkalmazó országban eladott termékek árát, világossá válik, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjnak nincs érzékelhető hatása a termékek árára;

| L. | mivel a rögzítésre alkalmas hagyományos és digitális adathordozók és termékek gyártói és importőrei nemzeti és európai szinten egyaránt számos bírósági eljárást indítottak a 2001/29/EK irányelv hatálybalépése óta; |
| --- | --- |

L.

mivel a rögzítésre alkalmas hagyományos és digitális adathordozók és termékek gyártói és importőrei nemzeti és európai szinten egyaránt számos bírósági eljárást indítottak a 2001/29/EK irányelv hatálybalépése óta;

| M. | mivel a 2001/29/EK irányelv és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata nem írja elő a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjak teljes összegét közvetlenül a jogosultaknak folyósítsák, és mivel a tagállamok széles körű mérlegelési jogkörrel rendelkeznek e díjazás egy részének közvetett kifizetése tekintetében; |
| --- | --- |

M.

mivel a 2001/29/EK irányelv és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata nem írja elő a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjak teljes összegét közvetlenül a jogosultaknak folyósítsák, és mivel a tagállamok széles körű mérlegelési jogkörrel rendelkeznek e díjazás egy részének közvetett kifizetése tekintetében;

| N. | mivel a magáncélú többszörözési jogdíjakat a rögzítésre és tárolásra alkalmas adathordozók és szolgáltatások megvásárlásakor a fogyasztók fizetik meg, és mivel ezért joguk van ismerni annak létezését és összegét; mivel a magáncélú többszörözési jogdíjak összegének tükröznie kell, hogy az adott eszközöket és szolgáltatásokat tényelegesen milyen mértékben használják fel hang-, kép- és audiovizuális anyagok magáncélú többszörözésére; |
| --- | --- |

N.

mivel a magáncélú többszörözési jogdíjakat a rögzítésre és tárolásra alkalmas adathordozók és szolgáltatások megvásárlásakor a fogyasztók fizetik meg, és mivel ezért joguk van ismerni annak létezését és összegét; mivel a magáncélú többszörözési jogdíjak összegének tükröznie kell, hogy az adott eszközöket és szolgáltatásokat tényelegesen milyen mértékben használják fel hang-, kép- és audiovizuális anyagok magáncélú többszörözésére;

| O. | mivel az adathordozók és eszközök ára nem változik az Unióban alkalmazott különböző mértékű magáncélú többszörözési jogdíjak függvényében, és mivel a spanyol példa rámutatott arra, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjak 2012-ben való eltörlése nem volt hatással az adathordozók és eszközök árára; |
| --- | --- |

O.

mivel az adathordozók és eszközök ára nem változik az Unióban alkalmazott különböző mértékű magáncélú többszörözési jogdíjak függvényében, és mivel a spanyol példa rámutatott arra, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjak 2012-ben való eltörlése nem volt hatással az adathordozók és eszközök árára;

| P. | mivel eltérések mutatkoznak a magáncélú többszörözési jogdíjak különböző modelljei és mértékei között, többek között a fogyasztókra és az egységes piacra gyakorolt hatásukat illetően is; mivel európai keretet kell kialakítani annak érdekében, hogy az egész Unióban nagyfokú átláthatóság jöjjön létre a jogosultak, az eszközök gyártói és importőrei, a fogyasztók, valamint a szolgáltatók számára, mivel továbbá annak érdekében, hogy a digitális korban és az egységes piac korában megőrizhető legyen a rendszer alapját képező stabilitás, több tagállamban korszerűsíteni kellene a jogdíjak rendszerét, ugyanakkor kívánatos lenne egy olyan európai keret kialakítása, amely az egész Unióban egyenlő feltételeket biztosít a jogosultak, a fogyasztók, az eszközök gyártói és importőrei, valamint a szolgáltatók számára; |
| --- | --- |

P.

mivel eltérések mutatkoznak a magáncélú többszörözési jogdíjak különböző modelljei és mértékei között, többek között a fogyasztókra és az egységes piacra gyakorolt hatásukat illetően is; mivel európai keretet kell kialakítani annak érdekében, hogy az egész Unióban nagyfokú átláthatóság jöjjön létre a jogosultak, az eszközök gyártói és importőrei, a fogyasztók, valamint a szolgáltatók számára, mivel továbbá annak érdekében, hogy a digitális korban és az egységes piac korában megőrizhető legyen a rendszer alapját képező stabilitás, több tagállamban korszerűsíteni kellene a jogdíjak rendszerét, ugyanakkor kívánatos lenne egy olyan európai keret kialakítása, amely az egész Unióban egyenlő feltételeket biztosít a jogosultak, a fogyasztók, az eszközök gyártói és importőrei, valamint a szolgáltatók számára;

| Q. | mivel a tagállamokban kialakított, az üzleti felhasználásra vonatkozó mentesítési és megtérítési mechanizmusoknak hatékonyaknak kell lenniük; mivel egyes tagállamokban szükség van e mechanizmusokra, és mivel egyes tagállamokban nem mindig hajtják végre a bírósági határozatokat; |
| --- | --- |

Q.

mivel a tagállamokban kialakított, az üzleti felhasználásra vonatkozó mentesítési és megtérítési mechanizmusoknak hatékonyaknak kell lenniük; mivel egyes tagállamokban szükség van e mechanizmusokra, és mivel egyes tagállamokban nem mindig hajtják végre a bírósági határozatokat;

| R. | mivel mind az online művekhez való hozzáférés, mind e művek értékesítése tekintetében az engedélyezés gyakorlata kiegészíti a magáncélú többszörözési jogdíjak rendszerét; |
| --- | --- |

R.

mivel mind az online művekhez való hozzáférés, mind e művek értékesítése tekintetében az engedélyezés gyakorlata kiegészíti a magáncélú többszörözési jogdíjak rendszerét;

| S. | mivel különösen a digitális területen a klasszikus többszörözési folyamatot az internetes közvetítői rendszerek váltják fel, amikor a szerzői jogok által védett alkotásokról nem készül másolat a felhasználói végberendezésen, és mivel ilyen esetekben előnyben kell részesíteni az engedélyezési modelleket; |
| --- | --- |

S.

mivel különösen a digitális területen a klasszikus többszörözési folyamatot az internetes közvetítői rendszerek váltják fel, amikor a szerzői jogok által védett alkotásokról nem készül másolat a felhasználói végberendezésen, és mivel ilyen esetekben előnyben kell részesíteni az engedélyezési modelleket;

Korszerűsítésre és harmonizációra szoruló tisztességes rendszer

| 1. | emlékeztet arra, hogy a kulturális ágazat – amellett, hogy 5 millió munkahelyet biztosít és az Unió bruttó hazai termékének 2,6 %-át adja – az európai növekedés egyik legfontosabb hajtóereje, új és nem áthelyezhető munkahelyek forrása, és a jelenlegi visszaesés elleni küzdelem hatékony eszköze, valamint az innovációt is ösztönzi; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a kulturális ágazat – amellett, hogy 5 millió munkahelyet biztosít és az Unió bruttó hazai termékének 2,6 %-át adja – az európai növekedés egyik legfontosabb hajtóereje, új és nem áthelyezhető munkahelyek forrása, és a jelenlegi visszaesés elleni küzdelem hatékony eszköze, valamint az innovációt is ösztönzi;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a szerzői jogokról szóló jogszabálynak egyensúlyt kell teremtenie többek között az alkotók és a fogyasztók érdekei között; e tekintetben úgy véli, hogy valamennyi európai fogyasztó számára biztosítani kell a jogot a jogszerűen beszerzett tartalom magáncélú többszörözéséhez; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a szerzői jogokról szóló jogszabálynak egyensúlyt kell teremtenie többek között az alkotók és a fogyasztók érdekei között; e tekintetben úgy véli, hogy valamennyi európai fogyasztó számára biztosítani kell a jogot a jogszerűen beszerzett tartalom magáncélú többszörözéséhez;

| 3. | felhívja ezért a Bizottságot, hogy nyújtson be az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv felülvizsgálatára vonatkozó jogalkotási javaslatot, beleértve egy, többek között a magáncélú többszörözésre vonatkozó kivételek és korlátozások teljes összehangolására irányuló rendelkezést; |
| --- | --- |

3.

felhívja ezért a Bizottságot, hogy nyújtson be az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv felülvizsgálatára vonatkozó jogalkotási javaslatot, beleértve egy, többek között a magáncélú többszörözésre vonatkozó kivételek és korlátozások teljes összehangolására irányuló rendelkezést;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi széttöredezett szerzői jogi rendszer reformra szorul annak érdekében, hogy könnyebbé váljon a kulturális és kreatív tartalomhoz való hozzáférés, növekedjen e tartalmak (globális) forgalma, továbbá a reformnak úgy kell megvalósulnia, hogy különösen a költségvetési megszorítások idején a digitális fejlődés, az új terjesztési csatornák, az új üzleti modellek és a többi lehetőség a művészek, az alkotók, a fogyasztók, a vállalkozások és a közönség javát szolgálják; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi széttöredezett szerzői jogi rendszer reformra szorul annak érdekében, hogy könnyebbé váljon a kulturális és kreatív tartalomhoz való hozzáférés, növekedjen e tartalmak (globális) forgalma, továbbá a reformnak úgy kell megvalósulnia, hogy különösen a költségvetési megszorítások idején a digitális fejlődés, az új terjesztési csatornák, az új üzleti modellek és a többi lehetőség a művészek, az alkotók, a fogyasztók, a vállalkozások és a közönség javát szolgálják;

| 5. | megállapítja, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjak olyan bevételi források, amelyek a jogosultak különböző kategóriái számára eltérő jelentőséggel bírnak, és fontosságuk nagymértékben eltér az egyes tagállamokban is; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjak olyan bevételi források, amelyek a jogosultak különböző kategóriái számára eltérő jelentőséggel bírnak, és fontosságuk nagymértékben eltér az egyes tagállamokban is;

| 6. | véleménye szerint a magáncélú többszörözés rendszere olyan, a magáncélú másolat készítésének kivétele és a jogosultak méltányos díjazáshoz való joga közötti kiegyensúlyozott és tisztességes rendszer, amelyet ésszerű megőrizni, különösen azokban az esetekben, amikor a jogosultak helyzete nem teszi lehetővé, hogy közvetlenül több eszközre megadják a többszörözési jogot; úgy véli, hogy rövid távon nincs alternatívája ennek a kiegyensúlyozott rendszernek; hangsúlyozza azonban, hogy hosszú távon folyamatosan figyelemmel kell kísérni és értékelni kell a magáncélú többszörözés rendszerét a digitális világ és a piac fejleményei, illetve a fogyasztói magatartás tükrében, és lehetőség szerint fel kell tárni a lehetséges alternatívákat, amelyek képesek biztosítani az egyensúlyt a fogyasztói többszörözés számára biztosított kivételek és az alkotók díjazása között; |
| --- | --- |

6.

véleménye szerint a magáncélú többszörözés rendszere olyan, a magáncélú másolat készítésének kivétele és a jogosultak méltányos díjazáshoz való joga közötti kiegyensúlyozott és tisztességes rendszer, amelyet ésszerű megőrizni, különösen azokban az esetekben, amikor a jogosultak helyzete nem teszi lehetővé, hogy közvetlenül több eszközre megadják a többszörözési jogot; úgy véli, hogy rövid távon nincs alternatívája ennek a kiegyensúlyozott rendszernek; hangsúlyozza azonban, hogy hosszú távon folyamatosan figyelemmel kell kísérni és értékelni kell a magáncélú többszörözés rendszerét a digitális világ és a piac fejleményei, illetve a fogyasztói magatartás tükrében, és lehetőség szerint fel kell tárni a lehetséges alternatívákat, amelyek képesek biztosítani az egyensúlyt a fogyasztói többszörözés számára biztosított kivételek és az alkotók díjazása között;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti jogdíjbeszedési rendszerek közötti – különösen a jogdíjköteles termékek típusaival, valamint e jogdíjak mértékével kapcsolatos – éles különbségek versenytorzító hatással bírnak, és a belső piacon belüli legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztásához („forum shopping”) vezethetnek; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti jogdíjbeszedési rendszerek közötti – különösen a jogdíjköteles termékek típusaival, valamint e jogdíjak mértékével kapcsolatos – éles különbségek versenytorzító hatással bírnak, és a belső piacon belüli legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztásához („forum shopping”) vezethetnek;

| 8. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tanulmányozza a magáncélú többszörözés alapvető elemeit, elsősorban a „méltányos díjazás” fogalmát, amelyet a 2001/29/EK irányelv jelenleg nem szabályoz egyértelműen, továbbá a szerzőnek okozott „kár” fogalmát, amely művének engedély nélküli magáncélú többszörözéséből származik; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, van-e lehetőség arra, hogy egyetértésre jussanak a jogdíjköteles termékek köréről, továbbá rögzítsen közös kritériumokat a magáncélú többszörözési jogdíjak kiszámításáról folytatott tárgyalások részletes szabályait illetően, a fogyasztók és az alkotók számára egyaránt átlátható, méltányos és egységes rendszer bevezetése érdekében; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tanulmányozza a magáncélú többszörözés alapvető elemeit, elsősorban a „méltányos díjazás” fogalmát, amelyet a 2001/29/EK irányelv jelenleg nem szabályoz egyértelműen, továbbá a szerzőnek okozott „kár” fogalmát, amely művének engedély nélküli magáncélú többszörözéséből származik; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, van-e lehetőség arra, hogy egyetértésre jussanak a jogdíjköteles termékek köréről, továbbá rögzítsen közös kritériumokat a magáncélú többszörözési jogdíjak kiszámításáról folytatott tárgyalások részletes szabályait illetően, a fogyasztók és az alkotók számára egyaránt átlátható, méltányos és egységes rendszer bevezetése érdekében;

Az egyszeri beszedés, a fogyasztók egyértelműbb tájékoztatása és a hatékonyabb megtérítési eljárások

| 9. | hangsúlyozza, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjak valamennyi magáncélú többszörözésre használt eszközre és adathordozóra, valamint tárolási kapacitásra alkalmazandók, amennyiben a magáncélú többszörözés kárt okoz az alkotóknak; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjak valamennyi magáncélú többszörözésre használt eszközre és adathordozóra, valamint tárolási kapacitásra alkalmazandók, amennyiben a magáncélú többszörözés kárt okoz az alkotóknak;

| 10. | hangsúlyozza, hogy minden eszköz esetében egyértelműen meg kell határozni a magáncélú másolatok fogalmát, továbbá hogy a felhasználó számára lehetővé kell tenni, hogy egyszeri fizetés alapján minden adathordozón hozzáférhessen a szerzői jogi védelem alatt álló tartalmakhoz; felszólít a tagállamokban már hatályos szabályok, például a kivételek, a jogdíj fizetése alóli mentességek tiszteletben tartására, továbbá arra, hogy legyen lehetőség e szabályok párhuzamos alkalmazására a piacon; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy minden eszköz esetében egyértelműen meg kell határozni a magáncélú másolatok fogalmát, továbbá hogy a felhasználó számára lehetővé kell tenni, hogy egyszeri fizetés alapján minden adathordozón hozzáférhessen a szerzői jogi védelem alatt álló tartalmakhoz; felszólít a tagállamokban már hatályos szabályok, például a kivételek, a jogdíj fizetése alóli mentességek tiszteletben tartására, továbbá arra, hogy legyen lehetőség e szabályok párhuzamos alkalmazására a piacon;

| 11. | úgy véli, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjat a gyártóknak vagy az importőröknek kell megfizetniük; hozzáteszi, hogy a jogdíj kiskereskedők általi megfizetése túlzott adminisztratív terhet jelentene a forgalmazással foglalkozó kkv-k és a közös jogkezelő szervezetek számára; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjat a gyártóknak vagy az importőröknek kell megfizetniük; hozzáteszi, hogy a jogdíj kiskereskedők általi megfizetése túlzott adminisztratív terhet jelentene a forgalmazással foglalkozó kkv-k és a közös jogkezelő szervezetek számára;

| 12. | javasolja, hogy a határokon átnyúló ügyletek esetén a magáncélú többszörözési jogdíjat a terméket megvásárló végfelhasználó lakhelye szerinti tagállamban szedjék be, a fent említett C-462/09. sz. (Opus) ügyben hozott határozatnak megfelelően; |
| --- | --- |

12.

javasolja, hogy a határokon átnyúló ügyletek esetén a magáncélú többszörözési jogdíjat a terméket megvásárló végfelhasználó lakhelye szerinti tagállamban szedjék be, a fent említett C-462/09. sz. (Opus) ügyben hozott határozatnak megfelelően;

| 13. | úgy véli ezért, hogy a határokon átnyúló ügyletek esetén a kettős jogdíjfizetés lehetőségének elkerülése érdekében egyazon termékre vonatkozóan a magáncélú többszörözési jogdíjat csakis egy alkalommal szedheti be valamely tagállam közös jogkezelő társasága, és hogy a végfelhasználó lakhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban indokolatlanul beszedett jogdíjat vissza kell téríteni; |
| --- | --- |

13.

úgy véli ezért, hogy a határokon átnyúló ügyletek esetén a kettős jogdíjfizetés lehetőségének elkerülése érdekében egyazon termékre vonatkozóan a magáncélú többszörözési jogdíjat csakis egy alkalommal szedheti be valamely tagállam közös jogkezelő társasága, és hogy a végfelhasználó lakhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban indokolatlanul beszedett jogdíjat vissza kell téríteni;

| 14. | úgy véli, hogy azon tagállamoknak, amelyekben jelenleg jogdíjakat számolnak fel vagy szednek be, egyszerűsíteniük és harmonizálniuk kell díjtételeiket; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy azon tagállamoknak, amelyekben jelenleg jogdíjakat számolnak fel vagy szednek be, egyszerűsíteniük és harmonizálniuk kell díjtételeiket;

| 15. | arra kéri a tagállamokat, hogy valamennyi érdekelt féllel méltányos módon egyszerűsítsék a jogdíjak megállapításának eljárásait, ezek objektivitásának biztosítása mellett; |
| --- | --- |

15.

arra kéri a tagállamokat, hogy valamennyi érdekelt féllel méltányos módon egyszerűsítsék a jogdíjak megállapításának eljárásait, ezek objektivitásának biztosítása mellett;

| 16. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az alkotóművészek díjazása és a kultúra terjesztése tekintetében fokozzák a magáncélú többszörözési rendszer szerepének láthatóságát a fogyasztók körében; arra bátorítja a tagállamokat és a jogosultakat, hogy indítsanak olyan „pozitív” kampányokat, amelyek a magáncélú többszörözési jogdíjak előnyeit emelik ki; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az alkotóművészek díjazása és a kultúra terjesztése tekintetében fokozzák a magáncélú többszörözési rendszer szerepének láthatóságát a fogyasztók körében; arra bátorítja a tagállamokat és a jogosultakat, hogy indítsanak olyan „pozitív” kampányokat, amelyek a magáncélú többszörözési jogdíjak előnyeit emelik ki;

| 17. | véleménye szerint a fogyasztókat tájékoztatni kell az általuk megfizetett jogdíjak összegéről, céljáról és rendeltetéséről; ezzel összefüggésben javasolja a Bizottság és a tagállamok számára, hogy egyeztessenek a gyártókkal, az importőrökkel, a kiskereskedőkkel és a fogyasztóvédelmi szervezetekkel annak érdekében, hogy ezeket az információkat egyértelműen hozzák a fogyasztó tudomására; |
| --- | --- |

17.

véleménye szerint a fogyasztókat tájékoztatni kell az általuk megfizetett jogdíjak összegéről, céljáról és rendeltetéséről; ezzel összefüggésben javasolja a Bizottság és a tagállamok számára, hogy egyeztessenek a gyártókkal, az importőrökkel, a kiskereskedőkkel és a fogyasztóvédelmi szervezetekkel annak érdekében, hogy ezeket az információkat egyértelműen hozzák a fogyasztó tudomására;

| 18. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak létre az üzleti célú felhasználások jogdíjmentességére vonatkozó átlátható szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy ezek a felhasználások az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően a gyakorlatban is mentesüljenek a magáncélú többszörözési jogdíj alól; |
| --- | --- |

18.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak létre az üzleti célú felhasználások jogdíjmentességére vonatkozó átlátható szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy ezek a felhasználások az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően a gyakorlatban is mentesüljenek a magáncélú többszörözési jogdíj alól;

| 19. | arra kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjakat egyetlen esetben se kelljen megfizetni, amennyiben az említett adathordozók felhasználása az üzleti célú felhasználás körébe tartozik, és az üzleti célú felhasználók által fizetett jogdíjak megtérítésével kapcsolatos különböző mechanizmusokat váltsák fel olyan rendszerekkel, melyek garantálják, hogy ezen felhasználók a jogdíjat eleve ne legyenek kötelesek megfizetni; |
| --- | --- |

19.

arra kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjakat egyetlen esetben se kelljen megfizetni, amennyiben az említett adathordozók felhasználása az üzleti célú felhasználás körébe tartozik, és az üzleti célú felhasználók által fizetett jogdíjak megtérítésével kapcsolatos különböző mechanizmusokat váltsák fel olyan rendszerekkel, melyek garantálják, hogy ezen felhasználók a jogdíjat eleve ne legyenek kötelesek megfizetni;

A bevételek felhasználásának átláthatósága

| 20. | üdvözli a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről szóló, a Parlament és a Tanács által nemrég elfogadott irányelvet, amely a közös jogkezelő szervezetek általi jogdíjbevételek, e jogdíjak elosztása és a jogosultak számára való kifizetésének átláthatóságát javasolja, különösen egy olyan átláthatósági jelentés éves közzététele révén, amely a beszedett összegek szociális vagy kulturális célú felhasználására kitérő külön szakaszt is magában foglal; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről szóló, a Parlament és a Tanács által nemrég elfogadott irányelvet, amely a közös jogkezelő szervezetek általi jogdíjbevételek, e jogdíjak elosztása és a jogosultak számára való kifizetésének átláthatóságát javasolja, különösen egy olyan átláthatósági jelentés éves közzététele révén, amely a beszedett összegek szociális vagy kulturális célú felhasználására kitérő külön szakaszt is magában foglal;

| 21. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a magáncélú többszörözési jogdíjakból származó bevétel elosztásának fokozott átláthatóságát; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a magáncélú többszörözési jogdíjakból származó bevétel elosztásának fokozott átláthatóságát;

| 22. | kéri a tagállamokat annak előírására, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjak összegének legalább 25 %-át az alkotótevékenység és az előadó-művészet támogatására és létrehozására fordítsák; |
| --- | --- |

22.

kéri a tagállamokat annak előírására, hogy a magáncélú többszörözési jogdíjak összegének legalább 25 %-át az alkotótevékenység és az előadó-művészet támogatására és létrehozására fordítsák;

| 23. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek közzé az e felhasználást nyílt formátumban és értelmezhető adatokkal ismertető jelentéseket; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek közzé az e felhasználást nyílt formátumban és értelmezhető adatokkal ismertető jelentéseket;

| 24. | arra ösztönzi a kulturális és előadó-művészeti rendezvények szervezőit és a magáncélú többszörözési jogdíjak kedvezményezettjeit, hogy célközönségeik körében biztosítsanak nagyobb nyilvánosságot e támogatásoknak; |
| --- | --- |

24.

arra ösztönzi a kulturális és előadó-művészeti rendezvények szervezőit és a magáncélú többszörözési jogdíjak kedvezményezettjeit, hogy célközönségeik körében biztosítsanak nagyobb nyilvánosságot e támogatásoknak;

Technikai védintézkedések

| 25. | emlékeztet arra, hogy a magáncélú többszörözésre vonatkozó kivétel a fogyasztókat feljogosítja arra, hogy zenei és audiovizuális repertoárjukat valamely adathordozóról vagy multimédiás eszközről szabadon egy másikra másolják, feltéve, hogy magáncélú felhasználásról van szó; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra, hogy a magáncélú többszörözésre vonatkozó kivétel a fogyasztókat feljogosítja arra, hogy zenei és audiovizuális repertoárjukat valamely adathordozóról vagy multimédiás eszközről szabadon egy másikra másolják, feltéve, hogy magáncélú felhasználásról van szó;

| 26. | hangsúlyozza, hogy különösen a digitális korban szükség van a technikai védelmi intézkedések alkalmazásának engedélyezésére, a magáncélú másolás szabadsága és a szerzői jogok kizárólagossága közötti egyensúly helyreállítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy különösen a digitális korban szükség van a technikai védelmi intézkedések alkalmazásának engedélyezésére, a magáncélú másolás szabadsága és a szerzői jogok kizárólagossága közötti egyensúly helyreállítása érdekében;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a műszaki védelmi intézkedések nem akadályozhatják meg a fogyasztók általi magáncélú másolatok készítését vagy azt, hogy a jogosultak a magáncélú másolására tekintettel méltányos díjazásban részesüljenek; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a műszaki védelmi intézkedések nem akadályozhatják meg a fogyasztók általi magáncélú másolatok készítését vagy azt, hogy a jogosultak a magáncélú másolására tekintettel méltányos díjazásban részesüljenek;

Engedélyek

| 28. | megjegyzi, hogy az alkotásokhoz való hozzáférés folyamatossága ellenére a letöltés, a tárolás és a magáncélú másolatkészítés gyakorlata továbbra is megfigyelhető úgy véli ezért, hogy a magáncélú többszörözési jogdíj rendszere továbbra is fontos az online környezetben; hangsúlyozza azonban, hogy előnyben kell részesíteni a valamennyi jogosult számára kedvező engedélyezési modelleket minden olyan esetben, amikor nem engedélyezett a szerzői műről való, adathordozón vagy eszközön történő másolatkészítés; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy az alkotásokhoz való hozzáférés folyamatossága ellenére a letöltés, a tárolás és a magáncélú másolatkészítés gyakorlata továbbra is megfigyelhető úgy véli ezért, hogy a magáncélú többszörözési jogdíj rendszere továbbra is fontos az online környezetben; hangsúlyozza azonban, hogy előnyben kell részesíteni a valamennyi jogosult számára kedvező engedélyezési modelleket minden olyan esetben, amikor nem engedélyezett a szerzői műről való, adathordozón vagy eszközön történő másolatkészítés;

| 29. | hangsúlyozza ezért, hogy a magáncélú többszörözésre vonatkozó kivételeket egyes online szolgáltatások, többek között egyes felhőalapú számítástechnikai szolgáltatások tekintetében is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza ezért, hogy a magáncélú többszörözésre vonatkozó kivételeket egyes online szolgáltatások, többek között egyes felhőalapú számítástechnikai szolgáltatások tekintetében is alkalmazni kell;

Új üzleti modellek a digitális környezetben

| 30. | kéri a Bizottságot, hogy értékelje a magáncélú sokszorosítási és tárolási lehetőségeket kínáló felhőalapú számítástechnikai szolgáltatásoknak a magáncélú többszörözés rendszerére gyakorolt hatását annak meghatározása érdekében, hogy a védett művek e magáncélú másolatait figyelembe kell-e venni a jogdíjakkal kapcsolatos mechanizmusokban, illetve hogy milyen módon kell figyelembe venni; |
| --- | --- |

30.

kéri a Bizottságot, hogy értékelje a magáncélú sokszorosítási és tárolási lehetőségeket kínáló felhőalapú számítástechnikai szolgáltatásoknak a magáncélú többszörözés rendszerére gyakorolt hatását annak meghatározása érdekében, hogy a védett művek e magáncélú másolatait figyelembe kell-e venni a jogdíjakkal kapcsolatos mechanizmusokban, illetve hogy milyen módon kell figyelembe venni;

o

o o

| 31. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

31.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2014. február 25., kedd

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/161 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/161

---

P7_TA(2014)0110

A Tadeusz Cymański mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2014. február 25-i határozata a Tadeusz Cymański mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2013/2278(IMM))

(2017/C 285/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Lengyel Köztársaság államügyésze által 2013. október 23-án előterjesztett és a 2013. november 18-i plenáris ülésen bejelentett kérelemre, amelynek tárgya Tadeusz Cymański mentelmi jogának felfüggesztése, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lengyel Köztársaság államügyésze által 2013. október 23-án előterjesztett és a 2013. november 18-i plenáris ülésen bejelentett kérelemre, amelynek tárgya Tadeusz Cymański mentelmi jogának felfüggesztése,

| — | miután eljárási szabályzata 7. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Tadeusz Cymańskit, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 7. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Tadeusz Cymańskit,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, 2010. március 19-i, valamint 2011. szeptember 6-i ítéleteire (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, 2010. március 19-i, valamint 2011. szeptember 6-i ítéleteire (1),

| — | tekintettel a Lengyel Köztársaság Alkotmányának 105. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lengyel Köztársaság Alkotmányának 105. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0099/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0099/2014),

| A. | mivel a Lengyel Köztársaság államügyésze a Közúti Közlekedés Általános Felügyelő Hivatalának kezdeményezésére, a kisebb bűncselekményekkel foglalkozó lengyel büntető törvénykönyv 96. cikkének (3) bekezdésében szabályozott bűncselekmény vonatkozásában kérte az Európai Parlament egyik képviselője, Tadeusz Cymański mentelmi jogának felfüggesztését annak érdekében, hogy ellene büntetőeljárást lehessen kezdeményezni; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lengyel Köztársaság államügyésze a Közúti Közlekedés Általános Felügyelő Hivatalának kezdeményezésére, a kisebb bűncselekményekkel foglalkozó lengyel büntető törvénykönyv 96. cikkének (3) bekezdésében szabályozott bűncselekmény vonatkozásában kérte az Európai Parlament egyik képviselője, Tadeusz Cymański mentelmi jogának felfüggesztését annak érdekében, hogy ellene büntetőeljárást lehessen kezdeményezni;

| B. | mivel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke szerint a képviselőket hivatali tisztségük gyakorlása során leadott szavazataik, illetve kinyilvánított véleményük miatt nem vethetik alá vizsgálatnak, őrizetnek, illetve peres eljárásnak; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke szerint a képviselőket hivatali tisztségük gyakorlása során leadott szavazataik, illetve kinyilvánított véleményük miatt nem vethetik alá vizsgálatnak, őrizetnek, illetve peres eljárásnak;

| C. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke szerint az európai parlamenti képviselők a saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke szerint az európai parlamenti képviselők a saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| D. | mivel a Lengyel Köztársaság Alkotmányának 105. cikke szerint „a képviselő nem vonható felelősségre a képviselői mandátumán belül annak ideje alatt, vagy annak lejártát követően végzett tevékenységekért”. Az ilyen tevékenységek tekintetében a képviselőt csak a Szejm előtt vonhatják felelősségre olyan esetben, amikor megsértette harmadik felek jogait. Ekkor csak a Szejm hozzájárulásával lehet ellene bíróság előtt eljárást indítani”; |
| --- | --- |

D.

mivel a Lengyel Köztársaság Alkotmányának 105. cikke szerint „a képviselő nem vonható felelősségre a képviselői mandátumán belül annak ideje alatt, vagy annak lejártát követően végzett tevékenységekért”. Az ilyen tevékenységek tekintetében a képviselőt csak a Szejm előtt vonhatják felelősségre olyan esetben, amikor megsértette harmadik felek jogait. Ekkor csak a Szejm hozzájárulásával lehet ellene bíróság előtt eljárást indítani”;

| E. | mivel kizárólag a Parlament hozhat döntést arról, hogy egy adott esetben felfüggesztik-e a mentelmi jogot vagy sem; mivel a Parlament ésszerű módon figyelembe veheti a képviselő álláspontját annak eldöntésekor, hogy felfüggeszti-e a képviselő mentelmi jogát (2); |
| --- | --- |

E.

mivel kizárólag a Parlament hozhat döntést arról, hogy egy adott esetben felfüggesztik-e a mentelmi jogot vagy sem; mivel a Parlament ésszerű módon figyelembe veheti a képviselő álláspontját annak eldöntésekor, hogy felfüggeszti-e a képviselő mentelmi jogát (2);

| F. | mivel az állítólagos bűncselekmény nem kapcsolódik közvetlenül vagy nyilvánvalóan Tadeusz Cymański európai parlamenti képviselőként végzett feladatainak ellátásához, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladatainak gyakorlása során leadott szavazatnak, illetve kifejtett véleménynek sem minősül; |
| --- | --- |

F.

mivel az állítólagos bűncselekmény nem kapcsolódik közvetlenül vagy nyilvánvalóan Tadeusz Cymański európai parlamenti képviselőként végzett feladatainak ellátásához, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladatainak gyakorlása során leadott szavazatnak, illetve kifejtett véleménynek sem minősül;

| G. | mivel a Tadeusz Cymański ellen indítandó büntetőeljárás ezért semmilyen módon nem áll összefüggésben Cymański úr európai parlamenti képviselői tisztségével; |
| --- | --- |

G.

mivel a Tadeusz Cymański ellen indítandó büntetőeljárás ezért semmilyen módon nem áll összefüggésben Cymański úr európai parlamenti képviselői tisztségével;

| H. | mivel jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionisra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy az ügyet az érintett képviselőnek való politikai károkozás szándékával nyújtották volna be a bírósághoz; |
| --- | --- |

H.

mivel jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionisra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy az ügyet az érintett képviselőnek való politikai károkozás szándékával nyújtották volna be a bírósághoz;

| I. | mivel a kérelmet egy Tadeusz Cymański által írt írásos nyilatkozat nyomán nyújtották be, amelyben a képviselő megtagadta az annak a személynek az azonosítására irányuló kötelezettség teljesítését, akinek kölcsönadta a Közúti Közlekedés Általános Felügyelő Hivatala jelentésében említett gépjárművet, és vállalta 500 PLN összegű bírság megfizetését a kisebb bűncselekményekkel foglalkozó lengyel büntető törvénykönyv 96. cikke (3) bekezdésének megsértése miatt; |
| --- | --- |

I.

mivel a kérelmet egy Tadeusz Cymański által írt írásos nyilatkozat nyomán nyújtották be, amelyben a képviselő megtagadta az annak a személynek az azonosítására irányuló kötelezettség teljesítését, akinek kölcsönadta a Közúti Közlekedés Általános Felügyelő Hivatala jelentésében említett gépjárművet, és vállalta 500 PLN összegű bírság megfizetését a kisebb bűncselekményekkel foglalkozó lengyel büntető törvénykönyv 96. cikke (3) bekezdésének megsértése miatt;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Tadeusz Cymański mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Tadeusz Cymański mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a Lengyel Köztársaság illetékes hatóságának és Tadeusz Cymańskinak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a Lengyel Köztársaság illetékes hatóságának és Tadeusz Cymańskinak.

---

(1)  A C-101/63. sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964, 195. o.), a C-149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391. o.), a T-345/05. sz. Mote kontra Parlament ügy (EBHT 2008., II-2849. o.), a C-200/07. sz. és C-201/07 sz. Marra kontra De Gregorio és Clemente egyesített ügyek (EBHT 2008., I-7929. o.), a T-42/06. sz. Gollnisch kontra Parlament ügy (EBHT 2010., II-01135. o.) és a C-163/10. sz. Patriciello-ügy (EBHT 2011., I-07565. o.).

(2)  A fent idézett T-345-05. sz. Mote kontra Parlament ügy, 28. bekezdés.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/163 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/163

---

P7_TA(2014)0116

Az eljárási szabályzat a képviselők üléseken való részvételéről szóló 136. cikkének módosítása

Az Európai Parlament 2014. február 25-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának a képviselők üléseken való részvételéről szóló 136. cikke módosításáról (2013/2033(REG))

(2017/C 285/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az eljárási szabályzatának módosítására irányuló javaslatra (B7 0051/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzatának módosítására irányuló javaslatra (B7 0051/2013),

| — | tekintettel az európai parlamenti képviselők statútumának elfogadásáról szóló, 2005. szeptember 28-i 2005/684/EK, Euratom határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai parlamenti képviselők statútumának elfogadásáról szóló, 2005. szeptember 28-i 2005/684/EK, Euratom határozatára (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament tagjainak statútumára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló 2008. május 19-i és július 9-i elnökségi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament tagjainak statútumára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló 2008. május 19-i és július 9-i elnökségi határozatra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0038/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0038/2014),

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | rámutat arra, hogy e módosítás a következő ülés első napján lép hatályba; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy e módosítás a következő ülés első napján lép hatályba;

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

136 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   A jelenléti ív tanúsága szerint jelen levő képviselők nevét az ülésnapok jegyzőkönyveibe feljegyzik. | 2.   A jelenléti ív tanúsága szerint jelen levő képviselők nevét az ülésnapok jegyzőkönyveibe
  „jelenlévőként”
  feljegyzik.
  Az elnök által igazoltan távol lévő képviselők nevét az ülésnapok jegyzőkönyveibe „igazoltan távol lévőként” jegyzik fel. |

Hatályos szöveg

Módosítás

2.   A jelenléti ív tanúsága szerint jelen levő képviselők nevét az ülésnapok jegyzőkönyveibe feljegyzik.

2.   A jelenléti ív tanúsága szerint jelen levő képviselők nevét az ülésnapok jegyzőkönyveibe
  „jelenlévőként”
  feljegyzik.
  Az elnök által igazoltan távol lévő képviselők nevét az ülésnapok jegyzőkönyveibe „igazoltan távol lévőként” jegyzik fel.

---

(1)  HL L 262., 2005.10.7., 1. o.

(2)  HL C 159., 2009.7.13., 1. o.

---

2014. február 26., szerda

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/164 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/164

---

P7_TA(2014)0145

A Parlament eljárási szabályzata 147. cikke alkalmazásának kiterjesztése a nyolcadik parlamenti ciklus végéig

Az Európai Parlament 2014. február 26-i határozata a Parlament eljárási szabályzata 147. cikke alkalmazásának kiterjesztése a nyolcadik parlamenti ciklus végéig (2014/2585(RSO))

(2017/C 285/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 342. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 342. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. tanácsi rendeletre (1), melyet legutóbb az 517/2013/EU tanácsi rendelet (2) módosított, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. tanácsi rendeletre (1), melyet legutóbb az 517/2013/EU tanácsi rendelet (2) módosított,

| — | tekintettel az Elnökség által 2008. november 17-én elfogadott, a többnyelvűséggel kapcsolatos magatartási kódexre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökség által 2008. november 17-én elfogadott, a többnyelvűséggel kapcsolatos magatartási kódexre,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 147. cikke alkalmazhatóságának a jelenlegi parlamenti ciklus végéig történő kiterjesztéséről szóló, 2009. március 11-i határozatára (3) és az Elnökségnek a 146. cikktől való eltérést e ciklus végéig meghosszabbító ezt követő határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 147. cikke alkalmazhatóságának a jelenlegi parlamenti ciklus végéig történő kiterjesztéséről szóló, 2009. március 11-i határozatára (3) és az Elnökségnek a 146. cikktől való eltérést e ciklus végéig meghosszabbító ezt követő határozataira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 146. és 147. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 146. és 147. cikkére,

| A. | mivel a 146. cikk értelmében valamennyi parlamenti dokumentumot a hivatalos nyelveken kell elkészíteni, és minden képviselőnek jogában áll a Parlamentben az általa választott hivatalos nyelven felszólalni, a többi hivatalos nyelvre történő tolmácsolás mellett; |
| --- | --- |

A.

mivel a 146. cikk értelmében valamennyi parlamenti dokumentumot a hivatalos nyelveken kell elkészíteni, és minden képviselőnek jogában áll a Parlamentben az általa választott hivatalos nyelven felszólalni, a többi hivatalos nyelvre történő tolmácsolás mellett;

| B. | mivel a 147. cikk értelmében a 146. cikktől való eltérés a hetedik parlamenti ciklus végéig lehetséges, ha és amennyiben valamely hivatalos nyelven a megfelelő intézkedések ellenére nem áll rendelkezésre elegendő létszámú tolmács és fordító; mivel minden egyes olyan hivatalos nyelv esetében, amely tekintetében eltérésre van szükség, az Elnökség a főtitkár javaslatára köteles megállapítani, hogy teljesülnek-e az előírt feltételek, és hathavonta felül kell vizsgálnia határozatát; |
| --- | --- |

B.

mivel a 147. cikk értelmében a 146. cikktől való eltérés a hetedik parlamenti ciklus végéig lehetséges, ha és amennyiben valamely hivatalos nyelven a megfelelő intézkedések ellenére nem áll rendelkezésre elegendő létszámú tolmács és fordító; mivel minden egyes olyan hivatalos nyelv esetében, amely tekintetében eltérésre van szükség, az Elnökség a főtitkár javaslatára köteles megállapítani, hogy teljesülnek-e az előírt feltételek, és hathavonta felül kell vizsgálnia határozatát;

| C. | mivel a 920/2005/EK tanácsi rendelet (4) ötéves időszakra, 2017 elejéig ideiglenes (megújítható) eltérést tesz lehetővé az ír nyelv tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel a 920/2005/EK tanácsi rendelet (4) ötéves időszakra, 2017 elejéig ideiglenes (megújítható) eltérést tesz lehetővé az ír nyelv tekintetében;

| D. | mivel valamennyi megfelelő óvintézkedés ellenére az ír és máltai nyelvi kapacitás várhatóan nem tesz lehetővé teljes körű tolmácsolási szolgáltatást ezeken a nyelveken a nyolcadik parlamenti ciklus kezdetétől; mivel bizonyos egyéb nyelvek esetében, bár elegendő kapacitás fog rendelkezésre állni a Parlament szokásos tevékenységeiből eredő szükségletek kielégítésére, előfordulhat, hogy a nyolcadik parlamenti ciklus alatt a tolmácsok nem állnak megfelelő számban rendelkezésre az érintett tagállamok tanácsi elnökségei során várható további szükségletek teljes körű kielégítésére; |
| --- | --- |

D.

mivel valamennyi megfelelő óvintézkedés ellenére az ír és máltai nyelvi kapacitás várhatóan nem tesz lehetővé teljes körű tolmácsolási szolgáltatást ezeken a nyelveken a nyolcadik parlamenti ciklus kezdetétől; mivel bizonyos egyéb nyelvek esetében, bár elegendő kapacitás fog rendelkezésre állni a Parlament szokásos tevékenységeiből eredő szükségletek kielégítésére, előfordulhat, hogy a nyolcadik parlamenti ciklus alatt a tolmácsok nem állnak megfelelő számban rendelkezésre az érintett tagállamok tanácsi elnökségei során várható további szükségletek teljes körű kielégítésére;

| E. | mivel a fenntartott és folyamatos intézményközi erőfeszítések és a jelentős előrelépés ellenére a képzett fordítók és jogász-nyelvészek száma várhatóan még mindig annyira korlátozott lesz az ír nyelv tekintetében, hogy a belátható jövőben e nyelv tekintetében a 146. cikk szerinti teljes lefedettség nem biztosítható; mivel a 920/2005/EK tanácsi rendelet értelmében a 2007. január 1-je előtt elfogadott uniós jogszabályokat (közösségi vívmányok) nem kell lefordítani ír nyelvre; mivel az e rendeletben az eltérés tekintetében foglalt intézkedések eredményeképpen jelenleg csak az Európai Parlament és a Tanács rendeleteire irányuló bizottsági javaslatok kerülnek előterjesztésre ír nyelven, és amíg ez a helyzet fennáll, addig a Parlament szervezeti egységei nem fognak tudni ír nyelvű változatokat készíteni más típusú jogalkotási aktusokból; |
| --- | --- |

E.

mivel a fenntartott és folyamatos intézményközi erőfeszítések és a jelentős előrelépés ellenére a képzett fordítók és jogász-nyelvészek száma várhatóan még mindig annyira korlátozott lesz az ír nyelv tekintetében, hogy a belátható jövőben e nyelv tekintetében a 146. cikk szerinti teljes lefedettség nem biztosítható; mivel a 920/2005/EK tanácsi rendelet értelmében a 2007. január 1-je előtt elfogadott uniós jogszabályokat (közösségi vívmányok) nem kell lefordítani ír nyelvre; mivel az e rendeletben az eltérés tekintetében foglalt intézkedések eredményeképpen jelenleg csak az Európai Parlament és a Tanács rendeleteire irányuló bizottsági javaslatok kerülnek előterjesztésre ír nyelven, és amíg ez a helyzet fennáll, addig a Parlament szervezeti egységei nem fognak tudni ír nyelvű változatokat készíteni más típusú jogalkotási aktusokból;

| F. | mivel annak ellenére, hogy a horvát nyelvi kapacitás folyamatosan növekszik Horvátország 2013. július 1-jei uniós csatlakozását követően, előfordulhat, hogy nem biztosítható e nyelv teljes lefedettsége a nyolcadik parlamenti ciklus kezdetétől; |
| --- | --- |

F.

mivel annak ellenére, hogy a horvát nyelvi kapacitás folyamatosan növekszik Horvátország 2013. július 1-jei uniós csatlakozását követően, előfordulhat, hogy nem biztosítható e nyelv teljes lefedettsége a nyolcadik parlamenti ciklus kezdetétől;

| G. | mivel a 147. cikk (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Elnökség indokolt ajánlása alapján a Parlament a parlamenti ciklus végén úgy határozhat, hogy kiterjeszti e cikk alkalmazását; |
| --- | --- |

G.

mivel a 147. cikk (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Elnökség indokolt ajánlása alapján a Parlament a parlamenti ciklus végén úgy határozhat, hogy kiterjeszti e cikk alkalmazását;

| H. | mivel az előbbiek tükrében az Elnökség a 147. cikk alkalmazásának a nyolcadik parlamenti ciklus végéig való kiterjesztését javasolta; |
| --- | --- |

H.

mivel az előbbiek tükrében az Elnökség a 147. cikk alkalmazásának a nyolcadik parlamenti ciklus végéig való kiterjesztését javasolta;

| 1. | úgy határoz, hogy a Parlament eljárási szabályzata 147. cikkének alkalmazását kiterjeszti a nyolcadik parlamenti ciklus végéig; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy a Parlament eljárási szabályzata 147. cikkének alkalmazását kiterjeszti a nyolcadik parlamenti ciklus végéig;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Bizottságnak.

---

(1)  HL 17., 1958.10.6., 385. o.

(2)  HL L 158., 2013.6.10., 1. o.

(3)  HL C 87. E, 2010.4.1., 186. o.

(4)  A Tanács 920/2005/EK rendelete (2005. június 13.) az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet és az Európai Atomenergia-közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i1. sz. rendelet módosításáról, valamint az e rendeletektől való ideiglenes eltérések bevezetéséről (HL L 156., 2005.6.18., 3. o.), és annak az 1257/2010/EU tanácsi rendelet által való meghosszabbítása (HL L 343., 2010.12.29., 5. o.).

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/166 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/166

---

P7_TA(2014)0146

Az Európai Parlament eljárási szabályzata 166. cikkének (zárószavazás) és 195. cikke (3) bekezdésének (szavazás a bizottságban) módosítása

Az Európai Parlament 2014. február 26-i határozata a Parlament eljárási szabályzata zárószavazásról szóló 166. cikkének és a bizottságban való szavazásról szóló 195. cikke (3) bekezdésének módosításáról (2014/2001(REG))

(2017/C 285/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az eljárási szabályzata módosítására irányuló javaslatra (B7-0252/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata módosítására irányuló javaslatra (B7-0252/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0035/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0035/2014),

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba;

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 3

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

166 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Jogalkotási aktusra irányuló javaslatról
  történő
  szavazás
  esetén
  , függetlenül attól, hogy
  egyszeri és/vagy
  zárószavazásra kerül-e sor, a Parlament
  név szerint szavaz
  az elektronikus szavazatszámláló rendszer használatával
  . | Jelentés alapján
  történő
  döntéshozatal
  esetén
  a Parlament az
  egyszeri és/vagy
  zárószavazás során a 167. cikk (2) bekezdésének megfelelően
  név szerint szavaz.
  A módosításokról szóló szavazások csak a 167. cikk értelmében benyújtott kérelem esetén zajlanak név szerint. |

Hatályos szöveg

Módosítás

Jogalkotási aktusra irányuló javaslatról
  történő
  szavazás
  esetén
  , függetlenül attól, hogy
  egyszeri és/vagy
  zárószavazásra kerül-e sor, a Parlament
  név szerint szavaz
  az elektronikus szavazatszámláló rendszer használatával
  .

Jelentés alapján
  történő
  döntéshozatal
  esetén
  a Parlament az
  egyszeri és/vagy
  zárószavazás során a 167. cikk (2) bekezdésének megfelelően
  név szerint szavaz.
  A módosításokról szóló szavazások csak a 167. cikk értelmében benyújtott kérelem esetén zajlanak név szerint.

Módosítás 4

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

195 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A bizottságban kézfelemeléssel kell szavazni, kivéve ha a bizottság tagjainak egynegyede név szerinti szavazást kér
  . Ez esetben a 167. cikk (2) bekezdésének megfelelően kell szavazni. | (3)   A bizottságban
  egyszeri és/vagy zárószavazás esetén a 167. cikk (2) bekezdésének megfelelően név szerint kell szavazni. A módosításokról tartott és egyéb szavazások esetén
  kézfelemeléssel kell szavazni, kivéve, ha
  az elnök elektronikus szavazás mellett dönt, vagy ha
  a bizottság tagjainak egynegyede név szerinti szavazást kér. |

Hatályos szöveg

Módosítás

(3)   A bizottságban kézfelemeléssel kell szavazni, kivéve ha a bizottság tagjainak egynegyede név szerinti szavazást kér
  . Ez esetben a 167. cikk (2) bekezdésének megfelelően kell szavazni.

(3)   A bizottságban
  egyszeri és/vagy zárószavazás esetén a 167. cikk (2) bekezdésének megfelelően név szerint kell szavazni. A módosításokról tartott és egyéb szavazások esetén
  kézfelemeléssel kell szavazni, kivéve, ha
  az elnök elektronikus szavazás mellett dönt, vagy ha
  a bizottság tagjainak egynegyede név szerinti szavazást kér.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2014. február 25., kedd

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/167 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/167

---

P7_TA(2014)0111

A pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett tagállamok ***I

Az Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az 1198/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0428 – C7-0178/2013 – 2013/0200(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0428), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0428),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0178/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0178/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-i véleményére (1) |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-i véleményére (1)

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. február 3-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. február 3-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0046/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0046/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 341., 2013.11.21., 75. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0200

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 335/2014/EU rendelet.)

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/169 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/169

---

P7_TA(2014)0112

Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusok kiigazítása (az EUMSZ 290. és 291. cikke) ***I

Az Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkéhez történő igazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0751 – C7-0386/2013 – 2013/0365(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0751), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0751),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (2) bekezdésére, 43. cikkének (2) bekezdésére, 53. cikkének (1) bekezdésére, 62. cikkére, 100. cikkének (2) bekezdésére, 114. cikkére, 168. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontjára, 172. cikkére, 192. cikkének (1) bekezdésére, 207. cikkére, 214. cikkének (3) bekezdésére, valamint 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0386/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (2) bekezdésére, 43. cikkének (2) bekezdésére, 53. cikkének (1) bekezdésére, 62. cikkére, 100. cikkének (2) bekezdésére, 114. cikkére, 168. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontjára, 172. cikkére, 192. cikkének (1) bekezdésére, 207. cikkére, 214. cikkének (3) bekezdésére, valamint 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0386/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. január 21-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. január 21-i véleményére (2),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete által 2011. március 3-án jóváhagyott, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete által 2011. március 3-án jóváhagyott, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (3), és különösen annak 15. pontjára és I. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (3), és különösen annak 15. pontjára és I. mellékletére,

| — | tekintettel a jogalkotási felhatalmazás hatásköréről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási felhatalmazás hatásköréről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusról és a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének nyomon követéséről szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusról és a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének nyomon követéséről szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0011/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0011/2014),

| A. | mivel a Bizottság – annak érdekében, hogy elkészítse a megfelelő jogalkotási kezdeményezéseket, és ezzel teljessé tegye az új jogi keretrendszerhez való igazodást – kötelezettséget vállalt annak 2012. végéig való értékelésére, hogy hány olyan jogalkotási aktus maradt hatályban, amely az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra való hivatkozást tartalmaz; mivel a bejelentett célkitűzés az volt, hogy a hetedik parlamenti ciklus végére az összes jogalkotási eszközből eltávolítsák azon rendelkezéseket, amelyek az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkoznak; mivel a Bizottság – bár a vártnál jóval később – előterjesztette az e kötelezettségvállalásának eleget tevő javaslatokat; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság – annak érdekében, hogy elkészítse a megfelelő jogalkotási kezdeményezéseket, és ezzel teljessé tegye az új jogi keretrendszerhez való igazodást – kötelezettséget vállalt annak 2012. végéig való értékelésére, hogy hány olyan jogalkotási aktus maradt hatályban, amely az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra való hivatkozást tartalmaz; mivel a bejelentett célkitűzés az volt, hogy a hetedik parlamenti ciklus végére az összes jogalkotási eszközből eltávolítsák azon rendelkezéseket, amelyek az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkoznak; mivel a Bizottság – bár a vártnál jóval később – előterjesztette az e kötelezettségvállalásának eleget tevő javaslatokat;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(3)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

(4)  HL C 81. E, 2011.3.15., 6. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0127.

---

P7_TC1-COD(2013)0365

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkéhez történő igazításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, 53. cikke (1) bekezdésére, 62. cikkére, 100. cikke (2) bekezdésére, 114. cikkére, 168. cikke (4) bekezdésének a) pontjára, 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, 172. cikkére, 192. cikke (1) bekezdésére, 207. cikkére, 214. cikke (3) bekezdésére és 338. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A Lisszaboni Szerződés különbséget vezetett be a Bizottságra ruházott hatáskörök között aszerint, hogy a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítő, illetve módosító általános hatályú nem jogalkotási aktusok (felhatalmazáson alapuló jogi aktusok) elfogadására, vagy kötelező erejű uniós jogi aktusok (végrehajtási jogi aktusok) végrehajtásának egységes feltételek szerinti elfogadására vonatkoznak-e. |
| --- | --- |

(1)

A Lisszaboni Szerződés különbséget vezetett be a Bizottságra ruházott hatáskörök között aszerint, hogy a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítő, illetve módosító általános hatályú nem jogalkotási aktusok (felhatalmazáson alapuló jogi aktusok) elfogadására, vagy kötelező erejű uniós jogi aktusok (végrehajtási jogi aktusok) végrehajtásának egységes feltételek szerinti elfogadására vonatkoznak-e.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének (1) bekezdése szerinti felhatalmazás alapján elfogadható intézkedések lényegében megfelelnek az 1999/468/EK tanácsi határozat (3) 5a. cikkével bevezetett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá tartozó intézkedésnek. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének (1) bekezdése szerinti felhatalmazás alapján elfogadható intézkedések lényegében megfelelnek az 1999/468/EK tanácsi határozat (3) 5a. cikkével bevezetett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá tartozó intézkedésnek.

| (3) | Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, már hatályos – és az EUMSZ 290. cikkének (1) bekezdésében foglalt kritériumoknak megfelelő – számos jogi aktust az EUMSZ 290. cikkéhez kell igazítani. |
| --- | --- |

(3)

Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, már hatályos – és az EUMSZ 290. cikkének (1) bekezdésében foglalt kritériumoknak megfelelő – számos jogi aktust az EUMSZ 290. cikkéhez kell igazítani.

| (4) | Ha a Bizottság az e rendelet által kiigazított jogi aktusok alapján készít elő felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, különösen fontos, hogy megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |
| --- | --- |

(4)

Ha a Bizottság az e rendelet által kiigazított jogi aktusok alapján készít elő felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, különösen fontos, hogy megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

| (5) | Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, már hatályos – és az EUMSZ 291. cikkének (2) bekezdésében foglalt kritériumoknak megfelelő – számos jogi aktust az EUMSZ 291. cikkéhez kell igazítani. |
| --- | --- |

(5)

Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, már hatályos – és az EUMSZ 291. cikkének (2) bekezdésében foglalt kritériumoknak megfelelő – számos jogi aktust az EUMSZ 291. cikkéhez kell igazítani.

| (6) | Amikor végrehajtási hatásköröket ruháznak a Bizottságra, e hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kell gyakorolni (4). |
| --- | --- |

(6)

Amikor végrehajtási hatásköröket ruháznak a Bizottságra, e hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kell gyakorolni (4).

| (7) | A Lisszaboni Szerződés hatályba lépése következtében számos olyan, már hatályos jogi aktust, amely az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását írja elő módosítani kell a fenti eljárás alá tartozó bizonyos intézkedések elhagyásával. |
| --- | --- |

(7)

A Lisszaboni Szerződés hatályba lépése következtében számos olyan, már hatályos jogi aktust, amely az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását írja elő módosítani kell a fenti eljárás alá tartozó bizonyos intézkedések elhagyásával.

| (8) | Ez a rendelet nem érinti azokat a folyamatban lévő eljárásokat, amelyekben a bizottság az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének megfelelően már véleményt nyilvánított ennek a rendeletnek a hatálybalépése előtt. |
| --- | --- |

(8)

Ez a rendelet nem érinti azokat a folyamatban lévő eljárásokat, amelyekben a bizottság az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének megfelelően már véleményt nyilvánított ennek a rendeletnek a hatálybalépése előtt.

| (9) | Mivel a jogi aktusokon e rendelet által elvégzendő kiigazítások és módosítások kizárólag eljárásokat érintenek, azokat az irányelvek esetében a tagállamoknak nem kell átültetniük, |
| --- | --- |

(9)

Mivel a jogi aktusokon e rendelet által elvégzendő kiigazítások és módosítások kizárólag eljárásokat érintenek, azokat az irányelvek esetében a tagállamoknak nem kell átültetniük,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Amennyiben az e rendelet mellékletében felsorolt rendelkezések az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(5) bekezdésében hivatkozott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását írják elő, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ennek a rendeletnek a 2. cikkével összhangban.

(2)   Amennyiben az I. mellékletben felsorolt rendelkezések az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (6) bekezdésében hivatkozott sürgősségi eljárás alkalmazását írják elő, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet 3. cikke szerinti sürgősségi eljárással összhangban.

2. cikk

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A Bizottság határozatlan időre

  e rendelet hatálybalépésétől kezdődően öt évre
  szóló felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamokra. [Mód. 1]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   Az elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Az első albekezdéstől eltérően az I. melléklet F. szakaszának 12. pontjában

   (5)

  , 13. pontjában

   (6)

  , 14. pontjában

   (7)

  , 16. pontjában

   (8)

  és 18. pontjában

   (9)

  , valamint G. szakaszának 21. pontjában

   (10)

  felsorolt rendeletek alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében a kifogások megtételére rendelkezésre álló időtartam három hónap, amely az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére három hónappal meghosszabbodik. [Mód. 2]

(6)   Amennyiben az e rendelet I. mellékletében felsorolt rendelkezések úgy rendelkeznek, hogy az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (3) bekezdésének c) pontjában rögzített határidő lerövidítésre kerül az említett határozat 5a. cikke (5) bekezdésének b) pontjával összhangban, az ennek a cikknek az (5) bekezdésében rögzített határidők hossza egy hónap.

3. cikk

(1)   Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 2. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. A Bizottság ebben az esetben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelő határozatáról szóló értesítés kézhezvételét követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a jogi aktust.

4. cikk

(1)   Amennyiben a II. mellékletben felsorolt rendelkezések az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(5) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását írják elő, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a 182/2011/EU rendelet 5. cikkében szereplő vizsgálóbizottsági eljárással összhangban.

(2)   Amennyiben a II. mellékletben felsorolt rendelkezések az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (6) bekezdésében említett sürgősségi eljárás alkalmazását írják elő, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a 182/2011/EU rendelet 5. cikkével összefüggésben értelmezett 8. cikkével összhangban.

5. cikk

A 66/2010/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, A 97/70/EK tanácsi irányelv (11)
  , az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv,
  [Mód. 61, 62 és 63] valamint az 1257/96/EK tanácsi rendelet (12) az e rendelet III. melléletében foglaltak szerint módosul.

6. cikk

Ez a rendelet nem érinti azokat a folyamatban lévő eljárásokat, amelyekben egy bizottság már az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének megfelelően véleményt nyilvánított.

7. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  2014. január 21-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. február 25-i álláspontja.

2

(3)  A Tanács 1999/468/EK határozata (1999. június 28.) a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 184., 1999.7.17., 23. o.)

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.)

4

(5)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 177/2008/EK rendelete (2008. február 20.) a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről.(HL L 61., 2008.3.5., 6. o.).

5

Az Európai Parlament és a Tanács 177/2008/EK rendelete (2008. február 20.) a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről.(HL L 61., 2008.3.5., 6. o.).

(6)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 716/2007/EK rendelete (2007. június 20.) a külföldi leányvállalatok szerkezetére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikákról (HL L 171., 2007.6.29., 17. o.).

6

Az Európai Parlament és a Tanács 716/2007/EK rendelete (2007. június 20.) a külföldi leányvállalatok szerkezetére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikákról (HL L 171., 2007.6.29., 17. o.).

(7)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1445/2007/EK rendelete (2007. december 11.) a vásárlóerő-paritással kapcsolatos alapinformációk szolgáltatására, valamint a vásárlóerő-paritás kiszámítására és közzétételére vonatkozó közös szabályok megállapításáról.(HL L 336., 2007.12.20., 1. o.).

7

Az Európai Parlament és a Tanács 1445/2007/EK rendelete (2007. december 11.) a vásárlóerő-paritással kapcsolatos alapinformációk szolgáltatására, valamint a vásárlóerő-paritás kiszámítására és közzétételére vonatkozó közös szabályok megállapításáról.(HL L 336., 2007.12.20., 1. o.).

(8)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 184/2005/EK rendelete (2005. január 12.) a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról HL L 35., 2005.2.8., 23. o.).

8

Az Európai Parlament és a Tanács 184/2005/EK rendelete (2005. január 12.) a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról HL L 35., 2005.2.8., 23. o.).

(9)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 450/2003/EK rendelete (2003. február 27.) a munkaerőköltség-indexről (HL L 69., 2003.3.13., 1. o.).

9

Az Európai Parlament és a Tanács 450/2003/EK rendelete (2003. február 27.) a munkaerőköltség-indexről (HL L 69., 2003.3.13., 1. o.).

(10)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/110/EK irányelve (2009. szeptember 16.) az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 267., 2009.10.10., 7. o.).

10

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/110/EK irányelve (2009. szeptember 16.) az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 267., 2009.10.10., 7. o.).

(11)  A Tanács 97/70/EK irányelve (1997. december 11.) a 24 méteres és annál hosszabb halászhajók összehangolt biztonsági rendszeréről (HL L 34., 1998.2.9., 1. o.).

11

(12)  A Tanács 1257/96/EK rendelete (1996. június 20.) a humanitárius segítségnyújtásról (HL L 163., 1996.7.2., 1. o.)

12

I. MELLÉKLET

Az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében hivatkozott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkozó, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendszeréhez hozzáigazított jogiaktus-rendelkezések (1)

| A. | KOMMUNIKÁCIÓS HÁLÓZATOK, TARTALMAK ÉS TECHNOLÓGIÁK








  -1. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 30-i 626/2008/EK határozata a mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek (MSS) kiválasztásáról és engedélyezéséről



  9. cikk (3) bekezdés* [Mód. 4] |
| --- | --- | --- |

A.

KOMMUNIKÁCIÓS HÁLÓZATOK, TARTALMAK ÉS TECHNOLÓGIÁK

-1.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 30-i 626/2008/EK határozata a mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek (MSS) kiválasztásáról és engedélyezéséről

| 1. | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. április 22-i 733/2002/EK rendelete a .eu felső szintű domain bevezetéséről
  3. cikk (1) bekezdés a) pont**
  5. cikk (1) bekezdés
  5. cikk (2) bekezdés |
| --- | --- |

1.

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. április 22-i 733/2002/EK rendelete a .eu felső szintű domain bevezetéséről

3. cikk (1) bekezdés a) pont**

5. cikk (1) bekezdés

5. cikk (2) bekezdés

| 2. | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/22/EK irányelve az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról (Egyetemes szolgáltatási irányelv)

  26. cikk (7) bekezdés


  27a. cikk (5) bekezdés [Mód. 5]
  35. cikk |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/22/EK irányelve az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról (Egyetemes szolgáltatási irányelv)

35. cikk

| 3. | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv)

  9b. cikk (3) bekezdés


  10. cikk (4) bekezdés

  13a. cikk (4) bekezdés

  15. cikk (4) bekezdés


  17. cikk (6a) bekezdés


  19. cikk (4) bekezdés [Mód. 6] |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv)

13a. cikk (4) bekezdés

| B. | AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁSSAL ÖSSZEFÜGGŐ UNIÓS FELLÉPÉS






  4. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 406/2009/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről.

  3. cikk (2) bekezdés [Mód. 7]

  3. cikk(6) bekezdés
  11. cikk(3) bekezdés |
| --- | --- | --- |

B.

AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁSSAL ÖSSZEFÜGGŐ UNIÓS FELLÉPÉS

4.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 406/2009/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről.

3. cikk(6) bekezdés

11. cikk(3) bekezdés

| 5. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról
  3d. cikk (3) bekezdés
  3f. cikk (9) bekezdés
  10. cikk (4) bekezdés
  10a. cikk (1) bekezdés
  10a. cikk (7) bekezdés
  10a. cikk (8) bekezdés
  10a. cikk (13) bekezdés

  11a. cikk (8) bekezdés

  11a. cikk (9) bekezdés
  11b. cikk (7) bekezdés
  14. cikk (1) bekezdés
  15. cikk, ötödik bekezdés

  16. cikk (12) bekezdés [Mód. 8]
  19. cikk (3) bekezdés
  22. cikk
  24. cikk (1) bekezdés b) pont
  24. cikk (3) bekezdés
  24a. cikk (1) bekezdés
  24a. cikk (2) bekezdés
  25. cikk (2) bekezdés
  25a. cikk (1) bekezdés
  IV. melléklet, A. rész |
| --- | --- |

5.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról

3d. cikk (3) bekezdés

3f. cikk (9) bekezdés

10. cikk (4) bekezdés

10a. cikk (1) bekezdés

10a. cikk (7) bekezdés

10a. cikk (8) bekezdés

10a. cikk (13) bekezdés

11a. cikk (9) bekezdés

11b. cikk (7) bekezdés

14. cikk (1) bekezdés

15. cikk, ötödik bekezdés

19. cikk (3) bekezdés

22. cikk

24. cikk (1) bekezdés b) pont

24. cikk (3) bekezdés

24a. cikk (1) bekezdés

24a. cikk (2) bekezdés

25. cikk (2) bekezdés

25a. cikk (1) bekezdés

IV. melléklet, A. rész

| C. | ENERGIAPOLITIKA






  6. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. október 22-i 2008/92/EK irányelve az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról (átdolgozott szöveg).
  6. cikk |
| --- | --- | --- |

C.

ENERGIAPOLITIKA

6.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. október 22-i 2008/92/EK irányelve az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról (átdolgozott szöveg).

6. cikk

| D. | VÁLLALKOZÁSPOLITIKA ÉS IPAR






  7. | Az Európai Parlament és a Tanács 2007. június 20-i 715/2007/EK rendelete a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről
  5. cikk (3) bekezdés
  8. cikk
  14. cikk (2) bekezdés
  14. cikk (3) bekezdés |
| --- | --- | --- |

D.

VÁLLALKOZÁSPOLITIKA ÉS IPAR

7.

Az Európai Parlament és a Tanács 2007. június 20-i 715/2007/EK rendelete a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről

5. cikk (3) bekezdés

8. cikk

14. cikk (2) bekezdés

14. cikk (3) bekezdés

| 8. | Az Európai Parlament és a Tanács 2006. május 17-i 2006/42/EK irányelve a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról (átdolgozás)
  8. cikk (1) bekezdés a) pont

  8. cikk (1) bekezdésének b) pontja a 9. cikk (3) bekezdésével összefüggésben [Mód. 9] |
| --- | --- |

8.

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. május 17-i 2006/42/EK irányelve a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról (átdolgozás)

8. cikk (1) bekezdés a) pont

| E. | KÖRNYEZETVÉDELEM






  9. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 66/2010/EK rendelete az uniós ökocímkéről

  6. cikk (5) bekezdés, második albekezdés [Mód. 10]
  6. cikk (7) bekezdés
  8. cikk (2) bekezdés
  15. cikk |
| --- | --- | --- |

E.

KÖRNYEZETVÉDELEM

9.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 66/2010/EK rendelete az uniós ökocímkéről

6. cikk (7) bekezdés

8. cikk (2) bekezdés

15. cikk

| 10. | Az Európai Parlament és a Tanács 1221/2009/EK rendelete (2009. november 25.) a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

  16. cikk (4) bekezdés

  17. cikk (3) bekezdés

  30. cikk (6) bekezdés

  46. cikk (6) bekezdés [Mód. 11]
  48. cikk (2) bekezdés |
| --- | --- |

10.

Az Európai Parlament és a Tanács 1221/2009/EK rendelete (2009. november 25.) a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

17. cikk (3) bekezdés

48. cikk (2) bekezdés

| F. | STATISZTIKA






  11. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. április 23-i 453/2008/EK rendelete a közösségi üres álláshelyekre vonatkozó negyedéves statisztikai adatokról
  2. cikk (1) bekezdés
  3. cikk (1) bekezdés

  5. cikk (1) bekezdés [Mód. 12]
  7. cikk (1) bekezdés
  7. cikk (3) bekezdés |
| --- | --- | --- |

F.

STATISZTIKA

11.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. április 23-i 453/2008/EK rendelete a közösségi üres álláshelyekre vonatkozó negyedéves statisztikai adatokról

2. cikk (1) bekezdés

3. cikk (1) bekezdés

7. cikk (1) bekezdés

7. cikk (3) bekezdés

| 12. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. február 20-i 177/2008/EK rendelete a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
  **** [Mód. 13]

  3. cikk (6) bekezdés
  5. cikk (2) bekezdés
  6. cikk (3) bekezdés a „közös minőségi előírásokra vonatkozó intézkedések” elfogadása tekintetében, összefüggésben a 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjával a „közös minőségi előírások” elfogadása tekintetében
  8. cikk (3) bekezdés
  15. cikk (1) bekezdés |
| --- | --- |

12.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. február 20-i 177/2008/EK rendelete a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
  **** [Mód. 13]

3. cikk (6) bekezdés

5. cikk (2) bekezdés

6. cikk (3) bekezdés a „közös minőségi előírásokra vonatkozó intézkedések” elfogadása tekintetében, összefüggésben a 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjával a „közös minőségi előírások” elfogadása tekintetében

8. cikk (3) bekezdés

15. cikk (1) bekezdés

| 13. | Az Európai Parlament és a Tanács 2007. június 20-i 716/2007/EK rendelete a külföldi leányvállalatok szerkezetére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikákról
  **** [Mód. 14]

  5. cikk (4) bekezdés
  a 6. cikk (3) bekezdése a „közös minőségi előírások” elfogadása tekintetében, a 9. cikk (2) bekezdésének a) pontjával összefüggésben
  9. cikk (2) bekezdés b) pont
  9. cikk (2) bekezdés c) pont a „megfelelő közös minőségi előírások” meghatározása tekintetében |
| --- | --- |

13.

Az Európai Parlament és a Tanács 2007. június 20-i 716/2007/EK rendelete a külföldi leányvállalatok szerkezetére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikákról
  **** [Mód. 14]

5. cikk (4) bekezdés

a 6. cikk (3) bekezdése a „közös minőségi előírások” elfogadása tekintetében, a 9. cikk (2) bekezdésének a) pontjával összefüggésben

9. cikk (2) bekezdés b) pont

9. cikk (2) bekezdés c) pont a „megfelelő közös minőségi előírások” meghatározása tekintetében

| 14. | Az Európai Parlament és a Tanács 2007. december 11-i 1445/2007/EK rendelete a vásárlóerő-paritással kapcsolatos alapinformációk szolgáltatására, valamint a vásárlóerő-paritás kiszámítására és közzétételére vonatkozó közös szabályok megállapításáról
  **** [Mód. 15]

  7. cikk (4) bekezdés a „minőség-ellenőrzés alapjául szolgáló közös kritériumok” elfogadása tekintetében, összefüggésben a 12. cikk (3) bekezdésének c) pontjával a „minőségi kritériumok” elfogadása tekintetében
  12. cikk (3) bekezdés |
| --- | --- |

14.

Az Európai Parlament és a Tanács 2007. december 11-i 1445/2007/EK rendelete a vásárlóerő-paritással kapcsolatos alapinformációk szolgáltatására, valamint a vásárlóerő-paritás kiszámítására és közzétételére vonatkozó közös szabályok megállapításáról
  **** [Mód. 15]

7. cikk (4) bekezdés a „minőség-ellenőrzés alapjául szolgáló közös kritériumok” elfogadása tekintetében, összefüggésben a 12. cikk (3) bekezdésének c) pontjával a „minőségi kritériumok” elfogadása tekintetében

12. cikk (3) bekezdés

| 15. | Az Európai Parlament és a Tanács 2005. szeptember 7-i 1552/2005/EK rendelete a vállalati szakképzésre vonatkozó statisztikákról
  5. cikk (2) bekezdés
  7. cikk (3) bekezdés
  8. cikk (2) bekezdés
  9. cikk (4) bekezdés a „minőségi követelmények ..., és minden, az adatok minőségének értékeléséhez vagy javításához szükséges intézkedés” elfogadása tekintetében

  9. cikk (4) bekezdés a „minőségről szóló beszámolók szerkezetének” meghatározása tekintetében [Mód. 16]
  10. cikk (2) bekezdés
  13. cikk |
| --- | --- |

15.

Az Európai Parlament és a Tanács 2005. szeptember 7-i 1552/2005/EK rendelete a vállalati szakképzésre vonatkozó statisztikákról

5. cikk (2) bekezdés

7. cikk (3) bekezdés

8. cikk (2) bekezdés

9. cikk (4) bekezdés a „minőségi követelmények ..., és minden, az adatok minőségének értékeléséhez vagy javításához szükséges intézkedés” elfogadása tekintetében

10. cikk (2) bekezdés

13. cikk

| 16. | Az Európai Parlament és a Tanács 2005. január 12-i 184/2005/EK rendelete a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról
  **** [Mód. 17]

  4. cikk (3) bekezdés a „közös minőségi előírások” elfogadása tekintetében
  10. cikk |
| --- | --- |

16.

Az Európai Parlament és a Tanács 2005. január 12-i 184/2005/EK rendelete a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról
  **** [Mód. 17]

4. cikk (3) bekezdés a „közös minőségi előírások” elfogadása tekintetében

10. cikk

| 17. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 16-i 1177/2003/EK rendelete a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikáról (EU-SILC)
  6. cikk (2) bekezdés

  8. cikk (3) bekezdés
  15. cikk (5) bekezdés, összefüggésben a 15. cikk (2) bekezdésének a) pontjával a „keresztmetszeti komponens egyes területeibe bevonni kívánt elsődleges célváltozók listájának meghatározása és a longitudinális komponensben foglalt célváltozók, ezen belül a változók kódjainak részletezése” tekintetében

  a 15. cikk (5) bekezdése, összefüggésben a 15. cikk (2) bekezdésének a) pontjával „az Eurostat részére történő adattovábbítás technikai formátuma” meghatározása tekintetében


  a 15. cikk (5) bekezdése a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontjával összefüggésben

  a 15. cikk (5) bekezdése a 15. cikk (2) bekezdésének c) pontjával összefüggésben

  a 15. cikk (5) bekezdése a 15. cikk (2) bekezdésének d) pontjával összefüggésben [Mód. 18]
  a 15. cikk (5) bekezdése a 15. cikk (2) bekezdésének e) pontjával összefüggésben
  a 15. cikk (5) bekezdése a 15. cikk (2) bekezdésének f) pontjával összefüggésben |
| --- | --- |

17.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 16-i 1177/2003/EK rendelete a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikáról (EU-SILC)

6. cikk (2) bekezdés

15. cikk (5) bekezdés, összefüggésben a 15. cikk (2) bekezdésének a) pontjával a „keresztmetszeti komponens egyes területeibe bevonni kívánt elsődleges célváltozók listájának meghatározása és a longitudinális komponensben foglalt célváltozók, ezen belül a változók kódjainak részletezése” tekintetében

a 15. cikk (5) bekezdése a 15. cikk (2) bekezdésének c) pontjával összefüggésben

a 15. cikk (5) bekezdése a 15. cikk (2) bekezdésének e) pontjával összefüggésben

a 15. cikk (5) bekezdése a 15. cikk (2) bekezdésének f) pontjával összefüggésben

| 18. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. február 27-i 450/2003/EK rendelete a munkaerőköltség-indexről
  **** [Mód. 19]

  2. cikk (4) bekezdés
  3. cikk (2) bekezdés
  4. cikk (1) bekezdés
  4. cikk (2) bekezdés
  8. cikk (1) bekezdés
  11. cikk a) pont
  11. cikk b) pont
  11. cikk d) pont
  11. cikk e) pont
  11. cikk f) pont az „átadott aktuális és visszamenőleges adatokra vonatkozó külön minőségi követelmények” elfogadása tekintetében
  11. cikk i) pont
  A melléklet 3. pontja |
| --- | --- |

18.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. február 27-i 450/2003/EK rendelete a munkaerőköltség-indexről
  **** [Mód. 19]

2. cikk (4) bekezdés

3. cikk (2) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés

8. cikk (1) bekezdés

11. cikk a) pont

11. cikk b) pont

11. cikk d) pont

11. cikk e) pont

11. cikk f) pont az „átadott aktuális és visszamenőleges adatokra vonatkozó külön minőségi követelmények” elfogadása tekintetében

11. cikk i) pont

A melléklet 3. pontja

| 19. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. február 27-i 437/2003/EK rendelete a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről
  5. cikk
  7. cikk (2) bekezdés
  10. cikk (2) bekezdés |
| --- | --- |

19.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. február 27-i 437/2003/EK rendelete a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről

5. cikk

7. cikk (2) bekezdés

10. cikk (2) bekezdés

| 20. | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. november 25-i 2150/2002/EK rendelete az energiastatisztikáról
  1. cikk (5) bekezdés
  3. cikk (1) bekezdés
  4. cikk (3) bekezdés
  5. cikk (4) bekezdés
  6. cikk (2) bekezdés a) pont
  6. cikk (2) bekezdés b) pont
  6. cikk (2) bekezdés c) pont a „megfelelő minőségértékelési kritériumok megállapítása” tekintetében

  6. cikk (2) bekezdés c) pont a „minőségre vonatkozó jelentések tartalmának meghatározása” tekintetében [Mód. 20]
  6. cikk (2) bekezdés d) pont
  8. cikk (3) bekezdés
  I. melléklet 7. szakasz 1. pont
  II. melléklet 7. szakasz 1. pont |
| --- | --- |

20.

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. november 25-i 2150/2002/EK rendelete az energiastatisztikáról

1. cikk (5) bekezdés

3. cikk (1) bekezdés

4. cikk (3) bekezdés

5. cikk (4) bekezdés

6. cikk (2) bekezdés a) pont

6. cikk (2) bekezdés b) pont

6. cikk (2) bekezdés c) pont a „megfelelő minőségértékelési kritériumok megállapítása” tekintetében

6. cikk (2) bekezdés d) pont

8. cikk (3) bekezdés

I. melléklet 7. szakasz 1. pont

II. melléklet 7. szakasz 1. pont

| G. | BELSŐ PIAC ÉS SZOLGÁLTATÁSOK






  21. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK irányelve az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről****

  14. cikk (1) bekezdés

  14. cikk (2) bekezdés [Mód. 21] |
| --- | --- | --- |

G.

BELSŐ PIAC ÉS SZOLGÁLTATÁSOK

21.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK irányelve az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről****

14. cikk (1) bekezdés

| 22. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/81/EK irányelve a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról
  68. cikk (1) bekezdés***
  69. cikk (2) bekezdés*** |
| --- | --- |

22.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/81/EK irányelve a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról

68. cikk (1) bekezdés***

69. cikk (2) bekezdés***

| H. | MOBILITÁSPOLITIKA ÉS KÖZLEKEDÉS






  23. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 391/2009/EK rendelete a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól
  13. cikk
  14. cikk (1) bekezdés
  14. cikk (2) bekezdés |
| --- | --- | --- |

H.

MOBILITÁSPOLITIKA ÉS KÖZLEKEDÉS

23.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 391/2009/EK rendelete a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól

13. cikk

14. cikk (1) bekezdés

14. cikk (2) bekezdés

| 24. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 2009/45/EK irányelve a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről (átdolgozás)
  10. cikk (3) bekezdés |
| --- | --- |

24.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 2009/45/EK irányelve a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről (átdolgozás)

10. cikk (3) bekezdés

| 25. | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/725/EK rendelete a hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról
  10. cikk (2) bekezdés**

  10. cikk (3) bekezdés** [Mód. 22] |
| --- | --- |

25.

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/725/EK rendelete a hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról

10. cikk (2) bekezdés**

| 26. | Az Európai Parlament és a Tanács 2000. november 27-i 2000/59/EK irányelve a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről
  15. cikk |
| --- | --- |

26.

Az Európai Parlament és a Tanács 2000. november 27-i 2000/59/EK irányelve a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről

15. cikk

| 27. | A Tanács 1997. december 11-i 97/70/EK irányelve a 24 méteres és annál hosszabb halászhajók összehangolt biztonsági rendszeréről

  8. cikk a) pont első francia bekezdés [Mód. 23]
  8. cikk b) pont |
| --- | --- |

27.

A Tanács 1997. december 11-i 97/70/EK irányelve a 24 méteres és annál hosszabb halászhajók összehangolt biztonsági rendszeréről

8. cikk b) pont

| I. | EGÉSZSÉG- ÉS FOGYASZTÓÜGY






  28. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 1223/2009/EK rendelete a kozmetikai termékekről
  2. cikk (3) bekezdés
  13. cikk (8) bekezdés
  14. cikk (2) bekezdés
  15. cikk (1) bekezdés
  15. cikk (2) bekezdés**
  16. cikk (8) bekezdés
  16. cikk (9) bekezdés**

  18. cikk (2) bekezdés [Mód. 24]
  20. cikk (2) bekezdés
  31. cikk (1) bekezdés**
  31. cikk (2) bekezdés
  31. cikk (3) bekezdés |
| --- | --- | --- |

I.

EGÉSZSÉG- ÉS FOGYASZTÓÜGY

28.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 1223/2009/EK rendelete a kozmetikai termékekről

2. cikk (3) bekezdés

13. cikk (8) bekezdés

14. cikk (2) bekezdés

15. cikk (1) bekezdés

15. cikk (2) bekezdés**

16. cikk (8) bekezdés

16. cikk (9) bekezdés**

20. cikk (2) bekezdés

31. cikk (1) bekezdés**

31. cikk (2) bekezdés

31. cikk (3) bekezdés

| 29. | Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről
  A 8. cikk (4) bekezdésének utolsó mondata a 78. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben

  A 17. cikk második albekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének d) pontjával összefüggésben

  A 25. cikk (3) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének e) pontjával összefüggésben
  A 26. cikk a 78. cikk (1) bekezdésének f) pontjával összefüggésben
  A 27. cikk (2) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének h) pontjával összefüggésben

  A 29. cikk (4) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének g) pontjával összefüggésben [Mód. 25]
  A 29. cikk (6) bekezdése első albekezdésének második mondata a 78. cikk (1) bekezdésének c) pontjával összefüggésben
  A 30. cikk (3) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének i) pontjával összefüggésben
  Az 52. cikk (4) bekezdésének utolsó albekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének j) pontjával összefüggésben
  Az 54. cikk (5) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének k) pontjával összefüggésben
  Az 58. cikk (2) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének l) pontjával összefüggésben
  A 65. cikk (1) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének m) pontjával összefüggésben
  A 68. cikk harmadik albekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének n) pontjával összefüggésben
  78. cikk (1) bekezdés a) pont
  II. melléklet, 3.6.5. pont |
| --- | --- |

29.

Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről

A 8. cikk (4) bekezdésének utolsó mondata a 78. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben

A 25. cikk (3) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének e) pontjával összefüggésben

A 26. cikk a 78. cikk (1) bekezdésének f) pontjával összefüggésben

A 27. cikk (2) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének h) pontjával összefüggésben

A 29. cikk (6) bekezdése első albekezdésének második mondata a 78. cikk (1) bekezdésének c) pontjával összefüggésben

A 30. cikk (3) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének i) pontjával összefüggésben

Az 52. cikk (4) bekezdésének utolsó albekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének j) pontjával összefüggésben

Az 54. cikk (5) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének k) pontjával összefüggésben

Az 58. cikk (2) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének l) pontjával összefüggésben

A 65. cikk (1) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének m) pontjával összefüggésben

A 68. cikk harmadik albekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének n) pontjával összefüggésben

78. cikk (1) bekezdés a) pont

II. melléklet, 3.6.5. pont

| 30. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1069/2009/EK rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
  5. cikk (1) bekezdés**
  5. cikk (2) bekezdés*
  6. cikk (1) bekezdés
  6. cikk (2) bekezdés*
  7. cikk (4) bekezdés
  11. cikk (2) bekezdés
  15. cikk (1) bekezdés
  17. cikk (2) bekezdés
  18. cikk (3) bekezdés
  19. cikk (4) bekezdés
  20. cikk (11) bekezdés
  21. cikk (6) bekezdés
  27. cikk
  31. cikk (2) bekezdés
  32. cikk (3) bekezdés
  40. cikk a) pont
  40. cikk b) pont

  40. cikk c) pont


  40. cikk d) pont


  40. cikk e) pont

  40. cikk f) pont

  41. cikk (1) bekezdés


  41. cikk (3) bekezdés

  42. cikk (2) bekezdés a) pont
  42. cikk (2) bekezdés b) pont
  42. cikk (2) bekezdés c) pont

  42. cikk (2) bekezdés d) pont

  43. cikk (3) bekezdés

  45. cikk (4) bekezdés

  48. cikk (7) bekezdés a) pont
  48. cikk (7) bekezdés b) pont

  48. cikk (7) bekezdés c) pont [Mód. 26]
  48. cikk (7) bekezdés d) pont
  48. cikk (8) bekezdés |
| --- | --- |

30.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1069/2009/EK rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

5. cikk (1) bekezdés**

5. cikk (2) bekezdés*

6. cikk (1) bekezdés

6. cikk (2) bekezdés*

7. cikk (4) bekezdés

11. cikk (2) bekezdés

15. cikk (1) bekezdés

17. cikk (2) bekezdés

18. cikk (3) bekezdés

19. cikk (4) bekezdés

20. cikk (11) bekezdés

21. cikk (6) bekezdés

27. cikk

31. cikk (2) bekezdés

32. cikk (3) bekezdés

40. cikk a) pont

40. cikk b) pont

40. cikk f) pont

42. cikk (2) bekezdés a) pont

42. cikk (2) bekezdés b) pont

42. cikk (2) bekezdés c) pont

43. cikk (3) bekezdés

48. cikk (7) bekezdés a) pont

48. cikk (7) bekezdés b) pont

48. cikk (7) bekezdés d) pont

48. cikk (8) bekezdés

| 31. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 767/2009/EK rendelete a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról, az 1831/2003/EK rendelet módosításáról, valamint a 79/373/EGK tanácsi irányelv, a 80/511/EGK bizottsági irányelv, a 82/471/EGK, 83/228/EGK, 93/74/EGK, 93/113/EK és 96/25/EK tanácsi irányelv és a 2004/217/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről
  6. cikk (2) bekezdés**

  7. cikk (2) bekezdés


  10. cikk (5) bekezdés*

  17. cikk (4) bekezdés
  20. cikk (2) bekezdés

  26. cikk (3) bekezdés [Mód. 27]
  27. cikk (1) bekezdés
  32. cikk (4) bekezdés |
| --- | --- |

31.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 767/2009/EK rendelete a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról, az 1831/2003/EK rendelet módosításáról, valamint a 79/373/EGK tanácsi irányelv, a 80/511/EGK bizottsági irányelv, a 82/471/EGK, 83/228/EGK, 93/74/EGK, 93/113/EK és 96/25/EK tanácsi irányelv és a 2004/217/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

6. cikk (2) bekezdés**

17. cikk (4) bekezdés

20. cikk (2) bekezdés

27. cikk (1) bekezdés

32. cikk (4) bekezdés

| 32. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 470/2009/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról
  13. cikk (2) bekezdés

  18. cikk** [Mód. 28]
  19. cikk (3) bekezdés
  24. cikk (4) bekezdés |
| --- | --- |

32.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 470/2009/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

13. cikk (2) bekezdés

19. cikk (3) bekezdés

24. cikk (4) bekezdés

| 33. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1334/2008/EK rendelete az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK és a 110/2008/EK rendelet, valamint a 2000/13/EK irányelv módosításáról
  8. cikk (2) bekezdés**
  22. cikk**
  25. cikk (3) bekezdés |
| --- | --- |

33.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1334/2008/EK rendelete az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK és a 110/2008/EK rendelet, valamint a 2000/13/EK irányelv módosításáról

8. cikk (2) bekezdés**

22. cikk**

25. cikk (3) bekezdés

| 34. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1333/2008/EK rendelete az élelmiszer-adalékanyagokról
  9. cikk (2) bekezdés

  23. cikk (4) bekezdés második mondat [Mód. 29]
  24. cikk (3) bekezdés*
  30. cikk (1) bekezdés*
  30. cikk (2) bekezdés*
  30. cikk (3) bekezdés*
  30. cikk (5) bekezdés
  31. cikk* |
| --- | --- |

34.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1333/2008/EK rendelete az élelmiszer-adalékanyagokról

9. cikk (2) bekezdés

24. cikk (3) bekezdés*

30. cikk (1) bekezdés*

30. cikk (2) bekezdés*

30. cikk (3) bekezdés*

30. cikk (5) bekezdés

31. cikk*

| 35. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1332/2008/EK rendelete az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról
  17. cikk (5) bekezdés |
| --- | --- |

35.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1332/2008/EK rendelete az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról

17. cikk (5) bekezdés

| 36. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1331/2008/EK rendelete az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról
  7. cikk (4) bekezdés
  7. cikk (5) bekezdés*
  7. cikk (6) bekezdés** |
| --- | --- |

36.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1331/2008/EK rendelete az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról

7. cikk (4) bekezdés

7. cikk (5) bekezdés*

7. cikk (6) bekezdés**

| 37. | Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1925/2006/EK rendelete a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról
  3. cikk (3) bekezdés**
  4. cikk, második albekezdés
  5. cikk (1) bekezdés

  6. cikk (1) bekezdés

  6. cikk (2) bekezdés [Mód. 30]
  6. cikk (6) bekezdés
  7. cikk (1) bekezdés
  8. cikk (2) bekezdés
  8. cikk (5) bekezdés** |
| --- | --- |

37.

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1925/2006/EK rendelete a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról

3. cikk (3) bekezdés**

4. cikk, második albekezdés

5. cikk (1) bekezdés

6. cikk (6) bekezdés

7. cikk (1) bekezdés

8. cikk (2) bekezdés

8. cikk (5) bekezdés**

| 38. | Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1924/2006/EK rendelete az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról
  1. cikk (2) bekezdés
  1. cikk (4) bekezdés
  3. cikk d) pont
  4. cikk (1) bekezdés első albekezdés
  4. cikk (1) bekezdés hatodik albekezdés
  4. cikk (5) bekezdés
  8. cikk (2) bekezdés

  13. cikk (3) bekezdés


  13. cikk (4) bekezdés


  17. cikk (3) bekezdés első albekezdés


  17. cikk (3) bekezdés második albekezdés b) pont


  18. cikk (5) bekezdés első albekezdés


  18. cikk (5) bekezdés második albekezdés b) pont

  28. cikk (4) bekezdés b) pont

  28. cikk (6) bekezdés a) pont ii. alpont [Mód. 31] |
| --- | --- |

38.

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1924/2006/EK rendelete az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról

1. cikk (2) bekezdés

1. cikk (4) bekezdés

3. cikk d) pont

4. cikk (1) bekezdés első albekezdés

4. cikk (1) bekezdés hatodik albekezdés

4. cikk (5) bekezdés

8. cikk (2) bekezdés

28. cikk (4) bekezdés b) pont

| 39. | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/23/EK irányelve az emberi szövetek és sejtek adományozására, gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, megőrzésére, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról
  8. cikk (5) bekezdés

  8. cikk (6) bekezdés


  9. cikk (4) bekezdés [Mód. 32]
  28. cikk** |
| --- | --- |

39.

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/23/EK irányelve az emberi szövetek és sejtek adományozására, gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, megőrzésére, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról

8. cikk (5) bekezdés

28. cikk**

| 40. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK rendelete a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról

  3. cikk (2) bekezdés
  12. cikk (4) bekezdés

  14. cikk (1) bekezdés első francia bekezdés


  14. cikk (1) bekezdés második francia bekezdés

  14. cikk (1) bekezdés harmadik francia bekezdés

  15. cikk (2) bekezdés
  24. cikk (4) bekezdés

  26. cikk (1) bekezdés

  32. cikk hatodik albekezdés

  bekezdés [Mód. 33]

  47. cikk (3) bekezdés |
| --- | --- |

40.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK rendelete a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról

12. cikk (4) bekezdés

14. cikk (1) bekezdés harmadik francia bekezdés

24. cikk (4) bekezdés

32. cikk hatodik albekezdés

  bekezdés [Mód. 33]

47. cikk (3) bekezdés

| 41. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 27-i 2002/98/EK irányelve az emberi vér és vérkomponensek gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról, valamint a 2001/83/EK irányelv módosításáról
  29. cikk első albekezdés

  bekezdés
  **
  29. cikk második albekezdés

  bekezdés
  a) pont
  29. cikk második albekezdés

  bekezdés
  b) pont**
  29. cikk második albekezdés

  bekezdés
  c) pont**
  29. cikk második albekezdés

  bekezdés
  d) pont**
  29. cikk második albekezdés

  bekezdés
  e) pont**
  29. cikk második albekezdés

  bekezdés
  f) pont**
  29. cikk második albekezdés

  bekezdés
   g) pont**
  29. cikk második albekezdés

  bekezdés
  h) pont

  29. cikk második bekezdés i) pont [Mód. 34] |
| --- | --- |

41.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 27-i 2002/98/EK irányelve az emberi vér és vérkomponensek gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról, valamint a 2001/83/EK irányelv módosításáról

29. cikk első albekezdés

  bekezdés
  **

29. cikk második albekezdés

  bekezdés
  a) pont

29. cikk második albekezdés

  bekezdés
  b) pont**

29. cikk második albekezdés

  bekezdés
  c) pont**

29. cikk második albekezdés

  bekezdés
  d) pont**

29. cikk második albekezdés

  bekezdés
  e) pont**

29. cikk második albekezdés

  bekezdés
  f) pont**

29. cikk második albekezdés

  bekezdés
   g) pont**

29. cikk második albekezdés

  bekezdés
  h) pont

| 42. | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június. 10-i 2002/46/EK irányelve az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről
  4. cikk (2) bekezdés
  4. cikk (5) bekezdés**
  5. cikk (4) bekezdés a „vitaminok és ásványi anyagok ... minimális mennyiségeinek” elfogadása tekintetében

  5. cikk (4) bekezdés a „vitaminok és ásványi anyagok ... maximális ... mennyiségeinek” elfogadása tekintetében


  12. cikk (3) bekezdés [Mód. 35] |
| --- | --- |

42.

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június. 10-i 2002/46/EK irányelve az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

4. cikk (2) bekezdés

4. cikk (5) bekezdés**

5. cikk (4) bekezdés a „vitaminok és ásványi anyagok ... minimális mennyiségeinek” elfogadása tekintetében

| 43. | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 7-i 2002/32/EK irányelve a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról
  7. cikk (2) bekezdés**
  8. cikk (1) bekezdés**
  8. cikk (2) bekezdés második francia bekezdés |
| --- | --- |

43.

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 7-i 2002/32/EK irányelve a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról

7. cikk (2) bekezdés**

8. cikk (1) bekezdés**

8. cikk (2) bekezdés második francia bekezdés

---

(1)  Tájékoztatás céljából e melléklet a 2. cikk (6) bekezdése szerinti lerövidített határidőre hivatkozó rendelkezéseket *-gal, a 3. cikk szerinti sürgősségi eljárásra hivatkozó rendelkezéseket **-gal, a 3. cikk szerinti sürgősségi eljárásra és a 2. cikk (6) bekezdése szerinti lerövidített határidőre hivatkozó rendelkezéseket ***-gal,
  , a 2. cikk (5) bekezdésének második albekezdésében hivatkozott rendelkezéseket
  pedig

  ****-gal
  jelöli. [Mód. 3]

II. MELLÉKLET

Az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében hivatkozott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkozó, a végrehajtási jogi aktusok rendszeréhez hozzáigazított jogiaktus-rendelkezések (1)

| A. | KOMMUNIKÁCIÓS HÁLÓZATOK, TARTALMAK ÉS TECHNOLÓGIÁK








  1. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 30-i 626/2008/EK határozata a mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek (MSS) kiválasztásáról és engedélyezéséről

  9. cikk (3) bekezdés*
  [Mód. 36] |
| --- | --- | --- |

A.

KOMMUNIKÁCIÓS HÁLÓZATOK, TARTALMAK ÉS TECHNOLÓGIÁK

1.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 30-i 626/2008/EK határozata a mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek (MSS) kiválasztásáról és engedélyezéséről

| 2. | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/22/EK irányelve az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról (Egyetemes szolgáltatási irányelv)

  26. cikk (7) bekezdés
  27 a. cikk (5) bekezdés
  [Mód. 37] |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/22/EK irányelve az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról (Egyetemes szolgáltatási irányelv)

| 3. | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv)

  9b. cikk (3) bekezdés
  10. cikk (4) bekezdés
  15. cikk (4) bekezdés
  17. cikk (6) bekezdés a) pont
  19. cikk (4) bekezdés
  [Mód. 38] |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv)

| B. | AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁSSAL ÖSSZEFÜGGŐ UNIÓS FELLÉPÉS








  4. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 406/2009/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről.

  3. cikk (2) bekezdés
  [Mód. 39] |
| --- | --- | --- |

B.

AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁSSAL ÖSSZEFÜGGŐ UNIÓS FELLÉPÉS

4.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 406/2009/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről.

| 5. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról

  11 a. cikk (8) bekezdés
  16. cikk (12) bekezdés
  [Mód. 40] |
| --- | --- |

5.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról

| C. | VÁLLALKOZÁS- ÉS IPARPOLITIKA








  6. | Az Európai Parlament és a Tanács 2006. május 17-i 2006/42/EK irányelve a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról (átdolgozás)

  A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja a 9. cikk (3) bekezdésével összefüggésben
  [Mód. 41] |
| --- | --- | --- |

C.

VÁLLALKOZÁS- ÉS IPARPOLITIKA

6.

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. május 17-i 2006/42/EK irányelve a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról (átdolgozás)

| D. | KÖRNYEZETVÉDELEM








  7. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 1221/2009/EK rendelete a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

  46. cikk (6) bekezdés
  [Mód. 42] |
| --- | --- | --- |

D.

KÖRNYEZETVÉDELEM

7.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 1221/2009/EK rendelete a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

| E. | STATISZTIKA







  8. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. április 23-i 453/2008/EK rendelete a közösségi üres álláshelyekre vonatkozó negyedéves statisztikai adatokról

  5. cikk (1) bekezdés
  [Mód. 43] |
| --- | --- | --- |

E.

STATISZTIKA

8.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. április 23-i 453/2008/EK rendelete a közösségi üres álláshelyekre vonatkozó negyedéves statisztikai adatokról

| 9. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. február 20-i 177/2008/EK rendelete a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
  6. cikk (3) bekezdés „a minőségről szóló beszámolók tartalmának és elkészítésük gyakoriságának” elfogadása tekintetében, összefüggésben a 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjával „a minőségről szóló beszámolók tartalmának és elkészítésük gyakoriságának” elfogadása tekintetében |
| --- | --- |

9.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. február 20-i 177/2008/EK rendelete a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

6. cikk (3) bekezdés „a minőségről szóló beszámolók tartalmának és elkészítésük gyakoriságának” elfogadása tekintetében, összefüggésben a 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjával „a minőségről szóló beszámolók tartalmának és elkészítésük gyakoriságának” elfogadása tekintetében

| 10. | Az Európai Parlament és a Tanács 2007. június 20-i 716/2007/EK rendelete a külföldi leányvállalatok szerkezetére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikákról
  6. cikk (3) bekezdés a „minőségjelentések tartalmának és gyakoriságának” elfogadása tekintetében, összefüggésben a 9. cikk (2) bekezdésének c) pontjával „minőségjelentések tartalmának és gyakoriságának” elfogadása tekintetében |
| --- | --- |

10.

Az Európai Parlament és a Tanács 2007. június 20-i 716/2007/EK rendelete a külföldi leányvállalatok szerkezetére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikákról

6. cikk (3) bekezdés a „minőségjelentések tartalmának és gyakoriságának” elfogadása tekintetében, összefüggésben a 9. cikk (2) bekezdésének c) pontjával „minőségjelentések tartalmának és gyakoriságának” elfogadása tekintetében

| 11. | Az Európai Parlament és a Tanács 2007. december 11-i 1445/2007/EK rendelete a vásárlóerő-paritással kapcsolatos alapinformációk szolgáltatására, valamint a vásárlóerő-paritás kiszámítására és közzétételére vonatkozó közös szabályok megállapításáról
  7. cikk (4) bekezdés a „minőségről szóló jelentések szerkezetének” elfogadása tekintetében, összefüggésben a 12. cikk (3) bekezdésének c) pontjával „minőségről szóló jelentések szerkezetének” meghatározása tekintetében |
| --- | --- |

11.

Az Európai Parlament és a Tanács 2007. december 11-i 1445/2007/EK rendelete a vásárlóerő-paritással kapcsolatos alapinformációk szolgáltatására, valamint a vásárlóerő-paritás kiszámítására és közzétételére vonatkozó közös szabályok megállapításáról

7. cikk (4) bekezdés a „minőségről szóló jelentések szerkezetének” elfogadása tekintetében, összefüggésben a 12. cikk (3) bekezdésének c) pontjával „minőségről szóló jelentések szerkezetének” meghatározása tekintetében

| 12. | Az Európai Parlament és a Tanács 2005. szeptember 7-i 1552/2005/EK rendelete a vállalati szakképzésre vonatkozó statisztikákról

  9. cikk (4) bekezdés a „minőségről szóló beszámolók szerkezetének” elfogadása tekintetében
  [Mód. 44] |
| --- | --- |

12.

Az Európai Parlament és a Tanács 2005. szeptember 7-i 1552/2005/EK rendelete a vállalati szakképzésre vonatkozó statisztikákról

| 13. | Az Európai Parlament és a Tanács 2005. január 12-i 184/2005/EK rendelete a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról
  4. cikk (3) bekezdés a „a minőségről szóló beszámolók tartalmának és a benyújtás gyakoriságának” elfogadása tekintetében |
| --- | --- |

13.

Az Európai Parlament és a Tanács 2005. január 12-i 184/2005/EK rendelete a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról

4. cikk (3) bekezdés a „a minőségről szóló beszámolók tartalmának és a benyújtás gyakoriságának” elfogadása tekintetében

| 14. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 16-i 1177/2003/EK rendelete a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikáról (EU-SILC)

  8. cikk (3) bekezdés
  15. cikk (5) bekezdés, összefüggésben a 15. cikk (2) bekezdés a) pontjával a „az Eurostat részére történő adattovábbítás technikai formátumának” meghatározása tekintetében,
  A 15. cikk (5) bekezdése a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontjával összefüggésben
  A 15. cikk (5) bekezdése a 15. cikk (2) bekezdésének d) pontjával összefüggésben
  [Mód. 45] |
| --- | --- |

14.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 16-i 1177/2003/EK rendelete a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikáról (EU-SILC)

| 15. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. február 27-i 450/2003/EK rendelete a munkaerőköltség-indexről
  8. cikk (2) bekezdés, összefüggésben a 11. cikk f) pontjával a „minőségről szóló beszámolók tartalmának” elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

15.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. február 27-i 450/2003/EK rendelete a munkaerőköltség-indexről

8. cikk (2) bekezdés, összefüggésben a 11. cikk f) pontjával a „minőségről szóló beszámolók tartalmának” elfogadása tekintetében,

| 16. | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. november 25-i 2150/2002/EK rendelete az energiastatisztikáról

  6. cikk d) pont bekezdés a „minőségre vonatkozó jelentések tartalmának” meghatározása tekintetében
  [Mód. 46] |
| --- | --- |

16.

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. november 25-i 2150/2002/EK rendelete az energiastatisztikáról

| F. | BELSŐ PIAC ÉS SZOLGÁLTATÁSOK








  17. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK irányelve az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

  14. cikk (2) bekezdés
  [Mód. 47] |
| --- | --- | --- |

F.

BELSŐ PIAC ÉS SZOLGÁLTATÁSOK

17.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK irányelve az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

| G. | MOBILITÁSPOLITIKA ÉS KÖZLEKEDÉS








  18. | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/725/EK rendelete a hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról

  10. cikk (3) bekezdés**
  [Mód. 48] |
| --- | --- | --- |

G.

MOBILITÁSPOLITIKA ÉS KÖZLEKEDÉS

18.

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/725/EK rendelete a hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról

| 19. | A Tanács 1997. december 11-i 97/70/EK irányelve a 24 méteres és annál hosszabb halászhajók összehangolt biztonsági rendszeréről

  8. cikk (a) bekezdés első francia bekezdés
  [Mód. 49] |
| --- | --- |

19.

A Tanács 1997. december 11-i 97/70/EK irányelve a 24 méteres és annál hosszabb halászhajók összehangolt biztonsági rendszeréről

| H. | EGÉSZSÉG- ÉS FOGYASZTÓÜGY








  20. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 1223/2009/EK rendelete a kozmetikai termékekről

  18. cikk (2) bekezdés
  [Mód. 50] |
| --- | --- | --- |

H.

EGÉSZSÉG- ÉS FOGYASZTÓÜGY

20.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 1223/2009/EK rendelete a kozmetikai termékekről

| 21. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1107/2009/EK rendelete a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről

  A 17. cikk második albekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének g) pontjával összefüggésben
  A 29. cikk (4) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének g) pontjával összefüggésben
  [Mód. 51] |
| --- | --- |

21.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1107/2009/EK rendelete a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről

| 22. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1069/2009/EK rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

  40. cikk c) pont
  40. cikk d) pont
  40. cikk e) pont
  41. cikk (1) bekezdés
  41. cikk (3) bekezdés
  42. cikk (2) bekezdés d) pont
  45. cikk (4) bekezdés
  48. cikk (7) bekezdés c) pont
  [Mód. 52] |
| --- | --- |

22.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1069/2009/EK rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

| 23. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 767/2009/EK rendelete a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról, az 1831/2003/EK rendelet módosításáról, valamint a 79/373/EGK tanácsi irányelv, a 80/511/EGK bizottsági irányelv, a 82/471/EGK, 83/228/EGK, 93/74/EGK, 93/113/EK és 96/25/EK tanácsi irányelv és a 2004/217/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

  7. cikk (2) bekezdés
  10. cikk (5) bekezdés*
  26. cikk (3) bekezdés
  [Mód. 53] |
| --- | --- |

23.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 767/2009/EK rendelete a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról, az 1831/2003/EK rendelet módosításáról, valamint a 79/373/EGK tanácsi irányelv, a 80/511/EGK bizottsági irányelv, a 82/471/EGK, 83/228/EGK, 93/74/EGK, 93/113/EK és 96/25/EK tanácsi irányelv és a 2004/217/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

| 24. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 470/2009/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

  18. cikk**
  [Mód. 54] |
| --- | --- |

24.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 470/2009/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

| 25. | Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1925/2006/EK rendelete a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról

  6. cikk (1) bekezdés
  6. cikk (2) bekezdés
  [Mód. 55] |
| --- | --- |

25.

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1925/2006/EK rendelete a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról

| 26. | Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1924/2006/EK rendelete az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról

  13. cikk (3) bekezdés
  13. cikk (4) bekezdés
  17. cikk (3) bekezdés első albekezdés
  17. cikk (3) bekezdés második albekezdés b) pont
  18. cikk (5) bekezdés első albekezdés
  18. cikk (5) bekezdés második albekezdés b) pont
  28. cikk (6) bekezdés a) pont ii. alpont
  [Mód. 56] |
| --- | --- |

26.

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1924/2006/EK rendelete az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról

| 27. | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/23/EK irányelve az emberi szövetek és sejtek adományozására, gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, megőrzésére, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról

  8. cikk(6) bekezdés
  9. cikk(4) bekezdés
  [Mód. 57] |
| --- | --- |

27.

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/23/EK irányelve az emberi szövetek és sejtek adományozására, gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, megőrzésére, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról

| 28. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK rendelete a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról

  3. cikk (2) bekezdés
  14. cikk (1) bekezdés első francia bekezdés
  14. cikk (1) bekezdés második francia bekezdés
  15. cikk (2) bekezdés
  26. cikk (1) bekezdés
  [Mód. 58] |
| --- | --- |

28.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK rendelete a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról

| 29. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 27-i 2002/98/EK irányelve az emberi vér és vérkomponensek gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról, valamint a 2001/83/EK irányelv módosításáról

  29. cikk második albekezdés i) pont
  [Mód. 59] |
| --- | --- |

29.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 27-i 2002/98/EK irányelve az emberi vér és vérkomponensek gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról, valamint a 2001/83/EK irányelv módosításáról

| 30. | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június. 10-i 2002/46/EK irányelve az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

  5. cikk (4) bekezdés a „vitaminok és ásványi anyagok ... maximális ... mennyiségeinek” elfogadása tekintetében
  [Mód. 60] |
| --- | --- |

30.

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június. 10-i 2002/46/EK irányelve az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

---

(1)  Tájékoztatás céljából a 182/2011/EU rendelet 8. cikke szerinti sürgősségi eljárásra hivatkozó rendelkezéseket e melléklet **-gal jelöli.

III. MELLÉKLET

Módosítások a 66/2010/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez, az 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez, a 97/70/EK tanácsi irányelvhez és
  , az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez, a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez, valamint az 1257/96/EK tanácsi rendelethez [Mód. 61]

| A. | KÖRNYEZETVÉDELEM








  1) | A 66/2010/EK rendelet 6. cikkének (5) bekezdéséből a második albekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- | --- |

A.

KÖRNYEZETVÉDELEM

1)

A 66/2010/EK rendelet 6. cikkének (5) bekezdéséből a második albekezdést el kell hagyni.

| 2) | Az 1221/2009/EK rendelet az alábbiak szerint módosul:








  a) | a 16. cikk (4) bekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

2)

Az 1221/2009/EK rendelet az alábbiak szerint módosul:

a)

a 16. cikk (4) bekezdését el kell hagyni;

| b) | a 30. cikk (6) bekezdését el kell hagyni.
  [Mód. 62] |
| --- | --- |

b)

a 30. cikk (6) bekezdését el kell hagyni.
  [Mód. 62]

| B. | MOBILITÁSPOLITIKA ÉS KÖZLEKEDÉS






  3) | A 97/70/EK irányelv 8. cikkének a) pontjából a második francia bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- | --- |

B.

MOBILITÁSPOLITIKA ÉS KÖZLEKEDÉS

3)

A 97/70/EK irányelv 8. cikkének a) pontjából a második francia bekezdést el kell hagyni.

| C. | egészség- és fogyasztóügy








  4) | Az 1333/2008/EK rendelet 23. cikkéből az (4) bekezdés második mondatát el kell hagyni. |
| --- | --- | --- |

C.

egészség- és fogyasztóügy

4)

Az 1333/2008/EK rendelet 23. cikkéből az (4) bekezdés második mondatát el kell hagyni.

| 5) | A 2002/46/EK irányelv 12. cikkéből a (3) bekezdést el kell hagyni.
  [Mód. 63] |
| --- | --- |

5)

A 2002/46/EK irányelv 12. cikkéből a (3) bekezdést el kell hagyni.
  [Mód. 63]

| D. | HUMANITÁRIUS SEGÍTSÉGNYÚJTÁS






  6) | Az 1257/96/EK rendelet 15. cikkéből az (1) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- | --- |

D.

HUMANITÁRIUS SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

6)

Az 1257/96/EK rendelet 15. cikkéből az (1) bekezdést el kell hagyni.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/190 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/190

---

P7_TA(2014)0113

Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, a jogérvényesülés területére vonatkozó egyes jogi aktusok kiigazítása (az EUMSZ 290. cikke) ***I

Az Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, a jogérvényesülés területére vonatkozó egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez történő igazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0452 – C7-0197/2013 – 2013/0220(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0452), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0452),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 81. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0197/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 81. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0197/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága elnökének a Parlament elnökéhez címzett, 2013. október 11-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága elnökének a Parlament elnökéhez címzett, 2013. október 11-i levelére,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete által 2011. március 3-án jóváhagyott, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete által 2011. március 3-án jóváhagyott, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (2), és különösen annak 15. pontjára és I. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (2), és különösen annak 15. pontjára és I. mellékletére,

| — | tekintettel a jogalkotási felhatalmazás hatásköréről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási felhatalmazás hatásköréről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusról és a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének nyomon követéséről szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusról és a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének nyomon követéséről szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0480/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0480/2013),

| A. | mivel a Bizottság – annak érdekében, hogy elkészítse a megfelelő jogalkotási kezdeményezéseket, és ezzel teljessé tegye az új jogi keretrendszerhez való igazodást – kötelezettséget vállalt annak 2012. végéig való értékelésére, hogy hány olyan jogalkotási aktus maradt hatályban, amely az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra való hivatkozást tartalmaz; mivel a bejelentett célkitűzés az volt, hogy a hetedik parlamenti ciklus végére az összes jogalkotási eszközből eltávolítsák azon rendelkezéseket, amelyek az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkoznak; mivel a Bizottság – bár a vártnál jóval később – előterjesztette az e kötelezettségvállalásának eleget tevő javaslatokat; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság – annak érdekében, hogy elkészítse a megfelelő jogalkotási kezdeményezéseket, és ezzel teljessé tegye az új jogi keretrendszerhez való igazodást – kötelezettséget vállalt annak 2012. végéig való értékelésére, hogy hány olyan jogalkotási aktus maradt hatályban, amely az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra való hivatkozást tartalmaz; mivel a bejelentett célkitűzés az volt, hogy a hetedik parlamenti ciklus végére az összes jogalkotási eszközből eltávolítsák azon rendelkezéseket, amelyek az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkoznak; mivel a Bizottság – bár a vártnál jóval később – előterjesztette az e kötelezettségvállalásának eleget tevő javaslatokat;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

(3)  HL C 81. E, 2011.3.15., 6. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0127.

---

P7_TC1-COD(2013)0220

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, a jogérvényesülés területére vonatkozó egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez történő igazításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 81. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A Lisszaboni Szerződés lehetővé teszi, hogy a jogalkotó felhatalmazást adjon a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják. |
| --- | --- |

(1)

A Lisszaboni Szerződés lehetővé teszi, hogy a jogalkotó felhatalmazást adjon a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének (1) bekezdése szerinti felhatalmazás alapján elfogadható intézkedések lényegében megfelelnek az 1999/468/EK tanácsi határozat (3) 5a. cikkével bevezetetett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá tartozó intézkedésnek. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének (1) bekezdése szerinti felhatalmazás alapján elfogadható intézkedések lényegében megfelelnek az 1999/468/EK tanácsi határozat (3) 5a. cikkével bevezetetett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá tartozó intézkedésnek.

| (3) | Szükség van az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, már hatályos jogi aktusoknak az EUMSZ 290. cikkéhez történő hozzáigazítására. |
| --- | --- |

(3)

Szükség van az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, már hatályos jogi aktusoknak az EUMSZ 290. cikkéhez történő hozzáigazítására.

| (4) | Ez a rendelet nem érinti azokat a folyamatban lévő eljárásokat, amelyekben a bizottság az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének megfelelően már véleményt nyilvánított ennek a rendeletnek a hatálybalépése előtt. |
| --- | --- |

(4)

Ez a rendelet nem érinti azokat a folyamatban lévő eljárásokat, amelyekben a bizottság az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének megfelelően már véleményt nyilvánított ennek a rendeletnek a hatálybalépése előtt.

| (5) | Ha a Bizottság az ezen rendelet által kiigazított jogi aktusok alapján készít elő felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, különösen fontos, hogy megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítsa az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(5)

Ha a Bizottság az ezen rendelet által kiigazított jogi aktusok alapján készít elő felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, különösen fontos, hogy megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítsa az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (6) | Az Egyesült Királyságra és Írországra kötelezőek a mellékletben említett jogi aktusok, ezért ezen tagállamok részt vesznek e rendelet elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(6)

Az Egyesült Királyságra és Írországra kötelezőek a mellékletben említett jogi aktusok, ezért ezen tagállamok részt vesznek e rendelet elfogadásában és alkalmazásában.

| (7) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Amennyiben az e rendelet mellékletében felsorolt jogi aktusok az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdésében hivatkozott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását írják elő, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ennek a rendeletnek a 2. cikkével összhangban.

2. cikk

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint kap felhatalmazást felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A Bizottság számára adott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazás határozatlan időre szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   Az elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

3. cikk

Ez a rendelet nem érinti azokat a folyamatban lévő eljárásokat, amelyekben egy bizottság már az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének megfelelően véleményt nyilvánított.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 67., 2014.3.6., 104. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. február 25-i álláspontja.

2

(3)  A Tanács 1999/468/EK határozata (1999. június 28.) a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 184., 1999.7.17., 23. o.).

3

MELLÉKLET

Az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében hivatkozott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkozó, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendszeréhez hozzáigazított jogi aktusok

| 1. | A Tanács 1206/2001/EK rendelete (1) (2001. május 28.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködésről |
| --- | --- |

1.

A Tanács 1206/2001/EK rendelete (1) (2001. május 28.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködésről

| 2. | Az Európai Parlament és a Tanács 805/2004/EK rendelete (2) (2004. április 21.) a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament és a Tanács 805/2004/EK rendelete (2) (2004. április 21.) a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról

| 3. | Az Európai Parlament és a Tanács 1896/2006/EK rendelete (3) (2006. december 12.) az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament és a Tanács 1896/2006/EK rendelete (3) (2006. december 12.) az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról

| 4. | Az Európai Parlament és a Tanács 861/2007/EK rendelete (4) (2007. július 11.) a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről |
| --- | --- |

4.

Az Európai Parlament és a Tanács 861/2007/EK rendelete (4) (2007. július 11.) a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről

| 5. | Az Európai Parlament és a Tanács 1393/2007/EK rendelete (5) (2007. november 13.) a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről (iratkézbesítés), és az 1348/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről |
| --- | --- |

5.

Az Európai Parlament és a Tanács 1393/2007/EK rendelete (5) (2007. november 13.) a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről (iratkézbesítés), és az 1348/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

---

(1)  

  HL L 174., 2001.6.27., 1. o.

(2)  

  HL L 143., 2004.4.30., 15. o.

(3)  

  HL L 399., 2006.12.30., 1. o.

(4)  

  HL L 199., 2007.7.31., 1. o.

(5)  

  HL L 324., 2007.12.10., 79. o.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/194 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/194

---

P7_TA(2014)0114

Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusok kiigazítása (az EUMSZ 290. cikke) ***I

Az Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez történő igazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0451 – C7-0198/2013 – 2013/0218(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0451), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0451),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 33. cikkére, 43. cikkének (2) bekezdésére, 53. cikkének (1) bekezdésére, 62. cikkére, 64. cikkének (2) bekezdésére, 91. cikkére, 100. cikkének (2) bekezdésére, 114. cikkére, 153. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, 172. cikkére, 192. cikkének (1) bekezdésére, 207. cikkére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0198/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 33. cikkére, 43. cikkének (2) bekezdésére, 53. cikkének (1) bekezdésére, 62. cikkére, 64. cikkének (2) bekezdésére, 91. cikkére, 100. cikkének (2) bekezdésére, 114. cikkére, 153. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, 172. cikkére, 192. cikkének (1) bekezdésére, 207. cikkére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0198/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága elnökének a Parlament elnökéhez címzett, 2013. október 11-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága elnökének a Parlament elnökéhez címzett, 2013. október 11-i levelére,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete által 2011. március 3-án jóváhagyott, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete által 2011. március 3-án jóváhagyott, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (2), és különösen annak 15. pontjára és I. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (2), és különösen annak 15. pontjára és I. mellékletére,

| — | tekintettel a jogalkotási felhatalmazás hatásköréről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási felhatalmazás hatásköréről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusról és a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének nyomon követéséről szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusról és a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének nyomon követéséről szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0010/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0010/2014),

| A. | mivel a Bizottság – annak érdekében, hogy elkészítse a megfelelő jogalkotási kezdeményezéseket, és ezzel teljessé tegye az új jogi keretrendszerhez való igazodást – kötelezettséget vállalt annak 2012. végéig való értékelésére, hogy hány olyan jogalkotási aktus maradt hatályban, amely az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra való hivatkozást tartalmaz; mivel a bejelentett célkitűzés az volt, hogy a hetedik parlamenti ciklus végére az összes jogalkotási eszközből eltávolítsák azon rendelkezéseket, amelyek az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkoznak; mivel a Bizottság – bár a vártnál jóval később – előterjesztette az e kötelezettségvállalásának eleget tevő javaslatokat; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság – annak érdekében, hogy elkészítse a megfelelő jogalkotási kezdeményezéseket, és ezzel teljessé tegye az új jogi keretrendszerhez való igazodást – kötelezettséget vállalt annak 2012. végéig való értékelésére, hogy hány olyan jogalkotási aktus maradt hatályban, amely az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra való hivatkozást tartalmaz; mivel a bejelentett célkitűzés az volt, hogy a hetedik parlamenti ciklus végére az összes jogalkotási eszközből eltávolítsák azon rendelkezéseket, amelyek az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkoznak; mivel a Bizottság – bár a vártnál jóval később – előterjesztette az e kötelezettségvállalásának eleget tevő javaslatokat;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

(3)  HL C 81. E, 2011.3.15., 6. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0127.

---

P7_TC1-COD(2013)0218

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez történő igazításáról szóló, .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 33. cikkére, 43. cikke (2) bekezdésére, 53. cikke (1) bekezdésére, 62. cikkére, 64. cikke (2) bekezdésére, 91. cikkére, 100. cikke (2) bekezdésére, 114. cikkére, 153. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, 172. cikkére, 192. cikke (1) bekezdésére, 207. cikkére és 338. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A Lisszaboni Szerződés lehetővé tette a jogalkotó számára, hogy felhatalmazást adjon a Bizottság részére a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítő, illetve módosító általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására. |
| --- | --- |

(1)

A Lisszaboni Szerződés lehetővé tette a jogalkotó számára, hogy felhatalmazást adjon a Bizottság részére a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítő, illetve módosító általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének (1) bekezdése szerinti felhatalmazás alapján elfogadható intézkedések lényegében megfelelnek az 1999/468/EK tanácsi határozat (3) 5a. cikkével bevezetetett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá tartozó intézkedésnek. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének (1) bekezdése szerinti felhatalmazás alapján elfogadható intézkedések lényegében megfelelnek az 1999/468/EK tanácsi határozat (3) 5a. cikkével bevezetetett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá tartozó intézkedésnek.

| (3) | Szükség van számos, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, már hatályos jogi aktusnak az EUMSZ 290. cikkéhez történő hozzáigazítására. |
| --- | --- |

(3)

Szükség van számos, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró, már hatályos jogi aktusnak az EUMSZ 290. cikkéhez történő hozzáigazítására.

| (4) | Ez a rendelet nem érinti azokat a folyamatban lévő eljárásokat, amelyekben a bizottság az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének megfelelően már véleményt nyilvánított ennek a rendeletnek a hatálybalépése előtt. |
| --- | --- |

(4)

Ez a rendelet nem érinti azokat a folyamatban lévő eljárásokat, amelyekben a bizottság az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének megfelelően már véleményt nyilvánított ennek a rendeletnek a hatálybalépése előtt.

| (5) | Mivel az ezen rendelet által elvégzendő kiigazítások kizárólag eljárásokat érintenek, azokat az irányelvek esetében nem kell átültetniük a tagállamoknak. |
| --- | --- |

(5)

Mivel az ezen rendelet által elvégzendő kiigazítások kizárólag eljárásokat érintenek, azokat az irányelvek esetében nem kell átültetniük a tagállamoknak.

| (6) | Ha a Bizottság az ezen rendelet által kiigazított jogi aktusok alapján készít elő felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, különösen fontos, hogy megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról, |
| --- | --- |

(6)

Ha a Bizottság az ezen rendelet által kiigazított jogi aktusok alapján készít elő felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, különösen fontos, hogy megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Amennyiben az ennek a rendeletnek a mellékletében felsorolt jogi aktusok az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(5) bekezdésében hivatkozott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását írják elő, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ennek a rendeletnek a 2. cikkével összhangban.

(2)   Amennyiben a mellékletben felsorolt jogi aktusok az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (6) bekezdésében hivatkozott sürgősségi eljárás alkalmazását írják elő, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ennek a rendeletnek a 3. cikke szerinti sürgősségi eljárással összhangban.

2. cikk

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A Bizottság határozatlan időre

  e rendelet hatálybalépésétől kezdődően öt évre
  szóló felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamokra. [Mód. 1]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   Az elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Az első albekezdéstől eltérően a melléklet G szakaszának 81. pontjában

   (4)

  , 82. pontjában

   (5)

  , 85. pontjában

   (6)

  , 86. pontjában

   (7)

  , 90–93. pontjában

   (8)

  , valamint H szakaszának 95. pontjában

   (9)

  felsorolt rendeletek alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében a kifogások megtételére rendelkezésre álló időtartam három hónap, amely az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére három hónappal meghosszabbodik. [Mód. 2]

(6)   Amennyiben az ennek a rendeletnek a mellékletében felsorolt jogi aktusok úgy rendelkeznek, hogy az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (3) bekezdésének c) pontjában rögzített határidő lerövidítésre kerül az említett határozat 5a. cikke (5) bekezdésének b) pontjával összhangban, az ennek a cikknek az (5) bekezdésében rögzített határidők hossza egy hónap.

3. cikk

(1)   Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 2. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. A Bizottság ebben az esetben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelő határozatáról szóló értesítés kézhezvételét követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a jogi aktust.

4. cikk

Ez a rendelet nem érinti azokat a folyamatban lévő eljárásokat, amelyekben egy bizottság már az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének megfelelően véleményt nyilvánított.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

a Tanács részéről

az elnök

az elnök

---

(1)  2013. október 16-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. február 25-i véleménye.

2

(3)  A Tanács 1999/468/EK határozata (1999. június 28.) a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 184., 1999.7.17., 23. o.),

3

(4)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 451/2008/EK rendelete (2008. április 23.) a termékek tevékenység szerinti, új statisztikai osztályozásáról (CPA, magyarul: TESZOR) és a 3696/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2008.6.4., 65. o.)

4

Az Európai Parlament és a Tanács 451/2008/EK rendelete (2008. április 23.) a termékek tevékenység szerinti, új statisztikai osztályozásáról (CPA, magyarul: TESZOR) és a 3696/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2008.6.4., 65. o.)

(5)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 295/2008/EK rendelete (2008. március 11.) a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról (HL L 97., 2008.4.9., 13. o.)

5

Az Európai Parlament és a Tanács 295/2008/EK rendelete (2008. március 11.) a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról (HL L 97., 2008.4.9., 13. o.)

(6)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.)

6

Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.)

(7)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1161/2005/EK rendelete (2005. július 6.) a gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról (HL L 191., 2005.7.22., 22. o.).

7

Az Európai Parlament és a Tanács 1161/2005/EK rendelete (2005. július 6.) a gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról (HL L 191., 2005.7.22., 22. o.).

(8)  
  A Tanács 1165/98/EK rendelete (1998. május 19.) a rövid távú statisztikákról (HL L 162., 1998.6.5., 1. o.); A Tanács 2494/95/EK rendelete (1995. október 23.) a harmonizált fogyasztói árindexekről (HL L 257., 1995.10.27., 1. o.); A Tanács 696/93/EGK rendelete (1993. március 15.) a közösségi termelési rendszer megfigyelésére és elemzésére szolgáló statisztikai egységekről (HL L 76., 1993.3.30., 1. o.); A Tanács 3924/91/EGK rendelete (1991. december 19.) az ipari termelés közösségi felmérésének létrehozásáról (HL L 374., 1991.12.31., 1. o.)

8

A Tanács 1165/98/EK rendelete (1998. május 19.) a rövid távú statisztikákról (HL L 162., 1998.6.5., 1. o.); A Tanács 2494/95/EK rendelete (1995. október 23.) a harmonizált fogyasztói árindexekről (HL L 257., 1995.10.27., 1. o.); A Tanács 696/93/EGK rendelete (1993. március 15.) a közösségi termelési rendszer megfigyelésére és elemzésére szolgáló statisztikai egységekről (HL L 76., 1993.3.30., 1. o.); A Tanács 3924/91/EGK rendelete (1991. december 19.) az ipari termelés közösségi felmérésének létrehozásáról (HL L 374., 1991.12.31., 1. o.)

(9)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete (2002. július 19.) a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.).

9

Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete (2002. július 19.) a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.).

MELLÉKLET

Az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében hivatkozott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkozó, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendszeréhez hozzáigazított jogi aktusok (1).

A.   kommunikációs hálózatok, tartalmak és technológiák

| 1. | Az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) |
| --- | --- |

1.

Az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv)

| 2. | Az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Hozzáférési irányelv) |
| --- | --- |

2.

Az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Hozzáférési irányelv)

B.   foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás

| 3. | A munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/148/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv** |
| --- | --- |

3.

A munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/148/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv**

| 4. | A munkavállalók által a munkájuk során használt munkaeszközök biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/104/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (második egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)** |
| --- | --- |

4.

A munkavállalók által a munkájuk során használt munkaeszközök biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/104/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (második egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)**

| 5. | A munkavállalók fizikai tényezők hatásának való expozíciójára (mesterséges optikai sugárzás) vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2006. április 5-i 2006/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)** |
| --- | --- |

5.

A munkavállalók fizikai tényezők hatásának való expozíciójára (mesterséges optikai sugárzás) vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2006. április 5-i 2006/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)**

| 6. | A munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2004. április 29-i 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (hatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)** |
| --- | --- |

6.

A munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2004. április 29-i 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (hatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)**

| 7. | A munkavállalók fizikai tényezők (zaj) hatásának való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2003. február 6-i 2003/10/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (tizenhetedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)** |
| --- | --- |

7.

A munkavállalók fizikai tényezők (zaj) hatásának való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2003. február 6-i 2003/10/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (tizenhetedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)**

| 8. | A munkavállalók fizikai tényezők (vibráció) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2002. június 25-i 2002/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (tizenhatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)** |
| --- | --- |

8.

A munkavállalók fizikai tényezők (vibráció) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2002. június 25-i 2002/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (tizenhatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)**

| 9. | A munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (hetedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)** |
| --- | --- |

9.

A munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (hetedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)**

| 10. | A robbanásveszélyes légkör kockázatának kitett munkavállalók biztonságának és egészségvédelmének javítására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 1999. december 16-i 1999/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)** |
| --- | --- |

10.

A robbanásveszélyes légkör kockázatának kitett munkavállalók biztonságának és egészségvédelmének javítására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 1999. december 16-i 1999/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)**

| 11. | A munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló, 1998. április 7-i 98/24/EK tanácsi irányelv (tizennegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)** |
| --- | --- |

11.

A munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló, 1998. április 7-i 98/24/EK tanácsi irányelv (tizennegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)**

| 12. | A halászhajók fedélzetén végzett munka biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről szóló, 1993. november 23-i 93/103/EK tanácsi irányelv (tizenharmadik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)** |
| --- | --- |

12.

A halászhajók fedélzetén végzett munka biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről szóló, 1993. november 23-i 93/103/EK tanácsi irányelv (tizenharmadik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)**

| 13. | Az ásványi nyersanyagok külszíni és felszín alatti kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről szóló, 1992. december 3-i 92/104/EGK tanácsi irányelv (tizenkettedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)** |
| --- | --- |

13.

Az ásványi nyersanyagok külszíni és felszín alatti kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről szóló, 1992. december 3-i 92/104/EGK tanácsi irányelv (tizenkettedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)**

| 14. | Az ásványi nyersanyagok fúrólyukon keresztül történő kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről szóló, 1992. november 3-i 92/91/EGK tanácsi irányelv (tizenegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)** |
| --- | --- |

14.

Az ásványi nyersanyagok fúrólyukon keresztül történő kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről szóló, 1992. november 3-i 92/91/EGK tanácsi irányelv (tizenegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)**

| 15. | A munkahelyi biztonsági, illetve egészségvédelmi jelzésekre vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 1992. június 24-i 92/58/EGK tanácsi irányelv (kilencedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)** |
| --- | --- |

15.

A munkahelyi biztonsági, illetve egészségvédelmi jelzésekre vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 1992. június 24-i 92/58/EGK tanácsi irányelv (kilencedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)**

| 16. | Az időszakos vagy helyileg változó építkezések biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeinek végrehajtásáról szóló, 1992. június 24-i 92/57/EGK tanácsi irányelv (nyolcadik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)** |
| --- | --- |

16.

Az időszakos vagy helyileg változó építkezések biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeinek végrehajtásáról szóló, 1992. június 24-i 92/57/EGK tanácsi irányelv (nyolcadik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)**

| 17. | A hajók fedélzetén a jobb orvosi ellátás biztosítását célzó biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményekről szóló, 1992. március 31-i 92/29/EGK tanácsi irányelv** |
| --- | --- |

17.

A hajók fedélzetén a jobb orvosi ellátás biztosítását célzó biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményekről szóló, 1992. március 31-i 92/29/EGK tanácsi irányelv**

| 18. | A képernyő előtt végzett munka biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről szóló, 1990. május 29-i 90/270/EGK tanácsi irányelv (ötödik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)** |
| --- | --- |

18.

A képernyő előtt végzett munka biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről szóló, 1990. május 29-i 90/270/EGK tanácsi irányelv (ötödik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)**

| 19. | Az elsősorban a munkavállalók hátsérülésének kockázatával járó kézi tehermozgatásra vonatkozó egészségvédelmi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 1990. május 29-i 90/269/EGK tanácsi irányelv (negyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)** |
| --- | --- |

19.

Az elsősorban a munkavállalók hátsérülésének kockázatával járó kézi tehermozgatásra vonatkozó egészségvédelmi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 1990. május 29-i 90/269/EGK tanácsi irányelv (negyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)**

| 20. | A munkavállalók által a munkahelyen használt egyéni védőeszközök egészségvédelmi és biztonsági minimumkövetelményeiről szóló, 1989. november 30-i 89/656/EGK tanácsi irányelv (harmadik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikk (1) bekezdése értelmében)** |
| --- | --- |

20.

A munkavállalók által a munkahelyen használt egyéni védőeszközök egészségvédelmi és biztonsági minimumkövetelményeiről szóló, 1989. november 30-i 89/656/EGK tanácsi irányelv (harmadik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikk (1) bekezdése értelmében)**

| 21. | A munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményekről szóló, 1989. november 30-i 89/654/EGK tanácsi irányelv (első egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)** |
| --- | --- |

21.

A munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményekről szóló, 1989. november 30-i 89/654/EGK tanácsi irányelv (első egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)**

| 22. | A munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv** |
| --- | --- |

22.

A munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv**

C.   éghajlatpolitika

| 23. | Az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2009. szeptember 16-i 1005/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

23.

Az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2009. szeptember 16-i 1005/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 24. | A szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

24.

A szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

D.   energiaügy

| 25. | A gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről szóló, 2009. november 25-i 1222/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

25.

A gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről szóló, 2009. november 25-i 1222/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 26. | A földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

26.

A földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 27. | A villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 714/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

27.

A villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 714/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 28. | Az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

28.

Az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 29. | A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

29.

A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 30. | A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

30.

A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

E.   vállalkozáspolitika és ipar

| 31. | A gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló, 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

31.

A gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló, 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 32. | A nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében a gépjárművek és motorok típusjóváhagyásáról, a járművek javítására és karbantartására vonatkozó információkhoz való hozzáférésről, a 715/2007/EK rendelet és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 80/1269/EGK, a 2005/55/EK és a 2005/78/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. június 18-i 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

32.

A nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében a gépjárművek és motorok típusjóváhagyásáról, a járművek javítására és karbantartására vonatkozó információkhoz való hozzáférésről, a 715/2007/EK rendelet és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 80/1269/EGK, a 2005/55/EK és a 2005/78/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. június 18-i 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 33. | Az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

33.

Az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 34. | A hidrogénüzemű gépjárművek típusjóváhagyásáról és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. január 14-i 79/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

34.

A hidrogénüzemű gépjárművek típusjóváhagyásáról és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. január 14-i 79/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 35. | A játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

35.

A játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 36. | A védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

36.

A védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 37. | A mérőműszerekre és a metrológiai ellenőrzés módszereire vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2009. április 23-i 2009/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Átdolgozás) |
| --- | --- |

37.

A mérőműszerekre és a metrológiai ellenőrzés módszereire vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2009. április 23-i 2009/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Átdolgozás)

| 38. | A gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (keretirányelv) |
| --- | --- |

38.

A gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (keretirányelv)

| 39. | A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

39.

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 40. | A helyes laboratóriumi gyakorlat alapelveinek alkalmazására és annak a vegyi anyagokkal végzett kísérleteknél történő alkalmazásának ellenőrzésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 2004. február 11-i 2004/10/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

40.

A helyes laboratóriumi gyakorlat alapelveinek alkalmazására és annak a vegyi anyagokkal végzett kísérleteknél történő alkalmazásának ellenőrzésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 2004. február 11-i 2004/10/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 41. | A helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) ellenőrzéséről és felülvizsgálatáról szóló, 2004. február 11-i 2004/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

41.

A helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) ellenőrzéséről és felülvizsgálatáról szóló, 2004. február 11-i 2004/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 42. | A műtrágyákról szóló, 2003. október 13-i 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

42.

A műtrágyákról szóló, 2003. október 13-i 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 43. | A kültéri használatra tervezett berendezések zajkibocsátására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. május 8-i 2000/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

43.

A kültéri használatra tervezett berendezések zajkibocsátására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. május 8-i 2000/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 44. | A nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt belső égésű motorok gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1997. december 16-i 97/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

44.

A nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt belső égésű motorok gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1997. december 16-i 97/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 45. | Az aeroszoladagolókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. május 20-i 75/324/EGK tanácsi irányelv |
| --- | --- |

45.

Az aeroszoladagolókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. május 20-i 75/324/EGK tanácsi irányelv

F.   környezetvédelem

| 46. | A fókatermékek kereskedelméről szóló, 2009. szeptember 16-i 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

46.

A fókatermékek kereskedelméről szóló, 2009. szeptember 16-i 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 47. | A vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

47.

A vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 48. | A gépjárművek töltőállomásokon történő üzemanyag-feltöltésekor kibocsátott benzingőz II. fázisú visszanyeréséről szóló, 2009. október 21-i 2009/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

48.

A gépjárművek töltőállomásokon történő üzemanyag-feltöltésekor kibocsátott benzingőz II. fázisú visszanyeréséről szóló, 2009. október 21-i 2009/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 49. | Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet** |
| --- | --- |

49.

Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet**

| 50. | A hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a hulladékokról szóló keretirányelv) |
| --- | --- |

50.

A hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a hulladékokról szóló keretirányelv)

| 51. | A tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) |
| --- | --- |

51.

A tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv)

| 52. | A környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

52.

A környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 53. | Az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

53.

Az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 54. | Az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

54.

Az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 55. | A hulladékszállításról szóló, 2006. június 14-i 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
  [Mód. 4] |
| --- | --- |

55.

A hulladékszállításról szóló, 2006. június 14-i 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
  [Mód. 4]

| 56. | Az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás létrehozásáról, valamint a 91/689/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2006. január 18-i 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

56.

Az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás létrehozásáról, valamint a 91/689/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2006. január 18-i 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 57. | A felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről szóló, 2006. december 12-i 2006/118/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

57.

A felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről szóló, 2006. december 12-i 2006/118/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 58. | Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

58.

Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 59. | A fürdővizek minőségéről és a 76/160/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. február 15-i 2006/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

59.

A fürdővizek minőségéről és a 76/160/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. február 15-i 2006/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 60. | A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

60.

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 61. | A környezeti levegőben található arzénről, kadmiumról, higanyról, nikkelről és policiklusos aromás szénhidrogénekről szóló, 2004. december 15-i 2004/107/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

61.

A környezeti levegőben található arzénről, kadmiumról, higanyról, nikkelről és policiklusos aromás szénhidrogénekről szóló, 2004. december 15-i 2004/107/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 62. | A szerves oldószerek egyes festékekben, lakkokban és jármű utánfényezésére szolgáló termékekben történő felhasználása során keletkező illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról és az 1999/13/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 21-i 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

62.

A szerves oldószerek egyes festékekben, lakkokban és jármű utánfényezésére szolgáló termékekben történő felhasználása során keletkező illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról és az 1999/13/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 21-i 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 63. | A környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló, 2002. június 25-i 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

63.

A környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló, 2002. június 25-i 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 64. | Az egyes légköri szennyezők nemzeti kibocsátási határértékeiről szóló, 2001. október 23-i 2001/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

64.

Az egyes légköri szennyezők nemzeti kibocsátási határértékeiről szóló, 2001. október 23-i 2001/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 65. | A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

65.

A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 66. | Az elhasználódott járművekről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

66.

Az elhasználódott járművekről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 67. | A hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelv |
| --- | --- |

67.

A hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelv

| 68. | Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv |
| --- | --- |

68.

Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv

| 69. | A poliklórozott bifenilek és a poliklórozott terfenilek (PCB/PCT) ártalmatlanításáról szóló, 1996. szeptember 16-i 96/59/EK tanácsi irányelv |
| --- | --- |

69.

A poliklórozott bifenilek és a poliklórozott terfenilek (PCB/PCT) ártalmatlanításáról szóló, 1996. szeptember 16-i 96/59/EK tanácsi irányelv

| 70. | Az illékony szerves vegyületeknek (VOC) a benzin tárolásából és tárolótelepekről töltőállomások részére történő elosztásából származó kibocsátása csökkentéséről szóló, 1994. december 20-i 94/63/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

70.

Az illékony szerves vegyületeknek (VOC) a benzin tárolásából és tárolótelepekről töltőállomások részére történő elosztásából származó kibocsátása csökkentéséről szóló, 1994. december 20-i 94/63/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 71. | A csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

71.

A csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 72. | A vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelv |
| --- | --- |

72.

A vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelv

| 73. | A települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv |
| --- | --- |

73.

A települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv

| 74. | A szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználása során a környezet és különösen a talaj védelméről szóló, 1986. június 12-i 86/278/EGK tanácsi irányelv |
| --- | --- |

74.

A szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználása során a környezet és különösen a talaj védelméről szóló, 1986. június 12-i 86/278/EGK tanácsi irányelv

G.   statisztika

| 75. | A peszticidekre vonatkozó statisztikákról szóló, 2009. november 25-i 1185/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

75.

A peszticidekre vonatkozó statisztikákról szóló, 2009. november 25-i 1185/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 76. | A népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008. december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

76.

A népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008. december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 77. | A gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről, valamint az 571/88/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 1166/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

77.

A gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről, valamint az 571/88/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 1166/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 78. | Az energiastatisztikáról szóló, 2008. október 22-i 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

78.

Az energiastatisztikáról szóló, 2008. október 22-i 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 79. | A nép- és lakásszámlálásról szóló, 2008. július 9-i 763/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

79.

A nép- és lakásszámlálásról szóló, 2008. július 9-i 763/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 80. | Az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikák előállításáról és kidolgozásáról szóló, 2008. április 23-i 452/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

80.

Az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikák előállításáról és kidolgozásáról szóló, 2008. április 23-i 452/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 81. | A termékek tevékenység szerinti, új statisztikai osztályozásáról (CPA, magyarul: TESZOR) és a 3696/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 451/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
  **** [Mód. 5] |
| --- | --- |

81.

A termékek tevékenység szerinti, új statisztikai osztályozásáról (CPA, magyarul: TESZOR) és a 3696/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 451/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
  **** [Mód. 5]

| 82. | A vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló, 2008. március 11-i 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (átdolgozás)
  **** [Mód. 6] |
| --- | --- |

82.

A vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló, 2008. március 11-i 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (átdolgozás)
  **** [Mód. 6]

| 83. | A migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, valamint a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló 311/76/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. július 11-i 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

83.

A migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, valamint a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló 311/76/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. július 11-i 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 84. | Az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszeréről (ESSPROS) szóló, 2007. április 25-i 458/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

84.

Az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszeréről (ESSPROS) szóló, 2007. április 25-i 458/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 85. | A gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
  **** [Mód. 7] |
| --- | --- |

85.

A gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
  **** [Mód. 7]

| 86. | A gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról szóló, 2005. július 6-i 1161/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
  **** [Mód. 8] |
| --- | --- |

86.

A gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról szóló, 2005. július 6-i 1161/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
  **** [Mód. 8]

| 87. | Az információs társadalomra vonatkozó közösségi statisztikákról szóló, 2004. április 21-i 808/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

87.

Az információs társadalomra vonatkozó közösségi statisztikákról szóló, 2004. április 21-i 808/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 88. | A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

88.

A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 89. | A strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség-felvételi statisztikákról szóló, 1999. március 9-i 530/1999/EK tanácsi rendelet |
| --- | --- |

89.

A strukturális keresetfelvételi statisztikákról és a munkaerőköltség-felvételi statisztikákról szóló, 1999. március 9-i 530/1999/EK tanácsi rendelet

| 90. | A rövid távú statisztikákról szóló, 1998. május 19-i 1165/98/EK tanácsi rendelet
  **** [Mód. 9] |
| --- | --- |

90.

A rövid távú statisztikákról szóló, 1998. május 19-i 1165/98/EK tanácsi rendelet
  **** [Mód. 9]

| 91. | A harmonizált fogyasztói árindexekről szóló, 1995. október 23-i 2494/95/EK tanácsi rendelet****
  [Mód. 10] |
| --- | --- |

91.

A harmonizált fogyasztói árindexekről szóló, 1995. október 23-i 2494/95/EK tanácsi rendelet****
  [Mód. 10]

| 92. | A közösségi termelési rendszer megfigyelésére és elemzésére szolgáló statisztikai egységekről szóló, 1993. március 15-i 696/93/EGK tanácsi rendelet
  **** [Mód. 11] |
| --- | --- |

92.

A közösségi termelési rendszer megfigyelésére és elemzésére szolgáló statisztikai egységekről szóló, 1993. március 15-i 696/93/EGK tanácsi rendelet
  **** [Mód. 11]

| 93. | Az ipari termelés közösségi felmérésének létrehozásáról szóló, 1991. december 19-i 3924/91/EGK tanácsi rendelet
  **** [Mód. 12] |
| --- | --- |

93.

Az ipari termelés közösségi felmérésének létrehozásáról szóló, 1991. december 19-i 3924/91/EGK tanácsi rendelet
  **** [Mód. 12]

H.   belső piac és szolgáltatások

| 94. | A belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

94.

A belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 95. | A nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
  **** [Mód. 13] |
| --- | --- |

95.

A nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
  **** [Mód. 13]

| 96. | A közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

96.

A közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

I.   mobilitáspolitika és közlekedés

| 97. | Az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. október 21-i 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

97.

Az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. október 21-i 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 98. | A közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

98.

A közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 99. | A tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló, 2009. április 23-i 392/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

99.

A tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló, 2009. április 23-i 392/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 100. | A nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

100.

A nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 101. | A tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

101.

A tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 102. | A tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK tanácsi és a 2002/59/EK Európai Parlamenti és Tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

102.

A tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK tanácsi és a 2002/59/EK Európai Parlamenti és Tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 103. | A hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 2009/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

103.

A hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 2009/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 104. | A polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet** |
| --- | --- |

104.

A polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet**

| 105. | A közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről szóló, 2008. november 19-i 2008/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

105.

A közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről szóló, 2008. november 19-i 2008/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 106. | A veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv* |
| --- | --- |

106.

A veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv*

| 107. | A vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

107.

A vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 108. | A közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről szóló, 2007. október 23-i 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv** |
| --- | --- |

108.

A közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről szóló, 2007. október 23-i 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv**

| 109. | A vezetői engedélyekről szóló, 2006. december 20-i 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott szöveg) |
| --- | --- |

109.

A vezetői engedélyekről szóló, 2006. december 20-i 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott szöveg)

| 110. | A hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat Közösségen belüli végrehajtásáról és a 3051/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. február 15-i 336/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

110.

A hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat Közösségen belüli végrehajtásáról és a 3051/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. február 15-i 336/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 111. | A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 12-i 2006/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv*** |
| --- | --- |

111.

A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 12-i 2006/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv***

| 112. | A Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében a légi közlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 14-i 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

112.

A Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében a légi közlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 14-i 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 113. | A kikötővédelem fokozásáról szóló, 2005. október 26-i 2005/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv** |
| --- | --- |

113.

A kikötővédelem fokozásáról szóló, 2005. október 26-i 2005/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv**

| 114. | A közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

114.

A közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 115. | Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó légi közlekedési szolgáltatások keretében a közösségi légifuvarozóknak kárt okozó támogatásnyújtással és tisztességtelen árképzési gyakorlattal szembeni védelemről szóló, 2004. április 21-i 868/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

115.

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó légi közlekedési szolgáltatások keretében a közösségi légifuvarozóknak kárt okozó támogatásnyújtással és tisztességtelen árképzési gyakorlattal szembeni védelemről szóló, 2004. április 21-i 868/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 116. | A teher- és személyhajók Közösségen belüli átlajstromozásáról és a 613/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21-i 789/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

116.

A teher- és személyhajók Közösségen belüli átlajstromozásáról és a 613/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21-i 789/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 117. | A légifuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről szóló, 2004. április 21-i 785/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

117.

A légifuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről szóló, 2004. április 21-i 785/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 118. | A transzeurópai közúthálózat alagútjaira vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2004. április 29-i 2004/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

118.

A transzeurópai közúthálózat alagútjaira vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2004. április 29-i 2004/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 119. | A Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

119.

A Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 120. | A szerves ónvegyületek hajókon történő használatának tilalmáról szóló, 2003. április 14-i 782/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

120.

A szerves ónvegyületek hajókon történő használatának tilalmáról szóló, 2003. április 14-i 782/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 121. | Egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet és a 91/439/EGK, illetve a 76/914/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. július 15-i 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

121.

Egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet és a 91/439/EGK, illetve a 76/914/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. július 15-i 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 122. | A ro-ro személyhajókra vonatkozó különleges stabilitási követelményekről szóló, 2003. április 14-i 2003/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

122.

A ro-ro személyhajókra vonatkozó különleges stabilitási követelményekről szóló, 2003. április 14-i 2003/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 123. | A tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) létrehozásáról, valamint a tengeri közlekedés biztonságáról és a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló rendeletek módosításáról szóló, 2002. november 5-i 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

123.

A tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) létrehozásáról, valamint a tengeri közlekedés biztonságáról és a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló rendeletek módosításáról szóló, 2002. november 5-i 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 124. | A közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról és a 93/75/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. június 27-i 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

124.

A közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról és a 93/75/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. június 27-i 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 125. | A Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról szóló, 2002. március 26-i 2002/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

125.

A Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról szóló, 2002. március 26-i 2002/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 126. | Az ömlesztettáru-szállító hajók biztonságos be- és kirakodására vonatkozó harmonizált követelmények és eljárások megállapításáról szóló, 2001. december 4-i 2001/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

126.

Az ömlesztettáru-szállító hajók biztonságos be- és kirakodására vonatkozó harmonizált követelmények és eljárások megállapításáról szóló, 2001. december 4-i 2001/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 127. | A menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett kötelező szemlék rendszeréről szóló, 1999. április 29-i 1999/35/EK tanácsi irányelv |
| --- | --- |

127.

A menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett kötelező szemlék rendszeréről szóló, 1999. április 29-i 1999/35/EK tanácsi irányelv

| 128. | A Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról szóló, 1998. június 18-i 98/41/EK tanácsi irányelv |
| --- | --- |

128.

A Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról szóló, 1998. június 18-i 98/41/EK tanácsi irányelv

| 129. | A Közösségen belüli belvízi árufuvarozásra és személyszállításra vonatkozó nemzeti hajóvezetői bizonyítvány megszerzési feltételeinek összehangolásáról szóló, 1996. július 23-i 96/50/EK tanácsi irányelv |
| --- | --- |

129.

A Közösségen belüli belvízi árufuvarozásra és személyszállításra vonatkozó nemzeti hajóvezetői bizonyítvány megszerzési feltételeinek összehangolásáról szóló, 1996. július 23-i 96/50/EK tanácsi irányelv

| 130. | A veszélyes áruk közúti szállítása ellenőrzésének egységes eljárásáról szóló, 1995. október 6-i 95/50/EK tanácsi irányelv |
| --- | --- |

130.

A veszélyes áruk közúti szállítása ellenőrzésének egységes eljárásáról szóló, 1995. október 6-i 95/50/EK tanácsi irányelv

| 131. | A polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló, 1991. december 16-i 3922/91/EGK tanácsi rendelet |
| --- | --- |

131.

A polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló, 1991. december 16-i 3922/91/EGK tanácsi rendelet

| 132. | A belvízi áru- és személyszállításra vonatkozó nemzeti hajóvezetői bizonyítványok kölcsönös elismeréséről szóló, 1991. december 16-i 91/672/EGK tanácsi irányelv |
| --- | --- |

132.

A belvízi áru- és személyszállításra vonatkozó nemzeti hajóvezetői bizonyítványok kölcsönös elismeréséről szóló, 1991. december 16-i 91/672/EGK tanácsi irányelv

J.   egészség- és fogyasztóügy

| 133. | A peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

133.

A peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 134. | A természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról szóló, 2009. június 18-i 2009/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv** |
| --- | --- |

134.

A természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról szóló, 2009. június 18-i 2009/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv**

| 135. | A géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő felhasználásáról szóló, 2009. május 6-i 2009/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Átdolgozás) |
| --- | --- |

135.

A géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő felhasználásáról szóló, 2009. május 6-i 2009/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Átdolgozás)

| 136. | Az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Átdolgozás) |
| --- | --- |

136.

Az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Átdolgozás)

| 137. | A fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

137.

A fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 138. | A fejlett terápiás gyógyszerkészítményekről, valamint a 2001/83/EK irányelv és a 726/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2007. november 13-i 1394/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

138.

A fejlett terápiás gyógyszerkészítményekről, valamint a 2001/83/EK irányelv és a 726/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2007. november 13-i 1394/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 139. | A gyermekgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerkészítményekről, valamint az 1768/92/EGK rendelet, a 2001/20/EK irányelv, a 2001/83/EK irányelv és a 726/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 12-i 1901/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

139.

A gyermekgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerkészítményekről, valamint az 1768/92/EGK rendelet, a 2001/20/EK irányelv, a 2001/83/EK irányelv és a 726/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 12-i 1901/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 140. | A takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról szóló, 2005. január 12-i 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

140.

A takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról szóló, 2005. január 12-i 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 141. | Az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. október 27-i 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet*** |
| --- | --- |

141.

Az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. október 27-i 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet***

| 142. | Az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

142.

Az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 143. | Az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

143.

Az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 144. | Az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

144.

Az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 145. | Az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

145.

Az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 146. | A szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló, 2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

146.

A szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló, 2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 147. | Az élelmiszerekben, illetve azok felületén felhasznált vagy felhasználásra szánt füstaromákról szóló, 2003. november 10-i 2065/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

147.

Az élelmiszerekben, illetve azok felületén felhasznált vagy felhasználásra szánt füstaromákról szóló, 2003. november 10-i 2065/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 148. | A takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

148.

A takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 149. | A géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

149.

A géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 150. | A zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról, a 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról és a 92/117/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 17-i 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv** |
| --- | --- |

150.

A zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról, a 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról és a 92/117/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 17-i 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv**

| 151. | Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

151.

Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 152. | Egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

152.

Egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 153. | Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

153.

Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 154. | A géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv |
| --- | --- |

154.

A géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

| 155. | A ritka betegségek gyógyszereiről szóló, 1999. december 16-i 141/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

155.

A ritka betegségek gyógyszereiről szóló, 1999. december 16-i 141/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 156. | Az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1999. február 22-i 1999/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv*** |
| --- | --- |

156.

Az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1999. február 22-i 1999/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv***

| 157. | Az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet |
| --- | --- |

157.

Az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

| 158. | Az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendelet** |
| --- | --- |

158.

Az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendelet**

| 159. | Az emberi fogyasztásra szánt gyorsfagyasztott élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/108/EGK tanácsi irányelv |
| --- | --- |

159.

Az emberi fogyasztásra szánt gyorsfagyasztott élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/108/EGK tanácsi irányelv

K.   adóügyek és vámunió

| 160. | A papírmentes vám- és kereskedelmi környezetről szóló, 2008. január 15-i 70/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat |
| --- | --- |

160.

A papírmentes vám- és kereskedelmi környezetről szóló, 2008. január 15-i 70/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat

---

(1)  Tájékoztatás céljából a melléklet a 2. cikk (6) bekezdése szerinti lerövidített határidőre hivatkozó jogi aktusokat *-gal, a 3. cikk szerinti sürgősségi eljárásra hivatkozó jogi aktusokat **-gal, a 3. cikk szerinti sürgősségi eljárásra és a 2. cikk (6) bekezdése szerinti lerövidített határidőre hivatkozó jogi aktusokat ***-gal,
  a 2. cikk. (5) bekezdésének második albekezdésében hivatkozott jogi aktusokat
  pedig

  ****-gal
  jelöli. [Mód. 3]

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/207 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/207

---

P7_TA(2014)0115

A Számvevőszék tagjainak kinevezése – Oskar HERICS (AT)

Az Európai Parlament 2014. február 25-i határozata az Oskar Hericsnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0009/2014 – 2014/0802(NLE))

(Konzultáció)

(2017/C 285/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0009/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0009/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0128/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0128/2014),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2014. február 17-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2014. február 17-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Oskar Herics számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Oskar Herics számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/208 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/208

---

P7_TA(2014)0117

Az új személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére vonatkozó 2020. évi célérték ***I

Az Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a 443/2009/EK rendeletnek az új személygépkocsikra vonatkozó 2020. évi szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0393 – C7-0184/2012 – 2012/0190(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság által a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra (COM(2012)0393), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra (COM(2012)0393),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0184/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0184/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. december 12-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. december 12-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0151/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0151/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 44., 2013.2.15., 109. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0190

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a 443/2009/EK rendeletnek az új személygépkocsikra vonatkozó 2020. évi CO2-kibocsátás-csökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 333/2014/EU rendelet.)

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/209 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/209

---

P7_TA(2014)0118

A közösségi védjegy ***I

Az Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról l (COM(2013)0161 – C7-0087/2013 – 2013/0088(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0161), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0161),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 118. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0087/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 118. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0087/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásáról szóló, 2013. október 14-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásáról szóló, 2013. október 14-i véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0031/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0031/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy a jogalkotási eljárás lezárását követően tegyen intézkedéseket a rendelet kodifikálására; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy a jogalkotási eljárás lezárását követően tegyen intézkedéseket a rendelet kodifikálására;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2013)0088

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 118. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A 40/94/EK tanácsi rendelet (2), amelyet 2009-ben a 207/2009/EK tanácsi rendeletként (3) kodifikáltak, létrehozta az Európai Unió egyedi védjegyoltalmi rendszerét, amely az Európai Unió szintjén biztosít védjegyoltalmat – a tagállamok szintjén rendelkezésre álló védjegyoltalmakkal párhuzamosan; a nemzeti védjegyrendszereket a 89/104/EGK tanácsi irányelv (4) harmonizálta, amelyet 2008/95/EK tanácsi irányelvként (5) kodifikáltak. |
| --- | --- |

(1)

A 40/94/EK tanácsi rendelet (2), amelyet 2009-ben a 207/2009/EK tanácsi rendeletként (3) kodifikáltak, létrehozta az Európai Unió egyedi védjegyoltalmi rendszerét, amely az Európai Unió szintjén biztosít védjegyoltalmat – a tagállamok szintjén rendelkezésre álló védjegyoltalmakkal párhuzamosan; a nemzeti védjegyrendszereket a 89/104/EGK tanácsi irányelv (4) harmonizálta, amelyet 2008/95/EK tanácsi irányelvként (5) kodifikáltak.

| (2) | A Lisszaboni Szerződés hatályba lépésének következményeként aktualizálni kell a 207/2009/EK rendelet terminológiáját. Ez maga után vonja

  magában foglalja
  , hogy a „közösségi védjegy” kifejezés helyébe az „európai védjegy” kifejezés lép. A decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítéssel (amelyről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2012 júliusában állapodott meg) összhangban a „Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták)” elnevezést felváltja az „Az Európai Unió Védjegyoltalmi és Formatervezési Mintaoltalmi

  Szellemitulajdon-védelmi
  Ügynöksége” elnevezés (a továbbiakban: az Ügynökség). [Mód. 1] |
| --- | --- |

(2)

A Lisszaboni Szerződés hatályba lépésének következményeként aktualizálni kell a 207/2009/EK rendelet terminológiáját. Ez maga után vonja

  magában foglalja
  , hogy a „közösségi védjegy” kifejezés helyébe az „európai védjegy” kifejezés lép. A decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítéssel (amelyről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2012 júliusában állapodott meg) összhangban a „Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták)” elnevezést felváltja az „Az Európai Unió Védjegyoltalmi és Formatervezési Mintaoltalmi

  Szellemitulajdon-védelmi
  Ügynöksége” elnevezés (a továbbiakban: az Ügynökség). [Mód. 1]

| (3) | A 2008. évi, európai iparjogvédelmi stratégiáról szóló közleménye (6) kapcsán a Bizottság elvégezte a védjegyrendszer működésének Európa egészére kiterjedő átfogó értékelését, lefedve az uniós és a nemzeti szinteket, valamint a köztük lévő kapcsolatokat. |
| --- | --- |

(3)

A 2008. évi, európai iparjogvédelmi stratégiáról szóló közleménye (6) kapcsán a Bizottság elvégezte a védjegyrendszer működésének Európa egészére kiterjedő átfogó értékelését, lefedve az uniós és a nemzeti szinteket, valamint a köztük lévő kapcsolatokat.

| (4) | Az európai uniós védjegyrendszer jövőbeli felülvizsgálatáról szóló, 2010. május 25-i következtetéseiben (7) a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a 207/2009/EK rendelet és a 2008/95/EK irányelv felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

(4)

Az európai uniós védjegyrendszer jövőbeli felülvizsgálatáról szóló, 2010. május 25-i következtetéseiben (7) a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a 207/2009/EK rendelet és a 2008/95/EK irányelv felülvizsgálatára.

| (5) | A közösségi védjegyrendszer létrehozása óta szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy az Unión belüli és a harmadik országbeli vállalkozások egyaránt elfogadták a rendszert, ami a tagállami szintű védjegyoltalom sikeres és életképes
  kiegészítőjévé és
  alternatívájává nőtte ki magát. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(5)

A közösségi védjegyrendszer létrehozása óta szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy az Unión belüli és a harmadik országbeli vállalkozások egyaránt elfogadták a rendszert, ami a tagállami szintű védjegyoltalom sikeres és életképes
  kiegészítőjévé és
  alternatívájává nőtte ki magát. [Mód. 2]

| (6) | Ugyanakkor a nemzeti védjegyek továbbra is fontosak azon vállalkozások számára, amelyek nem akarják uniós szintű oltalom alá helyezni védjegyeiket, illetve amelyek nem tudják megszerezni az uniós szintű oltalmat, a nemzeti oltalom megszerzése viszont nem ütközik akadályokba számukra. A védjegyoltalomért folyamodó személyek belátására kell bízni, hogy az általuk igényelt oltalom nemzeti védjegy legyen-e egy vagy több tagállamban, vagy európai
  uniós
  védjegy, esetleg mindkettő. |
| --- | --- |

(6)

Ugyanakkor a nemzeti védjegyek továbbra is fontosak azon vállalkozások számára, amelyek nem akarják uniós szintű oltalom alá helyezni védjegyeiket, illetve amelyek nem tudják megszerezni az uniós szintű oltalmat, a nemzeti oltalom megszerzése viszont nem ütközik akadályokba számukra. A védjegyoltalomért folyamodó személyek belátására kell bízni, hogy az általuk igényelt oltalom nemzeti védjegy legyen-e egy vagy több tagállamban, vagy európai
  uniós
  védjegy, esetleg mindkettő.

| (7) | Bár a közösségi védjegyrendszer általános működésének értékelése megerősítette, hogy a rendszer számos aspektusa, köztük azok az alapvető elvek, amelyekre a rendszer egésze épül, kiállták az idő próbáját és továbbra is megfelelnek a vállalkozások szükségleteinek és elvárásainak, a szellemitulajdon-jogok egységes piacáról szóló 2011. május 24-i közleményében (8) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy korszerűsíteni kell az Unió védjegyrendszerét: egészében hatékonyabbá, eredményesebbé, következetesebbé kell tenni és meg kell feleltetni az internetkorszak követelményeinek. |
| --- | --- |

(7)

Bár a közösségi védjegyrendszer általános működésének értékelése megerősítette, hogy a rendszer számos aspektusa, köztük azok az alapvető elvek, amelyekre a rendszer egésze épül, kiállták az idő próbáját és továbbra is megfelelnek a vállalkozások szükségleteinek és elvárásainak, a szellemitulajdon-jogok egységes piacáról szóló 2011. május 24-i közleményében (8) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy korszerűsíteni kell az Unió védjegyrendszerét: egészében hatékonyabbá, eredményesebbé, következetesebbé kell tenni és meg kell feleltetni az internetkorszak követelményeinek.

| (8) | A közösségi védjegyrendszer javításával és módosításával párhuzamosan folytatni kell a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok és gyakorlatok harmonizációját, és azokat a megfelelő mértékig összhangba kell hozni az európai védjegyrendszerrel annak érdekében, hogy a lehetséges mértékig szerte az Unióban azonos feltételeket teremtsünk a védjegyek lajstromozása és oltalma tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

A közösségi védjegyrendszer javításával és módosításával párhuzamosan folytatni kell a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok és gyakorlatok harmonizációját, és azokat a megfelelő mértékig összhangba kell hozni az európai védjegyrendszerrel annak érdekében, hogy a lehetséges mértékig szerte az Unióban azonos feltételeket teremtsünk a védjegyek lajstromozása és oltalma tekintetében.

| (9) | Annak érdekében, hogy a jogbiztonság növelésével egyidejűleg nagyobb rugalmasságot tegyünk lehetővé a védjegyek ábrázolási módja tekintetében, a grafikai ábrázolhatóság követelményét törölni kell az európai
  uniós
  védjegy fogalommeghatározásából.
  Az európai uniós védjegyek lajstromában a
  megjelölés bármely megfelelő formában – így nem szükségszerűen grafikai eszközökkel – történő ábrázolása megengedett mindaddig, amíg
  a megjelölés alkalmas arra, hogy azt világos, pontos, önmagában teljes, könnyen hozzáférhető, tartós és objektív módon ábrázolják. Ennek megfelelően meg kell engedni a megjelölések bármely arra alkalmas formában való megjelenítését, figyelembe véve
  az
  általánosan elérhető technológiát, amely

  amíg az ábrázolás lehetővé teszi az illetékes hatóság

  hatóságok
  és a köz

  nyilvánosság
  számára az oltalom pontos tárgyának pontos és egyértelmű meghatározását. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy a jogbiztonság növelésével egyidejűleg nagyobb rugalmasságot tegyünk lehetővé a védjegyek ábrázolási módja tekintetében, a grafikai ábrázolhatóság követelményét törölni kell az európai
  uniós
  védjegy fogalommeghatározásából.
  Az európai uniós védjegyek lajstromában a
  megjelölés bármely megfelelő formában – így nem szükségszerűen grafikai eszközökkel – történő ábrázolása megengedett mindaddig, amíg
  a megjelölés alkalmas arra, hogy azt világos, pontos, önmagában teljes, könnyen hozzáférhető, tartós és objektív módon ábrázolják. Ennek megfelelően meg kell engedni a megjelölések bármely arra alkalmas formában való megjelenítését, figyelembe véve
  az
  általánosan elérhető technológiát, amely

  amíg az ábrázolás lehetővé teszi az illetékes hatóság

  hatóságok
  és a köz

  nyilvánosság
  számára az oltalom pontos tárgyának pontos és egyértelmű meghatározását. [Mód. 3]

| (10) | A 207/2009/EK rendelet jelenlegi rendelkezései nem nyújtanak ugyanolyan fokú védelmet az eredetmegjelöléseknek és a földrajzi jelzéseknek, mint az uniós jog egyéb eszközei. Ezért szükséges tisztázni a feltétlen kizáró okokat az eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések tekintetében, és teljes körű konzisztenciát biztosítani az ezen iparjogvédelmi jogcímek oltalmáról rendelkező releváns uniós jogszabályokkal. Az egyéb uniós jogszabályokkal való összhang érdekében e feltétlen kizáró okok hatályát ki kell terjeszteni, hogy lefedje a borhoz kapcsolódó oltalom alatt álló hagyományos kifejezéseket és a hagyományos különleges termékeket is. |
| --- | --- |

(10)

A 207/2009/EK rendelet jelenlegi rendelkezései nem nyújtanak ugyanolyan fokú védelmet az eredetmegjelöléseknek és a földrajzi jelzéseknek, mint az uniós jog egyéb eszközei. Ezért szükséges tisztázni a feltétlen kizáró okokat az eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések tekintetében, és teljes körű konzisztenciát biztosítani az ezen iparjogvédelmi jogcímek oltalmáról rendelkező releváns uniós jogszabályokkal. Az egyéb uniós jogszabályokkal való összhang érdekében e feltétlen kizáró okok hatályát ki kell terjeszteni, hogy lefedje a borhoz kapcsolódó oltalom alatt álló hagyományos kifejezéseket és a hagyományos különleges termékeket is.

| (11) | Az Unióban nem érthető írással vagy nyelven benyújtott védjegyek nem részesülnek oltalomban, ha lajstromozásuk bármely tagállam hivatalos nyelvére lefordítva vagy átírva feltétlen kizáró okok miatt elutasításra kerülne. |
| --- | --- |

(11)

Az Unióban nem érthető írással vagy nyelven benyújtott védjegyek nem részesülnek oltalomban, ha lajstromozásuk bármely tagállam hivatalos nyelvére lefordítva vagy átírva feltétlen kizáró okok miatt elutasításra kerülne.

| (12) | Helyénvaló a rosszhiszeműen benyújtott európai
  uniós
  védjegybejelentések elleni felszólalás lehetőségének kiterjesztésével megnehezíteni a védjegybitorlást. |
| --- | --- |

(12)

Helyénvaló a rosszhiszeműen benyújtott európai
  uniós
  védjegybejelentések elleni felszólalás lehetőségének kiterjesztésével megnehezíteni a védjegybitorlást.

| (13) | Az uniós szintű oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések erőteljes oltalmának fenntartása érdekében szükséges tisztázni, hogy e jogok attól függetlenül feljogosítanak egy későbbi európai
  uniós
  védjegy elleni felszólalásra, hogy az elbíráló által hivatalból figyelembe veendő kizáró okot jelentenek-e. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós szintű oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések erőteljes oltalmának fenntartása érdekében szükséges tisztázni, hogy e jogok attól függetlenül feljogosítanak egy későbbi európai
  uniós
  védjegy elleni felszólalásra, hogy az elbíráló által hivatalból figyelembe veendő kizáró okot jelentenek-e.

| (14) | A jogbiztonság és az elsőbbség elvével (amely kimondja, hogy a korábban lajstromozott védjegy elsőbbséget élvez a később lajstromba vett védjegyekkel szemben) való teljes összhang biztosítása érdekében szükséges rögzíteni, hogy az európai
  uniós
  védjegyoltalomból eredő jogok érvényesítése nem sértheti a jogosultaknak az európai
  uniós
  védjegy benyújtási vagy elsőbbségi időpontja előtt szerzett jogait. Ez összhangban van a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló, 1994. április 15-i megállapodás (9) 16. cikkének (1) bekezdésével. |
| --- | --- |

(14)

A jogbiztonság és az elsőbbség elvével (amely kimondja, hogy a korábban lajstromozott védjegy elsőbbséget élvez a később lajstromba vett védjegyekkel szemben) való teljes összhang biztosítása érdekében szükséges rögzíteni, hogy az európai
  uniós
  védjegyoltalomból eredő jogok érvényesítése nem sértheti a jogosultaknak az európai
  uniós
  védjegy benyújtási vagy elsőbbségi időpontja előtt szerzett jogait. Ez összhangban van a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló, 1994. április 15-i megállapodás (9) 16. cikkének (1) bekezdésével.

| (15) | A jogbiztonság és az egyértelműség biztosítása érdekében tisztázni kell, hogy nemcsak hasonlóság esetén, hanem azonos megjelölés azonos árukra és szolgáltatásokra történő alkalmazása esetén is csak akkor és csak olyan mértékig nyújtható oltalom az európai védjegynek, amilyen mértékig az európai védjegy fő funkciója, vagyis az áruk és szolgáltatások kereskedelmi eredetének garantálása sérül. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(15)

A jogbiztonság és az egyértelműség biztosítása érdekében tisztázni kell, hogy nemcsak hasonlóság esetén, hanem azonos megjelölés azonos árukra és szolgáltatásokra történő alkalmazása esetén is csak akkor és csak olyan mértékig nyújtható oltalom az európai védjegynek, amilyen mértékig az európai védjegy fő funkciója, vagyis az áruk és szolgáltatások kereskedelmi eredetének garantálása sérül. [Mód. 4]

| (16) | Az áruk és szolgáltatások eredetének kereskedelmi forrása tekintetében zavart okozhat, ha egy vállalkozás ugyanazon vagy hasonló megjelölést használ kereskedelmi névként oly módon, hogy kapcsolat jön létre a nevet viselő vállalkozás és az adott vállalkozástól származó áruk és szolgáltatások között. Az európai
  uniós
  védjegy bitorlásának ezért magában kell foglalnia a megjelölés kereskedelmi névként vagy hasonló megnevezésként történő használatát mindaddig, amíg a használat célja az áruk és szolgáltatások kereskedelmi eredet szerinti megkülönböztetése. |
| --- | --- |

(16)

Az áruk és szolgáltatások eredetének kereskedelmi forrása tekintetében zavart okozhat, ha egy vállalkozás ugyanazon vagy hasonló megjelölést használ kereskedelmi névként oly módon, hogy kapcsolat jön létre a nevet viselő vállalkozás és az adott vállalkozástól származó áruk és szolgáltatások között. Az európai
  uniós
  védjegy bitorlásának ezért magában kell foglalnia a megjelölés kereskedelmi névként vagy hasonló megnevezésként történő használatát mindaddig, amíg a használat célja az áruk és szolgáltatások kereskedelmi eredet szerinti megkülönböztetése.

| (17) | A jogbiztonság és specifikus uniós jogszabályokkal való teljes összhang biztosítása érdekében helyénvaló arról rendelkezni, hogy az európai
  uniós
  védjegy jogosultja legyen jogosult megtiltani valamely harmadik fél számára valamely megjelölésnek összehasonlító reklámban történő felhasználását, amennyiben a 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (10). |
| --- | --- |

(17)

A jogbiztonság és specifikus uniós jogszabályokkal való teljes összhang biztosítása érdekében helyénvaló arról rendelkezni, hogy az európai
  uniós
  védjegy jogosultja legyen jogosult megtiltani valamely harmadik fél számára valamely megjelölésnek összehasonlító reklámban történő felhasználását, amennyiben a 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (10).

| (18) | A védjegyoltalom megerősítése és a hamisítás elleni küzdelem hatékonyabbá tétele érdekében
  és a WTO szabályainak, különösen a GATT szabad árutovábbításról szóló V. cikkének sérelme nélkül
  az európai
  uniós
  védjegy jogosultját fel kell hatalmazni annak megakadályozására, hogy harmadik felek harmadik országokból olyan árukat hozzanak be az Unió vámterületére (anélkül, hogy szabad forgalomba bocsátották volna őket), amelyeken engedély nélkül szerepel az adott áru vonatkozásában lajstromba vett európai
  uniós
  védjeggyel lényegében megegyező védjegy.
  Ez nem sértheti a generikus gyógyszerek zökkenőmentes áthaladását biztosító intézkedéseket, valamint összhangban kell lennie az Európai Unió nemzetközi – különösen a WTO dohai miniszteri konferenciáján 2001. november 14-én elfogadott, a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló nyilatkozatban foglalt – kötelezettségeivel. [Mód. 115] |
| --- | --- |

(18)

A védjegyoltalom megerősítése és a hamisítás elleni küzdelem hatékonyabbá tétele érdekében
  és a WTO szabályainak, különösen a GATT szabad árutovábbításról szóló V. cikkének sérelme nélkül
  az európai
  uniós
  védjegy jogosultját fel kell hatalmazni annak megakadályozására, hogy harmadik felek harmadik országokból olyan árukat hozzanak be az Unió vámterületére (anélkül, hogy szabad forgalomba bocsátották volna őket), amelyeken engedély nélkül szerepel az adott áru vonatkozásában lajstromba vett európai
  uniós
  védjeggyel lényegében megegyező védjegy.
  Ez nem sértheti a generikus gyógyszerek zökkenőmentes áthaladását biztosító intézkedéseket, valamint összhangban kell lennie az Európai Unió nemzetközi – különösen a WTO dohai miniszteri konferenciáján 2001. november 14-én elfogadott, a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló nyilatkozatban foglalt – kötelezettségeivel. [Mód. 115]

| (18a) | Az európai uniós védjegy jogosultjának rendelkeznie kell azzal a joggal, hogy megtegye a vonatkozó jogi lépéseket, így többek között jogosult legyen arra kérni a nemzeti vámhatóságokat, hogy lépjenek fel a védjegyjogosult jogait állítólagosan sértő árukkal szemben, például a 608/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (11)

  szerinti visszatartás és megsemmisítés formájában. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(18a)

Az európai uniós védjegy jogosultjának rendelkeznie kell azzal a joggal, hogy megtegye a vonatkozó jogi lépéseket, így többek között jogosult legyen arra kérni a nemzeti vámhatóságokat, hogy lépjenek fel a védjegyjogosult jogait állítólagosan sértő árukkal szemben, például a 608/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (11)

  szerinti visszatartás és megsemmisítés formájában. [Mód. 6]

| (18b) | A 608/2013/EU rendelet 28. cikke kimondja, hogy a jogosult felel az áruk birtokosainak okozott károkért amennyiben például az érintett árukat a későbbiekben nem találják szellemi tulajdonjogot sértőnek. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(18b)

A 608/2013/EU rendelet 28. cikke kimondja, hogy a jogosult felel az áruk birtokosainak okozott károkért amennyiben például az érintett árukat a későbbiekben nem találják szellemi tulajdonjogot sértőnek. [Mód. 7]

| (18c) | A tagállamoknak meg kell tenniük a megfelelő intézkedéseket a generikus gyógyszerek zökkenőmentes áthaladásának biztosítása érdekében. Az európai uniós védjegy jogosultjának ezért nem lehet joga ahhoz, hogy a gyógyszerek hatóanyagának nemzetközi szabadneve és valamely lajstromba vett védjegy közötti vélt vagy tényleges hasonlóság alapján megakadályozza, hogy harmadik felek kereskedelmi tevékenység keretében árukat hozzanak be a tagállam vámterületére. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(18c)

A tagállamoknak meg kell tenniük a megfelelő intézkedéseket a generikus gyógyszerek zökkenőmentes áthaladásának biztosítása érdekében. Az európai uniós védjegy jogosultjának ezért nem lehet joga ahhoz, hogy a gyógyszerek hatóanyagának nemzetközi szabadneve és valamely lajstromba vett védjegy közötti vélt vagy tényleges hasonlóság alapján megakadályozza, hogy harmadik felek kereskedelmi tevékenység keretében árukat hozzanak be a tagállam vámterületére. [Mód. 8]

| (19) | A védjegybitorló

  hamisított
  áruk belépésének hatékonyabb megakadályozása érdekében (mindenekelőtt az interneten keresztüli,
  a 608/2013/EU rendeletben meghatározott, kiscsomagban szállított áruk értékesítése

  értékesítések összefüggésében) a jogosultat)
  az érvényesen lajstromba vett európai uniós védjegy jogosultját
  fel kell hatalmazni az ilyen áruk Unióba történő behozatalának megtiltására, amennyiben csak az

  a hamisított
  áruk feladója jár el kereskedelmi céllal.
  gazdasági tevékenység keretében
  .
  Amennyiben ilyen intézkedésekre kerül sor, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az árut megrendelő magánszemélyeket vagy jogalanyokat tájékoztassák az intézkedés okairól, valamint a feladóval szembeni jogszabály szerinti jogaikról. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(19)

A védjegybitorló

  hamisított
  áruk belépésének hatékonyabb megakadályozása érdekében (mindenekelőtt az interneten keresztüli,
  a 608/2013/EU rendeletben meghatározott, kiscsomagban szállított áruk értékesítése

  értékesítések összefüggésében) a jogosultat)
  az érvényesen lajstromba vett európai uniós védjegy jogosultját
  fel kell hatalmazni az ilyen áruk Unióba történő behozatalának megtiltására, amennyiben csak az

  a hamisított
  áruk feladója jár el kereskedelmi céllal.
  gazdasági tevékenység keretében
  .
  Amennyiben ilyen intézkedésekre kerül sor, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az árut megrendelő magánszemélyeket vagy jogalanyokat tájékoztassák az intézkedés okairól, valamint a feladóval szembeni jogszabály szerinti jogaikról. [Mód. 9]

| (20) | Annak érdekében, hogy az európai
  uniós
  védjegyek jogosultjai hatékonyabban tudjanak küzdeni az áruhamisítás ellen, fel kell hatalmazni őket arra, hogy megtiltsák védjegybitorló jegyek árukon való elhelyezését, valamint az elhelyezést előkészítő tevékenységeket. |
| --- | --- |

(20)

Annak érdekében, hogy az európai
  uniós
  védjegyek jogosultjai hatékonyabban tudjanak küzdeni az áruhamisítás ellen, fel kell hatalmazni őket arra, hogy megtiltsák védjegybitorló jegyek árukon való elhelyezését, valamint az elhelyezést előkészítő tevékenységeket.

| (21) | Az európai
  uniós
  védjegy által biztosított kizárólagos jogok nem jogosítják fel a jogosultat arra, hogy megtiltsa a megjelölések és jelzések tisztességes, az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban történő használatát. Annak érdekében, hogy konfliktushelyzetben egyenlő feltételeket teremtsünk a kereskedelmi nevek és a védjegyek számára, – tekintve, hogy a kereskedelmi nevek általában korlátlan oltalmat élveznek a később lajstromozott védjegyekkel szemben – a fentiek szerinti használatot úgy kell értelmezni, mint ami kizárólag személynevek használatát, és általában véve a leíró, illetve a megkülönböztetésre nem alkalmas megjelölések és jelzések használatát foglalja magában. A jogosult továbbá nem akadályozhatja meg az európai
  uniós
  védjegy általános tisztességes és becsületes, a jogosult áruinak vagy szolgáltatásainak ekként történő azonosítását vagy az azokra való hivatkozást célzó használatát. |
| --- | --- |

(21)

Az európai
  uniós
  védjegy által biztosított kizárólagos jogok nem jogosítják fel a jogosultat arra, hogy megtiltsa a megjelölések és jelzések tisztességes, az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban történő használatát. Annak érdekében, hogy konfliktushelyzetben egyenlő feltételeket teremtsünk a kereskedelmi nevek és a védjegyek számára, – tekintve, hogy a kereskedelmi nevek általában korlátlan oltalmat élveznek a később lajstromozott védjegyekkel szemben – a fentiek szerinti használatot úgy kell értelmezni, mint ami kizárólag személynevek használatát, és általában véve a leíró, illetve a megkülönböztetésre nem alkalmas megjelölések és jelzések használatát foglalja magában. A jogosult továbbá nem akadályozhatja meg az európai
  uniós
  védjegy általános tisztességes és becsületes, a jogosult áruinak vagy szolgáltatásainak ekként történő azonosítását vagy az azokra való hivatkozást célzó használatát.

| (22) | A jogbiztonság garantálása és a jogszerűen szerzett védjegyoltalmi jogok megőrzése érdekében helyénvaló és szükséges rögzíteni – anélkül, hogy megsértenénk azt az alapelvet, miszerint egy újabb védjegy nem érvényesíthető egy korábbi védjeggyel szemben –, hogy az európai
  uniós
  védjegy jogosultjai nem szólalhatnak fel az újabb védjegy használata ellen, amennyiben az újabb védjegyre akkor tettek szert, amikor a korábbi védjegy nem volt érvényesíthető az újabb védjeggyel szemben.
  Az ellenőrzések során a vámhatóságoknak élniük kell a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok vámhatósági érvényesítésére vonatkozó uniós jogszabályok által biztosított jogokkal, illetve alkalmazniuk kell az ott meghatározott eljárásokat. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(22)

A jogbiztonság garantálása és a jogszerűen szerzett védjegyoltalmi jogok megőrzése érdekében helyénvaló és szükséges rögzíteni – anélkül, hogy megsértenénk azt az alapelvet, miszerint egy újabb védjegy nem érvényesíthető egy korábbi védjeggyel szemben –, hogy az európai
  uniós
  védjegy jogosultjai nem szólalhatnak fel az újabb védjegy használata ellen, amennyiben az újabb védjegyre akkor tettek szert, amikor a korábbi védjegy nem volt érvényesíthető az újabb védjeggyel szemben.
  Az ellenőrzések során a vámhatóságoknak élniük kell a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok vámhatósági érvényesítésére vonatkozó uniós jogszabályok által biztosított jogokkal, illetve alkalmazniuk kell az ott meghatározott eljárásokat. [Mód. 10]

| (23) | Méltányossági és jogbiztonsági okokból amennyiben az európai
  uniós
  védjegyet olyan alakban használják, amely a lajstromozott védjegy megkülönböztető képességet nem érintő elemekben tér csak el, ez elegendő kell legyen a védjegy által biztosított jogok megőrzéséhez, függetlenül attól, hogy a védjegyet a használt alakban is lajstromozták-e. |
| --- | --- |

(23)

Méltányossági és jogbiztonsági okokból amennyiben az európai
  uniós
  védjegyet olyan alakban használják, amely a lajstromozott védjegy megkülönböztető képességet nem érintő elemekben tér csak el, ez elegendő kell legyen a védjegy által biztosított jogok megőrzéséhez, függetlenül attól, hogy a védjegyet a használt alakban is lajstromozták-e.

| (24) | A 207/2009/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot az említett rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok elfogadására. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 207/2009/EK rendelet értelmében a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével. |
| --- | --- |

(24)

A 207/2009/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot az említett rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok elfogadására. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 207/2009/EK rendelet értelmében a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével.

| (25) | Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |
| --- | --- |

(25)

Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

| (26) | Az európai
  uniós
  védjegyet, mint a tulajdon tárgyat érintő jogi aktusok hatékony regisztrálását és az európai
  uniós
  védjegyek lajstromának teljes körű átláthatóságát biztosítandó a Bizottságot a Szerződés 290. cikkével összhangban fel kell hatalmazni felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a következők tekintetében: a bejelentő bizonyos kötelezettségeinek részletes meghatározása egyes védjegyek vonatkozásában, az európai
  uniós
  védjegy átruházásának, dologi jog létrehozásának és átruházásának, a végrehajtás tényének, a fizetésképtelenségi eljárásban való részvételnek, és valamely használati engedély megadásának vagy átruházásának a lajstromba való bevitelére, valamint az érintett tételek törlésére és módosítására vonatkozó eljárási lépések meghatározása. |
| --- | --- |

(26)

Az európai
  uniós
  védjegyet, mint a tulajdon tárgyat érintő jogi aktusok hatékony regisztrálását és az európai
  uniós
  védjegyek lajstromának teljes körű átláthatóságát biztosítandó a Bizottságot a Szerződés 290. cikkével összhangban fel kell hatalmazni felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a következők tekintetében: a bejelentő bizonyos kötelezettségeinek részletes meghatározása egyes védjegyek vonatkozásában, az európai
  uniós
  védjegy átruházásának, dologi jog létrehozásának és átruházásának, a végrehajtás tényének, a fizetésképtelenségi eljárásban való részvételnek, és valamely használati engedély megadásának vagy átruházásának a lajstromba való bevitelére, valamint az érintett tételek törlésére és módosítására vonatkozó eljárási lépések meghatározása.

| (27) | Tekintettel a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalaihoz (a továbbiakban: a tagállamok hivatalai) benyújtott európai védjegybejelentések fokozatosan csökkenő és elhanyagolható számára, a továbbiakban európai
  uniós
  védjegybejelentés benyújtása csak az Ügynökségnél lesz engedélyezett. |
| --- | --- |

(27)

Tekintettel a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalaihoz (a továbbiakban: a tagállamok hivatalai) benyújtott európai védjegybejelentések fokozatosan csökkenő és elhanyagolható számára, a továbbiakban európai
  uniós
  védjegybejelentés benyújtása csak az Ügynökségnél lesz engedélyezett.

| (28) | Az európai
  uniós
  védjegyoltalmat meghatározott áruk vagy szolgáltatások tekintetében nyújtják – az áruk vagy szolgáltatások száma és jellege meghatározza a védjegy jogosultjának biztosított oltalom mértékét. Ezért szükséges a 207/2009/EK rendeletben létrehozni az áruk és szolgáltatások megnevezésére és osztályozására vonatkozó szabályokat, és jogbiztonságot és megfelelő adminisztrációt biztosítani annak előírása által, hogy a bejelentő kellően pontosan és egyértelműen azonosítsa a védjegyoltalom alá vonni kívánt árukat vagy szolgáltatásokat, lehetővé téve az illetékes hatóságok és a gazdasági szereplők számára, hogy pusztán a bejelentés alapján meghatározzák a kért oltalom mértékét. Az általános kifejezések használatát úgy kell értelmezni, hogy abba minden olyan áru vagy szolgáltatás beletartozik, amelyet a kifejezés konkrét jelentése lefed. Azon európai
  uniós
  védjegyjogosultak számára, akiket az Ügynökség korábbi gyakorlata miatt a nizzai osztályozás egy teljes fejezetcíme tekintetében lajstromoztak, biztosítani kell a lehetőséget, hogy módosítsák áruik és szolgáltatásaik leírását, azt biztosítandó, hogy a lajstrom tartalma az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban megfelel az egyértelműség és pontosság tekintetében előírt normának. |
| --- | --- |

(28)

Az európai
  uniós
  védjegyoltalmat meghatározott áruk vagy szolgáltatások tekintetében nyújtják – az áruk vagy szolgáltatások száma és jellege meghatározza a védjegy jogosultjának biztosított oltalom mértékét. Ezért szükséges a 207/2009/EK rendeletben létrehozni az áruk és szolgáltatások megnevezésére és osztályozására vonatkozó szabályokat, és jogbiztonságot és megfelelő adminisztrációt biztosítani annak előírása által, hogy a bejelentő kellően pontosan és egyértelműen azonosítsa a védjegyoltalom alá vonni kívánt árukat vagy szolgáltatásokat, lehetővé téve az illetékes hatóságok és a gazdasági szereplők számára, hogy pusztán a bejelentés alapján meghatározzák a kért oltalom mértékét. Az általános kifejezések használatát úgy kell értelmezni, hogy abba minden olyan áru vagy szolgáltatás beletartozik, amelyet a kifejezés konkrét jelentése lefed. Azon európai
  uniós
  védjegyjogosultak számára, akiket az Ügynökség korábbi gyakorlata miatt a nizzai osztályozás egy teljes fejezetcíme tekintetében lajstromoztak, biztosítani kell a lehetőséget, hogy módosítsák áruik és szolgáltatásaik leírását, azt biztosítandó, hogy a lajstrom tartalma az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban megfelel az egyértelműség és pontosság tekintetében előírt normának.

| (29) | Annak érdekében, hogy biztosítsa az európai
  uniós
  védjegybejelentések benyújtásának (ideértve az elsőbbség és a szenioritás igénylését is) hatékony és eredményes rendszerét, a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkről: az európai
  uniós
  védjegybejelentés benyújtása eszközeinek és módjainak részletes meghatározása, az európai
  uniós
  védjegybejelentés alaki követelményeinek részletei, a bejelentés tartalma, a bejelentési díj típusa, valamint a kölcsönösség biztosítására, egy korábbi bejelentés elsőbbségének igénylésére, a kiállítási elsőbbségre és a nemzeti védjegy szenioritására vonatkozó eljárások részletei. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(29)

Annak érdekében, hogy biztosítsa az európai
  uniós
  védjegybejelentések benyújtásának (ideértve az elsőbbség és a szenioritás igénylését is) hatékony és eredményes rendszerét, a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkről: az európai
  uniós
  védjegybejelentés benyújtása eszközeinek és módjainak részletes meghatározása, az európai
  uniós
  védjegybejelentés alaki követelményeinek részletei, a bejelentés tartalma, a bejelentési díj típusa, valamint a kölcsönösség biztosítására, egy korábbi bejelentés elsőbbségének igénylésére, a kiállítási elsőbbségre és a nemzeti védjegy szenioritására vonatkozó eljárások részletei. [Mód. 11]

| (30) | Az európai
  uniós
  védjegyek és a nemzeti kutatások jelenlegi rendszere se nem megbízható, se nem hatékony. Ezért azt az Ügynökség és a tagállamok hivatalai közötti együttműködés keretében ki kell váltani mindenre kiterjedő, gyors és erős keresőprogramoknak a nyilvánosság számára történő rendelkezésre bocsátásával. |
| --- | --- |

(30)

Az európai
  uniós
  védjegyek és a nemzeti kutatások jelenlegi rendszere se nem megbízható, se nem hatékony. Ezért azt az Ügynökség és a tagállamok hivatalai közötti együttműködés keretében ki kell váltani mindenre kiterjedő, gyors és erős keresőprogramoknak a nyilvánosság számára történő rendelkezésre bocsátásával.

| (31) | Annak érdekében, hogy biztosítsa az európai
  uniós
  védjegybejelentések Ügynökség általi, átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárások segítségével történő hatékony, eredményes és gyors vizsgálatát és lajstromozását, a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkről: a bejelentési napra vonatkozó követelményeknek és a bejelentés alaki követelményeinek való megfelelés vizsgálatához kapcsolódó eljárási lépések meghatározása, az osztályonként megállapított díjak megfizetésének ellenőrzésére, valamint a feltétlen kizáró okok vizsgálatára vonatkozó eljárások, a bejelentés meghirdetésének részletei, a bejelentés meghirdetésében előforduló hibák és tévedések kijavítására vonatkozó eljárások, a harmadik felek észrevételeihez kapcsolódó eljárások részletei, a felszólalási eljárás részletei, a felszólalás benyújtására és vizsgálatára vonatkozó, valamint a bejelentések módosítását és megosztását szabályozó eljárások részletei, az európai
  uniós
  védjegy lajstromba vételekor rögzítendő adatok, a lajstromba vétel meghirdetésének módja, valamint a lajstromba vétel igazolásának módja és az igazolás tartalma. |
| --- | --- |

(31)

Annak érdekében, hogy biztosítsa az európai
  uniós
  védjegybejelentések Ügynökség általi, átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárások segítségével történő hatékony, eredményes és gyors vizsgálatát és lajstromozását, a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkről: a bejelentési napra vonatkozó követelményeknek és a bejelentés alaki követelményeinek való megfelelés vizsgálatához kapcsolódó eljárási lépések meghatározása, az osztályonként megállapított díjak megfizetésének ellenőrzésére, valamint a feltétlen kizáró okok vizsgálatára vonatkozó eljárások, a bejelentés meghirdetésének részletei, a bejelentés meghirdetésében előforduló hibák és tévedések kijavítására vonatkozó eljárások, a harmadik felek észrevételeihez kapcsolódó eljárások részletei, a felszólalási eljárás részletei, a felszólalás benyújtására és vizsgálatára vonatkozó, valamint a bejelentések módosítását és megosztását szabályozó eljárások részletei, az európai
  uniós
  védjegy lajstromba vételekor rögzítendő adatok, a lajstromba vétel meghirdetésének módja, valamint a lajstromba vétel igazolásának módja és az igazolás tartalma.

| (32) | Annak érdekében, hogy lehetővé tegye az európai
  uniós
  védjegyek hatékony és eredményes megújítását, valamint hogy a gyakorlatban biztonságosan, a jogbiztonság sérelme nélkül lehessen alkalmazni az európai
  uniós
  védjegyek módosítására és megosztására vonatkozó rendelkezéseket, a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkről: az európai
  uniós
  védjegy megújítási módjainak

  eljárásának
  , valamint az európai
  uniós
  védjegy módosítását és megosztását szabályozó eljárásoknak a részletes meghatározása. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(32)

Annak érdekében, hogy lehetővé tegye az európai
  uniós
  védjegyek hatékony és eredményes megújítását, valamint hogy a gyakorlatban biztonságosan, a jogbiztonság sérelme nélkül lehessen alkalmazni az európai
  uniós
  védjegyek módosítására és megosztására vonatkozó rendelkezéseket, a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkről: az európai
  uniós
  védjegy megújítási módjainak

  eljárásának
  , valamint az európai
  uniós
  védjegy módosítását és megosztását szabályozó eljárásoknak a részletes meghatározása. [Mód. 12]

| (33) | Annak érdekében, hogy az európai
  uniós
  védjegy jogosultja számára lehetővé tegye az európai
  uniós
  védjegyről való könnyű, de az adott védjeggyel kapcsolatban lajstromba vett harmadik felek érdekeit nem sértő lemondást, valamint azt biztosítandó, hogy az európai
  uniós
  védjegyoltalom megszüntetése, illetve a védjegy törlése átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárások segítségével hatékonyan és eredményesen megvalósítható legyen, továbbá az e rendeletben rögzített elvek figyelembevétele érdekében a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az európai védjegyről való lemondást, valamint az európai
  uniós
  védjegyoltalom megszüntetését és az európai védjegy törlését szabályozó eljárások részletes meghatározásáról. |
| --- | --- |

(33)

Annak érdekében, hogy az európai
  uniós
  védjegy jogosultja számára lehetővé tegye az európai
  uniós
  védjegyről való könnyű, de az adott védjeggyel kapcsolatban lajstromba vett harmadik felek érdekeit nem sértő lemondást, valamint azt biztosítandó, hogy az európai
  uniós
  védjegyoltalom megszüntetése, illetve a védjegy törlése átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárások segítségével hatékonyan és eredményesen megvalósítható legyen, továbbá az e rendeletben rögzített elvek figyelembevétele érdekében a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az európai védjegyről való lemondást, valamint az európai
  uniós
  védjegyoltalom megszüntetését és az európai védjegy törlését szabályozó eljárások részletes meghatározásáról.

| (34) | Annak érdekében, hogy lehetővé tegye a fellebbezési tanács számára az Ügynökség határozatainak átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárások segítségével történő, hatékony, eredményes és teljes körű, a 207/2009/EK rendeletben rögzített elveket is figyelembe vevő felülvizsgálatát, a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkről: a fellebbezés tartalmának, a fellebbezés benyújtására és vizsgálatára vonatkozó folyamatnak, valamint a fellebbezési tanács határozatai formájának és tartalmának, továbbá a fellebbezési díjak visszafizetésének részletes meghatározása. |
| --- | --- |

(34)

Annak érdekében, hogy lehetővé tegye a fellebbezési tanács számára az Ügynökség határozatainak átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárások segítségével történő, hatékony, eredményes és teljes körű, a 207/2009/EK rendeletben rögzített elveket is figyelembe vevő felülvizsgálatát, a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkről: a fellebbezés tartalmának, a fellebbezés benyújtására és vizsgálatára vonatkozó folyamatnak, valamint a fellebbezési tanács határozatai formájának és tartalmának, továbbá a fellebbezési díjak visszafizetésének részletes meghatározása.

| (35) | Az együttes közösségi védjegyekre vonatkozó jelenlegi rendelkezéseket kiegészítendő és a nemzeti rendszerek és az európai
  uniós
  védjegyrendszer közötti jelenlegi egyensúlyhiányt orvosolandó, különös rendelkezések sorával kell kiegészíteni a rendeletet annak érdekében, hogy oltalmat biztosítsunk azon európai tanúsító védjegyeknek, amelyek lehetővé teszik valamely tanúsító intézmény vagy szervezet számára, hogy a tanúsítási rendszer tagjai számára engedélyezzék a védjegy használatát annak jelzésére, hogy egyes áruk vagy szolgáltatások teljesítik a tanúsítási feltételeket. |
| --- | --- |

(35)

Az együttes közösségi védjegyekre vonatkozó jelenlegi rendelkezéseket kiegészítendő és a nemzeti rendszerek és az európai
  uniós
  védjegyrendszer közötti jelenlegi egyensúlyhiányt orvosolandó, különös rendelkezések sorával kell kiegészíteni a rendeletet annak érdekében, hogy oltalmat biztosítsunk azon európai tanúsító védjegyeknek, amelyek lehetővé teszik valamely tanúsító intézmény vagy szervezet számára, hogy a tanúsítási rendszer tagjai számára engedélyezzék a védjegy használatát annak jelzésére, hogy egyes áruk vagy szolgáltatások teljesítik a tanúsítási feltételeket.

| (35a) | A lajstromozási rendszer egésze teljesítményének javítása érdekében, valamint annak biztosítására, hogy feltétlen kizáró ok fennállása esetén ne kerüljön sor védjegy lajstromozására – ideértve különösen ha a védjegy leíró jellegű vagy megkülönböztetésre nem alkalmas, illetve a nyilvánosságot például a termék vagy a szolgáltatás jellege, minősége vagy földrajzi eredete tekintetében megtévesztő jellegű –, lehetővé kell tenni, hogy harmadik személyek a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalaihoz írásbeli észrevételeket terjeszthessenek elő, melyben kifejtik, hogy a lajstromba vételt mely feltétlen kizáró ok akadályozza. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(35a)

A lajstromozási rendszer egésze teljesítményének javítása érdekében, valamint annak biztosítására, hogy feltétlen kizáró ok fennállása esetén ne kerüljön sor védjegy lajstromozására – ideértve különösen ha a védjegy leíró jellegű vagy megkülönböztetésre nem alkalmas, illetve a nyilvánosságot például a termék vagy a szolgáltatás jellege, minősége vagy földrajzi eredete tekintetében megtévesztő jellegű –, lehetővé kell tenni, hogy harmadik személyek a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalaihoz írásbeli észrevételeket terjeszthessenek elő, melyben kifejtik, hogy a lajstromba vételt mely feltétlen kizáró ok akadályozza. [Mód. 13]

| (36) | Annak érdekében, hogy lehetővé tegye az együttes európai védjegyek és az európai tanúsító védjegyek hatékony és eredményes használatát, a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e védjegyek használatát szabályozó rendeletek
  formai
  tartalmának és benyújtási időszakának meghatározásáról. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(36)

Annak érdekében, hogy lehetővé tegye az együttes európai védjegyek és az európai tanúsító védjegyek hatékony és eredményes használatát, a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e védjegyek használatát szabályozó rendeletek
  formai
  tartalmának és benyújtási időszakának meghatározásáról. [Mód. 14]

| (37) | A közösségi védjegyek jelenlegi rendszerének alkalmazása során nyert tapasztalatok rávilágítottak arra, hogy egyes vonatkozásait tekintve az eljárás javításra szorul. Következésképpen bizonyos intézkedéseket meg kell hozni adott esetben az eljárások egyszerűsítése és felgyorsítása, valamint szükség esetén a jogbiztonság és az előrejelezhetőség javítása érdekében. |
| --- | --- |

(37)

A közösségi védjegyek jelenlegi rendszerének alkalmazása során nyert tapasztalatok rávilágítottak arra, hogy egyes vonatkozásait tekintve az eljárás javításra szorul. Következésképpen bizonyos intézkedéseket meg kell hozni adott esetben az eljárások egyszerűsítése és felgyorsítása, valamint szükség esetén a jogbiztonság és az előrejelezhetőség javítása érdekében.

| (38) | Az európai
  uniós
  védjegyrendszer zökkenőmentes, hatékony és eredményes működésének biztosítása érdekében a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők részletes meghatározásáról: a határozatok formájára vonatkozó követelmények, a szóbeli eljárások részletei és a bizonyítási módok, a kiértesítés szabályai, a jogvesztés megállapítására irányuló eljárás, a kommunikációs eszközök és azoknak az eljárásban részes felek által alkalmazandó formái, határidők számítására és hosszára vonatkozó szabályok, a határozat törlésére vagy egy lajstrombejegyzés törlésére, valamint a határozatokban előforduló, nyilvánvaló hibák és az Ügynökségnek betudható hibák javítására vonatkozó eljárások, az eljárások megszakítására vonatkozó szabályok, a költségek arányosítására és megállapítására vonatkozó eljárások, a lajstromozandó adatok, az iratbetekintés és iratnyilvántartás részletei, az Európai
  Uniós
  Védjegyértesítőben és az Ügynökség Hivatalos Lapjában való meghirdetés szabályai, az Ügynökség és a tagállamok hatóságai közötti együttműködés szabályai, és az Ügynökség előtti képviselet részletei. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(38)

Az európai
  uniós
  védjegyrendszer zökkenőmentes, hatékony és eredményes működésének biztosítása érdekében a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők részletes meghatározásáról: a határozatok formájára vonatkozó követelmények, a szóbeli eljárások részletei és a bizonyítási módok, a kiértesítés szabályai, a jogvesztés megállapítására irányuló eljárás, a kommunikációs eszközök és azoknak az eljárásban részes felek által alkalmazandó formái, határidők számítására és hosszára vonatkozó szabályok, a határozat törlésére vagy egy lajstrombejegyzés törlésére, valamint a határozatokban előforduló, nyilvánvaló hibák és az Ügynökségnek betudható hibák javítására vonatkozó eljárások, az eljárások megszakítására vonatkozó szabályok, a költségek arányosítására és megállapítására vonatkozó eljárások, a lajstromozandó adatok, az iratbetekintés és iratnyilvántartás részletei, az Európai
  Uniós
  Védjegyértesítőben és az Ügynökség Hivatalos Lapjában való meghirdetés szabályai, az Ügynökség és a tagállamok hatóságai közötti együttműködés szabályai, és az Ügynökség előtti képviselet részletei. [Mód. 15]

| (39) | A jogbiztonság és a nagyobb átláthatóság érdekében helyénvaló világosan meghatározni az Ügynökség valamennyi feladatát, beleértve azokat is, amelyek nem kapcsolódnak az európai védjegyrendszer kezeléséhez. |
| --- | --- |

(39)

A jogbiztonság és a nagyobb átláthatóság érdekében helyénvaló világosan meghatározni az Ügynökség valamennyi feladatát, beleértve azokat is, amelyek nem kapcsolódnak az európai védjegyrendszer kezeléséhez.

| (40) | A gyakorlatok közelítésének és a közös eszközök kifejlesztésének ösztönzése érdekében szükséges létrehozni az Ügynökség és a tagállamok hivatalai közötti együttműködés megfelelő keretét és lehetővé tenni az Ügynökség számára az uniós érdekű közös projektek koordinálását, valamint bizonyos felső összegig e közös projektek támogatások révén történő finanszírozását. Ezen együttműködési tevékenységek előnyösek lesznek az európai védjegyrendszert

  uniós védjegyrendszereket
  használó vállalkozások számára. Az e

  A 207/2009/EK
  rendeletben rögzített uniós rendszer használói számára a közös projektek, különösen a keresési és konzultációs célú

  keresés és konzultáció céljára használt
  adatbázisok
  díjmentesen
  további, inkluzív
  és
  hatékony és díjmentes eszközöket biztosítanak az európai
  uniós
  védjegy egységes jellegéből származó speciális követelmények teljesítésére.
  Mindazonáltal nem kell kötelezővé tenni a tagállamok számára az ilyen közös projektek eredményeinek az alkalmazását. Bár fontos, hogy elsősorban a bevált gyakorlatok és a tapasztalatok megosztása által valamennyi fél hozzájáruljon a közös projektek sikeréhez, a közös projektekből származó eredmények tagállamok általi kötelező alkalmazására vonatkozó szigorú kötelezettség előírása – még abban az esetben is, ha például a tagállam úgy véli, hogy már jobb vagy hasonló eszközzel rendelkezik –, nem lenne arányos és nem szolgálná a felhasználók legjobb érdekét sem. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(40)

A gyakorlatok közelítésének és a közös eszközök kifejlesztésének ösztönzése érdekében szükséges létrehozni az Ügynökség és a tagállamok hivatalai közötti együttműködés megfelelő keretét és lehetővé tenni az Ügynökség számára az uniós érdekű közös projektek koordinálását, valamint bizonyos felső összegig e közös projektek támogatások révén történő finanszírozását. Ezen együttműködési tevékenységek előnyösek lesznek az európai védjegyrendszert

  uniós védjegyrendszereket
  használó vállalkozások számára. Az e

  A 207/2009/EK
  rendeletben rögzített uniós rendszer használói számára a közös projektek, különösen a keresési és konzultációs célú

  keresés és konzultáció céljára használt
  adatbázisok
  díjmentesen
  további, inkluzív
  és
  hatékony és díjmentes eszközöket biztosítanak az európai
  uniós
  védjegy egységes jellegéből származó speciális követelmények teljesítésére.
  Mindazonáltal nem kell kötelezővé tenni a tagállamok számára az ilyen közös projektek eredményeinek az alkalmazását. Bár fontos, hogy elsősorban a bevált gyakorlatok és a tapasztalatok megosztása által valamennyi fél hozzájáruljon a közös projektek sikeréhez, a közös projektekből származó eredmények tagállamok általi kötelező alkalmazására vonatkozó szigorú kötelezettség előírása – még abban az esetben is, ha például a tagállam úgy véli, hogy már jobb vagy hasonló eszközzel rendelkezik –, nem lenne arányos és nem szolgálná a felhasználók legjobb érdekét sem. [Mód. 16]

| (41) | Az Ügynökség irányítására vonatkozó egyes elveket hozzá kell igazítani a decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítéshez (amelyről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2012 júliusában állapodott meg). |
| --- | --- |

(41)

Az Ügynökség irányítására vonatkozó egyes elveket hozzá kell igazítani a decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítéshez (amelyről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2012 júliusában állapodott meg).

| (42) | A nagyobb jogbiztonság és átláthatóság érdekében szükséges egyes, az Ügynökség szervezésére és működésére vonatkozó rendelkezéseket aktualizálni. |
| --- | --- |

(42)

A nagyobb jogbiztonság és átláthatóság érdekében szükséges egyes, az Ügynökség szervezésére és működésére vonatkozó rendelkezéseket aktualizálni.

| (43) | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében kerülendő a számottevő költségvetési többlet felhalmozása. Ez azonban nem sértheti az Ügynökség egyéves operatív kiadásait fedező pénzügyi tartalék fenntartását, amelynek célja a működés folyamatosságának és a feladatok elvégzésének biztosítása. |
| --- | --- |

(43)

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében kerülendő a számottevő költségvetési többlet felhalmozása. Ez azonban nem sértheti az Ügynökség egyéves operatív kiadásait fedező pénzügyi tartalék fenntartását, amelynek célja a működés folyamatosságának és a feladatok elvégzésének biztosítása.

| (44) | Annak érdekében, hogy lehetővé tegye az európai
  uniós
  védjegybejelentés vagy -lajstromozás hatékony és eredményes átalakítását nemzeti védjegybejelentéssé, és ezzel egyidejűleg biztosítsa a vonatkozó követelmények alapos vizsgálatát, a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az átalakítás iránti kérelem alaki követelményeiről, valamint vizsgálatának és meghirdetésének részleteiről. |
| --- | --- |

(44)

Annak érdekében, hogy lehetővé tegye az európai
  uniós
  védjegybejelentés vagy -lajstromozás hatékony és eredményes átalakítását nemzeti védjegybejelentéssé, és ezzel egyidejűleg biztosítsa a vonatkozó követelmények alapos vizsgálatát, a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az átalakítás iránti kérelem alaki követelményeiről, valamint vizsgálatának és meghirdetésének részleteiről.

| (44a) | A díjszabást a 2869/95/EK bizottsági rendelet

   (12)

  állapítja meg. A díjszabás az uniós védjegyrendszer központi eleme, amelyet létrehozása óta azonban mindössze kétszer, komoly politikai vitát követően vizsgáltak felül. A díjszabást ezért közvetlenül a 207/2009/EK rendeletnek kell szabályoznia. A 2869/95/EK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni, és a díjszabásra vonatkozóan a 2868/95/EK bizottsági rendeletben

   (13)

  foglalt rendelkezéseket el kell hagyni. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(44a)

A díjszabást a 2869/95/EK bizottsági rendelet

   (12)

  állapítja meg. A díjszabás az uniós védjegyrendszer központi eleme, amelyet létrehozása óta azonban mindössze kétszer, komoly politikai vitát követően vizsgáltak felül. A díjszabást ezért közvetlenül a 207/2009/EK rendeletnek kell szabályoznia. A 2869/95/EK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni, és a díjszabásra vonatkozóan a 2868/95/EK bizottsági rendeletben

   (13)

  foglalt rendelkezéseket el kell hagyni. [Mód. 17]

| (45) | Annak érdekében, hogy biztosítsa a vitarendezés hatékony és eredményes módszerét, a 207/2009/EK rendeletben rögzített nyelvi szabályozással való összhangot, az egyszerű kérdésekben

  kérdésekkel kapcsolatos ügyekben
  való gyors határozathozatalt, valamint a fellebbezési tanács hatékony és eredményes szervezését, továbbá az Ügynökség által kivetendő díjak megfelelő és realisztikus szintjének a 207/2009/EK rendeletben rögzített költségvetési elvek tiszteletben tartása
  mellett,

  melletti biztosítására a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők részletes meghatározásáról

  meghatározásával kapcsolatban
  : az Ügynökség előtt folyó eljárásokban használandó nyelvek, azok az esetek, amikor

  amelyekben
  a felszólalási vagy törlési határozatokat egyetlen tag hozza meg, a fellebbezési tanács szervezetének részletei, az Ügynökségnek fizetendő díjak összege és
  a díjak

  azok megfizetésének részletei. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(45)

Annak érdekében, hogy biztosítsa a vitarendezés hatékony és eredményes módszerét, a 207/2009/EK rendeletben rögzített nyelvi szabályozással való összhangot, az egyszerű kérdésekben

  kérdésekkel kapcsolatos ügyekben
  való gyors határozathozatalt, valamint a fellebbezési tanács hatékony és eredményes szervezését, továbbá az Ügynökség által kivetendő díjak megfelelő és realisztikus szintjének a 207/2009/EK rendeletben rögzített költségvetési elvek tiszteletben tartása
  mellett,

  melletti biztosítására a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők részletes meghatározásáról

  meghatározásával kapcsolatban
  : az Ügynökség előtt folyó eljárásokban használandó nyelvek, azok az esetek, amikor

  amelyekben
  a felszólalási vagy törlési határozatokat egyetlen tag hozza meg, a fellebbezési tanács szervezetének részletei, az Ügynökségnek fizetendő díjak összege és
  a díjak

  azok megfizetésének részletei. [Mód. 18]

| (46) | Annak érdekében, hogy biztosítsa a nemzetközi védjegyek hatékony és eredményes, a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó Jegyzőkönyv szabályaival teljes körű összhangban történő lajstromozását, a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a nemzetközi védjegyekkel kapcsolatos eljárások részletes meghatározásáról. |
| --- | --- |

(46)

Annak érdekében, hogy biztosítsa a nemzetközi védjegyek hatékony és eredményes, a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó Jegyzőkönyv szabályaival teljes körű összhangban történő lajstromozását, a Bizottság részére felhatalmazást kell adni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a nemzetközi védjegyekkel kapcsolatos eljárások részletes meghatározásáról.

| 46a) | Az európai adatvédelmi biztossal való konzultáció a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (14)

  28. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént; a biztos 2013. július 11-én nyilvánított véleményt

   (15)
  . [Mód. 19] |
| --- | --- |

46a)

Az európai adatvédelmi biztossal való konzultáció a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (14)

  28. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént; a biztos 2013. július 11-én nyilvánított véleményt

   (15)
  . [Mód. 19]

| (47) | A 207/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(47)

A 207/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 207/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A címben az „a közösségi védjegyről” szövegrész helyébe az „az európai
  uniós
  védjegyről” szövegrész lép. |
| --- | --- |

1.

A címben az „a közösségi védjegyről” szövegrész helyébe az „az európai
  uniós
  védjegyről” szövegrész lép.

| 2. | A rendelet teljes szövegében a „közösségi védjegy” kifejezés helyébe az „európai
  uniós
  védjegy” kifejezés lép, a szükséges nyelvtani módosításokkal. [Mód. 20 jelen módosítás a szöveg egészére vonatkozik] |
| --- | --- |

2.

A rendelet teljes szövegében a „közösségi védjegy” kifejezés helyébe az „európai
  uniós
  védjegy” kifejezés lép, a szükséges nyelvtani módosításokkal. [Mód. 20 jelen módosítás a szöveg egészére vonatkozik]

| 3. | A rendelet teljes szövegében a „közösségi védjegybíróság” kifejezés helyébe az „európai
  uniós
  védjegybíróság” kifejezés lép, a szükséges nyelvtani módosításokkal. [Mód. 21 jelen módosítás a szöveg egészére vonatkozik] |
| --- | --- |

3.

A rendelet teljes szövegében a „közösségi védjegybíróság” kifejezés helyébe az „európai
  uniós
  védjegybíróság” kifejezés lép, a szükséges nyelvtani módosításokkal. [Mód. 21 jelen módosítás a szöveg egészére vonatkozik]

| 4. | A rendelet teljes szövegében az „együttes közösségi védjegy” kifejezés helyébe az „együttes európai
  uniós
  védjegy” kifejezés lép, a szükséges nyelvtani módosításokkal. [Mód. 22 jelen módosítás a szöveg egészére vonatkozik] |
| --- | --- |

4.

A rendelet teljes szövegében az „együttes közösségi védjegy” kifejezés helyébe az „együttes európai
  uniós
  védjegy” kifejezés lép, a szükséges nyelvtani módosításokkal. [Mód. 22 jelen módosítás a szöveg egészére vonatkozik]

| 5. | A 2., 3. és 4. pontban említett esetek kivételével a rendelet teljes szövegében a „Közösség”, „Európai Közösség”, „Európai Közösségek” és „közösségi” kifejezések helyébe az „Unió”, illetve „uniós” kifejezés lép, a szükséges nyelvtani módosításokkal. |
| --- | --- |

5.

A 2., 3. és 4. pontban említett esetek kivételével a rendelet teljes szövegében a „Közösség”, „Európai Közösség”, „Európai Közösségek” és „közösségi” kifejezések helyébe az „Unió”, illetve „uniós” kifejezés lép, a szükséges nyelvtani módosításokkal.

| 6. | A rendelet teljes szövegében a „hivatal” kifejezés helyébe, amennyiben az a rendelet 2. cikkével létrehozott Belső Piaci Harmonizációs Hivatalra (védjegyek és formatervezési minták) vonatkozik, az „Ügynökség” kifejezés lép, a szükséges nyelvtani módosításokkal. |
| --- | --- |

6.

A rendelet teljes szövegében a „hivatal” kifejezés helyébe, amennyiben az a rendelet 2. cikkével létrehozott Belső Piaci Harmonizációs Hivatalra (védjegyek és formatervezési minták) vonatkozik, az „Ügynökség” kifejezés lép, a szükséges nyelvtani módosításokkal.

| 7. | A rendelet teljes szövegében az „elnök” kifejezés helyébe az „ügyvezető igazgató” kifejezés lép, a szükséges nyelvtani módosításokkal. |
| --- | --- |

7.

A rendelet teljes szövegében az „elnök” kifejezés helyébe az „ügyvezető igazgató” kifejezés lép, a szükséges nyelvtani módosításokkal.

| 8. | A 2. cikk helyébe a következő cikk lép:
  „2. cikk
  Az Ügynökség
  (1)   E rendelettel létrejön Az Európai Unió Védjegyoltalmi és Formatervezési Mintaoltalmi

  Szellemitulajdon-védelmi
  Ügynöksége (a továbbiakban: az Ügynökség). [Mód. 23 jelen módosítás a szöveg egészére vonatkozik]

  (2)   Az uniós jogban található, a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalra (védjegyek és formatervezési minták) történő hivatkozásokat az Ügynökségre való hivatkozásként kell értelmezni.” |
| --- | --- |

8.

A 2. cikk helyébe a következő cikk lép:

„2. cikk

Az Ügynökség

(1)   E rendelettel létrejön Az Európai Unió Védjegyoltalmi és Formatervezési Mintaoltalmi

  Szellemitulajdon-védelmi
  Ügynöksége (a továbbiakban: az Ügynökség). [Mód. 23 jelen módosítás a szöveg egészére vonatkozik]

(2)   Az uniós jogban található, a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalra (védjegyek és formatervezési minták) történő hivatkozásokat az Ügynökségre való hivatkozásként kell értelmezni.”

| 9. | A 4. cikk helyébe a következő cikk lép:
  „4. cikk
  Az európai
  uniós
  védjegyoltalom tárgyát képező megjelölés
  Európai
  uniós
  védjegyoltalom tárgya lehet minden megjelölés, így különösen szó – beleértve a személyneveket –, ábra, kép, alakzat, betű, szám, szín, továbbá az áru vagy a csomagolás formája, vagy hangok, amennyiben
  általánosan elérhető technológiát alkalmaznak, és
  e megjelölés alkalmas a következőkre:






  a) | valamely vállalkozás áruinak vagy szolgáltatásainak megkülönböztetése más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól;
  valamint |
| --- | --- | --- |

9.

A 4. cikk helyébe a következő cikk lép:

„4. cikk

Az európai
  uniós
  védjegyoltalom tárgyát képező megjelölés

Európai
  uniós
  védjegyoltalom tárgya lehet minden megjelölés, így különösen szó – beleértve a személyneveket –, ábra, kép, alakzat, betű, szám, szín, továbbá az áru vagy a csomagolás formája, vagy hangok, amennyiben
  általánosan elérhető technológiát alkalmaznak, és
  e megjelölés alkalmas a következőkre:

a)

valamely vállalkozás áruinak vagy szolgáltatásainak megkülönböztetése más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól;
  valamint

| b)) | az Európai Unió védjegylajstromában való
  ábrázolása lehetővé teszi az illetékes hatóság és a nyilvánosság számára a jogosultnak nyújtott oltalom pontos tárgyának
  világos és pontos
  meghatározását.”[Mód. 24] |
| --- | --- |

b))

az Európai Unió védjegylajstromában való
  ábrázolása lehetővé teszi az illetékes hatóság és a nyilvánosság számára a jogosultnak nyújtott oltalom pontos tárgyának
  világos és pontos
  meghatározását.”[Mód. 24]

| 10. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés j) és k) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „j) | az eredetmegjelöléseknek és földrajzi jelzéseknek oltalmat biztosító olyan védjegy, amelyet az uniós jog vagy olyan nemzetközi megállapodás alapján, amelyben az Unió részes fél, kizártak a lajstromozásból és amely a továbbiakban nem használható; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés j) és k) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„j)

az eredetmegjelöléseknek és földrajzi jelzéseknek oltalmat biztosító olyan védjegy, amelyet az uniós jog vagy olyan nemzetközi megállapodás alapján, amelyben az Unió részes fél, kizártak a lajstromozásból és amely a továbbiakban nem használható;

| k) | a
  szeszes italoknak, a
  borhoz kapcsolódó oltalom alatt álló hagyományos kifejezéseknek és a hagyományos különleges termékeknek oltalmat biztosító olyan védjegy, amelyet az uniós jog vagy olyan nemzetközi megállapodás alapján, amelyben az Unió részes fél, kizártak a lajstromozásból; |
| --- | --- |

k)

a
  szeszes italoknak, a
  borhoz kapcsolódó oltalom alatt álló hagyományos kifejezéseknek és a hagyományos különleges termékeknek oltalmat biztosító olyan védjegy, amelyet az uniós jog vagy olyan nemzetközi megállapodás alapján, amelyben az Unió részes fél, kizártak a lajstromozásból;

| l) | a 2100/94/EK tanácsi rendelettel összhangban nyilvántartásba vett korábbi fajtanevet tartalmazó vagy abból álló védjegy, ugyanazon terméktípus tekintetében.” (*1)
  [Mód. 25] |
| --- | --- |

l)

a 2100/94/EK tanácsi rendelettel összhangban nyilvántartásba vett korábbi fajtanevet tartalmazó vagy abból álló védjegy, ugyanazon terméktípus tekintetében.” (*1)
  [Mód. 25]

(*1)  A Tanács 2100/94/EK rendelete (1994. július 27.) a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról (HL L 227., 1994.9.1., 1. o.)"

| b) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdés annak ellenére alkalmazandó, hogy a nem lajstromozhatóság:







  a) | csak az unió egy részén áll fenn; |
| --- | --- | --- |

b)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdés annak ellenére alkalmazandó, hogy a nem lajstromozhatóság:

a)

csak az unió egy részén áll fenn;

| b) | csupán abból ered, hogy egy idegen nyelvű vagy szövegű védjegyet valamely tagállam hivatalos nyelvére lefordítottak vagy átírtak.”
  [Mód. 26] |
| --- | --- |

b)

csupán abból ered, hogy egy idegen nyelvű vagy szövegű védjegyet valamely tagállam hivatalos nyelvére lefordítottak vagy átírtak.”
  [Mód. 26]

| 11. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A védjegyjogosult felszólalása alapján nem részesülhet védjegyoltalomban a megjelölés, ha:






  a) | azt a védjegyjogosult ügynöke, illetve képviselője – a jogosult engedélye nélkül – saját nevében jelentette be lajstromozásra, kivéve, ha az ügynök vagy a képviselő igazolja, hogy eljárása helyénvaló volt;
  vagy [Mód. 27] |
| --- | --- | --- | --- |

11.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A védjegyjogosult felszólalása alapján nem részesülhet védjegyoltalomban a megjelölés, ha:

a)

azt a védjegyjogosult ügynöke, illetve képviselője – a jogosult engedélye nélkül – saját nevében jelentette be lajstromozásra, kivéve, ha az ügynök vagy a képviselő igazolja, hogy eljárása helyénvaló volt;
  vagy [Mód. 27]

| b) | a védjegy összetéveszthető egy, az Unión kívül oltalomban részesülő korábbi védjeggyel, feltéve, hogy a bejelentés idején a korábbi védjegy még tényleges használatban volt és a bejelentő rosszhiszeműen járt el.” |
| --- | --- |

b)

a védjegy összetéveszthető egy, az Unión kívül oltalomban részesülő korábbi védjeggyel, feltéve, hogy a bejelentés idején a korábbi védjegy még tényleges használatban volt és a bejelentő rosszhiszeműen járt el.”

| b) | A (4) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A nem lajstromozott védjegy, illetve a helyi jelentőségűt meghaladó mértékű kereskedelmi forgalomban használt bármely más megjelölés jogosultjának felszólalása alapján nem részesülhet védjegyoltalomban a megjelölés, ha az az eredetmegjelöléseknek és földrajzi jelzéseknek oltalmat biztosító uniós jogszabályok vagy az irányadó tagállami jogszabályok szerint:” |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A nem lajstromozott védjegy, illetve a helyi jelentőségűt meghaladó mértékű kereskedelmi forgalomban használt bármely más megjelölés jogosultjának felszólalása alapján nem részesülhet védjegyoltalomban a megjelölés, ha az az eredetmegjelöléseknek és földrajzi jelzéseknek oltalmat biztosító uniós jogszabályok vagy az irányadó tagállami jogszabályok szerint:”

| c) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A (2) bekezdés szerinti korábban lajstromozott védjegy jogosultjának felszólalása alapján nem részesülhet továbbá oltalomban a korábbi védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés, függetlenül attól, hogy az érintett áruk, illetve szolgáltatások azonosak, hasonlóak vagy nem hasonlóak azokhoz az árukhoz vagy szolgáltatásokhoz, amelyekre vonatkozóan a korábbi védjegyet lajstromba vették, feltéve, hogy korábbi európai védjegy esetén a korábbi európai
  uniós
  védjegy az Unióban, korábbi nemzeti védjegy esetén a korábbi nemzeti védjegy pedig az érintett tagállamban jó hírnevet élvez, és a megjelölés alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a korábbi védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét.” |
| --- | --- |

c)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A (2) bekezdés szerinti korábban lajstromozott védjegy jogosultjának felszólalása alapján nem részesülhet továbbá oltalomban a korábbi védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés, függetlenül attól, hogy az érintett áruk, illetve szolgáltatások azonosak, hasonlóak vagy nem hasonlóak azokhoz az árukhoz vagy szolgáltatásokhoz, amelyekre vonatkozóan a korábbi védjegyet lajstromba vették, feltéve, hogy korábbi európai védjegy esetén a korábbi európai
  uniós
  védjegy az Unióban, korábbi nemzeti védjegy esetén a korábbi nemzeti védjegy pedig az érintett tagállamban jó hírnevet élvez, és a megjelölés alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a korábbi védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét.”

| 12. | A 9. cikk helyébe a következő cikk lép:
  „9. cikk
  Az európai
  uniós
  védjegyoltalom tartalma
  (1)   Az európai
  uniós
  védjegyoltalom a jogosult számára kizárólagos jogokat biztosít.
  (2)   A jogosultak által az európai
  uniós
  védjegy bejelentési napja vagy elsőbbségi napja előtt szerzett jogok sérelme nélkül az európai
  uniós
  védjegy jogosultja bárkivel szemben felléphet, aki engedélye nélkül gazdasági tevékenység körében használ megjelölést árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban, amennyiben:






  a) | a megjelölés azonos az európai
  uniós
  védjeggyel, és azt olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban használják, amelyek azonosak azokkal, amelyekkel kapcsolatban az európai
  uniós
  védjegyet lajstromba vették, és amennyiben ez a használat érinti vagy érintheti az európai


  uniós


  védjegy azon funkcióját, hogy garantálja a fogyasztók részére az áruk, illetve szolgáltatások eredetét; |
| --- | --- | --- |

12.

A 9. cikk helyébe a következő cikk lép:

„9. cikk

Az európai
  uniós
  védjegyoltalom tartalma

(1)   Az európai
  uniós
  védjegyoltalom a jogosult számára kizárólagos jogokat biztosít.

(2)   A jogosultak által az európai
  uniós
  védjegy bejelentési napja vagy elsőbbségi napja előtt szerzett jogok sérelme nélkül az európai
  uniós
  védjegy jogosultja bárkivel szemben felléphet, aki engedélye nélkül gazdasági tevékenység körében használ megjelölést árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban, amennyiben:

a)

a megjelölés azonos az európai
  uniós
  védjeggyel, és azt olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban használják, amelyek azonosak azokkal, amelyekkel kapcsolatban az európai
  uniós
  védjegyet lajstromba vették, és amennyiben ez a használat érinti vagy érintheti az európai


  uniós


  védjegy azon funkcióját, hogy garantálja a fogyasztók részére az áruk, illetve szolgáltatások eredetét;

| b) | az a) pont sérelme nélkül,
  a megjelölés azonos az európai
  uniós
  védjeggyel vagy hasonló ahhoz, és azt olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban használják, amelyek azonosak azokkal vagy hasonlóak azokhoz, amelyekkel kapcsolatban az európai
  uniós
  védjegyet lajstromba vették, amennyiben fennáll az összetéveszthetőség esélye; az összetéveszthetőség magában foglalja azt az esetet is, ha a fogyasztók a megjelölést gondolati képzettársítás (asszociáció) útján kapcsolhatják a korábbi védjegyhez; |
| --- | --- |

b)

az a) pont sérelme nélkül,
  a megjelölés azonos az európai
  uniós
  védjeggyel vagy hasonló ahhoz, és azt olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban használják, amelyek azonosak azokkal vagy hasonlóak azokhoz, amelyekkel kapcsolatban az európai
  uniós
  védjegyet lajstromba vették, amennyiben fennáll az összetéveszthetőség esélye; az összetéveszthetőség magában foglalja azt az esetet is, ha a fogyasztók a megjelölést gondolati képzettársítás (asszociáció) útján kapcsolhatják a korábbi védjegyhez;

| c) | a megjelölés azonos az európai
  uniós
  védjeggyel vagy hasonló ahhoz, függetlenül attól, hogy azt olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban használják-e, amelyek azonosak, hasonlóak vagy nem hasonlóak azokhoz, amelyekkel kapcsolatban az európai
  uniós
  védjegyet lajstromba vették, amennyiben az európai
  uniós
  védjegy jó hírnevet élvez az Unióban, és a megjelölés alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná az európai
  uniós
  védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét. |
| --- | --- |

c)

a megjelölés azonos az európai
  uniós
  védjeggyel vagy hasonló ahhoz, függetlenül attól, hogy azt olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban használják-e, amelyek azonosak, hasonlóak vagy nem hasonlóak azokhoz, amelyekkel kapcsolatban az európai
  uniós
  védjegyet lajstromba vették, amennyiben az európai
  uniós
  védjegy jó hírnevet élvez az Unióban, és a megjelölés alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná az európai
  uniós
  védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét.

(3)   A (2) bekezdésben szabályozott feltételek megvalósulása esetén tilos különösen:

| a) | a megjelölés elhelyezése az árun vagy csomagolásán; |
| --- | --- |

a)

a megjelölés elhelyezése az árun vagy csomagolásán;

| b) | a megjelölést hordozó áru eladásra való felkínálása, forgalomba hozatala, valamint forgalomba hozatal céljából történő raktáron tartása, illetve szolgáltatás felajánlása vagy nyújtása a megjelölés alatt; |
| --- | --- |

b)

a megjelölést hordozó áru eladásra való felkínálása, forgalomba hozatala, valamint forgalomba hozatal céljából történő raktáron tartása, illetve szolgáltatás felajánlása vagy nyújtása a megjelölés alatt;

| c) | a megjelölést hordozó áruk behozatala vagy kivitele; |
| --- | --- |

c)

a megjelölést hordozó áruk behozatala vagy kivitele;

| d) | a megjelölés kereskedelmi névként vagy cégnévként, illetve kereskedelmi név vagy cégnév részeként történő használata; |
| --- | --- |

d)

a megjelölés kereskedelmi névként vagy cégnévként, illetve kereskedelmi név vagy cégnév részeként történő használata;

| e) | a megjelölés használata az üzleti iratokon vagy a reklámozásban; |
| --- | --- |

e)

a megjelölés használata az üzleti iratokon vagy a reklámozásban;

| f) | a megjelölés használata összehasonlító reklámozásban a 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*2) ellentétes módon. |
| --- | --- |

f)

a megjelölés használata összehasonlító reklámozásban a 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*2) ellentétes módon.

(4)   Az európai
  uniós
  védjegy jogosultja emellett felléphet a (3) bekezdés c) pontjában említett árubehozatal megakadályozására, amennyiben

  akkor is megakadályozhatja a 608/2013/EU európai parlamentié sétanácsi rendeletben

   (*3)

  meghatározott, kiscsomagban szállított áruk Unióba való behozatalát, ha
  csak az áruk feladója jár el kereskedelmi céllal

  gazdasági tevékenység keretében, és amennyiben ezek az áruk, csomagolásukat is beleértve, engedély nélkül viselnek az ilyen áruk tekintetében lajstromozott európai uniós védjeggyel azonos, vagy lényegi jellemzőit tekintve attól meg nem különböztethető európai uniós védjegyet
  .
  Amennyiben ilyen intézkedésekre kerül sor, a tagállamok biztosítják, hogy az árut megrendelő magánszemélyt vagy jogalanyt tájékoztassák az intézkedés okairól, valamint a feladóval szembeni jogszabály szerinti jogaikról.

(5)   Az európai
  uniós
  védjegy jogosultja emellett
  a WTO szabályainak, különösen a GATT szabad árutovábbításról szóló V. cikkének sérelme nélkül
  bárkivel szemben felléphet, aki gazdasági tevékenység körében az
  Európai
  Unió vámterületére hoz be árukat azok szabad forgalomba bocsátása nélkül, amennyiben ezek az áruk, csomagolásukat is beleértve, harmadik országokból érkeznek és engedély nélkül viselnek az ilyen áruk tekintetében lajstromozott európai
  uniós
  védjeggyel azonos, vagy lényegi jellemzőit tekintve attól meg nem különböztethető védjegyet.”[Mód. 28 és 116]

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/114/EK irányelve (2006. december 12.) a megtévesztő és összehasonlító reklámról (HL L 376., 2006.12.27., 21.o.)."

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 608/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről és az 1383/2003/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 181., 2013.6.29., 15.o.)."

| 13. | A rendelet a következő cikkekel egészül ki:
  „9a. cikk
  A jogosult jogainak megsértése kiszerelés, csomagolás vagy egyéb eszközök használata révén
  Amennyiben valószínű, hogy a kiszerelést, a csomagolást vagy más olyan eszközöket, amelyeken a védjegyet elhelyezik, árukhoz vagy szolgáltatásokhoz használják fel, és az ezek árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban történő felhasználás sérti a jogosult 9. cikk (2), illetve (3) bekezdése szerinti jogait, az európai
  uniós
  védjegy jogosultjának jogában áll megakadályozni a következőket:






  a) | kereskedelmi forgalomban az európai
  uniós
  védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés elhelyezése kiszerelésen, csomagoláson, vagy bármely más olyan eszközön, amelyen a védjegy elhelyezhető; |
| --- | --- | --- |

13.

A rendelet a következő cikkekel egészül ki:

„9a. cikk

A jogosult jogainak megsértése kiszerelés, csomagolás vagy egyéb eszközök használata révén

Amennyiben valószínű, hogy a kiszerelést, a csomagolást vagy más olyan eszközöket, amelyeken a védjegyet elhelyezik, árukhoz vagy szolgáltatásokhoz használják fel, és az ezek árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban történő felhasználás sérti a jogosult 9. cikk (2), illetve (3) bekezdése szerinti jogait, az európai
  uniós
  védjegy jogosultjának jogában áll megakadályozni a következőket:

a)

kereskedelmi forgalomban az európai
  uniós
  védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés elhelyezése kiszerelésen, csomagoláson, vagy bármely más olyan eszközön, amelyen a védjegy elhelyezhető;

| b) | kiszerelés, csomagolás, vagy bármely más olyan eszköz kínálása, forgalomba hozatala vagy ilyen célú raktározása, vagy behozatala vagy kivitele, amelyen a védjegyet elhelyezték. |
| --- | --- |

b)

kiszerelés, csomagolás, vagy bármely más olyan eszköz kínálása, forgalomba hozatala vagy ilyen célú raktározása, vagy behozatala vagy kivitele, amelyen a védjegyet elhelyezték.

9b. cikk

A harmadik felekkel szembeni fellépés időpontja

(1)   Az európai
  uniós
  védjegyoltalomból eredő jogok alapján harmadik felekkel szemben a védjegy lajstromozása meghirdetésének napjától lehet fellépni.

(2)   Megfelelő összegű kártérítés kérhető az európai
  uniós
  védjegybejelentés meghirdetését követő olyan cselekmények miatt, amelyek a lajstromozás meghirdetését követően a meghirdetés tényéből adódóan nem megengedettek.

(3)   Az ügyben eljáró bíróság a lajstromozás meghirdetéséig az ügy érdemében nem határozhat.”

| 14. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „12. cikk
  Az európai
  uniós
  védjegyoltalom korlátai
  (1)   Az európai
  uniós
  védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el mást attól, hogy gazdasági tevékenysége körében használja a következőket:






  a) | saját személynevét vagy címét; |
| --- | --- | --- |

14.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

Az európai
  uniós
  védjegyoltalom korlátai

(1)   Az európai
  uniós
  védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el mást attól, hogy gazdasági tevékenysége körében használja a következőket:

a)

saját személynevét vagy címét;

| b) | nem megkülönböztető jellegű, illetve az áru vagy a szolgáltatás fajtájára, minőségére, mennyiségére, rendeltetésére, értékére, földrajzi eredetére, előállítási, illetve teljesítési idejére vagy egyéb jellemzőjére vonatkozó megjelölést vagy jelzést; |
| --- | --- |

b)

nem megkülönböztető jellegű, illetve az áru vagy a szolgáltatás fajtájára, minőségére, mennyiségére, rendeltetésére, értékére, földrajzi eredetére, előállítási, illetve teljesítési idejére vagy egyéb jellemzőjére vonatkozó megjelölést vagy jelzést;

| c) | a védjegyet a védjegyjogosult áruinak vagy szolgáltatásainak ekként történő azonosítása vagy az azokra való hivatkozást céljából, különösen, ha a védjegy használata:








  i. | az áru vagy a szolgáltatás rendeltetésének jelzésére szükséges, különösen tartozékok vagy alkatrészek esetében;. |
| --- | --- | --- |

c)

a védjegyet a védjegyjogosult áruinak vagy szolgáltatásainak ekként történő azonosítása vagy az azokra való hivatkozást céljából, különösen, ha a védjegy használata:

i.

az áru vagy a szolgáltatás rendeltetésének jelzésére szükséges, különösen tartozékok vagy alkatrészek esetében;.

| ii. | összehasonlító reklám során, a 2006/114/EK irányelvben foglalt valamennyi feltételnek megfelelően történik; |
| --- | --- |

ii.

összehasonlító reklám során, a 2006/114/EK irányelvben foglalt valamennyi feltételnek megfelelően történik;

| iii. | azért szükséges, hogy felhívja a fogyasztók figyelmét a védjegy jogosultja által vagy az ő jóváhagyásával eladott eredeti termékek újraértékesítésére; |
| --- | --- |

iii.

azért szükséges, hogy felhívja a fogyasztók figyelmét a védjegy jogosultja által vagy az ő jóváhagyásával eladott eredeti termékek újraértékesítésére;

| iv. | azért szükséges, hogy megfelelő alternatívát szolgáltasson a védjegy jogosultjának termékei vagy szolgáltatásai tekintetében; |
| --- | --- |

iv.

azért szükséges, hogy megfelelő alternatívát szolgáltasson a védjegy jogosultjának termékei vagy szolgáltatásai tekintetében;

| v. | paródia, művészi kifejezés, kritika vagy észrevételek tétele céljából történik; |
| --- | --- |

v.

paródia, művészi kifejezés, kritika vagy észrevételek tétele céljából történik;

Az első albekezdés

  Ez a bekezdés
  csak akkor alkalmazandó, ha a harmadik felek általi használat az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban történik.

(2)   A harmadik fél általi használatot különösen az alábbi esetekben kell az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban nem lévőnek tekinteni:

| a) | amennyiben
  azt a látszatot kelti, hogy üzleti kapcsolat van a harmadik fél és a védjegy jogosultja között; |
| --- | --- |

a)

amennyiben
  azt a látszatot kelti, hogy üzleti kapcsolat van a harmadik fél és a védjegy jogosultja között;

| b) | amennyiben
  alapos ok nélkül sérti vagy tisztességtelenül kihasználja a védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét. |
| --- | --- |

b)

amennyiben
  alapos ok nélkül sérti vagy tisztességtelenül kihasználja a védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét.

(2a)
     
  A védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el mást attól, hogy a védjegyet – alapos okkal – bármely nem kereskedelmi célra használja.

(2b)
     
  A védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el mást attól sem, hogy gazdasági tevékenység körében helyi jelentőségű korábbi jogát gyakorolja, ha e jogot az érintett tagállam jogszabályai elismerik, az adott terület határain belül. [Mód. 29]”

| 15. | A 13. cikk (1) bekezdésében az „a Közösségben” kifejezés helyébe az „az Európai Gazdasági Térségben” kifejezés lép.
  bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  Az európai uniós védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthatja meg a védjegy használatát olyan árukkal kapcsolatban, amelyeket ő hozott forgalomba, vagy amelyeket az ő kifejezett hozzájárulásával hoztak forgalomba az Európai Gazdasági Térségben.”;

  [Mód. 30] |
| --- | --- |

15.

A 13. cikk (1) bekezdésében az „a Közösségben” kifejezés helyébe az „az Európai Gazdasági Térségben” kifejezés lép.
  bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  Az európai uniós védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthatja meg a védjegy használatát olyan árukkal kapcsolatban, amelyeket ő hozott forgalomba, vagy amelyeket az ő kifejezett hozzájárulásával hoztak forgalomba az Európai Gazdasági Térségben.”;

  [Mód. 30]

| 16. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „13a. cikk
  A később lajstromozott védjegy jogosultjának védekezési joga a védjegybitorlási perben
  (1)   Védjegybitorlási per során az európai
  uniós
  védjegy jogosultja nem léphet fel egy később lajstromozott európai
  uniós
  védjegy használatával szemben, amennyiben a később lajstromozott védjegy nem törölhető az 53. cikk (3) vagy (4) bekezdése, az 54. cikk (1) vagy (2) bekezdése vagy az 57. cikk (2) bekezdése alapján.
  (2)   Védjegybitorlási per során az európai
  uniós
  védjegy jogosultja nem léphet fel egy később lajstromozott nemzeti védjegy használatával szemben, amennyiben a később lajstromozott nemzeti védjegy nem törölhető a(z) [xxx] irányelv 8. cikke, 9. cikkének (1) vagy (2) bekezdése vagy 48. cikkének (3) bekezdése alapján.
  (3)   Amennyiben egy európai
  uniós
  védjegy jogosultja az (1) vagy (2) bekezdés értelmében nem léphet fel egy később lajstromozott védjegy használatával szemben, a szóban forgó, később lajstromozott védjegy jogosultja nem léphet fel védjegybitorlási perben e korábbi európai
  uniós
  védjegy használatával szemben.” |
| --- | --- |

16.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„13a. cikk

A később lajstromozott védjegy jogosultjának védekezési joga a védjegybitorlási perben

(1)   Védjegybitorlási per során az európai
  uniós
  védjegy jogosultja nem léphet fel egy később lajstromozott európai
  uniós
  védjegy használatával szemben, amennyiben a később lajstromozott védjegy nem törölhető az 53. cikk (3) vagy (4) bekezdése, az 54. cikk (1) vagy (2) bekezdése vagy az 57. cikk (2) bekezdése alapján.

(2)   Védjegybitorlási per során az európai
  uniós
  védjegy jogosultja nem léphet fel egy később lajstromozott nemzeti védjegy használatával szemben, amennyiben a később lajstromozott nemzeti védjegy nem törölhető a(z) [xxx] irányelv 8. cikke, 9. cikkének (1) vagy (2) bekezdése vagy 48. cikkének (3) bekezdése alapján.

(3)   Amennyiben egy európai
  uniós
  védjegy jogosultja az (1) vagy (2) bekezdés értelmében nem léphet fel egy később lajstromozott védjegy használatával szemben, a szóban forgó, később lajstromozott védjegy jogosultja nem léphet fel védjegybitorlási perben e korábbi európai
  uniós
  védjegy használatával szemben.”

| 17. | A 15. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Az első albekezdés alkalmazásában használatnak minősülnek a következők is:






  a) | az európai
  uniós
  védjegy olyan alakban történő használata, amely a lajstromozott alaktól csak a megkülönböztető képességet nem érintő elemekben tér el, függetlenül attól, hogy a védjegyet a használt alakban is lajstromba vették-e; |
| --- | --- | --- |

17.

A 15. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az első albekezdés alkalmazásában használatnak minősülnek a következők is:

a)

az európai
  uniós
  védjegy olyan alakban történő használata, amely a lajstromozott alaktól csak a megkülönböztető képességet nem érintő elemekben tér el, függetlenül attól, hogy a védjegyet a használt alakban is lajstromba vették-e;

| b) | az európai
  uniós
  védjegy elhelyezése az Unióban lévő árun vagy annak csomagolásán kizárólag az onnan történő kivitel céljából.” |
| --- | --- |

b)

az európai
  uniós
  védjegy elhelyezése az Unióban lévő árun vagy annak csomagolásán kizárólag az onnan történő kivitel céljából.”

| 18. | A 16. cikk (1) bekezdésében a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ha a 17–24. cikk másként nem rendelkezik, az európai
  uniós
  védjegyoltalmat mint a tulajdon tárgyát teljes egészében és az Unió egész területére nézve úgy kell tekinteni, mint az abban a tagállamban lajstromozott nemzeti védjegyoltalmat, ahol az érintett időpontban az európai
  uniós
  védjegylajstrom (a továbbiakban: a lajstrom) szerint:” |
| --- | --- |

18.

A 16. cikk (1) bekezdésében a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ha a 17–24. cikk másként nem rendelkezik, az európai
  uniós
  védjegyoltalmat mint a tulajdon tárgyát teljes egészében és az Unió egész területére nézve úgy kell tekinteni, mint az abban a tagállamban lajstromozott nemzeti védjegyoltalmat, ahol az érintett időpontban az európai
  uniós
  védjegylajstrom (a továbbiakban: a lajstrom) szerint:”

| 19. | A 17. cikk (4) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

19.

A 17. cikk (4) bekezdését el kell hagyni.

| 20. | A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „18. cikk
  Az ügynök nevében lajstromozott védjegy átruházása
  (1)   Ha az európai
  uniós
  védjegyet – a jogosult engedélye nélkül – a jogosult ügynöke vagy képviselője nevében lajstromozták, a jogosult követelheti az európai
  uniós
  védjegyoltalom javára történő átruházását, kivéve, ha az ügynök vagy a képviselő igazolja, hogy eljárása helyénvaló volt.
  (2)   A jogosult az (1) bekezdés szerinti átruházási kérelmét a következőkhöz nyújthatja be:






  a) | az Ügynökséghez, az 53. cikk (1) bekezdésének b) pontján alapuló, a védjegy törlésére irányuló kérelem helyett; |
| --- | --- | --- |

20.

A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„18. cikk

Az ügynök nevében lajstromozott védjegy átruházása

(1)   Ha az európai
  uniós
  védjegyet – a jogosult engedélye nélkül – a jogosult ügynöke vagy képviselője nevében lajstromozták, a jogosult követelheti az európai
  uniós
  védjegyoltalom javára történő átruházását, kivéve, ha az ügynök vagy a képviselő igazolja, hogy eljárása helyénvaló volt.

(2)   A jogosult az (1) bekezdés szerinti átruházási kérelmét a következőkhöz nyújthatja be:

a)

az Ügynökséghez, az 53. cikk (1) bekezdésének b) pontján alapuló, a védjegy törlésére irányuló kérelem helyett;

| b) | a 95. cikkben említett európai
  uniós
  védjegybíróságok egyikéhez, a 100. cikk (1) bekezdésén alapuló, törlésre irányuló viszontkereset helyett.” |
| --- | --- |

b)

a 95. cikkben említett európai
  uniós
  védjegybíróságok egyikéhez, a 100. cikk (1) bekezdésén alapuló, törlésre irányuló viszontkereset helyett.”

| 21. | A 19. cikk a következőképpen módosul:






  (a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A felek bármelyikének kérelmére az (1) bekezdésben említett jogokat, vagy e jogok átruházását a lajstromba be kell jegyezni, és meg kell hirdetni.” |
| --- | --- | --- |

21.

A 19. cikk a következőképpen módosul:

(a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A felek bármelyikének kérelmére az (1) bekezdésben említett jogokat, vagy e jogok átruházását a lajstromba be kell jegyezni, és meg kell hirdetni.”

| (b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A lajstromba a (2) bekezdés alapján bejegyzett tételt a felek bármelyikének kérelmére törölni vagy módosítani kell.” |
| --- | --- |

(b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A lajstromba a (2) bekezdés alapján bejegyzett tételt a felek bármelyikének kérelmére törölni vagy módosítani kell.”

| 22. | A 20. cikk szövege az alábbi bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   A lajstromba a (3) bekezdés alapján bevitt bejegyzést a felek bármelyikének kérelmére törölni vagy módosítani kell.” |
| --- | --- |

22.

A 20. cikk szövege az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A lajstromba a (3) bekezdés alapján bevitt bejegyzést a felek bármelyikének kérelmére törölni vagy módosítani kell.”

| 23. | A 22. cikk szövege az alábbi bekezdéssel egészül ki:
  „(6).   A lajstromba az (5) bekezdés alapján bejegyzett tételt a felek bármelyikének kérelmére törölni vagy módosítani kell.” |
| --- | --- |

23.

A 22. cikk szövege az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(6).   A lajstromba az (5) bekezdés alapján bejegyzett tételt a felek bármelyikének kérelmére törölni vagy módosítani kell.”

| 24. | A II. cím a következő fejezettel egészül ki:
  „5. FEJEZET
  Felhatalmazás
  24a. cikk
  Felhatalmazás
  A Bizottság a 163. cikkel összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:






  a) | a bejelentő azon kötelezettsége, hogy a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett fordítást vagy átiratot a bejelentés nyelvén biztosítsa; |
| --- | --- | --- |

24.

A II. cím a következő fejezettel egészül ki:

„5. FEJEZET

Felhatalmazás

24a. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság a 163. cikkel összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:

a)

a bejelentő azon kötelezettsége, hogy a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett fordítást vagy átiratot a bejelentés nyelvén biztosítsa;

| b) | az átruházásnak a lajstromba történő bejegyzésére vonatkozó, a 17. cikk (5) bekezdésében említettek szerinti eljárás; |
| --- | --- |

b)

az átruházásnak a lajstromba történő bejegyzésére vonatkozó, a 17. cikk (5) bekezdésében említettek szerinti eljárás;

| c) | a dologi jog létrehozásának vagy átruházásának a lajstromba történő bejegyzésére vonatkozó, a 19. cikk (2) bekezdésében említettek szerinti eljárás; |
| --- | --- |

c)

a dologi jog létrehozásának vagy átruházásának a lajstromba történő bejegyzésére vonatkozó, a 19. cikk (2) bekezdésében említettek szerinti eljárás;

| d) | a végrehajtás tényének a lajstromba történő bejegyzésére vonatkozó, a 20. cikk (3) bekezdésében említettek szerinti eljárás; |
| --- | --- |

d)

a végrehajtás tényének a lajstromba történő bejegyzésére vonatkozó, a 20. cikk (3) bekezdésében említettek szerinti eljárás;

| e) | a fizetésképtelenségi eljárásban való részvételnek a lajstromba történő bejegyzésére vonatkozó, a 21. cikk (3) bekezdésében említettek szerinti eljárás; |
| --- | --- |

e)

a fizetésképtelenségi eljárásban való részvételnek a lajstromba történő bejegyzésére vonatkozó, a 21. cikk (3) bekezdésében említettek szerinti eljárás;

| f) | a használati engedély megadásának vagy átruházásának a lajstromba történő bejegyzésére vonatkozó, a 22. cikk (5) bekezdésében említettek szerinti eljárás; |
| --- | --- |

f)

a használati engedély megadásának vagy átruházásának a lajstromba történő bejegyzésére vonatkozó, a 22. cikk (5) bekezdésében említettek szerinti eljárás;

| g) | a dologi jogra, a végrehajtás tényére vagy a használati engedélyre vonatkozó lajstrombejegyzésnek a 19. cikk (3) bekezdése, a 20. cikk (4) bekezdése, illetve a 22. cikk (6) bekezdése szerinti törlésére vagy módosítására vonatkozó eljárás.” |
| --- | --- |

g)

a dologi jogra, a végrehajtás tényére vagy a használati engedélyre vonatkozó lajstrombejegyzésnek a 19. cikk (3) bekezdése, a 20. cikk (4) bekezdése, illetve a 22. cikk (6) bekezdése szerinti törlésére vagy módosítására vonatkozó eljárás.”

| 25. | A 25. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „25. cikk
  A bejelentés benyújtása
  Az európai
  uniós
  védjegybejelentést az Ügynökséghez kell benyújtani.” |
| --- | --- |

25.

A 25. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„25. cikk

A bejelentés benyújtása

Az európai
  uniós
  védjegybejelentést az Ügynökséghez kell benyújtani.”

| 26. | A 26. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | a védjegynek a 4. cikk b) pontjában rögzített követelményeket teljesítő megjelenítését.” |
| --- | --- | --- | --- |

26.

A 26. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

a védjegynek a 4. cikk b) pontjában rögzített követelményeket teljesítő megjelenítését.”

| aa) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  Az európai uniós védjegybejelentés tekintetében bejelentési díjat kell fizetni. A bejelentési díj a következőkből tevődik össze:










  a) | alapdíj; |
| --- | --- | --- |

aa)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  Az európai uniós védjegybejelentés tekintetében bejelentési díjat kell fizetni. A bejelentési díj a következőkből tevődik össze:

a)

alapdíj;

| b) | osztályonkénti díj, amely – egynél több osztály esetén – minden olyan további osztály után fizetendő, amelybe a 28. cikknek megfelelően az áru vagy a szolgáltatás besorolható; |
| --- | --- |

b)

osztályonkénti díj, amely – egynél több osztály esetén – minden olyan további osztály után fizetendő, amelybe a 28. cikknek megfelelően az áru vagy a szolgáltatás besorolható;

| c) | adott esetben a 38. cikk (2) bekezdésében meghatározott kutatási díj. |
| --- | --- |

c)

adott esetben a 38. cikk (2) bekezdésében meghatározott kutatási díj.

A bejelentő a bejelentési díjra vonatkozó fizetési megbízást legkésőbb a bejelentés benyújtásának napján kiadja.”; [Mód. 31]

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az (1) és (2) bekezdésekben említett követelményeken túl az európai
  uniós
  védjegybejelentésnek meg kell felelnie a 35a. cikk b) pontjával összhangban megállapított alaki követelményeknek. Amennyiben az említett feltételek a védjegy elektronikus megjelenítéséről rendelkeznek, az Ügynökség ügyvezető igazgatója határozza meg ezen elektronikus fájl formátumát és maximális méretét.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az (1) és (2) bekezdésekben említett követelményeken túl az európai
  uniós
  védjegybejelentésnek meg kell felelnie a 35a. cikk b) pontjával összhangban megállapított alaki követelményeknek. Amennyiben az említett feltételek a védjegy elektronikus megjelenítéséről rendelkeznek, az Ügynökség ügyvezető igazgatója határozza meg ezen elektronikus fájl formátumát és maximális méretét.”

| 27. | A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „27. cikk
  A bejelentés napja
  Az európai
  uniós
  védjegybejelentés bejelentési napja az a nap, amelyen a bejelentő által az Ügynökségnél benyújtott iratok tartalmazzák a 26. cikk (1) bekezdésében meghatározott adatokat
  tartalmazó iratokat a bejelentő az Ügynökséghez benyújtotta
  , feltéve, hogy megfizették a bejelentési díjat, azaz

  díj megfizetésére

  a fizetési megbízást legkésőbb ezen a

  fent említett iratok benyújtásától számított egy 21
  napon
  belül
  kiadták.”[Mód. 32] |
| --- | --- |

27.

A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„27. cikk

A bejelentés napja

Az európai
  uniós
  védjegybejelentés bejelentési napja az a nap, amelyen a bejelentő által az Ügynökségnél benyújtott iratok tartalmazzák a 26. cikk (1) bekezdésében meghatározott adatokat
  tartalmazó iratokat a bejelentő az Ügynökséghez benyújtotta
  , feltéve, hogy megfizették a bejelentési díjat, azaz

  díj megfizetésére

  a fizetési megbízást legkésőbb ezen a

  fent említett iratok benyújtásától számított egy 21
  napon
  belül
  kiadták.”[Mód. 32]

| 28. | A 28. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „28. cikk
  Áruk és szolgáltatások megnevezése és osztályozása
  (1)   Azon árukat és szolgáltatásokat, amelyek tekintetében kérelmezték a lajstromozást, a védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozásáról szóló, 1957. június 15-i nizzai megállapodással létrehozott osztályozási rendszerrel (a továbbiakban: a nizzai osztályozás) összhangban kell osztályozni.
  (2)   A bejelentőnek kellően pontosan és egyértelműen kell azonosítania azon árukat és szolgáltatásokat, amelyek vonatkozásában oltalomért folyamodott, hogy lehetővé tegye az érintett hatóságok és a gazdasági szereplők számára a védjegy által nyújtott oltalom mértékének meghatározását. Az áruk és szolgáltatások jegyzéke minden egyes tétel esetében csak a nizzai osztályozás egyik osztályába történő besorolást teszi lehetővé.
  (3)   A (2) bekezdés alkalmazásában használhatók a nizzai osztályozás fejezetcímeiben található általános fogalmak vagy más általános kifejezések, feltéve, hogy megfelelnek az egyértelműség és pontosság tekintetében előírt normának.
  (4)   Az Ügynökség a nem egyértelmű vagy pontatlan fogalmak, illetve kifejezések okán elutasítja a bejelentést, amennyiben a bejelentő az Ügynökség által erre kiszabott határidőn belül nem tesz javaslatot elfogadható megfogalmazásra.
  (5)   Az általános kifejezések használatát – beleértve a nizzai osztályozás fejezetcímeiben szereplő általános fogalmakat – úgy kell értelmezni, hogy abba minden olyan áru vagy szolgáltatás beletartozik, amelyet a kifejezés konkrét jelentése egyértelműen lefed. E kifejezések és fogalmak használata nem értelmezhető az adott kifejezés/fogalom fenti értelmezésének nem megfelelő árukat, illetve szolgáltatásokat lefedő kérelemként.
  (6)   Amennyiben a bejelentő egynél több osztályba való lajstromozást kér, ,
  a bejelentő
  az árukat és szolgáltatásokat a nizzai osztályozás osztályai szerint kell csoportosítani,
  csoportosítja,
  minden csoporthoz hozzá kell rendelni

  hozzárendelve
  az adott osztály számát, majd a csoportokat az osztályok szerinti sorrendbe kell rendezni.
  rendezi. [Mód. 33]

  (7)   Az áruk és szolgáltatások osztályozása kizárólag ügyviteli célokat szolgál. Az áruk és szolgáltatások nem tekintendők egymáshoz hasonlónak pusztán az alapján, hogy a nizzai osztályozás azonos osztályában szerepelnek, és az áruk és szolgáltatások nem tekintendők egymáshoz nem hasonlónak pusztán az alapján, hogy a nizzai osztályozás különböző osztályában szerepelnek.
  (8)   Azon európai
  uniós
  védjegyek jogosultjai, amelyekre vonatkozóan a bejelentést 2012. június 22. előtt tették meg, és amelyeket csupán valamely nizzai osztály teljes fejezete tekintetében vettek lajstromba, nyilatkozhatnak, hogy szándékuk a bejelentési napon az volt, hogy az adott osztály fejezetének konkrét jelentése által lefedett áruk és szolgáltatások körén túli árukra és szolgáltatásokra kérjenek oltalmat, feltéve, hogy az így megnevezett áruk és szolgáltatások szerepelnek a nizzai osztályozásnak a bejelentés napján érvényben lévő kiadásának adott osztályra vonatkozó betűrendes felsorolásában. [Mód. 34]

  A nyilatkozatot e rendelet hatályba lépésétől számított 4

  hat
  hónapon belül kell benyújtani az Ügynökséghez, egyértelmű, pontos és konkrét megfogalmazásban jelezve azokat az árukat és szolgáltatásokat, amelyeket a fejezetcímben szereplő fogalom konkrét jelentése nem fed le egyértelműen, és amelyekre a jogosult eredeti szándéka kiterjedt. Az Ügynökség megteszi a lajstrom ennek megfelelő módosításához szükséges intézkedéseket. Ez a lehetőség nem sérti a 15. cikknek, a 42. cikk (2) bekezdésének, az 51. cikk (1) bekezdése a) pontjának és az 57. cikk (2) bekezdésének alkalmazását. [Mód. 35]

  Azon európai
  uniós
  védjegyeket, amelyekre vonatkozóan a második albekezdésben előírt határidőn belül nem nyújtanak be nyilatkozatot, az említett határidő lejártát követően úgy kell tekinteni, hogy csak a vonatkozó fejezetcímben szereplő fogalom konkrét jelentése által egyértelműen lefedett árukra és szolgáltatásokra terjed ki.


  (8a)
     
  A lajstrom módosítása esetén az európai uniós védjegy által a 9. cikk szerint biztosított kizárólagos jogok nem akadályozzák a harmadik felet abban, hogy a védjegy használatát árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban tovább folytassa, amennyiben:










  a) | a védjegy szóban forgó árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos használata a lajstrom módosítása előtt kezdődött; és |
| --- | --- | --- |

28.

A 28. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„28. cikk

Áruk és szolgáltatások megnevezése és osztályozása

(1)   Azon árukat és szolgáltatásokat, amelyek tekintetében kérelmezték a lajstromozást, a védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozásáról szóló, 1957. június 15-i nizzai megállapodással létrehozott osztályozási rendszerrel (a továbbiakban: a nizzai osztályozás) összhangban kell osztályozni.

(2)   A bejelentőnek kellően pontosan és egyértelműen kell azonosítania azon árukat és szolgáltatásokat, amelyek vonatkozásában oltalomért folyamodott, hogy lehetővé tegye az érintett hatóságok és a gazdasági szereplők számára a védjegy által nyújtott oltalom mértékének meghatározását. Az áruk és szolgáltatások jegyzéke minden egyes tétel esetében csak a nizzai osztályozás egyik osztályába történő besorolást teszi lehetővé.

(3)   A (2) bekezdés alkalmazásában használhatók a nizzai osztályozás fejezetcímeiben található általános fogalmak vagy más általános kifejezések, feltéve, hogy megfelelnek az egyértelműség és pontosság tekintetében előírt normának.

(4)   Az Ügynökség a nem egyértelmű vagy pontatlan fogalmak, illetve kifejezések okán elutasítja a bejelentést, amennyiben a bejelentő az Ügynökség által erre kiszabott határidőn belül nem tesz javaslatot elfogadható megfogalmazásra.

(5)   Az általános kifejezések használatát – beleértve a nizzai osztályozás fejezetcímeiben szereplő általános fogalmakat – úgy kell értelmezni, hogy abba minden olyan áru vagy szolgáltatás beletartozik, amelyet a kifejezés konkrét jelentése egyértelműen lefed. E kifejezések és fogalmak használata nem értelmezhető az adott kifejezés/fogalom fenti értelmezésének nem megfelelő árukat, illetve szolgáltatásokat lefedő kérelemként.

(6)   Amennyiben a bejelentő egynél több osztályba való lajstromozást kér, ,
  a bejelentő
  az árukat és szolgáltatásokat a nizzai osztályozás osztályai szerint kell csoportosítani,
  csoportosítja,
  minden csoporthoz hozzá kell rendelni

  hozzárendelve
  az adott osztály számát, majd a csoportokat az osztályok szerinti sorrendbe kell rendezni.
  rendezi. [Mód. 33]

(7)   Az áruk és szolgáltatások osztályozása kizárólag ügyviteli célokat szolgál. Az áruk és szolgáltatások nem tekintendők egymáshoz hasonlónak pusztán az alapján, hogy a nizzai osztályozás azonos osztályában szerepelnek, és az áruk és szolgáltatások nem tekintendők egymáshoz nem hasonlónak pusztán az alapján, hogy a nizzai osztályozás különböző osztályában szerepelnek.

(8)   Azon európai
  uniós
  védjegyek jogosultjai, amelyekre vonatkozóan a bejelentést 2012. június 22. előtt tették meg, és amelyeket csupán valamely nizzai osztály teljes fejezete tekintetében vettek lajstromba, nyilatkozhatnak, hogy szándékuk a bejelentési napon az volt, hogy az adott osztály fejezetének konkrét jelentése által lefedett áruk és szolgáltatások körén túli árukra és szolgáltatásokra kérjenek oltalmat, feltéve, hogy az így megnevezett áruk és szolgáltatások szerepelnek a nizzai osztályozásnak a bejelentés napján érvényben lévő kiadásának adott osztályra vonatkozó betűrendes felsorolásában. [Mód. 34]

A nyilatkozatot e rendelet hatályba lépésétől számított 4

  hat
  hónapon belül kell benyújtani az Ügynökséghez, egyértelmű, pontos és konkrét megfogalmazásban jelezve azokat az árukat és szolgáltatásokat, amelyeket a fejezetcímben szereplő fogalom konkrét jelentése nem fed le egyértelműen, és amelyekre a jogosult eredeti szándéka kiterjedt. Az Ügynökség megteszi a lajstrom ennek megfelelő módosításához szükséges intézkedéseket. Ez a lehetőség nem sérti a 15. cikknek, a 42. cikk (2) bekezdésének, az 51. cikk (1) bekezdése a) pontjának és az 57. cikk (2) bekezdésének alkalmazását. [Mód. 35]

Azon európai
  uniós
  védjegyeket, amelyekre vonatkozóan a második albekezdésben előírt határidőn belül nem nyújtanak be nyilatkozatot, az említett határidő lejártát követően úgy kell tekinteni, hogy csak a vonatkozó fejezetcímben szereplő fogalom konkrét jelentése által egyértelműen lefedett árukra és szolgáltatásokra terjed ki.

(8a)
     
  A lajstrom módosítása esetén az európai uniós védjegy által a 9. cikk szerint biztosított kizárólagos jogok nem akadályozzák a harmadik felet abban, hogy a védjegy használatát árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban tovább folytassa, amennyiben:

a)

a védjegy szóban forgó árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos használata a lajstrom módosítása előtt kezdődött; és

| b) | a védjegy szóban forgó árukkal és termékekkel kapcsolatban történő használata az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó akkori lajstrombejegyzés szó szerinti jelentése alapján nem sértette a jogosult jogait. |
| --- | --- |

b)

a védjegy szóban forgó árukkal és termékekkel kapcsolatban történő használata az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó akkori lajstrombejegyzés szó szerinti jelentése alapján nem sértette a jogosult jogait.

Ezenfelül a lajstromba bejegyzett áruk vagy szolgáltatások jegyzékének módosítása nem jogosítja fel az európai uniós védjegy jogosultját arra, hogy egy későbbi védjeggyel szemben felszólaljon, vagy annak törlését kérje, akkor és amennyiben:

| a) | a későbbi védjegy a lajstrom módosítása előtt használatban volt az árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatban, vagy kérelmet nyújtottak be annak lajstromba vétele iránt, és |
| --- | --- |

a)

a későbbi védjegy a lajstrom módosítása előtt használatban volt az árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatban, vagy kérelmet nyújtottak be annak lajstromba vétele iránt, és

| b) | a védjegy szóban forgó árukkal és termékekkel kapcsolatban történő használata az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó akkori lajstrombejegyzés szó szerinti jelentése alapján nem sértette vagy nem sértette volna a jogosult jogait.

  [Mód. 36]” |
| --- | --- |

b)

a védjegy szóban forgó árukkal és termékekkel kapcsolatban történő használata az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó akkori lajstrombejegyzés szó szerinti jelentése alapján nem sértette vagy nem sértette volna a jogosult jogait.

  [Mód. 36]”

| 29. | A 29. cikk (5) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
  „Szükség esetén az Ügynökség ügyvezető igazgatója felkéri a Bizottságot, vegye fontolóra annak vizsgálatát

  hogy vizsgálja meg
  , hogy valamely állam biztosítja-e az első mondat értelmében vett viszonosságot.”[Mód. 37] |
| --- | --- |

29.

A 29. cikk (5) bekezdése a következő mondattal egészül ki:

„Szükség esetén az Ügynökség ügyvezető igazgatója felkéri a Bizottságot, vegye fontolóra annak vizsgálatát

  hogy vizsgálja meg
  , hogy valamely állam biztosítja-e az első mondat értelmében vett viszonosságot.”[Mód. 37]

| 30. | A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „30. cikk
  Az elsőbbség igénylése
  (1)   Az elsőbbségi igényt az európai
  uniós
  védjegybejelentéssel együtt kell benyújtani, és tartalmaznia kell a korábbi bejelentés időpontját, számát és országát.
  A bejelentő a benyújtás időpontjától számított három hónapon belül benyújtja a korábbi bejelentés másolatát. Ha a korábbi bejelentés egy európai uniós védjegybejelentés, az Ügynökség hivatalból csatolja az ügyirathoz a korábbi bejelentés másolatát. [Mód. 38]

  (2)   Az Ügynökség ügyvezető igazgatója határozhat úgy, hogy a bejelentő által az elsőbbségi igény alátámasztására benyújtandó kiegészítő információnak és dokumentációnak nem szükséges mindazt tartalmaznia, amit a 35a. cikk d) pontjával összhangban elfogadott szabályok előírnak, ha az előírt információk más forrásból az Ügynökség rendelkezésére állnak.” |
| --- | --- |

30.

A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„30. cikk

Az elsőbbség igénylése

(1)   Az elsőbbségi igényt az európai
  uniós
  védjegybejelentéssel együtt kell benyújtani, és tartalmaznia kell a korábbi bejelentés időpontját, számát és országát.
  A bejelentő a benyújtás időpontjától számított három hónapon belül benyújtja a korábbi bejelentés másolatát. Ha a korábbi bejelentés egy európai uniós védjegybejelentés, az Ügynökség hivatalból csatolja az ügyirathoz a korábbi bejelentés másolatát. [Mód. 38]

(2)   Az Ügynökség ügyvezető igazgatója határozhat úgy, hogy a bejelentő által az elsőbbségi igény alátámasztására benyújtandó kiegészítő információnak és dokumentációnak nem szükséges mindazt tartalmaznia, amit a 35a. cikk d) pontjával összhangban elfogadott szabályok előírnak, ha az előírt információk más forrásból az Ügynökség rendelkezésére állnak.”

| 31. | A 33. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következő mondattal egészül ki:
  „Az elsőbbségi igényt az európai
  uniós
  védjegybejelentéssel együtt kell benyújtani.” |
| --- | --- | --- |

31.

A 33. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következő mondattal egészül ki:

„Az elsőbbségi igényt az európai
  uniós
  védjegybejelentéssel együtt kell benyújtani.”

| b) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A bejelentőnek, aki az (1) bekezdés alapján elsőbbséget igényel, bizonyítékot kell benyújtania arról, hogy a bejelentésben szereplő megjelöléssel ellátott árut vagy az ilyen megjelölés alatt nyújtott szolgáltatást bemutatta.” |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A bejelentőnek, aki az (1) bekezdés alapján elsőbbséget igényel, bizonyítékot kell benyújtania arról, hogy a bejelentésben szereplő megjelöléssel ellátott árut vagy az ilyen megjelölés alatt nyújtott szolgáltatást bemutatta.”

| 32. | A 34. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az európai
  uniós
  védjeggyel kapcsolatban igényelt szenioritás hatályát veszti, ha annak a korábbi védjegynek az oltalma, amelynek szenioritását igényelték, az oltalom megszűnésének megállapítása vagy törlés következtében megszűnt. Amennyiben a korábbi védjegyet törlik, a szenioritás hatályát veszti, feltéve, hogy a törlés az európai
  uniós
  védjegy bejelentési napja vagy elsőbbségi napja előtt lép hatályba.” |
| --- | --- |

32.

A 34. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az európai
  uniós
  védjeggyel kapcsolatban igényelt szenioritás hatályát veszti, ha annak a korábbi védjegynek az oltalma, amelynek szenioritását igényelték, az oltalom megszűnésének megállapítása vagy törlés következtében megszűnt. Amennyiben a korábbi védjegyet törlik, a szenioritás hatályát veszti, feltéve, hogy a törlés az európai
  uniós
  védjegy bejelentési napja vagy elsőbbségi napja előtt lép hatályba.”

| 33. | A III. cím a következő fejezettel egészül ki:
  „5. FEJEZET
  Felhatalmazás
  35a. cikk
  Felhatalmazás
  A Bizottság a 163. cikkel összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:






  a) | az európai
  uniós
  védjegybejelentés 25. cikkel összhangban, az Ügynökséghez történő benyújtásának eszközei és módjai; |
| --- | --- | --- |

33.

A III. cím a következő fejezettel egészül ki:

„5. FEJEZET

Felhatalmazás

35a. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság a 163. cikkel összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:

a)

az európai
  uniós
  védjegybejelentés 25. cikkel összhangban, az Ügynökséghez történő benyújtásának eszközei és módjai;

| b) | az európai
  uniós
  védjegybejelentés 26. cikk (1) bekezdésében említett
  formai
  tartalmának részletei, a 26. cikk (2) bekezdésében említett bejelentési díjak típusa, beleértve az e díjak által lefedett áruk és szolgáltatások osztályának számát, valamint a bejelentésnek a 26. cikk (3) bekezdésében említett alaki követelményei; [Mód. 39] |
| --- | --- |

b)

az európai
  uniós
  védjegybejelentés 26. cikk (1) bekezdésében említett
  formai
  tartalmának részletei, a 26. cikk (2) bekezdésében említett bejelentési díjak típusa, beleértve az e díjak által lefedett áruk és szolgáltatások osztályának számát, valamint a bejelentésnek a 26. cikk (3) bekezdésében említett alaki követelményei; [Mód. 39]

| c) | a 29. cikk (5) bekezdése szerinti viszonosság biztosítását célzó eljárások; |
| --- | --- |

c)

a 29. cikk (5) bekezdése szerinti viszonosság biztosítását célzó eljárások;

| d) | a korábbi bejelentés elsőbbségének a 30. cikkel összhangban történő igényléséhez szükséges információkra és dokumentációra vonatkozó eljárások és szabályok; |
| --- | --- |

d)

a korábbi bejelentés elsőbbségének a 30. cikkel összhangban történő igényléséhez szükséges információkra és dokumentációra vonatkozó eljárások és szabályok;

| e) | a kiállítási elsőbbség 33. cikk (1) bekezdése szerinti igényléséhez szükséges bizonyítékokra vonatkozó eljárások és szabályok; |
| --- | --- |

e)

a kiállítási elsőbbség 33. cikk (1) bekezdése szerinti igényléséhez szükséges bizonyítékokra vonatkozó eljárások és szabályok;

| f) | valamely nemzeti védjegy szenioritásának a 34. cikk (1) bekezdésével és a 35. cikk (1) bekezdésével összhangban történő igénylésére vonatkozó eljárás.” |
| --- | --- |

f)

valamely nemzeti védjegy szenioritásának a 34. cikk (1) bekezdésével és a 35. cikk (1) bekezdésével összhangban történő igénylésére vonatkozó eljárás.”

| 34. | A 36. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az európai
  uniós
  védjegybejelentés kielégíti-e az e rendeletben megállapított és a 26. cikk (3) bekezdésében említett alaki követelményeket;” |
| --- | --- | --- |

34.

A 36. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az európai
  uniós
  védjegybejelentés kielégíti-e az e rendeletben megállapított és a 26. cikk (3) bekezdésében említett alaki követelményeket;”

| 35. | A 37. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

35.

A 37. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

| 36. | A IV. cím 2. fejezetét el kell hagyni. |
| --- | --- |

36.

A IV. cím 2. fejezetét el kell hagyni.

| 37. | A 39. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ha az európai
  uniós
  védjegybejelentés megfelel a vizsgált követelményeknek, a bejelentést – feltéve, hogy azt a 37. cikk alapján nem utasították el – a 42. cikk céljából meg kell hirdetni. A bejelentés meghirdetése nem sértheti az e rendelettel vagy az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal összhangban már nyilvánosan hozzáférhetővé tett információkat.” |
| --- | --- | --- |

37.

A 39. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ha az európai
  uniós
  védjegybejelentés megfelel a vizsgált követelményeknek, a bejelentést – feltéve, hogy azt a 37. cikk alapján nem utasították el – a 42. cikk céljából meg kell hirdetni. A bejelentés meghirdetése nem sértheti az e rendelettel vagy az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal összhangban már nyilvánosan hozzáférhetővé tett információkat.”

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Az Ügynökség kijavít minden, a bejelentés meghirdetésében szereplő hibát és tévedést.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az Ügynökség kijavít minden, a bejelentés meghirdetésében szereplő hibát és tévedést.”

| 38. | A 40. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „40. cikk
  Harmadik felek észrevételei
  (1)   Bármely természetes vagy jogi személy, vagy a gyártókat, előállítókat, szolgáltatást nyújtókat, forgalmazókat vagy fogyasztókat képviselő bármely csoport vagy szervezet írásbeli észrevételt nyújthat be az Ügynökséghez arra vonatkozóan, hogy valamely védjegy az 5. és 7. cikk szerinti mely okok miatt nem lajstromozható hivatalból.
  Az észrevételt tevő az Ügynökség előtti eljárásban nem ügyfél.
  (2)   Harmadik felek a felszólalási időszak vége előtt, illetve, amennyiben a védjegy ellen felszólalást nyújtottak be, a felszólalásra vonatkozó végső határozat meghozatala előtt nyújthatják be észrevételeiket.
  (3)   Az (1) bekezdésben említett észrevétel benyújtása nem sérti az Ügynökség azon jogát, hogy szükség esetén saját kezdeményezésre a lajstromba vételt megelőzően bármikor ismét megnyissa a feltétlen kizáró okok vizsgálatát.
  (4)   Az (1) bekezdésben említett észrevételt közölni kell a bejelentővel, aki arra vonatkozóan közölheti álláspontját.”. |
| --- | --- |

38.

A 40. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„40. cikk

Harmadik felek észrevételei

(1)   Bármely természetes vagy jogi személy, vagy a gyártókat, előállítókat, szolgáltatást nyújtókat, forgalmazókat vagy fogyasztókat képviselő bármely csoport vagy szervezet írásbeli észrevételt nyújthat be az Ügynökséghez arra vonatkozóan, hogy valamely védjegy az 5. és 7. cikk szerinti mely okok miatt nem lajstromozható hivatalból.

Az észrevételt tevő az Ügynökség előtti eljárásban nem ügyfél.

(2)   Harmadik felek a felszólalási időszak vége előtt, illetve, amennyiben a védjegy ellen felszólalást nyújtottak be, a felszólalásra vonatkozó végső határozat meghozatala előtt nyújthatják be észrevételeiket.

(3)   Az (1) bekezdésben említett észrevétel benyújtása nem sérti az Ügynökség azon jogát, hogy szükség esetén saját kezdeményezésre a lajstromba vételt megelőzően bármikor ismét megnyissa a feltétlen kizáró okok vizsgálatát.

(4)   Az (1) bekezdésben említett észrevételt közölni kell a bejelentővel, aki arra vonatkozóan közölheti álláspontját.”.

| 39. | A 41. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A felszólalást írásban kell benyújtani, és abban meg kell jelölni az annak alapjául szolgáló okokat. A felszólalást nem lehet szabályszerűen benyújtottnak tekinteni mindaddig, amíg a felszólalás díját meg nem fizetik.
  (4)   Az Ügynökség által megjelölt határidőn belül a felszólaló állításainak alátámasztására tényeket, bizonyítékokat és érveket terjeszthet elő.” |
| --- | --- |

39.

A 41. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A felszólalást írásban kell benyújtani, és abban meg kell jelölni az annak alapjául szolgáló okokat. A felszólalást nem lehet szabályszerűen benyújtottnak tekinteni mindaddig, amíg a felszólalás díját meg nem fizetik.

(4)   Az Ügynökség által megjelölt határidőn belül a felszólaló állításainak alátámasztására tényeket, bizonyítékokat és érveket terjeszthet elő.”

| 40. | A 42. cikk (2) bekezdésének első mondatában az „a védjegybejelentés meghirdetését megelőző öt évben” szövegrész helyébe az „a védjegyoltalom bejelentését vagy az elsőbbség napját megelőző öt évben” szövegrész lép.
  bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  Ha a felszólalást korábbi európai uniós védjegy jogosultja nyújtotta be, a bejelentő kérelmére igazolnia kell, hogy az európai uniós védjegyoltalom bejelentését vagy az elsőbbség napját megelőző öt évben a felszólalás alapjául szolgáló korábbi európai uniós védjegy tényleges használatát az árujegyzékben szereplő és a felszólalásban hivatkozott árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban az Unióban megkezdte, vagy kellőképpen igazolja a használat elmaradását, feltéve hogy a korábbi európai uniós védjegyet az európai uniós védjegybejelentés meghirdetésének napjánál legalább öt évvel korábban lajstromozták. Ilyen igazolás hiányában a felszólalást el kell utasítani. Ha a korábbi európai uniós védjegyet csak az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások egy részével kapcsolatban használták, a felszólalás vizsgálata során úgy kell tekinteni, mintha a védjegyet csak a szóban forgó áruk, illetve szolgáltatások tekintetében lajstromozták volna.”;

  [Mód. 40] |
| --- | --- |

40.

A 42. cikk (2) bekezdésének első mondatában az „a védjegybejelentés meghirdetését megelőző öt évben” szövegrész helyébe az „a védjegyoltalom bejelentését vagy az elsőbbség napját megelőző öt évben” szövegrész lép.
  bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  Ha a felszólalást korábbi európai uniós védjegy jogosultja nyújtotta be, a bejelentő kérelmére igazolnia kell, hogy az európai uniós védjegyoltalom bejelentését vagy az elsőbbség napját megelőző öt évben a felszólalás alapjául szolgáló korábbi európai uniós védjegy tényleges használatát az árujegyzékben szereplő és a felszólalásban hivatkozott árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban az Unióban megkezdte, vagy kellőképpen igazolja a használat elmaradását, feltéve hogy a korábbi európai uniós védjegyet az európai uniós védjegybejelentés meghirdetésének napjánál legalább öt évvel korábban lajstromozták. Ilyen igazolás hiányában a felszólalást el kell utasítani. Ha a korábbi európai uniós védjegyet csak az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások egy részével kapcsolatban használták, a felszólalás vizsgálata során úgy kell tekinteni, mintha a védjegyet csak a szóban forgó áruk, illetve szolgáltatások tekintetében lajstromozták volna.”;

  [Mód. 40]

| 41. | A 44. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a 27. cikkben említett bejelentési napnak az Ügynökség általi elismerését megelőzően és a 41. cikk (1) bekezdésében meghatározott felszólalási időszakon belül.”; |
| --- | --- | --- | --- |

41.

A 44. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a 27. cikkben említett bejelentési napnak az Ügynökség általi elismerését megelőzően és a 41. cikk (1) bekezdésében meghatározott felszólalási időszakon belül.”;

| b) | a (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdést el kell hagyni.

| 42. | A 45. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „45. cikk
  Lajstromozás
  (1)   Ha a bejelentés megfelel az e rendeletben megállapított feltételeknek, és azzal szemben nem nyújtottak be felszólalást a 41. cikk (1) bekezdésében megállapított határidőn belül, vagy azt jogerős határozattal elutasították, a védjegyet európai
  uniós
  védjegyként lajstromozzák. A lajstromozást közzéteszik.
  (2)   Az Ügynökség igazolást állít ki a lajstromozásról. Az igazolás elektronikus úton is kiállítható.
  (3)   A lajstromozott árukra és szolgáltatásokra vonatkozóan a lajstromozott európai
  uniós
  védjegy jogosultja a védjegy mellett az uniós lajstromozás tényét bizonyító szimbólumot csak addig használhatja, amíg a lajstromozás érvényben marad. A szimbólum pontos jellemzőit az Ügynökség ügyvezető igazgatója állapítja meg.
  (4)   A lajstromozott védjegy szimbólumát kizárólag a védjegy jogosultja, vagy a védjegy jogosultjának engedélyével rendelkező személy használhatja. A védjegy jogosultja a védjegy szimbólumát a védjegy lajstromozása előtt, illetve a védjegyoltalom megszűnésének megállapítása, törlése, lejárta vagy az arról való lemondás után nem használhatja.” |
| --- | --- |

42.

A 45. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„45. cikk

Lajstromozás

(1)   Ha a bejelentés megfelel az e rendeletben megállapított feltételeknek, és azzal szemben nem nyújtottak be felszólalást a 41. cikk (1) bekezdésében megállapított határidőn belül, vagy azt jogerős határozattal elutasították, a védjegyet európai
  uniós
  védjegyként lajstromozzák. A lajstromozást közzéteszik.

(2)   Az Ügynökség igazolást állít ki a lajstromozásról. Az igazolás elektronikus úton is kiállítható.

(3)   A lajstromozott árukra és szolgáltatásokra vonatkozóan a lajstromozott európai
  uniós
  védjegy jogosultja a védjegy mellett az uniós lajstromozás tényét bizonyító szimbólumot csak addig használhatja, amíg a lajstromozás érvényben marad. A szimbólum pontos jellemzőit az Ügynökség ügyvezető igazgatója állapítja meg.

(4)   A lajstromozott védjegy szimbólumát kizárólag a védjegy jogosultja, vagy a védjegy jogosultjának engedélyével rendelkező személy használhatja. A védjegy jogosultja a védjegy szimbólumát a védjegy lajstromozása előtt, illetve a védjegyoltalom megszűnésének megállapítása, törlése, lejárta vagy az arról való lemondás után nem használhatja.”

| 43. | A IV. cím a következő fejezettel egészül ki:
  „7. FEJEZET
  Felhatalmazás
  45a. cikk
  Felhatalmazás
  A Bizottság a 163. cikkel összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:






  a) | a bejelentési napra vonatkozó követelmények teljesítésének a 36. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti vizsgálatára, illetve a 26. cikk (3) bekezdésében említett alaki követelményeknek való megfelelés vizsgálatára vonatkozó eljárás, valamint a 36. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett, osztályonként megállapított díjak megfizetésének ellenőrzésére vonatkozó eljárás; |
| --- | --- | --- |

43.

A IV. cím a következő fejezettel egészül ki:

„7. FEJEZET

Felhatalmazás

45a. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság a 163. cikkel összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:

a)

a bejelentési napra vonatkozó követelmények teljesítésének a 36. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti vizsgálatára, illetve a 26. cikk (3) bekezdésében említett alaki követelményeknek való megfelelés vizsgálatára vonatkozó eljárás, valamint a 36. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett, osztályonként megállapított díjak megfizetésének ellenőrzésére vonatkozó eljárás;

| b) | a 37. cikkben említett feltétlen kizáró okok vizsgálatára vonatkozó eljárás; |
| --- | --- |

b)

a 37. cikkben említett feltétlen kizáró okok vizsgálatára vonatkozó eljárás;

| c) | a bejelentés 39. cikk (1) bekezdése szerinti meghirdetésében közlendő információk; |
| --- | --- |

c)

a bejelentés 39. cikk (1) bekezdése szerinti meghirdetésében közlendő információk;

| d) | az európai
  uniós
  védjegy-bejelentésekben szereplő hibáknak és tévedéseknek a 39. cikk (3) bekezdése szerinti javítására vonatkozó eljárás; |
| --- | --- |

d)

az európai
  uniós
  védjegy-bejelentésekben szereplő hibáknak és tévedéseknek a 39. cikk (3) bekezdése szerinti javítására vonatkozó eljárás;

| e) | harmadik feleknek a 40. cikkben említett észrevételei benyújtására vonatkozó eljárás; |
| --- | --- |

e)

harmadik feleknek a 40. cikkben említett észrevételei benyújtására vonatkozó eljárás;

| f) | felszólalás 41. cikk szerinti benyújtásának és 42. cikk szerinti vizsgálatának eljárási lépései; |
| --- | --- |

f)

felszólalás 41. cikk szerinti benyújtásának és 42. cikk szerinti vizsgálatának eljárási lépései;

| g) | a bejelentésnek a 43. cikk (2) bekezdése szerinti módosítására és a bejelentés 44. cikk szerinti megosztására vonatkozó eljárás; |
| --- | --- |

g)

a bejelentésnek a 43. cikk (2) bekezdése szerinti módosítására és a bejelentés 44. cikk szerinti megosztására vonatkozó eljárás;

| h) | az európai
  uniós
  védjegy nyilvántartásba vételekor a védjegylajstromban rögzítendő adatok, továbbá a lajstromozás 45. cikk (1) bekezdésben említett közzétételének módja, valamint a lajstromozás 45. cikk (2) bekezdésében említett igazolásának módja és az igazolás tartalma.” |
| --- | --- |

h)

az európai
  uniós
  védjegy nyilvántartásba vételekor a védjegylajstromban rögzítendő adatok, továbbá a lajstromozás 45. cikk (1) bekezdésben említett közzétételének módja, valamint a lajstromozás 45. cikk (2) bekezdésében említett igazolásának módja és az igazolás tartalma.”

| 43a. | A 47. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  Az európai uniós védjegy megújításáért fizetendő díj a következőkből tevődik össze:










  a) | alapdíj; |
| --- | --- | --- |

43a.

A 47. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  Az európai uniós védjegy megújításáért fizetendő díj a következőkből tevődik össze:

a)

alapdíj;

| b) | osztályonkénti díj, amely – egynél több osztály esetén – minden egyes olyan további osztály után fizetendő, amelyek tekintetében megújítást kérik; valamint |
| --- | --- |

b)

osztályonkénti díj, amely – egynél több osztály esetén – minden egyes olyan további osztály után fizetendő, amelyek tekintetében megújítást kérik; valamint

| c) | adott esetben a megújítási díj késedelmes megfizetéséért vagy a megújítási kérelem késedelmes benyújtásáért a (3) bekezdéssel összhangban fizetendő pótdíj.”;

  [Mód. 41] |
| --- | --- |

c)

adott esetben a megújítási díj késedelmes megfizetéséért vagy a megújítási kérelem késedelmes benyújtásáért a (3) bekezdéssel összhangban fizetendő pótdíj.”;

  [Mód. 41]

| 44. | A 49. cikk (3) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

44.

A 49. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.

| 45. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „49a. cikk
  Felhatalmazás
  A Bizottság a 163. cikkel összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:






  a) | az európai
  uniós
  védjegy 47. cikk szerinti megújítására vonatkozó eljárás, ideértve a fizetendő díjak típusait is; [Mód. 42] |
| --- | --- | --- |

45.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„49a. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság a 163. cikkel összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:

a)

az európai
  uniós
  védjegy 47. cikk szerinti megújítására vonatkozó eljárás, ideértve a fizetendő díjak típusait is; [Mód. 42]

| b) | az európai
  uniós
  védjegy lajstromozásának a 48. cikk (2) bekezdése szerinti módosítására vonatkozó eljárás; |
| --- | --- |

b)

az európai
  uniós
  védjegy lajstromozásának a 48. cikk (2) bekezdése szerinti módosítására vonatkozó eljárás;

| c) | az európai
  uniós
  védjegyoltalomnak a 49. cikk (2) bekezdése szerinti megosztására vonatkozó eljárás.” |
| --- | --- |

c)

az európai
  uniós
  védjegyoltalomnak a 49. cikk (2) bekezdése szerinti megosztására vonatkozó eljárás.”

| 46. | Az 50. cikk (2) és (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A védjegyoltalomról a jogosult az Ügynökséghez intézett írásbeli nyilatkozattal mondhat le. A lemondás a lajstromba való bejegyzésétől hatályos. Az európai
  uniós
  védjegyoltalomról való, az Ügynökségnél az adott védjegy törlésére
  vagy megszűnésének megállapítására
  vonatkozó, az 56. cikk (1) bekezdése szerinti kérelem benyújtását követően bejelentett lemondás érvényességének feltétele a törlési
  , illetve megszűnés megállapítására irányuló
  kérelem jogerős elutasítása vagy annak visszavonása.”[Mód. 43]

  „(3)   A lemondás csak a lajstromba bejegyzett jog jogosultjának hozzájárulásával jegyezhető be. A lajstromba bejegyzett használati engedély esetén a lemondás a lajstromba csak akkor jegyezhető be, ha a védjegy jogosultja bizonyítja, hogy az engedélyest lemondási szándékáról értesítette; a bejegyzés az 57a. cikk a) pontjával összhangban megállapított időszak lejártával

  három hónappal azt követően
  tehető meg
  , hogy a védjegy jogosultja igazolta az Ügynökség felé, hogy az engedélyest lemondási szándékáról értesítette
  .”[Mód. 44] |
| --- | --- |

46.

Az 50. cikk (2) és (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A védjegyoltalomról a jogosult az Ügynökséghez intézett írásbeli nyilatkozattal mondhat le. A lemondás a lajstromba való bejegyzésétől hatályos. Az európai
  uniós
  védjegyoltalomról való, az Ügynökségnél az adott védjegy törlésére
  vagy megszűnésének megállapítására
  vonatkozó, az 56. cikk (1) bekezdése szerinti kérelem benyújtását követően bejelentett lemondás érvényességének feltétele a törlési
  , illetve megszűnés megállapítására irányuló
  kérelem jogerős elutasítása vagy annak visszavonása.”[Mód. 43]

„(3)   A lemondás csak a lajstromba bejegyzett jog jogosultjának hozzájárulásával jegyezhető be. A lajstromba bejegyzett használati engedély esetén a lemondás a lajstromba csak akkor jegyezhető be, ha a védjegy jogosultja bizonyítja, hogy az engedélyest lemondási szándékáról értesítette; a bejegyzés az 57a. cikk a) pontjával összhangban megállapított időszak lejártával

  három hónappal azt követően
  tehető meg
  , hogy a védjegy jogosultja igazolta az Ügynökség felé, hogy az engedélyest lemondási szándékáról értesítette
  .”[Mód. 44]

| 47. | Az 53. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az első albekezdés a), b) és c) pontjában említett feltételeknek a bejelentés napján, illetve az európai
  uniós
  védjegyoltalom elsőbbségi napján kell teljesülniük.” |
| --- | --- |

47.

Az 53. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdés a), b) és c) pontjában említett feltételeknek a bejelentés napján, illetve az európai
  uniós
  védjegyoltalom elsőbbségi napján kell teljesülniük.”

| 48. | Az 54. cikk (1) és (2) bekezdésében a „, továbbá nem léphet fel a későbbi védjegy használata ellen” szövegrészt el kell hagyni.
  bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  Ha az európai uniós védjegy jogosultja öt egymást követő éven át eltűrte egy későbbi európai uniós védjegynek az Unióban történő használatát, noha tudomása volt e használatról, a továbbiakban korábbi védjegyére hivatkozva nem kérheti e későbbi védjegy törlését [...] olyan áruk, illetve szolgáltatások tekintetében, amelyekkel kapcsolatban a későbbi védjegyet használták, kivéve ha a későbbi európai uniós védjegyet rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra.




  (2)
     
  Ha a 8. cikk (2) bekezdése szerinti korábbi nemzeti védjegy vagy a 8. cikk (4) bekezdése szerinti más korábbi megjelölés jogosultja öt egymást követő éven át eltűrte egy későbbi európai uniós védjegynek abban a tagállamban történő használatát, amelyben a korábbi védjegy vagy a más korábbi megjelölés oltalom alatt áll, noha tudomása volt e használatról, a továbbiakban az őt megillető korábbi védjegyre vagy más korábbi megjelölésre hivatkozva nem kérheti a későbbi védjegy törlését [...] olyan áruk, illetve szolgáltatások tekintetében, amelyekkel kapcsolatban a későbbi védjegyet használták, kivéve ha a későbbi európai uniós védjegyet rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra.”;

  [Mód. 45] |
| --- | --- |

48.

Az 54. cikk (1) és (2) bekezdésében a „, továbbá nem léphet fel a későbbi védjegy használata ellen” szövegrészt el kell hagyni.
  bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  Ha az európai uniós védjegy jogosultja öt egymást követő éven át eltűrte egy későbbi európai uniós védjegynek az Unióban történő használatát, noha tudomása volt e használatról, a továbbiakban korábbi védjegyére hivatkozva nem kérheti e későbbi védjegy törlését [...] olyan áruk, illetve szolgáltatások tekintetében, amelyekkel kapcsolatban a későbbi védjegyet használták, kivéve ha a későbbi európai uniós védjegyet rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra.

(2)
     
  Ha a 8. cikk (2) bekezdése szerinti korábbi nemzeti védjegy vagy a 8. cikk (4) bekezdése szerinti más korábbi megjelölés jogosultja öt egymást követő éven át eltűrte egy későbbi európai uniós védjegynek abban a tagállamban történő használatát, amelyben a korábbi védjegy vagy a más korábbi megjelölés oltalom alatt áll, noha tudomása volt e használatról, a továbbiakban az őt megillető korábbi védjegyre vagy más korábbi megjelölésre hivatkozva nem kérheti a későbbi védjegy törlését [...] olyan áruk, illetve szolgáltatások tekintetében, amelyekkel kapcsolatban a későbbi védjegyet használták, kivéve ha a későbbi európai uniós védjegyet rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra.”;

  [Mód. 45]

| 49. | Az 56. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés c) pontjában az „az érintett tagállam nemzeti jogszabályai alapján” szövegrész helyébe az „az uniós jog vagy az érintett tagállam nemzeti jogszabályai alapján” szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

49.

Az 56. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés c) pontjában az „az érintett tagállam nemzeti jogszabályai alapján” szövegrész helyébe az „az uniós jog vagy az érintett tagállam nemzeti jogszabályai alapján” szövegrész lép;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   „A megszűnés megállapítására irányuló, illetve a törlési kérelmet el kell utasítani, ha ugyanazon felek között ugyanazon kérdésben és jogalapon benyújtott kérelem tárgyának lényegi részére vonatkozóan az Ügynökség vagy a 95. cikkben említett valamely európai
  uniós
  védjegybíróság korábban már jogerős ítéletet hozott.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   „A megszűnés megállapítására irányuló, illetve a törlési kérelmet el kell utasítani, ha ugyanazon felek között ugyanazon kérdésben és jogalapon benyújtott kérelem tárgyának lényegi részére vonatkozóan az Ügynökség vagy a 95. cikkben említett valamely európai
  uniós
  védjegybíróság korábban már jogerős ítéletet hozott.”

| 50. | Az 57. cikk (2) bekezdésének második mondatában a „meghirdetésekor” szövegrész helyébe „benyújtásakor vagy az európai védjegybejelentés elsőbbségi napján” szövegrész lép.

  bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  Egy európai uniós védjegy jogosultja kérheti a megszűnés megállapítására irányuló eljárásban félként részt vevő, korábbi európai uniós védjegy jogosultjától annak igazolását, hogy a törlési kérelem benyújtását megelőző öt évben a törlési kérelem alapjául szolgáló korábbi európai uniós védjegy tényleges használatát az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban az Unióban megkezdte, vagy kellőképpen igazolja a használat elmaradását, feltéve hogy a korábbi európai uniós védjegyet a törlési kérelem benyújtásának napjánál legalább öt évvel korábban lajstromozták. Ha az európai uniós védjegybejelentés benyújtásakor vagy az európai uniós védjegybejelentés elsőbbségi napján a korábbi európai uniós védjegy lajstromozása óta legalább öt év eltelt, a korábbi európai uniós védjegy jogosultjának igazolnia kell továbbá azt is, hogy a 42. cikk (2) bekezdésében foglalt feltételek az európai uniós védjegybejelentés meghirdetésekor teljesültek. Ilyen igazolás hiányában a törlési kérelmet el kell utasítani. Ha a korábbi európai uniós védjegyet csak az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások egy részével kapcsolatban használták, a törlési kérelem vizsgálata során úgy kell tekinteni, mintha a védjegyet csak a szóban forgó áruk vagy szolgáltatások tekintetében lajstromozták volna.”;

  [Mód. 46] |
| --- | --- |

50.

Az 57. cikk (2) bekezdésének második mondatában a „meghirdetésekor” szövegrész helyébe „benyújtásakor vagy az európai védjegybejelentés elsőbbségi napján” szövegrész lép.

  bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  Egy európai uniós védjegy jogosultja kérheti a megszűnés megállapítására irányuló eljárásban félként részt vevő, korábbi európai uniós védjegy jogosultjától annak igazolását, hogy a törlési kérelem benyújtását megelőző öt évben a törlési kérelem alapjául szolgáló korábbi európai uniós védjegy tényleges használatát az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban az Unióban megkezdte, vagy kellőképpen igazolja a használat elmaradását, feltéve hogy a korábbi európai uniós védjegyet a törlési kérelem benyújtásának napjánál legalább öt évvel korábban lajstromozták. Ha az európai uniós védjegybejelentés benyújtásakor vagy az európai uniós védjegybejelentés elsőbbségi napján a korábbi európai uniós védjegy lajstromozása óta legalább öt év eltelt, a korábbi európai uniós védjegy jogosultjának igazolnia kell továbbá azt is, hogy a 42. cikk (2) bekezdésében foglalt feltételek az európai uniós védjegybejelentés meghirdetésekor teljesültek. Ilyen igazolás hiányában a törlési kérelmet el kell utasítani. Ha a korábbi európai uniós védjegyet csak az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások egy részével kapcsolatban használták, a törlési kérelem vizsgálata során úgy kell tekinteni, mintha a védjegyet csak a szóban forgó áruk vagy szolgáltatások tekintetében lajstromozták volna.”;

  [Mód. 46]

| 51. | A VI. cím a következő fejezettel egészül ki:
  „6. FEJEZET
  Felhatalmazás
  57a. cikk
  Felhatalmazás
  A Bizottság a 163. cikkel összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:






  a) | az európai
  uniós
  védjegyoltalomról való, az 50. cikk szerinti lemondásra vonatkozó eljárás, ideértve az 50. cikk (3) bekezdésben említett határidőt is; [Mód. 47] |
| --- | --- | --- |

51.

A VI. cím a következő fejezettel egészül ki:

„6. FEJEZET

Felhatalmazás

57a. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság a 163. cikkel összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:

a)

az európai
  uniós
  védjegyoltalomról való, az 50. cikk szerinti lemondásra vonatkozó eljárás, ideértve az 50. cikk (3) bekezdésben említett határidőt is; [Mód. 47]

| b) | az európai
  uniós
  védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy törlésére vonatkozó, 56. és 57. cikk szerinti eljárások.” |
| --- | --- |

b)

az európai
  uniós
  védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy törlésére vonatkozó, 56. és 57. cikk szerinti eljárások.”

| 52. | Az 58. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az Ügynökségnek a 130. cikk a)–d) pontjaiban felsorolt, határozathozatalra jogosult szervezeti egységei által hozott határozatok ellen fellebbezésnek helye van. Mind a 60. cikk szerinti fellebbezési határidőnek, mind a fellebbezésnek halasztó hatálya van.” |
| --- | --- |

52.

Az 58. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az Ügynökségnek a 130. cikk a)–d) pontjaiban felsorolt, határozathozatalra jogosult szervezeti egységei által hozott határozatok ellen fellebbezésnek helye van. Mind a 60. cikk szerinti fellebbezési határidőnek, mind a fellebbezésnek halasztó hatálya van.”

| 53. | A 62. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

53.

A 62. cikket el kell hagyni.

| 54. | A 64. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A fellebbezési tanács határozata a 65. cikk (5) bekezdésében említett határidő lejártától, vagy ha e határidőn belül a Törvényszékhez keresetet nyújtottak be, a kereset elutasításának napjától, vagy ha a Törvényszék határozata ellen a Bíróságnál fellebbezést nyújtottak be, a fellebbezés elutasításának napjától hatályos.” |
| --- | --- |

54.

A 64. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A fellebbezési tanács határozata a 65. cikk (5) bekezdésében említett határidő lejártától, vagy ha e határidőn belül a Törvényszékhez keresetet nyújtottak be, a kereset elutasításának napjától, vagy ha a Törvényszék határozata ellen a Bíróságnál fellebbezést nyújtottak be, a fellebbezés elutasításának napjától hatályos.”

| 55. | A 65. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A fellebbezési tanácsok fellebbezés tárgyában hozott határozatai a Törvényszék előtt megtámadhatók.”; |
| --- | --- | --- |

55.

A 65. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A fellebbezési tanácsok fellebbezés tárgyában hozott határozatai a Törvényszék előtt megtámadhatók.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Törvényszék a vitatott határozatot megsemmisítheti vagy megváltoztathatja.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Törvényszék a vitatott határozatot megsemmisítheti vagy megváltoztathatja.”;

| c) | az (5) és (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A keresetet a fellebbezési tanács határozatának kézbesítésétől számított két hónapon belül kell a Törvényszékhez benyújtani.
  (6)   Az Ügynökség megteszi a Törvényszék ítéletének, illetve amennyiben ez utóbbival szemben fellebbezést nyújtottak be, a Bíróság ítéletének végrehajtásához szükséges intézkedéseket.”; |
| --- | --- |

c)

az (5) és (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A keresetet a fellebbezési tanács határozatának kézbesítésétől számított két hónapon belül kell a Törvényszékhez benyújtani.

(6)   Az Ügynökség megteszi a Törvényszék ítéletének, illetve amennyiben ez utóbbival szemben fellebbezést nyújtottak be, a Bíróság ítéletének végrehajtásához szükséges intézkedéseket.”;

| 56. | A rendelet a következő. cikkel egészül ki:
  „65a. cikk
  Felhatalmazás
  A Bizottság a 163. cikkel összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:






  a) | a 60. cikkben említett fellebbezés
  formai
  tartalma, valamint a fellebbezés benyújtásának és a fellebbezés vizsgálatának folyamata; [Mód. 48] |
| --- | --- | --- |

56.

A rendelet a következő. cikkel egészül ki:

„65a. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság a 163. cikkel összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:

a)

a 60. cikkben említett fellebbezés
  formai
  tartalma, valamint a fellebbezés benyújtásának és a fellebbezés vizsgálatának folyamata; [Mód. 48]

| b) | a fellebbezési tanács 64. cikkben említett határozatainak
  formai
  tartalma és alaki követelményei; [Mód. 49] |
| --- | --- |

b)

a fellebbezési tanács 64. cikkben említett határozatainak
  formai
  tartalma és alaki követelményei; [Mód. 49]

| c) | a 60. cikkben említett fellebbezési díjak megtérítése.” |
| --- | --- |

c)

a 60. cikkben említett fellebbezési díjak megtérítése.”

| 57. | A VIII. cím címe helyébe a következő cím lép:
  „AZ EGYÜTTES EURÓPAI VÉDJEGYRE ÉS A TANÚSÍTÓ VÉDJEGYRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK”; |
| --- | --- |

57.

A VIII. cím címe helyébe a következő cím lép:

„AZ EGYÜTTES EURÓPAI VÉDJEGYRE ÉS A TANÚSÍTÓ VÉDJEGYRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK”;

| 58. | A VIII. cím címe és a 66. cikk között a rendelet a következő szöveggel egészül ki:
  „1. FEJEZET
  Együttes európai
  uniós
  védjegy”; |
| --- | --- |

58.

A VIII. cím címe és a 66. cikk között a rendelet a következő szöveggel egészül ki:

„1. FEJEZET

Együttes európai
  uniós
  védjegy”;

| 59. | A 66. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   E fejezet eltérő rendelkezési hiányában az I–VII. és a IX–XIV. címek alkalmazandók az együttes európai
  uniós
  védjegyre.” |
| --- | --- |

59.

A 66. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   E fejezet eltérő rendelkezési hiányában az I–VII. és a IX–XIV. címek alkalmazandók az együttes európai
  uniós
  védjegyre.”

| 60. | A 67. cikk (1) bekezdésében

  bekezdése

  az „az előírt határidőn belül” szövegrész helyébe az „a 74a. cikkel összhangban előírt határidőn belül” szövegrész

  a következő szöveg lép:



  „(1)   
  Az együttes európai uniós védjegy bejelentője a bejelentés napjától számított két hónapon belül benyújtja védjegy használatára vonatkozó szabályzatot.”; [Mód. 50]. |
| --- | --- |

60.

A 67. cikk (1) bekezdésében

  bekezdése

  az „az előírt határidőn belül” szövegrész helyébe az „a 74a. cikkel összhangban előírt határidőn belül” szövegrész

  a következő szöveg lép:

„(1)   
  Az együttes európai uniós védjegy bejelentője a bejelentés napjától számított két hónapon belül benyújtja védjegy használatára vonatkozó szabályzatot.”; [Mód. 50].

| 61. | A 69. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „69. cikk
  Harmadik felek észrevételei
  Együttes európai
  uniós
  védjeggyel kapcsolatos, 40. cikk szerinti észrevételnek az Ügynökséghez való benyújtása esetén az észrevétel azon különös feltételekre is alapozható, amelyek alapján az együttes európai
  uniós
  védjegybejelentést a 68. cikk szerint el kell utasítani.” |
| --- | --- |

61.

A 69. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„69. cikk

Harmadik felek észrevételei

Együttes európai
  uniós
  védjeggyel kapcsolatos, 40. cikk szerinti észrevételnek az Ügynökséghez való benyújtása esetén az észrevétel azon különös feltételekre is alapozható, amelyek alapján az együttes európai
  uniós
  védjegybejelentést a 68. cikk szerint el kell utasítani.”

| 61a. | A 71. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  A 69. cikk szerinti írásbeli észrevételek a védjegy használatára vonatkozó módosított szabályzat tekintetében is benyújthatók.”;
  [Mód. 51] |
| --- | --- |

61a.

A 71. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  A 69. cikk szerinti írásbeli észrevételek a védjegy használatára vonatkozó módosított szabályzat tekintetében is benyújthatók.”;
  [Mód. 51]

| 62. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „74a. cikk
  Felhatalmazás
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 163. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, amelyben meghatározza az együttes európai
  uniós
  védjegy használatára vonatkozó szabályzatnak az Ügynökséghez történő benyújtására vonatkozó, 67. cikk (1) bekezdése szerinti határidőt, valamint a szabályzatnak a 67. cikk (2) bekezdése szerinti
  formai
  tartalmát.”[Mód. 52] |
| --- | --- |

62.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„74a. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 163. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, amelyben meghatározza az együttes európai
  uniós
  védjegy használatára vonatkozó szabályzatnak az Ügynökséghez történő benyújtására vonatkozó, 67. cikk (1) bekezdése szerinti határidőt, valamint a szabályzatnak a 67. cikk (2) bekezdése szerinti
  formai
  tartalmát.”[Mód. 52]

| 63. | A VIII. cím a következő fejezettel egészül ki:
  „2. FEJEZET
  Európai tanúsító védjegy
  74b. cikk
  Európai tanúsító védjegy
  (1)   Az európai tanúsító védjegy olyan európai
  uniós
  védjegy, amelyet a védjegyoltalom bejelentésekor akként határoznak meg, és amely alkalmas arra, hogy a védjegyjogosult által a földrajzi származás, az anyagösszetétel, az áruk gyártási módja vagy a szolgáltatásnyújtás módja, a minőség, a pontosság vagy egyéb jellemző tekintetében tanúsított árukat és szolgáltatásokat megkülönböztesse a tanúsítvánnyal nem rendelkező áruktól és szolgáltatásoktól.
  (2)   Európai tanúsító védjegy lajstromozására irányuló bejelentést bármely jogi személy, például intézmények, hatóságok, közjogi szervezetek tehetnek, amennyiben:






  a) | a jogi személy nem folytat a tanúsított áru vagy szolgáltatás értékesítését magában foglaló tevékenységet; |
| --- | --- | --- |

63.

A VIII. cím a következő fejezettel egészül ki:

„2. FEJEZET

Európai tanúsító védjegy

74b. cikk

Európai tanúsító védjegy

(1)   Az európai tanúsító védjegy olyan európai
  uniós
  védjegy, amelyet a védjegyoltalom bejelentésekor akként határoznak meg, és amely alkalmas arra, hogy a védjegyjogosult által a földrajzi származás, az anyagösszetétel, az áruk gyártási módja vagy a szolgáltatásnyújtás módja, a minőség, a pontosság vagy egyéb jellemző tekintetében tanúsított árukat és szolgáltatásokat megkülönböztesse a tanúsítvánnyal nem rendelkező áruktól és szolgáltatásoktól.

(2)   Európai tanúsító védjegy lajstromozására irányuló bejelentést bármely jogi személy, például intézmények, hatóságok, közjogi szervezetek tehetnek, amennyiben:

a)

a jogi személy nem folytat a tanúsított áru vagy szolgáltatás értékesítését magában foglaló tevékenységet;

| b) | a jogi személy rendelkezik a lajstromozásra irányuló bejelentés által érintett áru vagy szolgáltatás tanúsításához szükséges illetékességgel. |
| --- | --- |

b)

a jogi személy rendelkezik a lajstromozásra irányuló bejelentés által érintett áru vagy szolgáltatás tanúsításához szükséges illetékességgel.

(3)   A 7. cikk (1) bekezdésének c) pontjától eltérve, a kereskedelmi forgalomban az áru vagy a szolgáltatás földrajzi származásának feltüntetésére szolgáló megjelölés vagy jelzés az (1) bekezdés szerinti európai tanúsító védjegyként oltalomban részesülhet. A tanúsító védjegy alapján a jogosult nem tilthat el mást attól, hogy gazdasági tevékenysége körében, az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban használja a védjegyoltalom alatt álló megjelölést vagy jelzést. A tanúsító védjegyoltalom alapján a jogosult nem léphet fel különösen a földrajzi név használatára jogosult személlyel szemben.

(4)   E fejezet eltérő rendelkezési hiányában az I–VII. és a IX–XIV. címek alkalmazandók az európai tanúsító védjegyre.

74c. cikk

Az európai tanúsító védjegy használatára vonatkozó szabályzat

(1)   Az európai tanúsító védjegy bejelentője a 74k. cikk szerinti határidőn

  bejelentés napjától számított két hónapon
  belül benyújtja a tanúsító védjegy használatára vonatkozó szabályzatot. [Mód. 53]

(2)   A védjegy használatára vonatkozó szabályzat meghatározza a védjegy használatára jogosult személyek körét, a védjegy által tanúsítandó jellemzőket, ezen jellemzőknek a tanúsító szerv általi vizsgálatának, illetve a védjegy-használat felügyeletének módját, valamint a védjegy-használat feltételeit, ideértve a szankciókat is.

74d. cikk

A bejelentés elutasítása

(1)   Az európai
  uniós
  védjegybejelentés elutasításának a 36. és 37. cikkben meghatározott okain túlmenően az európai tanúsító védjegy lajstromozására irányuló bejelentést el kell utasítani akkor is, ha a 74b. vagy a 74c. cikkben meghatározott követelmények nem teljesülnek, vagy ha a védjegy használatára vonatkozó szabályzat a közrendbe vagy a közerkölcsbe ütközik.

(2)   Az európai tanúsító védjegy lajstromozására irányuló bejelentést akkor is el kell utasítani, ha a védjegy a jellegét vagy jelentőségét illetően alkalmas a fogyasztók megtévesztésére, különösen, ha azt a fogyasztók vélhetően nem tanúsító védjegynek tekintenék.

(3)   A bejelentés nem utasítható el, ha a bejelentő a védjegy használatára vonatkozó szabályzat módosítása révén eleget tesz az (1) és a (2) bekezdésben foglalt feltételeknek.

74e. cikk

Harmadik felek észrevételei

Együttes európai védjeggyel kapcsolatos, 40. cikk szerinti észrevételnek az Ügynökséghez való benyújtása esetén az észrevétel azon különös feltételekre is alapozható, amelyek alapján az európai tanúsító védjegy bejelentését a 74d. cikk szerint el kell utasítani.

74f. cikk

A védjegy használatára vonatkozó szabályzat módosítása

(1)   A használatról szóló szabályzat módosítása esetén az európai tanúsító védjegy jogosultjának be kell nyújtania az Ügynökséghez a módosított szabályzatot.

(2)   A módosítás nem jegyezhető be a lajstromba, ha a módosított szabályzat nem felel meg a 74c. cikkben foglalt követelményeknek, illetve ha annak következtében a 74d. cikkben meghatározott kizáró ok merülne fel.

(3)   A
  74e. cikk szerinti írásbeli észrevételek a
  védjegy használatára vonatkozó módosított szabályzatra alkalmazni kell a 74e. cikket

  szabályzat tekintetében is benyújthatók. [Mód. 54].

(4)   E rendelet alkalmazásában a védjegy használatára vonatkozó szabályzat módosítása csak a lajstromba való bejegyzésétől hatályos.

74 g. cikk

Átruházás

A 17. cikk (1) bekezdésétől eltérve, európai tanúsító védjegy csak olyan jogi személyre ruházható át, aki megfelel a 74b. cikk (2) bekezdésében foglalt követelményeknek.

74h. cikk

Jogosultság védjegybitorlási per indítására

(1)   Kizárólag az európai tanúsító védjegy jogosultja vagy az általa kifejezetten erre irányulóan felhatalmazott személy jogosult bitorlási per indítására.

(2)   Az európai tanúsító védjegy jogosultja a védjegy használatára jogosult személyek által a védjegy jogosulatlan használata következtében elszenvedett kárért a használatra jogosult személyek nevében kártérítést követelhet.

74i. cikk

Megszűnési okok

Az 51. cikkben meghatározott megszűnési okokon túlmenően az Ügynökséghez benyújtott kérelem vagy a védjegybitorlási perben előterjesztett viszontkereset alapján az európai tanúsító védjegy oltalmának megszűnését kell megállapítani, ha az alábbi körülmények bármelyike előáll:

| a) | a védjegy jogosultja már nem felel meg 74b. cikk (2) bekezdésében foglalt feltételeknek; |
| --- | --- |

a)

a védjegy jogosultja már nem felel meg 74b. cikk (2) bekezdésében foglalt feltételeknek;

| b) | a védjegyjogosult nem teszi meg az ésszerűen elvárható intézkedéseket a védjegynek a védjegy használatára vonatkozó – adott esetben a lajstromba bejegyzett módosításokat is tartalmazó – szabályzatban rögzített feltételekbe ütköző használata elleni fellépés érdekében; |
| --- | --- |

b)

a védjegyjogosult nem teszi meg az ésszerűen elvárható intézkedéseket a védjegynek a védjegy használatára vonatkozó – adott esetben a lajstromba bejegyzett módosításokat is tartalmazó – szabályzatban rögzített feltételekbe ütköző használata elleni fellépés érdekében;

| c) | a védjegy a védjegyjogosult általi használat következtében a 74d. cikk (2) bekezdése szerint megtévesztésre alkalmassá vált; |
| --- | --- |

c)

a védjegy a védjegyjogosult általi használat következtében a 74d. cikk (2) bekezdése szerint megtévesztésre alkalmassá vált;

| d) | a védjegy használatára vonatkozó szabályzat módosításának a lajstromba történő bejegyzésére a 74f. cikk (2) bekezdésében foglalt rendelkezések megsértésével került sor, kivéve, ha a védjegyjogosult az említett cikk követelményeinek a védjegy használatára vonatkozó szabályzat további módosítása révén eleget tesz. |
| --- | --- |

d)

a védjegy használatára vonatkozó szabályzat módosításának a lajstromba történő bejegyzésére a 74f. cikk (2) bekezdésében foglalt rendelkezések megsértésével került sor, kivéve, ha a védjegyjogosult az említett cikk követelményeinek a védjegy használatára vonatkozó szabályzat további módosítása révén eleget tesz.

74j. cikk

Törlési okok

Az 52. és 53. cikkben említett törlési okokon túlmenően az Ügynökséghez benyújtott kérelem vagy a védjegybitorlási perben előterjesztett viszontkereset alapján az európai tanúsító védjegyet akkor is törölni kell, ha lajstromozására a 74d. cikkben foglalt rendelkezések megsértésével került sor, kivéve, ha a védjegyjogosult az 74d. cikk követelményeinek a védjegy használatára vonatkozó szabályzat további módosítása révén eleget tesz.

74k. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 163. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, amelyben meghatározza az európai tanúsító védjegy használatára vonatkozó szabályzatnak az Ügynökséghez történő benyújtására vonatkozó, a 74c. cikk (1) bekezdésében említett határidőt, valamint a szabályzatnak a 74c. cikk (2) bekezdése szerinti
  formai
  tartalmát.”[Mód. 55]

| 64. | A 75. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „75. cikk
  Az Ügynökség határozatainak és közleményeinek alaki követelményei
  (1)   Az Ügynökség határozatait indokolni kell. A határozatok csak olyan érveken és bizonyítékokon alapulhatnak, amelyekkel kapcsolatban az érintett feleknek módjukban állt észrevételeiket közölni.
  (2)   Az Ügynökség határozatain, értesítésein, illetve közlésein az Ügynökség szervezeti egységét vagy osztályát, valamint az ügyért felelős tisztviselő vagy tisztviselők nevét fel kell tüntetni. Ezeket az Ügynökség tisztviselője vagy tisztviselői aláírásával, illetve aláírás helyett az Ügynökség nyomtatott vagy bélyegzett hivatalos pecsétjével kell ellátni. Az Ügynökség által faxkészüléken vagy egyéb távközlési eszközön keresztül küldött határozatok, közlemények és értesítések esetében az ügyvezető igazgató döntése alapján az Ügynökség illetékes szervezeti egységének vagy osztályának, illetve az ügyért felelős tisztviselő vagy tisztviselők nevének feltüntetése vagy a pecsét alkalmazása helyett más eszközök is alkalmazhatók.” |
| --- | --- |

64.

A 75. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„75. cikk

Az Ügynökség határozatainak és közleményeinek alaki követelményei

(1)   Az Ügynökség határozatait indokolni kell. A határozatok csak olyan érveken és bizonyítékokon alapulhatnak, amelyekkel kapcsolatban az érintett feleknek módjukban állt észrevételeiket közölni.

(2)   Az Ügynökség határozatain, értesítésein, illetve közlésein az Ügynökség szervezeti egységét vagy osztályát, valamint az ügyért felelős tisztviselő vagy tisztviselők nevét fel kell tüntetni. Ezeket az Ügynökség tisztviselője vagy tisztviselői aláírásával, illetve aláírás helyett az Ügynökség nyomtatott vagy bélyegzett hivatalos pecsétjével kell ellátni. Az Ügynökség által faxkészüléken vagy egyéb távközlési eszközön keresztül küldött határozatok, közlemények és értesítések esetében az ügyvezető igazgató döntése alapján az Ügynökség illetékes szervezeti egységének vagy osztályának, illetve az ügyért felelős tisztviselő vagy tisztviselők nevének feltüntetése vagy a pecsét alkalmazása helyett más eszközök is alkalmazhatók.”

| 65. | A 76. cikk (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
  „Az 52. cikk szerinti törlési eljárás esetében az Ügynökség a vizsgálatát a felek által előterjesztett okokra és érvekre korlátozza.” |
| --- | --- |

65.

A 76. cikk (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:

„Az 52. cikk szerinti törlési eljárás esetében az Ügynökség a vizsgálatát a felek által előterjesztett okokra és érvekre korlátozza.”

| 66. | A 78. cikk szövege az alábbi bekezdéssel egészül ki:
  „(5)   Az Ügynökség ügyvezető igazgatója állapítja meg a 93a. cikk b) pontjában említett bizonyítással összefüggésben felmerülő kiadások megtérítendő költségeit, ideértve az előlegeket is.” |
| --- | --- |

66.

A 78. cikk szövege az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(5)   Az Ügynökség ügyvezető igazgatója állapítja meg a 93a. cikk b) pontjában említett bizonyítással összefüggésben felmerülő kiadások megtérítendő költségeit, ideértve az előlegeket is.”

| 67. | A 79. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „79. cikk
  Kézbesítés
  (1)   Az Ügynökség az érintettekkel kézbesítés útján hivatalból közli a határozatot és az idézést, valamint a határidőhöz kötött eljárási cselekményekkel kapcsolatos értesítést vagy tájékoztatást, továbbá mindazt, aminek kézbesítését e rendelet vagy az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendelkezései előírják, vagy az Ügynökség ügyvezető igazgatója elrendeli.
  (2)   A megfellebbezési határidővel rendelkező határozatok és idézések kivételével az ügyvezető igazgató dönthet arról, hogy mely dokumentumokat kell tértivevényes ajánlott levélként kézbesíteni.
  (3)   A kézbesítésre elektronikus úton is sor kerülhet, ennek részleteit az ügyvezető igazgató állapítja meg.
  (4)   Amennyiben a kézbesítésre nyilvános hirdetmény formájában kerül sor, az ügyvezető igazgató dönt a nyilvános hirdetmény közzétételéről és meghatározza annak az egy hónapos időszaknak a kezdőidőpontját, amelynek lejártával a dokumentum kézbesítettnek tekintendő.” |
| --- | --- |

67.

A 79. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„79. cikk

Kézbesítés

(1)   Az Ügynökség az érintettekkel kézbesítés útján hivatalból közli a határozatot és az idézést, valamint a határidőhöz kötött eljárási cselekményekkel kapcsolatos értesítést vagy tájékoztatást, továbbá mindazt, aminek kézbesítését e rendelet vagy az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendelkezései előírják, vagy az Ügynökség ügyvezető igazgatója elrendeli.

(2)   A megfellebbezési határidővel rendelkező határozatok és idézések kivételével az ügyvezető igazgató dönthet arról, hogy mely dokumentumokat kell tértivevényes ajánlott levélként kézbesíteni.

(3)   A kézbesítésre elektronikus úton is sor kerülhet, ennek részleteit az ügyvezető igazgató állapítja meg.

(4)   Amennyiben a kézbesítésre nyilvános hirdetmény formájában kerül sor, az ügyvezető igazgató dönt a nyilvános hirdetmény közzétételéről és meghatározza annak az egy hónapos időszaknak a kezdőidőpontját, amelynek lejártával a dokumentum kézbesítettnek tekintendő.”

| 68. | A rendelet szövege a következő cikkekkel egészül ki:
  „79a. cikk
  Jogvesztés megállapítása
  Amennyiben az Ügynökség azt állapítja meg, hogy a jogvesztés – egyéb határozat nélkül – e rendelet vagy az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok következtében áll elő, az Ügynökség a 79. cikk szerint tájékoztatja erről az érintett személyt. Az érintett személy a kérdésre vonatkozóan határozat meghozatalát kérheti. Az Ügynökség akkor hoz határozatot, ha nem ért egyet a határozatot kérelmező személlyel; ellenkező esetben az Ügynökség módosítja megállapítását, és tájékoztatja a határozat meghozatalát kérő személyt.
  79b. cikk
  Az Ügynökség részére küldött értesítések
  Az Ügynökség részére elektronikus eszközökön keresztül is küldhetők értesítések. Az ügyvezető igazgató állapítja meg az elektronikusan benyújtható értesítések körét és az elektronikus benyújtás technikai feltételeit.
  79c. cikk
  Határidők
  (1)   A határidők számítása és a határidők hosszának megállapítása során figyelembe kell venni a 93a. cikk f) pontja alapján elfogadott szabályokat

  határidőket teljes években, hónapokban, hetekben vagy napokban kell meghatározni. A határidő számítása a vonatkozó esemény bekövetkezésének napját követő nappal kezdődik meg. [Mód. 56].
  (2)   Az adott naptári év kezdete előtt az Ügynökség ügyvezető igazgatója megállapítja, hogy az Ügynökség mely napokon nem fogad dokumentumokat, illetve, hogy az Ügynökségnek otthont adó településen mely napokon nem kézbesítik a közönséges levélpostai küldeményeket.
  (3)   Az Ügynökségnek otthont adó tagállamban a postai kézbesítés tekintetében előálló általános üzemszünet vagy az Ügynökségnek az engedélyezett elektronikus távközlési eszközökhöz való hozzáférésében előálló esetleges üzemszünet esetében az ügyvezető igazgató állapítja meg az üzemszünet időtartamát.
  (4)   Ha valamely kivételes körülmény, például természeti katasztrófa vagy munkabeszüntetés megszakítja vagy eltéríti az eljárásban részt vevő felek és az Ügynökség közötti kommunikációt, az ügyvezető igazgató úgy határozhat, hogy az egyébként az ilyen esemény kezdetének napján vagy azt követően lejáró minden határidő az általa megállapított napig kitolódik az eljárásban részt vevő olyan felek esetében, akiknek tartózkodási helye vagy székhelye, illetve kijelölt képviselőjének munkavégzési helye az érintett államban van. A meghosszabbított határidő megállapításakor az ügyvezető igazgató megvizsgálja, hogy a kivételes esemény mikor szűnik meg. Ha az esemény az Ügynökség székhelyét érinti, az ügyvezető igazgató az ilyen irányú döntésével együtt közli, hogy a döntés az eljárásban részt vevő összes félre vonatkozik.
  79d. cikk
  Hibák és nyilvánvaló tévedések javítása
  Az Ügynökség határozataiban előforduló nyelvi vagy átírási hibákat és a nyilvánvaló tévedéseket, illetve a védjegy lajstromozása során vagy a lajstromozás meghirdetése során az Ügynökség által vétett technikai hibákat az Ügynökség javítja.
  Az Ügynökség nyilvántartást vezet az ilyen javításokról. [Mód. 57]” |
| --- | --- |

68.

A rendelet szövege a következő cikkekkel egészül ki:

„79a. cikk

Jogvesztés megállapítása

Amennyiben az Ügynökség azt állapítja meg, hogy a jogvesztés – egyéb határozat nélkül – e rendelet vagy az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok következtében áll elő, az Ügynökség a 79. cikk szerint tájékoztatja erről az érintett személyt. Az érintett személy a kérdésre vonatkozóan határozat meghozatalát kérheti. Az Ügynökség akkor hoz határozatot, ha nem ért egyet a határozatot kérelmező személlyel; ellenkező esetben az Ügynökség módosítja megállapítását, és tájékoztatja a határozat meghozatalát kérő személyt.

79b. cikk

Az Ügynökség részére küldött értesítések

Az Ügynökség részére elektronikus eszközökön keresztül is küldhetők értesítések. Az ügyvezető igazgató állapítja meg az elektronikusan benyújtható értesítések körét és az elektronikus benyújtás technikai feltételeit.

79c. cikk

Határidők

(1)   A határidők számítása és a határidők hosszának megállapítása során figyelembe kell venni a 93a. cikk f) pontja alapján elfogadott szabályokat

  határidőket teljes években, hónapokban, hetekben vagy napokban kell meghatározni. A határidő számítása a vonatkozó esemény bekövetkezésének napját követő nappal kezdődik meg. [Mód. 56].

(2)   Az adott naptári év kezdete előtt az Ügynökség ügyvezető igazgatója megállapítja, hogy az Ügynökség mely napokon nem fogad dokumentumokat, illetve, hogy az Ügynökségnek otthont adó településen mely napokon nem kézbesítik a közönséges levélpostai küldeményeket.

(3)   Az Ügynökségnek otthont adó tagállamban a postai kézbesítés tekintetében előálló általános üzemszünet vagy az Ügynökségnek az engedélyezett elektronikus távközlési eszközökhöz való hozzáférésében előálló esetleges üzemszünet esetében az ügyvezető igazgató állapítja meg az üzemszünet időtartamát.

(4)   Ha valamely kivételes körülmény, például természeti katasztrófa vagy munkabeszüntetés megszakítja vagy eltéríti az eljárásban részt vevő felek és az Ügynökség közötti kommunikációt, az ügyvezető igazgató úgy határozhat, hogy az egyébként az ilyen esemény kezdetének napján vagy azt követően lejáró minden határidő az általa megállapított napig kitolódik az eljárásban részt vevő olyan felek esetében, akiknek tartózkodási helye vagy székhelye, illetve kijelölt képviselőjének munkavégzési helye az érintett államban van. A meghosszabbított határidő megállapításakor az ügyvezető igazgató megvizsgálja, hogy a kivételes esemény mikor szűnik meg. Ha az esemény az Ügynökség székhelyét érinti, az ügyvezető igazgató az ilyen irányú döntésével együtt közli, hogy a döntés az eljárásban részt vevő összes félre vonatkozik.

79d. cikk

Hibák és nyilvánvaló tévedések javítása

Az Ügynökség határozataiban előforduló nyelvi vagy átírási hibákat és a nyilvánvaló tévedéseket, illetve a védjegy lajstromozása során vagy a lajstromozás meghirdetése során az Ügynökség által vétett technikai hibákat az Ügynökség javítja.
  Az Ügynökség nyilvántartást vezet az ilyen javításokról. [Mód. 57]”

| 69. | A 80. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés első mondatában a „nyilvánvaló eljárási hibában szenved” szövegrész helyébe a „nyilvánvaló hibában szenved” szövegrész lép

  következő szöveg lép:




  „(1)
     
  Ha az Ügynökség által a lajstromba tett bejegyzés vagy az általa hozott határozat az Ügynökségnek tulajdonítható nyilvánvaló [...] hibát tartalmaz, az Ügynökség gondoskodik a bejegyzés törléséről, illetve a határozat visszavonásáról. Ha az eljárásban ellenérdekű fél nem vett részt, és a bejegyzés vagy jogi aktus az eljárásban részt vett fél jogait érinti, a törlésről vagy a visszavonásról akkor is dönteni kell, ha e fél számára a hiba nem vált nyilvánvalóvá.”;

  [Mód. 58] |
| --- | --- | --- |

69.

A 80. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés első mondatában a „nyilvánvaló eljárási hibában szenved” szövegrész helyébe a „nyilvánvaló hibában szenved” szövegrész lép

  következő szöveg lép:

„(1)
     
  Ha az Ügynökség által a lajstromba tett bejegyzés vagy az általa hozott határozat az Ügynökségnek tulajdonítható nyilvánvaló [...] hibát tartalmaz, az Ügynökség gondoskodik a bejegyzés törléséről, illetve a határozat visszavonásáról. Ha az eljárásban ellenérdekű fél nem vett részt, és a bejegyzés vagy jogi aktus az eljárásban részt vett fél jogait érinti, a törlésről vagy a visszavonásról akkor is dönteni kell, ha e fél számára a hiba nem vált nyilvánvalóvá.”;

  [Mód. 58]

| b) | a (2) bekezdésben

  bekezdés

  a második mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „
  (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett törlésről, illetve visszavonásról hivatalból vagy az eljárásban részt vevő felek egyikének kérelmére az a szervezeti egység határoz, amelyik a bejegyzést tette vagy a határozatot hozta.
   A lajstromba tett bejegyzés törlését, illetve az Ügynökség határozatának visszavonását a bejegyzés rögzítésétől, illetve a határozat meghozatalától számított egy éven belül kell megtenni, az eljárásban érintett felekkel és a szóban forgó európai
  uniós
  védjegyhez kapcsolódó, lajstromba bejegyzett jogok további jogosultjaival folytatott konzultációt követően.
  Az Ügynökség nyilvántartást vezet az ilyen törlésekről és visszavonásokról.
  ”; [Mód. 59] |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben

  bekezdés

  a második mondat helyébe a következő szöveg lép:

„
  (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett törlésről, illetve visszavonásról hivatalból vagy az eljárásban részt vevő felek egyikének kérelmére az a szervezeti egység határoz, amelyik a bejegyzést tette vagy a határozatot hozta.
   A lajstromba tett bejegyzés törlését, illetve az Ügynökség határozatának visszavonását a bejegyzés rögzítésétől, illetve a határozat meghozatalától számított egy éven belül kell megtenni, az eljárásban érintett felekkel és a szóban forgó európai
  uniós
  védjegyhez kapcsolódó, lajstromba bejegyzett jogok további jogosultjaival folytatott konzultációt követően.
  Az Ügynökség nyilvántartást vezet az ilyen törlésekről és visszavonásokról.
  ”; [Mód. 59]

| c) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Ez a cikk nem érinti a felek 58. és 65. cikk szerinti fellebbezési jogát, illetve a hibák és nyilvánvaló tévedések 79d. cikk szerinti javításának lehetőségét. Amennyiben az Ügynökség hibát tartalmazó valamely határozata ellen fellebbezést nyújtanak be, a fellebbezési eljárás a határozatnak az Ügynökség általi, ezen cikk (1) bekezdése szerinti visszavonása nyomán tárgytalanná válik.” |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Ez a cikk nem érinti a felek 58. és 65. cikk szerinti fellebbezési jogát, illetve a hibák és nyilvánvaló tévedések 79d. cikk szerinti javításának lehetőségét. Amennyiben az Ügynökség hibát tartalmazó valamely határozata ellen fellebbezést nyújtanak be, a fellebbezési eljárás a határozatnak az Ügynökség általi, ezen cikk (1) bekezdése szerinti visszavonása nyomán tárgytalanná válik.”

| 70. | A 82. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Ez a cikk a 29. cikk (1) bekezdésében, a 33. cikk (1) bekezdésében, a 36. cikk (2) bekezdésében, a 41. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 47. cikk (3) bekezdésében, a 60. cikkben, a 65. cikk (5) bekezdésében, a 81. cikkben és a 112. cikkben, valamint ezen cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőkre, illetve a szenioritásnak a védjegybejelentés benyújtását követő, 34. cikk szerinti igénylésére megállapított határidőre nem alkalmazandó.”; |
| --- | --- | --- |

70.

A 82. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ez a cikk a 29. cikk (1) bekezdésében, a 33. cikk (1) bekezdésében, a 36. cikk (2) bekezdésében, a 41. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 47. cikk (3) bekezdésében, a 60. cikkben, a 65. cikk (5) bekezdésében, a 81. cikkben és a 112. cikkben, valamint ezen cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőkre, illetve a szenioritásnak a védjegybejelentés benyújtását követő, 34. cikk szerinti igénylésére megállapított határidőre nem alkalmazandó.”;

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Ha az Ügynökség helyt ad a kérelemnek, a határidő elmulasztásának következményeit meg nem történtnek kell tekinteni. Ha az elmulasztott határidő lejárta és eljárás folytatása iránti kérelem benyújtása között hoztak határozatot, az elmulasztott cselekményről határozatot hozó szervezeti egység felülvizsgálja a határozatot, és amennyiben magának az elmulasztott cselekménynek a pótlása elegendő, eltérő határozatot hoz. Amennyiben az eredeti határozat módosítása nem indokolt, a határozatot írásban megerősítik.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Ha az Ügynökség helyt ad a kérelemnek, a határidő elmulasztásának következményeit meg nem történtnek kell tekinteni. Ha az elmulasztott határidő lejárta és eljárás folytatása iránti kérelem benyújtása között hoztak határozatot, az elmulasztott cselekményről határozatot hozó szervezeti egység felülvizsgálja a határozatot, és amennyiben magának az elmulasztott cselekménynek a pótlása elegendő, eltérő határozatot hoz. Amennyiben az eredeti határozat módosítása nem indokolt, a határozatot írásban megerősítik.”

| 71. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „82a. cikk
  Az eljárás megszakítása


  (1)
     Eljárás megszakítása vagy folytatása esetén Az Ügynökség a 93a. cikk i) pontjával összhangban meghatározott szabályoknak megfelelően jár el

  előtti eljárás félbeszakad:










  a) | az európai uniós védjegybejelentés bejelentője vagy az európai uniós védjegy jogosultja, illetve a nemzeti jog szerint az ő képviseletükre jogosult személy halála vagy cselekvőképességének elvesztése esetén. Amennyiben ezek az események a 93. cikk alapján meghatalmazott képviselő képviseleti jogosultságát nem érintik, az eljárás félbeszakadása csak e képviselő kérelmére következik be; |
| --- | --- | --- |

71.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„82a. cikk

Az eljárás megszakítása

(1)
     Eljárás megszakítása vagy folytatása esetén Az Ügynökség a 93a. cikk i) pontjával összhangban meghatározott szabályoknak megfelelően jár el

  előtti eljárás félbeszakad:

a)

az európai uniós védjegybejelentés bejelentője vagy az európai uniós védjegy jogosultja, illetve a nemzeti jog szerint az ő képviseletükre jogosult személy halála vagy cselekvőképességének elvesztése esetén. Amennyiben ezek az események a 93. cikk alapján meghatalmazott képviselő képviseleti jogosultságát nem érintik, az eljárás félbeszakadása csak e képviselő kérelmére következik be;

| b) | ha az európai uniós védjegybejelentés bejelentője vagy az európai uniós védjegy jogosultja a vagyona ellen indított eljárás miatt jogi okokból akadályoztatva van abban, hogy az eljárást az Ügynökség előtt folytassa; |
| --- | --- |

b)

ha az európai uniós védjegybejelentés bejelentője vagy az európai uniós védjegy jogosultja a vagyona ellen indított eljárás miatt jogi okokból akadályoztatva van abban, hogy az eljárást az Ügynökség előtt folytassa;

| c) | az európai uniós védjegybejelentés bejelentője vagy az európai uniós védjegy jogosultja képviselőjének halála, cselekvőképességének elvesztése esetén, vagy ha ilyen személy a vagyona ellen indított eljárás miatt jogi okokból akadályoztatva van abban, hogy az eljárást az Ügynökség előtt folytassa. |
| --- | --- |

c)

az európai uniós védjegybejelentés bejelentője vagy az európai uniós védjegy jogosultja képviselőjének halála, cselekvőképességének elvesztése esetén, vagy ha ilyen személy a vagyona ellen indított eljárás miatt jogi okokból akadályoztatva van abban, hogy az eljárást az Ügynökség előtt folytassa.

(2)
     
  Ha az Ügynökséget az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett esetekben értesítik az eljárás folytatására jogosult személy kilétéről, az Ügynökség közli e személlyel és valamennyi érdekelt harmadik féllel, hogy az eljárás az Ügynökség által megjelölt naptól folytatódik.

(3)
     
  Az (1) bekezdés c) pontjában említett esetben az eljárás akkor folytatódik, amikor az Ügynökséget értesítették a bejelentő új képviselőjének megbízásáról, vagy amikor az Ügynökség értesítette a többi érdekelt felet az európai uniós védjegyjogosult új képviselőjének megbízásáról. Ha az Ügynökséget az eljárás félbeszakadásának kezdetétől számított három hónapon belül nem értesítik új képviselő megbízásáról, az európai uniós védjegybejelentés bejelentőjével vagy az európai uniós védjegy jogosultjával közli a következőket:

| a) | ha a rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alkalmazásának van helye, az európai uniós védjegybejelentést visszavontnak kell tekinteni, ha az információ benyújtására e közlés kézbesítésétől számított két hónapon belül nem kerül sor; vagy |
| --- | --- |

a)

ha a rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alkalmazásának van helye, az európai uniós védjegybejelentést visszavontnak kell tekinteni, ha az információ benyújtására e közlés kézbesítésétől számított két hónapon belül nem kerül sor; vagy

| b) | ha a rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alkalmazásának nincs helye, e közlés kézbesítésének napjától kezdődően az eljárás az európai uniós védjegybejelentés bejelentőjével vagy az európai uniós védjegy jogosultjával folytatódik. |
| --- | --- |

b)

ha a rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alkalmazásának nincs helye, e közlés kézbesítésének napjától kezdődően az eljárás az európai uniós védjegybejelentés bejelentőjével vagy az európai uniós védjegy jogosultjával folytatódik.

(4)
     
  A félbeszakadás napján az európai uniós védjegybejelentés bejelentője vagy az európai uniós védjegy jogosultja vonatkozásában folyó határidők – a megújítási díjak megfizetésére vonatkozó határidők kivételével – az eljárás folytatásának napján újrakezdődnek.
  .”[Mód. 60]

| 72. | A 83. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „83. cikk
  Általános elvek alkalmazása
  Az e rendeletben vagy az e rendelet alapján hozott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban foglalt eljárási rendelkezések hiányában az Ügynökség a tagállamokban általánosan elfogadott eljárásjogi alapelveket veszi figyelembe.” |
| --- | --- |

72.

A 83. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„83. cikk

Általános elvek alkalmazása

Az e rendeletben vagy az e rendelet alapján hozott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban foglalt eljárási rendelkezések hiányában az Ügynökség a tagállamokban általánosan elfogadott eljárásjogi alapelveket veszi figyelembe.”

| 73. | A 85. cikk (1) bekezdésében az „, a végrehajtási rendeletben az egyes költségkategóriákra megállapított mértékben, az ott szabályozott feltételekkel” szövegrész helyébe az „az egyes költségkategóriákra megállapított mértékben a 93a. cikk j) pontjával összhangban meghatározott feltételekkel” szövegrész lép.
  bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  A felszólalási eljárásban, a megszűnés megállapítására irányuló eljárásban, a törlési eljárásban, valamint a fellebbezési eljárásban a vesztes fél viseli az ellenérdekű felet terhelő díjakat, valamint – a 119. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül – az eljárásban való részvétellel szorosan összefüggő költségeket, ideértve az utazás, az önellátás, a képviselő, a tanácsadó vagy az ügyvéd költségeit [...] az egyes költségkategóriákra megállapított mértékben [...].”;

  [Mód. 61] |
| --- | --- |

73.

A 85. cikk (1) bekezdésében az „, a végrehajtási rendeletben az egyes költségkategóriákra megállapított mértékben, az ott szabályozott feltételekkel” szövegrész helyébe az „az egyes költségkategóriákra megállapított mértékben a 93a. cikk j) pontjával összhangban meghatározott feltételekkel” szövegrész lép.
  bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  A felszólalási eljárásban, a megszűnés megállapítására irányuló eljárásban, a törlési eljárásban, valamint a fellebbezési eljárásban a vesztes fél viseli az ellenérdekű felet terhelő díjakat, valamint – a 119. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül – az eljárásban való részvétellel szorosan összefüggő költségeket, ideértve az utazás, az önellátás, a képviselő, a tanácsadó vagy az ügyvéd költségeit [...] az egyes költségkategóriákra megállapított mértékben [...].”;

  [Mód. 61]

| 74. | A 86. cikk (2) bekezdésében a második mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „Minden tagállam kijelöl egy, a határozat hitelességének ellenőrzéséért felelős hatóságot, amelynek elérhetőségeit közli az Ügynökséggel, a Bírósággal és a Bizottsággal. A végrehajtást a határozat záradékolása útján, kizárólag a határozat hitelességének vizsgálatára szorítkozva a szóban forgó hatóság rendeli el.” |
| --- | --- |

74.

A 86. cikk (2) bekezdésében a második mondat helyébe a következő szöveg lép:

„Minden tagállam kijelöl egy, a határozat hitelességének ellenőrzéséért felelős hatóságot, amelynek elérhetőségeit közli az Ügynökséggel, a Bírósággal és a Bizottsággal. A végrehajtást a határozat záradékolása útján, kizárólag a határozat hitelességének vizsgálatára szorítkozva a szóban forgó hatóság rendeli el.”

| 75. | A 87. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „87. cikk
  Európai
  uniós
  védjegylajstrom
  (1)   Az Ügynökség lajstromot vezet, amely tartalmazza mindazon adatokat, amelyek bejegyzését vagy feltüntetését e rendelet vagy az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus előírja. Az Ügynökség

  az európai uniós védjegyekről
  ,
  és
  folyamatosan aktualizálja a lajstromot. [Mód. 62]

  (2)   A lajstromot bárki megtekintheti. A lajstrom elektronikus formában is vezethető.
  (3)   Az Ügynökség elektronikus adatbázist vezet az európai
  uniós
  védjegybejelentések adatairól és a lajstromba bevitt bejegyzésekről. Az adatbázis tartalma a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tehető. Az adatbázishoz való hozzáférés feltételeit, valamint az adatbázis tartalmának géppel olvasható formában történő elérhetővé tételének módját, ideértve az ehhez kapcsolódó díjakat is, az ügyvezető igazgató állapítja meg.” |
| --- | --- |

75.

A 87. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„87. cikk

Európai
  uniós
  védjegylajstrom

(1)   Az Ügynökség lajstromot vezet, amely tartalmazza mindazon adatokat, amelyek bejegyzését vagy feltüntetését e rendelet vagy az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus előírja. Az Ügynökség

  az európai uniós védjegyekről
  ,
  és
  folyamatosan aktualizálja a lajstromot. [Mód. 62]

(2)   A lajstromot bárki megtekintheti. A lajstrom elektronikus formában is vezethető.

(3)   Az Ügynökség elektronikus adatbázist vezet az európai
  uniós
  védjegybejelentések adatairól és a lajstromba bevitt bejegyzésekről. Az adatbázis tartalma a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tehető. Az adatbázishoz való hozzáférés feltételeit, valamint az adatbázis tartalmának géppel olvasható formában történő elérhetővé tételének módját, ideértve az ehhez kapcsolódó díjakat is, az ügyvezető igazgató állapítja meg.”

| 76. | A 88. cikk a következőképpen módosul:






  (a) | az „Iratbetekintés” cím helyébe az „Iratbetekintés és iratnyilvántartás” cím lép; |
| --- | --- | --- |

76.

A 88. cikk a következőképpen módosul:

(a)

az „Iratbetekintés” cím helyébe az „Iratbetekintés és iratnyilvántartás” cím lép;

| (b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A (2) vagy a (3) bekezdés szerinti iratbetekintés esetében az akta egyes irataiba való betekintés megtagadható. A iratbetekintés körülményeiről az ügyvezető igazgató rendelkezik.
  (5)   Az Ügynökség az európai
  uniós
  védjegybejelentésekkel, illetve az európai
  uniós
  védjegyek lajstromozásával kapcsolatos valamennyi eljárás iratát megőrzi. Az iratmegőrzés módját az ügyvezető igazgató állapítja meg. Amennyiben az iratokat elektronikus formában őrzik, az elektronikus iratok alapját képező eredeti dokumentumokat az Ügynökséghez való beérkezésüktől számított, az ügyvezető igazgató által meghatározott idő elteltével megsemmisítik.” |
| --- | --- |

(b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A (2) vagy a (3) bekezdés szerinti iratbetekintés esetében az akta egyes irataiba való betekintés megtagadható. A iratbetekintés körülményeiről az ügyvezető igazgató rendelkezik.

(5)   Az Ügynökség az európai
  uniós
  védjegybejelentésekkel, illetve az európai
  uniós
  védjegyek lajstromozásával kapcsolatos valamennyi eljárás iratát megőrzi. Az iratmegőrzés módját az ügyvezető igazgató állapítja meg. Amennyiben az iratokat elektronikus formában őrzik, az elektronikus iratok alapját képező eredeti dokumentumokat az Ügynökséghez való beérkezésüktől számított, az ügyvezető igazgató által meghatározott idő elteltével megsemmisítik.”

| 77. | A 89. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „89. cikk
  Időszaki kiadványok
  (1)   Az Ügynökség rendszeres időközönként kiadja:






  (a) | az Európai
  Uniós
  Védjegyértesítőt, amely tartalmazza a védjegylajstromba tett bejegyzéseket, továbbá minden olyan egyéb adatot amelyeknek közzétételét e rendelet vagy az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus előírja; [Mód. 63] |
| --- | --- | --- |

77.

A 89. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„89. cikk

Időszaki kiadványok

(1)   Az Ügynökség rendszeres időközönként kiadja:

(a)

az Európai
  Uniós
  Védjegyértesítőt, amely tartalmazza a védjegylajstromba tett bejegyzéseket, továbbá minden olyan egyéb adatot amelyeknek közzétételét e rendelet vagy az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus előírja; [Mód. 63]

| (b) | a Hivatalos Lapot, amely az Ügynökség ügyvezető igazgatója által kiadott általános jellegű közleményeket és tájékoztatásokat, valamint az e rendeletre vagy annak végrehajtására vonatkozó egyéb tájékoztatásokat tartalmazza. |
| --- | --- |

(b)

a Hivatalos Lapot, amely az Ügynökség ügyvezető igazgatója által kiadott általános jellegű közleményeket és tájékoztatásokat, valamint az e rendeletre vagy annak végrehajtására vonatkozó egyéb tájékoztatásokat tartalmazza.

Az a) és b) pontban említett kiadványok elektronikus formában is megjelentethetők.

(2)   Az Európai
  Uniós
  Védjegyértesítő az ügyvezető igazgató által meghatározott módon és gyakorisággal jelenik meg.

(3)   Az ügyvezető igazgató döntése alapján bizonyos információk az Európai Unió összes hivatalos nyelvén a Hivatalos Lapban is közzétehetők.”

| 78. | A 92. cikk a következőképpen módosul:






  (a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A (3) bekezdés második mondatának sérelme nélkül az a természetes vagy jogi személy, akinek lakóhelye, illetve székhelye, üzleti tevékenységének fő helye vagy valóságos és működő ipari vagy kereskedelmi telephelye nem az Unióban van, az e rendeletben szabályozott valamennyi eljárásban – az európai
  uniós
  védjegybejelentés benyújtását kivéve – a 93. cikk (1) bekezdésének megfelelő képviselőt köteles az Ügynökség előtti képviseletével megbízni és e képviselőn keresztül eljárni.

  Az első albekezdéstől eltérve, a 93a. cikk p) pontjában említett esetekben az első albekezdésben említett természetes vagy jogi személyeknek nincs szükségük képviseletre az Ügynökség előtt.”; [Mód. 64] |
| --- | --- | --- |

78.

A 92. cikk a következőképpen módosul:

(a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A (3) bekezdés második mondatának sérelme nélkül az a természetes vagy jogi személy, akinek lakóhelye, illetve székhelye, üzleti tevékenységének fő helye vagy valóságos és működő ipari vagy kereskedelmi telephelye nem az Unióban van, az e rendeletben szabályozott valamennyi eljárásban – az európai
  uniós
  védjegybejelentés benyújtását kivéve – a 93. cikk (1) bekezdésének megfelelő képviselőt köteles az Ügynökség előtti képviseletével megbízni és e képviselőn keresztül eljárni.

Az első albekezdéstől eltérve, a 93a. cikk p) pontjában említett esetekben az első albekezdésben említett természetes vagy jogi személyeknek nincs szükségük képviseletre az Ügynökség előtt.”; [Mód. 64]

| (b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „(4)   A 93a. cikk p) pontja szerinti feltételek teljesülése esetén közös képviselőt kell kijelölni.”[Mód. 65] |
| --- | --- |

(b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A 93a. cikk p) pontja szerinti feltételek teljesülése esetén közös képviselőt kell kijelölni.”[Mód. 65]

| 79. | A 93. cikk a következőképpen módosul:






  (a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Természetes vagy jogi személyeknek az Ügynökség előtti képviseletét kizárólag a következő személyek láthatják el:






  (a) | a tagállamok valamelyikében képesítéssel és az Unióban székhellyel rendelkező ügyvéd, ha az adott tagállamban védjegyügyekben képviselőként eljárhat; |
| --- | --- | --- | --- |

79.

A 93. cikk a következőképpen módosul:

(a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Természetes vagy jogi személyeknek az Ügynökség előtti képviseletét kizárólag a következő személyek láthatják el:

(a)

a tagállamok valamelyikében képesítéssel és az Unióban székhellyel rendelkező ügyvéd, ha az adott tagállamban védjegyügyekben képviselőként eljárhat;

| (b) | a hivatásos képviselő, akinek neve szerepel az Ügynökség által e célból vezetett jegyzékben. |
| --- | --- |

(b)

a hivatásos képviselő, akinek neve szerepel az Ügynökség által e célból vezetett jegyzékben.

Az Ügynökség előtt eljáró képviselő az Ügynökség kérésére benyújtja az ügy irataihoz csatolandó, aláírt képviseleti meghatalmazását.”;

| (b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Az Ügynökség ügyvezető igazgatója felmentést adhat:






  (a) | a (2) bekezdés c) pontjának második mondata szerinti követelmény alól, ha a kérelmező bizonyítja, hogy a szükséges képesítést más módon megszerezte; |
| --- | --- | --- |

(b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az Ügynökség ügyvezető igazgatója felmentést adhat:

(a)

a (2) bekezdés c) pontjának második mondata szerinti követelmény alól, ha a kérelmező bizonyítja, hogy a szükséges képesítést más módon megszerezte;

| (b) | a (2) bekezdés a) pontja szerinti követelmény alól jól képzett szakemberek esetében, amennyiben a (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti követelmények teljesülnek.”; |
| --- | --- |

(b)

a (2) bekezdés a) pontja szerinti követelmény alól jól képzett szakemberek esetében, amennyiben a (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti követelmények teljesülnek.”;

| (c) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „(5)   A hivatásos képviselők jegyzékéből a 93a. cikk p) pontjában meghatározott feltételek alapján bármely személy törölhető.”[Mód. 66] |
| --- | --- |

(c)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A hivatásos képviselők jegyzékéből a 93a. cikk p) pontjában meghatározott feltételek alapján bármely személy törölhető.”[Mód. 66]

| 80. | A IX. cím a következő fejezettel egészül ki:
  „5. FEJEZET
  Felhatalmazás
  93a. cikk
  Felhatalmazás
  A Bizottság a 163. cikkel összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:






  (a) | a határozatok 75. cikkben említett alaki követelményei; |
| --- | --- | --- |

80.

A IX. cím a következő fejezettel egészül ki:

„5. FEJEZET

Felhatalmazás

93a. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság a 163. cikkel összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:

(a)

a határozatok 75. cikkben említett alaki követelményei;

| (b) | a 77. cikkben említett szóbeli eljárások és a 78. cikkben említett bizonyítás szabályai; |
| --- | --- |

(b)

a 77. cikkben említett szóbeli eljárások és a 78. cikkben említett bizonyítás szabályai;

| (c) | a kézbesítés 79. cikkben említett szabályai; |
| --- | --- |

(c)

a kézbesítés 79. cikkben említett szabályai;

| (d) | a 79a. cikkben említett jogvesztés megállapítására irányuló eljárás; |
| --- | --- |

(d)

a 79a. cikkben említett jogvesztés megállapítására irányuló eljárás;

| (e) | az Ügynökség előtt folyó eljárásokban a felek által alkalmazandó kommunikációs eszközökre, köztük a 79b. cikkben említett elektronikus kommunikációs eszközökre vonatkozó szabályok, valamint az Ügynökség által rendelkezésre bocsátandó nyomtatványok; |
| --- | --- |

(e)

az Ügynökség előtt folyó eljárásokban a felek által alkalmazandó kommunikációs eszközökre, köztük a 79b. cikkben említett elektronikus kommunikációs eszközökre vonatkozó szabályok, valamint az Ügynökség által rendelkezésre bocsátandó nyomtatványok;

| (f) | a 79c. cikk (1) bekezdésében említett határidők számítására és hosszára vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

(f)

a 79c. cikk (1) bekezdésében említett határidők számítására és hosszára vonatkozó szabályok;

| (g) | az Ügynökség határozataiban előforduló nyelvi vagy átírási hibák és a nyilvánvaló tévedések, illetve a védjegy lajstromozása során vagy a lajstromozás meghirdetése során az Ügynökség által vétett technikai hibák javítására szolgáló, a 79d. cikkben említett eljárás; |
| --- | --- |

(g)

az Ügynökség határozataiban előforduló nyelvi vagy átírási hibák és a nyilvánvaló tévedések, illetve a védjegy lajstromozása során vagy a lajstromozás meghirdetése során az Ügynökség által vétett technikai hibák javítására szolgáló, a 79d. cikkben említett eljárás;

| (h) | határozat visszavonására vagy a lajstromba bevitt bejegyzés törlésére szolgáló, a 80. cikk (1) bekezdése szerinti eljárás; |
| --- | --- |

(h)

határozat visszavonására vagy a lajstromba bevitt bejegyzés törlésére szolgáló, a 80. cikk (1) bekezdése szerinti eljárás;

| (i) | az Ügynökség előtt folyó eljárás 82a. cikk szerinti megszakításának és folytatásának szabályai; |
| --- | --- |

(i)

az Ügynökség előtt folyó eljárás 82a. cikk szerinti megszakításának és folytatásának szabályai;

| (j) | a költségeknek a 85. cikk (1) bekezdésében

  cikkben
  említett arányosítására és megállapítására vonatkozó eljárások; [Mód. 67] |
| --- | --- |

(j)

a költségeknek a 85. cikk (1) bekezdésében

  cikkben
  említett arányosítására és megállapítására vonatkozó eljárások; [Mód. 67]

| (k) | a 87. cikk (1) bekezdésében

  cikkben
  említett
  a lajstromba bejegyzendő
  adatok; [Mód. 68] |
| --- | --- |

(k)

a 87. cikk (1) bekezdésében

  cikkben
  említett
  a lajstromba bejegyzendő
  adatok; [Mód. 68]

| (l) | a 88. cikkben említett iratbetekintés menete, ideértve az aktának az iratbetekintésből kizárt részeit, valamint az Ügynökség 88. cikk (5) bekezdése szerinti iratkezelésére vonatkozó szabályok; [Mód. 69] |
| --- | --- |

(l)

a 88. cikkben említett iratbetekintés menete, ideértve az aktának az iratbetekintésből kizárt részeit, valamint az Ügynökség 88. cikk (5) bekezdése szerinti iratkezelésére vonatkozó szabályok; [Mód. 69]

| (m) | a 89. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett adatoknak és bejegyzéseknek az Európai
  Uniós
  Védjegyértesítőben történő közzétételére vonatkozó szabályok, ideértve az információ típusát és a nyelveket, amelyeken a szóban forgó adatokat és bejegyzéseket közzé kell tenni; |
| --- | --- |

(m)

a 89. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett adatoknak és bejegyzéseknek az Európai
  Uniós
  Védjegyértesítőben történő közzétételére vonatkozó szabályok, ideértve az információ típusát és a nyelveket, amelyeken a szóban forgó adatokat és bejegyzéseket közzé kell tenni;

| (n) | a 89. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett Hivatalos Lapban az Ügynökség által közzéteendő közlemények gyakorisága, alaki és nyelvi követelményei; |
| --- | --- |

(n)

a 89. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett Hivatalos Lapban az Ügynökség által közzéteendő közlemények gyakorisága, alaki és nyelvi követelményei;

| (o) | az Ügynökség és a tagállami hatóságok közötti információcserére és kommunikációra, valamint a tagállami bíróságok vagy hatóságok általi vagy azokon keresztüli, 90. cikk szerinti iratbetekintésére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

(o)

az Ügynökség és a tagállami hatóságok közötti információcserére és kommunikációra, valamint a tagállami bíróságok vagy hatóságok általi vagy azokon keresztüli, 90. cikk szerinti iratbetekintésére vonatkozó szabályok;

| (p) | az Ügynökség előtti képviseletre vonatkozó, a 92. cikk (2) bekezdése szerinti kötelezettségtől való eltérések; a 92. cikk (4) bekezdése szerinti közös képviselő kijelölésére vonatkozó szabályok; a 92. cikk (3) bekezdésében említett alkalmazottaknak és a 93. cikk (1) bekezdésében említett hivatásos képviselőknek a képviselet ellátásához szükséges, aláírt képviseleti meghatalmazásuk Ügynökséghez történő benyújtására vonatkozó szabályok, valamint ezen meghatalmazás tartalma, továbbá a személyeknek a hivatásos képviselők jegyzékéből történő, a 93. cikk (5) bekezdése szerinti törlésére vonatkozó szabályok.”[Mód. 70] |
| --- | --- |

(p)

az Ügynökség előtti képviseletre vonatkozó, a 92. cikk (2) bekezdése szerinti kötelezettségtől való eltérések; a 92. cikk (4) bekezdése szerinti közös képviselő kijelölésére vonatkozó szabályok; a 92. cikk (3) bekezdésében említett alkalmazottaknak és a 93. cikk (1) bekezdésében említett hivatásos képviselőknek a képviselet ellátásához szükséges, aláírt képviseleti meghatalmazásuk Ügynökséghez történő benyújtására vonatkozó szabályok, valamint ezen meghatalmazás tartalma, továbbá a személyeknek a hivatásos képviselők jegyzékéből történő, a 93. cikk (5) bekezdése szerinti törlésére vonatkozó szabályok.”[Mód. 70]

| 81. | A X. címben az 1. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép:
  „A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságra, valamint a határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó európai uniós szabályok alkalmazása”; |
| --- | --- |

81.

A X. címben az 1. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép:

„A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságra, valamint a határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó európai uniós szabályok alkalmazása”;

| 82. | A 94. cikk a következőképpen módosul:






  (a) | a cím helyébe a következő szöveg lép:
  „A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságra, valamint a határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó európai uniós szabályok alkalmazása”; |
| --- | --- | --- |

82.

A 94. cikk a következőképpen módosul:

(a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságra, valamint a határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó európai uniós szabályok alkalmazása”;

| (b) | az (1) bekezdésben az „a 44/2001/EK rendeletet” szövegrész helyébe az „a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságra, valamint a határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó európai uniós szabályokat” szövegrész lép;

  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  Ha e rendelet másként nem rendelkezik, az európai uniós védjegybejelentésekkel és az európai uniós védjegyekkel összefüggő ügyekben, valamint nemzeti védjegyekkel és az európai uniós védjegyekkel összefüggő, egyidejűleg vagy egymást követően indított ügyekben a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságra, valamint a határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó uniós szabályokat kell alkalmazni.”

  [Mód. 71] |
| --- | --- |

(b)

az (1) bekezdésben az „a 44/2001/EK rendeletet” szövegrész helyébe az „a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságra, valamint a határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó európai uniós szabályokat” szövegrész lép;

  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  Ha e rendelet másként nem rendelkezik, az európai uniós védjegybejelentésekkel és az európai uniós védjegyekkel összefüggő ügyekben, valamint nemzeti védjegyekkel és az európai uniós védjegyekkel összefüggő, egyidejűleg vagy egymást követően indított ügyekben a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságra, valamint a határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó uniós szabályokat kell alkalmazni.”

  [Mód. 71]

| (c) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Az e rendeletben a 44/2001/EK tanácsi rendeletre való hivatkozások adott esetben magukban foglalják az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról 2005. október 19-én kötött megállapodást is.” |
| --- | --- |

(c)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az e rendeletben a 44/2001/EK tanácsi rendeletre való hivatkozások adott esetben magukban foglalják az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról 2005. október 19-én kötött megállapodást is.”

| 83. | A 96. cikk c) pontjában a „9. cikk (3) bekezdésének második mondatában” szövegrész helyébe a „9b. cikk (2) bekezdésében” szövegrész lép. |
| --- | --- |

83.

A 96. cikk c) pontjában a „9. cikk (3) bekezdésének második mondatában” szövegrész helyébe a „9b. cikk (2) bekezdésében” szövegrész lép.

| 84. | A 99. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A 96. cikk a) és c) pontjában említett perekben az európai
  uniós
  védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy törlésére irányuló, nem viszontkereset formájában előterjesztett kifogás csak akkor fogadható el, ha az alperes arra hivatkozik, hogy a védjegybitorlási per megindításakor a tényleges használat hiánya miatt megszüntethető lett volna az európai
  uniós
  védjegy.” |
| --- | --- |

84.

A 99. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A 96. cikk a) és c) pontjában említett perekben az európai
  uniós
  védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy törlésére irányuló, nem viszontkereset formájában előterjesztett kifogás csak akkor fogadható el, ha az alperes arra hivatkozik, hogy a védjegybitorlási per megindításakor a tényleges használat hiánya miatt megszüntethető lett volna az európai
  uniós
  védjegy.”

| 85. | A 100. cikk a következőképpen módosul:






  (a) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Az európai
  uniós
  védjegybíróság, amelyhez európai
  uniós
  védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy törlésére irányuló viszontkeresetet nyújtottak be, csak azt követően vizsgálja a viszontkeresetet, hogy vagy az érintett fél vagy az ügynökség tájékoztatta az Ügynökséget a viszontkereset benyújtásának időpontjáról. Az erre vonatkozó információt az Ügynökség rögzíti a lajstromban. Amennyiben az európai
  uniós
  védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy törlésére irányuló eljárás az Ügynökség előtt folyamatban van, erről az Ügynökség tájékoztatja a bíróságot, amely a kérelemről hozott határozat jogerőre emelkedéséig vagy a kérelem visszavonásáig felfüggeszti az eljárást.”; |
| --- | --- | --- |

85.

A 100. cikk a következőképpen módosul:

(a)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az európai
  uniós
  védjegybíróság, amelyhez európai
  uniós
  védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy törlésére irányuló viszontkeresetet nyújtottak be, csak azt követően vizsgálja a viszontkeresetet, hogy vagy az érintett fél vagy az ügynökség tájékoztatta az Ügynökséget a viszontkereset benyújtásának időpontjáról. Az erre vonatkozó információt az Ügynökség rögzíti a lajstromban. Amennyiben az európai
  uniós
  védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy törlésére irányuló eljárás az Ügynökség előtt folyamatban van, erről az Ügynökség tájékoztatja a bíróságot, amely a kérelemről hozott határozat jogerőre emelkedéséig vagy a kérelem visszavonásáig felfüggeszti az eljárást.”;

| (b) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   Ha az európai
  uniós
  védjegybíróság az európai
  uniós
  védjegyoltalom megszűnésének megállapítása vagy a védjegy törlése iránt előterjesztett viszontkereset ügyében jogerős ítéletet hozott, az ítélet egy példányát a bíróság vagy a nemzeti eljárásban érintett felek valamelyike haladéktalanul megküldi az Ügynökségnek. Az Ügynökség vagy az érintett felek tájékoztatást kérhetnek az ítélet megküldéséről. Az Ügynökség az ítéletre vonatkozó bejegyzést rögzíti a lajstromban és megteszi a szükséges intézkedéseket az ítélet rendelkező részének való megfelelés érdekében.” |
| --- | --- |

(b)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Ha az európai
  uniós
  védjegybíróság az európai
  uniós
  védjegyoltalom megszűnésének megállapítása vagy a védjegy törlése iránt előterjesztett viszontkereset ügyében jogerős ítéletet hozott, az ítélet egy példányát a bíróság vagy a nemzeti eljárásban érintett felek valamelyike haladéktalanul megküldi az Ügynökségnek. Az Ügynökség vagy az érintett felek tájékoztatást kérhetnek az ítélet megküldéséről. Az Ügynökség az ítéletre vonatkozó bejegyzést rögzíti a lajstromban és megteszi a szükséges intézkedéseket az ítélet rendelkező részének való megfelelés érdekében.”

| 86. | A 102. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az európai
  uniós
  védjegybíróság az alkalmazandó jog alapján rendelkezésre álló, az ügy körülményeire tekintettel általa alkalmasnak vélt intézkedéseket és végzéseket is alkalmazhat.” |
| --- | --- |

86.

A 102. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az európai
  uniós
  védjegybíróság az alkalmazandó jog alapján rendelkezésre álló, az ügy körülményeire tekintettel általa alkalmasnak vélt intézkedéseket és végzéseket is alkalmazhat.”

| 87. | A 108. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

87.

A 108. cikket el kell hagyni.

| 88. | A 113. cikk (3) bekezdésében a „valamint a végrehajtási rendeletben megállapított feltételeknek” szövegrész helyébe a „valamint a 114a. cikkel összhangban megállapított alaki követelményeknek” szövegrész

  bekezdése helyébe a következő szöveg
  lép.


  „(3)
     
  Az Ügynökség megvizsgálja, hogy a kért átalakítás megfelel-e az e rendeletben, különösen a 112. cikk (1), (2), (4), (5) és (6) bekezdésében és e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek, valamint a 114a. cikkel összhangban megállapított alaki követelményeknek. Ha e feltételek teljesültek, az Ügynökség továbbítja az átalakítás iránti kérelmet az abban megjelölt tagállamok iparjogvédelmi hivatalaihoz.”;

  [Mód. 72] |
| --- | --- |

88.

A 113. cikk (3) bekezdésében a „valamint a végrehajtási rendeletben megállapított feltételeknek” szövegrész helyébe a „valamint a 114a. cikkel összhangban megállapított alaki követelményeknek” szövegrész

  bekezdése helyébe a következő szöveg
  lép.

„(3)
     
  Az Ügynökség megvizsgálja, hogy a kért átalakítás megfelel-e az e rendeletben, különösen a 112. cikk (1), (2), (4), (5) és (6) bekezdésében és e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek, valamint a 114a. cikkel összhangban megállapított alaki követelményeknek. Ha e feltételek teljesültek, az Ügynökség továbbítja az átalakítás iránti kérelmet az abban megjelölt tagállamok iparjogvédelmi hivatalaihoz.”;

  [Mód. 72]

| 89. | A 114. cikk (2) bekezdésében az „a végrehajtási rendeletben” szövegrész helyébe az „az e rendelettel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban” szövegrész

  bekezdése helyébe a következő szöveg
  lép:


  „(2)
     
  A 113. cikk alapján továbbított európai uniós védjegybejelentést vagy európai uniós védjegyet nem lehet alávetni a nemzeti jog olyan alaki követelményeinek, amelyek az e rendeletben vagy az e rendelettel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban előírtaktól eltérőek, vagy azokat meghaladják.”;

  [Mód. 73] |
| --- | --- |

89.

A 114. cikk (2) bekezdésében az „a végrehajtási rendeletben” szövegrész helyébe az „az e rendelettel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban” szövegrész

  bekezdése helyébe a következő szöveg
  lép:

„(2)
     
  A 113. cikk alapján továbbított európai uniós védjegybejelentést vagy európai uniós védjegyet nem lehet alávetni a nemzeti jog olyan alaki követelményeinek, amelyek az e rendeletben vagy az e rendelettel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban előírtaktól eltérőek, vagy azokat meghaladják.”;

  [Mód. 73]

| 90. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „114a. cikk
  Felhatalmazás
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 163. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, amelyben meghatározza az európai
  uniós
  védjegybejelentés átalakítása iránti kérelemre vonatkozó követelményeket, továbbá a kérelem vizsgálatára és közzétételére vonatkozó részletszabályokat.” |
| --- | --- |

90.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„114a. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 163. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, amelyben meghatározza az európai
  uniós
  védjegybejelentés átalakítása iránti kérelemre vonatkozó követelményeket, továbbá a kérelem vizsgálatára és közzétételére vonatkozó részletszabályokat.”

| 91. | A 116. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül az Ügynökség kirendelt nemzeti szakértőket vagy nem az Ügynökség által alkalmazott egyéb személyzetet is igénybe vehet. Az igazgatótanács a nemzeti szakértők Ügynökséghez történő kirendelésének szabályait meghatározó határozatot fogad el.” |
| --- | --- |

91.

A 116. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül az Ügynökség kirendelt nemzeti szakértőket vagy nem az Ügynökség által alkalmazott egyéb személyzetet is igénybe vehet. Az igazgatótanács a nemzeti szakértők Ügynökséghez történő kirendelésének szabályait meghatározó határozatot fogad el.”

| 92. | A 117. cikkben az „a hivatalra” szövegrész helyébe az „az Ügynökségre és személyzetére” szövegrész . 
  cikk helyébe a következő szöveg lép:


  „Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az Ügynökségre és személyzetére alkalmazni kell.”; [Mód. 74] |
| --- | --- |

92.

A 117. cikkben az „a hivatalra” szövegrész helyébe az „az Ügynökségre és személyzetére” szövegrész . 
  cikk helyébe a következő szöveg lép:

| 93. | A 119. cikk a következőképpen módosul:






  (a) | a (6) bekezdés második albekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A fordítást a 144a. cikk b) pontjával összhangban előírt határidőn belül kell elkészíteni.”; |
| --- | --- | --- |

93.

A 119. cikk a következőképpen módosul:

(a)

a (6) bekezdés második albekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A fordítást a 144a. cikk b) pontjával összhangban előírt határidőn belül kell elkészíteni.”;

| (b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(8)   Az Ügynökség ügyvezető igazgatója határozza meg a fordítások hitelesítésének módját.” |
| --- | --- |

(b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(8)   Az Ügynökség ügyvezető igazgatója határozza meg a fordítások hitelesítésének módját.”

| 94. | A 120. cikk (1) bekezdésében az „a végrehajtási rendelet” szövegrész helyébe az „az e rendelettel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus” szövegrész

  bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  A 26. cikk (1) bekezdésének megfelelő európai uniós védjegybejelentést és minden egyéb olyan tájékoztatást, amelynek meghirdetését e rendelet vagy az e rendelettel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus előírja, az Európai Uniós valamennyi hivatalos nyelvén meg kell hirdetni.”

  [Mód. 75] |
| --- | --- |

94.

A 120. cikk (1) bekezdésében az „a végrehajtási rendelet” szövegrész helyébe az „az e rendelettel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus” szövegrész

  bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  A 26. cikk (1) bekezdésének megfelelő európai uniós védjegybejelentést és minden egyéb olyan tájékoztatást, amelynek meghirdetését e rendelet vagy az e rendelettel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus előírja, az Európai Uniós valamennyi hivatalos nyelvén meg kell hirdetni.”

  [Mód. 75]

| 95. | A 122. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

95.

A 122. cikket el kell hagyni.

| 96. | A 123. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „123. cikk
  Átláthatóság
  (1)   Az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) alkalmazandó.
  (2)   Az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat az igazgatótanács fogadja el.
  (3)   Az Ügynökség által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke alapján hozott határozatok ellen a Szerződés 228. és 263. cikkében meghatározott feltételek szerint az ombudsmannál panasszal vagy az Európai Unió Bíróságnál jogorvoslattal lehet élni.
  (4)   A személyes adatok Ügynökség általi feldolgozására a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*5) alkalmazandó.

  (*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.)"


  (*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.”)" |
| --- | --- |

96.

A 123. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„123. cikk

Átláthatóság

(1)   Az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) alkalmazandó.

(2)   Az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat az igazgatótanács fogadja el.

(3)   Az Ügynökség által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke alapján hozott határozatok ellen a Szerződés 228. és 263. cikkében meghatározott feltételek szerint az ombudsmannál panasszal vagy az Európai Unió Bíróságnál jogorvoslattal lehet élni.

(4)   A személyes adatok Ügynökség általi feldolgozására a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*5) alkalmazandó.

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.)"

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.”)"

| 97. | A rendelet a következő . cikkel egészül ki:
  „123a. cikk
  A minősített adatokra és a nem minősített érzékeny adatokra vonatkozó biztonsági szabályok
  Az Ügynökség a Bizottságnak az EU-minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok védelmére vonatkozó, a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (*6) mellékletében meghatározott biztonsági szabályaiban foglalt biztonsági elveket alkalmazza. A biztonsági elvek alkalmazása többek között a minősített információk cseréjére, feldolgozására és tárolására vonatkozó rendelkezéseket érinti.

  (*6)  A Bizottság határozata (2001. november 29.) eljárási szabályzatának módosításáról (az értesítés a C(2001) 3031. számú dokumentummal történt) (HL L 317., 2001.12.3., 1. o.”)" |
| --- | --- |

97.

A rendelet a következő . cikkel egészül ki:

„123a. cikk

A minősített adatokra és a nem minősített érzékeny adatokra vonatkozó biztonsági szabályok

Az Ügynökség a Bizottságnak az EU-minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok védelmére vonatkozó, a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (*6) mellékletében meghatározott biztonsági szabályaiban foglalt biztonsági elveket alkalmazza. A biztonsági elvek alkalmazása többek között a minősített információk cseréjére, feldolgozására és tárolására vonatkozó rendelkezéseket érinti.

(*6)  A Bizottság határozata (2001. november 29.) eljárási szabályzatának módosításáról (az értesítés a C(2001) 3031. számú dokumentummal történt) (HL L 317., 2001.12.3., 1. o.”)"

| 98. | A XII. cím a következő fejezettel egészül ki:
  „1a. FEJEZET
  Az Ügynökség feladatai és a konvergencia előmozdítására irányuló együttműködés
  123b. cikk
  Az Ügynökség feladatai
  (1)   Az Ügynökség feladatai a következők:






  (a) | az e rendelet által létrehozott európai
  uniós
  védjegyrendszer igazgatása és előmozdítása; |
| --- | --- | --- |

98.

A XII. cím a következő fejezettel egészül ki:

„1a. FEJEZET

Az Ügynökség feladatai és a konvergencia előmozdítására irányuló együttműködés

123b. cikk

Az Ügynökség feladatai

(1)   Az Ügynökség feladatai a következők:

(a)

az e rendelet által létrehozott európai
  uniós
  védjegyrendszer igazgatása és előmozdítása;

| (b) | a 6/2002/EK tanácsi rendelet (*7) által létrehozott európai formatervezési mintaoltalmi rendszer igazgatása és előmozdítása; |
| --- | --- |

(b)

a 6/2002/EK tanácsi rendelet (*7) által létrehozott európai formatervezési mintaoltalmi rendszer igazgatása és előmozdítása;

| (c) | a védjegyoltalom és a formatervezési mintaoltalom területén alkalmazott módszerek és eszközök konvergenciájának elősegítése a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalaival, köztük a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatallal együttműködve; |
| --- | --- |

(c)

a védjegyoltalom és a formatervezési mintaoltalom területén alkalmazott módszerek és eszközök konvergenciájának elősegítése a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalaival, köztük a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatallal együttműködve;

| (d) | a 386/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*8) említett feladatok. |
| --- | --- |

(d)

a 386/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*8) említett feladatok.

| da) | a 2012/28/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (*9)

  ráruházott feladatok.

  [Mód. 76] |
| --- | --- |

da)

a 2012/28/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (*9)

  ráruházott feladatok.

  [Mód. 76]

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott feladataival összefüggésben az Ügynökség intézményekkel, hatóságokkal, testületekkel, iparjogvédelmi hivatalokkal, nemzetközi szervezetekkel és nem kormányzati szervezetekkel folytat együttműködést.

(3)   A felek közötti peren kívüli egyezség elősegítése érdekében az Ügynökség önkéntes közvetítői
  és választottbírósági
  szolgáltatást nyújthat. [Mód. 77]

123c. cikk

A módszerek és eszközök konvergenciájának elősegítése érdekében folytatott együttműködés

(1)   A védjegyoltalom és a formatervezési mintaoltalom területén alkalmazott módszerek és eszközök konvergenciájának elősegítése érdekében az Ügynökség, a tagállamok iparjogvédelmi hivatalai és Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatal együttműködnek egymással.

Ez az együttműködés
  többek között
  az alábbi tevékenységi területeket érinti: [Mód. 78]

| (a) | közös vizsgálati standardok kidolgozása; |
| --- | --- |

(a)

közös vizsgálati standardok kidolgozása;

| (b) | közös vagy összekapcsolt adatbázisok és portálok létrehozása az Unió egészére kiterjedő konzultáció, keresés és osztályozás érdekében; |
| --- | --- |

(b)

közös vagy összekapcsolt adatbázisok és portálok létrehozása az Unió egészére kiterjedő konzultáció, keresés és osztályozás érdekében;

| (c) | folyamatos adat- és információszolgáltatás, illetve adat- és információcsere, ideértve a b) pontban említett adatbázisok és portálok adatokkal való ellátását; |
| --- | --- |

(c)

folyamatos adat- és információszolgáltatás, illetve adat- és információcsere, ideértve a b) pontban említett adatbázisok és portálok adatokkal való ellátását;

| (d) | közös standardok és módszerek kialakítása az Unióban alkalmazott különböző eljárások és rendszerek közötti interoperabilitás biztosítása, valamint a konzisztencia, a hatékonyság és az eredményesség javítása érdekében; |
| --- | --- |

(d)

közös standardok és módszerek kialakítása az Unióban alkalmazott különböző eljárások és rendszerek közötti interoperabilitás biztosítása, valamint a konzisztencia, a hatékonyság és az eredményesség javítása érdekében;

| (e) | az iparjogvédelmi jogokkal és eljárásokkal kapcsolatos információcsere, ideértve az ügyfélszolgálatoknak és információs központoknak nyújtott kölcsönös segítséget is; |
| --- | --- |

(e)

az iparjogvédelmi jogokkal és eljárásokkal kapcsolatos információcsere, ideértve az ügyfélszolgálatoknak és információs központoknak nyújtott kölcsönös segítséget is;

| (f) | az a)–e) pontokban meghatározott területekkel összefüggésben szerzett technikai tapasztalatok cseréje és segítségnyújtás. |
| --- | --- |

(f)

az a)–e) pontokban meghatározott területekkel összefüggésben szerzett technikai tapasztalatok cseréje és segítségnyújtás.

(2)   Az Ügynökség meghatározza, kidolgozza és koordinálja az (1) bekezdésben említett területekkel összefüggő uniós
  és tagállami
  érdekű közös projekteket. A projektek meghatározása
  rögzíti

  tartalmazza az egyes résztvevő tagállami iparjogvédelmi hivatalok, illetve a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatal konkrét kötelezettségeit és feladatait.
  Az Ügynökség a közös projektek valamennyi szakaszában konzultál a felhasználók képviselőivel. [Mód. 79]

(3)   Fejlődésük, működésük, interoperabilitásuk és naprakész tájékozottság biztosítása érdekében a tagállami iparjogvédelmi hivatalok és a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatal érdemben részt vesznek a (2) bekezdésben említett közös projektekben.

Amennyiben azonban e projektek eredménye olyan eszközök kifejlesztéséhez vezet, amelyeket valamely tagállam– indokolással ellátott határozat alapján – egyenértékűnek tekint az adott tagállamban már jelenleg is létező eszközökkel, az együttműködésben való részvétel nem keletkeztet kötelezettséget az eredménynek az adott tagállamokban történő végrehajtására. [Mód. 80]

(4)   Az Ügynökség olyan mértékben nyújt pénzügyi támogatást a (2) bekezdésben említett uniós
  és tagállami
  érdekű közös projektekhez, amellyel biztosítható a tagállami iparjogvédelmi hivatalok és a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatal érdemi, (3) bekezdés szerinti részvétele az említett projektekben. A pénzügyi hozzájárulás nyújtható támogatás formájában. A nyújtott támogatás teljes összege nem haladhatja meg az Ügynökség éves bevételének 10 %-át

  20 %-át, és fedezi minden tagállam számára a közös projektben való részvétellel szorosan összefüggő célokra szolgáló minimumösszeget.
   A támogatás kedvezményezettjei a tagállami iparjogvédelmi hivatalok és a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatal lehetnek. Az Ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályokkal, továbbá a 966/2012/EU,
  Euratom
  európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (*10) és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló Bizottsági rendeletnek (*11) a támogatás-odaítélésre vonatkozó elveivel összhangban a támogatások pályázati felhívás nélkül odaítélhetők. [Mód. 81]

(*7)  A Tanács 6/2002/EK rendelete (2001. december 12.) a közösségi formatervezési mintáról (HL L 3., 2002.1.5., 1. o.)."

(*8)  Az Európai Parlament és a Tanács 386/2012/EU rendelete (2012. április 19.) a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos feladatokkal, ideértve a közszféra és a magánszektor képviselőinek a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjaként történő összehívásával való megbízásáról (HL L 129., 2012.5.16., 1. o.)"

(*9)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/28/EU irányelve (2012. október 25.) az árva művek egyes megengedett felhasználási módjairól (HL L 299., 2012.10.27., 5. o.).
  "

(*10)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.”)"

(*11)  A Bizottság 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. október 29.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.)"

| 99. | A XII. cím 2. és 3. fejezete helyébe a következő szöveg lép:
  „2. FEJEZET
  Igazgatótanács
  124. cikk
  Az igazgatótanács feladatai
  (1)   Az 5. fejezet alapján a költségvetési bizottsághoz rendelt feladatok sérelme nélkül az igazgatótanács a következő feladatokat látja el:






  (a) | az ügyvezető igazgató által a 128. cikk (4) bekezdésének c) pontjával összhangban benyújtott tervezet alapján az igazgatótanács – a Bizottság véleményének figyelembevételével – elfogadja az Ügynökség következő évre szóló éves munkaprogramját, és elküldi az elfogadott éves munkaprogramot az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak; |
| --- | --- | --- |

99.

A XII. cím 2. és 3. fejezete helyébe a következő szöveg lép:

„2. FEJEZET

Igazgatótanács

124. cikk

Az igazgatótanács feladatai

(1)   Az 5. fejezet alapján a költségvetési bizottsághoz rendelt feladatok sérelme nélkül az igazgatótanács a következő feladatokat látja el:

(a)

az ügyvezető igazgató által a 128. cikk (4) bekezdésének c) pontjával összhangban benyújtott tervezet alapján az igazgatótanács – a Bizottság véleményének figyelembevételével – elfogadja az Ügynökség következő évre szóló éves munkaprogramját, és elküldi az elfogadott éves munkaprogramot az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak;

| (b) | az ügyvezető igazgató által a 128. cikk (4) bekezdésének d) pontjával összhangban benyújtott tervezet alapján és a Bizottság véleményének figyelembevételével az igazgatótanács – az ügyvezető igazgató és az Európai Parlament illetékes bizottsága közötti eszmecserét követően – elfogadja az Ügynökség többéves stratégiai programját, benne az Ügynökség nemzetközi együttműködésre vonatkozó stratégiájával, majd elküldi az elfogadott többéves stratégiai programot az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak; |
| --- | --- |

(b)

az ügyvezető igazgató által a 128. cikk (4) bekezdésének d) pontjával összhangban benyújtott tervezet alapján és a Bizottság véleményének figyelembevételével az igazgatótanács – az ügyvezető igazgató és az Európai Parlament illetékes bizottsága közötti eszmecserét követően – elfogadja az Ügynökség többéves stratégiai programját, benne az Ügynökség nemzetközi együttműködésre vonatkozó stratégiájával, majd elküldi az elfogadott többéves stratégiai programot az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak;

| (c) | az ügyvezető igazgató által a 128. cikk (4) bekezdésének f) pontjával összhangban benyújtott tervezet alapján az igazgatótanács elfogadja az éves jelentést, és elküldi az elfogadott éves jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek; |
| --- | --- |

(c)

az ügyvezető igazgató által a 128. cikk (4) bekezdésének f) pontjával összhangban benyújtott tervezet alapján az igazgatótanács elfogadja az éves jelentést, és elküldi az elfogadott éves jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek;

| (d) | az ügyvezető igazgató által a 128. cikk (4) bekezdésének g) pontjával összhangban benyújtott tervezet alapján az igazgatótanács elfogadja a többéves személyzeti tervet; |
| --- | --- |

(d)

az ügyvezető igazgató által a 128. cikk (4) bekezdésének g) pontjával összhangban benyújtott tervezet alapján az igazgatótanács elfogadja a többéves személyzeti tervet;

| (e) | az igazgatótanács elfogadja az Ügynökségnek az összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére vonatkozó szabályait; |
| --- | --- |

(e)

az igazgatótanács elfogadja az Ügynökségnek az összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére vonatkozó szabályait;

| (f) | az igazgatótanács a (2) bekezdéssel összhangban az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevezéssel megbízott hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek által a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott kinevezési hatásköröket (»kinevezési hatáskörök«);
  [Mód. 83] |
| --- | --- |

(f)

az igazgatótanács a (2) bekezdéssel összhangban az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevezéssel megbízott hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek által a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott kinevezési hatásköröket (»kinevezési hatáskörök«);
  [Mód. 83]

| (g) | az igazgatótanács a személyzeti szabályzat 110. cikkében előírt eljárással összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzathoz és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételekhez kapcsolódóan; |
| --- | --- |

(g)

az igazgatótanács a személyzeti szabályzat 110. cikkében előírt eljárással összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzathoz és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételekhez kapcsolódóan;

| (h) | a 129. cikkel összhangban az igazgatótanács nevezi ki és mentheti fel megbízatásuk alól az ügyvezető igazgatót és az ügyvezetőigazgató-helyettest vagy ügyvezetőigazgató-helyetteseket, továbbá a 136. cikknek megfelelően az igazgatótanács nevezi ki a fellebbezési tanácsok elnökét, az egyes tanácsok elnökeit és tagjait; |
| --- | --- |

(h)

a 129. cikkel összhangban az igazgatótanács nevezi ki és mentheti fel megbízatásuk alól az ügyvezető igazgatót és az ügyvezetőigazgató-helyettest vagy ügyvezetőigazgató-helyetteseket, továbbá a 136. cikknek megfelelően az igazgatótanács nevezi ki a fellebbezési tanácsok elnökét, az egyes tanácsok elnökeit és tagjait;

| (i) | az igazgatótanács gondoskodik a belső és külső ellenőrzésekből és a 165a. cikkben említett értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokból származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követéséről; |
| --- | --- |

(i)

az igazgatótanács gondoskodik a belső és külső ellenőrzésekből és a 165a. cikkben említett értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokból származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követéséről;

| ia) | Az igazgatótanács a 123c. cikkel összhangban meghatározza és kidolgozza az uniós és tagállami érdekű közös projekteket.

  [Mód. 82] |
| --- | --- |

ia)

Az igazgatótanács a 123c. cikkel összhangban meghatározza és kidolgozza az uniós és tagállami érdekű közös projekteket.

  [Mód. 82]

| (j) | az Ügynökség általi vizsgálatra vonatkozó iránymutatások elfogadását megelőzően és az e rendeletben előírt egyéb esetekben az igazgatótanács véleményét ki kell kérni; |
| --- | --- |

(j)

az Ügynökség általi vizsgálatra vonatkozó iránymutatások elfogadását megelőzően és az e rendeletben előírt egyéb esetekben az igazgatótanács véleményét ki kell kérni;

| (k) | amennyiben szükségesnek ítéli, az igazgatótanács az ügyvezető igazgató és a Bizottság számára véleményt adhat, továbbá azoktól tájékoztatást kérhet. |
| --- | --- |

(k)

amennyiben szükségesnek ítéli, az igazgatótanács az ügyvezető igazgató és a Bizottság számára véleményt adhat, továbbá azoktól tájékoztatást kérhet.

(2)   Az igazgatótanács a személyzeti szabályzat 110. cikkében foglalt eljárásnak és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek 142. cikkének megfelelően a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdésén és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek 6. cikkén alapuló határozatot fogad el a megfelelő kinevezési hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történő átruházásáról, amelyben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a hatáskör-átruházások felfüggeszthetők.

Az ügyvezető igazgató jogosult e hatáskörök továbbruházására.

Amennyiben rendkívüli körülmények azt szükségessé teszik, az igazgatótanács határozat útján ideiglenesen felfüggesztheti az ügyvezető igazgatóra ruházott és ez utóbbi által továbbruházott kinevezési hatásköröket, és azokat maga gyakorolhatja vagy tagjainak egyikére vagy az ügyvezető igazgató kivételével a személyzet valamely másik tagjára ruházhatja. [Mód. 84]

125. cikk

Az igazgatótanács összetétele

(1)   Az igazgatótanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből, és a Bizottság két képviselőjéből
  és az Európai Parlament egy képviselőjéből
  , valamint azok helyetteseiből áll. [Mód. 85]

(2)   Az igazgatótanács tagjai – az eljárási szabályzatra is figyelemmel – tanácsadók és szakértők segítségét is igénybe vehetik.

(3)   A hivatali idő négy év. A hivatali idő meghosszabbítható.

126. cikk

Az igazgatótanács elnöke

(1)   Az igazgatótanács tagjai közül elnököt és elnökhelyettest választ. Az elnökhelyettes hivatalból helyettesíti az elnököt, ha az tevékenységének ellátásában akadályoztatva van.

(2)   Az elnök és az elnökhelyettes megbízatása négy évre szól. A hivatali idő egyszer megújítható. Amennyiben azonban igazgatótanácsi tagságuk elnöki vagy alelnöki megbízatásuk idején jár le, ezzel egyidejűleg elnöki vagy alelnöki megbízatásuk is automatikusan lejár.

127. cikk

Ülések

(1)   Az igazgatótanács üléseit az elnök hívja össze.

(2)   Az igazgatótanács eltérő döntése hiányában az ügyvezető igazgató részt vesz a tanácskozásokon.

(3)   Az igazgatótanács évente egy

  két
  rendes ülést tart. Ezen túlmenően elnökének kezdeményezésére, illetőleg a Bizottság,
  az Európai Parlament
  vagy a tagállamok egyharmadának kérésére ülést tart. [Mód. 87]

(4)   Az igazgatótanács elfogadja eljárási szabályzatát.

(5)   Az igazgatótanács tagjai abszolút többségével hoz határozatot. Ugyanakkor a 124. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja, a 126. cikk (1) bekezdése és a 129. cikk (2) és (4) 
  (3)
  bekezdése alapján az igazgatótanács hatáskörébe utalt döntések meghozatalához az igazgatótanács tagjainak kétharmados többsége szükséges. A tagok mindkét esetben egy-egy szavazattal rendelkeznek. [Mód. 88]

(6)   Az igazgatótanács üléseire megfigyelőket hívhat meg.

(7)   Az igazgatótanács titkárságát az Ügynökség biztosítja.

2a. FEJEZET

Ügyvezető igazgatóság

127a. cikk

Az ügyvezető igazgatóság létrehozása

Az igazgatótanács ügyvezető igazgatóságot hozhat létre.

127b. cikk

Az ügyvezető igazgatóság feladatai és szervezete

(1)   Az ügyvezető igazgatóság az igazgatótanács munkáját segíti.

(2)   Az ügyvezető igazgatóság feladatai a következők:

| (a) | előkészíti az igazgatótanács által elfogadandó határozatokat; |
| --- | --- |

(a)

előkészíti az igazgatótanács által elfogadandó határozatokat;

| (b) | az igazgatótanáccsal együtt gondoskodik a belső és külső ellenőrzésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokból származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követéséről; |
| --- | --- |

(b)

az igazgatótanáccsal együtt gondoskodik a belső és külső ellenőrzésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokból származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követéséről;

| (c) | az igazgatási irányítás felügyeletének megerősítése céljából az ügyvezető igazgató 128. cikkben meghatározott feladatainak sérelme nélkül segítséget és tanácsadást nyújt az ügyvezető igazgató részére az igazgatótanácsi határozatok végrehajtásához. |
| --- | --- |

(c)

az igazgatási irányítás felügyeletének megerősítése céljából az ügyvezető igazgató 128. cikkben meghatározott feladatainak sérelme nélkül segítséget és tanácsadást nyújt az ügyvezető igazgató részére az igazgatótanácsi határozatok végrehajtásához.

(3)   Sürgős esetekben az ügyvezető igazgatóság az igazgatótanács nevében meghozhat bizonyos előzetes határozatokat, különösen az igazgatási irányítást érintő kérdésekben, ideértve a kinevezési hatáskörök átruházásának felfüggesztését is.

(4)   Az ügyvezető igazgatóság az igazgatótanács elnökéből, a Bizottságnak az igazgatótanácshoz rendelet egyik képviselőjéből, valamint az igazgatótanács tagjai közül az igazgatótanács által kinevezett további három tagból áll. Az igazgatótanács elnöke egyben az ügyvezető igazgatóság elnöke is. Az ügyvezető igazgató részt vesz az ügyvezető igazgatóság ülésein, de szavazati joggal nem rendelkezik.

(5)   Az ügyvezető igazgatóság tagjainak hivatali ideje négy év. Az ügyvezető igazgatóság tagjainak hivatali ideje az igazgatótanácsi tagságuk lejártával véget ér.

(6)   Az ügyvezető igazgatóság háromhavonta legalább egy rendes ülést tart. Ezenkívül az elnöke kezdeményezésére vagy a tagjai kérésére is összeül.

(7)   Az ügyvezető igazgatóság az igazgatótanács által meghatározott eljárási szabályzatnak megfelelően jár el.
  [Mód. 86]

3. FEJEZET

Ügyvezető igazgató

128. cikk

Az ügyvezető igazgató feladatai

(1)   Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató irányítja. Az ügyvezető igazgató az igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel.

(2)   A Bizottság hatásköreinek sérelme nélkül az igazgatótanács, a költségvetési bizottság és az ügyvezető igazgató feladataik ellátása során függetlenül járnak el, utasításokat kormányoktól vagy más szervezettől nem kérnek és nem is fogadnak el.

(3)   Az Ügynökség képviseletére az ügyvezető igazgató jogosult.

(4)   Az ügyvezető igazgató különösen az alábbi feladatokat látja el:

| (a) | megteszi az Ügynökség működésének biztosításához szükséges valamennyi intézkedést, ideértve a belső igazgatási utasítások meghozatalát és a közlemények közzétételét; |
| --- | --- |

(a)

megteszi az Ügynökség működésének biztosításához szükséges valamennyi intézkedést, ideértve a belső igazgatási utasítások meghozatalát és a közlemények közzétételét;

| (b) | végrehajtja az igazgatótanács által hozott határozatokat; |
| --- | --- |

(b)

végrehajtja az igazgatótanács által hozott határozatokat;

| (c) | elkészíti az éves munkaprogram tervezetét, amelyben jelzi az egyes tevékenységekhez rendelt személyzeti és pénzügyi erőforrásokat, majd a Bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtja azt az igazgatótanácsnak; |
| --- | --- |

(c)

elkészíti az éves munkaprogram tervezetét, amelyben jelzi az egyes tevékenységekhez rendelt személyzeti és pénzügyi erőforrásokat, majd a Bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtja azt az igazgatótanácsnak;

| (d) | elkészíti a többéves stratégiai program tervezetét, benne az Ügynökség nemzetközi együttműködési stratégiájával, majd a Bizottsággal folytatott konzultációt és az Európai Parlament illetékes bizottságával folytatott eszmecserét követően benyújtja azt az igazgatótanácsnak; |
| --- | --- |

(d)

elkészíti a többéves stratégiai program tervezetét, benne az Ügynökség nemzetközi együttműködési stratégiájával, majd a Bizottsággal folytatott konzultációt és az Európai Parlament illetékes bizottságával folytatott eszmecserét követően benyújtja azt az igazgatótanácsnak;

| (e) | végrehajtja az éves munkaprogramot és a többéves stratégiai programot, végrehajtásukról pedig beszámol az igazgatótanácsnak; |
| --- | --- |

(e)

végrehajtja az éves munkaprogramot és a többéves stratégiai programot, végrehajtásukról pedig beszámol az igazgatótanácsnak;

| (f) | elkészíti az Ügynökség éves tevékenységi jelentését, majd benyújtja az igazgatótanácsnak jóváhagyásra; |
| --- | --- |

(f)

elkészíti az Ügynökség éves tevékenységi jelentését, majd benyújtja az igazgatótanácsnak jóváhagyásra;

| (g) | elkészíti a többéves személyzeti terv tervezetét, majd a Bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtja azt az igazgatótanácsnak; |
| --- | --- |

(g)

elkészíti a többéves személyzeti terv tervezetét, majd a Bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtja azt az igazgatótanácsnak;

| (h) | cselekvési tervet készít a belső és külső ellenőrzésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokból származó megállapítások nyomon követésére, és évente kétszer beszámol az elért eredményekről a Bizottságnak és az igazgatótanácsnak; |
| --- | --- |

(h)

cselekvési tervet készít a belső és külső ellenőrzésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokból származó megállapítások nyomon követésére, és évente kétszer beszámol az elért eredményekről a Bizottságnak és az igazgatótanácsnak;

| (i) | a csalás, vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi büntetésekkel védi az Unió pénzügyi érdekeit; |
| --- | --- |

(i)

a csalás, vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi büntetésekkel védi az Unió pénzügyi érdekeit;

| (j) | elkészíti az Ügynökség csalás elleni stratégiáját és jóváhagyásra bemutatja azt a költségvetési bizottságnak; |
| --- | --- |

(j)

elkészíti az Ügynökség csalás elleni stratégiáját és jóváhagyásra bemutatja azt a költségvetési bizottságnak;

| (k) | a rendelet egységes alkalmazásának biztosítása érdekében jogi kérdéseket utalhat a kibővített fellebbezési tanács elé, különösen, ha a fellebbezési tanács az adott kérdésre vonatkozóan eltérő határozatokat hozott; |
| --- | --- |

(k)

a rendelet egységes alkalmazásának biztosítása érdekében jogi kérdéseket utalhat a kibővített fellebbezési tanács elé, különösen, ha a fellebbezési tanács az adott kérdésre vonatkozóan eltérő határozatokat hozott;

| (l) | megtervezi az Ügynökség bevételei és kiadásai előirányzatait, és végrehajtja a költségvetést; |
| --- | --- |

(l)

megtervezi az Ügynökség bevételei és kiadásai előirányzatait, és végrehajtja a költségvetést;

| la) | a 125. és a 136. cikk sérelme nélkül az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekben a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei);

  [Mód. 91] |
| --- | --- |

la)

a 125. és a 136. cikk sérelme nélkül az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekben a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei);

  [Mód. 91]

| (m) | gyakorolja az igazgatótanács által a személyzetre vonatkozóan a 124. cikk (1) bekezdésének f) pontjával összhangban ráruházott hatásköröket;
  [Mód. 89] |
| --- | --- |

(m)

gyakorolja az igazgatótanács által a személyzetre vonatkozóan a 124. cikk (1) bekezdésének f) pontjával összhangban ráruházott hatásköröket;
  [Mód. 89]

| ma) | az igazgatótanáccsal és – a díjak és e rendelet költségvetési rendelkezései esetében – a költségvetési bizottsággal való egyeztetést követően javaslatot nyújthat be a Bizottságnak e rendelet, az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és az európai uniós védjegyeket érintő bármely más szabály módosítására;

  [Mód. 90] |
| --- | --- |

ma)

az igazgatótanáccsal és – a díjak és e rendelet költségvetési rendelkezései esetében – a költségvetési bizottsággal való egyeztetést követően javaslatot nyújthat be a Bizottságnak e rendelet, az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és az európai uniós védjegyeket érintő bármely más szabály módosítására;

  [Mód. 90]

| (n) | az e rendeletben és az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott követelményekkel összhangban gyakorolja a 26. cikk (3) bekezdése, a 29. cikk (5) bekezdése, a 30. cikk (2) bekezdése, a 45. cikk (3) bekezdése, a 75. cikk (2) bekezdése, a 78. cikk (5) bekezdése, a 79., a 79b. és a 79c. cikk, a 87. cikk (3) bekezdése, a 88. cikk, a 89. cikk, a 93. cikk (4) bekezdése, a 119. cikk (8) bekezdése és a 144. cikk alapján ráruházott hatásköröket; |
| --- | --- |

(n)

az e rendeletben és az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott követelményekkel összhangban gyakorolja a 26. cikk (3) bekezdése, a 29. cikk (5) bekezdése, a 30. cikk (2) bekezdése, a 45. cikk (3) bekezdése, a 75. cikk (2) bekezdése, a 78. cikk (5) bekezdése, a 79., a 79b. és a 79c. cikk, a 87. cikk (3) bekezdése, a 88. cikk, a 89. cikk, a 93. cikk (4) bekezdése, a 119. cikk (8) bekezdése és a 144. cikk alapján ráruházott hatásköröket;

| (o) | feladatait átruházhatja. |
| --- | --- |

(o)

feladatait átruházhatja.

(5)   Az ügyvezető igazgatót feladatainak ellátásában egy vagy több ügyvezetőigazgató-helyettes segíti. Az ügyvezető igazgatót távollétében vagy akadályoztatása esetén az igazgatótanács által megállapított eljárásnak megfelelően az ügyvezetőigazgató-helyettes vagy ügyvezetőigazgató-helyettesek valamelyike helyettesíti.

129. cikk

Az ügyvezető igazgató kinevezése és felmentése, hivatali idejének meghosszabbítása

(1)   Az ügyvezető igazgató az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének a) pontja értelmében az Ügynökség ideiglenes alkalmazottjaként tevékenykedik.

(2)   Az ügyvezető igazgatót nyílt és átlátható kiválasztási eljárás keretében a Bizottság által javasolt jelöltek listájáról

  az Európai Unió Hivatalos Lapjában és máshol közzétett pályázati felhívást követően az
  igazgatótanács nevezi ki
  a tagállamok, a Bizottság és az Európai Parlament képviselőiből álló előválasztási bizottsága által javasolt, legalább három jelöltet tartalmazó listáról
  . Kinevezése előtt az igazgatótanács által kiválasztott jelölt felkérhető az Európai Parlament valamely illetékes bizottsága előtti meghallgatásra, és az illetékes bizottság tagjai által feltett kérdések megválaszolására. Az ügyvezető igazgató szerződésének megkötése céljából az Ügynökséget az igazgatótanács elnöke képviseli.

Az ügyvezető igazgató kizárólag a Európai Bizottság javaslata alapján eljáró igazgatótanács határozata alapján menthető fel
  , miután a Bizottság az igazgatótanács vagy az Európai Parlament kérésére értékelő jelentést készített
  .

(3)   Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. Ezen időszak végéig a Bizottság

  az igazgatótanács
  értékelést készít, amelyben figyelembe veszi az ügyvezető igazgató teljesítményének értékelését, valamint az Ügynökség előtt álló jövőbeni feladatokat és kihívásokat.
  Az igazgatótanács az ügyvezető igazgató hivatali idejét egy alkalommal, legfeljebb ötéves időtartamra meghosszabbíthatja. Az ügyvezető igazgató hivatali idejének meghosszabbításáról szóló döntéshozatal során figyelembe veszi a Bizottságnak az ügyvezető igazgató teljesítményének értékeléséről szóló jelentését, valamint az Ügynökség előtt álló jövőbeni feladatokat és kihívásokat.

(4)   Az igazgatótanács a (3) bekezdésben említett értékelést figyelembe vevő bizottsági javaslat alapján eljárva egyszer, legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató hivatali idejét.

(5)   Az az ügyvezető igazgató, akinek hivatali idejét meghosszabbították, a teljes hivatali idő lejártát követően nem vehet részt az azonos munkakör betöltésére irányuló kiválasztási eljárásban.

(6)   Az ügyvezetőigazgató-helyettes vagy ügyvezetőigazgató-helyettesek a (2) bekezdés szerint nevezhetők ki, illetve menthetők fel az ügyvezető igazgatóval és adott esetben a megválasztott, de még ki nem nevezett ügyvezető igazgatóval folytatott konzultációt követően. Az ügyvezetőigazgató-helyettes hivatali ideje öt év. A hivatali idő a Bizottság javaslata alapján eljáró

  az
  igazgatótanács által, az ügyvezető igazgatóval folytatott konzultációt követően egyszer, legfeljebb öt évre meghosszabbítható a (4

  3
  ) bekezdéssel összhangban.”[Mód. 92]

| 100. | A 130. cikk a következőképpen módosul:






  (a) | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a lajstrom vezetésével megbízott szervezeti egység”; |
| --- | --- | --- | --- |

100.

A 130. cikk a következőképpen módosul:

(a)

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a lajstrom vezetésével megbízott szervezeti egység”;

| (b) | a bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „f) | az ügyvezető igazgató által erre kinevezett bármely szervezeti egység vagy személy.” |
| --- | --- | --- |

(b)

a bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„f)

az ügyvezető igazgató által erre kinevezett bármely szervezeti egység vagy személy.”

| 101. | A 132. cikk (2) bekezdésében a harmadik mondat helyébe a következő lép:
  „A 144a. cikk c) pontjával összhangban meghatározott különleges esetekben a határozatokat egyetlen tag hozza meg.” |
| --- | --- |

101.

A 132. cikk (2) bekezdésében a harmadik mondat helyébe a következő lép:

„A 144a. cikk c) pontjával összhangban meghatározott különleges esetekben a határozatokat egyetlen tag hozza meg.”

| 102. | A 133. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „133. cikk
  A lajstrom vezetésével megbízott szervezeti egység
  (1)   A lajstrom vezetésével megbízott szervezeti egység felelős a lajstromba bevitt bejegyzésekkel kapcsolatos döntésekért.
  (2)   A lajstrom vezetésével megbízott szervezeti egység vezeti a hivatásos képviselők 93. cikk (2) bekezdésében említett jegyzékét is.
  (3)   A szervezeti egység határozatait egyetlen tag hozza meg.” |
| --- | --- |

102.

A 133. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„133. cikk

A lajstrom vezetésével megbízott szervezeti egység

(1)   A lajstrom vezetésével megbízott szervezeti egység felelős a lajstromba bevitt bejegyzésekkel kapcsolatos döntésekért.

(2)   A lajstrom vezetésével megbízott szervezeti egység vezeti a hivatásos képviselők 93. cikk (2) bekezdésében említett jegyzékét is.

(3)   A szervezeti egység határozatait egyetlen tag hozza meg.”

| 103. | A 134. cikk a következőképpen módosul:






  (a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A törlési osztály dönt a következőkről:






  (a) | európai
  uniós
  védjegyoltalom megszűnése vagy törlése, |
| --- | --- | --- | --- |

103.

A 134. cikk a következőképpen módosul:

(a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A törlési osztály dönt a következőkről:

(a)

európai
  uniós
  védjegyoltalom megszűnése vagy törlése,

| (b) | európai
  uniós
  védjegyoltalom átruházására irányuló, 18. cikk szerinti kérelem.”; |
| --- | --- |

(b)

európai
  uniós
  védjegyoltalom átruházására irányuló, 18. cikk szerinti kérelem.”;

| (b) | a (2) bekezdés harmadik mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A 144a. cikk c) pontjával összhangban meghatározott különleges esetekben a határozatokat egyetlen tag hozza meg.” |
| --- | --- |

(b)

a (2) bekezdés harmadik mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A 144a. cikk c) pontjával összhangban meghatározott különleges esetekben a határozatokat egyetlen tag hozza meg.”

| 104. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „134a. cikk
  Általános hatáskör
  Az e rendelet által előírt azon határozatokat, amelyek nem tartoznak az elbírálók, a felszólalási osztály, a törlési osztály vagy a lajstrom vezetésével megbízott szervezeti egység hatáskörébe, az ügyvezető igazgató által e célra kinevezett szervezeti egység vagy tisztviselő hozza meg.” |
| --- | --- |

104.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„134a. cikk

Általános hatáskör

Az e rendelet által előírt azon határozatokat, amelyek nem tartoznak az elbírálók, a felszólalási osztály, a törlési osztály vagy a lajstrom vezetésével megbízott szervezeti egység hatáskörébe, az ügyvezető igazgató által e célra kinevezett szervezeti egység vagy tisztviselő hozza meg.”

| 105. | A 135. cikk a következőképpen módosul:






  (a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A fellebbezési tanácsok feladata a 131–134a. cikk alapján hozott határozatok ellen benyújtott fellebbezések elbírálása.”; |
| --- | --- | --- |

105.

A 135. cikk a következőképpen módosul:

(a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A fellebbezési tanácsok feladata a 131–134a. cikk alapján hozott határozatok ellen benyújtott fellebbezések elbírálása.”;

| (b) | a (3) bekezdés a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a fellebbezési tanácsnak a 136. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett testülete; vagy”; |
| --- | --- | --- |

(b)

a (3) bekezdés a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a fellebbezési tanácsnak a 136. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett testülete; vagy”;

| (c) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A kibővített tanács feladati közé tartozik továbbá indokolással ellátott véleményeket adni az ügyvezető igazgató által a 128. cikk (4) bekezdésének k) pontja alapján elé terjesztett jogi kérdésekről.”; |
| --- | --- |

(c)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A kibővített tanács feladati közé tartozik továbbá indokolással ellátott véleményeket adni az ügyvezető igazgató által a 128. cikk (4) bekezdésének k) pontja alapján elé terjesztett jogi kérdésekről.”;

| (d) | az (5) bekezdés utolsó mondatát el kell hagyni. |
| --- | --- |

(d)

az (5) bekezdés utolsó mondatát el kell hagyni.

| 106. | A 136. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „136. cikk
  A fellebbezési tanácsok tagjainak függetlensége
  (1)   A fellebbezési tanácsok elnökét és az egyes tanácsok elnökeit az Ügynökség ügyvezető igazgatójának kinevezésére a 129. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően öt évre nevezik ki. Ezen időtartam alatt nem menthetők fel, kivéve, ha felmentésüket alapos ok indokolja, és a Bíróság az őket kinevező intézmény kérelme alapján ilyen értelmű határozatot hoz.
  (2)   A fellebbezési tanácsok elnökének megbízatása az igazgatótanács által adott pozitív tartalmú teljesítményértékelést követően további öt évre vagy – ha az érintett személy a nyugdíjkorhatárt az újabb megbízatás időtartama alatt éri el – a nyugdíjkorhatárig egyszer meghosszabbítható.
  (3)   Az egyes fellebbezési tanácsok elnökeinek megbízatása az igazgatótanács által adott pozitív tartalmú teljesítményértékelést követően további öt éves időszakokra vagy – ha az érintett személy a nyugdíjkorhatárt az újabb megbízatás időtartama alatt éri el – a nyugdíjkorhatárig meghosszabbítható, feltéve, hogy azzal a fellebbezési tanácsok elnöke egyetért.
  (4)   A fellebbezési tanácsok elnöke az alábbi vezetési és szervezési feladatokkal rendelkezik:






  (a) | elnököli a fellebbezési tanácsoknak a tanácsokra vonatkozó szabályokat meghatározó és a tanácsok munkáját szervező testületét; |
| --- | --- | --- |

106.

A 136. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„136. cikk

A fellebbezési tanácsok tagjainak függetlensége

(1)   A fellebbezési tanácsok elnökét és az egyes tanácsok elnökeit az Ügynökség ügyvezető igazgatójának kinevezésére a 129. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően öt évre nevezik ki. Ezen időtartam alatt nem menthetők fel, kivéve, ha felmentésüket alapos ok indokolja, és a Bíróság az őket kinevező intézmény kérelme alapján ilyen értelmű határozatot hoz.

(2)   A fellebbezési tanácsok elnökének megbízatása az igazgatótanács által adott pozitív tartalmú teljesítményértékelést követően további öt évre vagy – ha az érintett személy a nyugdíjkorhatárt az újabb megbízatás időtartama alatt éri el – a nyugdíjkorhatárig egyszer meghosszabbítható.

(3)   Az egyes fellebbezési tanácsok elnökeinek megbízatása az igazgatótanács által adott pozitív tartalmú teljesítményértékelést követően további öt éves időszakokra vagy – ha az érintett személy a nyugdíjkorhatárt az újabb megbízatás időtartama alatt éri el – a nyugdíjkorhatárig meghosszabbítható, feltéve, hogy azzal a fellebbezési tanácsok elnöke egyetért.

(4)   A fellebbezési tanácsok elnöke az alábbi vezetési és szervezési feladatokkal rendelkezik:

(a)

elnököli a fellebbezési tanácsoknak a tanácsokra vonatkozó szabályokat meghatározó és a tanácsok munkáját szervező testületét;

| (b) | gondoskodik a testület határozatainak végrehajtásáról; |
| --- | --- |

(b)

gondoskodik a testület határozatainak végrehajtásáról;

| (c) | a fellebbezési tanácsok testülete által meghatározott objektív szempontok alapján elosztja az ügyeket a tanácsok között; |
| --- | --- |

(c)

a fellebbezési tanácsok testülete által meghatározott objektív szempontok alapján elosztja az ügyeket a tanácsok között;

| (d) | a költségvetési előirányzatok megtervezése céljából továbbítja az ügyvezető igazgatóhoz a tanácsok költségvetési igényeit. |
| --- | --- |

(d)

a költségvetési előirányzatok megtervezése céljából továbbítja az ügyvezető igazgatóhoz a tanácsok költségvetési igényeit.

A fellebbezési tanácsok elnöke elnököli a kibővített tanácsot.

(5)   A fellebbezési tanácsok tagjait az igazgatótanács nevezi ki öt évre. A fellebbezési tanácsok tagjainak megbízatása az igazgatótanács által adott pozitív tartalmú teljesítményértékelést követően további öt évre vagy – ha az érintett személy a nyugdíjkorhatárt az újabb megbízatás időtartama alatt éri el – a nyugdíjkorhatárig meghosszabbítható, feltéve, hogy azzal a fellebbezési tanácsok elnöke egyetért.

(6)   A fellebbezési tanácsok tagjai nem menthetők fel, kivéve, ha felmentésüket alapos ok indokolja, és a Bíróság, azt követően, hogy az igazgatótanács a fellebbezési tanácsok elnökének javaslatára, az érintett tagot adó tanács elnökével folytatott konzultációt követően az ügyet elé utalta, ilyen értelmű határozatot hoz.

(7)   A fellebbezési tanácsok elnöke, az egyes fellebbezési tanácsok elnökei és azok tagjai függetlenek. Az elnököket és tagokat a határozatuk meghozatala során semmilyen utasítás nem köti.

(8)   Fellebbezések vagy az ügyvezető igazgató által elé terjesztett jogi kérdések tárgyában a 135. cikk alapján valamely kibővített tanács által hozott határozatok kötelező erejűek az Ügynökség határozathozatalra jogosult, 130. cikkben említett testületei számára.

(9)   A fellebbezési tanácsok elnöke, az egyes fellebbezési tanácsok elnökei és azok tagjai nem lehetnek elbírálók, illetve a felszólalási osztályok, a lajstrom vezetésével megbízott szervezeti egység vagy a törlési osztályok tagjai.

136a. cikk

Közvetítési és választottbírósági központ

(1)
     
  Az Ügynökség közvetítési és választottbírósági központot hozhat létre, amely független a 130. cikkben felsorolt, határozathozatalra jogosult szervezeti egységektől. A központot az Ügynökség helyiségeiben kell elhelyezni.

(2)
     
  A központ szolgáltatásait önkéntes alapon valamennyi természetes vagy jogi személy igénybe veheti az e rendelet, valamint a(z) [...] irányelv hatálya alá tartozó jogviták közös megegyezéssel történő rendezése érdekében.

(3)
     
  Az Ügynökség saját kezdeményezésére is indíthat közvetítési eljárást annak érdekében, hogy a feleknek biztosítsa a közös megegyezés elérésének lehetőségét.

(4)
     
  A központot a központ tevékenységéért felelős igazgató vezeti.

(5)
     
  Az igazgatót az igazgatótanács nevezi ki.

(6)
     
  A központ kidolgozza a közvetítési és választottbírósági eljárások szabályait, és meghatározza a központ működésére vonatkozó szabályokat. Az igazgatótanács megerősíti a közvetítési és választottbírósági eljárás szabályait és a központ működésére vonatkozó szabályokat.

(7)
     
  A központ összeállítja azon közvetítők és választottbírák jegyzékét, akik segítséget nyújtanak a feleknek a jogviták rendezésében. E közvetítőknek és választottbíráknak függetlennek kell lenniük, valamint megfelelő szakértelemmel és tapasztalattal kell rendelkezniük. Az igazgatótanácsnak jóvá kell hagynia a jegyzéket.

(8)
     
  Az elbírálók, az intézmény részlegének tagjai vagy a fellebbezési tanácsok tagjai nem vehetnek részt az üggyel kapcsolatos közvetítésben vagy választottbírósági eljárásban, amennyiben:

| a) | korábban bármilyen módon részt vettek a közvetítés vagy választottbíráskodás által érintett eljárásokban; |
| --- | --- |

a)

korábban bármilyen módon részt vettek a közvetítés vagy választottbíráskodás által érintett eljárásokban;

| b) | abban bármilyen személyes érdekeltséggel rendelkeznek; vagy |
| --- | --- |

b)

abban bármilyen személyes érdekeltséggel rendelkeznek; vagy

| c) | korábban valamelyik fél képviselőjeként szerepeltek. |
| --- | --- |

c)

korábban valamelyik fél képviselőjeként szerepeltek.

(9)
     
  A valamely választottbírósági vagy közvetítési testület tagjaként döntéshozatalra felkért személyek nem vehetnek részt a közvetítéshez vagy választottbírósági eljáráshoz vezető ügy kifogási, törlési vagy fellebbezési eljárásában.;”

  [Mód. 93]

| 107. | A 138. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „138. cikk
  A költségvetési bizottság
  (1)   A költségvetési bizottság az e fejezetben hozzárendelt feladatokkal rendelkezik.
  (2)   A 125. , 126. cikk, a 127. cikk (1)–(4), (6) és (7) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a költségvetési bizottságra.
  (3)   A költségvetési bizottság tagjai abszolút többségével hoz határozatot. Ugyanakkor a 140. cikk (3) bekezdése és a 143. cikk alapján a költségvetési bizottság hatáskörébe utalt döntések meghozatalához a tagok kétharmados többsége szükséges. A tagok mindkét esetben egy-egy szavazattal rendelkeznek.” |
| --- | --- |

107.

A 138. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„138. cikk

A költségvetési bizottság

(1)   A költségvetési bizottság az e fejezetben hozzárendelt feladatokkal rendelkezik.

(2)   A 125. , 126. cikk, a 127. cikk (1)–(4), (6) és (7) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a költségvetési bizottságra.

(3)   A költségvetési bizottság tagjai abszolút többségével hoz határozatot. Ugyanakkor a 140. cikk (3) bekezdése és a 143. cikk alapján a költségvetési bizottság hatáskörébe utalt döntések meghozatalához a tagok kétharmados többsége szükséges. A tagok mindkét esetben egy-egy szavazattal rendelkeznek.”

| 108. | A 139. cikk az alábbi bekezdésekkel egészül ki:
  „(4)   Pénzügyi helyzetéről az Ügynökség félévente jelentést készít
  az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és
  a Bizottságnak. E jelentés alapján a Bizottság áttekinti az Ügynökség pénzügyi helyzetét.”[Mód. 94]



  (4a)
     
  Az Ügynökség működése folyamatosságának biztosítása érdekében egyéves operatív kiadásait fedező pénzügyi tartalékot tart fenn. [Mód. 95] |
| --- | --- |

108.

A 139. cikk az alábbi bekezdésekkel egészül ki:

„(4)   Pénzügyi helyzetéről az Ügynökség félévente jelentést készít
  az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és
  a Bizottságnak. E jelentés alapján a Bizottság áttekinti az Ügynökség pénzügyi helyzetét.”[Mód. 94]

(4a)
     
  Az Ügynökség működése folyamatosságának biztosítása érdekében egyéves operatív kiadásait fedező pénzügyi tartalékot tart fenn. [Mód. 95]

| 109. | A rendelet a következő . cikkel egészül ki:
  „141a. cikk
  Csalás elleni küzdelem
  (1)   A csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni, az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*12) szerinti küzdelem elősegítése érdekében az Ügynökség csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz, és az említett megállapodás mellékletében meghatározott minta alapján elfogadja az Ügynökség személyzetére alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.
  (2)   Az Európai Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az Ügynökségen keresztül uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
  (3)   Az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (*13) megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az OLAF vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az Ügynökség által finanszírozott támogatásokkal vagy szerződésekkel kapcsolatban csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység révén sérültek-e az Unió pénzügyi érdekei.
  (4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül az Ügynökség harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásaiban, szerződéseiben, támogatási megállapodásaiban és támogatási határozataiban az Európai Számvevőszéket és az OLAF-ot külön rendelkezés útján kifejezetten fel kell hatalmazni arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően ilyen ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek.
  (5)   A költségvetési bizottság a csalási kockázatokkal arányos csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségét és hasznát.”

  (*12)  Az Európai Parlament és a Tanács 1073/1999/EK rendelete (1999. május 25.) az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról (HL L 136., 1999.5.31., 1.o.)"


  (*13)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2.o.)." |
| --- | --- |

109.

A rendelet a következő . cikkel egészül ki:

„141a. cikk

Csalás elleni küzdelem

(1)   A csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni, az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*12) szerinti küzdelem elősegítése érdekében az Ügynökség csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz, és az említett megállapodás mellékletében meghatározott minta alapján elfogadja az Ügynökség személyzetére alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.

(2)   Az Európai Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az Ügynökségen keresztül uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.

(3)   Az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (*13) megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az OLAF vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az Ügynökség által finanszírozott támogatásokkal vagy szerződésekkel kapcsolatban csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység révén sérültek-e az Unió pénzügyi érdekei.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül az Ügynökség harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásaiban, szerződéseiben, támogatási megállapodásaiban és támogatási határozataiban az Európai Számvevőszéket és az OLAF-ot külön rendelkezés útján kifejezetten fel kell hatalmazni arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően ilyen ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek.

(5)   A költségvetési bizottság a csalási kockázatokkal arányos csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségét és hasznát.”

(*12)  Az Európai Parlament és a Tanács 1073/1999/EK rendelete (1999. május 25.) az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról (HL L 136., 1999.5.31., 1.o.)"

(*13)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2.o.)."

| 110. | A 144. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „144. cikk
  Díjak
  (1)   A 26. cikk (2) bekezdésében, a 36. cikk (1) bekezdésének c) pontjában, a 41. cikk (3) bekezdésében, a 44. cikk (4) bekezdésében, a 47. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 49. cikk (4) bekezdésében, az 56. cikk (2) bekezdésében, a 60. cikkben, a 81. cikk (3) bekezdésében, a 82. cikk (1) bekezdésében, a 113. cikk (1) bekezdésében és a 147. cikk (5) bekezdésében megállapított díjakon felül díjakat kell felszámítani a következő esetekben is:






  (a) | védjegyokirat másolatának kiadása; |
| --- | --- | --- |

110.

A 144. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„144. cikk

Díjak

(1)   A 26. cikk (2) bekezdésében, a 36. cikk (1) bekezdésének c) pontjában, a 41. cikk (3) bekezdésében, a 44. cikk (4) bekezdésében, a 47. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 49. cikk (4) bekezdésében, az 56. cikk (2) bekezdésében, a 60. cikkben, a 81. cikk (3) bekezdésében, a 82. cikk (1) bekezdésében, a 113. cikk (1) bekezdésében és a 147. cikk (5) bekezdésében megállapított díjakon felül díjakat kell felszámítani a következő esetekben is:

(a)

védjegyokirat másolatának kiadása;

| (b) | használati engedély vagy az európai
  uniós
  védjegy tekintetében fennálló más jog bejegyzése; |
| --- | --- |

(b)

használati engedély vagy az európai
  uniós
  védjegy tekintetében fennálló más jog bejegyzése;

| (c) | használati engedély vagy az európai
  uniós
  védjegybejelentés tekintetében fennálló más jog bejegyzése; |
| --- | --- |

(c)

használati engedély vagy az európai
  uniós
  védjegybejelentés tekintetében fennálló más jog bejegyzése;

| (d) | használati engedély vagy más jog bejegyzésének törlése; |
| --- | --- |

(d)

használati engedély vagy más jog bejegyzésének törlése;

| (e) | európai
  uniós
  védjegy lajstromozott alakjának módosítása; |
| --- | --- |

(e)

európai
  uniós
  védjegy lajstromozott alakjának módosítása;

| (f) | lajstromkivonat kiadása; |
| --- | --- |

(f)

lajstromkivonat kiadása;

| (g) | az iratokba való betekintés; |
| --- | --- |

(g)

az iratokba való betekintés;

| (h) | ügyiratok másolatainak kiadása; |
| --- | --- |

(h)

ügyiratok másolatainak kiadása;

| (i) | a bejelentés hiteles másolatainak kiadása; |
| --- | --- |

(i)

a bejelentés hiteles másolatainak kiadása;

| (j) | az ügyiratokban szereplő adatok közlése; |
| --- | --- |

(j)

az ügyiratokban szereplő adatok közlése;

| (k) | a visszatérítendő eljárási költségek megállapításának felülvizsgálata. |
| --- | --- |

(k)

a visszatérítendő eljárási költségek megállapításának felülvizsgálata.

(2)   Az (1) bekezdésben említett díjak összegét úgy

  a -I. mellékletben meghatározott szintek szerint
  kell megállapítani, hogy a belőlük származó bevétel elvben elegendő legyen az Ügynökség költségvetési egyensúlyának biztosításához, számottevő többletbevétel felhalmozódása nélkül. A 139. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül a Bizottság felülvizsgálja a díjak mértékét, ha ismétlődően számottevő többletbevétel keletkezik. Amennyiben a felülvizsgálat nem eredményezi a díjak mértékének olyan jellegű csökkentését vagy módosítását, amellyel elejét lehet venni a számottevő többletbevételek további felhalmozódásának, a felülvizsgálat után felhalmozódó bevételeket át kell csoportosítani az Unió költségvetésébe.
  [Mód. 96]

(3)   Az Ügynökség által nyújtott, az (1) bekezdésben nem említett szolgáltatások és a 144a. cikk d) pontja alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott követelményekkel összhangban az Ügynökség által kiadott kiadványok díjait az ügyvezető igazgató állapítja meg. A díjak összege nem haladhatja meg az Ügynökség által nyújtott adott szolgáltatás szükségszerűen felmerülő költségeit.

(4)   A 144a. cikk d) pontja alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott követelményekkel összhangban az ügyvezető igazgató a következő intézkedéseket teheti:

| (a) | meghatározhatja, hogy a 144a. cikk d) pontjában meghatározottakon kívül milyen fizetési módok – például az Ügynökség folyószámláira történő befizetés – alkalmazhatók; |
| --- | --- |

(a)

meghatározhatja, hogy a 144a. cikk d) pontjában meghatározottakon kívül milyen fizetési módok – például az Ügynökség folyószámláira történő befizetés – alkalmazhatók;

| (b) | meghatározhatja azt az összeget, amely alatt a díjtúlfizetések nem kerülnek visszatérítésre; |
| --- | --- |

(b)

meghatározhatja azt az összeget, amely alatt a díjtúlfizetések nem kerülnek visszatérítésre;

| (c) | eltekinthet az esedékessé vált pénzösszegek behajtásáról, ha a behajtandó összeg csekély mértékű vagy a behajtás túlságosan bizonytalan. |
| --- | --- |

(c)

eltekinthet az esedékessé vált pénzösszegek behajtásáról, ha a behajtandó összeg csekély mértékű vagy a behajtás túlságosan bizonytalan.

Azokban az esetekben, amikor lehetőség van az a) pontban említett fizetési módok alkalmazására, az ügyvezető igazgató állapítja meg az Ügynökség felé teljesített fizetés melyik napon tekinthető teljesítettnek.”

| 111. | A szöveg a következő fejezettel egészül ki:
  „6. FEJEZET
  Felhatalmazás
  144a. cikk
  Felhatalmazás
  A Bizottság a 163. cikkben foglaltakkal összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:






  (a) | a nyelvhasználatra vonatkozó, a 119. cikkben említett különleges követelmények; |
| --- | --- | --- |

111.

A szöveg a következő fejezettel egészül ki:

„6. FEJEZET

Felhatalmazás

144a. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság a 163. cikkben foglaltakkal összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:

(a)

a nyelvhasználatra vonatkozó, a 119. cikkben említett különleges követelmények;

| (b) | azon esetek, amikor a felszólalási vagy törlési határozatokat a 132. cikk (2) bekezdése és a 134. cikk (2) bekezdése alapján egyetlen tag hozza meg; |
| --- | --- |

(b)

azon esetek, amikor a felszólalási vagy törlési határozatokat a 132. cikk (2) bekezdése és a 134. cikk (2) bekezdése alapján egyetlen tag hozza meg;

| (c) | a fellebbezési tanácsok szervezetére vonatkozó részletes szabályok, ideértve a tanácsok felállítására és a fellebbezési tanácsoknak a 135. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett testületére, a kibővített tanács összetételére és az ügyeknek a kibővített tanács elé utalására a 135. cikk (4) bekezdésében említett szabályokat, továbbá azon feltételek, amelyek esetén a határozatokat a 135. cikk (2) és (5) bekezdésével összhangban egyetlen tag hozza meg; [Mód. 97] |
| --- | --- |

(c)

a fellebbezési tanácsok szervezetére vonatkozó részletes szabályok, ideértve a tanácsok felállítására és a fellebbezési tanácsoknak a 135. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett testületére, a kibővített tanács összetételére és az ügyeknek a kibővített tanács elé utalására a 135. cikk (4) bekezdésében említett szabályokat, továbbá azon feltételek, amelyek esetén a határozatokat a 135. cikk (2) és (5) bekezdésével összhangban egyetlen tag hozza meg; [Mód. 97]

| (d) | az Ügynökségnek a 144. cikkel összhangban fizetendő díjak rendszere, ideértve a díjak összegét, a fizetési módokat, a pénznemeket, a díjak esedékességét, a fizetés teljesítésének tekintett napot, a fizetés elmaradásának és a késedelmes teljesítésnek, a kisebb összegű befizetésnek és a túlfizetésnek a következményeit, a díjmentesen nyújtható szolgáltatások körét, valamint azon feltételeket, amelyek között az ügyvezető igazgató gyakorolhatja a 144. cikk (3) és (4) bekezdésében meghatározott hatásköröket.”[Mód. 98] |
| --- | --- |

(d)

az Ügynökségnek a 144. cikkel összhangban fizetendő díjak rendszere, ideértve a díjak összegét, a fizetési módokat, a pénznemeket, a díjak esedékességét, a fizetés teljesítésének tekintett napot, a fizetés elmaradásának és a késedelmes teljesítésnek, a kisebb összegű befizetésnek és a túlfizetésnek a következményeit, a díjmentesen nyújtható szolgáltatások körét, valamint azon feltételeket, amelyek között az ügyvezető igazgató gyakorolhatja a 144. cikk (3) és (4) bekezdésében meghatározott hatásköröket.”[Mód. 98]

| 112. | A 145. cikkben az „annak végrehajtási rendeleteit” szövegrész helyébe „az e rendelettel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat” szövegrész

  cikk helyébe a következő szöveg
  lép.


  „145. cikk




  A rendelkezések alkalmazása




  Ha e cím eltérően nem rendelkezik, e rendeletet és az e rendelettel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell alkalmazni a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó, 1989. június 27-én, Madridban elfogadott Jegyzőkönyv (a továbbiakban: a Madridi Jegyzőkönyv) alapján benyújtott, európai uniós védjegybejelentésre vagy az európai uniós védjegyre alapított nemzetközi bejelentésekre (a továbbiakban: nemzetközi bejelentés), valamint a védjegy Európai Unióra kiterjedő oltalmának a Szellemi Tulajdon Világszervezetének Nemzetközi Irodája (a továbbiakban: nemzetközi iroda) által vezetett nemzetközi lajstromba (a továbbiakban: nemzetközi lajstrom) történő bejegyzésére.”; [Mód. 99] |
| --- | --- |

112.

A 145. cikkben az „annak végrehajtási rendeleteit” szövegrész helyébe „az e rendelettel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat” szövegrész

  cikk helyébe a következő szöveg
  lép.

„145. cikk

A rendelkezések alkalmazása

Ha e cím eltérően nem rendelkezik, e rendeletet és az e rendelettel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell alkalmazni a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó, 1989. június 27-én, Madridban elfogadott Jegyzőkönyv (a továbbiakban: a Madridi Jegyzőkönyv) alapján benyújtott, európai uniós védjegybejelentésre vagy az európai uniós védjegyre alapított nemzetközi bejelentésekre (a továbbiakban: nemzetközi bejelentés), valamint a védjegy Európai Unióra kiterjedő oltalmának a Szellemi Tulajdon Világszervezetének Nemzetközi Irodája (a továbbiakban: nemzetközi iroda) által vezetett nemzetközi lajstromba (a továbbiakban: nemzetközi lajstrom) történő bejegyzésére.”; [Mód. 99]

| 113. | A 147. cikk (4), (5) és (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Nemzetközi bejelentésért díjat kell fizetni az Ügynökségnek. Ha a nemzetközi lajstromozás a lajstromozás alatt lévő európai
  uniós
  védjegyoltalmon alapul, a díj az európai
  uniós
  védjegy lajstromozásának napján esedékessé válik. Az előírt díj megfizetéséig a bejelentés nem tekinthető benyújtottnak.

  (5)   A nemzetközi bejelentésnek eleget kell tennie a 161a. cikk a) pontjával összhangban megállapított alaki követelményeknek.
  (6)   Az Ügynökség megvizsgálja, hogy a nemzetközi bejelentés megfelel-e a 146. cikkben és e cikk (1), (3) és (5) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
  (7)   Az Ügynökség a nemzetközi bejelentést haladéktalanul továbbítja a nemzetközi irodának.”[Mód. 100] |
| --- | --- |

113.

A 147. cikk (4), (5) és (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Nemzetközi bejelentésért díjat kell fizetni az Ügynökségnek. Ha a nemzetközi lajstromozás a lajstromozás alatt lévő európai
  uniós
  védjegyoltalmon alapul, a díj az európai
  uniós
  védjegy lajstromozásának napján esedékessé válik. Az előírt díj megfizetéséig a bejelentés nem tekinthető benyújtottnak.

(5)   A nemzetközi bejelentésnek eleget kell tennie a 161a. cikk a) pontjával összhangban megállapított alaki követelményeknek.

(6)   Az Ügynökség megvizsgálja, hogy a nemzetközi bejelentés megfelel-e a 146. cikkben és e cikk (1), (3) és (5) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

(7)   Az Ügynökség a nemzetközi bejelentést haladéktalanul továbbítja a nemzetközi irodának.”[Mód. 100]

| 114. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „148a. cikk
  Értesítés az alapbejelentés, vagy az alapul szolgáló lajstromozás törléséről
  Az Ügynökség a nemzetközi lajstromozás napjától számított öt éven keresztül

  év során
  értesíti a nemzetközi irodát az európai
  uniós
  védjegybejelentés, illetve a nemzetközi lajstromozás alapját képező európai
  uniós
  lajstromozás érvényességét érintő tényekről és határozatokról

  valamennyi tényről
  és
  határozatról
  .”[Mód. 101] |
| --- | --- |

114.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„148a. cikk

Értesítés az alapbejelentés, vagy az alapul szolgáló lajstromozás törléséről

Az Ügynökség a nemzetközi lajstromozás napjától számított öt éven keresztül

  év során
  értesíti a nemzetközi irodát az európai
  uniós
  védjegybejelentés, illetve a nemzetközi lajstromozás alapját képező európai
  uniós
  lajstromozás érvényességét érintő tényekről és határozatokról

  valamennyi tényről
  és
  határozatról
  .”[Mód. 101]

| 115. | A 149. cikk a következő mondattal egészül ki:

  „A kérelemnek eleget kell tennie a 161a. cikk c) pontjával összhangban megállapított alaki követelményeknek.”[Mód. 102] |
| --- | --- |

115.

A 149. cikk a következő mondattal egészül ki:

„A kérelemnek eleget kell tennie a 161a. cikk c) pontjával összhangban megállapított alaki követelményeknek.”[Mód. 102]

| 116. | A 154. cikk (4) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

116.

A 154. cikk (4) bekezdését el kell hagyni.

| 117. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „154a. cikk
  Együttes és tanúsító védjegyek
  Ha a nemzetközi lajstromozás együttes védjegyre, tanúsító védjegyre vagy hitelesítési védjegyre vonatkozó bejelentésen vagy lajstromozáson alapul, az Ügynökség a 161a. cikk f) pontjával összhangban megállapított eljárásoknak megfelelően jár el.

  az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozást együttes európai uniós védjegyként kell kezelni
  .
  A nemzetközi lajstromozás jogosultjának a 67. cikk alapján közvetlenül az Ügynökséghez kell benyújtania a védjegy használatáról rendelkező szabályzatot a Nemzetközi Iroda által a nemzetközi lajstromozásról az Ügynökségnek küldött értesítés napjától számított két hónapon belül. [Mód. 103]” |
| --- | --- |

117.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„154a. cikk

Együttes és tanúsító védjegyek

Ha a nemzetközi lajstromozás együttes védjegyre, tanúsító védjegyre vagy hitelesítési védjegyre vonatkozó bejelentésen vagy lajstromozáson alapul, az Ügynökség a 161a. cikk f) pontjával összhangban megállapított eljárásoknak megfelelően jár el.

  az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozást együttes európai uniós védjegyként kell kezelni
  .
  A nemzetközi lajstromozás jogosultjának a 67. cikk alapján közvetlenül az Ügynökséghez kell benyújtania a védjegy használatáról rendelkező szabályzatot a Nemzetközi Iroda által a nemzetközi lajstromozásról az Ügynökségnek küldött értesítés napjától számított két hónapon belül. [Mód. 103]”

| 118. | A 155. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

118.

A 155. cikket el kell hagyni.

| 119. | A 156. cikk a következőképpen módosul:






  (a) | a (2) bekezdésben a „hat hónapos” szövegrész helyébe az „egy hónapos” szövegrész

  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A felszólalást a 152. cikk (1) bekezdése szerinti meghirdetés napjától számított egy hónapos határidő lejártát követő három hónapon belül kell benyújtani. A felszólalást nem lehet szabályszerűen benyújtottnak tekinteni mindaddig, amíg a felszólalás díját meg nem fizetik.”;

  [Mód. 104] |
| --- | --- | --- |

119.

A 156. cikk a következőképpen módosul:

(a)

a (2) bekezdésben a „hat hónapos” szövegrész helyébe az „egy hónapos” szövegrész

  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A felszólalást a 152. cikk (1) bekezdése szerinti meghirdetés napjától számított egy hónapos határidő lejártát követő három hónapon belül kell benyújtani. A felszólalást nem lehet szabályszerűen benyújtottnak tekinteni mindaddig, amíg a felszólalás díját meg nem fizetik.”;

  [Mód. 104]

| (b) | a (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

(b)

a (4) bekezdést el kell hagyni.

| 120. | A rendelet a következő . cikkekkel egészül ki:
  „158a. cikk
  Védjegyoltalom átruházásának joghatásai
  A nemzetközi védjegyoltalom jogosultjának személyét érintő változásnak a nemzetközi lajstromba történő bevitele ugyanolyan joghatást vált ki, mint a védjegyoltalom átruházásának a 17. cikk szerinti bejegyzése a lajstromba.
  158b. cikk
  A használati engedély és más jog bejegyzésének joghatásai
  A nemzetközi lajstromozással összefüggésben a használati engedélynek vagy a védjegyjogosult rendelkezési jogára vonatkozó korlátozásnak a nemzetközi lajstromba történő bevitele ugyanolyan joghatást vált ki, mint a használati engedélynek, dologi jogoknak, végrehajtásnak vagy fizetésképtelenségi eljárásnak a 19., 20., 21. és 22. cikk szerinti bejegyzése a lajstromba.
  158c. cikk
  Az átruházás, a használati engedély és a jogosult rendelkezési jogának korlátozása bejegyzésére irányuló kérelem vizsgálata
  A védjegyjogosult személyében bekövetkező változás, a használati engedély vagy a rendelkezési jog korlátozásának, továbbá az használati engedélynek módosításának vagy törlésének, valamint a jogosult rendelkezési jogát érintő korlátozás megszüntetésének bejegyzésére irányuló, az Ügynökséghez benyújtott kérelmeket az Ügynökség a 161a. cikk h) pontjával összhangban meghatározott esetekben továbbítja a nemzetközi irodához.”[Mód. 105] |
| --- | --- |

120.

A rendelet a következő . cikkekkel egészül ki:

„158a. cikk

Védjegyoltalom átruházásának joghatásai

A nemzetközi védjegyoltalom jogosultjának személyét érintő változásnak a nemzetközi lajstromba történő bevitele ugyanolyan joghatást vált ki, mint a védjegyoltalom átruházásának a 17. cikk szerinti bejegyzése a lajstromba.

158b. cikk

A használati engedély és más jog bejegyzésének joghatásai

A nemzetközi lajstromozással összefüggésben a használati engedélynek vagy a védjegyjogosult rendelkezési jogára vonatkozó korlátozásnak a nemzetközi lajstromba történő bevitele ugyanolyan joghatást vált ki, mint a használati engedélynek, dologi jogoknak, végrehajtásnak vagy fizetésképtelenségi eljárásnak a 19., 20., 21. és 22. cikk szerinti bejegyzése a lajstromba.

158c. cikk

Az átruházás, a használati engedély és a jogosult rendelkezési jogának korlátozása bejegyzésére irányuló kérelem vizsgálata

A védjegyjogosult személyében bekövetkező változás, a használati engedély vagy a rendelkezési jog korlátozásának, továbbá az használati engedélynek módosításának vagy törlésének, valamint a jogosult rendelkezési jogát érintő korlátozás megszüntetésének bejegyzésére irányuló, az Ügynökséghez benyújtott kérelmeket az Ügynökség a 161a. cikk h) pontjával összhangban meghatározott esetekben továbbítja a nemzetközi irodához.”[Mód. 105]

| 121. | A 159. cikk a következőképpen módosul:






  (a) | az (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a Madridi Jegyzőkönyv részes tagállamát megjelölő bejelentéssé, feltéve, hogy az átalakítás iránti kérelem benyújtásának napján e tagállam közvetlenül megjelölhető a Madridi Jegyzőkönyv alapján. A 112., 113. és 114. cikket alkalmazni kell.”; |
| --- | --- | --- | --- |

121.

A 159. cikk a következőképpen módosul:

(a)

az (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a Madridi Jegyzőkönyv részes tagállamát megjelölő bejelentéssé, feltéve, hogy az átalakítás iránti kérelem benyújtásának napján e tagállam közvetlenül megjelölhető a Madridi Jegyzőkönyv alapján. A 112., 113. és 114. cikket alkalmazni kell.”;

| (b) | a (2) bekezdésben a „vagy a Madridi Megállapodásban” szövegrészt el kell hagyni.
  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás átalakításából származó nemzeti védjegybejelentés vagy a Madridi Jegyzőkönyvben [...] részes tagállamot megjelölő bejelentés bejelentési napjának az érintett tagállam tekintetében a nemzetközi lajstromozás Madridi Jegyzőkönyv 3. cikkének (4) bekezdése szerinti napja vagy az oltalom – nemzetközi lajstromozást követő – Európai Unióra történő utólagos kiterjesztésének a Madridi Jegyzőkönyv 3ter cikkének (2) bekezdése szerinti napja, illetve az elsőbbség napja számít, és – ha ez alkalmazható – azt megilleti a 153. cikknek megfelelően a szóban forgó állam védjegye alapján igényelt szenioritás.”;

  [Mód. 106] |
| --- | --- |

(b)

a (2) bekezdésben a „vagy a Madridi Megállapodásban” szövegrészt el kell hagyni.
  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás átalakításából származó nemzeti védjegybejelentés vagy a Madridi Jegyzőkönyvben [...] részes tagállamot megjelölő bejelentés bejelentési napjának az érintett tagállam tekintetében a nemzetközi lajstromozás Madridi Jegyzőkönyv 3. cikkének (4) bekezdése szerinti napja vagy az oltalom – nemzetközi lajstromozást követő – Európai Unióra történő utólagos kiterjesztésének a Madridi Jegyzőkönyv 3ter cikkének (2) bekezdése szerinti napja, illetve az elsőbbség napja számít, és – ha ez alkalmazható – azt megilleti a 153. cikknek megfelelően a szóban forgó állam védjegye alapján igényelt szenioritás.”;

  [Mód. 106]

| 122. | A XIII. cím a következő fejezettel egészül ki:
  „4. FEJEZET
  Felhatalmazás
  161a. cikk
  Felhatalmazás
  A Bizottság a 163. cikkben foglaltakkal összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:






  (a) | a 147. cikk (5) bekezdésében említett nemzetközi bejelentés alaki követelményei, a nemzetközi bejelentés vizsgálatára vonatkozó, a 147. cikk (6) bekezdése szerinti eljárás, valamint a nemzetközi bejelentésnek a nemzetközi irodához történő, a 147. cikk (4) bekezdése szerinti továbbításának szabályai; [Mód. 107] |
| --- | --- | --- |

122.

A XIII. cím a következő fejezettel egészül ki:

„4. FEJEZET

Felhatalmazás

161a. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság a 163. cikkben foglaltakkal összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:

(a)

a 147. cikk (5) bekezdésében említett nemzetközi bejelentés alaki követelményei, a nemzetközi bejelentés vizsgálatára vonatkozó, a 147. cikk (6) bekezdése szerinti eljárás, valamint a nemzetközi bejelentésnek a nemzetközi irodához történő, a 147. cikk (4) bekezdése szerinti továbbításának szabályai; [Mód. 107]

| (b) | a 148a. cikk szerinti értesítés szabályai; |
| --- | --- |

(b)

a 148a. cikk szerinti értesítés szabályai;

| (c) | a 149. cikk (2) bekezdésében említett területi kiterjesztés alaki követelményei, valamint ezen követelmények vizsgálatára vonatkozó eljárás és a területi kiterjesztésre vonatkozó kérelemnek a nemzetközi irodához történő továbbításának szabályai; [Mód. 108] |
| --- | --- |

(c)

a 149. cikk (2) bekezdésében említett területi kiterjesztés alaki követelményei, valamint ezen követelmények vizsgálatára vonatkozó eljárás és a területi kiterjesztésre vonatkozó kérelemnek a nemzetközi irodához történő továbbításának szabályai; [Mód. 108]

| (d) | a 153. cikk szerinti szenioritási kérelem benyújtására vonatkozó eljárás; |
| --- | --- |

(d)

a 153. cikk szerinti szenioritási kérelem benyújtására vonatkozó eljárás;

| (e) | a 154. cikkben említett feltétlen kizáró okok vizsgálatára vonatkozó eljárás, és a 156. cikk szerinti felszólalás benyújtására és vizsgálatára vonatkozó eljárás, ideértve a nemzetközi iroda szükséges tájékoztatását is; |
| --- | --- |

(e)

a 154. cikkben említett feltétlen kizáró okok vizsgálatára vonatkozó eljárás, és a 156. cikk szerinti felszólalás benyújtására és vizsgálatára vonatkozó eljárás, ideértve a nemzetközi iroda szükséges tájékoztatását is;

| (f) | a nemzetközi lajstromozással összefüggő, a 154a. cikkben említett eljárások; |
| --- | --- |

(f)

a nemzetközi lajstromozással összefüggő, a 154a. cikkben említett eljárások;

| (g) | azon esetek, amikor az Ügynökségnek értesítenie kell a nemzetközi irodát a nemzetközi lajstromozás joghatásainak a 158. cikk szerinti érvénytelenítéséről, és az erre vonatkozó értesítésben közlendő információk; |
| --- | --- |

(g)

azon esetek, amikor az Ügynökségnek értesítenie kell a nemzetközi irodát a nemzetközi lajstromozás joghatásainak a 158. cikk szerinti érvénytelenítéséről, és az erre vonatkozó értesítésben közlendő információk;

| (h) | a 158c. cikkben említett kérelmeknek a nemzetközi irodához történő továbbításának szabályai; |
| --- | --- |

(h)

a 158c. cikkben említett kérelmeknek a nemzetközi irodához történő továbbításának szabályai;

| (i) | a 159. cikk (1) bekezdése szerinti átalakításra irányuló kérelemre vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

(i)

a 159. cikk (1) bekezdése szerinti átalakításra irányuló kérelemre vonatkozó követelmények;

| (j) | a 161. cikkben említett átalakítás iránti kérelem alaki követelményei és az átalakításra vonatkozó eljárások; |
| --- | --- |

(j)

a 161. cikkben említett átalakítás iránti kérelem alaki követelményei és az átalakításra vonatkozó eljárások;

| (k) | az Ügynökség és a nemzetközi iroda közötti információcserére vonatkozó szabályok, ideértve a 147. cikk (4) bekezdése, a 148a. cikk, a 153. cikk (2) bekezdése és a 158c. cikk szerinti értesítésekre vonatkozó szabályokat is.”[Mód. 109] |
| --- | --- |

(k)

az Ügynökség és a nemzetközi iroda közötti információcserére vonatkozó szabályok, ideértve a 147. cikk (4) bekezdése, a 148a. cikk, a 153. cikk (2) bekezdése és a 158c. cikk szerinti értesítésekre vonatkozó szabályokat is.”[Mód. 109]

| 123. | A 162. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

123.

A 162. cikket el kell hagyni.

| 124. | A 163. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

124.

A 163. cikket el kell hagyni.

| 125. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „163a. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  (1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
  (2)   A 24a., a 35a., a 45a., a 49a., az 57a., a 65a., a 74a., a 74k., a 93a., a 114a., a 144a. és a 161a. cikkben említett felhatalmazások határozatlan időre szólnak.
  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a (2) bekezdésben említett felhatalmazásokat. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 24a., a 35a., a 45a., a 49a., az 57a., a 65a., a 74a., a 74k., a 93a., a 114a., a 144a. és a 161a. cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítéstől számított két

  négy
  hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást ellene, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2

  két
  hónappal meghosszabbodik.”[Mód. 110] |
| --- | --- |

125.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„163a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A 24a., a 35a., a 45a., a 49a., az 57a., a 65a., a 74a., a 74k., a 93a., a 114a., a 144a. és a 161a. cikkben említett felhatalmazások határozatlan időre szólnak.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a (2) bekezdésben említett felhatalmazásokat. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 24a., a 35a., a 45a., a 49a., az 57a., a 65a., a 74a., a 74k., a 93a., a 114a., a 144a. és a 161a. cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítéstől számított két

  négy
  hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást ellene, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2

  két
  hónappal meghosszabbodik.”[Mód. 110]

| 126. | A 164. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

126.

A 164. cikket el kell hagyni.

| 127. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „165a. cikk
  Értékelés és felülvizsgálat
  (1)   A Bizottság 2019-ig és azt követően ötévente megbízást ad

  értékeli
  e rendelet végrehajtásának értékelésére.
  végrehajtását. [Mód. 112]

  (2)   Az értékelés során felülvizsgálják az Ügynökség és a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalai, illetve a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatal közötti együttműködés jogi kereteit, különös tekintettel a finanszírozási mechanizmusra. Az értékelés kitér továbbá az Ügynökség és munkafolyamatai hatásának, eredményességének és hatékonyságának vizsgálatára is. Az értékelés során foglalkozni kell különösen az Ügynökség megbízatásának esetlegesen szükségesnek mutatkozó módosításával, és az ilyen jellegű módosítások pénzügyi következményeivel.
  (3)   A Bizottság az értékelő jelentést és arra vonatkozó következtetéseit továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak. Az értékelés megállapításait közzéteszik.
  (4)   Minden második értékelés alkalmával az Ügynökség által a célkitűzései, megbízatása és feladatai tekintetében elért eredményeket is értékelik. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Ügynökség fenntartása a kitűzött célok, megbízatása és feladatai tekintetében már nem indokolt, javasolhatja e rendelet hatályon kívül helyezését.” |
| --- | --- |

127.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„165a. cikk

Értékelés és felülvizsgálat

(1)   A Bizottság 2019-ig és azt követően ötévente megbízást ad

  értékeli
  e rendelet végrehajtásának értékelésére.
  végrehajtását. [Mód. 112]

(2)   Az értékelés során felülvizsgálják az Ügynökség és a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalai, illetve a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatal közötti együttműködés jogi kereteit, különös tekintettel a finanszírozási mechanizmusra. Az értékelés kitér továbbá az Ügynökség és munkafolyamatai hatásának, eredményességének és hatékonyságának vizsgálatára is. Az értékelés során foglalkozni kell különösen az Ügynökség megbízatásának esetlegesen szükségesnek mutatkozó módosításával, és az ilyen jellegű módosítások pénzügyi következményeivel.

(3)   A Bizottság az értékelő jelentést és arra vonatkozó következtetéseit továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak. Az értékelés megállapításait közzéteszik.

(4)   Minden második értékelés alkalmával az Ügynökség által a célkitűzései, megbízatása és feladatai tekintetében elért eredményeket is értékelik. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Ügynökség fenntartása a kitűzött célok, megbízatása és feladatai tekintetében már nem indokolt, javasolhatja e rendelet hatályon kívül helyezését.”

| (127a) | A szöveg a következő melléklettel egészül ki:




  „-I. melléklet




  A díjak összege




  Az e rendelet és a 2868/95/EK rendelet értelmében az Ügynökségnek fizetendő díjak a következők:
















  1. | A védjegybejelentés alapdíja egyedi védjegy esetén (26. cikk (2) bekezdés, 4. szabály a) pont) |
| --- | --- | --- |

(127a)

A szöveg a következő melléklettel egészül ki:

„-I. melléklet

A díjak összege

Az e rendelet és a 2868/95/EK rendelet értelmében az Ügynökségnek fizetendő díjak a következők:

1.

925 EUR

| 1a. | Kutatási díj európai uniós védjegybejelentés esetén (38. cikk (2) bekezdés, 4. szabály c) pont) |
| --- | --- |

1a.

12 euró megszorozva a 38. cikk (2)bekezdésében említett központi iparjogvédelmi hivatalok számával: az így kapott összeg és a későbbi változások az Ügynökség Hivatalos Lapjában kerülnek közzétételre

| 1b. | Elektronikus úton történő védjegybejelentés alapdíja egyedi védjegy esetén (26. cikk (2) bekezdés, 4. szabály a) pont) |
| --- | --- |

1b.

775 EUR

| 1c. | Elektronikus úton, az online besorolási adatbázis használatával történő védjegybejelentés alapdíja egyedi védjegy esetén (26. cikk (2) bekezdés, 4. szabály a) pont) |
| --- | --- |

1c.

725 EUR

| 2. | Második áru- és szolgáltatási osztály díja egyedi védjegy esetén (26. cikk (2) bekezdés, 4. szabály b) pont) |
| --- | --- |

2.

50 EUR

| 2a. | Harmadik áru- és szolgáltatási osztály díja egyedi védjegy esetén (26. cikk (2) bekezdés, 4. szabály b) pont) |
| --- | --- |

2a.

75 EUR

| 2b. | A harmadik áru- vagy szolgáltatási osztály felett minden egyes osztály után fizetendő díj egyedi védjegy esetén (26. cikk (2) bekezdés, 4. szabály b) pont) |
| --- | --- |

2b.

150 EUR

| 3. | A védjegybejelentés alapdíja együttes védjegy esetén (26. cikk (2) bekezdés, 66. cikk (3) bekezdés, 4. szabály a) pont és 42. szabály) |
| --- | --- |

3.

1 000 EUR

| 3a. | Elektronikus úton, az online besorolási adatbázis használatával történő védjegybejelentés alapdíja együttes védjegy esetén (26. cikk (2) bekezdés, 66. cikk (3) bekezdés, 4. szabály a) pont és 42. szabály) |
| --- | --- |

3a.

950 EUR

| 4. | Második áru- és szolgáltatási osztály díja együttes védjegy esetén (26. cikk (2) bekezdés, 66. cikk (3) bekezdés, 4. szabály b) pont és 42. szabály) |
| --- | --- |

4.

50 EUR

| 4a. | Harmadik áru- és szolgáltatási osztály díja együttes védjegy esetén (26. cikk (2) bekezdés, 66. cikk (3) bekezdés, 4. szabály b) pont és 42. szabály) |
| --- | --- |

4a.

75 EUR

| 4b. | A harmadik áru- vagy szolgáltatási osztály felett minden egyes osztály után fizetendő díj együttes védjegy esetén (26. cikk (2) bekezdés, 66. cikk (3) bekezdés, 4. szabály b) pont és 42. szabály) |
| --- | --- |

4b.

150 EUR

| 5. | A felszólalás díja (41. cikk (3) bekezdés; 17. szabály (1) bekezdés)) |
| --- | --- |

5.

350 EUR

| 7. | A lajstromozás alapdíja egyedi védjegy esetén (45. cikk) |
| --- | --- |

7.

0 EUR

| 8. | A harmadik áru- vagy szolgáltatási osztály felett minden egyes osztály után fizetendő díj egyedi védjegy esetén (45. cikk) |
| --- | --- |

8.

0 EUR

| 9. | A lajstromozás alapdíja együttes védjegy esetén (45. cikk és 66. cikk (3) bekezdés) |
| --- | --- |

9.

0 EUR

| 10. | A harmadik áru- vagy szolgáltatási osztály felett minden egyes osztály után fizetendő díj együttes védjegy esetén (45. cikk és 64. cikk (3) bekezdés) |
| --- | --- |

10.

0 EUR

| 11. | A lajstromozási díj késedelmes megfizetése esetén fizetendő pótdíj (162. cikk (2) bekezdés, a) pont) |
| --- | --- |

11.

0 EUR

| 12. | A megújítás alapdíja egyedi védjegy esetén (47. cikk (1) bekezdés, 30. szabály (2) bekezdés a) pont) |
| --- | --- |

12.

1 150 EUR

| 12a. | A megújítás alapdíja egyedi védjegy esetén elektronikus úton (47. cikk (1) bekezdés, 30. szabály (2) bekezdés a) pont) |
| --- | --- |

12a.

1 000 EUR.

| 13. | Egyéni védjegybejelentés esetén a második áru- és szolgáltatási osztály megújítási díja (47. cikk (1) bekezdés, 30. szabály (2) bekezdés b) pont) |
| --- | --- |

13.

100 EUR

| 13a. | Egyéni védjegybejelentés esetén a harmadik áru- és szolgáltatási osztály megújítási díja (47. cikk (1) bekezdés, 30. szabály (2) bekezdés b) pont) |
| --- | --- |

13a.

150 EUR

| 13b. | A harmadik áru- vagy szolgáltatási osztály felett minden egyes osztály után fizetendő megújítási díj egyedi védjegy esetén (47. cikk (1) bekezdés, 30. szabály (2) bekezdés b) pont) |
| --- | --- |

13b.

300 EUR

| 14. | A megújítás alapdíja együttes védjegy esetén (47. cikk (1) bekezdés, 66. cikk (3) bekezdés, 30. szabály (2) bekezdés a) pont és 42. szabály) |
| --- | --- |

14.

1 275 EUR

| 15. | Második áru- és szolgáltatási osztály után fizetendő megújítási díj együttes védjegy esetén (47. cikk (1) bekezdés, 66. cikk (3) bekezdés, 30. szabály (2) bekezdés b) pont és 42. szabály) |
| --- | --- |

15.

100 EUR.

| 15a. | Együttes védjegybejelentés esetén a harmadik áru- és szolgáltatási osztály megújítási díja (47. cikk (1) bekezdés, 66. cikk (3) bekezdés, 30. szabály (2) bekezdés b) pont és 42. szabály) |
| --- | --- |

15a.

150 EUR

| 15b. | A harmadik áru- vagy szolgáltatási osztály felett minden egyes osztály után fizetendő megújítási díj együttes védjegy esetén (47. cikk (1) bekezdés, 30. szabály (2) bekezdés b) pont és 42. szabály) |
| --- | --- |

15b.

300 EUR

| 16. | A megújítási díj határidőn túli megfizetése vagy a megújítási kérelem határidőn túli benyújtása esetén fizetendő pótdíj (47. cikk (3) bekezdés, 30. szabály (2) bekezdés c) pont |
| --- | --- |

16.

A határidőn túl megfizetett megújítási díj 25 %-a, legfeljebb 1150 EUR

| 17. | A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem díja (56. cikk (2) bekezdés, 39. szabály (1) bekezdés) |
| --- | --- |

17.

700 EUR

| 18. | A fellebbezés díja (60. cikk, 49. szabály (3) bekezdés) |
| --- | --- |

18.

800 EUR

| 19. | Az igazolás bejelentésének díja (81. cikk (3) bekezdés) |
| --- | --- |

19.

200 EUR

| 20. | Európai uniós védjegybejelentés vagy európai uniós védjegy átalakítása iránti kérelem díja (113. cikk (1) bekezdés, összefüggésben a 159. cikk (1) bekezdésével is; 45. szabály (2) bekezdés, összefüggésben a 123. szabály (2) bekezdésével is)) |
| --- | --- |

20.

200 EUR

| a) | átalakítás nemzeti védjegybejelentéssé; |
| --- | --- |

a)

átalakítás nemzeti védjegybejelentéssé;

| b) | átalakítás a Madridi Megállapodás alapján a tagállamokat megjelölő bejelentéssé |
| --- | --- |

b)

átalakítás a Madridi Megállapodás alapján a tagállamokat megjelölő bejelentéssé

| 21. | Az eljárások folytatásának díja (82. cikk (1) bekezdés) |
| --- | --- |

21.

400 EUR

| 22. | Lajtromozott európai uniós védjegy osztályozására vonatkozó bejelentés (49. cikk (4) bekezdés) vagy európai uniós védjegy bejelentésének díja (44. cikk (4) bekezdés) |
| --- | --- |

22.

250 EUR

| 23. | Használati engedély vagy más jog bejelentési díja lajstromozott európai uniós védjegy (162. cikk (2) bekezdés c) pont, 33. szabály (2) bekezdés), illetve európai uniós védjegy bejelentése esetén (157. cikk (2) bekezdés d) pont, 33. szabály (4) bekezdés): |
| --- | --- |

23.

200 EUR bejegyzésenként, azonban legfeljebb 1 000 EUR, ha több bejegyzést kérnek ugyanabban a kérelemben vagy ugyanabban az időpontban

| a) | használati engedély megadása; |
| --- | --- |

a)

használati engedély megadása;

| b) | használati engedély átruházása; |
| --- | --- |

b)

használati engedély átruházása;

| c) | dologi jog alapítása; |
| --- | --- |

c)

dologi jog alapítása;

| d) | dologi jog átruházása; |
| --- | --- |

d)

dologi jog átruházása;

| e) | végrehajtás; |
| --- | --- |

e)

végrehajtás;

| 24. | Használati engedély vagy más jog bejegyzése törlésének díja (162. cikk (2) bekezdés e) pont, 35. szabály (3) bekezdés) |
| --- | --- |

24.

200 EUR törlésenként, azonban legfeljebb 1 000 EUR, ha több bejegyzést kérnek ugyanabban a kérelemben vagy ugyanabban az időpontban

| 25. | Európai uniós védjegy lajstromozott alakjának módosításáért fizetendő díj (162. cikk (2) bekezdés f) pont, 25. szabály (2) bekezdés) |
| --- | --- |

25.

200 EUR

| 26. | Használati engedély vagy az európai uniós védjegy tekintetében fennálló más jog bejegyzésére irányuló kérelem díja (162. cikk (2) bekezdés j) pont), 89. szabály (5) bekezdés), a védjegyokirat másolatának díja (162. cikk (2) bekezdés b) pont, 24. szabály (2) bekezdés) vagy a lajstromkivonat kiadásáért fizetendő díj (162. cikk (2) bekezdés g) pont, 84. szabály (6) bekezdés): |
| --- | --- |

26.

| a) | nem hiteles másolat vagy kivonat |
| --- | --- |

a)

nem hiteles másolat vagy kivonat

10 EUR.

| b) | hiteles másolat vagy kivonat |
| --- | --- |

b)

hiteles másolat vagy kivonat

30 EUR.

| 27. | Az iratokba való betekintés díja (162. cikk (2) bekezdés h) pont, 89. szabály (1) bekezdés) |
| --- | --- |

27.

30 EUR.

| 28. | Az ügyiratok másolatainak kiadásáért fizetendő díj (162. cikk (2) bekezdés i) pont, 89. szabály (5) bekezdés) |
| --- | --- |

28.

| a) | nem hiteles másolat; |
| --- | --- |

a)

nem hiteles másolat;

10 EUR.

| b) | hiteles másolat; |
| --- | --- |

b)

hiteles másolat;

30 EUR.

a 10. oldal után oldalanként fizetendő díj

1 EUR.

| 29. | Az ügyiratokban szereplő adatok közlésének díja (162. cikk (2) bekezdés k) pont, 90. szabály) |
| --- | --- |

29.

10 EUR.

| 30. | A visszatérítendő eljárási költségek megállapításának felülvizsgálatáért fizetendő díj (162. cikk (2) bekezdés l) pont, 94. szabály (4) bekezdés) |
| --- | --- |

30.

100 EUR.

| 31. | Az Ügynökséghez benyújtott nemzetközi bejelentés díja (147. cikk (5) bekezdés) |
| --- | --- |

31.

300 EUR.

[Mód. 111]”

1a. cikk

A 2868/95/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | A 4. szabályt el kell hagyni. |
| --- | --- |

(1)

A 4. szabályt el kell hagyni.

| (2) | A 30. szabály (2) bekezdését el kell hagyni.

  [Mód. 113] |
| --- | --- |

(2)

A 30. szabály (2) bekezdését el kell hagyni.

  [Mód. 113]

1b. cikk

A 2869/95/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat e rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak

   (*14)

  megfelelően kell értelmezni. [Mód. 114]

2. cikk

Ez a rendelet [az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő kilencvenedik nap dátuma]-án/-én lép hatályba.

Az 1. cikk (9) bekezdését, (10) bekezdésének b) pontját, (21), (22), (23), (25), (26), (27), (29), (30), (31), (34), (37), (38), (41), (44), (46), (57), (58), (59), (60), (61), (63), (64), (66), (67), (68), (69), (70), (71), (72), (73), (75), (76), (77), (78), (79), (88), (89), (93), (94) bekezdését, a 128. cikk (4) bekezdésének n) pontjával összefüggésben (99) bekezdését, (101) bekezdését, (103) bekezdésének b) pontját, (105) bekezdésének d) pontját, (112), (113), (114), (115), (117), (120), (123) és (124) bekezdését [az első bekezdésben meghatározott időpontot 18 hónappal követő első hónap első napjának dátuma]-tól/-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2014. február 25-i álláspontja.

1

(2)  A Tanács 40/94/EK rendelete (1993. december 20.) a közösségi védjegyről (HL L 11., 1994.1.14., 1.o.).

2

(3)  A Tanács 207/2009/EK rendelete (2009. február 26.) a közösségi védjegyről (HL L 78., 2009.3.24., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 89/104/EGK első irányelve (1988. december 21.) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 40., 1989.2.11., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/95/EK irányelve (2008. október 22.) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 299., 2008.11.8., 25. o.).

5

(6)  COM(2008)0465.

6

(7)  HL C 140., 2010.5.29., 22. o.

7

(8)  COM(2011)0287.

8

(9)  HL L 336., 1994.12.23., 214. o.

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/114/EK irányelve (2006. december 12.) a megtévesztő és összehasonlító reklámról (HL L 376., 2006.12.27., 21. o.).

10

(11)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 608/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről és az 1383/2003/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 181., 2013.6.29., 15. o.).

11

Az Európai Parlament és a Tanács 608/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről és az 1383/2003/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 181., 2013.6.29., 15. o.).

(12)  
  A Bizottság 2869/95/EK rendelete 1995. december 13.) a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) fizetendő díjakról (HL L 303., 1995.12.15., 33. o.).

12

A Bizottság 2869/95/EK rendelete 1995. december 13.) a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) fizetendő díjakról (HL L 303., 1995.12.15., 33. o.).

(13)  
  A Bizottság 2868/95/EK rendelete 1995. december 13.) a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 303., 1995.12.15., 1. o.).

13

A Bizottság 2868/95/EK rendelete 1995. december 13.) a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 303., 1995.12.15., 1. o.).

(14)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1.o.)

14

Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1.o.)

(15)  

  HL C 32., 2014.2.4., 23. o.

15

HL C 32., 2014.2.4., 23. o.

(*14)  
  A megfelelési táblázat összeállítására az e rendeletről szóló intézményközi megállapodás megkötését követően kerül majd sor.

*14

A megfelelési táblázat összeállítására az e rendeletről szóló intézményközi megállapodás megkötését követően kerül majd sor.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/262 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/262

---

P7_TA(2014)0119

A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok ***I

Az Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2013)0162 – C7-0088/2013 – 2013/0089(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 285/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0162), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0162),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0088/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0088/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0032/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0032/2014),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 42. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0089

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 114. cikkére

  cikkének (1) bekezdésére
  , [Mód. 1]

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) számos ponton módosítani kell . Az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni . |
| --- | --- |

(1)

A 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) számos ponton módosítani kell . Az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni .

| (2) | A 2008/95/EK irányelv összehangolta a védjegyjogszabályok központi anyagi jogi rendelkezéseit, amelyekről elfogadásukkor úgy vélték, hogy a legközvetlenebbül érintik a belső piac működését azáltal, hogy akadályozzák az áruk szabad mozgását és a szolgáltatásnyújtás szabadságát az Unión belül . |
| --- | --- |

(2)

A 2008/95/EK irányelv összehangolta a védjegyjogszabályok központi anyagi jogi rendelkezéseit, amelyekről elfogadásukkor úgy vélték, hogy a legközvetlenebbül érintik a belső piac működését azáltal, hogy akadályozzák az áruk szabad mozgását és a szolgáltatásnyújtás szabadságát az Unión belül .

| (3) | A tagállamokbeli védjegyoltalom együttesen létezik azzal az oltalommal, amelyet uniós szinten a közösségi védjegyek biztosítanak, amelyek a 207/2009/EK tanácsi rendeletben (4) foglaltak szerint egységes jellegű és Unió-szerte érvényes szellemitulajdon-jogok. A nemzeti és uniós szintű védjegyrendszerek együttes létezése az Unió szellemitulajdon-jogok védelmére alkalmazott megközelítésének sarokköve. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamokbeli védjegyoltalom együttesen létezik azzal az oltalommal, amelyet uniós szinten a közösségi védjegyek biztosítanak, amelyek a 207/2009/EK tanácsi rendeletben (4) foglaltak szerint egységes jellegű és Unió-szerte érvényes szellemitulajdon-jogok. A nemzeti és uniós szintű védjegyrendszerek együttes létezése az Unió szellemitulajdon-jogok védelmére alkalmazott megközelítésének sarokköve.

| (4) | Az európai iparjogvédelmi stratégiáról szóló, 2008. július 16-i bizottsági közlemény (5) kapcsán a Bizottság Európa egészére kiterjedő átfogó értékelést végzett a védjegyrendszer általános működéséről, beleértve az uniós és nemzeti szint, valamint a közöttük lévő kapcsolat vizsgálatát. |
| --- | --- |

(4)

Az európai iparjogvédelmi stratégiáról szóló, 2008. július 16-i bizottsági közlemény (5) kapcsán a Bizottság Európa egészére kiterjedő átfogó értékelést végzett a védjegyrendszer általános működéséről, beleértve az uniós és nemzeti szint, valamint a közöttük lévő kapcsolat vizsgálatát.

| (5) | Az európai uniós védjegyrendszer jövőbeli felülvizsgálatáról szóló, 2010. május 25-i következtetéseiben (6) a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a 207/2009/EK rendelet és a 2008/95/EK irányelv módosítására. Utóbbi felülvizsgálatának intézkedéseket kell tartalmaznia a célból, hogy azt összehangolja a 207/2009/EK rendelettel
  cikkének (1) bekezdésére
  , így egész Európában csökkenjen

  csökkennének

  az Európa a védjegyrendszereken belüli eltérések
  , miközben a nemzeti védjegyoltalom mint vonzó lehetőség fennmaradna a védjegybejelentők számára
  .
  E tekintetben biztosítani kell az európai uniós védjegyrendszer és a nemzeti védjegyrendszerek közötti kiegészítő jellegű kapcsolatot. [Mód. 2]. |
| --- | --- |

(5)

Az európai uniós védjegyrendszer jövőbeli felülvizsgálatáról szóló, 2010. május 25-i következtetéseiben (6) a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a 207/2009/EK rendelet és a 2008/95/EK irányelv módosítására. Utóbbi felülvizsgálatának intézkedéseket kell tartalmaznia a célból, hogy azt összehangolja a 207/2009/EK rendelettel
  cikkének (1) bekezdésére
  , így egész Európában csökkenjen

  csökkennének

  az Európa a védjegyrendszereken belüli eltérések
  , miközben a nemzeti védjegyoltalom mint vonzó lehetőség fennmaradna a védjegybejelentők számára
  .
  E tekintetben biztosítani kell az európai uniós védjegyrendszer és a nemzeti védjegyrendszerek közötti kiegészítő jellegű kapcsolatot. [Mód. 2].

| (6) | A szellemitulajdon-jogok egységes piacáról szóló 2011. május 24-i közleményében (7) a Bizottság megállapította, hogy annak érdekében, hogy eleget tehessen az érdekeltek gyorsabb, színvonalasabb, ésszerűbb, következetesebb, fokozottabban felhasználóbarát, nyilvánosan jobban hozzáférhető és műszaki szempontból korszerűbb védjegybejegyzési rendszereket sürgető követeléseinek, a védjegyrendszert az Unió egészében korszerűsíteni kell és hozzá kell igazítani az internet korszakának követelményeihez. |
| --- | --- |

(6)

A szellemitulajdon-jogok egységes piacáról szóló 2011. május 24-i közleményében (7) a Bizottság megállapította, hogy annak érdekében, hogy eleget tehessen az érdekeltek gyorsabb, színvonalasabb, ésszerűbb, következetesebb, fokozottabban felhasználóbarát, nyilvánosan jobban hozzáférhető és műszaki szempontból korszerűbb védjegybejegyzési rendszereket sürgető követeléseinek, a védjegyrendszert az Unió egészében korszerűsíteni kell és hozzá kell igazítani az internet korszakának követelményeihez.

| (7) | Az ezen irányelv céljából végzett konzultáció és értékelés feltárta, hogy a nemzeti jogszabályok korábbi részleges összehangolása ellenére az európai üzleti környezet továbbra is nagyon heterogén, ami általánosságban korlátozza a védjegyoltalom hozzáférhetőségét, így kedvezőtlenül hat a versenyképességre és növekedésre. |
| --- | --- |

(7)

Az ezen irányelv céljából végzett konzultáció és értékelés feltárta, hogy a nemzeti jogszabályok korábbi részleges összehangolása ellenére az európai üzleti környezet továbbra is nagyon heterogén, ami általánosságban korlátozza a védjegyoltalom hozzáférhetőségét, így kedvezőtlenül hat a versenyképességre és növekedésre.

| (8) | A jól működő egységes piac előmozdításának és megteremtésének célkitűzését szem előtt tartva, valamint az Unión belül a védjegyek megszerzésének és oltalmának megkönnyítése érdekében ezért túl kell lépni a 2008/95/EK irányelv által megvalósított közelítés korlátozott alkalmazási körén, és a harmonizációt ki kell terjeszteni az olyan védjegyoltalmi anyagi jogi szabályokra is, mint amelyek a 207/2009/EK rendelet szerinti lajstromozással oltalmazott védjegyekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(8)

A jól működő egységes piac előmozdításának és megteremtésének célkitűzését szem előtt tartva, valamint az Unión belül a védjegyek megszerzésének és oltalmának megkönnyítése érdekében ezért túl kell lépni a 2008/95/EK irányelv által megvalósított közelítés korlátozott alkalmazási körén, és a harmonizációt ki kell terjeszteni az olyan védjegyoltalmi anyagi jogi szabályokra is, mint amelyek a 207/2009/EK rendelet szerinti lajstromozással oltalmazott védjegyekre vonatkoznak.

| (9) | Ahhoz, hogy a védjegyek lajstromozása Unió-szerte könnyebben megszerezhető és igazgatható legyen, nemcsak az anyagi jogot fontos közelíteni, hanem az eljárási szabályokat is. Ezért össze kell hangolni a tagállamokban és az európai
  uniós
  védjegyrendszerben alkalmazott fontosabb eljárási szabályokat – ideértve azokat is, amelyek esetében az eltérések fontos problémákat okoznak a belső piac működése tekintetében. A nemzeti jog szerinti eljárások tekintetében elég általános szabályokat megállapítani, és a tagállamokra hagyni a konkrét szabályok megállapítását. |
| --- | --- |

(9)

Ahhoz, hogy a védjegyek lajstromozása Unió-szerte könnyebben megszerezhető és igazgatható legyen, nemcsak az anyagi jogot fontos közelíteni, hanem az eljárási szabályokat is. Ezért össze kell hangolni a tagállamokban és az európai
  uniós
  védjegyrendszerben alkalmazott fontosabb eljárási szabályokat – ideértve azokat is, amelyek esetében az eltérések fontos problémákat okoznak a belső piac működése tekintetében. A nemzeti jog szerinti eljárások tekintetében elég általános szabályokat megállapítani, és a tagállamokra hagyni a konkrét szabályok megállapítását.

| (10) | Alapvető fontosságú biztosítani, hogy a lajstromozott védjegyek az összes tagállam jogi rendszereiben ugyanolyan oltalmat élvezzenek, és hogy a nemzeti szintű védjegyoltalom az európai
  uniós
  védjegyoltalommal azonos szintű legyen. Az Unióban jó hírnévvel rendelkező európai
  uniós
  védjegyeknek nyújtott kiterjedt oltalommal összhangban nemzeti szinten is kiterjedt oltalmat kell biztosítani minden olyan lajstromozott védjegy számára, amely az érintett tagállamban jó hírnévvel rendelkezik. [Mód. 3 a teljes szövegre vonatkozik] |
| --- | --- |

(10)

Alapvető fontosságú biztosítani, hogy a lajstromozott védjegyek az összes tagállam jogi rendszereiben ugyanolyan oltalmat élvezzenek, és hogy a nemzeti szintű védjegyoltalom az európai
  uniós
  védjegyoltalommal azonos szintű legyen. Az Unióban jó hírnévvel rendelkező európai
  uniós
  védjegyeknek nyújtott kiterjedt oltalommal összhangban nemzeti szinten is kiterjedt oltalmat kell biztosítani minden olyan lajstromozott védjegy számára, amely az érintett tagállamban jó hírnévvel rendelkezik. [Mód. 3 a teljes szövegre vonatkozik]

| (11) | Az irányelv nem fosztja meg a tagállamokat attól a jogtól, hogy továbbra is oltalomban részesítsék azokat a védjegyeket, amelyek oltalmát használat révén szerezték meg, e védjegyeket azonban csak a lajstromozás útján megszerzett védjegyekhez való viszonyuk tekintetében veszi figyelembe. |
| --- | --- |

(11)

Az irányelv nem fosztja meg a tagállamokat attól a jogtól, hogy továbbra is oltalomban részesítsék azokat a védjegyeket, amelyek oltalmát használat révén szerezték meg, e védjegyeket azonban csak a lajstromozás útján megszerzett védjegyekhez való viszonyuk tekintetében veszi figyelembe.

| (12) | A jogszabályok közelítésével elérni kívánt célkitűzések megvalósítása megkívánja, hogy a lajstromozott védjegyek megszerzésének és a védjegyoltalom fenntartásának feltételei valamennyi tagállamban alapvetően azonosak legyenek. |
| --- | --- |

(12)

A jogszabályok közelítésével elérni kívánt célkitűzések megvalósítása megkívánja, hogy a lajstromozott védjegyek megszerzésének és a védjegyoltalom fenntartásának feltételei valamennyi tagállamban alapvetően azonosak legyenek.

| (13) | Ennek érdekében szükség van azoknak a védjegyoltalomban részesíthető megjelöléseknek a példálózó felsorolására, amelyek alkalmasak arra, hogy valamely vállalkozás áruit vagy szolgáltatásait más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól megkülönböztessék. A védjegyek lajstromozási rendszere által támasztott követelmények, azaz a jogbiztonság és a gondos ügyintézés megvalósítása érdekében fontos megkövetelni, hogy a
  lajstromban a
  megjelölést

  világosan, pontosan, önmagában teljesen, könnyen hozzáférhetően, tartósan és objektíven

  oly módon ábrázoljákható. hogy az oltalom általa megjelölt tárgya kétséget kizáró módon azonosítható legyen. Ennek megfelelően lehetővé kell tenni a megjelölések megjelenítését, a grafikai ábrázoláson túlmenően, minden arra alkalmas megjelenési formában, amennyiben az
  általánosan elérhető technológiát alkalmaz és
  megfelelően biztosítja a fenti cél megvalósulását [Mód. 4] |
| --- | --- |

(13)

Ennek érdekében szükség van azoknak a védjegyoltalomban részesíthető megjelöléseknek a példálózó felsorolására, amelyek alkalmasak arra, hogy valamely vállalkozás áruit vagy szolgáltatásait más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól megkülönböztessék. A védjegyek lajstromozási rendszere által támasztott követelmények, azaz a jogbiztonság és a gondos ügyintézés megvalósítása érdekében fontos megkövetelni, hogy a
  lajstromban a
  megjelölést

  világosan, pontosan, önmagában teljesen, könnyen hozzáférhetően, tartósan és objektíven

  oly módon ábrázoljákható. hogy az oltalom általa megjelölt tárgya kétséget kizáró módon azonosítható legyen. Ennek megfelelően lehetővé kell tenni a megjelölések megjelenítését, a grafikai ábrázoláson túlmenően, minden arra alkalmas megjelenési formában, amennyiben az
  általánosan elérhető technológiát alkalmaz és
  megfelelően biztosítja a fenti cél megvalósulását [Mód. 4]

| (14) | Kimerítően fel kell sorolni továbbá a védjegy lajstromozását kizáró, illetve annak törlésére alapot adó – ideértve a megkülönböztető képesség hiányával vagy a védjegy korábbi jogokkal való ütközésével kapcsolatos – okokat is, még akkor is, ha a tagállamok egyes okok fenntartásáról, illetve azoknak jogszabályban történő bevezetéséről szabadon dönthetnek. |
| --- | --- |

(14)

Kimerítően fel kell sorolni továbbá a védjegy lajstromozását kizáró, illetve annak törlésére alapot adó – ideértve a megkülönböztető képesség hiányával vagy a védjegy korábbi jogokkal való ütközésével kapcsolatos – okokat is, még akkor is, ha a tagállamok egyes okok fenntartásáról, illetve azoknak jogszabályban történő bevezetéséről szabadon dönthetnek.

| (15) | Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós jog egyéb aktusai által a földrajzi jelzéseknek biztosított oltalom szintjét Unió-szerte egységes és kimerítő módon alkalmazzák a feltételen és viszonylagos kizáró okok vizsgálata során, ezen irányelvnek ugyanazokat a rendelkezéseket kell tartalmaznia a földrajzi jelzésekkel kapcsolatban, mint amelyek a 207/2009/EK rendeletben szerepelnek. |
| --- | --- |

(15)

Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós jog egyéb aktusai által a földrajzi jelzéseknek biztosított oltalom szintjét Unió-szerte egységes és kimerítő módon alkalmazzák a feltételen és viszonylagos kizáró okok vizsgálata során, ezen irányelvnek ugyanazokat a rendelkezéseket kell tartalmaznia a földrajzi jelzésekkel kapcsolatban, mint amelyek a 207/2009/EK rendeletben szerepelnek.

| (16) | A lajstromozott védjegy által nyújtott oltalom – amelynek rendeltetése különösen annak biztosítása, hogy a védjegyet hordozó áru vagy a védjegy alatt nyújtott szolgáltatás a védjegyjogosulttól származik – a védjegy és a megjelölés, valamint az érintett áruk vagy szolgáltatások azonossága esetén feltétlen. Az oltalom a megjelölés és a védjegy, valamint az érintett áruk vagy szolgáltatások hasonlósága esetére is kiterjed. A hasonlóság fogalmának az összetéveszthetőséggel kapcsolatos értelmezése nélkülözhetetlen. Az összetéveszthetőség, amelynek értékelése számos tényezőtől – különösen a védjegy piaci ismertségétől, attól a képzettársítástól, amelyet a használt vagy a védjegyként lajstromozott megjelölés előidéz, valamint a védjegy és a megjelölés közötti, valamint a velük megjelölt áruk vagy szolgáltatások közötti hasonlóság mértékétől – függ, az oltalom szempontjából különös feltételt képez. Az összetéveszthetőség megállapításának módja – különösen a bizonyítási teher – olyan nemzeti eljárási szabályok hatálya alá tartozik, amelyeket ez az irányelv nem érint. |
| --- | --- |

(16)

A lajstromozott védjegy által nyújtott oltalom – amelynek rendeltetése különösen annak biztosítása, hogy a védjegyet hordozó áru vagy a védjegy alatt nyújtott szolgáltatás a védjegyjogosulttól származik – a védjegy és a megjelölés, valamint az érintett áruk vagy szolgáltatások azonossága esetén feltétlen. Az oltalom a megjelölés és a védjegy, valamint az érintett áruk vagy szolgáltatások hasonlósága esetére is kiterjed. A hasonlóság fogalmának az összetéveszthetőséggel kapcsolatos értelmezése nélkülözhetetlen. Az összetéveszthetőség, amelynek értékelése számos tényezőtől – különösen a védjegy piaci ismertségétől, attól a képzettársítástól, amelyet a használt vagy a védjegyként lajstromozott megjelölés előidéz, valamint a védjegy és a megjelölés közötti, valamint a velük megjelölt áruk vagy szolgáltatások közötti hasonlóság mértékétől – függ, az oltalom szempontjából különös feltételt képez. Az összetéveszthetőség megállapításának módja – különösen a bizonyítási teher – olyan nemzeti eljárási szabályok hatálya alá tartozik, amelyeket ez az irányelv nem érint.

| (17) | A jogbiztonság és az elsőbbség elvével – miszerint a korábban lajstromozott védjegy elsőbbséget élvez a később lajstromozott védjegyekkel szemben – való teljes összhang biztosítása érdekében meg kell állapítani, hogy a védjegyoltalomból fakadó jogok érvényesítése nem sértheti a jogosultak azon jogait, amelyeket a bejelentés napja vagy elsőbbségi napja előtt szereztek. Ez összhangban van a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló, 1994. április 15-i megállapodás (a továbbiakban: TRIPS-megállapodás (8)) 16. cikkének (1) bekezdésével. |
| --- | --- |

(17)

A jogbiztonság és az elsőbbség elvével – miszerint a korábban lajstromozott védjegy elsőbbséget élvez a később lajstromozott védjegyekkel szemben – való teljes összhang biztosítása érdekében meg kell állapítani, hogy a védjegyoltalomból fakadó jogok érvényesítése nem sértheti a jogosultak azon jogait, amelyeket a bejelentés napja vagy elsőbbségi napja előtt szereztek. Ez összhangban van a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló, 1994. április 15-i megállapodás (a továbbiakban: TRIPS-megállapodás (8)) 16. cikkének (1) bekezdésével.

| (18) | Helyénvaló, hogy a védjegybitorlás csak abban az esetben legyen megállapítható, ha a bitorlást megvalósító védjegyet vagy megjelölést a kereskedelmi forgalomban azzal a céllal használják, hogy az árukat és szolgáltatásokat a kereskedelmi származásukra tekintettel megkülönböztesse. Az ettől eltérő célú védjegy-használatra a nemzeti jog rendelkezései az irányadók. |
| --- | --- |

(18)

Helyénvaló, hogy a védjegybitorlás csak abban az esetben legyen megállapítható, ha a bitorlást megvalósító védjegyet vagy megjelölést a kereskedelmi forgalomban azzal a céllal használják, hogy az árukat és szolgáltatásokat a kereskedelmi származásukra tekintettel megkülönböztesse. Az ettől eltérő célú védjegy-használatra a nemzeti jog rendelkezései az irányadók.

| (19) | A jogbiztonság és az egyértelműség biztosítása érdekében tisztázni kell, hogy nemcsak hasonlóság esetén, hanem azonos megjelölés azonos árukra és szolgáltatásokra történő alkalmazása esetén is csak akkor és csak olyan mértékig nyújtható oltalom a védjegynek, amilyen mértékig a védjegy fő funkciója, vagyis az áruk és szolgáltatások kereskedelmi eredetének garantálása sérül. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(19)

A jogbiztonság és az egyértelműség biztosítása érdekében tisztázni kell, hogy nemcsak hasonlóság esetén, hanem azonos megjelölés azonos árukra és szolgáltatásokra történő alkalmazása esetén is csak akkor és csak olyan mértékig nyújtható oltalom a védjegynek, amilyen mértékig a védjegy fő funkciója, vagyis az áruk és szolgáltatások kereskedelmi eredetének garantálása sérül. [Mód. 5]

| (20) | A védjegybitorlás fogalmának magában kell foglalnia a megjelölés kereskedelmi névként vagy hasonló megnevezésként történő használatát mindaddig, amíg a használat célja az áruk és szolgáltatások kereskedelmi eredet szerinti megkülönböztetése. |
| --- | --- |

(20)

A védjegybitorlás fogalmának magában kell foglalnia a megjelölés kereskedelmi névként vagy hasonló megnevezésként történő használatát mindaddig, amíg a használat célja az áruk és szolgáltatások kereskedelmi eredet szerinti megkülönböztetése.

| (21) | A jogbiztonság, valamint a specifikus uniós jogszabályokkal való teljes összhang biztosítása érdekében helyénvaló rendelkezni arról, hogy a védjegyjogosult megtilthassa harmadik személyeknek valamely megjelölés összehasonlító reklámban való felhasználását, amennyiben az összehasonlító reklám ellentétes a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9). |
| --- | --- |

(21)

A jogbiztonság, valamint a specifikus uniós jogszabályokkal való teljes összhang biztosítása érdekében helyénvaló rendelkezni arról, hogy a védjegyjogosult megtilthassa harmadik személyeknek valamely megjelölés összehasonlító reklámban való felhasználását, amennyiben az összehasonlító reklám ellentétes a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9).

| (22) | A védjegyoltalom megerősítése és a hamisítás elleni küzdelem hatékonyabbá tétele érdekében
  , továbbá a WTO szabályainak, különösen az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény árutovábbítás szabadságáról szóló V. cikkének sérelme nélkül,
  a lajstromozott védjegy jogosultját fel kell hatalmazni annak megakadályozására, hogy harmadik felek harmadik országokból olyan árukat hozzanak be a tagállam vámterületére (anélkül, hogy szabad forgalomba bocsátották volna őket), amelyeken engedély nélkül szerepel az adott áru vonatkozásában lajstromba vett védjeggyel lényegében megegyező védjegy.
  Ez nem érinti a generikus gyógyszerek akadálymentes továbbítását, az Európai Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban, különös tekintettel a WTO dohai miniszteri konferenciája által 2001. november 14-én elfogadott, „a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló nyilatkozatban” foglaltakra. [Mód. 55] |
| --- | --- |

(22)

A védjegyoltalom megerősítése és a hamisítás elleni küzdelem hatékonyabbá tétele érdekében
  , továbbá a WTO szabályainak, különösen az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény árutovábbítás szabadságáról szóló V. cikkének sérelme nélkül,
  a lajstromozott védjegy jogosultját fel kell hatalmazni annak megakadályozására, hogy harmadik felek harmadik országokból olyan árukat hozzanak be a tagállam vámterületére (anélkül, hogy szabad forgalomba bocsátották volna őket), amelyeken engedély nélkül szerepel az adott áru vonatkozásában lajstromba vett védjeggyel lényegében megegyező védjegy.
  Ez nem érinti a generikus gyógyszerek akadálymentes továbbítását, az Európai Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban, különös tekintettel a WTO dohai miniszteri konferenciája által 2001. november 14-én elfogadott, „a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló nyilatkozatban” foglaltakra. [Mód. 55]

| (22a) | A védjegy jogosultja megteheti a vonatkozó jogi lépéseket, így többek között kérheti a nemzeti vámhatóságokat, hogy lépjenek fel a jogaikat állítólagosan sértő árukkal szemben a 608/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (10)

  szerinti visszatartás és megsemmisítés formájában. A vámhatóságoknak a jogosult kérésére, illetve a kockázatelemzés szempontjait figyelembe véve le kell folytatniuk a 608/2013/EU rendeletben rögzített megfelelő eljárásokat. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(22a)

A védjegy jogosultja megteheti a vonatkozó jogi lépéseket, így többek között kérheti a nemzeti vámhatóságokat, hogy lépjenek fel a jogaikat állítólagosan sértő árukkal szemben a 608/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (10)

  szerinti visszatartás és megsemmisítés formájában. A vámhatóságoknak a jogosult kérésére, illetve a kockázatelemzés szempontjait figyelembe véve le kell folytatniuk a 608/2013/EU rendeletben rögzített megfelelő eljárásokat. [Mód. 7]

| (22b) | A 608/2013/EU rendelet 28. cikke kimondja, hogy a jogosult felel az áruk birtokosainak okozott károkért, amennyiben például az érintett árukat a későbbiekben nem találják szellemi tulajdonjogot sértőnek. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(22b)

A 608/2013/EU rendelet 28. cikke kimondja, hogy a jogosult felel az áruk birtokosainak okozott károkért, amennyiben például az érintett árukat a későbbiekben nem találják szellemi tulajdonjogot sértőnek. [Mód. 8]

| (22c) | A tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket a generikus gyógyszerek zökkenőmentes továbbításának biztosítása érdekében. A védjegy jogosultjának ezért nincs joga ahhoz, hogy a gyógyszerek hatóanyagának nemzetközi szabadneve és valamely lajstromba vett védjegy közötti vélt vagy tényleges hasonlóság alapján megakadályozza, hogy harmadik felek kereskedelmi tevékenység körében árukat hozzanak be a tagállam vámterületére. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(22c)

A tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket a generikus gyógyszerek zökkenőmentes továbbításának biztosítása érdekében. A védjegy jogosultjának ezért nincs joga ahhoz, hogy a gyógyszerek hatóanyagának nemzetközi szabadneve és valamely lajstromba vett védjegy közötti vélt vagy tényleges hasonlóság alapján megakadályozza, hogy harmadik felek kereskedelmi tevékenység körében árukat hozzanak be a tagállam vámterületére. [Mód. 9]

| (23) | A védjegybitorló

  hamisított
  áruk belépésének hatékonyabb megakadályozása érdekében (mindenekelőtt az interneten keresztüli,
  a 608/2013/EU rendeletben meghatározott, kiscsomagban küldött
  értékesítések összefüggésében)
  az érvényesen lajstromozott védjegy jogosultját

  jogosultat fel kell hatalmazni az ilyen áruk Unióba történő behozatalának megtiltására, amennyiben csak az

  a hamisított
  áruk feladója jár el kereskedelmi céllal

  gazdasági tevékenység keretében
  .
  Amennyiben ilyen intézkedésekre kerül sor, az árut megrendelő magánszemélyeket vagy jogalanyokat tájékoztatják az intézkedés okairól, valamint a feladóval szembeni jogszabály szerinti jogaikról. [Mód. 10]. |
| --- | --- |

(23)

A védjegybitorló

  hamisított
  áruk belépésének hatékonyabb megakadályozása érdekében (mindenekelőtt az interneten keresztüli,
  a 608/2013/EU rendeletben meghatározott, kiscsomagban küldött
  értékesítések összefüggésében)
  az érvényesen lajstromozott védjegy jogosultját

  jogosultat fel kell hatalmazni az ilyen áruk Unióba történő behozatalának megtiltására, amennyiben csak az

  a hamisított
  áruk feladója jár el kereskedelmi céllal

  gazdasági tevékenység keretében
  .
  Amennyiben ilyen intézkedésekre kerül sor, az árut megrendelő magánszemélyeket vagy jogalanyokat tájékoztatják az intézkedés okairól, valamint a feladóval szembeni jogszabály szerinti jogaikról. [Mód. 10].

| (24) | Annak érdekében, hogy a lajstromozott védjegy jogosultjai hatékonyabban tudjanak küzdeni az áruhamisítás ellen, fel kell hatalmazni őket arra, hogy megtiltsák a védjegybitorló jegyek árukon való elhelyezését, valamint az elhelyezést előkészítő egyes tevékenységeket. |
| --- | --- |

(24)

Annak érdekében, hogy a lajstromozott védjegy jogosultjai hatékonyabban tudjanak küzdeni az áruhamisítás ellen, fel kell hatalmazni őket arra, hogy megtiltsák a védjegybitorló jegyek árukon való elhelyezését, valamint az elhelyezést előkészítő egyes tevékenységeket.

| (25) | A védjegyoltalom által biztosított kizárólagos jogok nem jogosítják fel a jogosultat arra, hogy megtiltsa a megjelölések és jelzések tisztességes, az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban történő használatát. A kereskedelmi nevek és a védjegyek közötti egyenlő feltételek megteremtése érdekében – tekintve, hogy a kereskedelmi nevek rendszerint korlátlan oltalmat élveznek a később lajstromozott védjegyekkel szemben –a fentiek szerinti használatot úgy kell értelmezni, mint ami kizárólag személynevek használatát, és általában véve a leíró vagy a megkülönböztetésre nem alkalmas megjelölések és jelzések használatát foglalja magában. A jogosult továbbá nem akadályozhatja meg a védjegy általános tisztességes és becsületes, a jogosult áruinak vagy szolgáltatásainak ekként történő azonosítását vagy az azokra való hivatkozást célzó használatát. |
| --- | --- |

(25)

A védjegyoltalom által biztosított kizárólagos jogok nem jogosítják fel a jogosultat arra, hogy megtiltsa a megjelölések és jelzések tisztességes, az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban történő használatát. A kereskedelmi nevek és a védjegyek közötti egyenlő feltételek megteremtése érdekében – tekintve, hogy a kereskedelmi nevek rendszerint korlátlan oltalmat élveznek a később lajstromozott védjegyekkel szemben –a fentiek szerinti használatot úgy kell értelmezni, mint ami kizárólag személynevek használatát, és általában véve a leíró vagy a megkülönböztetésre nem alkalmas megjelölések és jelzések használatát foglalja magában. A jogosult továbbá nem akadályozhatja meg a védjegy általános tisztességes és becsületes, a jogosult áruinak vagy szolgáltatásainak ekként történő azonosítását vagy az azokra való hivatkozást célzó használatát.

| (26) | Az áruk szabad mozgásának elvéből következik, hogy a jogosult nem akadályozhatja meg a védjegy harmadik fél általi használatát olyan áruk tekintetében, amelyeket az Unió területén az adott védjeggyel a védjegyjogosult által vagy az ő beleegyezésével forgalomba helyeztek, kivéve, ha a védjegyjogosultnak jogos érdeke fűződik ahhoz, hogy az áruk további forgalmazása ellen felszólaljon. |
| --- | --- |

(26)

Az áruk szabad mozgásának elvéből következik, hogy a jogosult nem akadályozhatja meg a védjegy harmadik fél általi használatát olyan áruk tekintetében, amelyeket az Unió területén az adott védjeggyel a védjegyjogosult által vagy az ő beleegyezésével forgalomba helyeztek, kivéve, ha a védjegyjogosultnak jogos érdeke fűződik ahhoz, hogy az áruk további forgalmazása ellen felszólaljon.

| (27) | A jogbiztonság érdekében, valamint a korábbi védjegy jogosultjának méltányos érdekeire is figyelemmel fontos arról gondoskodni, hogy ez utóbbi ne kérhesse egy sajátjánál későbbi védjegy törlését, illetve annak használatát ne kifogásolhassa, ha e használatról tudomása volt, és azt hosszabb időn át eltűrte, kivéve, ha a későbbi védjegyet rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra. |
| --- | --- |

(27)

A jogbiztonság érdekében, valamint a korábbi védjegy jogosultjának méltányos érdekeire is figyelemmel fontos arról gondoskodni, hogy ez utóbbi ne kérhesse egy sajátjánál későbbi védjegy törlését, illetve annak használatát ne kifogásolhassa, ha e használatról tudomása volt, és azt hosszabb időn át eltűrte, kivéve, ha a későbbi védjegyet rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra.

| (28) | A jogbiztonság garantálása és a jogszerűen szerzett védjegyoltalmi jogok megőrzése érdekében helyénvaló és szükséges megállapítani – anélkül, hogy megsértenénk azt az alapelvet, miszerint egy később védjegy nem érvényesíthető egy korábbi védjeggyel szemben –, hogy a korábbi védjegy jogosultjai nem kérhetik a későbbi védjegy lajstromozásának elutasítását, illetve törlését, valamint nem élhetnek felszólalással a későbbi védjegy használata ellen, ha a későbbi védjegyet olyan időszakban kapták, amikor fennállt a lehetőség a korábbi védjegy törlésére vagy a védjegyoltalom megszűnése megállapítására – például amiatt, hogy a korábbi védjegy a használat során még nem szerzett megkülönböztető képességet – , illetve amikor a korábbi védjegy még nem volt érvényesíthető a későbbi védjeggyel szemben, mint például a jó hírnév hiánya miatt. |
| --- | --- |

(28)

A jogbiztonság garantálása és a jogszerűen szerzett védjegyoltalmi jogok megőrzése érdekében helyénvaló és szükséges megállapítani – anélkül, hogy megsértenénk azt az alapelvet, miszerint egy később védjegy nem érvényesíthető egy korábbi védjeggyel szemben –, hogy a korábbi védjegy jogosultjai nem kérhetik a későbbi védjegy lajstromozásának elutasítását, illetve törlését, valamint nem élhetnek felszólalással a későbbi védjegy használata ellen, ha a későbbi védjegyet olyan időszakban kapták, amikor fennállt a lehetőség a korábbi védjegy törlésére vagy a védjegyoltalom megszűnése megállapítására – például amiatt, hogy a korábbi védjegy a használat során még nem szerzett megkülönböztető képességet – , illetve amikor a korábbi védjegy még nem volt érvényesíthető a későbbi védjeggyel szemben, mint például a jó hírnév hiánya miatt.

| (29) | A védjegyek csak akkor tesznek eleget céljuknak, azaz az áruk és szolgáltatások megkülönböztetésének, valamint akkor teszik lehetővé, hogy a fogyasztók tájékozott döntést hozzanak, ha a piacon ténylegesen használják azokat. A használat követelménye azért is fontos, hogy csökkentse az Unióban lajstromozott és oltalomban részesülő védjegyek, és ezáltal a köztük felmerülő jogviták számát. Ennélfogva fontos előírni, hogy a lajstromozott védjegyeket ténylegesen használják a bejelentett áruk és szolgáltatások tekintetében, vagy – amennyiben a használatuk elmarad

  használatukra a lajstromba vételt követő öt éven belül nem kerül sor
  – meg kell állapítani a védjegyoltalom megszűnését. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(29)

A védjegyek csak akkor tesznek eleget céljuknak, azaz az áruk és szolgáltatások megkülönböztetésének, valamint akkor teszik lehetővé, hogy a fogyasztók tájékozott döntést hozzanak, ha a piacon ténylegesen használják azokat. A használat követelménye azért is fontos, hogy csökkentse az Unióban lajstromozott és oltalomban részesülő védjegyek, és ezáltal a köztük felmerülő jogviták számát. Ennélfogva fontos előírni, hogy a lajstromozott védjegyeket ténylegesen használják a bejelentett áruk és szolgáltatások tekintetében, vagy – amennyiben a használatuk elmarad

  használatukra a lajstromba vételt követő öt éven belül nem kerül sor
  – meg kell állapítani a védjegyoltalom megszűnését. [Mód. 11]

| (30) | A fentiek következtében egy lajstromozott védjegyet kizárólag akkor kell oltalomban részesíteni, ha azt ténylegesen használják, és egy korábbi védjegy jogosultja sem szólalhat fel a későbbi védjegy ellen, illetve nem kérheti annak törlését a korábbi védjegy tényleges használatának hiánya esetén. A tagállamoknak továbbá biztosítaniuk kell, hogy védjegybitorlási per esetén ne lehessen sikeresen hivatkozni egy védjegyre, ha a fél kifogása alapján megállapítható, hogy a védjegyoltalom megszűnése megállapításának helye lenne, illetve – abban az esetben, ha az eljárás egy későbbi joggal szemben indult – a védjegyoltalom megszűnése megállapításának helye lett volna akkor, amikor a későbbi jogot megszerezték. |
| --- | --- |

(30)

A fentiek következtében egy lajstromozott védjegyet kizárólag akkor kell oltalomban részesíteni, ha azt ténylegesen használják, és egy korábbi védjegy jogosultja sem szólalhat fel a későbbi védjegy ellen, illetve nem kérheti annak törlését a korábbi védjegy tényleges használatának hiánya esetén. A tagállamoknak továbbá biztosítaniuk kell, hogy védjegybitorlási per esetén ne lehessen sikeresen hivatkozni egy védjegyre, ha a fél kifogása alapján megállapítható, hogy a védjegyoltalom megszűnése megállapításának helye lenne, illetve – abban az esetben, ha az eljárás egy későbbi joggal szemben indult – a védjegyoltalom megszűnése megállapításának helye lett volna akkor, amikor a későbbi jogot megszerezték.

| (31) | Célszerű megállapítani, hogy abban az esetben, ha egy európai
  uniós
  védjeggyel kapcsolatban egy nemzeti védjegy szenioritását igényelték, és e nemzeti védjegy oltalma később az oltalmi idő megújítás nélküli lejárta vagy lemondás miatt megszűnt, a nemzeti védjegy érvényessége továbbra is megtámadható marad. A megtámadás lehetőségét olyan esetekre kell korlátozni, amikor a megjelölés lajstromból való törlésekor a nemzeti védjegy törlését vagy a védjegyoltalom megszűnését meg lehetett volna állapítani. |
| --- | --- |

(31)

Célszerű megállapítani, hogy abban az esetben, ha egy európai
  uniós
  védjeggyel kapcsolatban egy nemzeti védjegy szenioritását igényelték, és e nemzeti védjegy oltalma később az oltalmi idő megújítás nélküli lejárta vagy lemondás miatt megszűnt, a nemzeti védjegy érvényessége továbbra is megtámadható marad. A megtámadás lehetőségét olyan esetekre kell korlátozni, amikor a megjelölés lajstromból való törlésekor a nemzeti védjegy törlését vagy a védjegyoltalom megszűnését meg lehetett volna állapítani.

| (32) | A koherencia érdekében és a védjegyek Unión belüli kereskedelmi kiaknázásának megkönnyítése céljából, a védjegyekre mint a tulajdon tárgyaira vonatkozó szabályokat össze kell hangolni az európai
  uniós
  védjegyekre már alkalmazott szabályokkal, és e szabályoknak ki kell terjedniük az engedményezésre, az átruházásra, a használat engedélyezésére, a dologi jogokra, a végrehajtásra, valamint a fizetésképtelenségi eljárásokra. |
| --- | --- |

(32)

A koherencia érdekében és a védjegyek Unión belüli kereskedelmi kiaknázásának megkönnyítése céljából, a védjegyekre mint a tulajdon tárgyaira vonatkozó szabályokat össze kell hangolni az európai
  uniós
  védjegyekre már alkalmazott szabályokkal, és e szabályoknak ki kell terjedniük az engedményezésre, az átruházásra, a használat engedélyezésére, a dologi jogokra, a végrehajtásra, valamint a fizetésképtelenségi eljárásokra.

| (33) | Az együttes védjegyek hasznos eszköznek bizonyultak a sajátos közös tulajdonságokkal bíró áruk vagy szolgáltatások népszerűsítése céljából. Ezért helyénvaló a nemzeti együttes védjegyekre az európai együttes védjegyekre vonatkozókhoz hasonló szabályokat kivetni. |
| --- | --- |

(33)

Az együttes védjegyek hasznos eszköznek bizonyultak a sajátos közös tulajdonságokkal bíró áruk vagy szolgáltatások népszerűsítése céljából. Ezért helyénvaló a nemzeti együttes védjegyekre az európai együttes védjegyekre vonatkozókhoz hasonló szabályokat kivetni.

| (34) | A védjegyoltalom hozzáférhetőségének javítása és megkönnyítése, valamint a jogbiztonság és kiszámíthatóság fokozása érdekében a védjegyek tagállamokban történő lajstromozására vonatkozó eljárásoknak hatékonynak és átláthatónak kell lenniük, valamint az európai
  uniós
  védjegyekre alkalmazandókhoz hasonló szabályokat kell követniük. Ahhoz, hogy nemzeti és uniós szinten egyaránt következetes és kiegyensúlyozott védjegyrendszer valósulhasson meg, a tagállamok összes központi iparjogvédelmi hivatalának csak a feltétlen kizáró okok hiányára kell korlátoznia a védjegybejelentés jogosultságának hivatalból történő vizsgálatát. Ez ugyanakkor nem sértheti a fenti hivatalok azon jogát, hogy a bejelentők kérésére – pusztán tájékoztatási célból, valamint a későbbi lajstromozási eljárás, ideértve a később felszólalási eljárásokat is, sérelme és arra vonatkozó jogkövetkezmény nélkül – kereséseket végezhessenek.

  A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy szabadon döntsenek a viszonylagos kizáró okok hivatalból történő vizsgálatáról. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(34)

A védjegyoltalom hozzáférhetőségének javítása és megkönnyítése, valamint a jogbiztonság és kiszámíthatóság fokozása érdekében a védjegyek tagállamokban történő lajstromozására vonatkozó eljárásoknak hatékonynak és átláthatónak kell lenniük, valamint az európai
  uniós
  védjegyekre alkalmazandókhoz hasonló szabályokat kell követniük. Ahhoz, hogy nemzeti és uniós szinten egyaránt következetes és kiegyensúlyozott védjegyrendszer valósulhasson meg, a tagállamok összes központi iparjogvédelmi hivatalának csak a feltétlen kizáró okok hiányára kell korlátoznia a védjegybejelentés jogosultságának hivatalból történő vizsgálatát. Ez ugyanakkor nem sértheti a fenti hivatalok azon jogát, hogy a bejelentők kérésére – pusztán tájékoztatási célból, valamint a későbbi lajstromozási eljárás, ideértve a később felszólalási eljárásokat is, sérelme és arra vonatkozó jogkövetkezmény nélkül – kereséseket végezhessenek.

  A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy szabadon döntsenek a viszonylagos kizáró okok hivatalból történő vizsgálatáról. [Mód. 12]

| (35) | A védjegyek alkalmazási köre tekintetében a jogbiztonság biztosítása, valamint a védjegyoltalom hozzáférhetőségének megkönnyítése érdekében a védjegy-bejelentésben szereplő áruk és szolgáltatások megnevezése és osztályozása során valamennyi tagállamban azonos szabályokat kell alkalmazni, és azokat össze kell hangolni az európai
  uniós
  védjegyekre vonatkozókkal. Ahhoz, hogy az illetékes hatóságok és gazdasági szereplők pusztán a bejelentés alapján meghatározhassák a kért védjegyoltalom terjedelmét, az áruk és szolgáltatások megnevezésének kellően egyértelműnek és pontosnak kell lennie. Az általános kifejezések használatát úgy kell értelmezni, hogy abba csak olyan áruk és szolgáltatások tartoznak bele, amelyet a kifejezés szó szerinti jelentése lefed. |
| --- | --- |

(35)

A védjegyek alkalmazási köre tekintetében a jogbiztonság biztosítása, valamint a védjegyoltalom hozzáférhetőségének megkönnyítése érdekében a védjegy-bejelentésben szereplő áruk és szolgáltatások megnevezése és osztályozása során valamennyi tagállamban azonos szabályokat kell alkalmazni, és azokat össze kell hangolni az európai
  uniós
  védjegyekre vonatkozókkal. Ahhoz, hogy az illetékes hatóságok és gazdasági szereplők pusztán a bejelentés alapján meghatározhassák a kért védjegyoltalom terjedelmét, az áruk és szolgáltatások megnevezésének kellően egyértelműnek és pontosnak kell lennie. Az általános kifejezések használatát úgy kell értelmezni, hogy abba csak olyan áruk és szolgáltatások tartoznak bele, amelyet a kifejezés szó szerinti jelentése lefed.

| (36) | A hatásos védjegyoltalom biztosítása céljából a tagállamoknak hatékony igazgatási felszólalási eljárást kell biztosítaniuk ahhoz, hogy a korábbi védjegyek jogosultja felszólalhasson a védjegy-bejelentés lajstromozásával szemben. Továbbá, ahhoz, hogy hatékony eszközöket biztosítsanak a védjegyek megszűnésének megállapítására vagy törlésének kimondására, a tagállamoknak az uniós szinten az európai
  uniós
  védjegyekre alkalmazandókhoz hasonló közigazgatási eljárást kell előírniuk a védjegyek megszűnésére és törlésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(36)

A hatásos védjegyoltalom biztosítása céljából a tagállamoknak hatékony igazgatási felszólalási eljárást kell biztosítaniuk ahhoz, hogy a korábbi védjegyek jogosultja felszólalhasson a védjegy-bejelentés lajstromozásával szemben. Továbbá, ahhoz, hogy hatékony eszközöket biztosítsanak a védjegyek megszűnésének megállapítására vagy törlésének kimondására, a tagállamoknak az uniós szinten az európai
  uniós
  védjegyekre alkalmazandókhoz hasonló közigazgatási eljárást kell előírniuk a védjegyek megszűnésére és törlésére vonatkozóan.

| (37) | A tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalainak együtt kell működniük egymással, valamint az Európai Unió Védjegyoltalmi és Formatervezési Mintaoltalmi

  Szellemitulajdon-védelmi
  Ügynökségével (a továbbiakban: az Ügynökség) a védjegyek lajstromozásának és igazgatásának valamennyi területén, hogy előmozdítsák a gyakorlatok és eszközök konvergenciáját, például közös vagy összekapcsolt adatbázisok és portálok létrehozását és naprakésszé tételét lekérdezések és keresések céljából. A tagállamok hivatalai és az Ügynökség további együttműködést folytat tevékenységük minden olyan területén, amely a védjegyek Unión belüli oltalma tekintetében jelentőséggel bír. |
| --- | --- |

(37)

A tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalainak együtt kell működniük egymással, valamint az Európai Unió Védjegyoltalmi és Formatervezési Mintaoltalmi

  Szellemitulajdon-védelmi
  Ügynökségével (a továbbiakban: az Ügynökség) a védjegyek lajstromozásának és igazgatásának valamennyi területén, hogy előmozdítsák a gyakorlatok és eszközök konvergenciáját, például közös vagy összekapcsolt adatbázisok és portálok létrehozását és naprakésszé tételét lekérdezések és keresések céljából. A tagállamok hivatalai és az Ügynökség további együttműködést folytat tevékenységük minden olyan területén, amely a védjegyek Unión belüli oltalma tekintetében jelentőséggel bír.

| (38) | Ez az irányelv nem zárja ki a védjegyjogon kívüli, így a tisztességtelen versenyre, a polgári jogi felelősségre vagy a fogyasztóvédelemre vonatkozó tagállami jogszabályi rendelkezések védjegyekre történő alkalmazását. |
| --- | --- |

(38)

Ez az irányelv nem zárja ki a védjegyjogon kívüli, így a tisztességtelen versenyre, a polgári jogi felelősségre vagy a fogyasztóvédelemre vonatkozó tagállami jogszabályi rendelkezések védjegyekre történő alkalmazását.

| (39) | A Közösség minden tagállamára kötelező érvényű az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Egyezmény és a TRIPS-megállapodás . Ezen irányelv rendelkezéseinek teljes mértékben meg kell felelniük a fenti egyezményben és megállapodásban foglaltaknak. A tagállamoknak az egyezményből és a megállapodásból eredő kötelezettségeit ez az irányelv nem érinti. Adott esetben a Szerződés 351. cikkének második bekezdése alkalmazandó. |
| --- | --- |

(39)

A Közösség minden tagállamára kötelező érvényű az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Egyezmény és a TRIPS-megállapodás . Ezen irányelv rendelkezéseinek teljes mértékben meg kell felelniük a fenti egyezményben és megállapodásban foglaltaknak. A tagállamoknak az egyezményből és a megállapodásból eredő kötelezettségeit ez az irányelv nem érinti. Adott esetben a Szerződés 351. cikkének második bekezdése alkalmazandó.

| (40) | Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek a korábbi irányelvhez képest tartalmilag módosultak. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvből következik. |
| --- | --- |

(40)

Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek a korábbi irányelvhez képest tartalmilag módosultak. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvből következik.

| (41) | Ez az irányelv nem érinti a 2008/95/EK irányelv I. mellékletének B. részében említett irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidővel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(41)

Ez az irányelv nem érinti a 2008/95/EK irányelv I. mellékletének B. részében említett irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidővel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket.

| (41a) | Az európai adatvédelmi biztossal való konzultáció a 45/2001/EK európai parlameni és tanácsi rendelet

   (11)

  28. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént; a biztos 2013. július 11-én nyilvánított véleményt

   (12)
  , [Mód. 13]] |
| --- | --- |

(41a)

Az európai adatvédelmi biztossal való konzultáció a 45/2001/EK európai parlameni és tanácsi rendelet

   (11)

  28. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént; a biztos 2013. július 11-én nyilvánított véleményt

   (12)
  , [Mód. 13]]

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. Fejezet

Általános rendelkezések

1. cikk

Alkalmazási kör

Ezt az irányelvet minden olyan áruvédjegyre és szolgáltatási védjegyre alkalmazni kell, amely a tagállamok valamelyikében védjegyként, együttes védjegyként, hitelesítési jegyként vagy tanúsító védjegyként lajstromozás vagy védjegybejelentés, a Benelux Szellemi Tulajdonvédelmi Hivatalnál lajstromozás vagy védjegybejelentés, illetve a tagállamok bármelyikére kiterjedő hatályú nemzetközi lajstromozás tárgyát képezi.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók:

| a) | „hivatal”: a tagállam központi iparjogvédelmi hivatala vagy a Benelux Szellemi Tulajdonvédelmi Hivatal, amelyet a védjegyek lajstromozásával bíztak meg; |
| --- | --- |

a)

„hivatal”: a tagállam központi iparjogvédelmi hivatala vagy a Benelux Szellemi Tulajdonvédelmi Hivatal, amelyet a védjegyek lajstromozásával bíztak meg;

| b) | „Ügynökség”: a 207/2009/EK rendelet 2. cikkével összhangban létrehozott Európai Unió Védjegyoltalmi és Formatervezési Mintaoltalmi

  Szellemitulajdon-védelmi
  Ügynöksége; [Mód. 15 a módosítás a teljes szövegre vonatkozik] |
| --- | --- |

b)

„Ügynökség”: a 207/2009/EK rendelet 2. cikkével összhangban létrehozott Európai Unió Védjegyoltalmi és Formatervezési Mintaoltalmi

  Szellemitulajdon-védelmi
  Ügynöksége; [Mód. 15 a módosítás a teljes szövegre vonatkozik]

| c) | „lajstrom”: valamely hivatal által vezetett védjegy-nyilvántartás. |
| --- | --- |

c)

„lajstrom”: valamely hivatal által vezetett védjegy-nyilvántartás.

| ca) | „korábbi védjegy”:










  i. | a következőkben felsorolt minden olyan védjegy, amelynek bejelentési napja korábbi, mint a védjegy lajstromozására irányuló bejelentés megtételének napja, figyelembe véve – adott esetben – az igényelt elsőbbségek napját:








  — | európai uniós védjegy; |
| --- | --- | --- | --- |

ca)

„korábbi védjegy”:

i.

a következőkben felsorolt minden olyan védjegy, amelynek bejelentési napja korábbi, mint a védjegy lajstromozására irányuló bejelentés megtételének napja, figyelembe véve – adott esetben – az igényelt elsőbbségek napját:

—

európai uniós védjegy;

| — | valamely tagállamban, illetve – Belgium, Luxemburg és Hollandia esetében – a Benelux Szellemi Tulajdonvédelmi Hivatalnál lajstromozott védjegy; |
| --- | --- |

—

valamely tagállamban, illetve – Belgium, Luxemburg és Hollandia esetében – a Benelux Szellemi Tulajdonvédelmi Hivatalnál lajstromozott védjegy;

| — | nemzetközi megállapodás alapján a tagállamra kiterjedő hatállyal lajstromozott védjegy; |
| --- | --- |

—

nemzetközi megállapodás alapján a tagállamra kiterjedő hatállyal lajstromozott védjegy;

| ii. | olyan európai uniós védjegy, amely tekintetében a 207/2009/EK rendeletnek megfelelően az i) pont második és harmadik francia bekezdésében említett védjegy szenioritását érvényesen igényelték, akkor is, ha ez utóbbi védjegy oltalma lemondás vagy az oltalmi idő megújítás nélküli lejárta miatt megszűnt; |
| --- | --- |

ii.

olyan európai uniós védjegy, amely tekintetében a 207/2009/EK rendeletnek megfelelően az i) pont második és harmadik francia bekezdésében említett védjegy szenioritását érvényesen igényelték, akkor is, ha ez utóbbi védjegy oltalma lemondás vagy az oltalmi idő megújítás nélküli lejárta miatt megszűnt;

| iii. | az i. vagy ii. pontban említett védjegy lajstromozására irányuló bejelentés, feltéve hogy annak alapján a védjegyet lajstromozzák; |
| --- | --- |

iii.

az i. vagy ii. pontban említett védjegy lajstromozására irányuló bejelentés, feltéve hogy annak alapján a védjegyet lajstromozzák;

| iv. | olyan védjegy, amely a Párizsi Egyezmény 6a. cikke értelmében a védjegy lajstromozására irányuló bejelentés bejelentési napjánál, illetve – elsőbbség igénylése esetén – az igényelt elsőbbség napjánál korábban vált egy tagállamban közismertté.

  [Mód. 16] |
| --- | --- |

iv.

olyan védjegy, amely a Párizsi Egyezmény 6a. cikke értelmében a védjegy lajstromozására irányuló bejelentés bejelentési napjánál, illetve – elsőbbség igénylése esetén – az igényelt elsőbbség napjánál korábban vált egy tagállamban közismertté.

  [Mód. 16]

| cb) | „hitelesítési jegy vagy tanúsító védjegy”: olyan védjegy, amelyet a bejelentéskor ilyennek írnak le, és amely alkalmas arra, hogy a védjegy jogosultja által a földrajzi eredet, az anyag, az áruk előállításának vagy a szolgáltatások nyújtásának módja, a minőség, a pontosság vagy más jellemző tekintetében tanúsított árukat és szolgáltatásokat megkülönböztesse a nem tanúsított áruktól vagy szolgáltatásoktól;

  [Mód. 17] |
| --- | --- |

cb)

„hitelesítési jegy vagy tanúsító védjegy”: olyan védjegy, amelyet a bejelentéskor ilyennek írnak le, és amely alkalmas arra, hogy a védjegy jogosultja által a földrajzi eredet, az anyag, az áruk előállításának vagy a szolgáltatások nyújtásának módja, a minőség, a pontosság vagy más jellemző tekintetében tanúsított árukat és szolgáltatásokat megkülönböztesse a nem tanúsított áruktól vagy szolgáltatásoktól;

  [Mód. 17]

| cc) | „együttes védjegy”: olyan védjegy, amelyet a bejelentéskor ilyennek írtak le, és amely alkalmas arra, hogy a védjegyjogosult szervezet tagjainak áruit vagy szolgáltatásait más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól megkülönböztesse.

  [Mód. 18] |
| --- | --- |

cc)

„együttes védjegy”: olyan védjegy, amelyet a bejelentéskor ilyennek írtak le, és amely alkalmas arra, hogy a védjegyjogosult szervezet tagjainak áruit vagy szolgáltatásait más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól megkülönböztesse.

  [Mód. 18]

2. Fejezet

Védjegyjog

1. szakasz

A védjegyoltalomban részesíthető megjelölés

3. cikk

A védjegyoltalomban részesíthető megjelölés

Védjegyoltalomban részesülhet minden megjelölés, így különösen szó – beleértve a személyneveket is –, ábra, kép, alakzat, betű, szám, szín, az áru vagy a csomagolás formája, vagy hang, ha e megjelölés
  általánosan hozzáférhető technológiát használ, és

| a) | alkalmas arra, hogy valamely vállalkozás áruit vagy szolgáltatásait megkülönböztesse más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól;
  valamint |
| --- | --- |

a)

alkalmas arra, hogy valamely vállalkozás áruit vagy szolgáltatásait megkülönböztesse más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól;
  valamint

| b) | a lajstromban való
  megjelenítésének módja lehetővé teszi, hogy az illetékes hatóságok és a nyilvánosság meghatározhassa a jogosultjának nyújtott oltalom pontos tárgyát. [Mód. 19] |
| --- | --- |

b)

a lajstromban való
  megjelenítésének módja lehetővé teszi, hogy az illetékes hatóságok és a nyilvánosság meghatározhassa a jogosultjának nyújtott oltalom pontos tárgyát. [Mód. 19]

2. szakasz

Kizáró, illetve törlési okok

4. cikk

Feltétlen kizáró, illetve törlési okok

1.   A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, illetve a védjegy törlésének van helye, ha a megjelölés

| a) | nem képezheti védjegy részét; |
| --- | --- |

a)

nem képezheti védjegy részét;

| b) | nem alkalmas a megkülönböztetésre; |
| --- | --- |

b)

nem alkalmas a megkülönböztetésre;

| c) | kizárólag olyan jelekből vagy adatokból áll, amelyeket a forgalomban az áru vagy a szolgáltatás fajtája, minősége, mennyisége, rendeltetése, értéke, földrajzi származása, előállítási vagy teljesítési ideje, illetve egyéb jellemzője feltüntetésére használhatnak; |
| --- | --- |

c)

kizárólag olyan jelekből vagy adatokból áll, amelyeket a forgalomban az áru vagy a szolgáltatás fajtája, minősége, mennyisége, rendeltetése, értéke, földrajzi származása, előállítási vagy teljesítési ideje, illetve egyéb jellemzője feltüntetésére használhatnak;

| d) | kizárólag olyan jelekből vagy adatokból áll, amelyeket az általános nyelvhasználatban, illetve a tisztességes üzleti gyakorlatban állandóan és szokásosan alkalmaznak; |
| --- | --- |

d)

kizárólag olyan jelekből vagy adatokból áll, amelyeket az általános nyelvhasználatban, illetve a tisztességes üzleti gyakorlatban állandóan és szokásosan alkalmaznak;

| e) | kizárólag olyan formából áll, amely






  i. | az áru jellegéből következik; vagy |
| --- | --- | --- |

e)

kizárólag olyan formából áll, amely

i.

az áru jellegéből következik; vagy

| ii. | a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges; vagy |
| --- | --- |

ii.

a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges; vagy

| iii. | az árunak jelentős értéket kölcsönöz; |
| --- | --- |

iii.

az árunak jelentős értéket kölcsönöz;

| f) | a közrendbe vagy a közerkölcsbe ütközik; |
| --- | --- |

f)

a közrendbe vagy a közerkölcsbe ütközik;

| g) | alkalmas a fogyasztók megtévesztésére különösen az áru, illetve a szolgáltatás fajtája, minősége vagy földrajzi származása tekintetében; |
| --- | --- |

g)

alkalmas a fogyasztók megtévesztésére különösen az áru, illetve a szolgáltatás fajtája, minősége vagy földrajzi származása tekintetében;

| h) | lajstromozásához az illetékes szerv nem járult hozzá, és az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Egyezmény (a továbbiakban: Párizsi Egyezmény) 6b. cikke alapján nem részesülhet védjegyoltalomban, illetve törlésének lenne helye; |
| --- | --- |

h)

lajstromozásához az illetékes szerv nem járult hozzá, és az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Egyezmény (a továbbiakban: Párizsi Egyezmény) 6b. cikke alapján nem részesülhet védjegyoltalomban, illetve törlésének lenne helye;

| i) | a lajstromozásból kizárt, és amelyet továbbra sem az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmát előíró uniós jogszabályok vagy olyan vonatkozó nemzetközi megállapodások szerint használnak, amelyeknek az Uniós részes fele. |
| --- | --- |

i)

a lajstromozásból kizárt, és amelyet továbbra sem az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmát előíró uniós jogszabályok vagy olyan vonatkozó nemzetközi megállapodások szerint használnak, amelyeknek az Uniós részes fele.

| j) | a lajstromozásból kizárt a borhoz

  a szeszes italok,
  kapcsolódó hagyományos kifejezések és a hagyományos különleges termékek oltalmát előíró uniós jogszabályok vagy olyan vonatkozó nemzetközi megállapodások szerint, amelyeknek az Uniós részes fele. [Mód. 20] |
| --- | --- |

j)

a lajstromozásból kizárt a borhoz

  a szeszes italok,
  kapcsolódó hagyományos kifejezések és a hagyományos különleges termékek oltalmát előíró uniós jogszabályok vagy olyan vonatkozó nemzetközi megállapodások szerint, amelyeknek az Uniós részes fele. [Mód. 20]

| ja) | a 2100/94/EK tanácsi rendelettel

   (13)

  összhangban nyilvántartásba vett korábbi fajtanevet tartalmazó vagy abból álló védjegy, ugyanazon terméktípus tekintetében. [Mód. 21] |
| --- | --- |

ja)

a 2100/94/EK tanácsi rendelettel

   (13)

  összhangban nyilvántartásba vett korábbi fajtanevet tartalmazó vagy abból álló védjegy, ugyanazon terméktípus tekintetében. [Mód. 21]

2.   Az (1) bekezdést akkor is alkalmazni kell, ha a kizáró ok

| a) | a védjegybejelentés benyújtásának helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban áll fenn; |
| --- | --- |

a)

a védjegybejelentés benyújtásának helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban áll fenn;

| b) | csak akkor áll fenn, ha az idegen nyelvű védjegyet bármilyen átírással lefordítják vagy átírják a tagállamok valamely hivatalos nyelvére. [Mód. 22] |
| --- | --- |

b)

csak akkor áll fenn, ha az idegen nyelvű védjegyet bármilyen átírással lefordítják vagy átírják a tagállamok valamely hivatalos nyelvére. [Mód. 22]

3.   A védjegy törlésének van helye, ha a megjelölést rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra. Bármelyik tagállam azt is előírhatj, hogy az ilyen megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban.

4.   Bármelyik tagállam előírhatja, hogy a megjelölés nem részesülhet oltalomban, illetve a védjegy törlésének van helye az alábbi esetekben és mértékig:

| a) | a megjelölés használata az adott tagállam vagy az Unió védjegyjogon kívüli jogszabályi rendelkezései alapján megtiltható; |
| --- | --- |

a)

a megjelölés használata az adott tagállam vagy az Unió védjegyjogon kívüli jogszabályi rendelkezései alapján megtiltható;

| b) | a megjelölés erőteljesen szimbolikus értékű elemet – különösen vallási jelképet – tartalmaz; |
| --- | --- |

b)

a megjelölés erőteljesen szimbolikus értékű elemet – különösen vallási jelképet – tartalmaz;

| c) | a megjelölés a Párizsi Egyezmény 6b. cikkében nem említett olyan kitüntetést, jelvényt vagy címert tartalmaz, amelyhez közérdek fűződik, kivéve, ha lajstromozásához az illetékes szerv a tagállami jogszabályoknak megfelelően hozzájárult. |
| --- | --- |

c)

a megjelölés a Párizsi Egyezmény 6b. cikkében nem említett olyan kitüntetést, jelvényt vagy címert tartalmaz, amelyhez közérdek fűződik, kivéve, ha lajstromozásához az illetékes szerv a tagállami jogszabályoknak megfelelően hozzájárult.

5.   Az (1) bekezdés b), c) és d) pontjai alapján a megjelölés nincs kizárva a védjegyoltalomból, illetve a védjegy nem törölhető, ha a megjelölés használata révén a bejelentés napját megelőzően vagy a lajstromozás napja után megszerezte a megkülönböztető képességet.
  Az (1) bekezdés b), c) és d) pontjai alapján a védjegy nem törölhető, ha a megjelölés használata révén a törlési kérelem benyújtását megelőzően megszerezte a megkülönböztető képességet. [Mód. 23]

6.   Bármelyik tagállam előírhatja, hogy az (5) bekezdést akkor is alkalmazni kell, ha a megjelölés a megkülönböztető képességet a bejelentés napját követően és a lajstromozás napját megelőzően szerezte meg.

5. cikk

A kizárás, illetve törlés viszonylagos okai

1.   A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, illetve a védjegy törlésének van helye, ha

| a) | a megjelölés egy korábbi védjeggyel azonos, és az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások azonosak a korábbi védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal; |
| --- | --- |

a)

a megjelölés egy korábbi védjeggyel azonos, és az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások azonosak a korábbi védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal;

| b) | a megjelölést a korábbi védjeggyel való azonossága vagy hasonlósága, valamint az érintett áruk, illetve szolgáltatások azonossága vagy hasonlósága miatt a fogyasztók a korábbi védjeggyel összetéveszthetik; az összetéveszthetőség magában foglalja azt az esetet is, ha a fogyasztók a megjelölést képzettársítás útján kapcsolhatják a korábbi védjegyhez. |
| --- | --- |

b)

a megjelölést a korábbi védjeggyel való azonossága vagy hasonlósága, valamint az érintett áruk, illetve szolgáltatások azonossága vagy hasonlósága miatt a fogyasztók a korábbi védjeggyel összetéveszthetik; az összetéveszthetőség magában foglalja azt az esetet is, ha a fogyasztók a megjelölést képzettársítás útján kapcsolhatják a korábbi védjegyhez.

2.   Az (1) bekezdés alkalmazásában „korábbi védjegy”

| a) | a következőkben felsorolt minden olyan védjegy, amelynek bejelentési napja korábbi, mint a védjegy lajstromozására irányuló bejelentés megtételének napja, figyelembe véve – ha ennek helye van – az igényelt elsőbbségek napját:








  i. | európai védjegy; |
| --- | --- | --- |

a)

a következőkben felsorolt minden olyan védjegy, amelynek bejelentési napja korábbi, mint a védjegy lajstromozására irányuló bejelentés megtételének napja, figyelembe véve – ha ennek helye van – az igényelt elsőbbségek napját:

i.

európai védjegy;

| ii. | valamely tagállamban, illetve – Belgium, Luxemburg és Hollandia esetében – a Benelux Szellemi Tulajdonvédelmi Hivatalnál lajstromozott védjegy; |
| --- | --- |

ii.

valamely tagállamban, illetve – Belgium, Luxemburg és Hollandia esetében – a Benelux Szellemi Tulajdonvédelmi Hivatalnál lajstromozott védjegy;

| iii. | nemzetközi megállapodás alapján a tagállamra kiterjedő hatállyal lajstromozott védjegy; |
| --- | --- |

iii.

nemzetközi megállapodás alapján a tagállamra kiterjedő hatállyal lajstromozott védjegy;

| b) | olyan európai védjegy, amely tekintetében a 207/2009/EK rendeletnek megfelelően az a) pont ii. vagy iii. alpontjában említett védjegy szenioritását érvényesen igényelték, akkor is, ha ez utóbbi védjegy oltalma lemondás vagy az oltalmi idő megújítás nélküli lejárta miatt megszűnt; |
| --- | --- |

b)

olyan európai védjegy, amely tekintetében a 207/2009/EK rendeletnek megfelelően az a) pont ii. vagy iii. alpontjában említett védjegy szenioritását érvényesen igényelték, akkor is, ha ez utóbbi védjegy oltalma lemondás vagy az oltalmi idő megújítás nélküli lejárta miatt megszűnt;

| c) | az a) vagy b) pontban említett védjegy lajstromozására irányuló bejelentés, feltéve, hogy annak alapján a védjegyet lajstromozzák; |
| --- | --- |

c)

az a) vagy b) pontban említett védjegy lajstromozására irányuló bejelentés, feltéve, hogy annak alapján a védjegyet lajstromozzák;

| d) | olyan védjegy, amely a Párizsi Egyezmény 6a. cikke értelmében a védjegy lajstromozására irányuló bejelentés megtételének napjánál, illetve – elsőbbség igénylése esetén – az igényelt elsőbbség napjánál korábban vált a tagállamban közismertté. [Mód. 24] |
| --- | --- |

d)

olyan védjegy, amely a Párizsi Egyezmény 6a. cikke értelmében a védjegy lajstromozására irányuló bejelentés megtételének napjánál, illetve – elsőbbség igénylése esetén – az igényelt elsőbbség napjánál korábban vált a tagállamban közismertté. [Mód. 24]

3.   A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, illetve a védjegy törlésének van helye

| a) | ha a megjelölés korábbi védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló, függetlenül attól hogy az árujegyzékben szereplő áruk vagy szolgáltatások azonosak-e, vagy hasonlóak-e vagy nem hasonlóak-e azokhoz, amelyekre a korábbi védjegyet lajstromozták feltéve, hogy a korábbi védjegy valamely

  abban a
  tagállamban
  , ahol a lajstromozást kérelmezték
  , vagy
  ahol a védjegy lajstromba van véve, vagy
  európai
  uniós
  védjegy esetében az Unióban jó hírnevet élvez, és a megjelölés alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a korábbi védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét; [Mód. 25] |
| --- | --- |

a)

ha a megjelölés korábbi védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló, függetlenül attól hogy az árujegyzékben szereplő áruk vagy szolgáltatások azonosak-e, vagy hasonlóak-e vagy nem hasonlóak-e azokhoz, amelyekre a korábbi védjegyet lajstromozták feltéve, hogy a korábbi védjegy valamely

  abban a
  tagállamban
  , ahol a lajstromozást kérelmezték
  , vagy
  ahol a védjegy lajstromba van véve, vagy
  európai
  uniós
  védjegy esetében az Unióban jó hírnevet élvez, és a megjelölés alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a korábbi védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét; [Mód. 25]

| b) | ha ügynök vagy a védjegy jogosultjának képviselője – a jogosult engedélye nélkül – saját nevében jelenti be lajstromozásra a védjegyet, kivéve, ha a képviselő vagy az ügynök igazolja, hogy eljárása helyénvaló volt; |
| --- | --- |

b)

ha ügynök vagy a védjegy jogosultjának képviselője – a jogosult engedélye nélkül – saját nevében jelenti be lajstromozásra a védjegyet, kivéve, ha a képviselő vagy az ügynök igazolja, hogy eljárása helyénvaló volt;

| c) | ha a megjelölés összetéveszthető egy Unión kívüli oltalom alatt álló korábbi védjeggyel, feltéve hogy a védjegyet a bejelentés időpontjában még mindig ténylegesen használták, és a megjelölést rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra; |
| --- | --- |

c)

ha a megjelölés összetéveszthető egy Unión kívüli oltalom alatt álló korábbi védjeggyel, feltéve hogy a védjegyet a bejelentés időpontjában még mindig ténylegesen használták, és a megjelölést rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra;

| d) | ha a lajstromozásból ki van zárva, és továbbra sem az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmát előíró uniós jogszabályok szerint használják.
  [Mód. 26] |
| --- | --- |

d)

ha a lajstromozásból ki van zárva, és továbbra sem az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmát előíró uniós jogszabályok szerint használják.
  [Mód. 26]

4.   Bármely tagállam előírhatja, hogy a megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, illetve a védjegy törlésének van helye, ha a megjelölés

| a) | a védjegy lajstromozására irányuló bejelentés megtételének napját, illetve – elsőbbség igénylése esetén – az elsőbbség napját megelőzően valamely nem lajstromozott védjegyhez vagy a gazdasági tevékenység körében használt egyéb megjelöléshez fűződő olyan jogokat szereztek, amelyek alapján a jogosult megtilthatja a későbbi védjegy használatát; |
| --- | --- |

a)

a védjegy lajstromozására irányuló bejelentés megtételének napját, illetve – elsőbbség igénylése esetén – az elsőbbség napját megelőzően valamely nem lajstromozott védjegyhez vagy a gazdasági tevékenység körében használt egyéb megjelöléshez fűződő olyan jogokat szereztek, amelyek alapján a jogosult megtilthatja a későbbi védjegy használatát;

| b) | használata a (2) bekezdésben és e bekezdés a) pontjában nem említett – különösen a következő – korábbi jogok alapján megtiltható:






  i. | névhez fűződő jog; |
| --- | --- | --- |

b)

használata a (2) bekezdésben és e bekezdés a) pontjában nem említett – különösen a következő – korábbi jogok alapján megtiltható:

i.

névhez fűződő jog;

| ii. | képmáshoz fűződő jog; |
| --- | --- |

ii.

képmáshoz fűződő jog;

| iii. | szerzői jog; |
| --- | --- |

iii.

szerzői jog;

| iv. | iparjogvédelmi jog. |
| --- | --- |

iv.

iparjogvédelmi jog.

5.   A tagállamok előírhatják

  előírják
  , hogy megfelelő körülmények esetén a megjelölés nincs kizárva a védjegyoltalomból, illetve a védjegyet nem kell törölni, ha lajstromozásához a korábbi védjegy vagy jog jogosultja hozzájárult. [Mód. 27]

6.   Bármely tagállam előírhatja, hogy – az 1–5. cikkekben foglaltaktól eltérően – az olyan védjegyek tekintetében, amelyek bejelentési napja megelőzi a 89/104/EGK irányelvnek való megfeleléshez szükséges rendelkezések hatálybalépésének napját, az adott tagállamban az ez utóbbi napnál korábban hatályos rendelkezések szerinti kizáró, illetve törlési okokat kell alkalmazni.

6. cikk

Törlés vagy megszűnés utólagos megállapítása

Ha egy európai 
  uniós
  védjegy tekintetében olyan nemzeti védjegy szenioritását igénylik, amelynek oltalma lemondás vagy az oltalmi idő megújítás nélküli lejárta miatt megszűnt, a nemzeti védjegy utólagos törlésének vagy a megszűnés utólagos megállapításának van helye, feltéve, hogy a törlésének vagy a megszűnés megállapításának akkor is helye lett volna, amikor a védjegy oltalma lemondás vagy az oltalmi idő megújítás nélküli lejárta miatt megszűnt. Ilyen esetben a szenioritás hatályát veszti .

7. cikk

Az áruk vagy a szolgáltatások csak egy része tekintetében fennálló kizáró vagy törlési okok

Ha a védjegybejelentés elutasításának vagy a védjegy törlésének oka csak az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások egy része tekintetében áll fenn, a védjegybejelentés elutasításának vagy a védjegy törlésének csak a szóban forgó áruk, illetve szolgáltatások tekintetében van helye.

8. cikk

A korábbi védjegy megkülönböztető képességének vagy jó hírnevének hiánya mint valamely lajstromozott védjegy törlésének akadálya

A lajstromozott védjegy nem törölhető korábbi védjegy alapján az alábbi esetekben:

| a) | ha a korábbi – a 4. cikk (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontja értelmében törlendő korábbi védjegy a lajstromozott védjegy bejelentési napján vagy elsőbbségi napján nem szerzett megkülönböztető képességet a 4. cikk (5) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

a)

ha a korábbi – a 4. cikk (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontja értelmében törlendő korábbi védjegy a lajstromozott védjegy bejelentési napján vagy elsőbbségi napján nem szerzett megkülönböztető képességet a 4. cikk (5) bekezdésével összhangban;

| b) | ha a törlés iránti kérelmet az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjára alapozták, és a korábbi védjegy a lajstromozott védjegy bejelentési napján vagy elsőbbségi napján nem szerzett megfelelő megkülönböztető képességet ahhoz, hogy alátámassza az 5. cikk (1) bekezdése b) pontjának értelmében vett összetéveszthetőség megállapítását; |
| --- | --- |

b)

ha a törlés iránti kérelmet az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjára alapozták, és a korábbi védjegy a lajstromozott védjegy bejelentési napján vagy elsőbbségi napján nem szerzett megfelelő megkülönböztető képességet ahhoz, hogy alátámassza az 5. cikk (1) bekezdése b) pontjának értelmében vett összetéveszthetőség megállapítását;

| c) | ha a törlés iránti kérelmet az 5. cikk (3) bekezdésére

  bekezdésének a) pontjára
  alapozták, és a korábbi védjegy a lajstromozott védjegy bejelentési napján vagy elsőbbségi napján nem rendelkezett az 5. cikk (3) bekezdésének

  bekezdése a) pontjának
  értelmében vett jó hírnévvel; [Mód. 28] |
| --- | --- |

c)

ha a törlés iránti kérelmet az 5. cikk (3) bekezdésére

  bekezdésének a) pontjára
  alapozták, és a korábbi védjegy a lajstromozott védjegy bejelentési napján vagy elsőbbségi napján nem rendelkezett az 5. cikk (3) bekezdésének

  bekezdése a) pontjának
  értelmében vett jó hírnévvel; [Mód. 28]

9. cikk

A törlés kizárása belenyugvás következtében

1.   Ha az 5. cikk (2) 
  bekezdése
  és (3) bekezdése

  bekezdésének a) pontja
  szerinti korábbi védjegy jogosultja a tagállamban öt egymást követő éven át eltűrte az abban a tagállamban lajstromozott későbbi védjegy használatát, noha tudomása volt e használatról, a továbbiakban korábbi védjegyére hivatkozva nem kérheti e későbbi védjegy törlését olyan áruk, illetve szolgáltatások tekintetében, amelyekkel kapcsolatban a későbbi védjegyet használták, kivéve, ha a későbbi védjegyet rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra. [Mód. 29]

2.   Bármely tagállam előírhatja, hogy az (1) bekezdést alkalmazni kell az 5. cikk (4) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett bármely korábbi jog jogosultjára.

3.   Az (1) és a (2) bekezdésben említett esetekben a későbbi védjegy jogosultja akkor sem léphet fel a korábbi védjegy használatával, illetve jog gyakorlásával szemben, ha a későbbi védjegy használata a korábbi jog alapján már nem kifogásolható.

3. szakasz

A védjegyoltalom tartalma és korlátai

10. cikk

A védjegyoltalom tartalma

1.   A védjegyoltalom a jogosult számára kizárólagos jogokat biztosít.

2.   A jogosultak azon jogainak sérelme nélkül, amelyeket a lajstromozott védjegy bejelentési napját vagy elsőbbségi napját megelőzően szereztek, a kizárólagos jogok alapján a lajstromozott védjegy jogosultja bárkivel szemben felléphet, aki engedélye nélkül gazdasági tevékenység körében árukhoz vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódó megjelölést használ, ha e megjelölés .

| a) | a védjeggyel azonos, és olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban használják, amelyek azonosak a védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal, és amennyiben az ilyen használat érinti vagy érintheti a védjegy azon rendeltetését, hogy a fogyasztók számára tanúsítsa az áruk vagy szolgáltatások eredetét; |
| --- | --- |

a)

a védjeggyel azonos, és olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban használják, amelyek azonosak a védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal, és amennyiben az ilyen használat érinti vagy érintheti a védjegy azon rendeltetését, hogy a fogyasztók számára tanúsítsa az áruk vagy szolgáltatások eredetét;

| b) | az a) pont sérelme nélkül
   a védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló, , és azt a védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal azonos vagy hasonló árukra vagy szolgáltatásokra használják, ha azt a fogyasztók a védjeggyel összetéveszthetik; az összetéveszthetőség magában foglalja azt az esetet is, ha a fogyasztók a megjelölést képzettársítás útján kapcsolhatják a korábbi védjegyhez; |
| --- | --- |

b)

az a) pont sérelme nélkül
   a védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló, , és azt a védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal azonos vagy hasonló árukra vagy szolgáltatásokra használják, ha azt a fogyasztók a védjeggyel összetéveszthetik; az összetéveszthetőség magában foglalja azt az esetet is, ha a fogyasztók a megjelölést képzettársítás útján kapcsolhatják a korábbi védjegyhez;

| c) | a védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés, függetlenül attól, hogy azt az árujegyzékben szereplő árukhoz

  árukkal
  , illetve szolgáltatásokkal azonos, azokhoz hasonló vagy nem hasonló árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban használják, feltéve, hogy a védjegy a tagállamban jó hírnevet élvez, és a megjelölés alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét. |
| --- | --- |

c)

a védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés, függetlenül attól, hogy azt az árujegyzékben szereplő árukhoz

  árukkal
  , illetve szolgáltatásokkal azonos, azokhoz hasonló vagy nem hasonló árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban használják, feltéve, hogy a védjegy a tagállamban jó hírnevet élvez, és a megjelölés alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét.

3.   A (2) bekezdésben szabályozott feltételek megvalósulása esetén tilos különösen

| a) | a megjelölés elhelyezése az árun vagy csomagolásán; |
| --- | --- |

a)

a megjelölés elhelyezése az árun vagy csomagolásán;

| b) | a megjelölést hordozó áru eladásra való felkínálása, forgalomba hozatala, valamint forgalomba hozatal céljából történő raktáron tartása, illetve szolgáltatás kínálása vagy annak nyújtása a megjelölés alatt; |
| --- | --- |

b)

a megjelölést hordozó áru eladásra való felkínálása, forgalomba hozatala, valamint forgalomba hozatal céljából történő raktáron tartása, illetve szolgáltatás kínálása vagy annak nyújtása a megjelölés alatt;

| c) | a megjelölést hordozó áruk behozatala vagy kivitele; |
| --- | --- |

c)

a megjelölést hordozó áruk behozatala vagy kivitele;

| d) | a megjelölés kereskedelmi névként vagy vállalkozás neveként, illetve kereskedelmi név vagy a vállalkozás nevének részeként való használata; |
| --- | --- |

d)

a megjelölés kereskedelmi névként vagy vállalkozás neveként, illetve kereskedelmi név vagy a vállalkozás nevének részeként való használata;

| e) | a megjelölés üzleti iratokon vagy a reklámozásban való használata; |
| --- | --- |

e)

a megjelölés üzleti iratokon vagy a reklámozásban való használata;

| f) | a megjelölés összehasonlító reklámban való felhasználása a 2006/114/EK irányelvvel ellentétes módon. |
| --- | --- |

f)

a megjelölés összehasonlító reklámban való felhasználása a 2006/114/EK irányelvvel ellentétes módon.

4.   A lajstromozott védjegy jogosultja akkor is megakadályozhatja az

  a 608/2013/EU rendeletben meghatározott, kiscsomagban küldött
  áruk (3) bekezdés c) pontja szerinti

  Unióba történő
  behozatalát, ha csak az áruk feladója lép fel kereskedelmi célokból

  jár el gazdasági tevékenység keretében, és amennyiben ezek az áruk, csomagolásukat is beleértve, engedély nélkül viselnek az ilyen áruk tekintetében lajstromozott védjeggyel azonos, vagy lényegi jellemzőit tekintve attól meg nem különböztethető védjegyet
  .
  Amennyiben ilyen intézkedésekre kerül sor, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az árut megrendelő magánszemélyeket vagy jogalanyokat tájékoztassák az intézkedés okairól, valamint a feladóval szembeni jogszabály szerinti jogaikról
  .

5.   A
  WTO szabályainak
  ,
  különösen az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény árutovábbítás szabadságáról szóló V. cikkének sérelme nélkül a
  lajstromozott védjegy jogosultja megakadályozhatja továbbá, hogy harmadik felek kereskedelmi tevékenység keretében harmadik országokból – szabad forgalomba bocsátás nélkül – olyan árukat hozzanak be a védjegy lajstromozásának helye szerinti tagállam vámterületére, amelyeken – ideértve csomagolásukat is – engedély nélkül szerepel az adott áru vonatkozásában lajstromba vett védjeggyel megegyező védjegy, vagy amelyet lényegében nem lehet megkülönböztetni az említett védjegytől. [Mód. 30 és 56]

6.   Ha valamelyik tagállam jogszabályai szerint a megjelölés használata az (2) bekezdés b) vagy c) pontjában szabályozott feltételek megvalósulása esetén a 89/104/EGK első tanácsi irányelvnek (14) való megfeleléshez szükséges rendelkezések érintett tagállambeli hatálybalépése előtt nem volt megtiltható, a jogosult a kizárólagos használati jog alapján nem léphet fel a megjelölés használatának folytatása ellen.

7.   Az (1) ,(2), (3) és (6) bekezdésekben foglaltak nem érintik a tagállamok olyan jogszabályi rendelkezéseit, amelyek alapján a jogosult felléphet az olyan megjelölés használata ellen, amelyet nem áruk vagy szolgáltatások megkülönböztetése céljából használnak, feltéve, hogy az ilyen megjelölés alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét.

11. cikk

A jogosult jogainak megsértése kiszerelés, csomagolás vagy egyéb eszköz használata révén

Amennyiben valószínű, hogy a kiszerelést, a csomagolást vagy más olyan eszközöket, amelyeken a védjegyet elhelyezik, árukhoz vagy szolgáltatásokhoz használják fel, és az ezek árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban történő felhasználás sérti a jogosult 10. cikk (2) és (3) bekezdése szerinti jogait, a védjegyjogosultnak jogában áll megtiltani az alábbiakat:

| a) | kereskedelmi forgalomban a védjeggyel
  az ezen irányelv 5. cikke (1) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően
  azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés elhelyezése
  csomagoláson, címkéken, cédulákon, biztonsági elemeken, hitelesség ellenőrzését szolgáló eszközökön

  kiszerelésen, csomagoláson vagy bármely más olyan eszközön, amelyen a védjegy elhelyezhető; [Mód. 31] |
| --- | --- |

a)

kereskedelmi forgalomban a védjeggyel
  az ezen irányelv 5. cikke (1) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően
  azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés elhelyezése
  csomagoláson, címkéken, cédulákon, biztonsági elemeken, hitelesség ellenőrzését szolgáló eszközökön

  kiszerelésen, csomagoláson vagy bármely más olyan eszközön, amelyen a védjegy elhelyezhető; [Mód. 31]

| b) | kiszerelés, csomagolás,
  címke, cédula, biztonsági elem, a hitelesség ellenőrzését szolgáló eszköz
  vagy bármely más olyan eszköz kínálása, forgalomba hozatala vagy ilyen célú raktározása, vagy behozatala vagy kivitele, amelyen a védjegyet elhelyezték. [Mód. 32] |
| --- | --- |

b)

kiszerelés, csomagolás,
  címke, cédula, biztonsági elem, a hitelesség ellenőrzését szolgáló eszköz
  vagy bármely más olyan eszköz kínálása, forgalomba hozatala vagy ilyen célú raktározása, vagy behozatala vagy kivitele, amelyen a védjegyet elhelyezték. [Mód. 32]

12. cikk

A védjegyek megjelenítése szótárakban

Ha a védjegynek szótárban, enciklopédiában vagy más hasonló kézikönyvben való megjelenítése azt a benyomást kelti, hogy a védjegy az árujegyzékben szereplő áru vagy szolgáltatás fajtaneve, a mű kiadója a védjegyjogosult kérésére köteles – legkésőbb a következő kiadás alkalmával – a védjegy megjelenítése során gondoskodni annak feltüntetéséről, hogy lajstromozott védjegyről van szó.

13. cikk

Az ügynök vagy a képviselő nevében lajstromozott védjegy használatának megtiltása

1.   Ha a védjegyjogosult ügynöke vagy képviselője a védjegyet – a jogosult engedélye nélkül – saját nevében lajstromoztatja, a jogosult az alábbiakat teheti:

| a) | felszólalhat az ügynök vagy a képviselő védjegyhasználatával szemben; |
| --- | --- |

a)

felszólalhat az ügynök vagy a képviselő védjegyhasználatával szemben;

| b) | kérheti az ügynöktől vagy képviselőtől a védjegy részére történő átengedését. |
| --- | --- |

b)

kérheti az ügynöktől vagy képviselőtől a védjegy részére történő átengedését.

2.   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó, ha az ügynök vagy képviselő igazolja, hogy eljárása helyénvaló volt.

14. cikk

A védjegyoltalom korlátai

1.   A védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el mást attól, hogy gazdasági tevékenység körében – az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban – használja

| a) | saját személyes nevét vagy címét |
| --- | --- |

a)

saját személyes nevét vagy címét

| b) | nem megkülönböztető jellegű vagy az áru vagy a szolgáltatás fajtájára, minőségére, mennyiségére, rendeltetésére, értékére, földrajzi eredetére, előállítási, illetve teljesítési idejére vagy egyéb jellemzőjére vonatkozó jeleket vagy megjelöléseket; |
| --- | --- |

b)

nem megkülönböztető jellegű vagy az áru vagy a szolgáltatás fajtájára, minőségére, mennyiségére, rendeltetésére, értékére, földrajzi eredetére, előállítási, illetve teljesítési idejére vagy egyéb jellemzőjére vonatkozó jeleket vagy megjelöléseket;

| c) | a védjegyet a védjegyjogosulthoz köthető áruk vagy szolgáltatások azonosítása vagy azokra való hivatkozás céljából, különösen, ha a védjegy használata








  i. | különösen tartozékok vagy alkatrészek esetében – szükséges az áru vagy a szolgáltatás rendeltetésének jelzésére. |
| --- | --- | --- |

c)

a védjegyet a védjegyjogosulthoz köthető áruk vagy szolgáltatások azonosítása vagy azokra való hivatkozás céljából, különösen, ha a védjegy használata

i.

különösen tartozékok vagy alkatrészek esetében – szükséges az áru vagy a szolgáltatás rendeltetésének jelzésére.

| ii. | összehasonlító reklám során történik, a 2006/114/EK irányelvben foglalt valamennyi feltételnek megfelelően; |
| --- | --- |

ii.

összehasonlító reklám során történik, a 2006/114/EK irányelvben foglalt valamennyi feltételnek megfelelően;

| iii. | azért szükséges, hogy felhívja a fogyasztók figyelmét a védjegy jogosultja által vagy az ő jóváhagyásával eladott eredeti termékek újraértékesítésére; |
| --- | --- |

iii.

azért szükséges, hogy felhívja a fogyasztók figyelmét a védjegy jogosultja által vagy az ő jóváhagyásával eladott eredeti termékek újraértékesítésére;

| iv. | azért szükséges, hogy jogszerű alternatívát szolgáltasson a védjegy jogosultjának termékei vagy szolgáltatásai tekintetében; |
| --- | --- |

iv.

azért szükséges, hogy jogszerű alternatívát szolgáltasson a védjegy jogosultjának termékei vagy szolgáltatásai tekintetében;

| v. | paródia, művészi kifejezés, kritika vagy megjegyzések megtétele céljából történik. |
| --- | --- |

v.

paródia, művészi kifejezés, kritika vagy megjegyzések megtétele céljából történik.

Az első albekezdést

  Ezt a bekezdést
  csak akkor kell alkalmazni, ha a harmadik fél a megjelölést gazdasági tevékenysége körében – az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban – használja. [Mód. 33]

2.   A harmadik fél általi használatot különösen az alábbi esetekben kell az üzleti tisztesség követelményeivel nem összhangban lévőnek tekinteni:

| a) | amennyiben


  azt a látszatot kelti, hogy üzleti kapcsolat van a harmadik fél és a védjegy jogosultja között; |
| --- | --- |

a)

amennyiben


  azt a látszatot kelti, hogy üzleti kapcsolat van a harmadik fél és a védjegy jogosultja között;

| b) | amennyiben


  alapos ok nélkül sérti vagy tisztességtelenül kihasználja a védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét.” [Mód. 34] |
| --- | --- |

b)

amennyiben


  alapos ok nélkül sérti vagy tisztességtelenül kihasználja a védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét.” [Mód. 34]

(2a)
     
  A védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el mást attól, hogy a védjegyet – alapos okkal – bármely nem kereskedelmi célra használja. [Mód. 35]

3.   A védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el mást attól sem, hogy gazdasági tevékenység körében helyi jelentőségű korábbi jogát gyakorolja, ha e jogot az érintett tagállam jogszabályai elismerik, az adott terület határain belül. [

15. cikk

A védjegyoltalom kimerülése

1.   A védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthatja meg a védjegy használatát olyan árukkal kapcsolatban, amelyeket ezzel a védjeggyel ő hozott forgalomba, vagy amelyeket kifejezett hozzájárulásával hoztak forgalomba az Unióban .

2.   Az (1) bekezdés nem alkalmazható, ha a jogosultnak jogos érdeke fűződik ahhoz, hogy az áruk további forgalmazását ellenezze, különösen, ha az áru állagát, állapotát – a forgalomba hozatalt követően – megváltoztatták, illetve károsították.

16. cikk

A védjegy használata

1.   Ha a jogosult a lajstromozástól számított öt éven belül nem kezdte meg a tagállamban a védjegy tényleges használatát az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban, vagy ha az ilyen használatot öt éven át megszakítás nélkül elmulasztotta, a védjegy oltalmára alkalmazni kell a 17. cikkben, a 19. cikk (1) bekezdésében, a 46. cikk (1) bekezdésében, és a 48. cikk (3) és (4) bekezdésében előírt korlátozásokat és jogkövetkezményeket, kivéve, ha a jogosult a használat elmaradását kellőképpen igazolja.

2.   Ha valamely tagállam a lajstromozás utáni felszólalási eljárásról rendelkezik, az (1) bekezdésben említett öt évet attól a naptól számítják, amikortól a védjegy ellen többé nem lehet felszólalni, illetve a benyújtott és vissza nem vont felszólalás esetében attól a naptól, amikor jogerőssé vált a felszólalási eljárást lezáró határozat.

3.   A nemzetközi megállapodások alapján a tagállamra kiterjedő hatállyal lajstromozott védjegyek tekintetében az (1) bekezdésben említett öt évet attól a naptól számítják, amikortól a védjegyet több nem lehet elutasítani, illetve ellene nem lehet felszólalni. Ha felszólalást nyújtottak be, és azt nem vonták vissza, az időszakot attól a naptól kell számítani, amikor jogerőssé vált a felszólalási eljárást lezáró határozat.

(3a)
     
  Az (1), (2) és (3) bekezdésben említett ötéves időtartam kezdetének dátumát a lajstromba be kell jegyezni. [Mód. 36]

4.   Az (1) bekezdés alkalmazásában használatnak minősülnek a következők is:

| a) | a védjegy olyan alakban történő használata, amely a lajstromozott alaktól csak a megkülönböztető képességet nem érintő elemekben tér el, függetlenül attól, hogy a használat szerinti formában is lajstromozták-e a védjegyet a jogosult nevében; |
| --- | --- |

a)

a védjegy olyan alakban történő használata, amely a lajstromozott alaktól csak a megkülönböztető képességet nem érintő elemekben tér el, függetlenül attól, hogy a használat szerinti formában is lajstromozták-e a védjegyet a jogosult nevében;

| b) | a védjegy elhelyezése az adott tagállamban lévő árun vagy annak csomagolásán kizárólag az onnan történő kivitel céljából. |
| --- | --- |

b)

a védjegy elhelyezése az adott tagállamban lévő árun vagy annak csomagolásán kizárólag az onnan történő kivitel céljából.

5.   A védjegynek a jogosult engedélyével történő használatát a jogosult részéről történő használatnak kell tekinteni.

17. cikk

A használat hiánya mint védelem védjegybitorlási perben

A védjegy jogosultja csak annyiban tilthatja meg a jelzés használatát, amennyiben a bitorlási perre irányuló kereset benyújtásakor a 19. cikk alapján nem állapítható meg jogainak megszűnése.

18. cikk

A később lajstromozott védjegy jogosultjának beavatkozási joga mint védelem védjegybitorlási perben

1.   Bitorlási perben a védjegy jogosultja nem tilthatja meg a később lajstromozott védjegy használatát, amennyiben a későbbi védjegy a 8. cikk, a 9. cikk (1) bekezdése és a 48. cikk (3) bekezdése értelmében nem törölhető.

2.   Bitorlási perben a védjegy jogosultja nem tilthatja meg a később lajstromozott európai
  uniós
  védjegy használatát, amennyiben az említett későbbi védjegy a 207/2009/EK rendelet 53. cikkének (3) és (4) bekezdése, 54. cikkének (1) és (2) bekezdése vagy 57. cikkének (2) bekezdése értelmében nem törölhető.

3.   Amennyiben a védjegy jogosultja az (1) és (2) bekezdés értelmében nem tilthatja meg a későbbi védjegy használatát, a később lajstromozott védjegy jogosultja még akkor sem tilthatja meg bitorlási perben a korábbi védjegy használatát, ha a fenti jogra a későbbi védjeggyel szemben már nem lehet hivatkozni.

4. szakasz

A védjegyoltalom megszűnése

19. cikk

A védjegy tényleges használatának hiánya mint megszűnési ok

1.   A védjegyoltalom megszűnését kell megállapítani, ha a jogosult az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban a védjegy tényleges használatát az adott tagállamban megszakítás nélkül öt éven át elmulasztja, kivéve, ha a jogosult a használat elmaradását kellőképpen igazolja.

2.   A védjegyoltalom megszűnése nem állapítható meg, ha az ötéves időtartam elteltét követően, de a megszűnés megállapítására irányuló kérelem benyújtását megelőzően megkezdik, illetve folytatják a tényleges védjegyhasználatot.

3.   E rendelkezés nem alkalmazható, ha a jogosult a tényleges védjegyhasználatot a kérelem benyújtását megelőző – a használat elmulasztásának megszakítás nélküli, ötéves időtartama lejártakor kezdődő – három hónapban csupán azt követően kezdi meg, illetve folytatja, hogy értesül arról, hogy a használat hiánya miatt a megszűnés megállapítását fogják kérni.

20. cikk

Szokásos névvé válás vagy megtévesztő megjelölés mint megszűnési ok

A védjegyoltalom megszűnését kell megállapítani, ha a lajstromozás napját követően

| a) | a védjegyjogosult cselekménye vagy mulasztása következtében a megjelölés a forgalomban azoknak az áruknak, illetve szolgáltatásoknak a szokásos nevévé vált, amelyekre lajstromozták; |
| --- | --- |

a)

a védjegyjogosult cselekménye vagy mulasztása következtében a megjelölés a forgalomban azoknak az áruknak, illetve szolgáltatásoknak a szokásos nevévé vált, amelyekre lajstromozták;

| b) | a védjegy – a jogosult vagy az ő engedélyével más által folytatott védjegyhasználat következtében – az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban megtévesztővé vált, különösen az áruk vagy a szolgáltatások jellegét, minőségét vagy földrajzi származását illetően. |
| --- | --- |

b)

a védjegy – a jogosult vagy az ő engedélyével más által folytatott védjegyhasználat következtében – az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban megtévesztővé vált, különösen az áruk vagy a szolgáltatások jellegét, minőségét vagy földrajzi származását illetően.

21. cikk

Az áruk vagy a szolgáltatások egy részét érintő megszűnés

Ha a védjegyoltalom megszűnése megállapításának oka csak az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások egy része tekintetében áll fenn, a védjegyoltalom megszűnése megállapításának csak a szóban forgó áruk, illetve szolgáltatások tekintetében van helye.

5. szakasz

A védjegyoltalom mint a tulajdon tárgya

22. cikk

A lajstromozott védjegyek átruházása

1.   A védjegyoltalom átruházható az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások egésze vagy azok egy része tekintetében, a vállalkozás átruházásától függetlenül.

2.   A vállalkozás egészének átruházása a védjegyoltalom átruházását is jelenti, kivéve, ha az átruházásra irányadó jog alapján a felek ettől eltérően rendelkeznek, vagy a körülményekből nyilvánvalóan más következik. E rendelkezést a vállalkozás átruházására irányuló előszerződésre is alkalmazni kell.

3.   A (2) bekezdés sérelme nélkül a védjegyoltalom átengedését írásba kell foglalni, és azt a szerződő feleknek alá kell írniuk, kivéve ha az átruházásra bírói ítélet alapján kerül sor; ellenkező esetben az átruházás érvénytelen.
  [Mód. 37]

4.   Az átruházást a felek bármelyikének kérelmére a lajstromba be kell jegyezni, és közzé kell tenni
  , amennyiben a kérelmező fél az átruházás megtörténtét dokumentumokkal igazolja a hivatal felé
  . [Mód. 38]

5.   A jogutód harmadik felekkel szemben mindaddig nem hivatkozhat a védjegyoltalomból eredő jogokra, amíg az átruházást a lajstromba be nem jegyzik

  átruházás lajstromozására irányuló bejelentést a hivatal át
  nem
  vette
  . [Mód. 39]

6.   Ha a hivatallal szemben valamely cselekmény határidőhöz kötött, a jogutód azt követően teheti meg a hivatalhoz címzett megfelelő nyilatkozatokat, amikor a hivatal kézhez vette az átruházás bejegyzésére irányuló kérelmet.

23. cikk

Dologi jogok

1.   A védjegyoltalom a vállalkozástól függetlenül biztosítékul adható és dologi jogok tárgya lehet.

2.   A felek bármelyikének kérelmére az (1) bekezdésben említett jogokat a lajstromba be kell jegyezni, és ki kell hirdetni.

24. cikk

Végrehajtás

1.   A védjegyoltalom végrehajtás alá vonható.

2.   A felek bármelyikének kérelmére a végrehajtás tényét a lajstromba be kell jegyezni, és ki kell hirdetni.

25. cikk

Fizetésképtelenségi eljárások

Amennyiben a védjegyoltalom fizetésképtelenségi eljárásokban érintett, az illetékes hatóság kérésére a lajstromba ilyen célú bejegyzést kell felvenni és azt ki kell hirdetni.

26. cikk

Használati engedély

1.   A védjegy használatára engedély adható az érintett tagállam egésze vagy egy része, illetve az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások egésze vagy egy része tekintetében. A használati engedély kizárólagos vagy nem kizárólagos lehet.

2.   A védjegyoltalom jogosultja a védjegyoltalomból eredő jogaira hivatkozással felléphet az engedélyessel szemben, ha az megsérti a használati szerződésnek

| a) | a szerződés időtartamára; |
| --- | --- |

a)

a szerződés időtartamára;

| b) | a használat tárgyát képező védjegy lajstromozott alakjára; |
| --- | --- |

b)

a használat tárgyát képező védjegy lajstromozott alakjára;

| c) | a használati engedéllyel érintett áruk vagy szolgáltatások körére; |
| --- | --- |

c)

a használati engedéllyel érintett áruk vagy szolgáltatások körére;

| d) | a védjegyhasználat területi hatályára; vagy |
| --- | --- |

d)

a védjegyhasználat területi hatályára; vagy

| e) | az engedélyes által gyártott áruk vagy nyújtott szolgáltatások minőségére vonatkozó bármely feltételét. |
| --- | --- |

e)

az engedélyes által gyártott áruk vagy nyújtott szolgáltatások minőségére vonatkozó bármely feltételét.

3.   A használati szerződés rendelkezéseinek sérelme nélkül az engedélyes a védjegy bitorlása miatt pert csak a jogosult hozzájárulásával indíthat. Kizárólagos használati engedély esetén azonban az engedélyes a bitorlási pert megindíthatja, ha a védjegyjogosult az erre irányuló szabályszerű felhívás ellenére ésszerű időn belül a per megindítása iránt nem intézkedik.

4.   Az engedélyes a neki okozott kár megtérítése céljából a védjegyoltalom jogosultja által indított bitorlási perbe beavatkozhat.

5.   A használati engedélyt vagy annak átruházását bármelyik fél kérelmére a lajstromba be kell jegyezni, és ki kell hirdetni.

27. cikk

A védjegybejelentés mint a tulajdon tárgya

A 22–26. cikket alkalmazni kell a védjegybejelentésre.

6. szakasz

Hitelesítési jegyek, tanúsító védjegyek és együttes jegyek

28. cikk

Fogalommeghatározások

E szakasz alkalmazásában az alábbiak alkalmazandók:

| (1) | „hitelesítési jegy vagy tanúsító védjegy”: olyan védjegy, amelyet a bejelentéskor ilyennek írnak le, és amely alkalmas arra, hogy a védjegy jogosultja által a földrajzi eredet, az anyag, az áruk előállításának vagy a szolgáltatások nyújtásának módja, a minőség a pontosság vagy más jellemző tekintetében tanúsított árukat és szolgáltatásokat megkülönböztesse a nem tanúsított áruktól vagy szolgáltatásoktól; |
| --- | --- |

(1)

„hitelesítési jegy vagy tanúsító védjegy”: olyan védjegy, amelyet a bejelentéskor ilyennek írnak le, és amely alkalmas arra, hogy a védjegy jogosultja által a földrajzi eredet, az anyag, az áruk előállításának vagy a szolgáltatások nyújtásának módja, a minőség a pontosság vagy más jellemző tekintetében tanúsított árukat és szolgáltatásokat megkülönböztesse a nem tanúsított áruktól vagy szolgáltatásoktól;

| (2) | „együttes védjegy”: olyan védjegy, amelyet a bejelentéskor ilyennek írtak le, és amely alkalmas arra, hogy a védjegyjogosult szervezet tagjainak áruit vagy szolgáltatásait más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól megkülönböztesse.
  [Mód. 40] |
| --- | --- |

(2)

„együttes védjegy”: olyan védjegy, amelyet a bejelentéskor ilyennek írtak le, és amely alkalmas arra, hogy a védjegyjogosult szervezet tagjainak áruit vagy szolgáltatásait más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól megkülönböztesse.
  [Mód. 40]

29. cikk

Hitelesítési jegyek és tanúsító védjegyek

1.   A tagállamok rendelkezhetnek a hitelesítési jegyek vagy tanúsító védjegyek lajstromozásáról.

2.   A tagállamok előírhatják, hogy a hitelesítési jegyek vagy tanúsító védjegyek nem lajstromozhatók, illetve a hitelesítési jegy vagy a tanúsító védjegy törlésének vagy a megszűnés megállapításának a 3. , 19. és 20. cikkben meghatározottakon túl egyéb – a szóban forgó megjelölés rendeltetéséből következő – okokból is helye van.

3.   Egy megjelölésből vagy jelzésből álló hitelesítési jegyk vagy tanúsító védjegy esetében, amely a kereskedelemben az áru vagy a szolgáltatás földrajzi származásának feltüntetésére szolgálhata jogosult nem tilthat el mást attól, hogy a megjelölést vagy a jelzést gazdasági tevékenység körében – az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban – használja. A védjegyoltalom alapján a jogosult nem léphet fel különösen a földrajzi név használatára jogosult személlyel szemben.

30. cikk

Együttes védjegy

1.   A tagállamok rendelkezhetnek együttes védjegyek lajstromozásáról.

2.   Együttes védjegy lajstromozására irányuló bejelentést nyújthat be a gyártók, az előállítók, a szolgáltatók vagy a forgalmazók olyan szervezete, amely a rá irányadó jogszabályok szerint saját nevében jogokat szerezhet, kötelezettségeket vállalhat, szerződést vagy más jogügyletet köthet, perelhet és perelhető, továbbá a jogi személyiséggel rendelkező közjogi szervezet.

3.   A 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjától eltérően a megjelölés vagy a jelzés együttes védjegyként oltalomban részesülhet akkor is, ha a forgalomban kizárólag az áru vagy a szolgáltatás földrajzi származásának feltüntetéséből áll.

Az együttes védjegy jogosultja nem tilthat el harmadik felet attól, hogy a megjelölést gazdasági tevékenysége körében – az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban – használja. A védjegyoltalom alapján a jogosult nem léphet fel különösen a földrajzi név használatára jogosult személlyel szemben.

31. cikk

Az együttes védjegy használatára vonatkozó szabályozások

1.   Az együttes védjegy bejelentőjének be kell nyújtania a használatára vonatkozó szabályzatot
  a hivatalnak
  . [Mód. 41]

2.   A szabályzatnak tartalmaznia kell az együttes védjegy használatára jogosult személyek felsorolását, a védjegyjogosult szervezetben való tagság feltételeit, valamint a védjegy használatának feltételeit, ideértve az azok megsértése esetére kilátásba helyezett jogkövetkezményeket is. A 30. cikk (3) bekezdésében említett együttes védjegy használatára vonatkozó szabályzatban lehetővé kell tenni mindazok csatlakozását a védjegyjogosult szervezethez, akiknek árui vagy szolgáltatásai az érintett földrajzi helyről származnak.

32. cikk

A bejelentés elutasítása

1.   A védjegybejelentés elutasításának a 4. és 5. cikkben meghatározott okain túlmenően az együttes védjegy lajstromozására irányuló bejelentést el kell utasítani akkor is, ha a 28. cikk (2) bekezdésében, a 30. vagy a 31. cikkben meghatározott követelmények nem teljesülnek, vagy ha a védjegy használatára vonatkozó szabályzat a közrendbe vagy a közerkölcsbe ütközik.

2.   Az együttes védjegy lajstromozására irányuló bejelentést akkor is el kell utasítani, ha a védjegy az együttes védjegy jellegét vagy jelentőségét illetően alkalmas a fogyasztók megtévesztésére, különösen, ha a fogyasztók vélhetően nem együttes védjegynek tekintenék.

3.   A bejelentés nem utasítható el, ha a bejelentő a védjegy használatára vonatkozó szabályzat módosítása révén tesz eleget az (1) és a (2) bekezdésben foglalt feltételeknek.

33. cikk

Az együttes védjegy használata

A 16. cikk követelményei akkor teljesülnek, ha valamely arra jogosult személy a 16. cikkel összhangban ténylegesen használja az együttes védjegyet.

34. cikk

Az együttes védjegy használatára vonatkozó szabályzat módosítása

1.   Az együttes védjegy jogosultjának a használatra vonatkozó szabályzat bármely módosítása esetén be kell nyújtania a hivatalhoz a módosított szabályzatot.

2.   A módosítást bejegyzik a lajstromba, kivéve, ha a módosított szabályzat nem felel meg a 31. cikkben foglalt követelményeknek, illetve ha annak következtében a 32. cikkben meghatározott kizáró ok merül fel.

3.   A védjegy használatára vonatkozó módosított szabályzatra a 42. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni.

4.   Ezen irányelv alkalmazásában a védjegy használatára vonatkozó szabályzat módosítása csak a lajstromba való bejegyzésétől hatályos.

35. cikk

Jogosultság bitorlási per indítására

1.   A 26. cikk (3) és (4) bekezdése alkalmazandó minden olyan személyre, aki együttes védjegy használatára jogosult.

2.   Az együttes védjegy jogosultja az együttes védjegy használatára jogosult személyek által a védjegy jogosulatlan használata következtében elszenvedett kárért a használatra jogosult személyek nevében kártérítést követelhet.

36. cikk

További megszűnési okok

A 19. és 20. cikkben meghatározott megszűnési okokon túlmenően a hivatalhoz benyújtott kérelem vagy a védjegybitorlási perben előterjesztett viszontkereset alapján az együttes védjegy oltalmának megszűnését kell megállapítani akkor is, ha

| a) | a védjegyjogosult nem teszi meg a szükséges intézkedéseket a védjegynek a védjegy használatára vonatkozó szabályzatban, és adott esetben a lajstromba bejegyzett módosításban foglalt használati feltételekbe ütköző használata elleni fellépés érdekében; |
| --- | --- |

a)

a védjegyjogosult nem teszi meg a szükséges intézkedéseket a védjegynek a védjegy használatára vonatkozó szabályzatban, és adott esetben a lajstromba bejegyzett módosításban foglalt használati feltételekbe ütköző használata elleni fellépés érdekében;

| b) | a védjegy a feljogosított személyek általi használat következtében a 32. cikk (2) bekezdése szerint megtévesztővé vált; |
| --- | --- |

b)

a védjegy a feljogosított személyek általi használat következtében a 32. cikk (2) bekezdése szerint megtévesztővé vált;

| c) | a védjegy használatára vonatkozó szabályzat módosításának a lajstromba történő bejegyzésére a 34. cikk (2) bekezdésének megsértésével került sor, kivéve ha a védjegyjogosult a szóban forgó cikkben foglalt követelményeknek a védjegy használatára vonatkozó szabályzat további módosítása révén eleget tesz. |
| --- | --- |

c)

a védjegy használatára vonatkozó szabályzat módosításának a lajstromba történő bejegyzésére a 34. cikk (2) bekezdésének megsértésével került sor, kivéve ha a védjegyjogosult a szóban forgó cikkben foglalt követelményeknek a védjegy használatára vonatkozó szabályzat további módosítása révén eleget tesz.

37. cikk

További törlési okok

A 4. és 5. cikkben említett törlési okokon túlmenően, a 32. cikk rendelkezéseinek megsértésével lajstromozott együttes védjegyet törölni kell, kivéve ha a védjegyjogosult a 32. cikk követelményeinek a védjegyhasználatra vonatkozó szabályzat további módosítása révén eleget tesz.

3. fejezet

Eljárások

1. szakasz

Bejelentés és lajstromozás

38. cikk

A bejelentés kötelező feltételei

1.   A lajstromozás iránti kérelemnek
  legalább
  a következőket kell tartalmaznia: [Mód. 42]

| a) | a lajstromozás iránti kérelmet; |
| --- | --- |

a)

a lajstromozás iránti kérelmet;

| b) | a bejelentő azonosítására alkalmas adatokat; |
| --- | --- |

b)

a bejelentő azonosítására alkalmas adatokat;

| c) | az áruk és szolgáltatások jegyzékét, amelyekre a lajstromozást kérik; |
| --- | --- |

c)

az áruk és szolgáltatások jegyzékét, amelyekre a lajstromozást kérik;

| d) | a megjelölést. |
| --- | --- |

d)

a megjelölést.

2.   A védjegybejelentésért bejelentési díjat, valamint – adott esetben – egy vagy több osztályonkénti díjat kell fizetni.

39. cikk

A bejelentés napja

1.   A védjegybejelentés napja az a nap, amelyen a bejelentő benyújtja a hivatalnak a 38. cikkben meghatározott információkat tartalmazó dokumentumokat

2.   A tagállamok ezen felül azt is előírhatják, hogy a bejelentés napjának elismertetéséhez be kell fizetni a bejelentés vagy lajstromozás alapdíját.

40. cikk

Áruk és szolgáltatások megnevezése és osztályozása

1.   Azon árukat és szolgáltatásokat, amelyek tekintetében kérelmezték a lajstromozást, a védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozásáról szóló, 1957. június 15-i nizzai megállapodással létrehozott osztályozási rendszerrel (a továbbiakban: a nizzai osztályozás) összhangban kell osztályozni.

2.   A bejelentőnek kellően pontosan és egyértelműen kell azonosítania azon árukat és szolgáltatásokat, amelyek vonatkozásában oltalomért folyamodott, hogy lehetővé tegye az érintett hatóságok és a gazdasági szereplők számára a védjegy által nyújtott oltalom mértékének meghatározását. Az áruk és szolgáltatások jegyzéke minden egyes tétel esetében csak a nizzai osztályozás egyik osztályába történő besorolást teszi lehetővé.

3.   A (2) bekezdés alkalmazásában használhatók a nizzai osztályozás fejezetcímeiben található általános fogalmak vagy más általános kifejezések, feltéve, hogy megfelelnek az egyértelműség és pontosság tekintetében előírt normának.

4.   A hivatal a nem egyértelmű és pontatlan kifejezések okán elutasítja a bejelentést, amennyiben a bejelentő a hivatal által erre kiszabott határidőn belül nem tesz javaslatot elfogadható megfogalmazásra. A jogbiztonság és egyértelműség biztosítása érdekében a hivatalok együttműködnek egymással, és jegyzéket állítanak össze az áruk és szolgáltatások osztályozása tekintetében alkalmazott közigazgatási eljárásaikról.

5.   Az általános kifejezések használatát – beleértve a nizzai osztályozás fejezetcímeiben szereplő általános fogalmakat – úgy kell értelmezni, hogy abba minden olyan áru vagy szolgáltatás beletartozik, amelyet a kifejezés szó szerinti jelentése egyértelműen lefed. E kifejezések és fogalmak használata nem értelmezhető az adott kifejezés/fogalom fenti értelmezésének nem megfelelő árukat, illetve szolgáltatásokat lefedő kérelemként.

6.   Amennyiben a bejelentő egynél több osztályba való lajstromozást kér, az árukat és szolgáltatásokat a nizzai osztályozás osztályai szerint kell csoportosítani

  csoportosítania
  , minden csoporthoz hozzá kell rendelni

  rendelnie
  az adott osztály számát, majd a csoportokat az osztályok szerinti sorrendbe kell rendezni

  rendeznie
  . [Mód. 43]

7.   Az áruk és szolgáltatások osztályozása kizárólag ügyviteli célokat szolgál. Az áruk és szolgáltatások nem tekintendők egymáshoz hasonlónak pusztán az alapján, hogy a nizzai osztályozás azonos osztályában szerepelnek, és az áruk és szolgáltatások nem tekintendők egymáshoz nem hasonlónak pusztán az alapján, hogy a nizzai osztályozás különböző osztályában szerepelnek.

41. cikk

Hivatalból történő vizsgálat

A hivatalok a 4. cikkben előírt feltétlen kizáró okok hiányára korlátozzák annak hivatalból történő megvizsgálását, hogy egy védjegybejelentés jogosult-e. [Mód. 44]

42. cikk

Észrevételek harmadik felek részéről

1.   A védjegy lajstromozását megelőzően bármely természetes vagy jogi személy, vagy a gyártókat, előállítókat, szolgáltatókat, forgalmazókat vagy fogyasztókat képviselő bármely csoport vagy szervezet írásbeli észrevételt nyújthat be a hivatalhoz arra vonatkozóan, hogy a védjegy 4. cikkben meghatározott melyik oltalomképességi feltételnek nem felel meg. Az észrevételt tevő a hivatal előtti eljárásban nem ügyfél.

2.   Az (1) bekezdésben említett okokon túl, bármely természetes vagy jogi személy, vagy a gyártókat, előállítókat, szolgáltatókat, forgalmazókat vagy fogyasztókat képviselő bármely csoport vagy szervezet írásbeli észrevételt nyújthat be a hivatalhoz, hogy a kollektív védjegy nem felel meg a 32. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott valamely különös oltalomképességi feltételnek.

(2a)
     
  A 4. cikkben felsorolt feltétlen okok alapján felszólalási eljárással rendelkező tagállamok nem kötelesek végrehajtani ezt a cikket. [Mód. 45]

43. cikk

A bejelentés megosztása és lajstromozás

A hivatalhoz intézett nyilatkozat benyújtásával a bejelentő vagy a jogosult egy vagy több különálló védjegybejelentésbe vagy lajstromozásba oszthatja fel a védjegyoltalom vagy lajstromozás iránti kérelmet.

44. cikk

Díjak

A védjegy lajstromozásáért és megújításáért az első osztályon túl minden egyes áru- és szolgáltatási osztály esetében további díjat kell fizetni.

2. szakasz

Felszólalási, megszűnési és törlési eljárás

45. cikk

Felszólalási eljárás

1.   A tagállamok hatékony és gyorsított közigazgatási eljárást írnak elő hivatalaik számára a védjegy lajstromozásával szemben az 5. cikkben említett okokon alapuló felszólalás iránti kérelemre vonatkozóan.

2.   Az (1) bekezdésben említett közigazgatási eljárás előírja, hogy legalább a korábbi
  védjegynek a 4. cikk (1) bekezdésének i) pontjában és az

  védjegy 5. cikk (2) és (3) bekezdésében

  bekezdésének a) pontjában
  említett jogosultja számára lehetővé kell tenni felszólalás benyújtását.
  Felszólalás nyújtható be egy vagy több korábbi jog alapján, feltéve hogy azok mindegyike ugyanazt a jogosultat illeti meg, valamint azon áruk és szolgáltatások része vagy egésze alapján, amelyek vonatkozásában a korábbi jogokat lajstromba vették vagy azok lajstromozását kérelmezték, és a felszólalás azon áruk vagy szolgáltatások része vagy egésze ellen irányulhat, amelyek vonatkozásában a vitatott védjegy lajstromozását kérelmezték. [Mód. 46]

3.   A felszólalási eljárás megkezdése előtt

  során
  legalább két hónapot kell biztosítani a felek számára
  – azok közös kérelmére –
  ahhoz, hogy tárgyalhassanak a felszólaló fél és a kérelmező közötti jogvita egyezség útján történő rendezésének lehetőségéről. [Mód. 47]

46. cikk

A használat hiánya mint védelem felszólalási eljárásokban

1.   Olyan igazgatási felszólalási eljárásokban, amikor a későbbi védjegy bejelentési napján vagy elsőbbségi napján lejár az az ötéves időszak, amelyen belül meg kellett volna kezdeni a korábbi védjegy 16. cikkben előírt tényleges használatát, a korábbi védjegy jogosultjának, aki a felszólalást benyújtotta, a bejelentő kérelmére igazolnia kell, hogy a későbbi védjegy bejelentésének napját vagy elsőbbségi napját megelőző öt évben megkezdte a korábbi védjegy 16. cikkben előírt tényleges használatát, vagy kellőképpen indokolja a használat hiányát. Ilyen igazolás hiányában a felszólalást el kell utasítani.

2.   Ha a korábbi védjegyet csak az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások egy részével kapcsolatban használták, az (1) bekezdésben előírt felszólalás vizsgálata során úgy kell tekinteni, mintha a védjegyet csak az érintett áruk, illetve szolgáltatások tekintetében lajstromozták volna.

3.   . Az (1) és (2) bekezdést kell alkalmazni, ha a korábbi védjegy európai
  uniós
  védjegy. Ebben az esetben az európai
  uniós
  védjegy tényleges használatát a 207/2009/EK rendelet 15 cikkével összhangban kell meghatározni.

47. cikk

A védjegyoltalom megszűnésének megállapítása vagy a védjegy törlése iránti eljárás

1.   A tagállamok
  hatékony és gyorsított
  közigazgatási eljárást írnak elő hivatalaik számára a védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy törlésére vonatkozóan. [Mód. 48]

2.   A megszűnés megállapítására vonatkozó közigazgatási eljárás előírja, hogy a védjegy megszűnését a 19. és 20. cikkben említett okokból állapítják meg.

3.   A törlésre vonatkozó közigazgatási eljárás előírja, hogy a védjegyet legalább az alábbi okok egyike miatt törlik:

| a) | a védjegyet nem lett volna szabad lajstromozni, mivel nem felel meg a 4. cikkben előírt követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

a védjegyet nem lett volna szabad lajstromozni, mivel nem felel meg a 4. cikkben előírt követelményeknek;

| b) | a védjegyet nem lett volna szabad lajstromozni az 5. cikk (2) és (3) bekezdésében vett korábbi védjegy megléte miatt; |
| --- | --- |

b)

a védjegyet nem lett volna szabad lajstromozni az 5. cikk (2) és (3) bekezdésében vett korábbi védjegy megléte miatt;

4.   A közigazgatási eljárás előírja, hogy legalább az alábbiak nyújthatnak be a megszűnés megállapítására vagy törlésre irányuló kérelmet:

| a) | a (2) bekezdés és a (3) bekezdés a) pontja esetében bármely természetes vagy jogi személy, vagy a gyártókat, előállítókat, szolgáltatást nyújtókat, forgalmazókat vagy fogyasztókat képviselő bármely csoport vagy szervezet, amely a rá irányadó jogszabályi rendelkezések szerint saját nevében perelhet és perelhető; |
| --- | --- |

a)

a (2) bekezdés és a (3) bekezdés a) pontja esetében bármely természetes vagy jogi személy, vagy a gyártókat, előállítókat, szolgáltatást nyújtókat, forgalmazókat vagy fogyasztókat képviselő bármely csoport vagy szervezet, amely a rá irányadó jogszabályi rendelkezések szerint saját nevében perelhet és perelhető;

| b) | a (3) bekezdés b) pontja esetében az 5. cikk (2) és (3) bekezdésében említett korábbi védjegy jogosultja. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés b) pontja esetében az 5. cikk (2) és (3) bekezdésében említett korábbi védjegy jogosultja.

(4a)
     
  Megszűnés megállapítására vagy törlésre irányuló kérelem a vitatott védjegy árujegyzékben szereplő áruk vagy szolgáltatások része vagy egésze ellen nyújtható be. [Mód. 49]

(4b)
     
  Törlésre irányuló kérelem egy vagy több korábbi jog alapján nyújtható be, feltéve hogy mindegyik ugyanazt a jogosultat illeti meg. [Mód. 50]

48. cikk

A használat hiánya mint védelem a törlésre irányuló eljárásokban

1.   A korábbi bejelentési napú vagy elsőbbségi napú lajstromozott védjegy alapján benyújtott törlési kérelemre irányuló közigazgatási eljárásban, a később védjegy jogosultjának kérelmére a korábbi védjegy jogosultjának igazolnia kell, hogy a törlési kérelem benyújtását megelőző öt évben a korábbi védjegy 16. cikkben
  előírt
  tényleges használatát az árujegyzékben szereplő – valamint a kérelme indokolásaként idézett – árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban megkezdte, vagy kellőképpen indokolja a használat hiányát, feltéve hogy a törlési kérelem benyújtásának napján lejárt az az ötéves időszak, amelyen belül meg kellett kezdeni a korábbi védjegy tényleges használatát. [Mód. 51]

2.   Ha a későbbi védjegy bejelentési napján, illetve elsőbbségi napján lejár az az ötéves időszak, amelyen belül a korábbi védjegyet a 16. cikkben előírtak szerint ténylegesen használni kellett volna, a korábbi védjegy jogosultjának – az (1) bekezdésben előirt bizonyíték mellett – igazolnia kell, hogy a bejelentés napját vagy az elsőbbségi napot megelőző öt évben megkezdte a védjegy tényleges használatát, vagy kellőképpen igazolja a használat hiányát.

3.   Az (1) és (2) cikkben említett igazolás hiányában a korábbi védjegy alapján benyújtott törlési kérelmet el kell utasítani.

4.   Ha a korábbi védjegyet – a 16. cikkel összhangban – csak az árujegyzékben szereplő áruk, illetve szolgáltatások egy részével kapcsolatban használták, a törlési kérelem vizsgálata során úgy kell tekinteni, mintha a védjegyet csak az érintett áruk vagy szolgáltatások tekintetében lajstromozták volna.

5.   Az (1) és (4) bekezdést kell alkalmazni, ha a korábbi védjegy európai
  uniós
  védjegy. Ebben az esetben az európai
  uniós
  védjegy tényleges használatát a 207/2009/EK rendelet 15. cikkével összhangban kell meghatározni.

49. cikk

Jogkövetkezmények megszűnés és törlés esetén

1.   Az oltalom megszűnésének megállapítása esetén a lajstromozott védjegyet úgy kell tekinteni, mintha ahhoz a megszűnés megállapítására irányuló kérelem benyújtásától kezdődően nem fűződtek volna az ezen irányelvben meghatározott joghatások. A megszűnés időpontjaként a felek bármelyikének kérelmére a határozatban olyan korábbi időpont is megállapítható, amelyen a megszűnésre okot adó körülmény bekövetkezett.

2.   A lajstromozott védjegy törlése esetén a védjegyoltalom a keletkezésére visszaható hatállyal megszűnik.

3. szakasz

A lajstromozás időtartama és megújítása

50. cikk

A védjegyoltalom időtartama

1.   A védjegy oltalma a bejelentés napjától számított tíz évig tart.

2.   A védjegyoltalom az 51. cikknek megfelelően további tíz-tíz éves időtartamra megújítható.

51. cikk

Megújítás

1.   A védjegyoltalmat a jogosult vagy az általa felhatalmazott személy kérelmére meg kell újítani, feltéve hogy a megújítás díját megfizették.

2.   A hivatal a védjegyoltalom jogosultját és azt a személyt, akinek a védjegy tekintetében a lajstromba joga van bejegyezve, az oltalom lejártának napját megelőzően kellő időben értesíti a lajstromozás lejártáról. Az ilyen tájékoztatás elmaradásáért a hivatal nem vonható felelősségre.

3.   A megújítási kérelem benyújtását és a megújítási díj megfizetését az oltalmi idő lejártát megelőző hat hónapon belül kell teljesíteni. Ennek elmulasztása esetén a kérelmet az első mondatban említett dátumtól számított további hat hónapon át be lehet nyújtani. A megújítási díjat és egyéb díjakat e további időszakon belül kell befizetni.

4.   Ha a kérelmet a védjegy árujegyzékében szereplő áruk, illetve szolgáltatások egy része tekintetében nyújtják be, illetve a díjat csak ezek után fizetik meg, az oltalmat csak ezen áruk, illetve szolgáltatások tekintetében kell megújítani.

5.   A megújítás az oltalom lejártának napját követő naptól hatályos. A megújítást rögzíteni kell és ki kell hirdetni.

3A. Szakasz

A hivatallal folytatott kommunikáció

51a. cikk

A hivatallal folytatott kommunikáció

Az eljárásban részt vevő felek, vagy a felek képviselői – amennyiben képviselőket jelöltek ki – megjelölnek egy valamely tagállamon belüli hivatalos címet, amelyről a hivatallal folytatandó hivatalos kommunikációt bonyolítják. [Mód. 53]

4. Fejezet

Igazgatási együttműködés

52. cikk

Együttműködés a védjegyek lajstromozása és igazgatása területén

A tagállamok biztosítják, hogy a hivatalok
  hatékonyan
  együttműködjenek egymással és az Ügynökséggel a célból, hogy előmozdítsák a gyakorlatok és eszközök konvergenciáját, valamint
  hogy koherensebb

  koherens eredményeket mutassanak fel a védjegyek vizsgálata és lajstromozása terén. [Mód. 52]

53. cikk

Együttműködés más területeken

A tagállamok biztosítják, hogy a hivatalok
  hatékonyan
  együttműködjenek az Ügynökséggel tevékenységeiknek az 52. cikkben említetteken kívüli minden olyan területén, amely a védjegyek Unión belüli védelmét érinti. [Mód. 54]

5. Fejezet

Záró rendelkezések

54. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

1.   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 2–6., a 8–14., 16, 17., 18., 22–28., és 30–53. cikkeknek ezen irányelv hatályba lépése után legkésőbb 24 hónappal megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.

2.   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

55. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2008/95/EK irányelv [...]-án/én [az ezen irányelv 54. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározott időpontot követő napon] hatályát veszti, a 2008/95/EK irányelv I. mellékletének B. részében meghatározott irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidővel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő utalásokat úgy kell tekinteni, mintha erre az irányelvre vonatkoznának, és a mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell alkalmazni.

56. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Az 1., 7., 15., 19., 20., 21. és 54–57. cikk [az ezen irányelv 54. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében határozott időpontot követő naptól] alkalmazandó.”

57. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ..,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 42. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. február 25-i álláspontja.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/95/EK irányelve (2008. október 22.) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 299., 2008.11.8., 25. o.)

3

(4)  A Tanács 207/2009/EK rendelete (2009. február 26.) a közösségi védjegyről (HL L 78., 2009.3.24., 1. o.).

4

(5)  COM(2008)0465

5

(6)  HL C 140., 2010.5.29., 22. o.

6

(7)  COM(2011)0287.

7

(8)  HL L 336., 1994.12.23., 213. o.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/114/EK irányelve (2006. december 12.) a megtévesztő és összehasonlító reklámról (HL L 376., 2006.12.27., 21. o.).

9

(10)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 608/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről és az 1383/2003/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 181., 2013.6.29., 15. o.).

10

Az Európai Parlament és a Tanács 608/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről és az 1383/2003/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 181., 2013.6.29., 15. o.).

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1.o.)

11

(12)  HL C 32., 2014.2.4., 23. o.

12

(13)  
  A Tanács 2100/94/EK rendelete (1994. július 27.) a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról (HL L 227., 1994.9.1., 1. o.).

13

A Tanács 2100/94/EK rendelete (1994. július 27.) a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról (HL L 227., 1994.9.1., 1. o.).

(14)  A Tanács 89/104/EGK első irányelve (1988. december 21.) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 40., 1989.2.11., 1.o.)

14

MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| A 2008/95/EK irányelv. | Ezen irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| --- | 2. cikk |
| 2. cikk | 3. cikk |
| 3. cikk, (1) bekezdés, a)–h) pont | 4. cikk, (1) bekezdés, a)–h) pont |
| --- | 4. cikk, (1) bekezdés, i) és j) pont |
| --- | 4. cikk, (2) és (3) bekezdés, első mondat |
| 3. cikk (2) bekezdés a)–c) pont | 4. cikk (4) bekezdés a)–c) pont |
| 3. cikk, (2) bekezdés, d) pont | 4. cikk, (3) bekezdés, második mondat |
| 3. cikk, (3) bekezdés, első mondat | 4. cikk, (5) bekezdés |
| 3. cikk, (3) bekezdés, második mondat | 4. cikk, (6) bekezdés |
| 4. cikk, (1) és (2) bekezdés | 5. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 4. cikk, (3) bekezdés és (4) bekezdés, a) pont | 5. cikk (3) bekezdés a) pont |
| --- | 5. cikk (3) bekezdés b) pont |
| 4. cikk, (4) bekezdés, g) pont | 5. cikk (3) bekezdés c) pont |
| --- | 5. cikk, (3) bekezdés, d) pont |
| 4. cikk, (4) bekezdés, b) és c) pont | 5. cikk, (4) bekezdés, a) és b) pont |
| 4. cikk, (4) bekezdés d)–f) pont | --- |
| 4. cikk, (5) és (6) bekezdés | 5. cikk, (5) és (6) bekezdés |
| --- | 8. cikk |
| 5. cikk, (1) bekezdés, bevezető mondat | 10. cikk, (1) bekezdés |
| 5. cikk, (1) bekezdés, második bevezető mondat | 10. cikk, (2) bekezdés, bevezető mondat |
| 5. cikk, (1) bekezdés, a) és b) pont | 10. cikk, (2) bekezdés, a) és b) pont |
| 5. cikk, (2) bekezdés | 10. cikk, (2) bekezdés |
| 5. cikk (3) bekezdés a)–c) pont | 10. cikk (3) bekezdés a)–c) pont |
| --- | 10. cikk, (3) bekezdés, d) pont |
| 5. cikk, (3) bekezdés, d) pont | 10. cikk (3) bekezdés, e) pont |
| --- | 10. cikk, (3) bekezdés, f) pont, |
| --- | 10. cikk, (4) és (5) bekezdés |
| 5. cikk, (4) és (5) bekezdés | 10. cikk, (6) és (7) bekezdés |
| --- | 11. cikk |
| --- | 12. cikk |
| --- | 13. cikk |
| 6. cikk (1) bekezdés a)–c) pont | 14. cikk (1) bekezdés a)–c) pont |
| --- | 14. cikk, (2) bekezdés |
| 6. cikk, (2) bekezdés | 14. cikk, (3) bekezdés |
| 7. cikk | 15. cikk |
| 8. cikk, (1) és (2) bekezdés | 26. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| --- | 26. cikk (3)–(5) bekezdés |
| 9. cikk | 9. cikk |
| 10. cikk (1) bekezdés, első albekezdés | 16. cikk, (1) bekezdés |
| --- | 16. cikk, (2) és (3) bekezdés |
| 10. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés | 10. cikk, (4) bekezdés |
| 10. cikk, (2) bekezdés | 10. cikk, (5) bekezdés |
| 10. cikk, (3) bekezdés | --- |
| 11. cikk, (1) bekezdés | 48. cikk (1)–(3) bekezdés |
| 11. cikk, (2) bekezdés | 46. cikk, (1) bekezdés |
| 11. cikk, (3) bekezdés | 17. cikk |
| 11. cikk, (4) bekezdés | 17. cikk, 46. cikk, (2) bekezdés és 48. cikk, (4) bekezdés |
| --- | 18. cikk |
| 12. cikk (1) bekezdés, első albekezdés | 19. cikk, (1) bekezdés |
| 12. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés | 19. cikk, (2) bekezdés |
| 12. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés | 19. cikk, (3) bekezdés |
| 12. cikk, (2) bekezdés | 20. cikk |
| 13. cikk | 7. cikk és 21. cikk |
| 14. cikk | 6. cikk |
| --- | 22–25. cikk |
| --- | 27. cikk |
| --- | 28. cikk |
| 15. cikk, (1) bekezdés | 29. cikk, (1)–(2) bekezdés |
| 15. cikk, (2) bekezdés | 29. cikk, (3) bekezdés |
| --- | 30–54. cikk, (1) bekezdés |
| 16. cikk | 54. cikk, (2) bekezdés |
| 17. cikk | 55. cikk |
| 18. cikk | 56. cikk |
| 19. cikk | 57. cikk |

A 2008/95/EK irányelv.

Ezen irányelv

1. cikk

1. cikk

---

2. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk, (1) bekezdés, a)–h) pont

4. cikk, (1) bekezdés, a)–h) pont

---

4. cikk, (1) bekezdés, i) és j) pont

---

4. cikk, (2) és (3) bekezdés, első mondat

3. cikk (2) bekezdés a)–c) pont

4. cikk (4) bekezdés a)–c) pont

3. cikk, (2) bekezdés, d) pont

4. cikk, (3) bekezdés, második mondat

3. cikk, (3) bekezdés, első mondat

4. cikk, (5) bekezdés

3. cikk, (3) bekezdés, második mondat

4. cikk, (6) bekezdés

4. cikk, (1) és (2) bekezdés

5. cikk, (1) és (2) bekezdés

4. cikk, (3) bekezdés és (4) bekezdés, a) pont

5. cikk (3) bekezdés a) pont

---

5. cikk (3) bekezdés b) pont

4. cikk, (4) bekezdés, g) pont

5. cikk (3) bekezdés c) pont

---

5. cikk, (3) bekezdés, d) pont

4. cikk, (4) bekezdés, b) és c) pont

5. cikk, (4) bekezdés, a) és b) pont

4. cikk, (4) bekezdés d)–f) pont

---

4. cikk, (5) és (6) bekezdés

5. cikk, (5) és (6) bekezdés

---

8. cikk

5. cikk, (1) bekezdés, bevezető mondat

10. cikk, (1) bekezdés

5. cikk, (1) bekezdés, második bevezető mondat

10. cikk, (2) bekezdés, bevezető mondat

5. cikk, (1) bekezdés, a) és b) pont

10. cikk, (2) bekezdés, a) és b) pont

5. cikk, (2) bekezdés

10. cikk, (2) bekezdés

5. cikk (3) bekezdés a)–c) pont

10. cikk (3) bekezdés a)–c) pont

---

10. cikk, (3) bekezdés, d) pont

5. cikk, (3) bekezdés, d) pont

10. cikk (3) bekezdés, e) pont

---

10. cikk, (3) bekezdés, f) pont,

---

10. cikk, (4) és (5) bekezdés

5. cikk, (4) és (5) bekezdés

10. cikk, (6) és (7) bekezdés

---

11. cikk

---

12. cikk

---

13. cikk

6. cikk (1) bekezdés a)–c) pont

14. cikk (1) bekezdés a)–c) pont

---

14. cikk, (2) bekezdés

6. cikk, (2) bekezdés

14. cikk, (3) bekezdés

7. cikk

15. cikk

8. cikk, (1) és (2) bekezdés

26. cikk, (1) és (2) bekezdés

---

26. cikk (3)–(5) bekezdés

9. cikk

9. cikk

10. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

16. cikk, (1) bekezdés

---

16. cikk, (2) és (3) bekezdés

10. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

10. cikk, (4) bekezdés

10. cikk, (2) bekezdés

10. cikk, (5) bekezdés

10. cikk, (3) bekezdés

---

11. cikk, (1) bekezdés

48. cikk (1)–(3) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés

46. cikk, (1) bekezdés

11. cikk, (3) bekezdés

17. cikk

11. cikk, (4) bekezdés

17. cikk, 46. cikk, (2) bekezdés és 48. cikk, (4) bekezdés

---

18. cikk

12. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

19. cikk, (1) bekezdés

12. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

19. cikk, (2) bekezdés

12. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés

19. cikk, (3) bekezdés

12. cikk, (2) bekezdés

20. cikk

13. cikk

7. cikk és 21. cikk

14. cikk

6. cikk

---

22–25. cikk

---

27. cikk

---

28. cikk

15. cikk, (1) bekezdés

29. cikk, (1)–(2) bekezdés

15. cikk, (2) bekezdés

29. cikk, (3) bekezdés

---

30–54. cikk, (1) bekezdés

16. cikk

54. cikk, (2) bekezdés

17. cikk

55. cikk

18. cikk

56. cikk

19. cikk

57. cikk

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/287 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/287

---

P7_TA(2014)0120

A bűncselekményekből származó jövedelem befagyasztása és elkobzása ***I

Az Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a bűncselekményekből származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló európai parlament és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0085 – C7-0075/2012 – 2012/0036(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0085), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0085),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 82. cikkének (2) bekezdésére és 83. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0075/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 82. cikkének (2) bekezdésére és 83. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0075/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. október 10-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. október 10-i véleményére (2),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2012. december 4-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2012. december 4-i véleményére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 3-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 3-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0178/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0178/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 299., 2012.10.4., 128. o.

(2)  HL C 391., 2012.12.18., 134. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0036

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/42/EU irányelv.)

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/288 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/288

---

P7_TA(2014)0121

A Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynöksége (Europol) ***I

Az Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatróla Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynökségéről (Europol) COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0173),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 88. cikkére, valamint a 87. cikk (2) bekezdésének (b) albekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0094/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 88. cikkére, valamint a 87. cikk (2) bekezdésének (b) albekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0094/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a belga képviselői kamara, a német szövetségi tanács és a spanyol parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benújtott indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belga képviselői kamara, a német szövetségi tanács és a spanyol parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benújtott indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére A7-0096/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére A7-0096/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Europol megbízatásának meghosszabbítása tekintetében alkalmazni kell a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról szóló, 2013. december 2-án az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás (1) 31. pontját; kiemeli, hogy a jogalkotási hatóság meghosszabbításra irányuló döntése nem sértheti a költségvetési hatóság által az éves költségvetési eljárás keretében hozott határozatokat; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az Europol megbízatásának meghosszabbítása tekintetében alkalmazni kell a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról szóló, 2013. december 2-án az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás (1) 31. pontját; kiemeli, hogy a jogalkotási hatóság meghosszabbításra irányuló döntése nem sértheti a költségvetési hatóság által az éves költségvetési eljárás keretében hozott határozatokat;

| 3. | kéri a Bizottságot, hogy mihelyt a rendelet az Európai Parlament és a Tanács egyetértésének tárgyát képezi, vegye teljes mértékben figyelembe a megállapodást, hogy eleget lehessen tenni az Europol költségvetési és személyzeti igényeinek és feladatainak, különösen ami a számítástechnikai bűnözés elleni európai központot illeti, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és a Bizottság 2012. július 19-i, a decentralizált ügynökségekről szóló együttes nyilatkozatának (42) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságot, hogy mihelyt a rendelet az Európai Parlament és a Tanács egyetértésének tárgyát képezi, vegye teljes mértékben figyelembe a megállapodást, hogy eleget lehessen tenni az Europol költségvetési és személyzeti igényeinek és feladatainak, különösen ami a számítástechnikai bűnözés elleni európai központot illeti, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és a Bizottság 2012. július 19-i, a decentralizált ügynökségekről szóló együttes nyilatkozatának (42) bekezdésével összhangban;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0091

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok
  határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1]

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 88. cikkére, valamint 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, [Mód. 2]

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

az európai adatvédelmi biztossal való konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az Europolt a 2009/371/IB határozat (2) hozta létre az Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós szervként azzal a céllal, hogy támogassa és megerősítse a tagállamok illetékes hatóságainak fellépését, valamint kölcsönös együttműködésüket a szervezett bűnözés, a terrorizmus és a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények egyéb formáinak megelőzését és az ellenük való küzdelmet. A 2009/371/IB határozat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) K.3. cikke alapján az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (Europol-egyezmény) (3) helyébe lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az Europolt a 2009/371/IB határozat (2) hozta létre az Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós szervként azzal a céllal, hogy támogassa és megerősítse a tagállamok illetékes hatóságainak fellépését, valamint kölcsönös együttműködésüket a szervezett bűnözés, a terrorizmus és a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények egyéb formáinak megelőzését és az ellenük való küzdelmet. A 2009/371/IB határozat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) K.3. cikke alapján az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (Europol-egyezmény) (3) helyébe lépett.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 88. cikke úgy rendelkezik, hogy az Europolt rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendelet szabályozza. Előírja továbbá
  – az Európai Unióról szóló Szerződés (EUSZ) 12. cikkének c) pontjával, valamint a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. számú jegyzőkönyv 9. cikkével összhangban –
  azon eljárások megállapítását, amelyek szerint az Európai Parlament – a nemzeti parlamentekkel közösen – ellenőrzi az Europol tevékenységét
  az Europol demokratikus legitimitásának, valamint az európai polgárok felé való elszámoltathatóságának megerősítése érdekében
  . Ezért a 2009/371/IB határozatot olyan rendelettel kell helyettesíteni, amely megállapítja a Parlament általi ellenőrzés szabályait. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 88. cikke úgy rendelkezik, hogy az Europolt rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendelet szabályozza. Előírja továbbá
  – az Európai Unióról szóló Szerződés (EUSZ) 12. cikkének c) pontjával, valamint a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. számú jegyzőkönyv 9. cikkével összhangban –
  azon eljárások megállapítását, amelyek szerint az Európai Parlament – a nemzeti parlamentekkel közösen – ellenőrzi az Europol tevékenységét
  az Europol demokratikus legitimitásának, valamint az európai polgárok felé való elszámoltathatóságának megerősítése érdekében
  . Ezért a 2009/371/IB határozatot olyan rendelettel kell helyettesíteni, amely megállapítja a Parlament általi ellenőrzés szabályait. [Mód. 3]

| (3) | Az Európai Rendőrakadémiát (CEPOL) a 2005/681/IB határozat

   (4)

  hozta létre azzal a céllal, hogy megkönnyítse a nemzeti rendőrségi erők közötti együttműködést európai dimenziójú rendőrségi képzési tevékenységek szervezésével és koordinálásával.
  [Mód. 4] |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Rendőrakadémiát (CEPOL) a 2005/681/IB határozat

   (4)

  hozta létre azzal a céllal, hogy megkönnyítse a nemzeti rendőrségi erők közötti együttműködést európai dimenziójú rendőrségi képzési tevékenységek szervezésével és koordinálásával.
  [Mód. 4]

| (4) | „A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa alcímű Stockholmi Program” (5) azt szorgalmazza, hogy az Europolnak a tagállamok bűnüldöző szervei közötti információcsere csomópontjává, szolgáltatóvá és a bűnüldözési szolgálatok fórumává kell válnia. Az Europol működésének értékelése alapján e célkitűzés elérése érdekében tovább kell erősíteni működési hatékonyságát. A Stockholmi Program célul tűzi ki továbbá egy hiteles európai igazságügyi és rendészeti kultúra megteremtését európai képzési és csereprogramok létrehozásával valamennyi illetékes rendészeti személyzet számára nemzeti és uniós szinten.
  [Mód. 5] |
| --- | --- |

(4)

„A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa alcímű Stockholmi Program” (5) azt szorgalmazza, hogy az Europolnak a tagállamok bűnüldöző szervei közötti információcsere csomópontjává, szolgáltatóvá és a bűnüldözési szolgálatok fórumává kell válnia. Az Europol működésének értékelése alapján e célkitűzés elérése érdekében tovább kell erősíteni működési hatékonyságát. A Stockholmi Program célul tűzi ki továbbá egy hiteles európai igazságügyi és rendészeti kultúra megteremtését európai képzési és csereprogramok létrehozásával valamennyi illetékes rendészeti személyzet számára nemzeti és uniós szinten.
  [Mód. 5]

| (5) | A nagy kiterjedésű bűnügyi és terrorista hálózatok jelentős fenyegetést jelentenek az Unió belső biztonságára, valamint polgárainak biztonságára és megélhetésére nézve. A rendelkezésre álló fenyegetésértékelések azt mutatják, hogy a bűnszervezetek tevékenységei egyre többféle bűncselekményt foglalnak magukban és egyre inkább nemzetközi jellegűek. A nemzeti bűnüldöző szerveknek ezért egyre szorosabban együtt kell működniük más tagállamokban működő megfelelőikkel. Ebben az összefüggésben az Europolt fel kell vértezni arra, hogy jobban támogathassa a tagállamokat az uniós szintű bűnmegelőzésben, elemzésben és nyomozásokban. Ezt a 2009/371/IB és a 2005/681/IB tanácsi határozatok

  határozat értékelése is megerősítette

  értékelései is megerősítették.
  [Mód. 6] |
| --- | --- |

(5)

A nagy kiterjedésű bűnügyi és terrorista hálózatok jelentős fenyegetést jelentenek az Unió belső biztonságára, valamint polgárainak biztonságára és megélhetésére nézve. A rendelkezésre álló fenyegetésértékelések azt mutatják, hogy a bűnszervezetek tevékenységei egyre többféle bűncselekményt foglalnak magukban és egyre inkább nemzetközi jellegűek. A nemzeti bűnüldöző szerveknek ezért egyre szorosabban együtt kell működniük más tagállamokban működő megfelelőikkel. Ebben az összefüggésben az Europolt fel kell vértezni arra, hogy jobban támogathassa a tagállamokat az uniós szintű bűnmegelőzésben, elemzésben és nyomozásokban. Ezt a 2009/371/IB és a 2005/681/IB tanácsi határozatok

  határozat értékelése is megerősítette

  értékelései is megerősítették.
  [Mód. 6]

| (6) | Az Europol és a CEPOL tevékenység közötti kapcsolatok miatt a két ügynökség feladatköreinek integrálása és ésszerűsítése fokozná az operatív működés hatékonyságát, a képzési tevékenység relevanciáját, valamint az uniós rendőrségi együttműködésének eredményességét.
  [Mód. 7] |
| --- | --- |

(6)

Az Europol és a CEPOL tevékenység közötti kapcsolatok miatt a két ügynökség feladatköreinek integrálása és ésszerűsítése fokozná az operatív működés hatékonyságát, a képzési tevékenység relevanciáját, valamint az uniós rendőrségi együttműködésének eredményességét.
  [Mód. 7]

| (7) | A 2009/371/IB és a 2005/681/IB határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni és e rendelettel kell helyettesíteni, amely alapul veszi mindkét határozat végrehajtásából levont tanulságokat.. Az e rendelet által létrehozott Europol
  ügynökség
  a két hatályon kívül helyezett határozat által létrehozott Europol és CEPOL helyébe lép, és átveszi azok feladatköreit.
  annak feladatkörét
  . [Mód. 8] |
| --- | --- |

(7)

A 2009/371/IB és a 2005/681/IB határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni és e rendelettel kell helyettesíteni, amely alapul veszi mindkét határozat végrehajtásából levont tanulságokat.. Az e rendelet által létrehozott Europol
  ügynökség
  a két hatályon kívül helyezett határozat által létrehozott Europol és CEPOL helyébe lép, és átveszi azok feladatköreit.
  annak feladatkörét
  . [Mód. 8]

| (8) | Mivel a bűnözés gyakran a belső határokon keresztül megy végbe, Az Europolnak támogatnia és erősíteni kell a tagállami fellépéseket és együttműködésüket a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűnözés megelőzésében és leküzdésében. Mivel a terrorizmus
  fenyegetést jelent
  az Unió biztonságát érintő legfontosabb fenyegetések egyike,

  biztonságára,
  az Europolnak támogatnia kell a tagállamokat abban, hogy szembenézhessenek az e tekintetben közös kihívásokkal. Uniós bűnüldözési ügynökségként az Europolnak ugyancsak támogatnia kell és meg kell erősítenie az EU érdekeit érintő bűnözési formák leküzdése terén tett fellépéseket és együttműködést. Az Europolnak támogatást kell kínálnia továbbá – hatáskörének keretei között – az olyan kapcsolódó bűncselekmények megelőzéséhez és leküzdéséhez, amelyeket az eszközök beszerzése, a tettek elkövetésének megkönnyítése, végrehajtása vagy büntetlenségének biztosítása érdekében követnek el. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(8)

Mivel a bűnözés gyakran a belső határokon keresztül megy végbe, Az Europolnak támogatnia és erősíteni kell a tagállami fellépéseket és együttműködésüket a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűnözés megelőzésében és leküzdésében. Mivel a terrorizmus
  fenyegetést jelent
  az Unió biztonságát érintő legfontosabb fenyegetések egyike,

  biztonságára,
  az Europolnak támogatnia kell a tagállamokat abban, hogy szembenézhessenek az e tekintetben közös kihívásokkal. Uniós bűnüldözési ügynökségként az Europolnak ugyancsak támogatnia kell és meg kell erősítenie az EU érdekeit érintő bűnözési formák leküzdése terén tett fellépéseket és együttműködést. Az Europolnak támogatást kell kínálnia továbbá – hatáskörének keretei között – az olyan kapcsolódó bűncselekmények megelőzéséhez és leküzdéséhez, amelyeket az eszközök beszerzése, a tettek elkövetésének megkönnyítése, végrehajtása vagy büntetlenségének biztosítása érdekében követnek el. [Mód. 9]

| (9) | Az Europolnak egyértelmű keretbe foglalt, jobb minőségű, koherens és következetes képzést kell biztosítania a bűnüldözési szervek mindenféle besorolású tagja számára a képzési igényekkel összhangban.
  [Mód. 10] |
| --- | --- |

(9)

Az Europolnak egyértelmű keretbe foglalt, jobb minőségű, koherens és következetes képzést kell biztosítania a bűnüldözési szervek mindenféle besorolású tagja számára a képzési igényekkel összhangban.
  [Mód. 10]

| (10) | Az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy bűnügyi nyomozások megkezdésére, lefolytatására vagy koordinálására kérje fel a tagállamokat olyan konkrét esetekben, amikor a határokon átnyúló együttműködés hozzáadott értéket képvisel. Az Europolnak tájékoztatnia kell az Eurojustot az ilyen megkeresésekről.
  Az Europolnak a megkeresést indokolnia kell. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(10)

Az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy bűnügyi nyomozások megkezdésére, lefolytatására vagy koordinálására kérje fel a tagállamokat olyan konkrét esetekben, amikor a határokon átnyúló együttműködés hozzáadott értéket képvisel. Az Europolnak tájékoztatnia kell az Eurojustot az ilyen megkeresésekről.
  Az Europolnak a megkeresést indokolnia kell. [Mód. 11]

| (10a) | Az Europol jegyzőkönyvet vesz fel a célkitűzéseiben felölelt bűncselekményekkel foglalkozó közös nyomozócsoportok tevékenységeiben való részvételéről. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(10a)

Az Europol jegyzőkönyvet vesz fel a célkitűzéseiben felölelt bűncselekményekkel foglalkozó közös nyomozócsoportok tevékenységeiben való részvételéről. [Mód. 12]

| (10b) | Amennyiben valamely konkrét nyomozás tekintetében az Europol és a tagállamok együttműködnek, az Europol és az érintett tagállamok között egyértelmű rendelkezéseket kell meghatározni, amelyek körvonalazzák a végrehajtandó konkrét feladatokat, a tagállamok nyomozati vagy igazságszolgáltatási eljárásaiban való részvétel mértékét, valamint a felelősségek megosztását és a bírósági felügyelet céljából alkalmazandó jogot. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(10b)

Amennyiben valamely konkrét nyomozás tekintetében az Europol és a tagállamok együttműködnek, az Europol és az érintett tagállamok között egyértelmű rendelkezéseket kell meghatározni, amelyek körvonalazzák a végrehajtandó konkrét feladatokat, a tagállamok nyomozati vagy igazságszolgáltatási eljárásaiban való részvétel mértékét, valamint a felelősségek megosztását és a bírósági felügyelet céljából alkalmazandó jogot. [Mód. 13]

| (11) | Ahhoz, hogy az Europol Unión belüli információcsere-csomópontként hatékonyabbá váljon, egyértelműen meg kell állapítani a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségeit, hogy biztosítsák az Europol számára a célkitűzéseinek teljesítéséhez szükséges adatokat. E kötelezettségek végrehajtása során a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk arra, hogy
  csak
  olyan adatokat szolgáltassanak, amelyek relevánsak az Unió vonatkozó szakpolitikai eszközeiben foglalt, a bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó stratégiai és operatív prioritások tekintetében. A tagállamoknak másolatot kell küldeniük továbbá az Europolnak az utóbbi célkitűzései által felölelt bűncselekményekkel kapcsolatban egyéb tagállamokkal folytatott bilaterális és multilaterális információcseréről
  , és ennek során meg kell adniuk azt is, hogy az adatok milyen forrásból származnak
  . Ezzel egyidejűleg az Europolnak növelnie kell a tagállamoknak nyújtott támogatás szintjét, hogy megerősítse a kölcsönös együttműködés és információmegosztást. Az Europol

  Europolnak
  éves jelentést nyújt be

  kell benyújtania
  az összes uniós intézménynek és a nemzeti parlamenteknek arról, hogy az egyes tagállamok milyen mértékben szolgáltattak információt számára. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(11)

Ahhoz, hogy az Europol Unión belüli információcsere-csomópontként hatékonyabbá váljon, egyértelműen meg kell állapítani a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségeit, hogy biztosítsák az Europol számára a célkitűzéseinek teljesítéséhez szükséges adatokat. E kötelezettségek végrehajtása során a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk arra, hogy
  csak
  olyan adatokat szolgáltassanak, amelyek relevánsak az Unió vonatkozó szakpolitikai eszközeiben foglalt, a bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó stratégiai és operatív prioritások tekintetében. A tagállamoknak másolatot kell küldeniük továbbá az Europolnak az utóbbi célkitűzései által felölelt bűncselekményekkel kapcsolatban egyéb tagállamokkal folytatott bilaterális és multilaterális információcseréről
  , és ennek során meg kell adniuk azt is, hogy az adatok milyen forrásból származnak
  . Ezzel egyidejűleg az Europolnak növelnie kell a tagállamoknak nyújtott támogatás szintjét, hogy megerősítse a kölcsönös együttműködés és információmegosztást. Az Europol

  Europolnak
  éves jelentést nyújt be

  kell benyújtania
  az összes uniós intézménynek és a nemzeti parlamenteknek arról, hogy az egyes tagállamok milyen mértékben szolgáltattak információt számára. [Mód. 14]

| (12) | Az Europol és a tagállamok közötti hatékony együttműködés biztosítása érdekében minden egyes tagállamban nemzeti egységet kell felállítani. E nemzeti egység az elsődleges összekötő egyrészt a bűnüldöző szervek és képzési intézmények, másrészt az Europol között

  E rendeletben meg kell őrizni az Europol nemzeti egységének szerepét, amely biztosítja és védi a nemzeti érdekeket az ügynökségen belül. A nemzeti egységet meg kell tartani, mint az Europol és az illetékes hatóságok közötti kapcsolattartó pontot, biztosítva a nemzeti egység központi szerepét, amely egyúttal koordinálja a tagállamok az Europollal és az Europol közreműködésével folytatott együttműködését, és biztosítja, hogy az adott tagállam egységesen eleget tesz az Europol követelményeinek.
  Az Europol és a nemzeti egységek közötti folyamatos és hatékony információcsere, valamint együttműködésük megkönnyítése érdekében minden nemzeti egység legalább egy összekötő tisztviselőt küld az Europolhoz. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(12)

Az Europol és a tagállamok közötti hatékony együttműködés biztosítása érdekében minden egyes tagállamban nemzeti egységet kell felállítani. E nemzeti egység az elsődleges összekötő egyrészt a bűnüldöző szervek és képzési intézmények, másrészt az Europol között

  E rendeletben meg kell őrizni az Europol nemzeti egységének szerepét, amely biztosítja és védi a nemzeti érdekeket az ügynökségen belül. A nemzeti egységet meg kell tartani, mint az Europol és az illetékes hatóságok közötti kapcsolattartó pontot, biztosítva a nemzeti egység központi szerepét, amely egyúttal koordinálja a tagállamok az Europollal és az Europol közreműködésével folytatott együttműködését, és biztosítja, hogy az adott tagállam egységesen eleget tesz az Europol követelményeinek.
  Az Europol és a nemzeti egységek közötti folyamatos és hatékony információcsere, valamint együttműködésük megkönnyítése érdekében minden nemzeti egység legalább egy összekötő tisztviselőt küld az Europolhoz. [Mód. 15]

| (13) | Egyes tagállamok decentralizált berendezkedésének figyelembe vétele érdekében, valamint tekintettel arra, hogy egyes esetekben gyors információcserét kell biztosítani, az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy közvetlenül együttműködjön a tagállamok bűnüldöző hatóságaival egyéni nyomozásaikban, az Europol nemzeti egységek tájékoztatásával. |
| --- | --- |

(13)

Egyes tagállamok decentralizált berendezkedésének figyelembe vétele érdekében, valamint tekintettel arra, hogy egyes esetekben gyors információcserét kell biztosítani, az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy közvetlenül együttműködjön a tagállamok bűnüldöző hatóságaival egyéni nyomozásaikban, az Europol nemzeti egységek tájékoztatásával.

| (14) | Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós szintű bűnüldözési képzés magas színvonalú, átfogó és következetes legyen, az Europolnak az unió bűnüldözési képzési politikájával összhangban kell fellépnie. Az uniós szintű képzést a bűnüldöző szervek mindenféle besorolású tagja számára elérhetővé kell tenni. Az Europolnak gondoskodnia kell a képzés értékeléséről, és hogy a képzési igényekről készített felmérések megállapításait a munka felesleges megkettőződésének csökkentése érdekében a tervezésnél figyelembe vegyék. Az Europolnak elő kell mozdítania az uniós szinten nyújtott képzés tagállamokbeli elismerését.
  [Mód. 16] |
| --- | --- |

(14)

Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós szintű bűnüldözési képzés magas színvonalú, átfogó és következetes legyen, az Europolnak az unió bűnüldözési képzési politikájával összhangban kell fellépnie. Az uniós szintű képzést a bűnüldöző szervek mindenféle besorolású tagja számára elérhetővé kell tenni. Az Europolnak gondoskodnia kell a képzés értékeléséről, és hogy a képzési igényekről készített felmérések megállapításait a munka felesleges megkettőződésének csökkentése érdekében a tervezésnél figyelembe vegyék. Az Europolnak elő kell mozdítania az uniós szinten nyújtott képzés tagállamokbeli elismerését.
  [Mód. 16]

| (15) | Javítani kell továbbá az Europol irányítását a hatékonyságnövelésre való törekvéssel és az eljárások egyszerűsítésével. |
| --- | --- |

(15)

Javítani kell továbbá az Europol irányítását a hatékonyságnövelésre való törekvéssel és az eljárások egyszerűsítésével.

| (16) | Az Europol működésének hatékony felügyelete érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak képviseltetniük kell magukat annak igazgatótanácsában. Az új ügynökség kettős – az operatív támogatásra és bűnüldözési képzésre vonatkozó – megbízatásának tükrözése érdekében az igazgatótanács teljes jogú tagjait bűnüldözési együttműködéssel kapcsolatos ismereteik alapján, a póttagokat pedig a bűnüldözési szervek tagjainak képzéssel kapcsolatos ismereteik alapján nevezik ki. A póttagok teljes jogú tagként járnak el a teljes jogú tag hiányában, és minden olyan esetben, amikor képzésről tárgyalnak vagy döntenek. Az igazgatótanács számára technikai képzési kérdésekkel foglalkozó tudományos bizottság nyújt tanácsadást. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(16)

Az Europol működésének hatékony felügyelete érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak képviseltetniük kell magukat annak igazgatótanácsában. Az új ügynökség kettős – az operatív támogatásra és bűnüldözési képzésre vonatkozó – megbízatásának tükrözése érdekében az igazgatótanács teljes jogú tagjait bűnüldözési együttműködéssel kapcsolatos ismereteik alapján, a póttagokat pedig a bűnüldözési szervek tagjainak képzéssel kapcsolatos ismereteik alapján nevezik ki. A póttagok teljes jogú tagként járnak el a teljes jogú tag hiányában, és minden olyan esetben, amikor képzésről tárgyalnak vagy döntenek. Az igazgatótanács számára technikai képzési kérdésekkel foglalkozó tudományos bizottság nyújt tanácsadást. [Mód. 17]

| (17) | Az igazgatótanácsot fel kell ruházni a szükséges hatáskörökkel, különösen a költségvetés megállapítása, végrehajtásának ellenőrzése, megfelelő pénzügyi szabályok és tervezési dokumentumok elfogadása, az
  Unió pénzügyi érdekeinek védelmét és a csalás elleni küzdelmet célzó intézkedések, továbbá az összeférhetetlenség megelőzését és kezelését szolgáló szabályok elfogadása, az
  Europol ügyvezető igazgatójára általi döntéshozatal átlátható munkaeljárásainak megállapítása, valamint az éves tevékenységi jelentés elfogadása tekintetében. Az igazgatótanács gyakorolja a kinevező hatóság hatáskörét az ügynökség személyzete – ideértve az ügyvezető igazgatót is – tekintetében. A döntéshozatal egyszerűsítése, valamint az igazgatási és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése érdekében az igazgatótanács ügyvezető testületet hozhat létre. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(17)

Az igazgatótanácsot fel kell ruházni a szükséges hatáskörökkel, különösen a költségvetés megállapítása, végrehajtásának ellenőrzése, megfelelő pénzügyi szabályok és tervezési dokumentumok elfogadása, az
  Unió pénzügyi érdekeinek védelmét és a csalás elleni küzdelmet célzó intézkedések, továbbá az összeférhetetlenség megelőzését és kezelését szolgáló szabályok elfogadása, az
  Europol ügyvezető igazgatójára általi döntéshozatal átlátható munkaeljárásainak megállapítása, valamint az éves tevékenységi jelentés elfogadása tekintetében. Az igazgatótanács gyakorolja a kinevező hatóság hatáskörét az ügynökség személyzete – ideértve az ügyvezető igazgatót is – tekintetében. A döntéshozatal egyszerűsítése, valamint az igazgatási és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése érdekében az igazgatótanács ügyvezető testületet hozhat létre. [Mód. 18]

| (18) | Az Europol hatékony mindennapi működésének biztosítása érdekében az ügyvezető igazgató egyben az Europol jogi képviselője és igazgatója, aki valamennyi feladatának ellátása során teljesen függetlenül jár el, és biztosítja, hogy az Europol ellátja az e rendeletben előírt feladatait. Az ügyvezető igazgató felelős különösen a határozathozatal céljából az igazgatótanács elé benyújtott, az Europol éves és többéves munkaprogramjait végrehajtó költségvetési és tervezési dokumentumok és egyéb tervezési dokumentumok elkészítéséért. |
| --- | --- |

(18)

Az Europol hatékony mindennapi működésének biztosítása érdekében az ügyvezető igazgató egyben az Europol jogi képviselője és igazgatója, aki valamennyi feladatának ellátása során teljesen függetlenül jár el, és biztosítja, hogy az Europol ellátja az e rendeletben előírt feladatait. Az ügyvezető igazgató felelős különösen a határozathozatal céljából az igazgatótanács elé benyújtott, az Europol éves és többéves munkaprogramjait végrehajtó költségvetési és tervezési dokumentumok és egyéb tervezési dokumentumok elkészítéséért.

| (19) | Az Europol célkitűzéseiben felölelt bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem céljából az Europolnak a lehető legteljesebb körű és legnaprakészebb információkkal kell rendelkeznie. Ezért az Europol számára
  – amennyiben az Europol a szóban forgó adatok jogszerű címzettjének tekinthető –
  lehetővé kell tenni a tagállamok, harmadik országok, nemzetközi szervezetek és uniós szervek által szolgáltatott adatok, továbbá a nyilvánosan elérhető forrásokból származó adatok feldolgozását ahhoz, hogy jobban megérthesse a bűnügyi jelenségeket és trendeket, információkat gyűjtsön a bűnszövetkezetekről, és feltárja a különböző bűncselekmények közötti kapcsolatokat. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(19)

Az Europol célkitűzéseiben felölelt bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem céljából az Europolnak a lehető legteljesebb körű és legnaprakészebb információkkal kell rendelkeznie. Ezért az Europol számára
  – amennyiben az Europol a szóban forgó adatok jogszerű címzettjének tekinthető –
  lehetővé kell tenni a tagállamok, harmadik országok, nemzetközi szervezetek és uniós szervek által szolgáltatott adatok, továbbá a nyilvánosan elérhető forrásokból származó adatok feldolgozását ahhoz, hogy jobban megérthesse a bűnügyi jelenségeket és trendeket, információkat gyűjtsön a bűnszövetkezetekről, és feltárja a különböző bűncselekmények közötti kapcsolatokat. [Mód. 19]

| (20) | Ahhoz, hogy az Europol hatékonyabban biztosíthasson pontos bűnügyi elemzéseket a tagállamok bűnüldöző hatóságai számára, fel kell használnia az új adatfeldolgozási technológiákat. Az Europolnak képesnek kell lennie arra, hogy gyorsan feltárja a nyomozások és a különböző bűnszervezeteket jellemző közös elkövetési módok közötti kapcsolatokat, ellenőrizze az adatok keresztmegfelelését, és egyértelmű áttekintéssel rendelkezzen a tendenciákról, ugyanakkor
  garantálja
  az egyének személyes adatainak magas szintű védelmét biztosítsa Ezért az Europol adatbázisait nem kell előre meghatározni, hogy az Europol a leghatékonyabb IT- struktúrát választhassa meg. A magas szintű adatvédelem biztosítása érdekében meg kell állapítani a feldolgozási műveletek célját és a hozzáférési jogokat, valamint további különleges biztosítékokat.
  A személyes adatok feldolgozása során tiszteletben kell tartani a célhoz kötöttség és az arányosság elvét. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(20)

Ahhoz, hogy az Europol hatékonyabban biztosíthasson pontos bűnügyi elemzéseket a tagállamok bűnüldöző hatóságai számára, fel kell használnia az új adatfeldolgozási technológiákat. Az Europolnak képesnek kell lennie arra, hogy gyorsan feltárja a nyomozások és a különböző bűnszervezeteket jellemző közös elkövetési módok közötti kapcsolatokat, ellenőrizze az adatok keresztmegfelelését, és egyértelmű áttekintéssel rendelkezzen a tendenciákról, ugyanakkor
  garantálja
  az egyének személyes adatainak magas szintű védelmét biztosítsa Ezért az Europol adatbázisait nem kell előre meghatározni, hogy az Europol a leghatékonyabb IT- struktúrát választhassa meg. A magas szintű adatvédelem biztosítása érdekében meg kell állapítani a feldolgozási műveletek célját és a hozzáférési jogokat, valamint további különleges biztosítékokat.
  A személyes adatok feldolgozása során tiszteletben kell tartani a célhoz kötöttség és az arányosság elvét. [Mód. 20]

| (21) | Az adatok tulajdonjogának és az információk védelmének tiszteletben tartása érdekében a tagállamok, valamint harmadik országbeli hatóságok és nemzetközi szervezetek számára lehetővé kell tenni egyrészt annak meghatározását, hogy az Europol milyen célból használhatja fel az általuk szolgáltatott adatokat, másrészt a hozzáférési jogok korlátozását.
  A célhoz kötöttség hozzájárul az átláthatósághoz, a jogbiztonsághoz és a kiszámíthatósághoz, és különösen fontos a rendőrségi együttműködés területén, ahol az érintettek rendszerint nincsenek tudatában annak, hogy személyes adataikat gyűjtik és feldolgozzák, és ahol a személyes adatok felhasználása igen jelentős hatással lehet az egyének életére és szabadságaira. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(21)

Az adatok tulajdonjogának és az információk védelmének tiszteletben tartása érdekében a tagállamok, valamint harmadik országbeli hatóságok és nemzetközi szervezetek számára lehetővé kell tenni egyrészt annak meghatározását, hogy az Europol milyen célból használhatja fel az általuk szolgáltatott adatokat, másrészt a hozzáférési jogok korlátozását.
  A célhoz kötöttség hozzájárul az átláthatósághoz, a jogbiztonsághoz és a kiszámíthatósághoz, és különösen fontos a rendőrségi együttműködés területén, ahol az érintettek rendszerint nincsenek tudatában annak, hogy személyes adataikat gyűjtik és feldolgozzák, és ahol a személyes adatok felhasználása igen jelentős hatással lehet az egyének életére és szabadságaira. [Mód. 21]

| (22) | Annak biztosítása érdekében, hogy az adatokhoz csak azok férjenek hozzá, akiknek e hozzáférés feladataik ellátásához szükséges, e rendelet részletes szabályokat határoz meg az Europol által feldolgozott adatokhoz való különböző fokú hozzáférési jogosultság szabályairól. E szabályok nem sérthetik az adatszolgáltató által kikötött hozzáférési korlátozásokat, mivel tiszteletben kell tartani az adatok tulajdonjogát. Az Europol célkitűzései által felölelt bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem hatékonyságának fokozása érdekében az Europolnak értesítenie kell a tagállamokat az őket érintő információkról. |
| --- | --- |

(22)

Annak biztosítása érdekében, hogy az adatokhoz csak azok férjenek hozzá, akiknek e hozzáférés feladataik ellátásához szükséges, e rendelet részletes szabályokat határoz meg az Europol által feldolgozott adatokhoz való különböző fokú hozzáférési jogosultság szabályairól. E szabályok nem sérthetik az adatszolgáltató által kikötött hozzáférési korlátozásokat, mivel tiszteletben kell tartani az adatok tulajdonjogát. Az Europol célkitűzései által felölelt bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem hatékonyságának fokozása érdekében az Europolnak értesítenie kell a tagállamokat az őket érintő információkról.

| (23) | Az ügynökségek közötti operatív együttműködés megerősítése érdekében, és különösen a már a különböző ügynökségek birtokában lévő adatok összekapcsolása céljából az Europolnak lehetővé kell tennie az Eurojust és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) számára, hogy
  az egyedi biztosítékok figyelembevételével
  hozzáférhessen az Europol rendelkezésére állóadatokhoz, és azokra vonatkozó kereséseket végezzen. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(23)

Az ügynökségek közötti operatív együttműködés megerősítése érdekében, és különösen a már a különböző ügynökségek birtokában lévő adatok összekapcsolása céljából az Europolnak lehetővé kell tennie az Eurojust és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) számára, hogy
  az egyedi biztosítékok figyelembevételével
  hozzáférhessen az Europol rendelkezésére állóadatokhoz, és azokra vonatkozó kereséseket végezzen. [Mód. 22]

| (24) | A feladatai ellátásához szükséges mértékben az Europolnak együttműködési kapcsolatokat kell fenntartania egyéb uniós szervekkel, harmadik országok bűnüldöző hatóságaival és bűnüldözési képzést végző intézményeivel, nemzetközi szervezetekkel és magánfelekkel. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(24)

A feladatai ellátásához szükséges mértékben az Europolnak együttműködési kapcsolatokat kell fenntartania egyéb uniós szervekkel, harmadik országok bűnüldöző hatóságaival és bűnüldözési képzést végző intézményeivel, nemzetközi szervezetekkel és magánfelekkel. [Mód. 23]

| (25) | Az operatív hatékonyság biztosítása érdelében az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy a feladatai ellátásához szükséges mértékben – a személyes adatok kivételével – valamennyi információt megoszthassa egyéb uniós szervekkel, harmadik országok bűnüldöző hatóságaival és bűnüldözési képzést végző intézményeivel, valamint nemzetközi szervezetekkel. Mivel a társaságok, cégek, vállalkozói szövetségek, nem kormányzati szervezetek és egyéb magánfelek a súlyos bűnözés és a terrorizmus megelőzése és az ellenük való küzdelem szempontjából közvetlen jelentőséggel bíró szakértelemmel és adatokkal rendelkeznek, az Europolnak lehetővé kell tenni, hogy ilyen adatokat cseréljen magánfelekkel is. A hálózati és információbiztonsági incidensekhez kapcsolódó számítástechnikai bűnözés megelőzése és leküzdése érdekében az Europolnak – a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló [az elfogadott irányelv száma] európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) alapján – együtt kell működnie és – a személyes adatok kivételével – információkat kell cserélnie a hálózatok és információs rendszerek biztonsága terén illetékes nemzeti hatóságokkal. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(25)

Az operatív hatékonyság biztosítása érdelében az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy a feladatai ellátásához szükséges mértékben – a személyes adatok kivételével – valamennyi információt megoszthassa egyéb uniós szervekkel, harmadik országok bűnüldöző hatóságaival és bűnüldözési képzést végző intézményeivel, valamint nemzetközi szervezetekkel. Mivel a társaságok, cégek, vállalkozói szövetségek, nem kormányzati szervezetek és egyéb magánfelek a súlyos bűnözés és a terrorizmus megelőzése és az ellenük való küzdelem szempontjából közvetlen jelentőséggel bíró szakértelemmel és adatokkal rendelkeznek, az Europolnak lehetővé kell tenni, hogy ilyen adatokat cseréljen magánfelekkel is. A hálózati és információbiztonsági incidensekhez kapcsolódó számítástechnikai bűnözés megelőzése és leküzdése érdekében az Europolnak – a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló [az elfogadott irányelv száma] európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) alapján – együtt kell működnie és – a személyes adatok kivételével – információkat kell cserélnie a hálózatok és információs rendszerek biztonsága terén illetékes nemzeti hatóságokkal. [Mód. 24]

| (26) | A feladatai ellátásához szükséges mértékben az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy adatokat cseréljen egyéb uniós szervekkel.
  Az európai adatvédelmi biztos támogatja, hogy ez az információcsere azokra a személyekre korlátozódjon, akik az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekményeket követtek el vagy gyaníthatóan készülnek elkövetni. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(26)

A feladatai ellátásához szükséges mértékben az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy adatokat cseréljen egyéb uniós szervekkel.
  Az európai adatvédelmi biztos támogatja, hogy ez az információcsere azokra a személyekre korlátozódjon, akik az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekményeket követtek el vagy gyaníthatóan készülnek elkövetni. [Mód. 25]

| (27) | A súlyos bűncselekmények és a terrorizmus kapcsolatrendszere gyakran túlmutat az EU területén. Az Europol számára ezért lehetővé kell tenni, hogy a feladatai ellátásához szükséges mértékben személyes adatokat cserélhessen harmadik országok bűnüldöző hatóságaival, vagy olyan nemzetközi szervezetekkel, mint például az Interpol.
  A személyes adatok harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való cseréje során megfelelő egyensúlyt kell kialakítani a hatékony bűnüldözés és a személyes adatok védelme között. [Mód. 26] |
| --- | --- |

(27)

A súlyos bűncselekmények és a terrorizmus kapcsolatrendszere gyakran túlmutat az EU területén. Az Europol számára ezért lehetővé kell tenni, hogy a feladatai ellátásához szükséges mértékben személyes adatokat cserélhessen harmadik országok bűnüldöző hatóságaival, vagy olyan nemzetközi szervezetekkel, mint például az Interpol.
  A személyes adatok harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való cseréje során megfelelő egyensúlyt kell kialakítani a hatékony bűnüldözés és a személyes adatok védelme között. [Mód. 26]

| (28) | Az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy személyes adatokat továbbítson egy harmadik országbeli hatóság vagy nemzetközi szervezet számára olyan bizottsági határozat alapján, amely megállapítja, hogy a szóban forgó ország vagy nemzetközi szervezet megfelelő szintű adatvédelmet biztosít, vagy megfelelőségi határozat hiányában az Európai Unió által a Szerződés 218. cikke értelmében kötött nemzetközi megállapodás, vagy az Europol és e harmadik ország által e rendelet hatályba lépése előtt kötött együttműködési megállapodás alapján. A Szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikke alapján az ilyen megállapodások joghatása mindaddig fennmarad, amíg azokat a Szerződés alapján hatályon kívül nem helyezik, semmisnek nem nyilvánítják, vagy nem módosítják. |
| --- | --- |

(28)

Az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy személyes adatokat továbbítson egy harmadik országbeli hatóság vagy nemzetközi szervezet számára olyan bizottsági határozat alapján, amely megállapítja, hogy a szóban forgó ország vagy nemzetközi szervezet megfelelő szintű adatvédelmet biztosít, vagy megfelelőségi határozat hiányában az Európai Unió által a Szerződés 218. cikke értelmében kötött nemzetközi megállapodás, vagy az Europol és e harmadik ország által e rendelet hatályba lépése előtt kötött együttműködési megállapodás alapján. A Szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikke alapján az ilyen megállapodások joghatása mindaddig fennmarad, amíg azokat a Szerződés alapján hatályon kívül nem helyezik, semmisnek nem nyilvánítják, vagy nem módosítják.

| (29) | Amennyiben a személyes adatok továbbítását nem lehet a Bizottság által hozott megfelelőségi határozatra, az Unió által kötött nemzetközi megállapodásra vagy meglévő együttműködési megállapodásra alapozni, az igazgatótanács és az európai adatvédelmi biztos számára lehetővé kell tenni, hogy egy vagy több adattovábbítást engedélyezzen, feltéve, hogy megvannak a megfelelő biztosítékok. Amennyiben a fentiek egyike sem áll fenn, az ügyvezető igazgató számára lehetővé kell tenni, hogy kivételes esetekben eseti alapon adattovábbítást engedélyezzen, amennyiben ez valamely tagállam alapvető érdekeinek megőrzések, bűncselekménnyel vagy terrorizmussal kapcsolatos közvetlen veszély megelőzéséhez szükséges, az adattovábbítás más miatt vagy fontos közérdekből szükséges, illetve a jog írja elő, amennyiben az érintett ahhoz beleegyezését adta, vagy az érintett alapvető érdekei forognak kockán. |
| --- | --- |

(29)

Amennyiben a személyes adatok továbbítását nem lehet a Bizottság által hozott megfelelőségi határozatra, az Unió által kötött nemzetközi megállapodásra vagy meglévő együttműködési megállapodásra alapozni, az igazgatótanács és az európai adatvédelmi biztos számára lehetővé kell tenni, hogy egy vagy több adattovábbítást engedélyezzen, feltéve, hogy megvannak a megfelelő biztosítékok. Amennyiben a fentiek egyike sem áll fenn, az ügyvezető igazgató számára lehetővé kell tenni, hogy kivételes esetekben eseti alapon adattovábbítást engedélyezzen, amennyiben ez valamely tagállam alapvető érdekeinek megőrzések, bűncselekménnyel vagy terrorizmussal kapcsolatos közvetlen veszély megelőzéséhez szükséges, az adattovábbítás más miatt vagy fontos közérdekből szükséges, illetve a jog írja elő, amennyiben az érintett ahhoz beleegyezését adta, vagy az érintett alapvető érdekei forognak kockán.

| (30) | Az Europol csak akkor dolgozhatja fel a magánfelektől vagy magánszemélyektől származó személyes adatokat, ha azokat a tagállamok nemzeti Europol egysége továbbítja az Europolnak a nemzeti jogával összhangban, vagy olyan harmadik országbeli kapcsolattartó pont továbbítja az Europolnak, amellyel e rendelet hatályba lépése előtt jött létre együttműködés a 2009/371/IB tanácsi határozat 23. cikkével összhangban kötött együttműködés megállapodás alapján, vagy pedig olyan harmadik országbeli hatóság vagy nemzetközi szervezet továbbítja az Europolnak, amellyel az Unió az EUSZ 218. cikke értelmében nemzetközi megállapodást kötött. |
| --- | --- |

(30)

Az Europol csak akkor dolgozhatja fel a magánfelektől vagy magánszemélyektől származó személyes adatokat, ha azokat a tagállamok nemzeti Europol egysége továbbítja az Europolnak a nemzeti jogával összhangban, vagy olyan harmadik országbeli kapcsolattartó pont továbbítja az Europolnak, amellyel e rendelet hatályba lépése előtt jött létre együttműködés a 2009/371/IB tanácsi határozat 23. cikkével összhangban kötött együttműködés megállapodás alapján, vagy pedig olyan harmadik országbeli hatóság vagy nemzetközi szervezet továbbítja az Europolnak, amellyel az Unió az EUSZ 218. cikke értelmében nemzetközi megállapodást kötött.

| (31) | Nem dolgoznak fel olyan információkat, amelyeket harmadik ország vagy nemzetközi szervezet ,
  amelyek megszerzése
  egyértelműen az emberi jogok megsértésével szerzett.
  történt. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(31)

Nem dolgoznak fel olyan információkat, amelyeket harmadik ország vagy nemzetközi szervezet ,
  amelyek megszerzése
  egyértelműen az emberi jogok megsértésével szerzett.
  történt. [Mód. 27]

| (32) | Az Europol által alkalmazott adatvédelmi szabályokat meg kell erősíteni, és a 45/2001/EK rendeletet

  hozzá kell igazítani az Unióban
  a
  rendőrségi együttműködés területén a személyes adatok feldolgozására alkalmazandó egyéb idevágó adatvédelmi eszközökhöz, a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének magas szintű védelmének biztosítása érdekében. Jóllehet a 2009/371/IB határozat megbízható adatvédelmi rendszert ír elő az Europol számára, ezt még jobban ki kell dolgozni, hogy hozzáigazítsák az Europolt a Lisszaboni Szerződés követelményeihez, figyelembe vegyék az Europol növekvő szerepét, javítsák az érintettek jogait, és tovább növeljék a tagállamok és az Europol közötti bizalmat, amely szükséges a sikeres információcseréhez. Az Europol által alkalmazott adatvédelmi szabályokat meg kell erősíteni és a 45/2001/EK rendeletet

   (6)

  vagy a 45/2001/EK rendelet helyébe lépő eszközt
  megalapozó elvekre kell alapozni a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének magas szintű védelmének biztosítása érdekében,
  valamint egyéb adatvédelmi elvekre kell alapozni, köztük az elszámoltathatóság elvére, az adatvédelmi hatásvizsgálatra, a beépített adatvédelemre, az alapértelmezett adatvédelemre és a személyes adatok megsértésének bejelentésére
  .

  Mivel a Szerződéshez mellékelt 21. nyilatkozat elismeri a személyes adatok bűnüldözéssel összefüggésben történő feldolgozásának sajátosságát, az Europol adatvédelmi szabályainak önállónak kell lenniük, és azokat össze kell hangolni az Unión belüli rendőrségi együttműködés területére vonatkozó más adatvédelmi aktusokkal, különösen a 108. sz. egyezménnyel1, valamint a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló 2008/977/IB tanácsi kerethatározattal [az elfogadáskor hatályos vonatkozó irányelvvel helyettesítendő].

  Amint elfogadásra kerül az uniós intézmények és szervek új adatvédelmi kerete, annak az Europolra is irányadónak kell lennie. Ahogyan a Szerződéshez mellékelt 21. nyilatkozat elismeri, a személyes adatok bűnüldözéssel összefüggésben történő feldolgozásának sajátos jellege szükségessé teszi, hogy az
  Europol
  tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke alapján külön szabályokat állapítsanak meg a személyes adatok védelmére és az ilyen adatok szabad mozgására vonatkozóan, és hogy azokat összehangolják az Unión belüli rendőrségi együttműködés területére vonatkozó más adatvédelmi aktusokkal, különösen a 108. sz. egyezménnyel

   (7)

  és annak 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvével,
  az Európa Tanács R(87) 15. sz. ajánlásával (8)

  , valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározatban

   (9)

  előírt szilárd adatvédelmi rendszerrel [az elfogadáskor hatályos vonatkozó irányelvvel helyettesítendő]. Az átláthatóság az adatvédelem kritikus jelentőségű része, mivel ez teszi lehetővé a többi adatvédelmi elv és jog gyakorlását. Az átláthatóság javítása érdekében az Europolnak átlátható adatvédelmi politikával kell rendelkeznie, amelyet a nyilvánosság számára egyszerűen hozzáférhetővé kell tennie, és amely érthető formában, egyszerű és egyértelmű megfogalmazásban meghatározza a személyes adatok feldolgozására és az érintettek számára a jogaik gyakorlásához rendelkezésre álló eszközökre vonatkozó rendelkezéseket, továbbá közzé kell tennie a harmadik országokkal, uniós szervekkel és nemzetközi szervezetekkel fennálló nemzetközi és együttműködési megállapodásainak listáját. [Mód. 28] |
| --- | --- |

(32)

Az Europol által alkalmazott adatvédelmi szabályokat meg kell erősíteni, és a 45/2001/EK rendeletet

  hozzá kell igazítani az Unióban
  a
  rendőrségi együttműködés területén a személyes adatok feldolgozására alkalmazandó egyéb idevágó adatvédelmi eszközökhöz, a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének magas szintű védelmének biztosítása érdekében. Jóllehet a 2009/371/IB határozat megbízható adatvédelmi rendszert ír elő az Europol számára, ezt még jobban ki kell dolgozni, hogy hozzáigazítsák az Europolt a Lisszaboni Szerződés követelményeihez, figyelembe vegyék az Europol növekvő szerepét, javítsák az érintettek jogait, és tovább növeljék a tagállamok és az Europol közötti bizalmat, amely szükséges a sikeres információcseréhez. Az Europol által alkalmazott adatvédelmi szabályokat meg kell erősíteni és a 45/2001/EK rendeletet

   (6)

  vagy a 45/2001/EK rendelet helyébe lépő eszközt
  megalapozó elvekre kell alapozni a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének magas szintű védelmének biztosítása érdekében,
  valamint egyéb adatvédelmi elvekre kell alapozni, köztük az elszámoltathatóság elvére, az adatvédelmi hatásvizsgálatra, a beépített adatvédelemre, az alapértelmezett adatvédelemre és a személyes adatok megsértésének bejelentésére
  .

Mivel a Szerződéshez mellékelt 21. nyilatkozat elismeri a személyes adatok bűnüldözéssel összefüggésben történő feldolgozásának sajátosságát, az Europol adatvédelmi szabályainak önállónak kell lenniük, és azokat össze kell hangolni az Unión belüli rendőrségi együttműködés területére vonatkozó más adatvédelmi aktusokkal, különösen a 108. sz. egyezménnyel1, valamint a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló 2008/977/IB tanácsi kerethatározattal [az elfogadáskor hatályos vonatkozó irányelvvel helyettesítendő].

  Amint elfogadásra kerül az uniós intézmények és szervek új adatvédelmi kerete, annak az Europolra is irányadónak kell lennie. Ahogyan a Szerződéshez mellékelt 21. nyilatkozat elismeri, a személyes adatok bűnüldözéssel összefüggésben történő feldolgozásának sajátos jellege szükségessé teszi, hogy az
  Europol
  tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke alapján külön szabályokat állapítsanak meg a személyes adatok védelmére és az ilyen adatok szabad mozgására vonatkozóan, és hogy azokat összehangolják az Unión belüli rendőrségi együttműködés területére vonatkozó más adatvédelmi aktusokkal, különösen a 108. sz. egyezménnyel

   (7)

  és annak 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvével,
  az Európa Tanács R(87) 15. sz. ajánlásával (8)

  , valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározatban

   (9)

  előírt szilárd adatvédelmi rendszerrel [az elfogadáskor hatályos vonatkozó irányelvvel helyettesítendő]. Az átláthatóság az adatvédelem kritikus jelentőségű része, mivel ez teszi lehetővé a többi adatvédelmi elv és jog gyakorlását. Az átláthatóság javítása érdekében az Europolnak átlátható adatvédelmi politikával kell rendelkeznie, amelyet a nyilvánosság számára egyszerűen hozzáférhetővé kell tennie, és amely érthető formában, egyszerű és egyértelmű megfogalmazásban meghatározza a személyes adatok feldolgozására és az érintettek számára a jogaik gyakorlásához rendelkezésre álló eszközökre vonatkozó rendelkezéseket, továbbá közzé kell tennie a harmadik országokkal, uniós szervekkel és nemzetközi szervezetekkel fennálló nemzetközi és együttműködési megállapodásainak listáját. [Mód. 28]

| (33) | Lehetőség szerint A személyes adatokat pontosságuk és megbízhatóságuk foka szerint kell különválasztani. Az egyének védelmét és az Europol által feldolgozott információk minőségét és megbízhatóságát biztosítandó, a tényeket és a személyes értékelést külön kell választani. [Mód. 29] |
| --- | --- |

(33)

Lehetőség szerint A személyes adatokat pontosságuk és megbízhatóságuk foka szerint kell különválasztani. Az egyének védelmét és az Europol által feldolgozott információk minőségét és megbízhatóságát biztosítandó, a tényeket és a személyes értékelést külön kell választani. [Mód. 29]

| (33a) | Az ügynökségnek, sajátos jellegére való tekintettel, egyedi, különleges és egyúttal az adatok védelmét is biztosító rendszerrel kell rendelkeznie, amely semmiképpen nem maradhat el az Unió és az uniós ügynökségek esetében alkalmazandó általános rendszertől. Ebben az értelemben az uniós általános adatvédelmi szabályok reformjainak mihamarabb és az általános szabályok hatálybalépését követően legfeljebb két éven belül az Europolra vonatkozó különleges és az uniós egyedi adatvédelmi szabályokat az e céllal kidolgozott szabályozás elfogadását követően két éven belül össze kell hangolni. [Mód. 30] |
| --- | --- |

(33a)

Az ügynökségnek, sajátos jellegére való tekintettel, egyedi, különleges és egyúttal az adatok védelmét is biztosító rendszerrel kell rendelkeznie, amely semmiképpen nem maradhat el az Unió és az uniós ügynökségek esetében alkalmazandó általános rendszertől. Ebben az értelemben az uniós általános adatvédelmi szabályok reformjainak mihamarabb és az általános szabályok hatálybalépését követően legfeljebb két éven belül az Europolra vonatkozó különleges és az uniós egyedi adatvédelmi szabályokat az e céllal kidolgozott szabályozás elfogadását követően két éven belül össze kell hangolni. [Mód. 30]

| (34) | A rendőrségi együttműködés területén az érintettek különböző kategóriáival kapcsolatos személyes adatokat dolgoznak fel. Ezért az Europolnak a lehető legegyértelműbben meg kell különböztetnie az érintettek különböző kategóriáira vonatkozó személyes adatokat. Különösen védelmezni kell az olyan személyekre vonatkozó személyes adatokat, mint például az áldozatok, a tanúk, a releváns információk birtokában lévő személyek, valamint a kiskorúak. Ezért az Europol csak akkor dolgozhatja fel azokat, ha az a célkitűzéseibe tartozó bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem szempontjából feltétlenül szükséges, és ha ezek az adatok kiegészítik az Europol által már feldolgozott adatokat. |
| --- | --- |

(34)

A rendőrségi együttműködés területén az érintettek különböző kategóriáival kapcsolatos személyes adatokat dolgoznak fel. Ezért az Europolnak a lehető legegyértelműbben meg kell különböztetnie az érintettek különböző kategóriáira vonatkozó személyes adatokat. Különösen védelmezni kell az olyan személyekre vonatkozó személyes adatokat, mint például az áldozatok, a tanúk, a releváns információk birtokában lévő személyek, valamint a kiskorúak. Ezért az Europol csak akkor dolgozhatja fel azokat, ha az a célkitűzéseibe tartozó bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem szempontjából feltétlenül szükséges, és ha ezek az adatok kiegészítik az Europol által már feldolgozott adatokat.

| (35) | A személyes adatok védelmét érintő alapvető jogok fényében az Europol nem tárolhatja ezeket a személyes adatokat a feladatinak ellátásához szükségesnél hosszabb ideig.
  A további tárolás szükségességét az adatbevitelt követően legkésőbb három év múlva felül kell vizsgálni. [Mód. 32] |
| --- | --- |

(35)

A személyes adatok védelmét érintő alapvető jogok fényében az Europol nem tárolhatja ezeket a személyes adatokat a feladatinak ellátásához szükségesnél hosszabb ideig.
  A további tárolás szükségességét az adatbevitelt követően legkésőbb három év múlva felül kell vizsgálni. [Mód. 32]

| (36) | A személyes adatok biztonságának garantálása érdekében az Europolnak megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket

  valamennyi szükséges intézkedést végre
  kell végrehajtani.
  hajtania. [Mód. 33] |
| --- | --- |

(36)

A személyes adatok biztonságának garantálása érdekében az Europolnak megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket

  valamennyi szükséges intézkedést végre
  kell végrehajtani.
  hajtania. [Mód. 33]

| (37) | Bármely személynek jogában áll hozzáférni a rá vonatkozó személyes adatokhoz, helyesbíttetni a helytelen adatokat, illetve töröltetni vagy zároltatni a rájuk vonatkozó adatokat., amennyiben azokra már nincs szükség. Az érintettet megillető jogok és azok gyakorlása nem sértheti az Europol kötelezettségeit, és arra az e rendeletben meghatározott korlátozások vonatkoznak.
  [Mód. 34] |
| --- | --- |

(37)

Bármely személynek jogában áll hozzáférni a rá vonatkozó személyes adatokhoz, helyesbíttetni a helytelen adatokat, illetve töröltetni vagy zároltatni a rájuk vonatkozó adatokat., amennyiben azokra már nincs szükség. Az érintettet megillető jogok és azok gyakorlása nem sértheti az Europol kötelezettségeit, és arra az e rendeletben meghatározott korlátozások vonatkoznak.
  [Mód. 34]

| (38) | Az érintettek jogainak és szabadságainak védelméhez e rendeletnek egyértelműen meg kell határoznia a felelősségi köröket. A tagállamok felelősek az Europolnak általuk továbbított személyes adatok pontosságáért és naprakészen tartásáért, valamint e továbbítás jogszerűségéért. Az Europol felelős az egyéb adatszolgáltatóktól származó adatok pontosságáért és naprakészen tartásáért. Az Europolnak biztosítania kell

  Europol köteles
  továbbá
  biztosítani
  , hogy az adatokat tisztességesen és jogszerűen dolgozzák fel, valamint gyűjtésük és feldolgozásuk konkrét célból történjen, ne legyenek feldolgozásuk céljához képest túlzottak, valamint ne tárolják azokat a feldolgozásuk céljához szükségesnél hosszabb ideig. [Mód. 35] |
| --- | --- |

(38)

Az érintettek jogainak és szabadságainak védelméhez e rendeletnek egyértelműen meg kell határoznia a felelősségi köröket. A tagállamok felelősek az Europolnak általuk továbbított személyes adatok pontosságáért és naprakészen tartásáért, valamint e továbbítás jogszerűségéért. Az Europol felelős az egyéb adatszolgáltatóktól származó adatok pontosságáért és naprakészen tartásáért. Az Europolnak biztosítania kell

  Europol köteles
  továbbá
  biztosítani
  , hogy az adatokat tisztességesen és jogszerűen dolgozzák fel, valamint gyűjtésük és feldolgozásuk konkrét célból történjen, ne legyenek feldolgozásuk céljához képest túlzottak, valamint ne tárolják azokat a feldolgozásuk céljához szükségesnél hosszabb ideig. [Mód. 35]

| (39) | Az adatfeldolgozás jogszerűségének ellenőrzése, az önellenőrzés, valamint az adatok sértetlenségének és megfelelő biztonságának biztosítása céljából az Europol nyilvántartást vezet a személyes adatok gyűjtéséről, megváltoztatásáról, kiszolgáltatásáról, összekapcsolásáról, törléséről és az azokhoz való hozzáférésről. Minden adatkezelő vagy -feldolgozó

  Az Europol
  köteles a felügyelő hatósággal

  az európai adatvédelmi biztossal
  együttműködni és az adatnaplókat vagy dokumentációt kérésre hozzáférhetővé tenni az adatfeldolgozási műveletek ellenőrzése céljából. [Mód. 36] |
| --- | --- |

(39)

Az adatfeldolgozás jogszerűségének ellenőrzése, az önellenőrzés, valamint az adatok sértetlenségének és megfelelő biztonságának biztosítása céljából az Europol nyilvántartást vezet a személyes adatok gyűjtéséről, megváltoztatásáról, kiszolgáltatásáról, összekapcsolásáról, törléséről és az azokhoz való hozzáférésről. Minden adatkezelő vagy -feldolgozó

  Az Europol
  köteles a felügyelő hatósággal

  az európai adatvédelmi biztossal
  együttműködni és az adatnaplókat vagy dokumentációt kérésre hozzáférhetővé tenni az adatfeldolgozási műveletek ellenőrzése céljából. [Mód. 36]

| (40) | Az Europolnak adatvédelmi tisztviselőket kell kijelölnie az e rendelet rendelkezéseinek való megfelelés ellenőrzésének támogatására. Az adatvédelmi tisztviselőknek kötelezettségeiket és feladataikat függetlenül és hatékonyan kell ellátniuk.
  Az adatvédelmi tisztviselőket fel kell ruházni a feladataik ellátásához szükséges eszközökkel. [Mód. 37] |
| --- | --- |

(40)

Az Europolnak adatvédelmi tisztviselőket kell kijelölnie az e rendelet rendelkezéseinek való megfelelés ellenőrzésének támogatására. Az adatvédelmi tisztviselőknek kötelezettségeiket és feladataikat függetlenül és hatékonyan kell ellátniuk.
  Az adatvédelmi tisztviselőket fel kell ruházni a feladataik ellátásához szükséges eszközökkel. [Mód. 37]

| (41) | Az egyéneknek
  a személyes adatok
  feldolgozása tekintetében Alapjogi Charta 8. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkében előírt védelme érdekében elengedhetetlen egy független, megfelelő hatáskörrel felruházott, átlátható, elszámoltatható és hatékony felügyeleti struktúra. A személyes adatok
  feldolgozását felügyelő illetékes nemzeti hatóságok ellenőrzik a személyes adatok tagállamok általi feldolgozásának jogszerűségét. Az európai adatvédelmi biztos – feladatait teljes körű függetlenséggel ellátva – ellenőrzi az Europol által adatfeldolgozás jogszerűségét. [Mód. 38] |
| --- | --- |

(41)

Az egyéneknek
  a személyes adatok
  feldolgozása tekintetében Alapjogi Charta 8. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkében előírt védelme érdekében elengedhetetlen egy független, megfelelő hatáskörrel felruházott, átlátható, elszámoltatható és hatékony felügyeleti struktúra. A személyes adatok
  feldolgozását felügyelő illetékes nemzeti hatóságok ellenőrzik a személyes adatok tagállamok általi feldolgozásának jogszerűségét. Az európai adatvédelmi biztos – feladatait teljes körű függetlenséggel ellátva – ellenőrzi az Europol által adatfeldolgozás jogszerűségét. [Mód. 38]

| (42) | Az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti ellenőrző szervok együttműködnek a nemzeti bevonást igénylő konkrét kérdésekben, valamint e rendelet Unió-szerte koherens alkalmazásának biztosítása céljából. |
| --- | --- |

(42)

Az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti ellenőrző szervok együttműködnek a nemzeti bevonást igénylő konkrét kérdésekben, valamint e rendelet Unió-szerte koherens alkalmazásának biztosítása céljából.

| (43) | Mivel az Europol nem operatív, bűnügyi vizsgálatokhoz nem kapcsolódó személyes adatokat is feldolgoz,
  mint amilyenek például
  az
  Europol személyzetének, a szolgáltatóknak és a látogatóknak a személyes adatai, az
  az ilyen adatok feldolgozása a 45/2001/EK rendelet hatálya alá tartozik. [Mód. 40] |
| --- | --- |

(43)

Mivel az Europol nem operatív, bűnügyi vizsgálatokhoz nem kapcsolódó személyes adatokat is feldolgoz,
  mint amilyenek például
  az
  Europol személyzetének, a szolgáltatóknak és a látogatóknak a személyes adatai, az
  az ilyen adatok feldolgozása a 45/2001/EK rendelet hatálya alá tartozik. [Mód. 40]

| (44) | Az európai adatvédelmi biztosnak fogadnia kell és ki kell vizsgálnia az érintettek által benyújtott panaszokat. A panaszt követő – bírósági felülvizsgálat alá tartozó – vizsgálatot a konkrét esethez szükséges mértékben kell lefolytatni. Az európai adatvédelmi biztosnak ésszerű határidőn belül tájékoztatnia kell az érintettet a panaszhoz fűződő fejleményekről és eredményekről. |
| --- | --- |

(44)

Az európai adatvédelmi biztosnak fogadnia kell és ki kell vizsgálnia az érintettek által benyújtott panaszokat. A panaszt követő – bírósági felülvizsgálat alá tartozó – vizsgálatot a konkrét esethez szükséges mértékben kell lefolytatni. Az európai adatvédelmi biztosnak ésszerű határidőn belül tájékoztatnia kell az érintettet a panaszhoz fűződő fejleményekről és eredményekről.

| (45) | Valamennyi egyénnek jogában áll, hogy az európai adatvédelmi biztos rá vonatkozó határozatával szemben bírósági jogorvoslatot vegyen igénybe. |
| --- | --- |

(45)

Valamennyi egyénnek jogában áll, hogy az európai adatvédelmi biztos rá vonatkozó határozatával szemben bírósági jogorvoslatot vegyen igénybe.

| (46) | Az Europolra az uniós intézményekre, ügynökségekre és szervekre alkalmazandó, szerződéses és a szerződésen kívüli felelősségről szóló általános szabályok vonatkoznak, a jogszerűtlen adatfeldolgozásra vonatkozó felelősség kivételével. |
| --- | --- |

(46)

Az Europolra az uniós intézményekre, ügynökségekre és szervekre alkalmazandó, szerződéses és a szerződésen kívüli felelősségről szóló általános szabályok vonatkoznak, a jogszerűtlen adatfeldolgozásra vonatkozó felelősség kivételével.

| (47) | Előfordulhat, hogy az érintett személy számára nem egyértelmű, hogy az elszenvedett kár az Europol vagy a tagállam fellépéséből fakadó jogszerűtlen feldolgozás eredménye-e. Az Europol és az elszenvedett kárt okozó esemény helye szerinti tagállam ezért egyetemlegesen felelős. |
| --- | --- |

(47)

Előfordulhat, hogy az érintett személy számára nem egyértelmű, hogy az elszenvedett kár az Europol vagy a tagállam fellépéséből fakadó jogszerűtlen feldolgozás eredménye-e. Az Europol és az elszenvedett kárt okozó esemény helye szerinti tagállam ezért egyetemlegesen felelős.

| (48) | Annak biztosítása

  A parlamentek által a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség ellenőrzésében betöltött szerep, valamint a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament által a jogalkotási folyamatban őket megillető hatáskörök tiszteletben tartásával és gyakorlásával kapcsolatban ellátott politikai feladatkörök tiszteletben tartása
  érdekében
  szükséges
  , hogy az Europol teljes mértékben elszámoltatható és átlátható belső szervezet legyen
  . E célból
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés 88. cikke fényében
  , valamint a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. sz. jegyzőkönyv II. címében meghatározott parlamentközi együttműködésre vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően,
  előírásokat kell megállapítani az Europol tevékenységeinek Európai Parlament és nemzeti parlamentek általi ellenőrzésére vonatkozóan, figyelembe véve annak szükségességét, hogy védjék az operatív információk bizalmasságát [Mód. 42] |
| --- | --- |

(48)

Annak biztosítása

  A parlamentek által a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség ellenőrzésében betöltött szerep, valamint a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament által a jogalkotási folyamatban őket megillető hatáskörök tiszteletben tartásával és gyakorlásával kapcsolatban ellátott politikai feladatkörök tiszteletben tartása
  érdekében
  szükséges
  , hogy az Europol teljes mértékben elszámoltatható és átlátható belső szervezet legyen
  . E célból
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés 88. cikke fényében
  , valamint a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. sz. jegyzőkönyv II. címében meghatározott parlamentközi együttműködésre vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően,
  előírásokat kell megállapítani az Europol tevékenységeinek Európai Parlament és nemzeti parlamentek általi ellenőrzésére vonatkozóan, figyelembe véve annak szükségességét, hogy védjék az operatív információk bizalmasságát [Mód. 42]

| (49) | Az Europol személyzetére a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK) rendeletben (10) megállapított, az Európai Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottjainak személyzeti szabályzata alkalmazandó. Az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok illetékes hatóságaiból felvett személyzetet alkalmazzon ideiglenes alkalmazottakként; ezen alkalmazottak szolgálati idejét a rotációs elv fenntartása érdekében korlátozni kell, mivel a személyzeti tagok illetékes hatóságaik szolgálatába történő később ivisszaintegrálódása szoros együttműködést segít elő az Europol és a tagállamok illetékes hatóságai között. A tagállamoknak valamennyi szükséges intézkedést meg kell hozniuk annak biztosítására, hogy az Europolnál ideiglenesen alkalmazott személyek az Europolnál töltött szolgálatuk végén visszatérhessenek azon nemzeti közszolgálathoz, ahová tartoznak. |
| --- | --- |

(49)

Az Europol személyzetére a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK) rendeletben (10) megállapított, az Európai Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottjainak személyzeti szabályzata alkalmazandó. Az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok illetékes hatóságaiból felvett személyzetet alkalmazzon ideiglenes alkalmazottakként; ezen alkalmazottak szolgálati idejét a rotációs elv fenntartása érdekében korlátozni kell, mivel a személyzeti tagok illetékes hatóságaik szolgálatába történő később ivisszaintegrálódása szoros együttműködést segít elő az Europol és a tagállamok illetékes hatóságai között. A tagállamoknak valamennyi szükséges intézkedést meg kell hozniuk annak biztosítására, hogy az Europolnál ideiglenesen alkalmazott személyek az Europolnál töltött szolgálatuk végén visszatérhessenek azon nemzeti közszolgálathoz, ahová tartoznak.

| (50) | Tekintettel az Europol feladatainak jellegére, valamint az ügyvezető igazgató szerepére, az ügyvezető igazgatót fel lehet kérni

  felkérik
  arra, hogy kinevezése, vagy hivatali idejének meghosszabbítása előtt tegyen nyilatkozatot, és válaszolja meg az Európai Parlament illetékes bizottsága

  a közös parlamenti ellenőrző csoport
  által feltett kérdéseket Az ügyvezető igazgató továbbá éves jelentést köteles benyújtani az
  említett közös parlamenti ellenőrző csoportnak
  és a Tanácsnak. Ezen felül az Európai Parlament felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai végrehajtásáról. [Mód. 43] |
| --- | --- |

(50)

Tekintettel az Europol feladatainak jellegére, valamint az ügyvezető igazgató szerepére, az ügyvezető igazgatót fel lehet kérni

  felkérik
  arra, hogy kinevezése, vagy hivatali idejének meghosszabbítása előtt tegyen nyilatkozatot, és válaszolja meg az Európai Parlament illetékes bizottsága

  a közös parlamenti ellenőrző csoport
  által feltett kérdéseket Az ügyvezető igazgató továbbá éves jelentést köteles benyújtani az
  említett közös parlamenti ellenőrző csoportnak
  és a Tanácsnak. Ezen felül az Európai Parlament felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai végrehajtásáról. [Mód. 43]

| (51) | Az Europol teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében önálló költségvetést kell biztosítani számára, amelynek bevételei elsősorban az Európai Unió költségvetéséből nyújtott hozzájárulásból származnak. Az uniós hozzájárulás és az Unió általános költségvetése terhére nyújtott egyéb támogatások tekintetében az uniós költségvetési eljárást kell alkalmazni. A könyvelés ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie. |
| --- | --- |

(51)

Az Europol teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében önálló költségvetést kell biztosítani számára, amelynek bevételei elsősorban az Európai Unió költségvetéséből nyújtott hozzájárulásból származnak. Az uniós hozzájárulás és az Unió általános költségvetése terhére nyújtott egyéb támogatások tekintetében az uniós költségvetési eljárást kell alkalmazni. A könyvelés ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.

| (52) | Az Europolra alkalmazni kell a 966/2012/EU, Euratom rendeletet (11). |
| --- | --- |

(52)

Az Europolra alkalmazni kell a 966/2012/EU, Euratom rendeletet (11).

| (53) | Az Europolra alkalmazni kell az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (12). |
| --- | --- |

(53)

Az Europolra alkalmazni kell az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (12).

| (54) | Az Europol különös védelmet igénylő adatokat – többek között minősített EU-adatok és nem minősített érzékeny adatokat dolgoz fel. Az Europolnak ezért bizalmassági szabályokat és az ilyen információk feldolgozására vonatkozó szabályokat kell meghatároznia, az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló 2011/292/EU határozatban (13) foglalt alapelvek és minimumszabályok figyelembe vételével. |
| --- | --- |

(54)

Az Europol különös védelmet igénylő adatokat – többek között minősített EU-adatok és nem minősített érzékeny adatokat dolgoz fel. Az Europolnak ezért bizalmassági szabályokat és az ilyen információk feldolgozására vonatkozó szabályokat kell meghatároznia, az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló 2011/292/EU határozatban (13) foglalt alapelvek és minimumszabályok figyelembe vételével.

| (55) | Helyénvaló rendszeresen értékelni e rendelet alkalmazását. |
| --- | --- |

(55)

Helyénvaló rendszeresen értékelni e rendelet alkalmazását.

| (56) | Az Europol székhelyt biztosító tagállamban, Hollandiában való elhelyezésével kapcsolatos rendelkezéseket, valamint az Europol személyi állományára és családtagjaikra alkalmazandó különös szabályokat a székhely-megállapodásban szükséges meghatározni. A fogadó tagállam az Europol megfelelő működése érdekében köteles a lehető legjobb feltételeket biztosítani, ideértve a gyermekek iskoláztatását és a közlekedési lehetőségeket is, hogy az Europol a lehető legszélesebb földrajzi körből tudjon magas színvonalú személyi állományt vonzani.
  [Mód. 44] |
| --- | --- |

(56)

Az Europol székhelyt biztosító tagállamban, Hollandiában való elhelyezésével kapcsolatos rendelkezéseket, valamint az Europol személyi állományára és családtagjaikra alkalmazandó különös szabályokat a székhely-megállapodásban szükséges meghatározni. A fogadó tagállam az Europol megfelelő működése érdekében köteles a lehető legjobb feltételeket biztosítani, ideértve a gyermekek iskoláztatását és a közlekedési lehetőségeket is, hogy az Europol a lehető legszélesebb földrajzi körből tudjon magas színvonalú személyi állományt vonzani.
  [Mód. 44]

| (57) | Az e rendelet által létrehozott Europol a 2009/371/IB határozat által létrehozott Europol és a 2005/681/IB határozat által létrehozott CEPOL helyébe lép, és azok

  annak
  jogutódja. Következésképpen valamennyi szerződésük – ideértve a munkaszerződéseket is – és minden felelősség és szerzett tulajdon tekintetében. A 2009/371/IB határozat alapján létrehozott Europol és a 2005/681/IB határozat alapján létrehozott CEPOL által kötött nemzetközi megállapodások hatályban maradnak, a CEPOL által kötött székhely-megállapodás kivételével. [Mód. 45] |
| --- | --- |

(57)

Az e rendelet által létrehozott Europol a 2009/371/IB határozat által létrehozott Europol és a 2005/681/IB határozat által létrehozott CEPOL helyébe lép, és azok

  annak
  jogutódja. Következésképpen valamennyi szerződésük – ideértve a munkaszerződéseket is – és minden felelősség és szerzett tulajdon tekintetében. A 2009/371/IB határozat alapján létrehozott Europol és a 2005/681/IB határozat alapján létrehozott CEPOL által kötött nemzetközi megállapodások hatályban maradnak, a CEPOL által kötött székhely-megállapodás kivételével. [Mód. 45]

| (58) | Ahhoz, hogy az képességei szerint továbbra is a lehető legjobban eleget tehessen a 2009/371/IB tanácsi határozat alapján létrehozott Europol és a 2005/681/IB határozat alapján létrehozott CEPOL feladatainak, átmeneti intézkedéseket kell meghatározni, különösen az igazgatótanács

  igazgatótanácsra és
  az ügyvezető igazgató

  igazgatóra

  és az Europol-költségvetés egy részének képzésre történő elkülönítésére vonatkozóan, az e rendelet hatályba lépését követő három évre. [Mód. 46] |
| --- | --- |

(58)

Ahhoz, hogy az képességei szerint továbbra is a lehető legjobban eleget tehessen a 2009/371/IB tanácsi határozat alapján létrehozott Europol és a 2005/681/IB határozat alapján létrehozott CEPOL feladatainak, átmeneti intézkedéseket kell meghatározni, különösen az igazgatótanács

  igazgatótanácsra és
  az ügyvezető igazgató

  igazgatóra

  és az Europol-költségvetés egy részének képzésre történő elkülönítésére vonatkozóan, az e rendelet hatályba lépését követő három évre. [Mód. 46]

| (59) | Mivel e rendelet célkitűzését – nevezetesen a bűnüldözési együttműködésért és képzésért felelős uniós szintű szerv létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és a fellépés nagyságrendje és hatása miatt ez a cél uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. [Mód. 47] |
| --- | --- |

(59)

Mivel e rendelet célkitűzését – nevezetesen a bűnüldözési együttműködésért és képzésért felelős uniós szintű szerv létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és a fellépés nagyságrendje és hatása miatt ez a cél uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. [Mód. 47]

| (60) | [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez mellékelt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló (21. sz.) jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban e tagállamok részt kívánnak venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában] VAGY [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez mellékelt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló (21. sz.) jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül e tagállamok nem vesznek részt e rendelet elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó]. |
| --- | --- |

(60)

[Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez mellékelt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló (21. sz.) jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban e tagállamok részt kívánnak venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában] VAGY [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez mellékelt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló (21. sz.) jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül e tagállamok nem vesznek részt e rendelet elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó].

| (61) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(61)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (62) | Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket, különösen a Charta 8. és 9. cikkében, valamint a Szerződés 16. cikkében szereplő személyes adatok védelméhez és a magánélethez való jogot, |
| --- | --- |

(62)

Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket, különösen a Charta 8. és 9. cikkében, valamint a Szerződés 16. cikkében szereplő személyes adatok védelméhez és a magánélethez való jogot,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. fejezet

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK ÉS AZ EUROPOL CÉLKITŰZÉSEI

1. cikk

A Bűnüldözési Együttműködés és képzés európai ügynökségének létrehozása [Mód. 48]

(1)   Létrejön A Bűnüldözési Együttműködés És Képzés Európai Ügynöksége (Europol) az Európai Unió bűnüldöző hatóságai közötti kölcsönös együttműködés fejlesztése,
  valamint
  fellépéseik megerősítése és támogatása, valamint átfogó európai képzési politika biztosítása céljából. [Mód. 49]

(2)   Az e rendelet által létrehozott Europol a 2009/371/IB határozat által létrehozott Europol és a 2005/681/IB határozat által létrehozott CEPOL helyébe lép, és azok

  annak
  jogutódja. [Mód. 50]

(2a)
     
  Az Europol minden tagállamban egyetlen nemzeti egységgel áll kapcsolatban, amelyet a 7. cikkben foglaltak szerint kell létrehozni vagy kijelölni. [Mód. 51]

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| (a) | „a tagállamok illetékes hatóságai”: a tagállamok összes olyan rendőrségi szerve és egyéb bűnüldöző hatósága

  közhatósága
  , amely
  az alkalmazható
  a nemzeti jog szerint
  az Europol hatáskörébe tartozó
  a bűncselekmények megelőzéséért és az ellenük folytatott küzdelemért felelős; [Mód. 52] |
| --- | --- |

(a)

„a tagállamok illetékes hatóságai”: a tagállamok összes olyan rendőrségi szerve és egyéb bűnüldöző hatósága

  közhatósága
  , amely
  az alkalmazható
  a nemzeti jog szerint
  az Europol hatáskörébe tartozó
  a bűncselekmények megelőzéséért és az ellenük folytatott küzdelemért felelős; [Mód. 52]

| (b) | „elemzés”: adatgyűjtés, -feldolgozás vagy -felhasználás

  az információk alapos vizsgálata azok konkrét jelentésének és sajátos jellemzőinek felderítése érdekében
  a bűnügyi nyomozások elősegítése elősegítése
  és a 4. cikkben felsorolt minden egyéb feladat elvégzése
  céljából; [Mód. 53] |
| --- | --- |

(b)

„elemzés”: adatgyűjtés, -feldolgozás vagy -felhasználás

  az információk alapos vizsgálata azok konkrét jelentésének és sajátos jellemzőinek felderítése érdekében
  a bűnügyi nyomozások elősegítése elősegítése
  és a 4. cikkben felsorolt minden egyéb feladat elvégzése
  céljából; [Mód. 53]

| (c) | „uniós szervek”: az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés által vagy alapján létrehozott intézmények, szervezetek, missziók, hivatalok és ügynökségek; |
| --- | --- |

(c)

„uniós szervek”: az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés által vagy alapján létrehozott intézmények, szervezetek, missziók, hivatalok és ügynökségek;

| (d) | „bűnüldözési szervek tagjai”: a rendőrség, a vámhatóság vagy egyéb, két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények, a terrorizmus, valamint az uniós politika által felölelt közös érdeket érintő bűncselekményformák megelőzésért és az ellenük való küzdelemért, valamint a polgári válságkezelésért és fontosabb események nemzetközi rendőrségi feladataiért felelős kapcsolódó szolgálatok, ideértve uniós szerveket is, tisztviselői; |
| --- | --- |

(d)

„bűnüldözési szervek tagjai”: a rendőrség, a vámhatóság vagy egyéb, két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények, a terrorizmus, valamint az uniós politika által felölelt közös érdeket érintő bűncselekményformák megelőzésért és az ellenük való küzdelemért, valamint a polgári válságkezelésért és fontosabb események nemzetközi rendőrségi feladataiért felelős kapcsolódó szolgálatok, ideértve uniós szerveket is, tisztviselői;

| (e) | „harmadik országok”: olyan országok, amelyek az Európai Uniónak nem tagállamai; |
| --- | --- |

(e)

„harmadik országok”: olyan országok, amelyek az Európai Uniónak nem tagállamai;

| (f) | „nemzetközi szervezetek”: olyan nemzetközi szervezetek vagy alárendelt közjogi szerveik vagy olyan egyéb szervek, amelyeket két vagy több állam közötti megállapodás hozott létre vagy ilyen megállapodáson alapulnak; |
| --- | --- |

(f)

„nemzetközi szervezetek”: olyan nemzetközi szervezetek vagy alárendelt közjogi szerveik vagy olyan egyéb szervek, amelyeket két vagy több állam közötti megállapodás hozott létre vagy ilyen megállapodáson alapulnak;

| (g) | „magánfelek”: a valamely tagállam vagy harmadik ország jogszabályai alapján létrehozott szervezetek és szervek, különösen az f) pontba nem tartozó társaságok és cégek, vállalkozások társulásai, nonprofit szervezetek és más jogi személyek; |
| --- | --- |

(g)

„magánfelek”: a valamely tagállam vagy harmadik ország jogszabályai alapján létrehozott szervezetek és szervek, különösen az f) pontba nem tartozó társaságok és cégek, vállalkozások társulásai, nonprofit szervezetek és más jogi személyek;

| (h) | „magánszemélyek”: valamennyi természetes személy. |
| --- | --- |

(h)

„magánszemélyek”: valamennyi természetes személy.

| (i) | „személyes adat”: az azonosított vagy azonosítható természetes személyre a továbbiakban (az érintett) vonatkozó bármely információ; az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy azonosító
  például a név, egy azonosító
  szám
  , helymeghatározó adat, egyedi azonosító
  vagy
  az adott
  szám vagy a személy fizikai, fiziológiai,
  genetikai,
  szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi
  vagy nemi
  identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén; [Mód. 54] |
| --- | --- |

(i)

„személyes adat”: az azonosított vagy azonosítható természetes személyre a továbbiakban (az érintett) vonatkozó bármely információ; az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy azonosító
  például a név, egy azonosító
  szám
  , helymeghatározó adat, egyedi azonosító
  vagy
  az adott
  szám vagy a személy fizikai, fiziológiai,
  genetikai,
  szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi
  vagy nemi
  identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén; [Mód. 54]

| (j) | „személyes adatok feldolgozása” (a továbbiakban: adatfeldolgozás): a személyes adatokon gépi vagy nem gépi eszközökkel végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, mint például a gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, visszakeresés, lekérdezés, felhasználás, közlés továbbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel révén, összehangolás vagy összekapcsolás, zárolás, törlés, illetve megsemmisítés; |
| --- | --- |

(j)

„személyes adatok feldolgozása” (a továbbiakban: adatfeldolgozás): a személyes adatokon gépi vagy nem gépi eszközökkel végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, mint például a gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, visszakeresés, lekérdezés, felhasználás, közlés továbbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel révén, összehangolás vagy összekapcsolás, zárolás, törlés, illetve megsemmisítés;

| (k) | „címzett”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, akinek vagy amelynek a részére az adatot továbbítják, függetlenül attól, hogy harmadik személy-e vagy sem; mindazonáltal azok a hatóságok, amelyek egyedi megkeresés alapján kapnak adatokat, nem tekinthetők címzettnek;
  [Mód. 55] |
| --- | --- |

(k)

„címzett”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, akinek vagy amelynek a részére az adatot továbbítják, függetlenül attól, hogy harmadik személy-e vagy sem; mindazonáltal azok a hatóságok, amelyek egyedi megkeresés alapján kapnak adatokat, nem tekinthetők címzettnek;
  [Mód. 55]

| (l) | „személyes adatok továbbítása”: személyes adatok közlése, aktív rendelkezésre bocsátása korlátozott számú azonosított fél között, az adatküldő tudomásával vagy azon szándékával, hogy a címzettek számára hozzáférést nyújtson a személyes adatokhoz; |
| --- | --- |

(l)

„személyes adatok továbbítása”: személyes adatok közlése, aktív rendelkezésre bocsátása korlátozott számú azonosított fél között, az adatküldő tudomásával vagy azon szándékával, hogy a címzettek számára hozzáférést nyújtson a személyes adatokhoz;

| (m) | „személyesadat-nyilvántartó rendszer”: (a továbbiakban: „nyilvántartó rendszer”) a személyes adatok bármely strukturált, funkcionálisan vagy földrajzilag centralizált, decentralizált vagy szétszórt állománya, amely meghatározott ismérvek alapján hozzáférhető; |
| --- | --- |

(m)

„személyesadat-nyilvántartó rendszer”: (a továbbiakban: „nyilvántartó rendszer”) a személyes adatok bármely strukturált, funkcionálisan vagy földrajzilag centralizált, decentralizált vagy szétszórt állománya, amely meghatározott ismérvek alapján hozzáférhető;

| (n) | „az érintett hozzájárulása”: az érintett kívánságának önkéntes,
  kifejezett
  a konkrét esetre vonatkozó és tájékozott kinyilvánítása, amellyel
  egyértelműen és kifejezetten
  beleegyezését adja az őt érintő személyes adatok feldolgozásához; [Mód. 56] |
| --- | --- |

(n)

„az érintett hozzájárulása”: az érintett kívánságának önkéntes,
  kifejezett
  a konkrét esetre vonatkozó és tájékozott kinyilvánítása, amellyel
  egyértelműen és kifejezetten
  beleegyezését adja az őt érintő személyes adatok feldolgozásához; [Mód. 56]

| (o) | „adminisztratív jellegű személyes adatok”: a 3. cikk (1) és (2) bekezdésekben megállapított célkitűzések elérése céljából feldolgozott adatoktól eltérő, az Europol által feldolgozott összes személyes adat. |
| --- | --- |

(o)

„adminisztratív jellegű személyes adatok”: a 3. cikk (1) és (2) bekezdésekben megállapított célkitűzések elérése céljából feldolgozott adatoktól eltérő, az Europol által feldolgozott összes személyes adat.

3. cikk

Célkitűzések

(1)   Az Europol támogatja és megerősíti a tagállamok illetékes hatóságainak fellépését és kölcsönös együttműködésüket a két vagy több tagállamot érintő súlyos

  szervezett
  bűnözés, a terrorizmus és
  a súlyos

  az uniós politika által felölelt közös érdeket érintő bűncselekmények
  I. mellékletben meghatározott
  egyéb formáinak megelőzése és az ellenük való küzdelem terén, az I. mellékletben meghatározottak szerint

  oly módon, hogy figyelembe véve a bűncselekmények nagyságrendjét, jelentőségét és következményeit, közös megközelítést ír elő a tagállamok számára. [Mód. 57];

(2)   Továbbá, az Europol támogatja és megerősíti a tagállamok illetékes hatóságainak fellépését és kölcsönös együttműködésüket az (1) bekezdésben említett bűncselekményekkel kapcsolatos bűntettek megelőzése és az ellenük való küzdelem terén. A következő bűncselekmények minősülnek kapcsolódó bűncselekménynek:

| (a) | az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények elkövetéséhez szükséges eszközök megszerzése érdekében elkövetett tettek; |
| --- | --- |

(a)

az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények elkövetéséhez szükséges eszközök megszerzése érdekében elkövetett tettek;

| (b) | az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények elkövetésének megkönnyítése vagy végrehajtása érdekében elkövetett bűncselekmények; |
| --- | --- |

(b)

az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények elkövetésének megkönnyítése vagy végrehajtása érdekében elkövetett bűncselekmények;

| (c) | az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekményekkel összefüggésben a büntetlenség biztosítása érdekében elkövetett bűncselekmények. |
| --- | --- |

(c)

az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekményekkel összefüggésben a büntetlenség biztosítása érdekében elkövetett bűncselekmények.

(3)   Az Europol képzési tevékenységeket támogat, fejleszt, nyújt és koordinál a bűnüldözési szervek tagjai számára. [Mód. 58]

II. fejezet

A BÜNÜLDÖZÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉS SEL KAPCSOLATOS FELADATOK

4. cikk

Feladatok

(1)   Az Europol az Európai Unió ügynöksége, amely e rendelettel összhangban az alábbi feladatokat látja el:

| (a) | információkat gyűjt, tárol, dolgoz fel, elemez és cserél; |
| --- | --- |

(a)

információkat gyűjt, tárol, dolgoz fel, elemez és cserél;

| (b) | ahogyan az a 7. cikkben áll, az Europol nemzeti egységeken keresztül
  haladéktalanul értesíti a tagállamokat a velük kapcsolatos információkról és a bűncselekmények közötti kapcsolatokról; [Mód. 59] |
| --- | --- |

(b)

ahogyan az a 7. cikkben áll, az Europol nemzeti egységeken keresztül
  haladéktalanul értesíti a tagállamokat a velük kapcsolatos információkról és a bűncselekmények közötti kapcsolatokról; [Mód. 59]

| (c) | nyomozásokat és operatív tevékenységet koordinál, szervez és hajt végre






  i. | a tagállamok illetékes hatóságaival közösen; vagy

  , a tagállamok által már elindított nyomozások keretében vagy az Europol által valamely tagállamhoz intézett, bűnügyi nyomozás elindítására irányuló kérés eredményeképpen
  ;
  vagy [Mód. 60] |
| --- | --- | --- |

(c)

nyomozásokat és operatív tevékenységet koordinál, szervez és hajt végre

i.

a tagállamok illetékes hatóságaival közösen; vagy

  , a tagállamok által már elindított nyomozások keretében vagy az Europol által valamely tagállamhoz intézett, bűnügyi nyomozás elindítására irányuló kérés eredményeképpen
  ;
  vagy [Mód. 60]

| ii. | az 5. cikkel összhangban közös nyomozócsoportok keretében, adott esetben az Eurojusttal együttműködve; |
| --- | --- |

ii.

az 5. cikkel összhangban közös nyomozócsoportok keretében, adott esetben az Eurojusttal együttműködve;

| (d) | közös nyomozócsoportokban vesz részt, valamint az 5. cikkel összhangban javaslatot tesz azok felállítására; |
| --- | --- |

(d)

közös nyomozócsoportokban vesz részt, valamint az 5. cikkel összhangban javaslatot tesz azok felállítására;

| (e) | információkat és elemzési támogatást nyújt a tagállamoknak nagyszabású nemzetközi eseményekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

(e)

információkat és elemzési támogatást nyújt a tagállamoknak nagyszabású nemzetközi eseményekkel kapcsolatban;

| (f) | fenyegetésértékeléseket, stratégiai és operatív elemzéseket, valamint általános helyzetjelentéseket készít; |
| --- | --- |

(f)

fenyegetésértékeléseket, stratégiai és operatív elemzéseket, valamint általános helyzetjelentéseket készít;

| (g) | bűnmegelőzési módszerekkel, nyomozati eljárásokkal, valamint műszaki és bűnügyi tudományos módszerekkel kapcsolatos szakismeretet fejleszt, oszt meg és mozdít elő, valamint tanácsadást nyújt a tagállamok számára; |
| --- | --- |

(g)

bűnmegelőzési módszerekkel, nyomozati eljárásokkal, valamint műszaki és bűnügyi tudományos módszerekkel kapcsolatos szakismeretet fejleszt, oszt meg és mozdít elő, valamint tanácsadást nyújt a tagállamok számára;

| (h) | technikai és pénzügyi segítségnyújtást biztosít a tagállamok határokon átnyúló műveleteihez és nyomozásaihoz, ideértve
  az 5. cikknek megfelelő
  a közös nyomozócsoportokat

  nyomozócsoportok révén végzetteket
  is; [Mód. 61] |
| --- | --- |

(h)

technikai és pénzügyi segítségnyújtást biztosít a tagállamok határokon átnyúló műveleteihez és nyomozásaihoz, ideértve
  az 5. cikknek megfelelő
  a közös nyomozócsoportokat

  nyomozócsoportok révén végzetteket
  is; [Mód. 61]

| (i) | a bűnüldözési szervek tagjait célzó képzést támogat, fejlesz, végez, koordinál és hajt vére a tagállamokban működő képzési intézmények hálózatával együttműködésben, a III. fejezetben meghatározottak szerint;

  [Mód. 62] |
| --- | --- |

(i)

a bűnüldözési szervek tagjait célzó képzést támogat, fejlesz, végez, koordinál és hajt vére a tagállamokban működő képzési intézmények hálózatával együttműködésben, a III. fejezetben meghatározottak szerint;

  [Mód. 62]

| (j) | a Szerződés V. címe alapján létrehozott uniós ügynökségek és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) számára bűnügyi operatív információkat és elemzési támogatást nyújt a hatásköreikbe tartozó területeken; [Mód. 63] |
| --- | --- |

(j)

a Szerződés V. címe alapján létrehozott uniós ügynökségek és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) számára bűnügyi operatív információkat és elemzési támogatást nyújt a hatásköreikbe tartozó területeken; [Mód. 63]

| (k) | tájékoztatás és segítségnyújtás az EU válságkezelő struktúráinak, valamint az Európai Unióról szóló szerződés alapján létrehozott válságkezelő misszióknak; |
| --- | --- |

(k)

tájékoztatás és segítségnyújtás az EU válságkezelő struktúráinak, valamint az Európai Unióról szóló szerződés alapján létrehozott válságkezelő misszióknak;

| (l) | az Europol célkitűzéseibe tartozó egyes bűncselekménytípusok elleni küzdelem céljából uniós szakközpontokat – különösen a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ – fejleszt. |
| --- | --- |

(l)

az Europol célkitűzéseibe tartozó egyes bűncselekménytípusok elleni küzdelem céljából uniós szakközpontokat – különösen a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ – fejleszt.

| la) | segíti a tagállamokban folyó nyomozást, különösen valamennyi jelentős információ a nemzeti egységeknek történő továbbításával;

  [Mód. 64] |
| --- | --- |

la)

segíti a tagállamokban folyó nyomozást, különösen valamennyi jelentős információ a nemzeti egységeknek történő továbbításával;

  [Mód. 64]

(2)   Az Europol stratégiai elemzéseket és fenyegetésértékeléseket készít, hogy támogassa a Tanácsot és a Bizottságot a bűnözés elleni uniós küzdelem stratégiai és operatív prioritásainak meghatározásában Az Europol ugyancsak támogatja a fenti prioritások operatív végrehajtását.

(3)   Az Europol stratégiai jelentőségű bűnüldözési operatív információkat szolgáltat az operatív tevékenységekhez nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló erőforrások eredményes és hatékony felhasználásának megkönnyítése valamint e tevékenységek támogatása céljából.

(4)   Az Europol az eurohamisítás elleni küzdelem központi hivatalként jár el céljából, az 2005/511/IB tanácsi határozatnak (14) megfelelően. Az Europol elősegítheti továbbá a tagállamok illetékes hatóságai által vagy közös nyomozócsoportok keretében az eurohamisítás elleni küzdelem érdekében végrehajtott intézkedések koordinálását, adott esetben uniós szervekkel vagy harmadik országbeli hatóságokkal együttműködve.

(4a)
     
  Az Europol nem alkalmaz kényszerítő intézkedést. [Mód. 65]

5. cikk

Részvétel közös nyomozócsoportokban

(1)   Az Europol részt vehet a célkitűzéseiben felölelt bűncselekményekkel foglalkozó közös nyomozócsoportok tevékenységeiben.

(2)   Az Europol – a közös nyomozócsoport működési helye szerinti tagállam joga által meghatározott kereteken belül – támogathatja a közös nyomozócsoport összes tevékenységét, valamint a tagok közötti információcserét.
  Az Europol tisztviselői nem vesznek részt a kényszerítő intézkedések alkalmazásában. [Mód. 66]

(3)   Ha az Europol okkal vélheti, hogy a közös nyomozócsoport felállítása hozzáadott értéket képvisel a nyomozásban, erre javaslatot tehet az érintett tagállamoknak, és intézkedéseket hozhat arra, hogy támogassa őket a közös nyomozócsoport felállításában.

(3a)
     
  Az Europol egy közös nyomozócsoportban való részvételét a részt vevő tagállamok illetékes hatóságai hagyják jóvá, és annak tükröződnie kell az Europol igazgatója által előzetesen aláírt dokumentumban, amelyet csatolnak a közös nyomozócsoport létrehozására vonatkozó megállapodáshoz. [Mód. 67]

(3b)
     
  A 3a bekezdésben említett melléklet megállapítja az Europol tisztviselők a közös nyomozócsoportban való részvételének feltételeit, köztük az e tisztviselőket megillető kiváltságokat és mentességeket, valamint az esetleges helytelen magatartásuk következményeit is. [Mód. 68]

(3c)
     
  A közös nyomozócsoportban részt vevő Europol tisztviselőkre az esetlegesen elszenvedett vagy elkövetett bűncselekmények tekintetében a közös nyomozócsoport által végzett tevékenység szerinti tagállam a közös nyomozócsoport az adott tagállamban hasonló feladatokat ellátó tagjaira alkalmazandó nemzeti jogszabályai vonatkoznak. [Mód. 69]

(3d)
     
  A közös nyomozócsoportban részt vevő Europol tisztviselők az Europol adatbázisaiból származó információkat átadhatják a csoport tagjainak. Mivel a 7. cikkben említettek közötti közvetlen kapcsolatról van szó, az Europol a közös nyomozócsoportban részt vevő tagállamok nemzeti egységeit és az információkat nyújtó tagállamok nemzeti egységeit egyaránt tájékoztatja. [Mód. 70]

(3e)
     
  Azokat az információkat, amelyekhez egy Europol tisztviselő a közös nyomozócsoportban folytatott tevékenysége folyamán az Europol nemzeti egységek révén jut hozzá, az adatokat szolgáltató illetékes hatóság beleegyezésével és felelősségére fel lehet venni az Europol adatbázisaiba. [Mód. 71]

(4)   Az Europol nem alkalmaz kényszerítő intézkedést.

6. cikk

Az Europol megkeresése nyomozás megindítása céljából

(1)   Olyan konkrét esetekben, amikor az Europol úgy véli, hogy bűnügyi nyomozást kell kezdeményezni az Europol célkitűzéseibe tartozó bűncselekménnyel kapcsolatban, erről tájékoztatja az Eurojustot. [Mód. 72]

(2)   Ezzel egyidejűleg az Europol
  felkérheti
  a bűnügyi nyomozás megindítására, levezetésére vagy koordinálására kéri fel az érintett tagállamok 7. cikk (2) bekezdése alapján létrehozott nemzeti egységeit. [Mód. 73]

(2a)
     
  Amennyiben felmerül a gyanúja annak, hogy két vagy több tagállam hálózatát és információs rendszerét rosszhiszemű támadás érte, amelyet valamely állam vagy valamely harmadik államban található nem állami szereplő hajtott végre, az Europol saját kezdeményezésére nyomozást indít. [Mód. 74]

(3)   A
  tagállamok megfelelően megvizsgálják az ilyen kéréseket, és
  nemzeti
  egységeiken keresztül
  nemzeti egységek

  egységeiken keresztül
  haladéktalanul értesítik

  tájékoztatják
  az Europolt a nyomozás megkezdéséről

  arról, hogy indítanak-e nyomozást [Mód. 75].

(4)   Amennyiben az érintett tagállamok illetékes hatóságai úgy döntenek, hogy az Europol megkeresésének nem tesznek eleget az Europol kérésének, a megkereséstől számított egy hónapon belül tájékoztatják az Europolt döntésükről és annak indokairól. Az indokolástól akkor lehet eltekinteni, ha az

| (a) | alapvető nemzetbiztonsági érdekeket sértene; vagy |
| --- | --- |

(a)

alapvető nemzetbiztonsági érdekeket sértene; vagy

| (b) | a folyamatban levő nyomozás sikerét vagy személyek biztonságát veszélyeztetné; |
| --- | --- |

(b)

a folyamatban levő nyomozás sikerét vagy személyek biztonságát veszélyeztetné;

(5)   Az Europol értesíti az Eurojustot a tagállam illetékes hatóságának azon döntéséről, hogy nyomozást kezd vagy elutasítja nyomozás megkezdését.

7. cikk

A tagállamok együttműködése az Europollal

(1)   A tagállamok
  és az Europol
  együttműködnek az Europollal

  Europol
  feladatai teljesítésében. [Mód. 76]

(2)   Minden tagállam nemzeti egységet hoz létre vagy jelöl ki, amely összekötő szervként jár el az Europol és a tagállamok illetékes hatóságai, valamint a bűnüldözési szervek tagjainak képzését végző intézmények között. Minden egyes tagállam tisztviselőt jelöl ki

  kijelöli
  a nemzeti egység vezetőjeként. [Mód. 77]

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti egységeik képesek eleget tenni az e rendeletben meghatározott feladataiknak, és különösen azt, hogy hozzáféréssel rendelkezzenek a nemzeti bűnüldözési adatbázisokhoz.

(4)   Az

  A nemzeti egység
  az
  egyetlen összekötő szerv az
  Europol
  és a tagállamok illetékes hatóságai között. Ugyanakkor az Europol
  közvetlenül együttműködhet a tagállamok illetékes hatóságaival az
  e hatóságok által folytatott
  egyéni nyomozások tekintetében

  keretében és a nemzeti jogszabályoknak megfelelően, feltéve hogy a közvetlen kapcsolat hozzáadott értéket képvisel a nyomozás kedvező kimenetelét tekintve.

  Ebben az esetben Az Europol
  előzetesen

  haladéktalanul tájékoztatja a nemzeti egységet
  e kapcsolat szükségességéről. Az Europol
  ,
  amint lehetséges,

  , és másolatot küld az
  e

  Europol és a kapcsolódó illetékes hatóságok közötti közvetlen kapcsolatfelvétel során cserélt

  megosztott
  információkról. [Mód. 78]

(5)   A tagállam

  tagállamok
  nemzeti egységükön vagy a tagállam illetékes hatóságán keresztül különösen az alábbiakat látják el:

| a) | az Europol rendelkezésére bocsátják a célkitűzései ellátásához

  Europolt – saját kezdeményezésükre – ellátják a feladatainak ellátáshoz
  szükséges információkat

  információkkal és bűnüldözési operatív információkkal, és válaszolnak
  . Ez magában foglalja azt is, hogy haladéktalanul az Europol rendelkezésére bocsátják az Unió által prioritásnak tekintett bűnügyi területekkel kapcsolatos információkat. Magában foglalja továbbá, hogy másolatot küldenek a valamely más tagállammal vagy tagállamokkal folytatott bilaterális vagy multilaterális cserékről, amennyiben a csere az Europol célkitűzései által felölelt bűncselekménnyel kapcsolatos.

  információk, bűnüldözési operatív információk és tanácsadás iránti kérelmére;



  A közrend fenntartása és a belső biztonság megőrzése tekintetében a tagállamokat terhelő kötelezettségek teljesítésének sérelme nélkül, a nemzeti egység konkrét ügyben nem köteles információk vagy bűnüldözési operatív információk továbbítására, ha ez:









  i. | alapvető nemzetbiztonsági érdekeket sértene; |
| --- | --- | --- |

a)

az Europol rendelkezésére bocsátják a célkitűzései ellátásához

  Europolt – saját kezdeményezésükre – ellátják a feladatainak ellátáshoz
  szükséges információkat

  információkkal és bűnüldözési operatív információkkal, és válaszolnak
  . Ez magában foglalja azt is, hogy haladéktalanul az Europol rendelkezésére bocsátják az Unió által prioritásnak tekintett bűnügyi területekkel kapcsolatos információkat. Magában foglalja továbbá, hogy másolatot küldenek a valamely más tagállammal vagy tagállamokkal folytatott bilaterális vagy multilaterális cserékről, amennyiben a csere az Europol célkitűzései által felölelt bűncselekménnyel kapcsolatos.

  információk, bűnüldözési operatív információk és tanácsadás iránti kérelmére;

i.

alapvető nemzetbiztonsági érdekeket sértene;

| ii. | a folyamatban levő nyomozás sikerét vagy személyek biztonságát veszélyeztetné; vagy |
| --- | --- |

ii.

a folyamatban levő nyomozás sikerét vagy személyek biztonságát veszélyeztetné; vagy

| iii. | az állambiztonság terén a hírszerző szolgálatokra vagy konkrét hírszerzési tevékenységre vonatkozó információk kiszolgáltatását jelentené.

  [Mód. 80] |
| --- | --- |

iii.

az állambiztonság terén a hírszerző szolgálatokra vagy konkrét hírszerzési tevékenységre vonatkozó információk kiszolgáltatását jelentené.

  [Mód. 80]

| b) | hatékony kommunikációt és együttműködést biztosítanak a tagállamok valamennyi érintett illetékes hatóságával és a tagállamokban működő bűnüldözési szervek tagjainak képzését végző intézményekkel, valamint az Europollal

  hatóság és az Europol között
  ; [Mód. 81] |
| --- | --- |

b)

hatékony kommunikációt és együttműködést biztosítanak a tagállamok valamennyi érintett illetékes hatóságával és a tagállamokban működő bűnüldözési szervek tagjainak képzését végző intézményekkel, valamint az Europollal

  hatóság és az Europol között
  ; [Mód. 81]

| c) | jobban megismertetik az Europol tevékenységeit.
  [Mód. 82] |
| --- | --- |

c)

jobban megismertetik az Europol tevékenységeit.
  [Mód. 82]

| ca) | a kijelölt illetékes hatóságok által folytatott nyomozásokhoz szükséges információkat kérnek az Europoltól. [Mód. 83] |
| --- | --- |

ca)

a kijelölt illetékes hatóságok által folytatott nyomozásokhoz szükséges információkat kérnek az Europoltól. [Mód. 83]

| cb) | biztosítják a hatékony kommunikációt és együttműködést az illetékes hatóságokkal.

  [Mód. 84] |
| --- | --- |

cb)

biztosítják a hatékony kommunikációt és együttműködést az illetékes hatóságokkal.

  [Mód. 84]

| cc) | biztosítják, hogy az Europol és saját maguk között minden információcsere jogszerűen történjék.
  [Mód. 85] |
| --- | --- |

cc)

biztosítják, hogy az Europol és saját maguk között minden információcsere jogszerűen történjék.
  [Mód. 85]

(6)   A nemzeti egységek vezetői rendszeren találkoznak, különösen a célból, hogy megvitassák és megoldják az Europollal folytatott operatív együttműködésükkel összefüggésben felmerülő problémákat.

(7)   Minden egyes tagállam nemzeti joga szerint határozza meg a nemzeti egység megszervezését és személyzetét.

(8)   A nemzeti egységeknek és a tagállamok illetékes hatóságainak az Europollal kapcsolatos kommunikációs költségeit a tagállamok fedezik, és azok – az összeköttetés költségeit kivéve – nem háríthatók át az Europolra.

(9)   A tagállamok biztosítják az összes olyan rendszer minimális

  lehető legmagasabb
  szintű biztonságát, amelyet az Europolhoz való kapcsolódáshoz használnak. [Mód. 86]

(10)   A tagállamok által benyújtott információk alapján Az Europol minden évben jelentést állít össze az
  egyes tagállamokra vonatkozóan az
  (5) bekezdés a) pontjában

  pontja alapján végzett információmegosztásról
  , említett információk mennyiségéről és minőségéről, valamint a nemzeti egység

  egységük
  teljesítményéről.
  Az igazgatótanács elemzi a jelentést azzal a céllal, hogy folyamatosan javítsa az Europol és a tagállamok közötti kölcsönös együttműködést.
  Az éves jelentést megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. [Mód. 229]

8. cikk

Összekötő tisztviselők

(1)   Minden nemzeti egység legalább egy összekötő tisztviselőt jelöl ki az Europolhoz. Amennyiben e rendelet eltérően nem rendelkezik, az összekötő tisztviselőkre a kijelölő tagállam nemzeti joga vonatkozik.

(2)   Az összekötő tisztviselők alkotják a nemzeti összekötő irodákat az Europolnál, és a nemzeti egységük utasításai szerint járnak el az Europolon belül a kijelölő tagállam nemzeti jogának és az Europol működésére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően.

(3)   Az összekötő tisztviselők támogatják

  biztosítják
  az Europol és tagállamaik

  a nemzeti egységeik
  közötti információcserét. [Mód. 87]

(4)   Az összekötő tisztviselők a nemzeti joggal összhangban támogatják a tagállamaik és egyéb tagállamok összekötő tisztviselői közötti információcserét.
  Az Europol infrastruktúráját – a nemzeti joggal összhangban – fel lehet használ az ilyen bilaterális cserékhez az Europol célkitűzésein kívül eső bűncselekményekre vonatkozóan is.

  Az Europol infrastruktúráját – a nemzeti joggal összhangban – fel lehet használ az ilyen bilaterális cserékhez az Europol célkitűzésein kívül eső bűncselekményekre vonatkozóan is. Az igazgatótanács határozza meg az összekötő tisztviselők Europollal kapcsolatos jogait és kötelezettségeit.
  Minden ilyen információcserének összhangban kell állnia az uniós és nemzeti joggal, különösen – esettől függően – a 2008/977/IB határozattal vagy a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (15)

  . Az Europol csak akkor dolgoz fel az e rendelkezés alapján kapott adatokat, ha a nemzeti vagy uniós jog alapján jogszerű címzettnek tekinthető.i [Mód. 88]

(5)   Az összekötő tisztviselőket a 65. cikk szerint megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek.

(6)   Az Europol biztosítja, hogy az összekötő tisztviselők teljes körű tájékoztatásban részesüljenek valamennyi tevékenységéről, és részt vegyenek azokban, amennyiben ez feladataik ellátásához szükséges.

(7)   Az Europol viseli annak költségeit, hogy a tagállamok számára biztosítsa a szükséges helyiségeket az Europol épületében, valamint megfelelően támogassa az összekötő tisztviselőket tevékenységeik ellátásában. Az összekötő tisztviselők kijelölésével kapcsolatos összes többi költséget, ideértve az összekötő tisztviselők felszereléseinek költségét is, a kijelölő tagállam viseli, kivéve, ha a költségvetési hatóság az igazgatótanács ajánlására másként határoz.

III. fejezet

A BŰNÜLDÖZÉSI SZERVEK TAGJAINAK KÉPZÉSÉVEL KAPCSOLATOS FELADATOK

9. cikk

Europol Akadémia

(1)   Az Europolon belül az e rendelet szerint létrehozott Europol Akadémia elnevezésű osztály támogatja, fejleszti, végzi és koordinálja a bűnüldözési szervek tagjainak képzését, különösen a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem, a magas kockázatú közrendi és sportesemények irányítása, a nem katonai célú uniós missziója stratégiai tervezése és vezérlése, valamint a bűnüldözési vezetés és nyelvismeretek tekintetében, és különösen a célból, hogy:

| (a) | tudatosítsa és megismertesse








  i. | a bűnüldözési együttműködés nemzetközi és uniós eszközeit; |
| --- | --- | --- |

(a)

tudatosítsa és megismertesse

i.

a bűnüldözési együttműködés nemzetközi és uniós eszközeit;

| ii. | az uniós szerveket – különösen az Europolt, Eurojustot és a Frontexet –, működésüket és szerepüket; |
| --- | --- |

ii.

az uniós szerveket – különösen az Europolt, Eurojustot és a Frontexet –, működésüket és szerepüket;

| iii. | a bűnüldözési együttműködés jogi vonatkozásait és az információs csatornákhoz való hozzáférés gyakorlati tudnivalóit; |
| --- | --- |

iii.

a bűnüldözési együttműködés jogi vonatkozásait és az információs csatornákhoz való hozzáférés gyakorlati tudnivalóit;

| (b) | ösztönözze regionális és bilaterális együttműködés kialakítását a tagállamok között, valamint a tagállamok és harmadik országok között; |
| --- | --- |

(b)

ösztönözze regionális és bilaterális együttműködés kialakítását a tagállamok között, valamint a tagállamok és harmadik országok között;

| (c) | foglalkozzon olyan konkrét bűnügyi vagy rendőrségi témakörökkel, amelyekkel kapcsolatban az uniós szintű képzés hozzáadott értéket képviselhet; |
| --- | --- |

(c)

foglalkozzon olyan konkrét bűnügyi vagy rendőrségi témakörökkel, amelyekkel kapcsolatban az uniós szintű képzés hozzáadott értéket képviselhet;

| (d) | közös tantervet dolgozzon ki a bűnüldözési szervek tagjai számára, hogy kiképezze őket az Unió polgári misszióiban való részvételre; |
| --- | --- |

(d)

közös tantervet dolgozzon ki a bűnüldözési szervek tagjai számára, hogy kiképezze őket az Unió polgári misszióiban való részvételre;

| (e) | támogassa a tagállamok bilaterális bűnüldözési kapacitásépítő tevékenységeit harmadik országokban; |
| --- | --- |

(e)

támogassa a tagállamok bilaterális bűnüldözési kapacitásépítő tevékenységeit harmadik országokban;

| (f) | képezze az oktatókat képzőket, valamint támogassa jó tanulási gyakorlatok fejlesztését és cseréjét. |
| --- | --- |

(f)

képezze az oktatókat képzőket, valamint támogassa jó tanulási gyakorlatok fejlesztését és cseréjét.

(2)   Az Europol Akadémia tanulási eszközöket és módszertanokat fejleszt ki és frissít rendszeren, valamint az egész életen át tartó tanulás távlatában alkalmazza azokat a célból, hogy megerősítse a bűnüldözési szervek tagjainak készségeit. A minőség, koherencia, valamint a jövőbeni fellépések hatékonyságának megerősítése céljából az Europol Akadémia értékeli e fellépések eredményeit.

10. cikk

Az Europol Akadémia feladatai

(1)   Az Europol Akadémia többéves stratégiai elemzéseket készít a képzési igényekről, valamint többéves tanulmányi programokat dolgoz.

(2)   Az Europol Akadémia képzési tevékenységeket és tanulmányi programokat dolgoz ki és hajt végre, amelyek magukban foglalhatják az alábbiakat:

| (a) | tanfolyamok, szemináriumok, konferenciák, internetalapú és e-tanulási tevékenységek; |
| --- | --- |

(a)

tanfolyamok, szemináriumok, konferenciák, internetalapú és e-tanulási tevékenységek;

| (b) | közös tanterv a határokon átnyúló bűnözés jelenségeinek tudatosítása, valamint az azzal kapcsolatos hiányosságok kezelése és/vagy közös megközelítés elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

(b)

közös tanterv a határokon átnyúló bűnözés jelenségeinek tudatosítása, valamint az azzal kapcsolatos hiányosságok kezelése és/vagy közös megközelítés elősegítése érdekében;

| (c) | a releváns célcsoportoknak szükséges készségek összetettségi szintje vagy foka szerint kialakított fokozatos képzési modulok, amelyek középpontjában egy meghatározott földrajzi régió, a bűncselekmények konkrét tematikus területe vagy szakmai készségek konkrét köre áll; |
| --- | --- |

(c)

a releváns célcsoportoknak szükséges készségek összetettségi szintje vagy foka szerint kialakított fokozatos képzési modulok, amelyek középpontjában egy meghatározott földrajzi régió, a bűncselekmények konkrét tematikus területe vagy szakmai készségek konkrét köre áll;

| (d) | bűnüldözési szervek tagjait érintő csere- vagy kirendelési programok a működésen alapuló képzési megközelítés összefüggésében. |
| --- | --- |

(d)

bűnüldözési szervek tagjait érintő csere- vagy kirendelési programok a működésen alapuló képzési megközelítés összefüggésében.

(3)   A harmadik országokban megvalósuló polgári missziókat és kapacitásfejlesztést támogató átfogó európai képzési program biztosítása érdekében az Europol Akadémia:

| (a) | értékeli az már meglévő, Unióval kapcsolatos bűnüldözési képzésre vonatkozó szakpolitikák és kezdeményezések hatását; |
| --- | --- |

(a)

értékeli az már meglévő, Unióval kapcsolatos bűnüldözési képzésre vonatkozó szakpolitikák és kezdeményezések hatását;

| (b) | képzést fejleszt és nyújt a tagállamokban működő bűnüldözési szervek tagjainak civil missziókban való részvételre történő felkészítése céljából, ideértve annak lehetőségét is, hogy megszerezzék a kapcsolódó nyelvtudást; |
| --- | --- |

(b)

képzést fejleszt és nyújt a tagállamokban működő bűnüldözési szervek tagjainak civil missziókban való részvételre történő felkészítése céljából, ideértve annak lehetőségét is, hogy megszerezzék a kapcsolódó nyelvtudást;

| (c) | képzést fejleszt és nyújt a harmadik országokban – különösen a tagjelölt országokban – működő bűnüldözési szervek tagjai számára; |
| --- | --- |

(c)

képzést fejleszt és nyújt a harmadik országokban – különösen a tagjelölt országokban – működő bűnüldözési szervek tagjai számára;

| (d) | célhoz kötött uniós külső támogatási alapok igazgatása a célból, hogy támogassa harmadik országok kapacitásépítését a vonatkozó szakpolitikai területeken, az Unió meghatározott prioritásaival összhangban. |
| --- | --- |

(d)

célhoz kötött uniós külső támogatási alapok igazgatása a célból, hogy támogassa harmadik országok kapacitásépítését a vonatkozó szakpolitikai területeken, az Unió meghatározott prioritásaival összhangban.

(4)   Az Europol Akadémia előmozdítja a tagállamokban folyó bűnüldözéssel kapcsolatos képzés kölcsönös elismerését, valamint a kapcsolódó meglévő európai minőségi előírásokat.

11. cikk

Képzéssel kapcsolatos kutatás

(1)   Az Europol Akadémia hozzájárul az e fejezet által felölelt képzési tevékenységekkel kapcsolatos kutatás fejlesztéséhez.

(2)   Az Europol Akadémia partnerséget mozdít elő és alakít ki uniós szervekkel, valamint állami és magán felsőoktatási intézményekkel, valamint szorosabb partnerségek kialakítását ösztönzi a tagállamok egyetemei és bűnüldözési képzéssel foglalkozó intézményei között.
  [Mód. 89]

IV. fejezet

AZ EUROPOL SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE

12. cikk

Az Europol igazgatási és irányítási struktúrája

Az Europol igazgatási és irányítási struktúrája a következőkből áll:

| (a) | az igazgatótanács, amely ellátja a 14. cikkben meghatározott feladatokat; |
| --- | --- |

(a)

az igazgatótanács, amely ellátja a 14. cikkben meghatározott feladatokat;

| (b) | az ügyvezető igazgató, aki a 19. cikkben meghatározott hatásköröket gyakorolja; |
| --- | --- |

(b)

az ügyvezető igazgató, aki a 19. cikkben meghatározott hatásköröket gyakorolja;

| (c) | tudományos képzési bizottság a 20. cikkel összhangban;
  [Mód. 90] |
| --- | --- |

(c)

tudományos képzési bizottság a 20. cikkel összhangban;
  [Mód. 90]

| (d) | adott esetben az igazgatótanács által a 14. cikk (1) bekezdésének p) pontjával összhangban létrehozott egyéb tanácsadó testület. |
| --- | --- |

(d)

adott esetben az igazgatótanács által a 14. cikk (1) bekezdésének p) pontjával összhangban létrehozott egyéb tanácsadó testület.

| (e) | adott esetben ügyvezető testület, a 21. és 22. cikkel összhangban
  [Mód. 91] |
| --- | --- |

(e)

adott esetben ügyvezető testület, a 21. és 22. cikkel összhangban
  [Mód. 91]

1. SZAKASZ

IGAZGATÓTANÁCS

13. cikk

Az igazgatótanács összetétele

(1)   Az igazgatótanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből és a Bizottság két

  egy
  képviselőjéből áll, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek. [Mód. 92]

(1a)
     
  A közös parlamenti ellenőrző csoport egy képviselőjének lehetősége van arra, hogy megfigyelőként részt vegyen az igazgatótanács ülésein. Ez a képviselő nem rendelkezik szavazati joggal. [Mód. 93]

(2)   Az igazgatótanács tagjai az állami vagy magánszektorbeli szervezetekben szerzett igazgatási tapasztalatuk, valamint a bűnüldözési együttműködés terén szerzett ismereteik alapján nevezik ki.

(3)   Az igazgatótanács minden tagját póttag helyettesíti, akit az állami vagy magánszektorbeli szervezetekben szerzett igazgatási tapasztalata, valamint a bűnüldözési szervek tagjainak képzéséről szóló nemzeti politikában való ismeretei alapján neveznek ki. A póttag tagként jár el a bűnüldözési szervek tagjainak képzésével kapcsolatos kérdésekben.

  a 13. cikk (2) bekezdésében rögzített szempontok
  alapján
  a tag nevez ki
  . A tagot távollétében a póttag képviseli. A póttagot távollétében a tag képviseli a bűnüldözési szervek tagjainak képzésével kapcsolatos kérdésekben.
  [Mód. 94]

(4)   Az igazgatótanács munkájának folyamatosságát biztosítandó valamennyi fél törekszik arra, hogy korlátozza az igazgatótanácson belüli képviselőinek fluktuációját. Valamennyi fél arra törekszik, hogy a férfiak és nők kiegyensúlyozottan képviseltessék magukat az igazgatótanácsban. [Mód. 95]

(5)   A tagok és a póttagok hivatali ideje négy év. A megbízatás meghosszabbítható. Hivatali idejük lejártával vagy lemondásuk esetén a tagok mindaddig hivatalban maradnak, amíg a kinevezésüket meg nem újítják, vagy őket az új tagok fel nem váltják.

  idejét a kinevező tagállam által számukra megállapított időtartam alapján kell meghatározni. [Mód. 96]

(5a)
     
  Az elnök tevékenységét az igazgatótanács titkársága segíti. A titkárság különösen:

| a) | szorosan és folyamatosan részt vesz az igazgatótanács munkájának szervezésében, koordinálásában és a munka koherenciájának biztosításában. Az elnök felelőssége és irányítása alatt; |
| --- | --- |

a)

szorosan és folyamatosan részt vesz az igazgatótanács munkájának szervezésében, koordinálásában és a munka koherenciájának biztosításában. Az elnök felelőssége és irányítása alatt;

| b) | biztosítja az igazgatótanács feladatai ellátásához szükséges adminisztrációs támogatást.
  [Mód. 97] |
| --- | --- |

b)

biztosítja az igazgatótanács feladatai ellátásához szükséges adminisztrációs támogatást.
  [Mód. 97]

(5b)
     
  Az igazgatótanács minden tagja hivatali idejének kezdetén érdekeltségi nyilatkozatot nyújt be. [Mód. 98]

14. cikk

Az igazgatótanács feladatai

(1)   Az igazgatótanács feladatai:

| a) | a 15. cikkel összhangban, a tagok kétharmados többségével évente elfogadja az Europol következő évre vonatkozó éves munkaprogramját; |
| --- | --- |

a)

a 15. cikkel összhangban, a tagok kétharmados többségével évente elfogadja az Europol következő évre vonatkozó éves munkaprogramját;

| b) | a 15. cikkel összhangban, a tagok kétharmados többségével többéves munkaprogramot fogad el; |
| --- | --- |

b)

a 15. cikkel összhangban, a tagok kétharmados többségével többéves munkaprogramot fogad el;

| c) | tagjainak kétharmados többségével elfogadja az Europol éves költségvetését, és ellátja az Europol költségvetéséhez kapcsolódó, a XI. fejezet szerinti egyéb feladatokat |
| --- | --- |

c)

tagjainak kétharmados többségével elfogadja az Europol éves költségvetését, és ellátja az Europol költségvetéséhez kapcsolódó, a XI. fejezet szerinti egyéb feladatokat

| d) | elfogadja az Europol előző évre vonatkozó konszolidált éves tevékenységi jelentését, valamint azt

  és
  a következő év július 1-jéig eljuttatja az Európai Parlamentnek,

  benyújtja azt a közös parlamenti ellenőrző csoportnak, továbbá
  a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és a nemzeti parlamenteknek
  és az európai adatvédelmi biztosnak
  . A konszolidált éves tevékenységi jelentést közzéteszik; [Mód. 99] |
| --- | --- |

d)

elfogadja az Europol előző évre vonatkozó konszolidált éves tevékenységi jelentését, valamint azt

  és
  a következő év július 1-jéig eljuttatja az Európai Parlamentnek,

  benyújtja azt a közös parlamenti ellenőrző csoportnak, továbbá
  a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és a nemzeti parlamenteknek
  és az európai adatvédelmi biztosnak
  . A konszolidált éves tevékenységi jelentést közzéteszik; [Mód. 99]

| e) | a 63. cikknek megfelelően elfogadja az Europolra alkalmazandó pénzügyi szabályokat; |
| --- | --- |

e)

a 63. cikknek megfelelően elfogadja az Europolra alkalmazandó pénzügyi szabályokat;

| f) | január 31-ig többéves személyzetpolitikai tervet fogad el a Bizottság véleményének figyelembe vételével; |
| --- | --- |

f)

január 31-ig többéves személyzetpolitikai tervet fogad el a Bizottság véleményének figyelembe vételével;

| g) | a csalási kockázatokkal arányos csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségét és hasznát;
  [Mód. 100] |
| --- | --- |

g)

a csalási kockázatokkal arányos csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségét és hasznát;
  [Mód. 100]

| h) | a tagokkal kapcsolatos összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére vonatkozóan
  szabályokat fogad el a saját tagjait, valamint a tudományos képzési bizottság tagjait érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére; [Mód. 101] |
| --- | --- |

h)

a tagokkal kapcsolatos összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére vonatkozóan
  szabályokat fogad el a saját tagjait, valamint a tudományos képzési bizottság tagjait érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére; [Mód. 101]

| i) | a (2) bekezdésnek megfelelően az Europol személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevező hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek által a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: kinevezési hatáskörök); [Mód. 102] |
| --- | --- |

i)

a (2) bekezdésnek megfelelően az Europol személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevező hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek által a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: kinevezési hatáskörök); [Mód. 102]

| j) | az igazgató javaslata alapján
  a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek betartására vonatkozóan; [Mód. 103] |
| --- | --- |

j)

az igazgató javaslata alapján
  a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek betartására vonatkozóan; [Mód. 103]

| k) | kinevezi az ügyvezető igazgatót, valamint az ügyvezető igazgatóhelyetteseket, és adott esetben megbízatásukat meghosszabbíthatja vagy megszüntetheti az 56. és 57. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

k)

kinevezi az ügyvezető igazgatót, valamint az ügyvezető igazgatóhelyetteseket, és adott esetben megbízatásukat meghosszabbíthatja vagy megszüntetheti az 56. és 57. cikkel összhangban;

| l) | teljesítménymutatókat állapít meg, valamint felügyeli az ügyvezető igazgató teljesítményét, ideértve az igazgatótanács határozatainak végrehajtását is; |
| --- | --- |

l)

teljesítménymutatókat állapít meg, valamint felügyeli az ügyvezető igazgató teljesítményét, ideértve az igazgatótanács határozatainak végrehajtását is;

| m) | számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki – aki a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek hatálya alatt áll –, aki feladatai ellátása során függetlenül jár el; |
| --- | --- |

m)

számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki – aki a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek hatálya alatt áll –, aki feladatai ellátása során függetlenül jár el;

| n) | kinevezi a tudományos képzési bizottság tagjait;
  [Mód. 104] |
| --- | --- |

n)

kinevezi a tudományos képzési bizottság tagjait;
  [Mód. 104]

| o) | biztosítja a különböző belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból
  és az európai adatvédelmi biztostól
  származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomonkövetését

  nyomon követését
  ; [Mód. 105] |
| --- | --- |

o)

biztosítja a különböző belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból
  és az európai adatvédelmi biztostól
  származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomonkövetését

  nyomon követését
  ; [Mód. 105]

| p) | meghoz minden döntést az Europol belső struktúráinak kialakítására, és szükség esetén módosítására vonatkozóan; [Mód. 106] |
| --- | --- |

p)

meghoz minden döntést az Europol belső struktúráinak kialakítására, és szükség esetén módosítására vonatkozóan; [Mód. 106]

| q) | elfogadja eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

q)

elfogadja eljárási szabályzatát.

| qa) | adatvédelmi tisztviselőt nevez ki, aki az igazgatótanácstól függetlenül látja el feladatát, és az adatvédelmi rendszerek létrehozásáért és kezeléséért felelős; [Mód. 107]


  Az igazgatótanács az európai adatvédelmi biztos által a 46. cikk (3) bekezdésének f) pontja szerint benyújtott javaslat alapján és tagjainak kétharmados többségével elrendelheti az adatfeldolgozás átmeneti vagy végleges tilalmát. [Mód. 108] |
| --- | --- |

qa)

adatvédelmi tisztviselőt nevez ki, aki az igazgatótanácstól függetlenül látja el feladatát, és az adatvédelmi rendszerek létrehozásáért és kezeléséért felelős; [Mód. 107]

(2)   Az igazgatótanács a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdésén és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek 6. cikkén alapuló határozatot fogad el a vonatkozó kinevezési hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történő átruházásáról, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az átruházások felfüggeszthetők. Az ügyvezető igazgató jogosult e hatáskörök továbbruházására.

Rendkívüli körülmények által indokolt esetben az igazgatótanács határozat útján átmenetileg felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történt átruházását, valamint e hatásköröknek utóbbi általi továbbruházását, és e hatásköröket maga gyakorolhatja vagy átruházhatja valamely tagjára, illetőleg a személyzetnek egy, az ügyvezető igazgatón kívüli tagjára. [Mód. 109]

15. cikk

Az éves munkaprogram és a többéves munkaprogram

(1)   Az igazgatótanács az ügyvezető igazgató által
  továbbított és a közös parlamenti ellenőrző csoport elé terjesztett tervezet alapján
   – a Bizottság véleményének figyelembe vételével – előterjesztett tervezet alapján minden év legkésőbb november 30-áig elfogadja az éves munkaprogramot. Azt továbbítja az Európai Parlamentnek,
  a közös parlamenti ellenőrző csoportnak
  , a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek
  és az európai adatvédelmi biztosnak
  . [Mód. 110]

(2)   Az éves munkaprogram tartalmazza a célkitűzések részletes leírását és a várt eredményeket, ideértve a teljesítménymutatókat is. Tartalmazza továbbá a finanszírozandó fellépések leírását, valamint az egyes fellépésekhez elkülönített pénzügyi és emberi erőforrások feltüntetését, a tevékenységalapú költségvetés-tervezés és irányítás elveivel összhangban. Az éves munkaprogram összhangban van a (4) bekezdésben említett többéves munkaprogrammal

  munkaprogramtól függ
  . Egyértelműen feltünteti, hogy az előző költségvetési évhez képest mely feladatokat vették fel, változtatták meg vagy törölték. [Mód. 111]

(3)   Az igazgatótanács az Europol új feladattal történő felruházása esetén módosítja az elfogadott éves munkaprogramot.

Az éves munkaprogram valamennyi lényegi módosítását

  módosításait
  az eredeti éves munkaprogramra vonatkozóval azonos eljárással kell elfogadni. Az igazgatótanács felruházhatja az ügyvezető igazgatót az éves munkaprogram nem lényegi módosításainak elfogadására vonatkozó hatáskörrel. [Mód. 112]

(4)   Az igazgatótanács elfogadja továbbá a többéves munkaprogramot, és azt minden év november 30-áig naprakésszé teszi, a Bizottság véleményének figyelembevételével, valamint az Európai Parlamenttel és a nemzeti parlamentekkel
  valamint az európai adatvédelmi biztossal
  folytatott konzultációt követően. [Mód. 114]

Az elfogadott többéves munkaprogramot továbbítják az Európai Parlamentnek,
  és benyújtják a közös parlamenti ellenőrző csoportnak
  ,
  valamint továbbítják
  a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek
  és az európai adatvédelmi biztosnak
  . [Mód. 113]

Az többéves munkaprogram tartalmazza a stratégiai célkitűzéseket és várt eredményeket, ideértve a teljesítménymutatókat is. Tartalmazza továbbá az egyes célkitűzésekhez rendelt összeg és személyzet feltüntetését, a többéves pénzügyi kerettel és a többéves személyzetpolitikai tervvel összhangban. Stratégiát foglal magában a 29. cikkben említett harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokra vonatkozóan.

A többéves programot éves munkaprogramok révén hajtják végre, és adott esetben külső és belső értékelések eredményeinek alapján naprakésszé teszik. Ezen értékelések következtetését adott esetben a következő évre vonatkozó éves munkaprogramban is figyelembe veszik.

16. cikk

Az igazgatótanács elnöke

(1)   Az igazgatótanács a tagok közül elnököt és alelnököt választ. Az elnököt és az alelnököt az igazgatótanács tagjainak kétharmados többségével választják meg.

Az alelnök hivatalból helyettesíti az elnököt, amennyiben ez utóbbi nem tudja ellátni feladatait.

(2)   Az elnök és az alelnök hivatali ideje négy


  öt

  év. Hivatali idejük egyszer megújítható. Amennyiben igazgatótanácsi tagságuk elnöki vagy alelnöki megbízatásuk idején jár le, ezzel egyidejűleg elnöki vagy alelnöki megbízatásuk is automatikusan lejár. [Mód. 115]

17. cikk

Az igazgatótanács ülései

(1)   Az elnök hívja össze az igazgatótanács üléseit.

(2)   Az Europol ügyvezető igazgatója részt vesz a tanácskozásokon.

(3)   Az igazgatótanács évente legalább két rendes ülést tart. Ezenkívül elnöke kezdeményezésére, a Bizottság kérésére vagy saját tagjai legalább egyharmadának kérésére is összeül.

(4)   Az igazgatótanács nem szavazó megfigyelőként bármely olyan személyt meghívhat ülésére, akinek a véleménye a vita tekintetében releváns lehet.

(4a)
     
  A közös parlamenti ellenőrző csoport egy képviselőjének lehetősége van arra, hogy megfigyelőként részt vegyen az igazgatótanács ülésein. [Mód. 116]

(5)   Az igazgatótanács tagjait – az eljárási szabályzat rendelkezéseire is figyelemmel – tanácsadók vagy szakértők segíthetik.

(6)   Az Europol biztosítja az igazgatótanács titkárságát.

18. cikk

Szavazási szabályok

(1)   A 14. cikk (1) bekezdése
  első albekezdése
  a), b) és c) pontjának,
  illetve
  a
  14. cikk (1) bekezdése 1a. albekezdésének, a
  16. cikk (1) bekezdésének valamint az 56. cikk (8) bekezdésének sérelme nélkül az igazgatótanács a tagok többségével fogadja el határozatait. [Mód. 117]

(2)   Minden tag egy szavazattal rendelkezik. Valamely szavazati joggal rendelkező tagjának távollétében annak helyettese jogosult szavazati jogának gyakorlására.

(3)   Az elnök részt vesz a szavazásban.

(4)   Az ügyvezető igazgató nem vesz részt a szavazásban.

(4a)
     
  A közös parlamenti ellenőrző csoport képviselője nem szavazhat. [Mód. 118]

(5)   Az igazgatótanács eljárási szabályzata rögzíti a szavazás részletes módját, különösen azon feltételeket, amelyek alapján egy tag egy másik tag nevében eljárhat, valamint adott esetben a határozatképesség feltételeit.

2. SZAKASZ

ÜGYVEZETŐ IGAZGATÓ

19. cikk

Az ügyvezető igazgató felelősségi köre

(1)   Az Europolt az ügyvezető igazgató irányítja. Az ügyvezető igazgató az igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel.

(2)   Az ügyvezető igazgató – a Bizottság, az igazgatótanács vagy az ügyvezető testület hatáskörének sérelme nélkül – feladatait függetlenül látja el, egyik kormánytól vagy más szervtől sem kérhet vagy fogadhat el utasítást.

(3)   Az ügyvezető igazgató
  rendszeresen megjelenik a közös parlamenti ellenőrző csoport előtt és
  beszámol az Európai Parlamentnek tevékenységeiről, amikor utóbbi erre kéri. A Tanács felszólíthatja az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be tevékenységeiről. [Mód. 119]

(4)   Az ügyvezető igazgató az Europol jogi képviselője.

(5)   Az ügyvezető igazgató felelős az Europol e rendelet által kijelölt feladatainak végrehajtásáért. Az ügyvezető igazgató feladatai különösen:

| a) | az Europol napi szintű igazgatása; |
| --- | --- |

a)

az Europol napi szintű igazgatása;

| b) | az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtása;

| c) | az éves munkaprogram és a többéves munkaprogram kidolgozása és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően

  a Bizottság véleményének figyelembevételével,
  azok benyújtása az igazgatótanácsnak; [Mód. 120] |
| --- | --- |

c)

az éves munkaprogram és a többéves munkaprogram kidolgozása és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően

  a Bizottság véleményének figyelembevételével,
  azok benyújtása az igazgatótanácsnak; [Mód. 120]

| d) | az éves munkaprogram és a többéves munkaprogram végrehajtása, valamint azok végrehajtásáról jelentéstétel az igazgatótanácsnak; |
| --- | --- |

d)

az éves munkaprogram és a többéves munkaprogram végrehajtása, valamint azok végrehajtásáról jelentéstétel az igazgatótanácsnak;

| e) | az Europol konszolidált éves tevékenységi jelentésének kidolgozása és az igazgatótanácshoz jóváhagyás céljából történő benyújtása; |
| --- | --- |

e)

az Europol konszolidált éves tevékenységi jelentésének kidolgozása és az igazgatótanácshoz jóváhagyás céljából történő benyújtása;

| f) | a belső és külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből fakadó következtetések, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból fakadó vizsgálati jelentések és ajánlások nyomon követésére cselekvési terv kidolgozása, valamint az elért eredményekről rendszeres jelentéstétel az igazgatótanácsnak és évente kétszer a Bizottságnak; |
| --- | --- |

f)

a belső és külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből fakadó következtetések, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból fakadó vizsgálati jelentések és ajánlások nyomon követésére cselekvési terv kidolgozása, valamint az elért eredményekről rendszeres jelentéstétel az igazgatótanácsnak és évente kétszer a Bizottságnak;

| g) | az Unió pénzügyi érdekeinek védelme csalás, vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával – az OLAF vizsgálati hatáskörének sérelme nélkül –, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi büntetésekkel; |
| --- | --- |

g)

az Unió pénzügyi érdekeinek védelme csalás, vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával – az OLAF vizsgálati hatáskörének sérelme nélkül –, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi büntetésekkel;

| h) | az Europol csalás elleni
  stratégiai elemzésének és az összeférhetetlenség megelőzését és kezelését szolgáló
  stratégiájának kidolgozása és az igazgatótanácshoz jóváhagyás céljából történő benyújtása; [Mód. 121] |
| --- | --- |

h)

az Europol csalás elleni
  stratégiai elemzésének és az összeférhetetlenség megelőzését és kezelését szolgáló
  stratégiájának kidolgozása és az igazgatótanácshoz jóváhagyás céljából történő benyújtása; [Mód. 121]

| i) | az Europolra alkalmazandó pénzügyi szabályzat tervezetének összeállítása; |
| --- | --- |

i)

az Europolra alkalmazandó pénzügyi szabályzat tervezetének összeállítása;

| j) | az Europol előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezet előkészítése és a költségvetés végrehajtása; |
| --- | --- |

j)

az Europol előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezet előkészítése és a költségvetés végrehajtása;

| k) | többéves személyzetpolitika terv tervezetének összeállítása
  a Bizottság véleményének figyelembevételével
  ,, valamint a Bizottsággal folytatott konzultáció után az igazgatótanács elé terjesztése; [Mód. 122] |
| --- | --- |

k)

többéves személyzetpolitika terv tervezetének összeállítása
  a Bizottság véleményének figyelembevételével
  ,, valamint a Bizottsággal folytatott konzultáció után az igazgatótanács elé terjesztése; [Mód. 122]

| ka) | az Europol személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevező hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekben a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: kinevezési hatáskörök) a 14. cikk (1) bekezdése j) pontjának sérelme nélkül;

  [Mód. 123] |
| --- | --- |

ka)

az Europol személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevező hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekben a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: kinevezési hatáskörök) a 14. cikk (1) bekezdése j) pontjának sérelme nélkül;

  [Mód. 123]

| kb) | meghoz minden döntést az Europol belső struktúráinak kialakítására, és szükség esetén módosítására vonatkozóan;í
  [Mód. 124] |
| --- | --- |

kb)

meghoz minden döntést az Europol belső struktúráinak kialakítására, és szükség esetén módosítására vonatkozóan;í
  [Mód. 124]

| l) | az igazgatótanács elnökének támogatása az igazgatótanács üléseinek előkészítésében; |
| --- | --- |

l)

az igazgatótanács elnökének támogatása az igazgatótanács üléseinek előkészítésében;

| m) | az igazgatótanács rendszeres tájékoztatása a bűnözés elleni küzdelem uniós stratégiai és operatív prioritásainak végrehajtásáról. |
| --- | --- |

m)

az igazgatótanács rendszeres tájékoztatása a bűnözés elleni küzdelem uniós stratégiai és operatív prioritásainak végrehajtásáról.

3. SZAKASZ

TUDOMÁNYOS KÉPZÉSI BIZOTTSÁG

20. cikk

Tudományos képzési bizottság

(1)   A tudományos képzési bizottság olyan független tanácsadó testület, amely az Europol képzéssel kapcsolatos munkájának tudományos minőségét garantálja és irányítja. E célból az ügyvezető igazgató korán bevonja a tudományos képzési bizottságot a 14. cikkben említett valamennyi dokumentum összeállításába, amennyiben azok a képzést érintik.

(2)   A tudományos képzési bizottság az e rendelet III. fejezetében felölelt területeket érintő legmagasabb akadémiai vagy szakmai körök tizenegy képviselőjéből áll. Az igazgatótanács az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett, átlátható pályázati felhívással és kiválasztási eljárással jelöli ki a tagokat. Az igazgatótanács tagjai nem tagjai a tudományos képzési bizottságnak. A tudományos képzési bizottság tagjai független személyek. Semmilyen kormánytól vagy más szervtől sem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasítást.

(3)   Az Europol közzéteszi honlapján a tudományos képzési bizottság tagjainak listáját, és azt rendszeresen frissíti.

(4)   A tudományos képzési bizottság tagjainak hivatali ideje öt évre szól. E hivatali idő nem hosszabbítható meg, és tagjai felmenthetők, amennyiben nem felelnek meg a függetlenség feltételeinek.

(5)   A tudományos képzési bizottság öt éves hivatali időre megválasztja elnökét és alelnökét. Állásfoglalásait egyszerű többséggel fogadja el. A bizottságot az elnök évente egy-négy alkalommal hívja össze. Szükség esetén az elnök saját kezdeményezésére vagy a bizottság legalább négy tagjának kérésére rendkívüli üléseket hív össze.

(6)   Az ügyvezető igazgatót, a képzésért felelős ügyvezetőigazgató-helyettest vagy képviselőiket szavazati joggal nem rendelkező megfigyelőként hívják meg az ülésekre.

(7)   A tudományos képzési bizottságot egy, a bizottság által kijelölt vagy az ügyvezető igazgató által kinevezett titkár segíti, aki az Europol személyzetének tagja.

(8)   A tudományos képzési bizottság különösen az alábbiakat látja el:

| (a) | tanácsot ad az ügyvezető igazgatónak és a képzésért felelős ügyvezetőigazgató-helyettesnek az éves munkaprogram és egyéb stratégiai dokumentumok összeállításához, azok tudományos minőségének és a vonatkozó uniós ágazati politikákkal és prioritásokkal való koherenciájának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

(a)

tanácsot ad az ügyvezető igazgatónak és a képzésért felelős ügyvezetőigazgató-helyettesnek az éves munkaprogram és egyéb stratégiai dokumentumok összeállításához, azok tudományos minőségének és a vonatkozó uniós ágazati politikákkal és prioritásokkal való koherenciájának biztosítása érdekében;

| (b) | független véleményt és tanácsot nyújt az igazgatótanácsnak a hatáskörébe tartozó kérdésekben; |
| --- | --- |

(b)

független véleményt és tanácsot nyújt az igazgatótanácsnak a hatáskörébe tartozó kérdésekben;

| (c) | független véleményt és tanácsot nyújt a tanterv, az alkalmazott tanulási módszerek, tanulási lehetőségek minőségéről és a tudományos fejleményekről; |
| --- | --- |

(c)

független véleményt és tanácsot nyújt a tanterv, az alkalmazott tanulási módszerek, tanulási lehetőségek minőségéről és a tudományos fejleményekről;

| (d) | az igazgatótanács, az ügyvezető igazgató, vagy a képzésért felelős ügyvezetőigazgató-helyettes kérésére ellát minden egyéb olyan tanácsadási feladatot, ami fontos az Europol képzéssel kapcsolatos tevékenysége tudományos vonatkozásai szempontjából. |
| --- | --- |

(d)

az igazgatótanács, az ügyvezető igazgató, vagy a képzésért felelős ügyvezetőigazgató-helyettes kérésére ellát minden egyéb olyan tanácsadási feladatot, ami fontos az Europol képzéssel kapcsolatos tevékenysége tudományos vonatkozásai szempontjából.

(9)   A tudományos képzési bizottság éves költségvetését az Europol önálló költségvetési tételében különítik el.
  [Mód. 125]

4. SZAKASZ

ÜGYVEZETŐ TESTÜLET

21. cikk

Létrehozás

Az igazgatótanács ügyvezető testületet hozhat létre.

22. cikk

Feladatok és szervezeti felépítés

(1)   Az ügyvezető testület az igazgatótanács munkáját segíti.

(2)   Az ügyvezető testület feladatai a következők:

| (a) | előkészíti az igazgatótanács által elfogadandó határozatokat; |
| --- | --- |

(a)

előkészíti az igazgatótanács által elfogadandó határozatokat;

| (b) | az igazgatótanáccsal együtt biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálati jelentéseiből származó megállapítások és ajánlásoknak megfelelő nyomonkövetését; |
| --- | --- |

(b)

az igazgatótanáccsal együtt biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálati jelentéseiből származó megállapítások és ajánlásoknak megfelelő nyomonkövetését;

| (c) | az igazgatási irányítás felügyeletének megerősítése céljából, az ügyvezető igazgató 19. cikkben meghatározott feladatainak sérelme nélkül segítséget és tanácsadást nyújt az ügyvezető igazgató részére az igazgatótanácsi határozatok végrehajtásához. |
| --- | --- |

(c)

az igazgatási irányítás felügyeletének megerősítése céljából, az ügyvezető igazgató 19. cikkben meghatározott feladatainak sérelme nélkül segítséget és tanácsadást nyújt az ügyvezető igazgató részére az igazgatótanácsi határozatok végrehajtásához.

(3)   Sürgős esetekben az ügyvezető testület az igazgatótanács nevében meghozhat bizonyos előzetes határozatokat, különösen az igazgatási irányítást érintő kérdésekben, ideértve a kinevezési hatáskörök átruházásának felfüggesztését is.

(4)   Az ügyvezető testület az igazgatótanács elnökéből, a Bizottságnak az igazgatótanácshoz rendelt egyik képviselőjéből, valamint az igazgatótanács tagjai közül az igazgatótanács által kinevezett további három tagból áll. Az igazgatótanács elnöke egyben az ügyvezető testület elnöke is. Az ügyvezető igazgató részt vesz az ügyvezető testület ülésein, de szavazati joggal nem rendelkezik.

(5)   Az ügyvezető testület tagjainak hivatali ideje négy év. Az ügyvezető testület tagjainak hivatali ideje az igazgatótanácsi tagságuk lejártával véget ér.

(6)   Az ügyvezető testület háromhavonta legalább egy rendes ülést tart. Ezenkívül az elnöke kezdeményezésére vagy a tagjai kérésére is összeül.

(7)   Az ügyvezető testület az igazgatótanács által meghatározott eljárási szabályzatnak megfelelően jár el. [Mód. 126]

V. FEJEZET

INFORMÁCIÓFELDOLGOZÁS

23. cikk

Információforrások

(1)   Az Europol csak azon információkat dolgozza fel, amelyeket

| a) | nemzeti jogukkal összhangban a tagállamok szolgáltatnak; |
| --- | --- |

a)

nemzeti jogukkal összhangban a tagállamok szolgáltatnak;

| b) | a VI. fejezettel összhangban uniós szervek, harmadik országok és nemzetközi szervezetek szolgáltatnak; |
| --- | --- |

b)

a VI. fejezettel összhangban uniós szervek, harmadik országok és nemzetközi szervezetek szolgáltatnak;

| c) | a 29. cikk (2) bekezdésével összhangban magánfelek szolgáltatnak. |
| --- | --- |

c)

a 29. cikk (2) bekezdésével összhangban magánfelek szolgáltatnak.

(2)   Az Europol közvetlenül lekérdezheti és feldolgozhatja a nyilvánosan elérhető forrásokból – például a médiából, ideértve az internetet és a nyilvános adatokat is – származó személyes adatokat.

(3)   Az Europol lekérdezheti és feldolgozhatja a nemzeti,

  az
  uniós vagy nemzetközi információs rendszerekből származó információkat – ideértve a személyes adatokat is – többek között közvetlen számítógépes hozzáféréssel, amennyiben azt
  a nemzeti,

  az uniós, nemzetközi vagy nemzeti jogi aktusok engedélyezik
  , és bizonyítható az ilyen hozzáférés szükségessége és arányossága az Europol feladatmeghatározásába tartozó valamely feladat végrehajtása szempontjából
  .. Az Europol ezen információkhoz való hozzáférésére és azok Europol általi felhasználására nézve az ilyen uniós, nemzetközi vagy nemzeti jogi aktusok alkalmazandó rendelkezései az irányadók, amennyiben ezek e rendeletnél szigorúbb hozzáférési és felhasználási szabályokat határoznak meg. Az ilyen információs rendszerekhez csak az Europol kellően felhatalmazott személyzete kap hozzáférést, a feladataik ellátásához szükséges mértékben.

Ezek állapítják meg a célkitűzéseket, a feldolgozandó személyes adatok kategóriáit, a feldolgozás céljait és eszközeit és a személyes adatok megszerzése és feldolgozása céljából követendő eljárást. Az ilyen információs rendszerekhez csak az Europol kellően felhatalmazott személyzete kap hozzáférést, a feladatainak ellátásához feltétlenül szükséges és arányos mértékben. [Mód. 127]

24. cikk

Az információfeldolgozási tevékenységek célja

(1)   
  Az Europol akkor dolgozhat fel információkat, ideértve a személyes adatokat is,
  amennyiben az a 3. cikk (1) és (2) bekezdésében

  cikkben
  meghatározott célkitűzések eléréséhez szükséges, az Europol csak az alábbi célokból dolgozhat fel információkat, ideértve személyes adatokat is.

Személyes adatok kizárólag az alábbi célokból dolgozhatók fel:

| a) | az
  alábbiakra korlátozódó
  információk közötti
  összefüggések vagy más fontos
  kapcsolatok azonosítása céljából végzett keresztellenőrzés;








  i. | olyan személyek, akiket az érintett tagállamok nemzeti jogának értelmében olyan bűncselekmény elkövetésével vagy olyan bűncselekmény elkövetésében való részvétellel gyanúsítanak, amely az Europol hatáskörébe tartozik, vagy akiket ilyen bűncselekményért elítéltek; |
| --- | --- | --- |

a)

az
  alábbiakra korlátozódó
  információk közötti
  összefüggések vagy más fontos
  kapcsolatok azonosítása céljából végzett keresztellenőrzés;

i.

olyan személyek, akiket az érintett tagállamok nemzeti jogának értelmében olyan bűncselekmény elkövetésével vagy olyan bűncselekmény elkövetésében való részvétellel gyanúsítanak, amely az Europol hatáskörébe tartozik, vagy akiket ilyen bűncselekményért elítéltek;

| ii. | olyan személyek, akiket illetően konkrét jelek utalnak arra, hogy bűncselekményt fognak elkövetni vagy ez megalapozottan feltételezhető; |
| --- | --- |

ii.

olyan személyek, akiket illetően konkrét jelek utalnak arra, hogy bűncselekményt fognak elkövetni vagy ez megalapozottan feltételezhető;

| b) | stratégiai vagy tematikus elemzések; |
| --- | --- |

b)

stratégiai vagy tematikus elemzések;

| c) | adott esetekben operatív elemzések.
  konkrét esetekben operatív elemzések |
| --- | --- |

c)

adott esetekben operatív elemzések.
  konkrét esetekben operatív elemzések

E feladatok végrehajtása az alábbi követelményeknek megfelelően történik:

| — | az a) pont szerinti ellenőrzést az információk védelmét biztosító megfelelő garanciák mellett kell elvégezni, és különösen az információkérést és annak célját kell megfelelően indokolni. Meg kell tennie továbbá a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az információkat utólagosan csak az adatgyűjtésre eredetileg jogosult hatóságok módosíthassák; |
| --- | --- |

—

az a) pont szerinti ellenőrzést az információk védelmét biztosító megfelelő garanciák mellett kell elvégezni, és különösen az információkérést és annak célját kell megfelelően indokolni. Meg kell tennie továbbá a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az információkat utólagosan csak az adatgyűjtésre eredetileg jogosult hatóságok módosíthassák;

| — | a c) pontban említett minden operatív elemzési ügyre a következő konkrét biztosítékok vonatkoznak:










  i. | egy konkrét célt kell meg határozni; személyes adatok csak akkor dolgozhatók fel, ha jelentőséggel bírnak e konkrét cél szempontjából; |
| --- | --- | --- |

—

a c) pontban említett minden operatív elemzési ügyre a következő konkrét biztosítékok vonatkoznak:

i.

egy konkrét célt kell meg határozni; személyes adatok csak akkor dolgozhatók fel, ha jelentőséggel bírnak e konkrét cél szempontjából;

| ii. | az Europol személyzete által végzett összes keresztmegfeleltetési műveletet külön indokolni kell; a konzultációt követő adatlekérésnek a feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozódnia, és azt külön meg kell indokolni; |
| --- | --- |

ii.

az Europol személyzete által végzett összes keresztmegfeleltetési műveletet külön indokolni kell; a konzultációt követő adatlekérésnek a feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozódnia, és azt külön meg kell indokolni;

| iii. | az adatokat csak az eredeti adatgyűjtés céljáért felelős jogosult személyzet módosíthatja. |
| --- | --- |

iii.

az adatokat csak az eredeti adatgyűjtés céljáért felelős jogosult személyzet módosíthatja.

Az Europolnak megfelelően dokumentálnia kell ezeket a műveleteket. A dokumentációt kérésre az adatvédelmi tisztviselő és az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani, hogy ellenőrizzék az adatfeldolgozási művelet jogszerűségét.

(2)   A 2. melléklet sorolja fel a személyes adatok kategóriáit, valamint azon érintettek kategóriáit, akikről adatokat lehet gyűjteni az (1) bekezdésben említett konkrét célokból.

(2a)
     
  Kivételes esetben az Europol ideiglenes adatfeldolgozást végezhet annak megállapítása céljából, hogy ezek az adatok feladatai tekintetében jelentőséggel bírnak-e, és hogy az (1) bekezdésben említett mely célból bírnak jelentőséggel. Az igazgató javaslata alapján az igazgatótanács – az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően – a 34. cikkben említett elvek megfelelő figyelembevételével meghatározza az ilyen adatok feldolgozására vonatkozó feltételeket, különös tekintettel az adatokhoz való hozzáférésre és azok felhasználására, valamint az adatok tárolására és törlésére vonatkozó határidőkre, amelyek a hat hónapot nem haladhatják meg.

(2b)
     
  Az európai adatvédelmi biztos iránymutatásokat készít, amelyek meghatározzák az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt célokat. [Mód. 128]

25. cikk

Az információfeldolgozási tevékenységek céljának meghatározása

(1)   Az Europolnak információt szolgáltató tagállam, uniós szerv, harmadik ország vagy nemzetközi szervezet a 24. cikkben említettek szerint meghatározza az információfeldolgozás
  konkrét és jól körülhatárolt
  célját. Amennyiben ezt nem tette meg, Az Europol határozza meg az ilyen információ fontosságát és az információfeldolgozási tevékenység célját. Az Europol csak akkor dolgozhatja fel az információkat a szolgáltatásukkor meghatározott
  konkrét és pontosan megfogalmazott
  céltól eltérő célra, ha az adatszolgáltató ahhoz
  kifejezetten
  engedélyét adja
  , az irányadó joggal összhangban
  . [Mód. 129].

(2)   A tagállamok, uniós szervek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek az információtovábbítás időpontjában általánosságban vagy konkrétan jelezhetik a hozzáférésre vonatkozó lehetséges korlátozások általános vagy konkrét feltételeit, többek között az adattörlés vagy –megsemmisítés tekintetében. Amikor az információtovábbítás után válik nyilvánvalóvá, hogy ilyen korlátozásra van szükség, erről tájékoztatják az Europolt. Az Europol köteles betartani e korlátozásokat.

(3)   Az Europol korlátozást határozhat meg a tagállamok, uniós szervek, harmadik országok és nemzetközi szervezetek nyilvánosan elérhető forrásokból lekért információkhoz való hozzáférése vagy azok felhasználása tekintetében.

25a. cikk

Adatvédelmi hatásvizsgálat

(1)
     
  Az Europol bármilyen, személyes adatok feldolgozására irányuló műveletsor előtt elvégzi annak vizsgálatát, hogy a tervbe vett adatfeldolgozási rendszerek és eljárások milyen hatással lesznek a személyes adatok védelmére, és ezt bejelenti az európai adatvédelmi biztosnak.

(2)
     
  A vizsgálat kiterjed legalább a tervezett adatfeldolgozási műveletek általános leírására, az érintettek jogaira és szabadságaira vonatkozó kockázatok vizsgálatára, a kockázatok kezelésére tervezett intézkedésekre, a személyes adatok védelmét és az e rendeletben foglalt rendelkezésekkel való összhang igazolását szolgáló biztosítékokra, biztonsági intézkedésekre és mechanizmusokra, figyelembe véve az érintettek és más személyek jogait és jogos érdekeit.

  [Mód. 130]

26. cikk

A tagállamok és az Europol személyzetének hozzáférése az Europolnál tárolt információkhoz

(1)   A tagállamok hozzáféréssel rendelkeznek,

  amennyiben indokolni tudják, hogy ez feladataik ellátásához szükséges, hozzáférési engedélyt kapnak
  és keresést végezhetnek valamennyi olyan információ tekintetében, amelyet a 24. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott célokra szolgáltattak, a tagállamok, uniós szervek, harmadik országok és nemzetközi szervezetek azon jogának sérelme nélkül, hogy korlátozásokat jelezhetnek az ilyen adatokhoz való hozzáférés és azok felhasználása tekintetében. A tagállamok kijelölik azokat az illetékes hatóságokat, amelyek ilyen keresést végezhetnek.

(2)   A tagállamok „találat/nincs találat” rendszer alapon közvetetten hozzáférhetnek
  valamely,
  a 24. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott célokból

  szereplő, konkrét célból
  benyújtott információkhoz, az információkat szolgáltató tagállamok, uniós szervek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek 25. cikk (2) bekezdésével összhangban jelzett korlátozásainak sérelme nélkül. Találat esetén az Europol
  tájékoztatja az információ szolgáltatóját és
  megkezdi a találatot jelző információ megosztását lehetővé tevő eljárást, az információt az Europolnak szolgáltató tagállam döntésével összhangban
  és az érintett tagálla [Mód.]m feladatának jogszerű ellátásához szükséges mértékben
  .

(3)   Az Europol ügyvezető igazgató által kellően felhatalmazott személyzete a feladatai ellátásához szükséges mértékben hozzáféréssel rendelkezik az Europol által feldolgozott információkhoz.

(3a)
     
  Az Europol a 43. cikkel összhangban minden találatról és megszerzett információról részletes nyilvántartást vezet. [Mód. 131]

27. cikk

Az Eurojust és az OLAF hozzáférése az Europol-információkhoz

(1)   Az Europol minden megfelelő intézkedést megtesz ahhoz, hogy az Eurojust és az Európai Csalás Elleni Hivatal – saját megbízatásaik

  megbízatása
  keretében – hozzáféréssel rendelkezhessen és kereséseket végezhessen a 24. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában szereplő célokból rendelkezésre bocsátott összes információban, a tagállamok, uniós szervek, harmadik országok és nemzetközi szervezetek azon jogának sérelme nélkül, hogy korlátozhatják az ilyen adatokhoz való hozzáférést és azok felhasználását. Az Europol tájékoztatást kap arról, ha az Eurojust vagy az OLAF által végzett keresés találatot eredményez az Europol által feldolgozott információkkal.

(2)   Az Europol minden megfelelő intézkedést megtesz ahhoz, hogy az Eurojust és az OLAF – saját megbízatásaik

  megbízatása
  keretében – van találat/nincs találat rendszer alapján közvetett hozzáféréssel rendelkezhessen a 24. cikk (1) bekezdésének c) pontjában

  pontja szerinti konkrét célból
  szereplő célokból rendelkezésre bocsátott információkhoz, az adatszolgáltató tagállamok, uniós szervek, harmadik országok és nemzetközi szervezetek által, a 25. cikk (2) bekezdésével összhangban megjelölt korlátozások sérelme nélkül. Találat esetén az Europol megkezdi azt az eljárást, amellyel a találatot jelző információt meg lehet osztani, az információt az Europolnak szolgáltató tagállam, uniós szerv, harmadik ország vagy nemzetközi szervezet döntésével összhangban.
  Találat esetén az Eurojust meghatározza, hogy mely adatokra van szüksége, és az Europol csak olyan mértékben osztja meg az adatokat, amilyenben a találatokat előállító adatok a feladatai jogszerű elvégzéséhez szükségesek. Az Europol naplót vezet arról, hogy mely információkhoz fértek hozzá.

(3)   Az (1) és (2) bekezdéssel összhangban történő információkeresés csak annak megállapítása céljából végezhető, hogy az Eurojust vagy az OLAF birtokában lévő információ megegyezik-e az Europolnál feldolgozott információval.

(4)   Az Europol csak azután engedélyezi az (1) és (2) bekezdéssel összhangban végzett keresést, ha az Eurojusttól információt kapott arra vonatkozóan, hogy mely nemzeti tagokat, képviselőket, segítőket, az OLAF-tól pedig arra vonatkozóan, hogy

  továbbá személyzetük
  mely személyzeti tagokat jelölték ki

  tagjait jogosították fel
  ilyen keresések végzésére jogosultnak.

(5)   Amennyiben az Europol egyéni vizsgálat tekintetében végzett információfeldolgozási tevékenységei során az Europol vagy valamely tagállam az Eurojust vagy az OLAF megbízásával összhangban a koordináció, az együttműködés vagy támogatás szükségességét tárja fel, az Europol értesíti őket erről, és megkezdi az információ megosztását lehetővé tevő eljárást, az információt az Europolnak szolgáltató tagállam döntésével összhangban. Ilyen esetben az Eurojust vagy az OLAF konzultál az Europollal.

(6)   Az Eurojust – ideértve a testületet, a nemzeti tagokat, a képviselőket, a segítőket, valamint az Eurojust személyzetét is –, valamint az OLAF tiszteletben tartja a tagállamok, uniós szervek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek által a 25. cikk (2) bekezdésével összhangban, általánosságban vagy konkrétan jelzett hozzáférési vagy felhasználási korlátozásokat.

(6a)
     
  Az Europol és az Eurojust tájékoztatják egymást, amennyiben egymás adatainak lekérdezését követően arra utaló jelek vannak, hogy az adatok esetleg helytelenek vagy ellentmondanak más adatoknak. [Mód. 132]

28. cikk

A tagállamok értesítésére vonatkozó kötelesség

(1)   Amennyiben az Europolnak – a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladatával összhangban – tájékoztatnia kell valamely tagállamot az azzal kapcsolatos információkról, és ezekre az információkra a 25. cikk (2) bekezdése alapján olyan hozzáférési korlátozások vonatkoznak, amelyek értelmében tilos azok megosztása, az Europol konzultál a hozzáférés korlátozását előíró adatszolgáltatóval, és igyekszik megkapni

  kikéri
  annak engedélyét a megosztáshoz.

Ilyen
  kifejezett
  engedély hiányában az információt nem lehet megosztani.

Ha az említett információkra a 25. cikk (2) bekezdése alapján nem vonatkoznak hozzáférési korlátozások, az Europol tájékoztatja az adatszolgáltató tagállamot az információk átadásáról. [Mód.]

(2)   Az esetleges hozzáférési korlátozásoktól függetlenül az Europol tájékoztatja a tagállamokat a velük kapcsolatos információkról, amennyiben az

| a) | feltétlenül szükséges súlyos bűncselekményekkel vagy terrorcselekményekkel kapcsolatos, közvetlen veszély megelőzéséhez; vagy |
| --- | --- |

a)

feltétlenül szükséges súlyos bűncselekményekkel vagy terrorcselekményekkel kapcsolatos, közvetlen veszély megelőzéséhez; vagy

| b) | létfontosságú az adott tagállam közbiztonságát érintő azonnali és komoly fenyegetés megelőzéséhez. |
| --- | --- |

b)

létfontosságú az adott tagállam közbiztonságát érintő azonnali és komoly fenyegetés megelőzéséhez.

Ilyen esetben az Europol a lehető leghamarabb értesíti az adatszolgáltatót az információ megosztásáról, és indokolja helyzetelemzését.

VI. fejezet

PARTNEREKKEL VALÓ KAPCSOLATOK

1. SZAKASZ

KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

29. cikk

Közös rendelkezések

(1)   Amennyiben az feladatai ellátásához szükséges, az Europol együttműködési kapcsolatokat létesíthet és tarthat fenn uniós szervekkel – e szervek célkitűzéseivel összhangban –, harmadik országok bűnüldöző hatóságaival, harmadik országok bűnüldözési képzéssel foglalkozó intézményeivel, nemzetközi szervezetekkel és magánfelekkel.

(2)   Amennyiben az feladatai ellátásához szükséges, és a 25. cikk (2) bekezdése szerint előírt korlátozásokra is figyelemmel, az Europol közvetlenül információkat cserélhet – személyes adatok kivételével – az (1) bekezdésben jogalanyokkal.

(3)   Az Europol az (1) bekezdésben említettektől – a magánfelek kivételével – származó személyes adatokat kaphat és dolgozhat fel, amennyiben az feladatai
  jogszerű
  ellátásához
  szigorúan
  szükséges
  és azzal arányos
  , és e fejezet rendelkezéseire is figyelemmel.

(4)   A 36. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül, az Europol csak akkor továbbíthat személyes adatokat uniós szerveknek, harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek, ha ez az Europol célkitűzései

  feladatai
  által felölelt bűncselekmények megelőzéséhez és az ellenük való küzdelemhez szükséges, valamint e fejezettel összhangban történik
  és ha a címzett kötelezettséget vállal arra, hogy az adatokat kizárólag arra a célra használják fel, amire továbbították
  . Ha a továbbítandó adatok valamely tagállamtól származnak, az Europolnak ki kell kérnie a tagállam
  előzetes és kifejezett
  hozzájárulását, kivéve, ha

| a) | a hozzájárulás feltételezhető, mivel a tagállam kifejezetten nem korlátozta a további adattovábbítás lehetőségét; vagy |
| --- | --- |

a)

a hozzájárulás feltételezhető, mivel a tagállam kifejezetten nem korlátozta a további adattovábbítás lehetőségét; vagy

| b) | az érintett tagállam az ilyen továbbításhoz – általános, vagy meghatározott feltételekhez kötött – előzetes hozzájárulását adhatja. Az ilyen hozzájárulás bármikor visszavonható. |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállam az ilyen továbbításhoz – általános, vagy meghatározott feltételekhez kötött – előzetes hozzájárulását adhatja. Az ilyen hozzájárulás bármikor visszavonható.

(5)   A személyes adatok tagállamoktól, uniós szervektől, harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől induló továbbítása csak akkor lehetséges, ha ahhoz az Europol
  előzetesen
  kifejezett hozzájárulását adta
  , és a címzett kifejezetten elkötelezi magát arra, hogy az adatokat kizárólag arra a célra használják fel, amire továbbították
  .

(5a)
     
  E rendelettel összhangban az Europol gondoskodik a személyes adatok mindennemű továbbításának, valamint az adattovábbítás indokának részletes nyilvántartásáról.

(5b)
     
  Az EU Alapjogi Chartájában rögzítettek szerint nem szabad feldolgozni semmilyen olyan információt, amelyet harmadik ország, nemzetközi szervezet vagy magánfél az alapvető jogokat megsértve szerzett meg. [Mód. 134]

2. SZAKASZ

A SZEMÉLYES ADATOK CSERÉJE/TOVÁBBÍTÁSA

30. cikk

Személyes adatok továbbítása uniós szerveknek

A 25. cikk (2) vagy (3) bekezdése alapján előírt lehetséges korlátozásokra is figyelemmel
  és a 27. cikk sérelme nélkül
  , az Europol közvetlen továbbíthatja a személyes adatokat az uniós szerveknek, amennyiben az saját vagy a címzett uniós szerv feladatainak ellátásához szükséges.
  Az Europol nyilvánossá teszi azon uniós intézmények és szervek jegyzékét, amelyekkel információkat oszt meg, mégpedig oly módon, hogy e jegyzéket közzéteszi a weboldalán. [Mód. 135]

31. cikk

Személyes adatok továbbítása harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek

(1)   Amennyiben az feladatai ellátásához szükséges, az Europol személyes adatokat továbbíthat egy harmadik országbeli hatóságnak vagy nemzetközi szervezetnek az alábbiak alapján:

| a) | [95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 25. és 31. cikkével] összhangban elfogadott bizottsági határozat arról, hogy az ország vagy nemzetközi szervezet, vagy a harmadik országon vagy nemzetközi szervezeten belüli adatfeldolgozó ágazat megfelelő szintű védelmet biztosít (megfelelőségi határozat); vagy |
| --- | --- |

a)

[95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 25. és 31. cikkével] összhangban elfogadott bizottsági határozat arról, hogy az ország vagy nemzetközi szervezet, vagy a harmadik országon vagy nemzetközi szervezeten belüli adatfeldolgozó ágazat megfelelő szintű védelmet biztosít (megfelelőségi határozat); vagy

| b) | az Unió és a harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által a Szerződés 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodás, amely megfelelő garanciákat teremt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében; vagy |
| --- | --- |

b)

az Unió és a harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által a Szerződés 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodás, amely megfelelő garanciákat teremt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében; vagy

| c) | e rendelet alkalmazásának megkezdése előtt a 2009/371/IB határozat 23. cikkével összhangban az Europol és a harmadik ország vagy szervezet között létrejött együttműködési megállapodás; |
| --- | --- |

c)

e rendelet alkalmazásának megkezdése előtt a 2009/371/IB határozat 23. cikkével összhangban az Europol és a harmadik ország vagy szervezet között létrejött együttműködési megállapodás;

Ezek az együttműködési megállapodásokat e rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül módosítani kell és fel kell őket váltani egy, a b) pontnak megfelelő, következő megállapodással. [Mód. 136]

Az ilyen adattovábbításhoz nem szükséges további engedély.

  európai adatvédelmi biztossal időben konzultálnak a b) pontban említett nemzetközi megállapodásról folytatott tárgyalások előtt és során, különösen a tárgyalási mandátum elfogadása és a megállapodás véglegesítése előtt
  .

Az Europol a weboldalán elhelyezve nyilvánossá teszi a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött nemzetközi és együttműködési megállapodásainak rendszeresen felfrissített jegyzékét. [Mód. 137]

Az Europol munkamegállapodást köthet ilyen megállapodás vagy megfelelőségi határozat végrehajtása céljából.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve az ügyvezető igazgató
  a diszkréciós és titoktartási kötelezettséget, valamint az arányosságot tiszteletben tartva
  eseti alapon engedélyezheti személyes adatok harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek történő továbbítását, ha:

| a) | az adatok továbbítása feltétlenül

  érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez
  szükséges egy vagy több tagállam Europol célkitűzéseinek hatályába tartozó alapvető érdekeinek megőrzéséhez; |
| --- | --- |

a)

az adatok továbbítása feltétlenül

  érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez
  szükséges egy vagy több tagállam Europol célkitűzéseinek hatályába tartozó alapvető érdekeinek megőrzéséhez;

| b) | az adatok továbbítása feltétlenül

  érintett jogos érdekeinek biztosításához
  szükséges bűncselekményekkel vagy terrorcselekményekkel kapcsolatos, közvetlen veszély megelőzéséhez

  és amennyiben a személyes adatokat továbbító tagállam
  vagy
  harmadik ország joga így rendelkezik
  ;
  vagy
  ; |
| --- | --- |

b)

az adatok továbbítása feltétlenül

  érintett jogos érdekeinek biztosításához
  szükséges bűncselekményekkel vagy terrorcselekményekkel kapcsolatos, közvetlen veszély megelőzéséhez

  és amennyiben a személyes adatokat továbbító tagállam
  vagy
  harmadik ország joga így rendelkezik
  ;
  vagy
  ;

| c) | a továbbítás fontos közérdekből

  valamely tagállam
  vagy jogi követelések megállapítása, érvényesítése vagy védelme miatt szükséges, illetve azt jogszabály írja elő; vagy
  harmadik ország közbiztonságát közvetlenül és komolyan fenyegető veszély elhárítása érdekében szükséges; |
| --- | --- |

c)

a továbbítás fontos közérdekből

  valamely tagállam
  vagy jogi követelések megállapítása, érvényesítése vagy védelme miatt szükséges, illetve azt jogszabály írja elő; vagy
  harmadik ország közbiztonságát közvetlenül és komolyan fenyegető veszély elhárítása érdekében szükséges;

| d) | az adatfeldolgozás az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez

  adattovábbítás egyedi esetben bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása,
  vagy
  a büntetőjogi szankciók végrehajtása érdekében
  szükséges,
  vagy
  ; |
| --- | --- |

d)

az adatfeldolgozás az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez

  adattovábbítás egyedi esetben bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása,
  vagy
  a büntetőjogi szankciók végrehajtása érdekében
  szükséges,
  vagy
  ;

| da) | az adattovábbítás egyedi esetben, adott bűncselekmény megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához vagy adott büntetőjogi szankciók végrehajtásához kapcsolódó jogi követelések megállapítása, érvényesítése vagy védelme miatt szükséges. |
| --- | --- |

da)

az adattovábbítás egyedi esetben, adott bűncselekmény megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához vagy adott büntetőjogi szankciók végrehajtásához kapcsolódó jogi követelések megállapítása, érvényesítése vagy védelme miatt szükséges.

Az ügyvezető igazgató minden körülmények között mérlegeli a szóban forgó harmadik országban vagy nemzetközi szervezetben alkalmazandó adatvédelmi szintet, figyelembe véve az adatok természetét, az adatok tervezett felhasználási célját, a tervezett adatfeldolgozás időtartamát, az adott országban alkalmazott általános vagy egyedi adatvédelmi rendelkezéseket, valamint azt, hogy az Europol által az adatokkal kapcsolatban megkövetelt egyedi feltételeket elfogadják-e.

Eltérések nem alkalmazhatók a rendszeres, nagy mennyiségű vagy strukturális adattovábbításra.

Továbbá, az igazgatótanács – az európai adatvédelmi biztossal

  bizots

  egyetértésben – legfeljebb egy évig, ami meghosszabbítható, engedélyezheti a fenti a)–d) pontoknak megfelelő továbbítás-sorozatát, figyelembe véve

  adattovábbítást vagy továbbítás-sorozatot, biztosítva
  a magánélet védelmére és az egyének alapvető jogainak és szabadságainak védelmére vonatkozó biztosítékok meglétét

  megfelelő biztosítékokat
  . [Mód. 138]

(3)   Az ügyvezető igazgató
  haladéktalanul
  tájékoztatja az igazgatótanácsot és az európai adatvédelmi biztost azon esetekről, amikor alkalmazta a (2) bekezdést. [Mód. 139]

(3a)
     
  Az Europol részletesen dokumentálja az ezen cikk értelmében végzett összes adattovábbítást. [Mód. 140]

32. cikk

Magánfelektől származó személyes adatok

(1)   Amennyiben az feladatainak ellátásához szükséges, az Europol feldolgozhatja a magánfelektől származó személyes adatokat, ha azokat
  nem közvetlenül magánfelektől, hanem
  az alábbiakon keresztül kapta: [Mód. 141]

| a) | valamely tagállam nemzeti egységétől, a nemzeti joggal összhangban; |
| --- | --- |

a)

valamely tagállam nemzeti egységétől, a nemzeti joggal összhangban;

| b) | valamely olyan harmadik ország kapcsolattartó pontjától, amellyel az Europol e rendelet alkalmazásának megkezdése előtt, a 2009/371/IB határozat 23. cikkével összhangban együttműködési megállapodást kötött; vagy |
| --- | --- |

b)

valamely olyan harmadik ország kapcsolattartó pontjától, amellyel az Europol e rendelet alkalmazásának megkezdése előtt, a 2009/371/IB határozat 23. cikkével összhangban együttműködési megállapodást kötött; vagy

| c) | olyan harmadik országbeli hatóságtól vagy nemzetközi szervezettől, amellyel az Unió a Szerződés 218. cikke alapján nemzetközi megállapodást kötött. |
| --- | --- |

c)

olyan harmadik országbeli hatóságtól vagy nemzetközi szervezettől, amellyel az Unió a Szerződés 218. cikke alapján nemzetközi megállapodást kötött.

(2)   Amennyiben a kapott adat valamely tagállam érdekeit érinti, az Europol haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállam nemzeti egységét.

(3)   Az Europol nem léphet közvetlenül kapcsolatba magánfelekkel

  magánszemélyekkel

  személyes adatok szerzése

  információszerzés
  céljából. [Mód. 142 és 143]

(4)   A Bizottság e rendelet alkalmazásának megkezdésétől számított három éven belül értékeli a személyes adatok magánfelekkel való közvetlen cseréjének szükségességét és lehetséges hatását. Az ilyen értékelés meghatározza többek között azon okokat, hogy az Europolnak ki kell-e cserélni ezen személyes adatokat magánfelekkel.

33. cikk

Magánszemélyektől származó információk

(1)   A magánszemélyektől származó információkat – ideértve a személyes adatokat is – az Europol akkor dolgozhatja fel, ha azokat az alábbiakon keresztül kapta:

| a) | valamely tagállam nemzeti egységétől, a nemzeti joggal összhangban; |
| --- | --- |

a)

valamely tagállam nemzeti egységétől, a nemzeti joggal összhangban;

| b) | valamely olyan harmadik ország kapcsolattartó pontjától, amellyel az Europol e rendelet alkalmazásának megkezdése előtt, a 2009/371/IB határozat 23. cikkével összhangban együttműködési megállapodást kötött; vagy |
| --- | --- |

b)

valamely olyan harmadik ország kapcsolattartó pontjától, amellyel az Europol e rendelet alkalmazásának megkezdése előtt, a 2009/371/IB határozat 23. cikkével összhangban együttműködési megállapodást kötött; vagy

| c) | olyan harmadik országbeli hatóságtól vagy nemzetközi szervezettől, amellyel az Európai Unió a Szerződés 218. cikke alapján nemzetközi megállapodást kötött. |
| --- | --- |

c)

olyan harmadik országbeli hatóságtól vagy nemzetközi szervezettől, amellyel az Európai Unió a Szerződés 218. cikke alapján nemzetközi megállapodást kötött.

(2)   Amennyiben az Europol olyan harmadik ország területén tartózkodó magánszemélytől kap információt – ideértve a személyes adatokat is –, amellyel nincs sem a 2009/371/IB tanácsi határozat 23. cikke alapján, sem a Szerződés 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodás, az Europol azt csak olyan érintett tagállamnak vagy harmadik országnak továbbíthatja, amellyel ilyen nemzetközi megállapodások vannak.

(3)   Az Europol nem lép közvetlenül kapcsolatba magánszemélyekkel információszerzés céljából.

VII. fejezet

ADATVÉDELMI BIZTOSÍTÉKOK

34. cikk

Általános adatvédelmi elvek

(1)
     A személyes adatok

| a) | feldolgozását
  jogszerűen és
  tisztességesen
  , valamint az érintett számára átlátható
  és
  ellenőrizhető módon
  jogszerűen kell végezni; |
| --- | --- |

a)

feldolgozását
  jogszerűen és
  tisztességesen
  , valamint az érintett számára átlátható
  és
  ellenőrizhető módon
  jogszerűen kell végezni;

| b) | gyűjtése csak meghatározott, egyértelmű és törvényes célból történhet, és további feldolgozása nem végezhető e célokkal összeférhetetlen módon. A történelmi, statisztikai vagy tudományos célból történő további feldolgozás nem tekintendő összeegyeztethetetlennek, amennyiben az Europol megfelelő biztosítékokat nyújt, különösen annak biztosítására, hogy az adatokat más célokból nem dolgozzák fel. |
| --- | --- |

b)

gyűjtése csak meghatározott, egyértelmű és törvényes célból történhet, és további feldolgozása nem végezhető e célokkal összeférhetetlen módon. A történelmi, statisztikai vagy tudományos célból történő további feldolgozás nem tekintendő összeegyeztethetetlennek, amennyiben az Europol megfelelő biztosítékokat nyújt, különösen annak biztosítására, hogy az adatokat más célokból nem dolgozzák fel.

| c) | megfelelőek, relevánsak, és nem haladják meg a feldolgozás célját

  céljához szükséges legkisebb mértéket, és csak akkor és addig dolgozhatók fel, amikor és ameddig e célok nem érhetők el személyes adatokra nem vonatkozó információ feldolgozásával
  ;; |
| --- | --- |

c)

megfelelőek, relevánsak, és nem haladják meg a feldolgozás célját

  céljához szükséges legkisebb mértéket, és csak akkor és addig dolgozhatók fel, amikor és ameddig e célok nem érhetők el személyes adatokra nem vonatkozó információ feldolgozásával
  ;;

| d) | pontosak és szükség esetén naprakészek;
  és naprakész állapotban kell azokat tartani;
  minden ésszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy a hibás személyes adatok, feldolgozásuk céljaira való tekintettel, haladéktalanul törlésre vagy helyesbítésre kerüljenek; |
| --- | --- |

d)

pontosak és szükség esetén naprakészek;
  és naprakész állapotban kell azokat tartani;
  minden ésszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy a hibás személyes adatok, feldolgozásuk céljaira való tekintettel, haladéktalanul törlésre vagy helyesbítésre kerüljenek;

| e) | tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak az adatok feldolgozása céljainak eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé; |
| --- | --- |

e)

tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak az adatok feldolgozása céljainak eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé;

| ea) | feldolgozása olyan módon történik, ami ténylegesen lehetővé teszi az érintett számára, hogy gyakorolja jogait; |
| --- | --- |

ea)

feldolgozása olyan módon történik, ami ténylegesen lehetővé teszi az érintett számára, hogy gyakorolja jogait;

| eb) | feldolgozásának oly módon kell történnie, hogy az a személyes adatok jogosultatlan vagy jogellenes feldolgozása vagy véletlen elvesztése, megsemmisítése vagy károsodása ellen a megfelelő technikai vagy szervezeti intézkedések alkalmazásával védelmet nyújtson; |
| --- | --- |

eb)

feldolgozásának oly módon kell történnie, hogy az a személyes adatok jogosultatlan vagy jogellenes feldolgozása vagy véletlen elvesztése, megsemmisítése vagy károsodása ellen a megfelelő technikai vagy szervezeti intézkedések alkalmazásával védelmet nyújtson;

| ec) | feldolgozását csak olyan, megfelelő engedéllyel rendelkező személyzet végezheti el, akiknek feladataik ellátásához van szükségük ezen adatokra; |
| --- | --- |

ec)

feldolgozását csak olyan, megfelelő engedéllyel rendelkező személyzet végezheti el, akiknek feladataik ellátásához van szükségük ezen adatokra;

(1a)
     
  Az Europol nyilvánossá tesz egy dokumentumot, amely érthető formában meghatározza a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos rendelkezéseket és az érintett jogainak gyakorlására rendelkezésre álló eszközöket. [Mód. 144]

35. cikk

A személyes adatok pontosságának és megbízhatóságának különböző fokai

(1)   A valamely tagállamból származó információ forrását az információt közlő tagállamnak kell a lehető legalaposabban értékelnie az alábbi forrásértékelési

  értékelési
  kódok alapján: [Mód. 145]

| (A): | amennyiben a forrás hitelességével, megbízhatóságával és illetékességével kapcsolatban nem merül fel kétely, vagy amennyiben olyan forrás közli az információt, amely minden esetben megbízhatónak bizonyult; |
| --- | --- |
| (B): | amennyiben az információ olyan forrásból származik, amely többnyire megbízhatónak bizonyult; |
| (C): | amennyiben az információ olyan forrásból származik, amely többnyire megbízhatatlannak bizonyult; |
| (X): | amennyiben a forrás megbízhatóságát nem lehet felmérni. |

(A):

amennyiben a forrás hitelességével, megbízhatóságával és illetékességével kapcsolatban nem merül fel kétely, vagy amennyiben olyan forrás közli az információt, amely minden esetben megbízhatónak bizonyult;

(B):

amennyiben az információ olyan forrásból származik, amely többnyire megbízhatónak bizonyult;

(C):

amennyiben az információ olyan forrásból származik, amely többnyire megbízhatatlannak bizonyult;

(X):

amennyiben a forrás megbízhatóságát nem lehet felmérni.

(2)   A valamely tagállamból származó információt az információt közlő tagállamnak kell a lehető legalaposabban értékelnie az alábbi információértékelési kódok felhasználásával megállapított megbízhatósága alapján: [Mód. 146]

| (1): | olyan információ, melynek pontosságával kapcsolatban nem merül fel kétely; |
| --- | --- |
| (2): | olyan információ, melyről forrásának személyes tudomása van, az információt továbbító tisztviselőnek azonban nincs; |
| (3): | olyan információ, melyről forrásának nincs személyes tudomása, de melyet más, már rögzített információk megerősítenek; |
| (4): | olyan információ, melyről a forrásnak nincs személyes tudomása, és melyet nem lehet megerősíteni. |

(1):

olyan információ, melynek pontosságával kapcsolatban nem merül fel kétely;

(2):

olyan információ, melyről forrásának személyes tudomása van, az információt továbbító tisztviselőnek azonban nincs;

(3):

olyan információ, melyről forrásának nincs személyes tudomása, de melyet más, már rögzített információk megerősítenek;

(4):

olyan információ, melyről a forrásnak nincs személyes tudomása, és melyet nem lehet megerősíteni.

(3)   Amennyiben az Europol – a birtokában lévő információk alapján – arra a következtetésre jut, hogy helyesbíteni kell az értékelést, erről tájékoztatja az érintett tagállamot, mellyel az értékelés módosítására vonatkozó megállapodásra törekszik. Az Europol az értékelést e megállapodás nélkül nem módosíthatja.

(4)   Amennyiben az Europol valamely tagállamtól értékelés nélkül kap információt, az Europol lehetőség szerint megkísérli a már birtokában lévő információk alapján értékelni

  értékeli
  a forrás vagy az információ megbízhatóságát. A konkrét adat és információ értékelésére a közlő tagállammal való megállapodás szerint kerül sor. Egy tagállam és az Europol általánosságban is megállapodhat a meghatározott típusú adatok és meghatározott források értékeléséről. Amennyiben egy konkrét esetben nem érnek el megállapodást, illetve általános megállapodás hiányában az Europol az információt vagy adatot a (1) és (2) bekezdésben foglalt (X) és (4) kódú besorolással értékeli. [Mód. 147]

(5)   Amennyiben az Europol harmadik országtól, nemzetközi szervezettől vagy uniós szervtől kap információkat, e cikk annak megfelelően alkalmazandó.

(6)   A nyilvánosan elérhető forrásokból származó információkat az Europol az (1) és (2)

  (X) és (4)

  bekezdésben meghatározott értékelési kódok alkalmazásával értékeli. [Mód. 148]

36. cikk

A személyes adatok különleges kategóriáinak, valamint az érintettek különböző kategóriáinak feldolgozása

(1)   A bűncselekmény áldozatait, tanúkat vagy a bűncselekményről információval szolgálni képes egyéb személyeket, vagy a 18 éven aluli személyeket érintő személyes adatokat az Europol csak akkor dolgozhatja fel, ha az az Europol célkitűzéseiben felölelt bűncselekmények megelőzéséhez vagy az ellenük való küzdelemhez feltétlenül szükséges
  és megfelelően indokolt
  . [Mód. 149]

(2)   A gépi vagy egyéb eszközökkel feldolgozott személyes adatokat, amennyiben azok faji, vagy etnikai
  társadalmi
  származásra, politikai véleményre, vallásra vagy meggyőződésre, szakszervezeti tagságra, valamint egészségi állapotra vagy szexuális életre vonatkoznak, az Europol csak abban az esetben dolgozhatja fel, ha az Europol célkitűzéseiben felölelt bűncselekmények megelőzéséhez vagy az ellenük való küzdelemhez feltétlenül szükséges
  és megfelelően indokolt
  , és ha ezek az adatok az Europolnál már feldolgozott egyéb személyes adatokat egészítenek ki. [Mód. 150]

(3)   Csak az Europol rendelkezik hozzáféréssel az (1) és (2) bekezdésben említett adatokhoz. Az ügyvezető igazgató kellően felhatalmazza azon korlátozott számú tisztviselőt, akik ilyen hozzáféréssel rendelkeznek, amennyiben az feladataik ellátásához szükséges.

(4)   Semmilyen, az érintettre nézve joghatással járó határozatot nem lehet kizárólag a (2) bekezdésben említett gépi adatfeldolgozásra alapozni, kivéve, ha a határozatot nemzeti vagy uniós jogszabály kifejezetten megengedi, illetve, szükség szerint, az európai adatvédelmi biztos kifejezetten engedélyezi. [Mód. 151]

(5)   Az (1) és (2) bekezdésben említett személyes adatokat csak akkor lehet tagállamoknak, uniós szerveknek, harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek továbbítani, ha az az Europol célkitűzéseiben felölelt bűncselekményekkel kapcsolatos egyéni ügyek esetében feltétlenül szükséges
  és megfelelően indokolt
  .
  Az ilyen adattovábbításnak összhangban kell lennie e rendelet VI. címében meghatározott rendelkezésekkel.
  . [Mód. 152]

(6)   Az Europol hathavonta áttekintést nyújt az európai adatvédelmi biztos számára a (2) bekezdésben említett, általa feldolgozott valamennyi személyes adatról.

37. cikk

Az adatok tárolására és törlésére vonatkozó határidők

(1)   Az Europol által feldolgozott személyes adatokat az Europol csak a céljaik megvalósításához

  az adatfeldolgozás céljához szigorúan
  szükséges ideig tárolja. [Mód. 153]

(2)   A Europol a személyes adatok első feldolgozásától számított három éven belül mindenképpen felülvizsgálja a további tárolás szükségességét. Az Europol dönthet az adatok következő, újabb hároméves időszak után elvégzendő felülvizsgálatig tartó további tárolásáról, ha azokra az Europol feladatainak ellátásához még szükség van. A további tárolás okait indokolni és rögzíteni kell. Ha nem döntenek a személyes adatok további tárolásáról, akkor azokat három év után automatikusan törölni kell.

(3)   Ha öt évnél hosszabb ideig tárolnak a 36. cikk (1) és (2) bekezdésében említett személyekkel kapcsolatos adatokat, erről értesíteni kell az európai adatvédelmi biztost.

(4)   Amennyiben valamely tagállam, uniós szerv, harmadik ország vagy nemzetközi szervezet az adatok 25. cikk (2) bekezdésével összhangban történő továbbításakor korlátozást jelzett a személyes adatok korábbi törlése vagy megsemmisítése tekintetében, az Europol e korlátozásokkal összhangban törli a személyes adatokat. Ha a további tárolás szükségesnek bizonyul az Europol feladatainak ellátása céljából, olyan bűnüldözési operatív információk alapján, amelyek átfogóbbak, mint az adatszolgáltató birtokában lévő információk, az Europol kéri az adatszolgáltatótól a további adattárolás engedélyezését és e kérését indoklással látja el.

(5)   Ha valamely tagállam, uniós szerv, harmadik ország vagy nemzetközi szervezet törli nemzeti adatfájljából az Europolnak továbbított adatokat, erről értesítenie kell az Europolt. Az Europol törli az adatokat, kivéve, ha a további adattárolás szükségesnek bizonyul az Europol feladatainak ellátása céljából olyan bűnüldözési operatív információ alapján, amelyek átfogóbbak, mint az adatszolgáltató birtokában lévő információk. Az Europol értesíti az adatszolgáltatót az ilyen adatok további tárolásáról, és indokolja az ilyen további adattárolás szükségességét.

(6)   A személyes adatokat nem törlik, ha

| a) | az sértené a védelemre szoruló érintett érdekeit. Ilyen esetekben az adatok kizárólag az érintett
  kifejezett és írásos
  beleegyezésével használhatók fel. [Mód. 154] |
| --- | --- |

a)

az sértené a védelemre szoruló érintett érdekeit. Ilyen esetekben az adatok kizárólag az érintett
  kifejezett és írásos
  beleegyezésével használhatók fel. [Mód. 154]

| b) | pontosságukat az érintett vitatja, annyi ideig, amely alatt a tagállamok vagy az Europol adott esetben megvizsgálhatják az adatok pontosságát; |
| --- | --- |

b)

pontosságukat az érintett vitatja, annyi ideig, amely alatt a tagállamok vagy az Europol adott esetben megvizsgálhatják az adatok pontosságát;

| c) | bizonyítási célból
  vagy jogi követelések megalapozása, érvényesítése vagy védelme céljából
  meg kell őrizni a személyes adatokat; [Mód. 155] |
| --- | --- |

c)

bizonyítási célból
  vagy jogi követelések megalapozása, érvényesítése vagy védelme céljából
  meg kell őrizni a személyes adatokat; [Mód. 155]

| d) | az érintett kifogásolja a törlést, és inkább az adatok felhasználásának korlátozását kéri. |
| --- | --- |

d)

az érintett kifogásolja a törlést, és inkább az adatok felhasználásának korlátozását kéri.

38. cikk

Az adatfeldolgozás biztonsága

(1)   Az Europol megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hajt végre a személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítése, véletlen elvesztése vagy engedély nélküli közlése, megváltoztatása vagy bármely más jogellenes feldolgozása elleni védelme érdekében.

(2)   Az automatikus adatfeldolgozás tekintetében az Europol intézkedéseket hajt végre a célból, hogy:

| a) | megtagadja jogosulatlan személyek személyes adatok feldolgozásához használt adatfeldolgozó berendezésekhez való hozzáférését (berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése); |
| --- | --- |

a)

megtagadja jogosulatlan személyek személyes adatok feldolgozásához használt adatfeldolgozó berendezésekhez való hozzáférését (berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése);

| b) | megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (adathordozók ellenőrzése); |
| --- | --- |

b)

megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (adathordozók ellenőrzése);

| c) | megakadályozza a jogosulatlan adatbevitelt, valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan megtekintését, módosítását vagy törlését (tárolás ellenőrzése); |
| --- | --- |

c)

megakadályozza a jogosulatlan adatbevitelt, valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan megtekintését, módosítását vagy törlését (tárolás ellenőrzése);

| d) | megakadályozza, hogy a számítógépes adatfeldolgozó rendszereket adatátviteli berendezések segítségével jogosulatlan személyek használják (felhasználók ellenőrzése); |
| --- | --- |

d)

megakadályozza, hogy a számítógépes adatfeldolgozó rendszereket adatátviteli berendezések segítségével jogosulatlan személyek használják (felhasználók ellenőrzése);

| e) | biztosítsa, hogy a számítógépes adatfeldolgozó rendszer használatára jogosult személyek csak azokhoz az adatokhoz férhessenek hozzá, amelyekre hozzáférési jogosultságuk vonatkozik (adathozzáférés ellenőrzése); |
| --- | --- |

e)

biztosítsa, hogy a számítógépes adatfeldolgozó rendszer használatára jogosult személyek csak azokhoz az adatokhoz férhessenek hozzá, amelyekre hozzáférési jogosultságuk vonatkozik (adathozzáférés ellenőrzése);

| f) | biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy adatátviteli berendezés alkalmazásával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani vagy mely szervekhez kerültek személyes adatok továbbításra(adattovábbítás ellenőrzése); |
| --- | --- |

f)

biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy adatátviteli berendezés alkalmazásával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani vagy mely szervekhez kerültek személyes adatok továbbításra(adattovábbítás ellenőrzése);

| g) | biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, milyen személyes adatokat vittek be a számítógépes adatfeldolgozó rendszerekbe, valamint hogy ki és mikor vitte be azokat (adatbevitel ellenőrzése); |
| --- | --- |

g)

biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, milyen személyes adatokat vittek be a számítógépes adatfeldolgozó rendszerekbe, valamint hogy ki és mikor vitte be azokat (adatbevitel ellenőrzése);

| ga) | , hogy ellenőrizni lehessen és meg lehessen állapítani, hogy mely adatokat a személyzet mely tagja mikor hívta le (hozzáférési napló);

  [Mód. 156] |
| --- | --- |

ga)

, hogy ellenőrizni lehessen és meg lehessen állapítani, hogy mely adatokat a személyzet mely tagja mikor hívta le (hozzáférési napló);

  [Mód. 156]

| h) | megakadályozza a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését a személyes adatok továbbítása vagy az adathordozók szállítása során (szállítás ellenőrzése); |
| --- | --- |

h)

megakadályozza a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését a személyes adatok továbbítása vagy az adathordozók szállítása során (szállítás ellenőrzése);

| i) | biztosítsa, hogy a számítástechnikai rendszerek üzemzavar esetén azonnal helyreállíthatók legyenek (helyreállítás); |
| --- | --- |

i)

biztosítsa, hogy a számítástechnikai rendszerek üzemzavar esetén azonnal helyreállíthatók legyenek (helyreállítás);

| j) | biztosítsák, hogy a rendszer funkciói hibátlanul működjenek, s a működés közben előforduló hibákat azonnal jelentsék (megbízhatóság), valamint azt, hogy a tárolt adatok valamely rendszerhiba esetén ne torzuljanak (sértetlenség). |
| --- | --- |

j)

biztosítsák, hogy a rendszer funkciói hibátlanul működjenek, s a működés közben előforduló hibákat azonnal jelentsék (megbízhatóság), valamint azt, hogy a tárolt adatok valamely rendszerhiba esetén ne torzuljanak (sértetlenség).

(3)   Az Europol és a tagállamok mechanizmusokat határoznak meg annak biztosítására, hogy az információs rendszerekben figyelembe vegyék a biztonsági igényeket.

38a. cikk

Beépített és alapértelmezett adatvédelem

(1)
     
  Az Europol megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket és eljárásokat hajt végre olyan módon, hogy az adatfeldolgozás eleget tegyen e rendelet alapján elfogadott rendelkezések követelményeinek, és biztosítsa az érintett jogainak védelmét.

(2)
     
  Az Europol olyan mechanizmusokat hajt végre, amelyek alapértelmezett módon biztosítják azt, hogy kizárólag az adatfeldolgozás céljaihoz szükséges személyes adatokat dolgozzák fel.

  [Mód. 157]

38b. cikk

Az európai adatvédelmi biztos értesítése a személyes adatok megsértéséről

(1)
     
  Europol a személyes adatok megsértése esetén indokolatlan késedelem nélkül és amennyiben lehetséges, a személyes adatok megsértéséről való tudomásszerzéstől számított 24 órán belül értesíti az európai adatvédelmi biztost a személyes adatok megsértéséről. Az Europol kérésre megalapozott indokolást ad azokban az esetekben, amikor az értesítés 24 órán belül nem történt meg.

(2)
     
  Az (1) bekezdés szerinti értesítés legalább az alábbiakat tartalmazza:

| a) | a személyes adatok megsértésének ismertetése, ideértve az érintettek kategóriáit és számát, valamint az érintett adatjegyzékek kategóriáit és számát; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok megsértésének ismertetése, ideértve az érintettek kategóriáit és számát, valamint az érintett adatjegyzékek kategóriáit és számát;

| b) | a személyes adatok megsértéséből eredő esetleges hátrányos következmények enyhítésére irányuló intézkedésekre vonatkozó javaslat; |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok megsértéséből eredő esetleges hátrányos következmények enyhítésére irányuló intézkedésekre vonatkozó javaslat;

| c) | a személyes adatok megsértéséből fakadó esetleges következmények ismertetése; |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok megsértéséből fakadó esetleges következmények ismertetése;

| d) | az adatkezelő által a személyes adatok megsértésének orvoslására javasolt vagy tett intézkedések ismertetése. |
| --- | --- |

d)

az adatkezelő által a személyes adatok megsértésének orvoslására javasolt vagy tett intézkedések ismertetése.

(3)
     
  Az Europol dokumentálja a személyes adatok megsértésének minden esetét, ami tartalmazza az adatsértéssel kapcsolatos tényeket, annak hatásait és a megtett korrekciós intézkedéseket, lehetővé téve az európai adatvédelmi biztos számára, hogy ellenőrizze e cikknek való megfelelőséget.

  [Mód. 158]

38c. cikk

Az érintett értesítése a személyes adatok megsértéséről

(1)
     
  Amennyiben a 38b. cikkben említett személyesadat-sértés valószínűleg hátrányosan érinti a személyes adatok védelmét vagy az érintett magánéletének védelmét, az Europol indokolatlan késedelem nélkül értesíti az érintettet a személyes adatok megsértéséről.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett, az érintettnek szóló értesítés ismerteti a személyes adatok megsértésének természetét, és tartalmazza a 44. cikkben említett adatvédelmi tisztviselő személyét és kapcsolattartási adatait.

(3)
     
  A személyes adatok megsértéséről nem szükséges értesíteni az érintettet, ha az Europol az európai adatvédelmi biztos által elfogadott módon igazolja, hogy a megfelelő technológiai védelmi intézkedéseket végrehajtotta, és az említett intézkedéseket alkalmazták a személyes adatok megsértésével érintett adatokra. E technológiai védelmi intézkedéseknek értelmezhetetlenné kell tenniük az adatokat a hozzáférési joggal nem rendelkező személyek számára.

(4)
     
  Az érintett értesítése késleltethető, korlátozható vagy elhagyható, amennyiben az az érintett személy jogos érdekeinek kellő figyelembevétele mellett szükséges és arányos intézkedés a következők érdekében:

| a) | hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások akadályozásának elkerülése; |
| --- | --- |

a)

hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások akadályozásának elkerülése;

| b) | bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása sérelmének elkerülése vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása sérelmének elkerülése vagy a büntetőjogi szankciók végrehajtása;

| c) | a közbiztonság és nemzetbiztonság védelme; |
| --- | --- |

c)

a közbiztonság és nemzetbiztonság védelme;

| d) | védjék harmadik felek jogait és szabadságait.

  [Mód. 159] |
| --- | --- |

d)

védjék harmadik felek jogait és szabadságait.

  [Mód. 159]

39. cikk

Az érintett hozzáférési joga

(1)   Bármely érintettnek jogában áll, hogy ésszerű időszakonként információt kapjon arról, hogy az Europol feldolgoz-e vele kapcsolatos személyes adatokat. Ha az Europol ilyen személyes adatokat dolgoz fel,
  legalább
  az alábbi információkat nyújtja az érintettnek: [Mód. 160]

| a) | megerősítés arról, hogy rá vonatkozó adat feldolgozására sor került-e vagy sem; |
| --- | --- |

a)

megerősítés arról, hogy rá vonatkozó adat feldolgozására sor került-e vagy sem;

| b) | tájékoztatás legalább az adatfeldolgozási művelet céljáról, az érintett adatkategóriákról
  , az adatok tárolásának időtartamáról
  és a címzettekről, akikkel az adatokat közlik; [Mód. 161] |
| --- | --- |

b)

tájékoztatás legalább az adatfeldolgozási művelet céljáról, az érintett adatkategóriákról
  , az adatok tárolásának időtartamáról
  és a címzettekről, akikkel az adatokat közlik; [Mód. 161]

| c) | az adatfeldolgozás tárgyát képező adatok és azok forrásával kapcsolatban rendelkezésre álló valamennyi információ érthető formában; |
| --- | --- |

c)

az adatfeldolgozás tárgyát képező adatok és azok forrásával kapcsolatban rendelkezésre álló valamennyi információ érthető formában;

| ca) | az adatfeldolgozás alapjául szolgáló jogalap megjelölése.

  [Mód. 162] |
| --- | --- |

ca)

az adatfeldolgozás alapjául szolgáló jogalap megjelölése.

  [Mód. 162]

| cb) | azon jog fennállása, hogy az Europoltól kérelmezhető az érintettel kapcsolatos személyes adatok helyesbítése, törlése vagy a feldolgozás korlátozása.

  [Mód. 163] |
| --- | --- |

cb)

azon jog fennállása, hogy az Europoltól kérelmezhető az érintettel kapcsolatos személyes adatok helyesbítése, törlése vagy a feldolgozás korlátozása.

  [Mód. 163]

| cc) | másolat az adatfeldolgozás alatt álló adatokról.

  [Mód. 164] |
| --- | --- |

cc)

másolat az adatfeldolgozás alatt álló adatokról.

  [Mód. 164]

(2)   A személyes adatokhoz való hozzáférés jogával élni kívánó bármely érintett ilyen irányú kérelmét
  költségmentesen
  előterjesztheti a választása szerinti tagállamban, az e tagállamban erre kijelölt hatóságnál. anélkül, hogy túlzott költségek hárulnának rá. A fenti hatóság haladéktalanul, de legkésőbb a kézhezvételtől számított egy hónapon belül az Europol elé utalja a kérelmet. .
  Az Europol igazolja a kérelem kézhezvételét. [Mód. 165 és 234]

(3)   Az Europol indokolatlan késedelem nélkül, és minden esetben
  a nemzeti hatóság kérelmének

  annak kézhezvételétől számított három hónapon belül megválaszolja a kérelmet. [Mód. 166]

(4)   Az Europol konzultál az érintett tagállamok illetékes hatóságaival a meghozandó döntésről. Az adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó döntés az Europol és az érintett ilyen adatokhoz való hozzáférése által közvetlenül érintett tagállamok szoros együttműködésétől függ. Ha egy tagállam kifogásolja az Europol által javasolt választ, kifogása okait közli az Europollal.

(5)   A személyes adatokhoz való hozzáférést

  Az (1) bekezdés szerinti megkeresésre adandó információszolgáltatást
  megtagadják vagy korlátozzák,

  olyan mértékben
  , amennyiben az

  ez a részleges vagy teljes megtagadás
  szükséges intézkedést jelent ahhoz, hogy [Mód. 167]

| a) | az Europol megfelelően teljesíthesse feladatait; |
| --- | --- |

a)

az Europol megfelelően teljesíthesse feladatait;

| b) | védelmezzék a tagállamok biztonságát és a közrendjét és bűncselekményeket előzzenek meg; |
| --- | --- |

b)

védelmezzék a tagállamok biztonságát és a közrendjét és bűncselekményeket előzzenek meg;

| c) | garantálják, hogy egy nemzeti nyomozás sem kerül veszélybe; |
| --- | --- |

c)

garantálják, hogy egy nemzeti nyomozás sem kerül veszélybe;

| d) | védjék harmadik felek jogait és szabadságait. |
| --- | --- |

d)

védjék harmadik felek jogait és szabadságait.

A kért információ korlátozásáról vagy megtagadásáról hozott minden döntésnek figyelembe kell vennie az érintett alapvető jogait és érdekeit. [Mód. 168]

(6)   Az Europol írásban tájékoztatja az érintettet a hozzáférés megtagadásáról vagy korlátozásáról, e döntés indokairól, valamint az európai adatvédelmi biztos előtti panaszemelés jogáról. A döntés ténybeli vagy jogi indokairól szóló tájékoztatástól el lehet tekinteni, ha e tájékoztatás hatástalanná tenné a z (5) bekezdés által megszabott korlátozást.

40. cikk

A helyesbítéshez, törléshez és zároláshoz való jog

(1)   Bármely érintettnek jogában áll, hogy kérje az Europoltól a vele kapcsolatos személyes adatok helyesbítését, amennyiben azok pontatlanok, vagy amennyiben az lehetséges és szükséges kérje azok kiegészítését vagy naprakésszé tételét. [Mód. 169]

(2)   Bármely érintettnek jogában áll, hogy kérje az Europoltól a vele kapcsolatos személyes adatokat törlését, amennyiben azokra már nincs szükség azon célokból, amelyekre azokat jogszerűen gyűjtötték vagy jogszerűen tovább dolgozták fel.

(3)   Ha alapos indokok alapján feltételezhető, hogy a törlés sértené az érintett jogos érdekeit, a személyes adatok törlés helyett zárolni kell. A zárolt adatokat csak arra a célra lehet feldolgozni, amely megakadályozta azok törlését.

(4)   Amennyiben az Europol harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapta az (1), (2) és (3) bekezdésben leírt, birtokában lévő adatokat vagy azok az Europol saját elemzéseinek eredményei, az Europol helyesbíti, törli vagy zárolja az ilyen adatokat
  , és adott esetben tájékoztatja az adatlétrehozókat
  . [Mód. 170]

(5)   Amennyiben az Europol közvetlenül tagállamoktól kapta az (1) és (2) bekezdésben leírt birtokában lévő adatokat, az érintett tagállam az Europollal együttműködésben helyesbíti, törli vagy zárolja az ilyen adatokat.

(6)   Ha a téves adatokat más alkalmas módon továbbították, vagy ha a tagállamok által szolgáltatott adatok hibája helytelen továbbítás következménye, vagy az adatokat e rendelettel ellentétes módon továbbították, illetve a hiba annak eredménye, hogy az adatokat az Europol tévesen vagy e határozattal ellentétes módon vitte be, vette át vagy tárolta, akkor az Europol az érintett tagállamokkal együttműködésben helyesbíti vagy törli azokat.

(7)   A (4), (5) és (6) bekezdésben említett esetekben haladéktalanul értesíteni kell az ilyen adatok összes címzettjét. A címzettek a rájuk alkalmazandó szabályoknak megfelelően saját rendszerükben helyesbítik, zárolják vagy törlik ezeket az adatokat.

(8)   Az Europol – szükségtelen késedelem nélkül, de mindenképpen három hónapon belül – írásban értesíti az érintettet arról, hogy a rá vonatkozó adatokat helyesbítették, törölték vagy zárolták.

(9)   Az Europol írásban értesíti az érintettet a helyesbítés, törlés vagy zárolás esetleg visszautasításáról, valamint az európai adatvédelmi biztosnál történő panaszemelés és a bírósági jogorvoslat lehetőségéről.

41. cikk

Adatvédelmi felelősség

(1)   Az Europol oly módon tárolja a személyes adatokat, hogy biztosítsa forrásuk megállapíthatóságát a 23. cikkel összhangban.

(1a)
     
  Az Europol oly módon tárolja a személyes adatokat, hogy azokat helyesbíteni és törölni lehessen. [Mód. 171]

(2)   A személyes adatok 34. cikk d) pontjában említettek szerinti minőségéért a személyes adatokat az Europolnak szolgáltató tagállamot, az uniós szervek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek által szolgáltatott személyes adatok és az Europol által nyilvánosan hozzáférhető forrásokból lekérdezett személyes adatok esetében pedig az Europolt terheli felelősség. .
  Az adatok minőségéért az adattovábbítás pillanatáig bezárólag az uniós szerveket terheli a felelősség. [Mód. 172]

(3)   A 34. cikk a), b), c) és e) pontjaiban meghatározott elveknek való megfelelésért az Europolt terheli felelősség.

(4)   Az adattovábbítás jogszerűségének felelőssége

  alkalmazandó adatvédelmi elvekért való felelősség
  az alábbiakat terheli: [Mód. 173]

| a) | az Europolnak tagállamok által szolgáltatott személyes adatok esetében a továbbítás jogszerűségéért az adatokat szolgáltató tagállamot; valamint |
| --- | --- |

a)

az Europolnak tagállamok által szolgáltatott személyes adatok esetében a továbbítás jogszerűségéért az adatokat szolgáltató tagállamot; valamint

| b) | az Europol által tagállamoknak, harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek szolgáltatott személyes adatok esetében pedig az Europolt. |
| --- | --- |

b)

az Europol által tagállamoknak, harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek szolgáltatott személyes adatok esetében pedig az Europolt.

(5)   Az Europol és uniós szerv közötti adattovábbítás esetén a továbbítás jogszerűségéért az Europolt terheli felelősség. Az előző mondat sérelme nélkül, amennyiben az Europol a címzett kérésére továbbítja az adatokat, az Europol és a címzett egyaránt felelős e továbbítás jogszerűségéért. Továbbá, az Europol felelős az általa végzett adatfeldolgozási műveletekért.

Az Europol ellenőrzi a címzett illetékességét, és értékeli az adattovábbítás szükségességét. Ha a szükségességgel kapcsolatban kétségek merülnek fel, az Europol további tájékoztatást kér a címzettől. A címzett gondoskodik arról, hogy az adatok továbbításának szükségessége igazolható legyen. A címzett a személyes adatokat csak azok továbbítása céljának megfelelően dolgozhatja fel. [Mód. 174]

42. cikk

Előzetes ellenőrzés

(1)   A személyes adatok feldolgozását, mely a létrehozandó új nyilvántartórendszer részét képezi,

  bármely olyan feldolgozási műveletsorban
  ,
  amely egyetlen vagy több egymáshoz kapcsolódó célt szolgál alapvető tevékenységei tekintetében
  , előzetes ellenőrzésnek vetik alá, ha [Mód. 175]

| a) | a 36. cikk (2) bekezdésében említett különleges adatkategóriákat dolgoznak fel; |
| --- | --- |

a)

a 36. cikk (2) bekezdésében említett különleges adatkategóriákat dolgoznak fel;

| b) | a feldolgozás fajtája, különösen új technológiák, mechanizmusok vagy eljárások használata révén, egyéb különös kockázatot hordoz az érintettek alapvető jogai és szabadságai, különösen személyes adataik védelme tekintetében. |
| --- | --- |

b)

a feldolgozás fajtája, különösen új technológiák, mechanizmusok vagy eljárások használata révén, egyéb különös kockázatot hordoz az érintettek alapvető jogai és szabadságai, különösen személyes adataik védelme tekintetében.

(2)   Az előzetes ellenőrzéseket az európai adatvédelmi biztos végzi az adatvédelmi tisztviselőtől kapott értesítés kézhezvételét követően, aki az előzetes ellenőrzés szükségességére vonatkozó kétség esetén egyeztet az európai adatvédelmi biztossal.

(3)   Az európai adatvédelmi biztos az értesítés kézhezvételét követő két hónapon belül bocsátja ki véleményét. Ez az időtartam
  bármikor
  felfüggeszthető arra az időre, amíg az európai adatvédelmi biztos beszerzi az általa kért további információkat. Az időtartam az európai adatvédelmi biztos határozata alapján további két hónappal meghosszabbítható, ha az ügy összetettsége megkívánja.
  Legfeljebb két meghosszabbítás lehetséges.
  E határozatról az első két hónapos időtartam letelte előtt értesíteni kell az Europolt. [Mód. 176]

Ha a véleményezésre a két hónapos időtartam végéig, illetve ezen időtartam bármely meghosszabbításának leteltéig nem kerül sor, akkor a véleményt kedvezőnek kell tekinteni.

Ha az európai adatvédelmi biztos azon a véleményen van, hogy a bejelentett adatfeldolgozás e rendelet bármely rendelkezésének megsértését vonhatja maga után, ennek elkerülése érdekében adott esetben javaslatokat tehet. Ha az Europol nem módosítja ennek megfelelően az adatfeldolgozási műveletet, az európai adatvédelmi biztos a 46. cikk (3) bekezdése által ráruházott hatáskört gyakorolhatja.

(4)   Az európai adatvédelmi biztos nyilvántartást vezet minden olyan adatfeldolgozási műveletről, amelyről a (1) bekezdés szerint értesítették. E nyilvántartást beillesztik a 45/2001/EK rendelet 27. cikkének (5) bekezdésében említett nyilvántartásba.

43. cikk

Adatnaplózás és dokumentáció

(1)   Az adatfeldolgozás jogszerűségének ellenőrzése, az önellenőrzés, valamint az adatok sértetlenségének és megfelelő biztonságának biztosítása céljából az Europol nyilvántartást vezet a személyes adatok gyűjtéséről, megváltoztatásáról,
  lekérdezéséről
  közléséről, összekapcsolásáról, törléséről és az azokhoz való hozzáférésről. Az ilyen naplókat vagy dokumentációt három év után törlik, kivéve akkor, ha az adatokra folyamatban lévő ellenőrzés céljából szükség van. Az adatnaplók módosítására nincs lehetőség. [Mód. 177]

(2)   Az (1) bekezdés szerinti naplókat vagy dokumentációt kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani az adatvédelem ellenőrzése céljából. Az európai adatvédelmi biztos a fenti információkat kizárólag az adatvédelem ellenőrzésére, továbbá a megfelelő adatfeldolgozás, az adatsértetlenség és az adatbiztonság biztosítására használhatja fel.

44. cikk

Adatvédelmi tisztviselő

(1)   Az igazgatótanács adatvédelmi tisztviselőt jelöl ki, aki a személyzet tagja. Feladatainak ellátása során függetlenül jár el.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselő kiválasztása személyes tulajdonságai és szakmai képességei, és különösen adatvédelmi szaktudása alapján történik.

(3)   Az adatvédelmi tisztviselő kiválasztása nem okozhat összeférhetetlenséget a kiválasztott személy adatvédelmi tisztviselőként végzett feladatai és bármely más, különösen e rendelet rendelkezéseinek alkalmazásával kapcsolatban végzett hivatali feladatai között.

(4)   Az adatvédelmi tisztviselő kinevezése kettőtől öt évig terjedő időtartamra szól. Megbízatása mindaddig megújítható, amíg megbízatási ideje nem éri el a maximum tízéves összesített időtartamot. Az adatvédelmi tisztviselőt az őt kinevező uniós intézmény vagy szerv mentheti fel, kizárólag az európai adatvédelmi biztos hozzájárulásával, ha az adatvédelmi tisztviselő már nem felel meg a feladatának teljesítéséhez előírt feltételeknek.

(5)   Kinevezése után az adatvédelmi tisztviselőt az őt kinevező intézmény vagy szerv az európai adatvédelmi biztos által vezetett nyilvántartásba felveteti.

(6)   Az adatvédelmi tisztviselő a feladatai végzése tekintetében nem utasítható.

(7)   Az adatvédelmi tisztviselő különösen az alábbi feladatokat látja el a személyes adatok tekintetében, az Europol személyzetét érintő személyes adatok és az adminisztratív jellegű személyes adatok kivételével:

| a) | függetlenül eljárva gondoskodik a személyes adatok feldolgozásának jogszerűségéről és a személyes adatok feldolgozására vonatkozóan ebben a rendeletben előírt rendelkezések betartásáról

  belső alkalmazásról
  ; [Mód. 178] |
| --- | --- |

a)

függetlenül eljárva gondoskodik a személyes adatok feldolgozásának jogszerűségéről és a személyes adatok feldolgozására vonatkozóan ebben a rendeletben előírt rendelkezések betartásáról

  belső alkalmazásról
  ; [Mód. 178]

| b) | biztosítja, hogy e rendelettel összhangban nyilvántartást vezessenek a személyes adatok továbbításáról és beérkezéséről; |
| --- | --- |

b)

biztosítja, hogy e rendelettel összhangban nyilvántartást vezessenek a személyes adatok továbbításáról és beérkezéséről;

| c) | biztosítja, hogy az érintetteket kérésükre tájékoztassák az e rendelet szerinti jogaikról; |
| --- | --- |

c)

biztosítja, hogy az érintetteket kérésükre tájékoztassák az e rendelet szerinti jogaikról;

| d) | együttműködik az Europol adatfeldolgozási eljárásokért, képzésért és tanácsadásért felelős személyzetével; |
| --- | --- |

d)

együttműködik az Europol adatfeldolgozási eljárásokért, képzésért és tanácsadásért felelős személyzetével;

| e) | együttműködik az európai adatvédelmi biztossal
  , különösen a 42. cikkben említett adatfeldolgozási műveletekkel kapcsolatban
  ; [Mód. 179] |
| --- | --- |

e)

együttműködik az európai adatvédelmi biztossal
  , különösen a 42. cikkben említett adatfeldolgozási műveletekkel kapcsolatban
  ; [Mód. 179]

| f) | éves jelentés készít és ezt az igazgatótanács és az európai adatvédelmi biztos elé terjeszti. |
| --- | --- |

f)

éves jelentés készít és ezt az igazgatótanács és az európai adatvédelmi biztos elé terjeszti.

| fa) | pontként működik a 39. cikk szerinti hozzáférési kérelmek számára.

  [Mód. 180] |
| --- | --- |

fa)

pontként működik a 39. cikk szerinti hozzáférési kérelmek számára.

  [Mód. 180]

| fb) | kapcsolattartó pontként működik a 39. cikk szerinti hozzáférési kérelmek számára.

  [Mód. 181] |
| --- | --- |

fb)

kapcsolattartó pontként működik a 39. cikk szerinti hozzáférési kérelmek számára.

  [Mód. 181]

| fc) | nyilvántartást vezet az operatív és adminisztratív jellegű személyes adatokat érintő incidensekről és ezen adatok biztonságának megsértéseiről;

  [Mód. 182] |
| --- | --- |

fc)

nyilvántartást vezet az operatív és adminisztratív jellegű személyes adatokat érintő incidensekről és ezen adatok biztonságának megsértéseiről;

  [Mód. 182]

(8)   Továbbá, az adatvédelmi tisztviselő – az Europol személyzetének tagjaira vonatkozó személyes adatok, valamint az adminisztratív jellegű személyes adatok tekintetében – ellátja a 45/2001/EK rendeletben előírt feladatokat. [Mód. 183]

(9)   Feladatainak ellátása során az adatvédelmi tisztviselő hozzáférhet az Europol által feldolgozott összes adathoz, és az Europol valamennyi helyiségébe beléphet.
  Ezt a hozzáférést bármikor, előzetes kérelem nélkül lehetővé kell tenni. [Mód. 184]

(10)   Ha az adatvédelmi tisztviselő úgy véli, hogy nem tartották be e rendelet személyes adatok feldolgozására vonatkozó rendelkezéseit, tájékoztatja az ügyvezető igazgatót, és felkéri, hogy meghatározott időn belül szüntesse meg a szabálytalanságot. Ha az ügyvezető igazgató a meghatározott időn belül nem szünteti meg az adatfeldolgozás szabálytalanságát, az adatvédelmi tisztviselő tájékoztatja az igazgatótanácsot, és megállapodnak a válaszadásra meghatározott határidőben. Ha az igazgatótanács nem szünteti meg a meghatározott időn belül az adatfeldolgozás szabálytalanságát, az adatvédelmi tisztviselő az adatvédelmi biztos elé terjeszti az ügyet.

(11)   Az igazgatótanács végrehajtási szabályokat fogad el adatvédelmi tisztviselő tekintetében. E végrehajtási szabályok különösen az adatvédelmi tisztviselő pozíciójába történő kiválasztási eljárást, elbocsátását, feladatait, kötelességeit és hatásköreit, továbbá az adatvédelmi tisztviselő függetlenségének biztosítékait érintik. Az Europol az adatvédelmi tisztviselőt a feladatai ellátásához szükséges személyzettel és erőforrásokkal látja el. E személyzet tagjai csak a feladataik ellátásához szükséges mértékben férhetnek hozzá az Europolnál feldolgozott személyes adatokhoz, illetve léphetnek be az Europol helyiségeibe. .
  Ezt a hozzáférést bármikor, előzetes kérelem nélkül lehetővé kell tenni. [Mód. 185]

(11a)
     
  Az adatvédelmi tisztviselőt fel kell ruházni a feladatai ellátásához szükséges eszközökkel. [Mód. 186]

45. cikk

A nemzeti ellenőrző szerv által gyakorolt felügyelet

(1)   Minden tagállam kijelöl egy nemzeti ellenőrző szervet, amely – a nemzeti jog rendelkezéseivel összhangban – függetlenül ellenőrzi, hogy megengedhető-e a személyes adatoknak az adott tagállam által történő továbbítása, lekérdezése és az Europolnak való közlése, továbbá megvizsgálja, hogy ez a továbbítás, lekérdezés vagy közlés nem sérti-e az érintett jogait. E célból a nemzeti ellenőrző szerv – a nemzeti egység vagy az összekötő tisztviselők helyiségeiben – hozzáféréssel rendelkezik a tagállama által az Europolhoz benyújtott adatokhoz, a vonatkozó nemzeti eljárásokkal összhangban.

(2)   Felügyeleti feladatkörük gyakorlása céljából a nemzeti ellenőrző szervek az Europolhoz kiküldött saját összekötő tisztviselőik hivatali helyiségeibe beléphetnek és irataikhoz hozzáférhetnek.

(3)   A nemzeti felügyeleti szervek a vonatkozó nemzeti eljárásoknak megfelelően felügyelik a nemzeti egységek és az összekötő tisztviselők tevékenységeit, amennyiben ezek a tevékenységek érintik a személyes adatok védelmét. Emellett tájékoztatják az európai adatvédelmi biztost az Europol tekintetében általuk tett lépésekről.

(4)   Bármely személy jogosult arra, hogy kérje a nemzeti ellenőrző szervtől annak ellenőrzését, hogy személyes adatainak továbbítása vagy az Europol felé bármilyen formában történő közlése, valamint az érintett tagállam adatlekérdezése jogszerűen történt-e. E jogát a kérelem benyújtásának helye szerinti tagállam nemzeti jogával összhangban gyakorolhatja.

46. cikk

Az európai adatvédelmi biztos által gyakorolt felügyelet

(1)   Az európai adatvédelmi biztos feladata, hogy a személyes adatok Europol általi feldolgozása tekintetében figyelemmel kísérje és biztosítsa e rendeletnek a természetes személyek alapvető jogainak és szabadságainak védelmével kapcsolatos rendelkezései alkalmazását, valamint tanácsokkal lássa el az Europolt és az érintetteket a személyes adatok feldolgozását érintő valamennyi kérdésben. E célból ellátja a (2) bekezdésben meghatározott feladatokat, valamint gyakorolja a (3) bekezdésben biztosított hatásköröket.

(2)   Az európai adatvédelmi biztos e rendelet alapján a következő kötelességekkel rendelkezik:

| a) | meghallgatja és kivizsgálja a panaszokat, és ésszerű időn belül értesíti az érintettet a vizsgálat eredményéről; |
| --- | --- |

a)

meghallgatja és kivizsgálja a panaszokat, és ésszerű időn belül értesíti az érintettet a vizsgálat eredményéről;

| b) | saját kezdeményezésére vagy panasz alapján vizsgálatokat végez, és ésszerű időn belül

  haladéktalanul
  értesíti az érintettet azok eredményéről; [Mód. 187] |
| --- | --- |

b)

saját kezdeményezésére vagy panasz alapján vizsgálatokat végez, és ésszerű időn belül

  haladéktalanul
  értesíti az érintettet azok eredményéről; [Mód. 187]

| c) | ellenőrzi és biztosítja az e rendeletben és egyéb uniós aktusokban foglalt, a személyes adatok feldolgozása tekintetében természetes személyek védelmével kapcsolatos rendelkezések Europol általi alkalmazását; |
| --- | --- |

c)

ellenőrzi és biztosítja az e rendeletben és egyéb uniós aktusokban foglalt, a személyes adatok feldolgozása tekintetében természetes személyek védelmével kapcsolatos rendelkezések Europol általi alkalmazását;

| d) | saját kezdeményezésére vagy konzultáció keretében tanácsokkal látja el az Europolt a személyes adatok feldolgozására vonatkozó valamennyi kérdésben, különösen azt megelőzően, hogy az Europol belső szabályokat határoz meg az alapvető jogok és szabadságok személyesadat-feldolgozás tekintetében történő védelmére vonatkozóan; |
| --- | --- |

d)

saját kezdeményezésére vagy konzultáció keretében tanácsokkal látja el az Europolt a személyes adatok feldolgozására vonatkozó valamennyi kérdésben, különösen azt megelőzően, hogy az Europol belső szabályokat határoz meg az alapvető jogok és szabadságok személyesadat-feldolgozás tekintetében történő védelmére vonatkozóan;

| e) | meghatározza, indokolja és nyilvánosságra hozza a 36. cikk (4) bekezdésében említett mentességeket, biztosítékokat, engedélyeket és feltételeket; |
| --- | --- |

e)

meghatározza, indokolja és nyilvánosságra hozza a 36. cikk (4) bekezdésében említett mentességeket, biztosítékokat, engedélyeket és feltételeket;

| f) | nyilvántartást vezet azokról az adatfeldolgozási műveletekről, amelyekről a 42. cikk (1) bekezdése alapján értesítették és a 42. cikk (4) bekezdésével összhangban nyilvántartásba vettek; |
| --- | --- |

f)

nyilvántartást vezet azokról az adatfeldolgozási műveletekről, amelyekről a 42. cikk (1) bekezdése alapján értesítették és a 42. cikk (4) bekezdésével összhangban nyilvántartásba vettek;

| g) | előzetesen ellenőrzi azt az adatfeldolgozást, amelyről értesítették; |
| --- | --- |

g)

előzetesen ellenőrzi azt az adatfeldolgozást, amelyről értesítették;

(3)   Az európai adatvédelmi biztos e rendelet alapján:

| a) | tanácsot adhat az érintetteknek jogaik gyakorlásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

tanácsot adhat az érintetteknek jogaik gyakorlásával kapcsolatban;

| b) | a személyesadat-feldolgozást szabályozó rendelkezések állítólagos megsértése esetén az ügyet az Europol elé utalhatja, és szükség esetén javaslatot tehet a rendelkezés megsértésének orvoslására és az érintettek védelmének javítására; |
| --- | --- |

b)

a személyesadat-feldolgozást szabályozó rendelkezések állítólagos megsértése esetén az ügyet az Europol elé utalhatja, és szükség esetén javaslatot tehet a rendelkezés megsértésének orvoslására és az érintettek védelmének javítására;

| c) | elrendelheti az adatokkal kapcsolatos jogok gyakorlására vonatkozó kérelmek teljesítését abban az esetben, ha a kérelmeket a 39. és 40. cikk megsértésével utasították el; |
| --- | --- |

c)

elrendelheti az adatokkal kapcsolatos jogok gyakorlására vonatkozó kérelmek teljesítését abban az esetben, ha a kérelmeket a 39. és 40. cikk megsértésével utasították el;

| d) | figyelmeztetheti vagy elmarasztalhatja az Europolt; |
| --- | --- |

d)

figyelmeztetheti vagy elmarasztalhatja az Europolt;

| e) | elrendelheti bármely adat helyesbítését, zárolását, törlését vagy megsemmisítését, amennyiben annak feldolgozása a személyes adatok feldolgozására vonatkozó rendelkezések megsértésével történt, és elrendelheti azon harmadik személyek értesítését az ilyen intézkedésről, akikkel az adatot közölték; |
| --- | --- |

e)

elrendelheti bármely adat helyesbítését, zárolását, törlését vagy megsemmisítését, amennyiben annak feldolgozása a személyes adatok feldolgozására vonatkozó rendelkezések megsértésével történt, és elrendelheti azon harmadik személyek értesítését az ilyen intézkedésről, akikkel az adatot közölték;

| f) | elrendelheti

  javasolhatja
  az
  igazgatótanácsnak az
  adatfeldolgozás átmeneti vagy végleges tilalmát

  teljes vagy részleges tilalmának elrendelését
  ; [Mód. 189]; |
| --- | --- |

f)

elrendelheti

  javasolhatja
  az
  igazgatótanácsnak az
  adatfeldolgozás átmeneti vagy végleges tilalmát

  teljes vagy részleges tilalmának elrendelését
  ; [Mód. 189];

| g) | az ügyet az Europol, illetve szükség esetén az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság elé utalhatja; |
| --- | --- |

g)

az ügyet az Europol, illetve szükség esetén az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság elé utalhatja;

| h) | az ügyet a Szerződésben meghatározott feltételek szerint az Európai Unió Bírósága elé utalhatja; |
| --- | --- |

h)

az ügyet a Szerződésben meghatározott feltételek szerint az Európai Unió Bírósága elé utalhatja;

| i) | beavatkozóként járhat el az Európai Unió Bírósága elé terjesztett ügyekben. |
| --- | --- |

i)

beavatkozóként járhat el az Európai Unió Bírósága elé terjesztett ügyekben.

(4)   Az európai adatvédelmi biztos hatáskörrel rendelkezik arra, hogy:

| a) | az Europoltól hozzáférést kapjon a vizsgálataihoz szükséges összes személyes adathoz és információhoz; |
| --- | --- |

a)

az Europoltól hozzáférést kapjon a vizsgálataihoz szükséges összes személyes adathoz és információhoz;

| b) | bármely olyan helyiségbe belépjen, ahol az Europol tevékenykedik, amennyiben ésszerűen feltételezhető, hogy az adott helyiségben valamely, e rendelet hatálya alá tartozó tevékenység zajlik. |
| --- | --- |

b)

bármely olyan helyiségbe belépjen, ahol az Europol tevékenykedik, amennyiben ésszerűen feltételezhető, hogy az adott helyiségben valamely, e rendelet hatálya alá tartozó tevékenység zajlik.

(5)   Az európai adatvédelmi biztos éves jelentést állít össze az Europollal kapcsolatban végzett felügyeleti tevékenységekről. E jelentés részét képezi az adatvédelmi biztos 45/2001/EK rendelet 48. cikkében említett éves jelentésének.

E jelentés statisztikai információkat tartalmaz a panaszokról, vizsgálatokról, nyomozásokról, az érzékeny információk feldolgozásáról, a személyes adatok harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek történő továbbításáról, az előzetes ellenőrzésről és értesítésekről, valamint a (3) bekezdésben említett hatáskörök alkalmazásáról.

E jelentést továbbítják és benyújtják a közös parlamenti ellenőrző csoportnak, valamint továbbítják a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. E jelentés alapján az Európai Parlament és a Tanács felkérheti az európai adatvédelmi biztost, hogy tegyen további intézkedéseket e rendelet rendelkezései alkalmazásának biztosítása érdekében. [Mód. 190]

(6)   A tagokat és az európai adatvédelmi biztos személyzetét köti a 69. cikkben megállapított titoktartási kötelezettség.

47. cikk

Együttműködés az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti adatvédelmi hatóságok között

(1)   Az európai adatvédelmi biztos nemzeti bevonást igénylő sajátos kérdésekben szoros együttműködést folytat a nemzeti ellenőrző szervekkel, különösen akkor, ha az európai adatvédelmi biztos vagy a nemzeti ellenőrző szerv súlyos eltéréseket talál a tagállamok gyakorlatai között, vagy potenciálisan jogszerűtlen adattovábbítást tár fel az Europol által alkalmazott információcsere-csatornákon, vagy az egy vagy több nemzeti ellenőrző szerv által e rendelet végrehajtásával és értelmezésével kapcsolatban feltett kérdésekkel összefüggésben.

(2)   Az (1) bekezdésben említett esetekben

  európai adatvédelmi biztos a 46. cikk
  (
  2) bekezdésében meghatározott feladatai ellátása során adott esetben felhasználja a nemzeti adatvédelmi hatóságok szakértelmét és tapasztalatait. Tevékenységeik végrehajtása során
  az európai adatvédelmi
  biztossal együttműködő nemzeti ellenőrző hatóságok tagjai és alkalmazottai – a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett – a 46. cikk (4) bekezdésében meghatározott hatáskörökkel megegyező hatáskörrel bírnak és a 46. cikk (6) bekezdésében meghatározott kötelezettségek hárulnak rájuk. Az európai adatvédelmi
  biztos és a nemzeti ellenőrző szervek

  felügyeleti hatóságok
   – mindegyik saját kapcsolódó hatásköreinek keretében eljárva – szükség szerint vonatkozó információkat cserélnek, támogatják egymást ellenőrzések és vizsgálatok elvégzésében, megvizsgálják e rendelet értelmezésének vagy alkalmazásának nehézségeit, megvizsgálják a független felügyelet gyakorlásával vagy az érintettek jogainak gyakorlásával kapcsolatos problémákat, közös megoldásokra irányuló összehangolt javaslatokat állítanak össze bármely probléma tekintetében, valamint előmozdítják az adatvédelmi jogok tudatosítását. [Mód. 191]

(2a)
     
  Az európai adatvédelmi biztos teljes körű tájékoztatással szolgál a nemzeti adatvédelmi hatóságok részére a számukra releváns összes kérdésről. [Mód. 192]

(2b)
     
  Amennyiben konkrét ügyek egy vagy több tagállamból származó adatokra vonatkoznak, az európai adatvédelmi biztos konzultál az érintett és illetékes nemzeti adatvédelmi hatóságokkal. Az európai adatvédelmi biztos nem dönt további lépésekről mindaddig, amíg az érintett és illetékes nemzeti adatvédelmi hatóságok nem tájékoztatják őt álláspontjukról az európai adatvédelmi biztos által adott határidőn belül, amely nem lehet két hónapnál rövidebb. Az európai adatvédelmi biztos a legmesszemenőbb mértékig figyelembe veszi az érintett és illetékes nemzeti adatvédelmi hatóságok álláspontját. Olyan esetekben, amikor az európai adatvédelmi biztos nem szándékozik az utóbbiak álláspontját követni, tájékoztatja erről őket, és megindokolja döntését. Az általa rendkívül sürgősnek ítélt ügyekben az európai adatvédelmi biztos dönthet azonnali fellépés mellett. Ilyen esetekben az európai adatvédelmi biztos tájékoztatja az érintett és illetékes nemzeti adatvédelmi hatóságokat és megindokolja a helyzet sürgősségét, illetve az általa hozott intézkedéseket. [Mód. 193]

(2c)
     
  Mielőtt a 46. cikk (3) bekezdésének e) – h) pontjaiban előírt intézkedések bármelyikét meghozza, az európai adatvédelmi biztos konzultál az érintett és illetékes nemzeti adatvédelmi hatóságokkal. Az európai adatvédelmi biztos a legmesszemenőbb mértékig figyelembe veszi az érintett és illetékes nemzeti adatvédelmi hatóságok álláspontját, amelyet ez utóbbiak az általa adott határidőn belül közölnek, amely nem lehet két hónapnál rövidebb. Olyan esetekben, amikor az európai adatvédelmi biztos nem szándékozik az érintett és illetékes nemzeti adatvédelmi hatóságok álláspontját követni, tájékoztatja erről őket, és megindokolja döntését. Az álatala rendkívül sürgősnek ítélt ügyekben az európai adatvédelmi biztos dönthet azonnali fellépés mellett. Ilyen esetekben az európai adatvédelmi biztos tájékoztatja az érintett és illetékes nemzeti adatvédelmi hatóságokat és megindokolja a helyzet sürgősségét, illetve az általa hozott intézkedéseket. Az európai adatvédelmi biztos tartózkodik a fellépéstől, amennyiben az összes nemzeti adatvédelmi hatóság ellenkező álláspontról tájékoztatja őt. [Mód. 194]

(3)   A nemzeti ellenőrző szervek
  vezetői
  és az európai adatvédelmi biztos szükség esetén találkozik.
  legalább évente egyszer találkoznak stratégiai és általános politikai kérdések, vagy az (1) és (2) bekezdésben meghatározott ügyek megbeszélése céljából
  . Az ilyen találkozók költségei és megszervezése az európai adatvédelmi biztost terheli. Az első találkozó alkalmával eljárási szabályzatot kell elfogadni. Szükség esetén közösen dolgoznak ki további munkamódszereket. [Mód. 195]

48. cikk

Adminisztratív jellegű személyes adatok és a személyzetet érintő adatok
  [Mód. 196]

A 45/2001/EK rendeletet kell alkalmazni az Europol személyzeti tagjainak valamennyi személyes adatára, valamint az Europolnál tartott
  valamennyi
  adminisztratív jellegű személyes adatokra

  adatra
  . [Mód. 197]

VIII. fejezet

JOGORVOSLAT ÉS FELELŐSSÉG

49. cikk

Az európai adatvédelmi biztoshoz intézett panasz benyújtásához való jog

(1)   Minden érintettnek jogában áll panaszt emelni az európai adatvédelmi biztosnál, ha megítélése szerint a rá vonatkozó személyes adatok feldolgozása nem tesz eleget e rendelet rendelkezéseinek.

(2)   Amennyiben a panasz a 39. vagy 40. cikkben említett határozattal kapcsolatos, az európai adatvédelmi biztos konzultál a nemzeti ellenőrző szervekkel vagy az illetékes igazságügyi szervvel abban a tagállamban,
  abban/azokban a tagállam(ok)ban
  , amely
  (ek)
  az adat forrása
  (i)
  volt
  (ak)
  , vagy amely tagállam
  (ok)
  közvetlenül érintett
  (ek)
  . Az európai adatvédelmi biztos a nemzeti ellenőrző szervvel vagy az illetékes igazságügyi szervvel szoros együttműködésben hozza meg a határozatot, amely kiterjedhet mindennemű információ közlésének elutasítására.
  [Mód. 198]

(3)   Ha a panasz az Europol számára valamely tagállam által szolgáltatott adatok feldolgozására vonatkozik, az európai adatvédelmi biztos az adatokat szolgáltató tagállam nemzeti ellenőrző szervével szorosan együttműködve megbizonyosodik

  biztosítja, hogy az érintett tagállamban folytatott adatfeldolgozás jogszerű volt, és szabályszerűen elvégezték
  a szükséges ellenőrzés szabályszerű elvégzéséről

  ellenőrzéseket
  . [Mód. 199]

(4)   Ha a panasz az Europol számára uniós szervek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek által szolgáltatott adatok feldolgozására vonatkozik, az európai adatvédelmi biztos megbizonyosodik arról, hogy az Europol elvégezte a szükséges ellenőrzéseket.

50. cikk

Az Európai Adatvédelmi Biztossal szembeni jogorvoslathoz való jog

Az európai adatvédelmi biztos határozatai ellen az Európai Unió Bírósága előtt kell keresetet indítani.

51. cikk

Általános rendelkezések a felelősségről és a kártérítéshez való jogról

(1)   Az Europol szerződéses felelősségét az adott szerződésre alkalmazandó jog határozza meg.

(2)   Az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az Europol által kötött valamely szerződésben található bármilyen választottbírósági kikötés alapján ítéletet hozzon.

(3)   Az 52. cikk sérelme nélkül, a szerződésen kívüli felelősség esetében – a tagállami jogszabályok közös alapelveivel összhangban – az Europol megtéríti a szervezeti egységei vagy alkalmazottai által feladataik ellátása során okozott kárt.

(4)   A (3) bekezdésben említett károk megtérítésével kapcsolatos jogvitákra az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel.

(5)   Az Europol-alkalmazottak Europollal szembeni személyes felelősségét a rájuk alkalmazandó személyzeti szabályzatban vagy alkalmazási feltételekben meghatározott előírások szabályozzák.

52. cikk

Felelősség a téves adatfeldolgozásért és a kártérítéshez való jog

(1)   Minden olyan egyén, aki jogszerűtlen adatfeldolgozási művelet eredményeképpen kárt szenvedett, az elszenvedett kárért a Szerződés 340. cikkével összhangban kártérítésre jogosult az Europoltól, vagy a nemzeti joggal összhangban azon tagállamtól, amelyben a kárt okozó esemény történt. Az egyén az Europol ellen az Európai Unió Bíróságán, a tagállam ellen pedig e tagállam joghatósággal rendelkező nemzeti bíróságán indíthat keresetet.

(2)   A valamely egyénnek az (1) bekezdéssel összhangban odaítélt kártérítés végső felelősségével kapcsolatban az Europol és a tagállamok között felmerülő jogvitákat az igazgatótanács elé kell utalni, amely tagjainak kétharmados többségével hoz határozatot, az EUMSZ 263. cikkében biztosított, e határozat megtámadására vonatkozó jog sérelme nélkül.

IX. fejezet

PARLAMENT ÁLTALI ELLENŐRZÉS

53. cikk

Parlament általi

  Közös parlamenti
  ellenőrzés

(1)
     
  Az Europol tevékenységének az Európai Parlament által – a nemzeti parlamentekkel közösen – végzett ellenőrzési mechanizmusa egy erre szakosított közös parlamenti ellenőrző csoport formáját ölti, amelyet az Európai Parlament illetékes bizottságán belül kell létrehozni; e csoport az érintett bizottság tagjaiból és minden egyes tagállami parlament illetékes bizottságának egy-egy képviselőjéből, illetve egy-egy póttagból áll. A kétkamarás parlamenttel rendelkező tagállamok ehelyett mindkét házból küldenek egy-egy képviselőt.

(2)
     
  A közös parlamenti ellenőrző csoportot az Európai Parlament illetékes bizottságának elnöke mindig az Európai Parlament épületébe hívja össze ülésezni. Az ülések társelnöki teendőit az Európai Parlament illetékes bizottságának elnöke és a Tanács soros elnökségét betöltő tagállam nemzeti parlamentjének képviselője látja el.

(3)
     
  A közös parlamenti ellenőrző csoport felügyeli e rendelet rendelkezéseinek alkalmazását, különös tekintettel a természetes személyek alapvető jogaira és szabadságaira gyakorolt hatásukra.

(4)
     
  E célból a közös parlamenti ellenőrző csoport feladatai a következők:

(1).   
  a)
  az igazgatótanács elnöke és az ügyvezető igazgató az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek és a
  Bizottság egy képviselője megjelenik a közös parlamenti ellenőrző csoport előtt ez utóbbi
  kérésére megjelenik előttük az Europollal kapcsolatos
  kérdéseknek – adott esetben
  a diszkréciós és titoktartási kötelezettség figyelembevételével történő megvitatása céljából.
  A csoport határozhat úgy, hogy üléseire adott esetben más érintett személyeket is meghív.

(2)   Az Europol tevékenységeinek Európai Parlament általi – a nemzeti parlamentekkel együtt végzett – parlamenti ellenőrzése e rendelettel összhangban történik.

| b) | Az európai adatvédelmi biztos legalább évente egyszer megjelenik a közös parlamenti ellenőrző csoport előtt ez utóbbi kérésére, hogy megvitassák a természetes személyek alapvető jogainak és szabadságainak védelmével kapcsolatos ügyeket és különösen a személyes adatok védelmét, tekintettel a személyes adatok Europol általi feldolgozására, adott esetben figyelembe véve a diszkréciós és titoktartási kötelezettségeket. |
| --- | --- |

b)

Az európai adatvédelmi biztos legalább évente egyszer megjelenik a közös parlamenti ellenőrző csoport előtt ez utóbbi kérésére, hogy megvitassák a természetes személyek alapvető jogainak és szabadságainak védelmével kapcsolatos ügyeket és különösen a személyes adatok védelmét, tekintettel a személyes adatok Europol általi feldolgozására, adott esetben figyelembe véve a diszkréciós és titoktartási kötelezettségeket.

A közös parlamenti ellenőrző csoport ülésein az alábbi dokumentumokat kell előterjeszteni és megbeszélni:

| — | a 15. cikkben említett éves és többéves munkaprogramok tervezetét; |
| --- | --- |

—

a 15. cikkben említett éves és többéves munkaprogramok tervezetét;

| — | a konszolidált éves tevékenységi jelentést az Europol tevékenységeiről, a 14. cikkben foglaltak szerint; |
| --- | --- |

—

a konszolidált éves tevékenységi jelentést az Europol tevékenységeiről, a 14. cikkben foglaltak szerint;

| — | az európai adatvédelmi biztos által az Europol felügyeleti tevékenységeiről készített éves jelentést a 46. cikkben foglaltak szerint; |
| --- | --- |

—

az európai adatvédelmi biztos által az Europol felügyeleti tevékenységeiről készített éves jelentést a 46. cikkben foglaltak szerint;

| — | a Bizottság által az Europol hatékonyságának és eredményességének felmérése érdekében készített értékelő jelentést, a 70. cikkben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

—

a Bizottság által az Europol hatékonyságának és eredményességének felmérése érdekében készített értékelő jelentést, a 70. cikkben foglaltaknak megfelelően;

A közös parlamenti ellenőrző csoport előtt, ennek kérésére az alábbiak jelennek meg:

| — | az ügyvezető igazgatói tisztségre kiválasztott jelöltek, ahogyan azt az 56. cikk (2) bekezdése előírja; |
| --- | --- |

—

az ügyvezető igazgatói tisztségre kiválasztott jelöltek, ahogyan azt az 56. cikk (2) bekezdése előírja;

| — | az ügyvezető igazgató – ha hivatali idejét meg kívánják hosszabbítani, ahogyan azt az 56. cikk (5) bekezdése előírja; |
| --- | --- |

—

az ügyvezető igazgató – ha hivatali idejét meg kívánják hosszabbítani, ahogyan azt az 56. cikk (5) bekezdése előírja;

| — | az ügyvezető igazgató – hogy beszámoljon feladatai ellátásáról. |
| --- | --- |

—

az ügyvezető igazgató – hogy beszámoljon feladatai ellátásáról.

Mielőtt az ügyvezető igazgatót kimozdítaná hivatalából az igazgatótanács elnöke tájékoztatja a közös parlamenti ellenőrző csoportot többek között az erre irányuló döntés okairól és indokairól is.

(5)
     
  Emellett
  az e rendeletben előírt tájékoztatási és konzultációs kötelezettségek mellett az Europol tájékoztatás céljából –
  adott esetben
  a diszkréciós és titoktartási kötelezettség figyelembe vételével – továbbítja az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek

  a közös parlamenti ellenőrző csoportnak
  az alábbiakat:

| a) | fenyegetésértékeléseket, stratégiai elemzéseket és az Europol célkitűzéséhez kapcsolódó általános helyzetjelentéseket, valamint az Europol által rendelt tanulmányok és értékelések eredményeit; |
| --- | --- |

a)

fenyegetésértékeléseket, stratégiai elemzéseket és az Europol célkitűzéséhez kapcsolódó általános helyzetjelentéseket, valamint az Europol által rendelt tanulmányok és értékelések eredményeit;

| (b) | a 31. cikk (1) bekezdése alapján elfogadott munkamegállapodást. |
| --- | --- |

(b)

a 31. cikk (1) bekezdése alapján elfogadott munkamegállapodást.

(6)
     
  A közös parlamenti ellenőrző csoport hozzáférést kérhet minden, a feladatai ellátásához szükséges, releváns, az 1049/2001/EK rendelet

   (16)

  , illetve a bizalmas információk Európai Parlament általi kezelésére vonatkozó szabályok hatálya alá eső dokumentumhoz.

(7)
     
  A közös parlamenti ellenőrző csoport vázlatszerűen összefoglalhatja következtetéseit az Európai Parlament számára az Europollal kapcsolatban végzett felügyeleti tevékenységekről.

  [Mód. 200]

54. cikk

Az Európai Parlament hozzáférése az Europol által vagy azon keresztül feldolgozott minősített adatokhoz

(1)   Az Europol tevékenységeinek az 53. cikkel összhangban történő parlamenti ellenőrzésének lehetővé tétele céljából az Európai Parlament

  a közös parlamenti ellenőrző csoport
  és képviselői kérésre –
  adott esetben

  hozzáférhetnek az
  adatszolgáltató hozzájárulását követően – hozzáférnek az
  Europol által vagy azon keresztül feldolgozott EU-minősített adatokhoz és a nem minősített érzékeny adatokhoz.

(2)   
  Ezen információ érzékeny és bizalmas természetére tekintettel
  az EU-minősített adatokhoz és a nem minősített érzékeny adatokhoz való hozzáférésnek meg kell felelnie a 69. cikkben említettek szerinti alapelveknek és minimumszabályoknak. a
  bizalmas információk Európai Parlament általi kezelésére irányadó szabályoknak

   (17). A
  további
  részleteket az Europol és az Európai Parlament között létrejött munkamegállapodás szabályozza. [Mód. 201]

X. fejezet

SZEMÉLYZET

55. cikk

Általános rendelkezések

(1)   A személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, valamint az uniós intézmények közötti megállapodás által elfogadott, a fenti személyzeti szabályzatot és egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételeket hatályba léptető szabályokat kell alkalmazni az Europol személyzetére, azon személyzet kivételével, akik e rendelet alkalmazása megkezdésének időpontjában az Europol-egyezmény szerint létrehozott Europol által kötött szerződés hatálya alatt állnak.

(2)   Az Europol személyzete ideiglenes alkalmazottakból és/vagy szerződéses alkalmazottakból áll. Az igazgatótanács dönti el, hogy a létszámtervben előírt beosztások közül melyeket lehet csak a tagállamok illetékes hatóságainak alkalmazottaival betölteni. Az ilyen beosztásokra felvett személyzet ideiglenes alkalmazottnak tekintendő, és csak határozott időre szóló, egyszer, határozott időtartamra megújítható szerződés köthető vele.

(2a)
     
  A kinevező hatóság teljes körűen kihasználja a személyzeti szabályzatban biztosított lehetőségeket, és a szakosodott személyzetnek, így például az informatikai szakértőknek képesítésük szerint magasabb tisztségcsoportot és besorolási fokozatot biztosít annak érdekében, hogy ideális módon láthassák el az Ügynökség 4. cikk szerinti feladatait. [Mód. 202]

56. cikk

Ügyvezető igazgató

(1)   Az ügyvezető igazgató az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének a) pontja értelmében az Europol ideiglenes alkalmazottjaként tevékenykedik.

(2)   Az ügyvezető igazgatót nyílt és átlátható kiválasztási eljárás keretében a Bizottság által javasolt jelöltek listájáról az igazgatótanács nevezi ki
  a következő együttműködési eljárás alapján:

| a) | a Bizottság
  az
  igazgatótanácsba delegált képviselőjéből és két további igazgatótanácsi tagból álló bizottság által javasolt, legalább három jelöltet tartalmazó lista alapján. nyílt és átlátható kiválasztási eljárást követően a jelentkezők, mielőtt kinevezésükre sor kerülne, felkérést kapnak arra, hogy felszólaljanak a Tanács és az közös parlamenti ellenőrző csoport előtt, és hogy válaszoljanak a feltett kérdésekre; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság
  az
  igazgatótanácsba delegált képviselőjéből és két további igazgatótanácsi tagból álló bizottság által javasolt, legalább három jelöltet tartalmazó lista alapján. nyílt és átlátható kiválasztási eljárást követően a jelentkezők, mielőtt kinevezésükre sor kerülne, felkérést kapnak arra, hogy felszólaljanak a Tanács és az közös parlamenti ellenőrző csoport előtt, és hogy válaszoljanak a feltett kérdésekre;

| b) | a közös parlamenti ellenőrző csoport és a Tanács véleményt nyilvánít
  , és
  megadja az általa előnyben részesített sorrendet; |
| --- | --- |

b)

a közös parlamenti ellenőrző csoport és a Tanács véleményt nyilvánít
  , és
  megadja az általa előnyben részesített sorrendet;

| c) | az igazgatótanács e véleményeket figyelembe véve kinevezi az ügyvezető igazgatót. |
| --- | --- |

c)

az igazgatótanács e véleményeket figyelembe véve kinevezi az ügyvezető igazgatót.

Az ügyvezető igazgató szerződésének megkötése céljából az Europolt az igazgatótanács elnöke képviseli.

Kinevezése előtt az igazgatótanács által kiválasztott jelölt felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon az annak tagjai által feltett kérdésekre.
  [Mód. 203]

(3)   Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. Ezen időszak végéig a Bizottság értékelést készít, amelyben figyelembe veszi az ügyvezető igazgató teljesítményének értékelését, valamint az Europol előtt álló jövőbeni feladatokat és kihívásokat.

(4)   Az igazgatótanács a
  közös parlamenti ellenőrző csoport véleményének kikérése után és a
  Bizottság (3) bekezdésben említett értékelést figyelembe vevő javaslata alapján eljárva egyszer, legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató hivatali idejét. [Mód. 204]

(5)   Amennyiben az igazgatótanács meg kívánja hosszabbítani az ügyvezető igazgató megbízatását, erről tájékoztatja az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal e meghosszabbítás előtt az ügyvezető igazgató felkérhető

  igazgatót felkérik
  arra, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága

  a közös parlamenti ellenőrző csoport
  előtt nyilatkozatot tegyen, és válaszoljon a tagok kérdéseire. [Mód. 205]

(6)   Az az ügyvezető igazgató, akinek hivatali idejét meghosszabbították, a teljes hivatali idő lejártát követően nem vehet részt az azonos munkakör betöltésére irányuló kiválasztási eljárásban.

(7)   Az
  ügyvezető igazgatót csak az
  igazgatótanács a Bizottság javaslata

  közös parlamenti ellenőrző csoport előtti megindokolt döntése
  alapján határozhat arról, hogy visszahívja

  lehet
  hivatalából az ügyvezető igazgatót. visszahívni. [Mód. 206]

(8)   Az ügyvezető igazgató és/vagy az ügyvezetőigazgató-helyetteseinek kinevezéséhez, hivatali idejének meghosszabbításához és felmentéséhez az igazgatótanács valamennyi szavazati joggal rendelkező tagjának kétharmados szavazattöbbségére van szükség.

57. cikk

Ügyvezetőigazgató-helyettesek

(1)   Az ügyvezető igazgatót négy – köztük egy képzésért felelős –

  három
  ügyvezetőigazgató-helyettes segíti. A képzésért felelő ügyvezetőigazgató-helyettes felelős az Europol Akadémia igazgatásáért és tevékenységeiért. A többiek feladatait az ügyvezető igazgató határozza meg. [Mód. 207]

(2)   Az 56. cikk alkalmazandó az ügyvezetőigazgató-helyettesekre. Az ügyvezető igazgatóval kinevezésük vagy felmentésük előtt konzultálni kell.

58. cikk

Kirendelt nemzeti szakértők és egyéb alkalmazottak

(1)   Az Europol kirendelt nemzeti szakértőket és egyéb, nem az ügynökség alkalmazásában álló személyi állományt is igénybe vehet.

(2)   Az igazgatótanács határozatot fogad el a nemzeti szakértők Europolhoz történő kirendelésére vonatkozó szabályok megállapításáról.

XI. fejezet

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

59. cikk

Költségvetés

(1)   Az Europol tervezett bevételeit és kiadásait minden – a naptári évvel egybeeső – pénzügyi évre vonatkozóan el kell készíteni, és azt az Europol költségvetésében fel kell tüntetni.

(2)   Az Europol költségvetésének bevételei és kiadásai egyensúlyban vannak.

(3)   Egyéb források sérelme nélkül az Europol bevétele magában foglalja az Uniónak – az Európai Unió általános költségvetésébe bevezetett – hozzájárulását.

(4)   Az Europol hatáskör-átruházási megállapodások vagy ad-hoc és kivételes támogatások formájában uniós finanszírozásban részesülhet, az Unió szakpolitikáit támogató kapcsolódó jogi aktusokban foglalt rendelkezésekkel összhangban.

(5)   Az Europol kiadásai magukban foglalják a személyi, az igazgatási, az infrastrukturális költségeket és a működési kiadásokat.

60. cikk

A költségvetés megállapítása

(1)   Az ügyvezető igazgató évente elkészíti az Europol következő költségvetési évre érvényes előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezetet, ideértve a létszámtervet is, és azt megküldi az igazgatótanácsnak.

(2)   Az igazgatótanács ezen költségvetési tervezet alapján megállapítja az Europol következő pénzügyi évre vonatkozó, bevételeket és kiadásokat tartalmazó ideiglenes költségvetési tervezetét. Az Europol bevételeinek és kiadásainak ideiglenes költségvetési tervezetét minden év [a költségvetési keretrendeletben előírt időpontig] megküldik a Bizottságnak. A költségvetési tervezet végleges változatát, amely magában foglalja a létszámterv tervezetét is, az igazgatótanács minden év március 31-ig megküldi a Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  és bemutatja
  a
  közös parlamenti ellenőrző csoportnak, a
  Bizottságnak,
  a Tanácsnak
  és a
  nemzeti parlamenteknek
  . [Mód. 208]

(3)   A Bizottság a költségvetési tervezetet az Európai Unió általános költségvetés-tervezetével együtt megküldi a Parlamentnek és a Tanácsnak (költségvetési hatóság).

(4)   A költségvetési tervezet alapján a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének tervezetében feltünteti a létszámtervre való tekintettel szükségesnek ítélt előirányzatokat, valamint az általános költségvetést terhelő hozzájárulás összegét, amelyet a Szerződés 313. és 314. cikkével összhangban a költségvetési hatóság elé terjeszt.

(5)   A költségvetési hatóság engedélyezi az Europol hozzájárulására vonatkozó előirányzatokat.

(6)   A költségvetési hatóság elfogadja az Europol létszámtervét.

(7)   Az Europol költségvetését az igazgatótanács fogadja el. A költségvetés az Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Szükség esetén ennek megfelelően ki kell igazítani.

(8)   A költségvetésre várhatóan jelentősen kiható valamennyi projektre, különösen az építési projektekre [a költségvetési keretrendelet] rendelkezéseit kell alkalmazni. .

61. cikk

A költségvetés végrehajtása

(1)   Az Europol költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre.

(2)   Az ügyvezető igazgató évente megküld a költségvetési hatóságnak minden, az értékelési eljárás eredménye szempontjából lényeges információt.

62. cikk

Az elszámolás bemutatása és mentesítés

(1)   Minden pénzügyi évet követően március 1-jéig az Europol számvitelért felelős tisztviselője megküldi az előzetes elszámolást a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek.

(2)   Az Europol a pénzügyi évet követő év március 31-ig megküldi
  és bemutatja
  a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentést az Európai Parlamentnek,
  a közös parlamenti ellenőrző csoportnak
  , a Tanácsnak és a Számvevőszéknek. [Mód. 209]

(3)   A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi évet követően március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek az Europol előzetes elszámolásának a Bizottság elszámolásával konszolidált változatát.

(4)   Az Europol előzetes elszámolására vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően a számvitelért felelős tisztviselő – a költségvetési rendelet 148. cikkének megfelelően – elkészíti az Europol végleges elszámolását. Az ügyvezető igazgató ezt véleményezésre benyújtja az igazgatótanácsnak.

(5)   Az igazgatótanács véleményezi az Europol végleges elszámolását.

(6)   Az ügyvezető igazgató a végleges elszámolást minden pénzügyi évet követően július 1-jéig az igazgatótanács véleményével együtt megküldi az Európai Parlamentnek,

  a közös parlamenti ellenőrző csoportnak
  , a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és a nemzeti parlamenteknek. [Mód. 201]

(7)   A végleges elszámolásokat közzéteszik.

(8)   Az ügyvezető igazgató [a költségvetési keretrendeletben kitűzött időpontig] válaszol a Számvevőszéknek az éves jelentésben tett észrevételeire Az ügyvezető igazgató a választ az igazgatótanácsnak is megküldi.

(9)   A költségvetési rendelet 165. cikke (3) bekezdésének megfelelően az ügyvezető igazgató az Európai Parlament részére, annak kérésére megküld minden olyan információt, amely az adott pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához szükséges.

(10)   Az Európai Parlament a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján eljárva az n + 2. év május 15. előtt mentesíti az ügyvezető igazgatót az n. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.

63. cikk

Pénzügyi szabályok

(1)   Az Europolra vonatkozó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács fogadja el. E szabályok csak akkor és annyiban térhetnek el a [költségvetési keretrendelettől], ha és amennyiben az eltérést az Europol működése kifejezetten szükségessé teszi, és az eltéréshez a Bizottság előzetesen hozzájárulását adta.
  Az Európai Parlamentet minden ilyen eltérésről értesíteni kell. [Mód. 211]

(2)   A nemzeti oktatási intézmények hálózata tagjainak sajátossága miatt – tudniillik ezek az egyedüli olyan testületek, amelyek sajátos jellemzőkkel és technikai kompetenciákkal rendelkeznek ahhoz, hogy kapcsolódó képzési tevékenységet folytassanak – e tagok az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet

   (18)

  190. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban pályázati felhívás nélkül kaphatnak támogatást.
  [Mód. 212]

XII. fejezet

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

64. cikk

Jogállás

(1)   Az Europol az Unió szerve. Jogi személyiséggel rendelkezik.

(2)   Az Europol az egyes tagállamokban a nemzeti jog alapján a jogi személyeket megillető legszélesebb körű jogképességet élvezi. Az Europol különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és idegeníthet el, továbbá bíróság előtt eljárhat

(3)   Az Europol székhelye Hága, Hollandia.

65. cikk

Kiváltságok és mentességek

(1)   Az Europolra és személyi állományára alkalmazni kell az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet.

(2)   Az összekötő tisztviselőkre és családtagjaikra vonatkozó kiváltságokat és mentességeket a Holland Királyság és egyéb tagállamok közötti megállapodás szabályozza. A fenti megállapodás az összekötő tisztviselők számára a feladataik megfelelő ellátásához szükséges mértékben biztosit ilyen kiváltságokat és mentességeket.

66. cikk

Nyelvhasználat

(1)   Az 1. rendeletben (19) megállapított rendelkezések alkalmazandók az Europolra.

(2)   Az Europol működéséhez szükséges fordítási munkákat Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.

67. cikk

Átláthatóság

(1)   Az Europolnál tárolt dokumentumokra

  összes adminisztratív dokumentumra
  az 1049/2001/EK rendeletet kell alkalmazni. [Mód. 213]

(2)   Az ügyvezető igazgató javaslata alapján, és legkésőbb e rendelet hatályba lépése után hat hónappal az igazgatótanács részletes szabályokat fogad el az 1049/2001/EK rendelet Europol-dokumentumok tekintetében történő alkalmazásáról.

(3)   Az Europol által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében hozott határozatok ellen az ombudsmannál panasszal vagy az Európai Unió Bíróságnál jogorvoslattal lehet élni, a Szerződés 228. és 263. cikkében meghatározott feltételek szerint.

(3a)
     
  Az Europol közzéteszi honlapján az igazgatótanácsi tagok, a külső és belső szakértők listáját az érdekeltségi nyilatkozatukkal és az életrajzukkal együtt. Az igazgatótanács üléseinek jegyzőkönyvét rendszeresen nyilvánosságra kell hozni. Az Europol – figyelembe véve diszkréciós és titoktartási kötelezettségeit – átmenetileg vagy tartósan korlátozhatja a dokumentumok közzétételét, ha nyilvánosságra hozataluk veszélyezteti az Europolra háruló feladatok teljesítését. [Mód. 214]

67a. cikk

Előzetes értesítés és figyelmeztető mechanizmus

A Bizottság figyelmeztető rendszert aktivál, amennyiben komoly indokkal feltételezi, hogy az igazgatótanács esetlegesen olyan határozatokat hoz, amelyek nem felelnének meg az Europol megbízatásának, sértenék az uniós jogot, vagy ellentmondanának az uniós szakpolitikai céloknak. Ilyen esetekben a Bizottság hivatalosan felveti az ügyet az igazgatótanácsnál, és felkéri arra, hogy tekintsen el az adott határozat meghozatalától. Amennyiben az igazgatótanács nem teljesíti a kérést, a Bizottság a gyors reagálás érdekében hivatalos úton értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot. A Bizottság felkérheti az igazgatótanácsot, hogy mindaddig ne hajtsa végre a vitatott határozatot, amíg az intézmények képviselői le nem zárják a kérdés megvitatását. [Mód. 215]

68. cikk

A csalás elleni küzdelem

(1)   Az 1073/1999/EK rendelet szerinti csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem céljából az Europol működésének megkezdésétől számított hat hónapon belül csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (20), és a fenti megállapodás mellékletében található minta alapján elfogadja az Europol személyzetére alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.

(2)   Az Európai Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az Europoltól uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.

(3)   1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben és 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (21) megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az Europol által finanszírozott támogatással vagy szerződéssel kapcsolatban csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység révén sérültek-e az Unió pénzügyi érdekei.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül az Europol harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásaiban, szerződéseiben, támogatási megállapodásaiban és támogatási határozataiban az Európai Számvevőszéket és az OLAF-ot külön rendelkezés útján kifejezetten fel kell hatalmazni arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően ilyen ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek.

69. cikk

Biztonsági szabályok a minősített információk védelmére vonatkozóan

Az Europol megállapítja saját, diszkréciós és titoktartási kötelezettségre vonatkozó szabályait, valamint a minősített EU-adatok és nem minősített érzékeny adatok védelmére vonatkozó szabályait a 2011/292/EU határozat alapelveinek és minimumszabályainak figyelembe vételével. E szabályok többek között a minősített információk cseréjét, feldolgozását és tárolását érintik.

70. cikk

Értékelés és felülvizsgálat

(1)   A Bizottság [e rendelet alkalmazásának megkezdésétől] számított öt éven belül, majd azt követően ötévente értékelést rendel meg, hogy felmérje különösen az Europol és munkamódszereinek hatását, eredményességét és hatékonyságát,
  valamint a az Europol tevékenységeinek az Európai Parlament által a nemzeti parlamentekkel együtt végzett ellenőrzésére szolgáló mechanizmusok működését
  . . Az értékelés különösen azt vizsgálja meg, hogy kell-e esetleg módosítani az Europol célkitűzéseit, és milyen költségvetési vonzatai lennének egy ilyen módosításnak. [Mód. 216]

(2)   A Bizottság az értékelő jelentést és a jelentéssel kapcsolatos következtetéseit
  továbbá – adott esetben – az e rendelet módosítására irányuló javaslatot
  továbbítja az Európai Parlamentnek,
  a közös parlamenti ellenőrző csoportnak
  , a nemzeti parlamenteknek, a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak.
  A Bizottság továbbá kérésre megadja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a nemzeti parlamenteknek az értékeléssel kapcsolatos valamennyi egyéb információt. [Mód. 217]

(3)   Minden második ellenőrzés alkalmával a Bizottság ugyancsak megvizsgálja az Europol által célkitűzése, megbízása és feladatai tekintetében elért eredményeket. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Europol fenntartása a kitűzött célok tekintetében már nem indokolt, javasolhatja e rendelet ennek megfelelő módosítását vagy hatályon kívül helyezését
  rendes jogalkotási eljárás keretében
  . [Mód. 218]

71. cikk

Igazgatási vizsgálatok

Az Europol tevékenységeit az európai ombudsman ellenőrzi a Szerződés 228. cikkében meghatározott feltételek mellett.

72. cikk

Székhely

(1)   Az Europol fogadó tagállambeli elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, a fogadó tagállam által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre, továbbá ügyvezető igazgatójára, az igazgatótanács tagjaira, valamint az Europol személyi állományára és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat az Europol és a székhely helye szerinti tagállam által – az igazgatótanács jóváhagyásának megszerzése után és legkésőbb [2 évvel e rendelet hatályba lépését követően] – megkötött székhely-megállapodás rögzíti.

(2)   Az Europolt befogadó tagállam a lehető legjobb körülményeket biztosítja az Europol megfelelő működéséhez, ideértve a többnyelvű, európai szemléletű iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési kapcsolatokat is.

XIII. fejezet

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

73. cikk

Általános jogutódlás

(1)   Az e rendelettel létrehozott Europol az általános jogutód valamennyi, a 2009/371/IB határozattal létrehozott Europol és a 2005/681/IB határozattal létrehozott CEPOL által kötött szerződés, az általuk

  általa
  vállalt felelősség, és a megszerzett ingatlanok tekintetében. [Mód. 219]

(2)   Ez a rendelet nem érinti a 2009/371/IB határozat által létrehozott Europol által e rendelet hatályba lépése előtt kötött megállapodások jogi érvényességét.

(3)   Ez a rendelet nem érinti a 2005/681/IB határozat által létrehozott CEPOL által e rendelet hatályba lépése előtt kötött megállapodások jogi érvényességét.
  [Mód. 220]

(4)   A (3) bekezdéstől eltérve, a 2005/681/IB határozat alapján kötött székhely-megállapodás e rendelet alkalmazása megkezdésének napján megszűnik.
  [Mód. 221]

74. cikk

Átmeneti intézkedések az igazgatótanácsra vonatkozóan

(1)   A CEPOL igazgatótanácsa tagjainak a 2005/681/IB határozat 10. cikke alapján megállapított hivatali ideje [e rendelet hatálybalépésének napján] jár le.
  [Mód. 222]

(2)   Az Europol igazgatótanácsa tagjainak a 2009/371/IB határozat 37. cikke alapján megállapított hivatali ideje [e rendelet alkalmazása megkezdésének napján] jár le.

(3)   A 2009/371/IB határozat 37. cikke alapján létrehozott igazgatótanács a hatályba lépés napja és az alkalmazás megkezdésének időpontja közötti időszakban:

| a) | ellátja az igazgatótanács e rendelet 14. cikkében említett feladatait; |
| --- | --- |

a)

ellátja az igazgatótanács e rendelet 14. cikkében említett feladatait;

| b) | előkészíti a 69. cikkben említett diszkréciós és titoktartási kötelezettségre vonatkozó szabályok, valamint az e rendelet 69. cikkében említett uniós minősített adatok védelméről szóló szabályok elfogadását; |
| --- | --- |

b)

előkészíti a 69. cikkben említett diszkréciós és titoktartási kötelezettségre vonatkozó szabályok, valamint az e rendelet 69. cikkében említett uniós minősített adatok védelméről szóló szabályok elfogadását;

| c) | előkészíti az e rendelet alkalmazásához szükséges bármely más eszközt; valamint |
| --- | --- |

c)

előkészíti az e rendelet alkalmazásához szükséges bármely más eszközt; valamint

| d) | felülvizsgálja a 2009/371/IB határozatot végrehajtó nem jogalkotási intézkedéseket, hogy az e rendelet 13. cikke alapján létrehozott igazgatótanács számára lehetővé tegye a 78. cikk (2) bekezdésében említett határozat meghozatalát. |
| --- | --- |

d)

felülvizsgálja a 2009/371/IB határozatot végrehajtó nem jogalkotási intézkedéseket, hogy az e rendelet 13. cikke alapján létrehozott igazgatótanács számára lehetővé tegye a 78. cikk (2) bekezdésében említett határozat meghozatalát.

(4)   A Bizottság e rendelet hatályba lépése után haladéktalanul meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosításához, hogy a 13. cikk szerint létrehozott igazgatótanács [e rendelet alkalmazása megkezdésének időpontja] megkezdje munkáját;

(5)   E rendelet hatálybalépésének időpontjától számított legkésőbb hat hónapon belül, a tagállamok a 13. cikkel összhangban eljuttatják a Bizottságnak azon személyek nevét, akiket az igazgatótanács tagjainak és póttagjainak neveztek ki.

(6)   Az e rendelet 13. cikke alapján létrehozott igazgatótanács első ülését [e rendelet alkalmazása megkezdésének napja] tartja. Ekkor meghozza a 78. cikk (2) bekezdésében említett határozatot.

(6a)
     
  Az igazgatótanács kidolgozza a 67a. cikkben foglalt eljárást szabályozó részletes rendelkezéseket, és azokat jóváhagyásra benyújtja a Bizottsághoz. i [Mód. 223]

75. cikk

Átmeneti intézkedések az ügyvezető igazgatóra és az igazgatóhelyettesekre vonatkozóan

(1)   Hátralévő hivatali idejére a 2009/371/IB határozat 38. cikke alapján kinevezett igazgatót jelölik ki az ügyvezető igazgató e rendelet 19. cikkében előírtak szerinti feladatköreinek ellátására. Szerződése egyéb feltételei változatlanok maradnak. Amennyiben a hivatali idő [e rendelet hatályba lépésének napja] után, de [e rendelet alkalmazása megkezdésének napja] előtt jár le, hivatali idejét az e rendelet alkalmazásának időpontjától számított egy évig automatikusan meg kell hosszabbítani.

(2)   Amennyiben az ügyvezető igazgató nem szándékozik vagy nem képes az (1) bekezdéssel összhangban eljárni, a Bizottság egy bizottsági tisztviselőt jelöl ki ideiglenes ügyvezető igazgatóként, aki 18 hónapot nem meghaladó időtartamra, az 56. cikkben előírt kinevezésekig gyakorolja az ügyvezető igazgató feladatköreit.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés alkalmazandó a 2009/371/IB határozat 38. cikke alapján kinevezett igazgatóhelyettesekre.

(4)   Hátralevő hivatali idejére a CEPOL 2005/681/IB határozat 11. cikkének (1) bekezdése alapján kinevezett igazgatóját jelölik ki az Europol képzésért felelős ügyvezetőigazgató-helyettes feladatainak ellátására. Szerződése egyéb feltételei változatlanok maradnak. Amennyiben a hivatali idő [e rendelet hatályba lépésének napja] után, de [e rendelet alkalmazása megkezdésének napja] előtt jár le, hivatali idejét az e rendelet alkalmazásának időpontjától számított egy évig automatikusan meg kell hosszabbítani.
  [Mód. 224]

76. cikk

Átmeneti költségvetési rendelkezések

(1)   Az e rendelet hatályba lépését követő három költségvetési évre az Europol működési kiadásokból évenként legalább 8 millió EUR-t különítenek el a III. fejezetben leírt képzésre.
  [Mód. 225]

(2)   A 2009/371/IB határozat 42. cikke alapján jóváhagyott költségvetések tekintetében a mentesítési eljárást a 2009/371/IB határozat 43. cikkében megállapított szabályokkal és az Europol pénzügyi szabályaival összhangban végzik.

XIV. fejezet

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

77. cikk

Helyettesítés

E rendelet a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok

  határozat
  helyébe lép, és hatályon kívül helyezi azokat

  azt
  .

A hatályon kívül helyezett határozatokra

  határozatra
  való hivatkozásokat az erre a rendeletre történő hivatkozásokként kell értelmezni. [Mód. 226]

78. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   A 2009/371/IB határozatot és a 2005/681/IB határozatot végrehajtó összes jogalkotási intézkedést e rendelet hatályba lépésének napjától kezdődően hatályon kívül kell helyezni.

(2)   Az Európai Rendőrségi Hivatalt (Europol) létrehozó 2009/371/IB határozatot és a CEPOLT létrehozó 2005/681/IB határozatot végrehajtó valamennyi nem jogalkotási intézkedés hatályban marad [e rendelet alkalmazásának megkezdődése] után, kivéve, ha az Europol igazgatótanácsa e rendelet végrehajtása során másként határoz. [Mód. 227]

79. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 20. napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet [alkalmazás napja]-tól/-től kell alkalmazni.

Ugyanakkor a 73., 74. és 75. cikket [e rendelet hatálybalépésétől] kell alkalmazni.

Kelt ...,

Az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2014. február 25-i álláspontja.

1

(2)  A Tanács 2009/371/IB határozata (2009. április 6.) az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról (HL L 121., 2009.5.15., 37. o.).

2

(3)  HL C 316., 1995.11.27., 1. o.

3

(4)  
  HL L 256., 2005.10.1., 63. o
  .

4

HL L 256., 2005.10.1., 63. o

(5)  HL C 115., 2010.5.4., 1. o.

5

(*1)  Javaslat COM(2013)0048.

*1

(6)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról
  (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.)

6

Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról

(7)  Egyezmény az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során, Strasbourg, 1981.1.28.

7

(8)  Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának R(87) 15. számú ajánlása a tagállamok számára a személyes adatok rendőrségi ágazatban történő feldolgozásának szabályozásáról, 1987.9.17.

8

(9)  A Tanács 2008. november 27-i 2008/977/IB kerethatározata a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről. (HL L 350., 2008.12.30., 60. o.)

9

(10)  Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről (Személyzeti Szabályzat) szóló, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.)

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 136., 1999.5.31., 1. o.).

12

(13)  A Tanács 2011/292/EU határozata (2011. március 31.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 141., 2011.5.27., 17. o.).

13

(14)  A Tanács 2005/511/IB határozata (2005. július 12.) az euró pénzhamisítás elleni, az Europolnak az euró-hamisítás elleni küzdelem központi hivatalává történő kijelölése általi védelméről (HL L 185., 2005.7.16., 35. o.).

14

(15)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

15

Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

(16)  
  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet.(HL L 145., 2001.5.31., 43. o.)

16

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet.(HL L 145., 2001.5.31., 43. o.)

(17)  
  Ahogyan azt a 2013. április 15-i európai parlamenti elnökségi határozat előírja.

17

Ahogyan azt a 2013. április 15-i európai parlamenti elnökségi határozat előírja.

(18)  
  HL L 362., 2012.12.31., 1. o.

18

HL L 362., 2012.12.31., 1. o.

(19)  2. EGK tanácsi rendelet az Európai Gazdasági Közösség által használatos nyelvek meghatározására (HL 17., 1958.10.6, 385/58. o.).

19

(20)  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

20

(21)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

21

I. MELLÉKLET

Azon bűncselekmények listája, amelyek tekintetében az Europol támogatja és megerősíti a tagállamok illetékes hatóságainak fellépését, valamint kölcsönös együttműködésüket e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban

| — | terrorizmus, |
| --- | --- |

—

terrorizmus,

| — | szervezett bűnözés, |
| --- | --- |

—

szervezett bűnözés,

| — | tiltott kábítószer-kereskedelem, |
| --- | --- |

—

tiltott kábítószer-kereskedelem,

| — | pénzmosási tevékenységek, |
| --- | --- |

—

pénzmosási tevékenységek,

| — | nukleáris és radioaktív anyagokkal kapcsolatos bűncselekmények, |
| --- | --- |

—

nukleáris és radioaktív anyagokkal kapcsolatos bűncselekmények,

| — | embercsempészet, |
| --- | --- |

—

embercsempészet,

| — | emberkereskedelem, |
| --- | --- |

—

emberkereskedelem,

| — | gépjárművekkel kapcsolatos bűncselekmények, |
| --- | --- |

—

gépjárművekkel kapcsolatos bűncselekmények,

| — | szándékos emberölés, súlyos testi sértés, |
| --- | --- |

—

szándékos emberölés, súlyos testi sértés,

| — | emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme, |
| --- | --- |

—

emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme,

| — | emberrablás, személyi szabadság megsértése és túszejtés, |
| --- | --- |

—

emberrablás, személyi szabadság megsértése és túszejtés,

| — | rasszizmus és idegengyűlölet, |
| --- | --- |

—

rasszizmus és idegengyűlölet,

| — | rablás, |
| --- | --- |

—

rablás,

| — | kulturális javak – ideértve a régiségeket és műtárgyakat is – tiltott kereskedelme, |
| --- | --- |

—

kulturális javak – ideértve a régiségeket és műtárgyakat is – tiltott kereskedelme,

| — | csalással kapcsolatos bűncselekmények, ideértve az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalást is, |
| --- | --- |

—

csalással kapcsolatos bűncselekmények, ideértve az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalást is,

| — | zsarolás és védelmi pénz szedése, |
| --- | --- |

—

zsarolás és védelmi pénz szedése,

| — | iparjogvédelmi jog megsértése és termékhamisítás, |
| --- | --- |

—

iparjogvédelmi jog megsértése és termékhamisítás,

| — | hivatalos okmányok hamisítása és azokkal való kereskedelem, |
| --- | --- |

—

hivatalos okmányok hamisítása és azokkal való kereskedelem,

| — | pénz és más fizetőeszközök hamisítása, |
| --- | --- |

—

pénz és más fizetőeszközök hamisítása,

| — | számítástechnikai bűnözés, |
| --- | --- |

—

számítástechnikai bűnözés,

| — | korrupció, |
| --- | --- |

—

korrupció,

| — | fegyverek, lőszerek és robbanóanyagok tiltott kereskedelme, |
| --- | --- |

—

fegyverek, lőszerek és robbanóanyagok tiltott kereskedelme,

| — | veszélyeztetett állatfajok tiltott kereskedelme, |
| --- | --- |

—

veszélyeztetett állatfajok tiltott kereskedelme,

| — | veszélyeztetett növényfajok és -fajták tiltott kereskedelme, |
| --- | --- |

—

veszélyeztetett növényfajok és -fajták tiltott kereskedelme,

| — | környezettel kapcsolatos bűncselekmények, ideértve a hajókról származó szennyezést is, |
| --- | --- |

—

környezettel kapcsolatos bűncselekmények, ideértve a hajókról származó szennyezést is,

| — | hormontartalmú anyagok és más növekedésserkentők tiltott kereskedelme, |
| --- | --- |

—

hormontartalmú anyagok és más növekedésserkentők tiltott kereskedelme,

| — | –
  személyek, különösen
  a nők és gyerekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása. [Mód 228] |
| --- | --- |

—

–
  személyek, különösen
  a nők és gyerekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása. [Mód 228]

II. MELLÉKLET

A személyes adatok kategóriái, valamint az érintettek azon kategóriái, akiknek adatait a 24. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett keresztellenőrzés céljából lehet gyűjteni és feldolgozni

| 1. | A keresztellenőrzés céljából gyűjtött és feldolgozott személyes adatok az alábbiakra vonatkoznak:






  a) | azokra a személyekre, akiket az érintett tagállam nemzeti jogának értelmében olyan bűncselekmény elkövetésével vagy abban való részességgel gyanúsítanak, amely az Europol hatáskörébe tartozik, vagy akiket ilyen bűncselekményért elítéltek; |
| --- | --- | --- |

1.

A keresztellenőrzés céljából gyűjtött és feldolgozott személyes adatok az alábbiakra vonatkoznak:

a)

azokra a személyekre, akiket az érintett tagállam nemzeti jogának értelmében olyan bűncselekmény elkövetésével vagy abban való részességgel gyanúsítanak, amely az Europol hatáskörébe tartozik, vagy akiket ilyen bűncselekményért elítéltek;

| b) | azok a személyek, akikkel kapcsolatban az érintett tagállam nemzeti joga szerint tényszerű jelek vagy megalapozott indokok alapján feltételezhető, hogy az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekményt fognak elkövetni. |
| --- | --- |

b)

azok a személyek, akikkel kapcsolatban az érintett tagállam nemzeti joga szerint tényszerű jelek vagy megalapozott indokok alapján feltételezhető, hogy az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekményt fognak elkövetni.

| 2. | Az (1) bekezdésben említett személyekre vonatkozó adatok csak a személyes adatok alábbi kategóriáira terjedhetnek ki:






  a) | vezetéknév, leánykori név, utónevek és bármilyen álnév vagy felvett név; |
| --- | --- | --- |

2.

Az (1) bekezdésben említett személyekre vonatkozó adatok csak a személyes adatok alábbi kategóriáira terjedhetnek ki:

a)

vezetéknév, leánykori név, utónevek és bármilyen álnév vagy felvett név;

| b) | születés helye és ideje; |
| --- | --- |

b)

születés helye és ideje;

| c) | állampolgárság; |
| --- | --- |

c)

állampolgárság;

| d) | nem; |
| --- | --- |

d)

nem;

| e) | az érintett személy lakóhelye, foglalkozása és tartózkodási helye; |
| --- | --- |

e)

az érintett személy lakóhelye, foglalkozása és tartózkodási helye;

| f) | társadalombiztosítási számok, járművezetői engedélyek, személyazonossági okmányok és útlevél adatai; valamint |
| --- | --- |

f)

társadalombiztosítási számok, járművezetői engedélyek, személyazonossági okmányok és útlevél adatai; valamint

| g) | szükség esetén más, a személyazonosítást valószínűleg elősegítő ismertetőjel, ideértve bármely különleges, objektív és nem változó testi ismertetőjelet is, mint például a daktiloszkópiai adatokat és a (DNS nem kódoló szakaszai alapján létrehozott) DNS-profilokat. |
| --- | --- |

g)

szükség esetén más, a személyazonosítást valószínűleg elősegítő ismertetőjel, ideértve bármely különleges, objektív és nem változó testi ismertetőjelet is, mint például a daktiloszkópiai adatokat és a (DNS nem kódoló szakaszai alapján létrehozott) DNS-profilokat.

| 3. | A (2) bekezdésben említett adatok mellett az (1) bekezdésben említett személyek tekintetében a személyes adatok alábbi további kategóriái gyűjthetők és dolgozhatók fel:






  a) | bűncselekmények, feltételezett bűncselekmények és ezek (feltételezett) elkövetésének ideje, helye és módja; |
| --- | --- | --- |

3.

A (2) bekezdésben említett adatok mellett az (1) bekezdésben említett személyek tekintetében a személyes adatok alábbi további kategóriái gyűjthetők és dolgozhatók fel:

a)

bűncselekmények, feltételezett bűncselekmények és ezek (feltételezett) elkövetésének ideje, helye és módja;

| b) | a bűncselekmény elkövetésére használt vagy használható eszközök, a jogi személyekre vonatkozó információkat is beleértve; |
| --- | --- |

b)

a bűncselekmény elkövetésére használt vagy használható eszközök, a jogi személyekre vonatkozó információkat is beleértve;

| c) | az üggyel foglalkozó hatóságok és ügyiratszámuk; |
| --- | --- |

c)

az üggyel foglalkozó hatóságok és ügyiratszámuk;

| d) | a bűnszervezethez tartozás gyanúja; |
| --- | --- |

d)

a bűnszervezethez tartozás gyanúja;

| e) | olyan bűncselekményekre vonatkozó büntető ítéletek, amelyek az Europol hatáskörébe tartoznak; |
| --- | --- |

e)

olyan bűncselekményekre vonatkozó büntető ítéletek, amelyek az Europol hatáskörébe tartoznak;

| f) | az adatokat bevivő fél. |
| --- | --- |

f)

az adatokat bevivő fél.

Ezek az adatokat akkor is az Europol rendelkezésére lehet bocsátani, amikor személyekre utaló elemet még nem tartalmaznak.

| 4. | Az Europol vagy a nemzeti egységek birtokában levő, az (1) bekezdésben említett személyekre vonatkozó kiegészítő információ ezek kérésére továbbítható bármelyik nemzeti egységnek vagy az Europolnak. A nemzeti egységek az adatokat nemzeti joguk szerint továbbítják. |
| --- | --- |

4.

Az Europol vagy a nemzeti egységek birtokában levő, az (1) bekezdésben említett személyekre vonatkozó kiegészítő információ ezek kérésére továbbítható bármelyik nemzeti egységnek vagy az Europolnak. A nemzeti egységek az adatokat nemzeti joguk szerint továbbítják.

| 5. | Ha az érintett személy ellen az eljárást végleg megszüntetik, vagy a személyt jogerősen felmentik, törölni kell az arra az ügyre vonatkozó adatokat, amelynek tekintetében az említett határozatot meghozták. |
| --- | --- |

5.

Ha az érintett személy ellen az eljárást végleg megszüntetik, vagy a személyt jogerősen felmentik, törölni kell az arra az ügyre vonatkozó adatokat, amelynek tekintetében az említett határozatot meghozták.

III. MELLÉKLET

A személyes adatok kategóriái, valamint azon érintettek kategóriáit, akikről adatokat lehet gyűjteni stratégiai vagy egyéb általános jellegű elemzések, valamint operatív elemzések céljából (a 24. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említettek szerint)

| (1) | A stratégiai vagy egyéb általános jellegű elemzések, valamint operatív elemzések céljából gyűjtött és feldolgozott személyes adatok az alábbiakhoz kapcsolódnak:






  a) | olyan személyek, akiket az érintett tagállam nemzeti jogának értelmében olyan bűncselekmény elkövetésével vagy abban való részességgel gyanúsítanak, amely az Europol hatáskörébe tartozik, vagy akiket ilyen bűncselekményért elítéltek; |
| --- | --- | --- |

(1)

A stratégiai vagy egyéb általános jellegű elemzések, valamint operatív elemzések céljából gyűjtött és feldolgozott személyes adatok az alábbiakhoz kapcsolódnak:

a)

olyan személyek, akiket az érintett tagállam nemzeti jogának értelmében olyan bűncselekmény elkövetésével vagy abban való részességgel gyanúsítanak, amely az Europol hatáskörébe tartozik, vagy akiket ilyen bűncselekményért elítéltek;

| b) | olyan személyek, akikkel kapcsolatban az érintett tagállam nemzeti joga szerint tényszerű jelek vagy megalapozott indokok alapján feltételezhető, hogy az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekményt fognak elkövetni. |
| --- | --- |

b)

olyan személyek, akikkel kapcsolatban az érintett tagállam nemzeti joga szerint tényszerű jelek vagy megalapozott indokok alapján feltételezhető, hogy az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekményt fognak elkövetni.

| c) | olyan személyek, akik a vizsgált bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás vagy az azt követő büntetőeljárás során tanúként beidézhetők; |
| --- | --- |

c)

olyan személyek, akik a vizsgált bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás vagy az azt követő büntetőeljárás során tanúként beidézhetők;

| d) | olyan személyek, akik valamely vizsgált bűncselekmény áldozatai voltak, illetve akikről bizonyos tények alapján feltételezhető, hogy ilyen bűncselekmény áldozataivá válhatnak; |
| --- | --- |

d)

olyan személyek, akik valamely vizsgált bűncselekmény áldozatai voltak, illetve akikről bizonyos tények alapján feltételezhető, hogy ilyen bűncselekmény áldozataivá válhatnak;

| e) | kapcsolatok és bűntársak; valamint |
| --- | --- |

e)

kapcsolatok és bűntársak; valamint

| f) | olyan személyek, akik a vizsgált bűncselekményről információval szolgálhatnak. |
| --- | --- |

f)

olyan személyek, akik a vizsgált bűncselekményről információval szolgálhatnak.

| (2) | Az alábbi kategóriákba tartozó személyes – továbbá az ezekhez társuló igazgatási – adatokat lehet feldolgozni az (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett személyek kategóriáinak esetében:






  a) | Személyes adatok:






  i. | Jelenlegi és korábbi vezetéknevek; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Az alábbi kategóriákba tartozó személyes – továbbá az ezekhez társuló igazgatási – adatokat lehet feldolgozni az (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett személyek kategóriáinak esetében:

a)

Személyes adatok:

i.

Jelenlegi és korábbi vezetéknevek;

| ii. | Jelenlegi és korábbi keresztnevek; |
| --- | --- |

ii.

Jelenlegi és korábbi keresztnevek;

| iii. | Leánykori név; |
| --- | --- |

iii.

Leánykori név;

| iv. | Apja neve (amennyiben az azonosításhoz szükséges); |
| --- | --- |

iv.

Apja neve (amennyiben az azonosításhoz szükséges);

| v. | Anyja neve (amennyiben az azonosításhoz szükséges); |
| --- | --- |

v.

Anyja neve (amennyiben az azonosításhoz szükséges);

| vi. | Nem; |
| --- | --- |

vi.

Nem;

| vii. | Születési ideje; |
| --- | --- |

vii.

Születési ideje;

| viii. | Születési helye; |
| --- | --- |

viii.

Születési helye;

| ix. | Állampolgársága; |
| --- | --- |

ix.

Állampolgársága;

| x. | Családi állapota; |
| --- | --- |

x.

Családi állapota;

| xi. | Egyéb ismert név; |
| --- | --- |

xi.

Egyéb ismert név;

| xii. | Becenév; |
| --- | --- |

xii.

Becenév;

| xiii. | Felvett vagy hamis név; |
| --- | --- |

xiii.

Felvett vagy hamis név;

| xiv. | Jelenlegi és korábbi tartózkodási és/vagy lakóhely; |
| --- | --- |

xiv.

Jelenlegi és korábbi tartózkodási és/vagy lakóhely;

| b) | Fizikai leírás:






  i. | Fizikai leírás; |
| --- | --- | --- |

b)

Fizikai leírás:

i.

Fizikai leírás;

| ii. | Megkülönböztető jegyek (jelek/sebhelyek/tetoválások stb.) |
| --- | --- |

ii.

Megkülönböztető jegyek (jelek/sebhelyek/tetoválások stb.)

| c) | Azonosítási eszközök:






  i. | Személyazonossági dokumentumok/jogosítvány; |
| --- | --- | --- |

c)

Azonosítási eszközök:

i.

Személyazonossági dokumentumok/jogosítvány;

| ii. | Nemzeti személyi igazolvány/útlevél száma; |
| --- | --- |

ii.

Nemzeti személyi igazolvány/útlevél száma;

| iii. | Nemzeti személyazonossági szám/társadalombiztosítási szám (ha alkalmazandó) |
| --- | --- |

iii.

Nemzeti személyazonossági szám/társadalombiztosítási szám (ha alkalmazandó)

| iv. | Vizuális képek és a megjelenésre vonatkozó egyéb információ |
| --- | --- |

iv.

Vizuális képek és a megjelenésre vonatkozó egyéb információ

| v. | Azonosításra szolgáló bűnügyi információ, mint pl. ujjlenyomat, (a DNS nem kódoló szakaszai alapján létrehozott) DNS-profil, hangprofil, vércsoport, fogazattal kapcsolatos adatok |
| --- | --- |

v.

Azonosításra szolgáló bűnügyi információ, mint pl. ujjlenyomat, (a DNS nem kódoló szakaszai alapján létrehozott) DNS-profil, hangprofil, vércsoport, fogazattal kapcsolatos adatok

| d) | Foglalkozás és készségek:






  i. | Jelenlegi munkahely és foglalkozás; |
| --- | --- | --- |

d)

Foglalkozás és készségek:

i.

Jelenlegi munkahely és foglalkozás;

| ii. | Korábbi munkahely és foglalkozás; |
| --- | --- |

ii.

Korábbi munkahely és foglalkozás;

| iii. | Oktatás (iskolai/egyetemi/szakmai); |
| --- | --- |

iii.

Oktatás (iskolai/egyetemi/szakmai);

| iv. | Végzettség; |
| --- | --- |

iv.

Végzettség;

| v. | Készségek és más területre vonatkozó tudás (nyelv/egyéb) |
| --- | --- |

v.

Készségek és más területre vonatkozó tudás (nyelv/egyéb)

| e) | Gazdasági és pénzügyi információ:






  i. | Pénzügyi adatok (bankszámlák és -kódok, hitelkártyák stb.); |
| --- | --- | --- |

e)

Gazdasági és pénzügyi információ:

i.

Pénzügyi adatok (bankszámlák és -kódok, hitelkártyák stb.);

| ii. | Készpénzeszközök; |
| --- | --- |

ii.

Készpénzeszközök;

| iii. | Részvények/egyéb eszközök; |
| --- | --- |

iii.

Részvények/egyéb eszközök;

| iv. | Tulajdonosi adatok; |
| --- | --- |

iv.

Tulajdonosi adatok;

| v. | Vállalatokkal való kapcsolatok; |
| --- | --- |

v.

Vállalatokkal való kapcsolatok;

| vi. | Banki és hitelkapcsolatok; |
| --- | --- |

vi.

Banki és hitelkapcsolatok;

| vii. | Adózási helyzet; |
| --- | --- |

vii.

Adózási helyzet;

| viii. | A személy pénzügyeinek intézésére vonatkozó egyéb adatok; |
| --- | --- |

viii.

A személy pénzügyeinek intézésére vonatkozó egyéb adatok;

| f) | Viselkedésre vonatkozó adatok:






  i. | Életmód (pl. a lehetőségeket meghaladó életvitel) és ismétlődő tevékenységek; |
| --- | --- | --- |

f)

Viselkedésre vonatkozó adatok:

i.

Életmód (pl. a lehetőségeket meghaladó életvitel) és ismétlődő tevékenységek;

| ii. | Helyváltoztatás; |
| --- | --- |

ii.

Helyváltoztatás;

| iii. | Gyakran felkeresett helyek; |
| --- | --- |

iii.

Gyakran felkeresett helyek;

| iv. | Fegyverek és más veszélyes eszközök |
| --- | --- |

iv.

Fegyverek és más veszélyes eszközök

| v. | A veszélyesség foka; |
| --- | --- |

v.

A veszélyesség foka;

| vi. | Sajátos kockázatok, mint pl. a szökés valószínűsége, kettős ügynökök alkalmazása, kapcsolatok a bűnüldöző szervek személyzetével; |
| --- | --- |

vi.

Sajátos kockázatok, mint pl. a szökés valószínűsége, kettős ügynökök alkalmazása, kapcsolatok a bűnüldöző szervek személyzetével;

| vii. | Bűnözői vonások és profilok; |
| --- | --- |

vii.

Bűnözői vonások és profilok;

| viii. | Kábítószer-használat; |
| --- | --- |

viii.

Kábítószer-használat;

| g) | Kapcsolatok és bűntársak, beleértve a kapcsolat vagy bűntársi kapcsolat típusát és jellegét; |
| --- | --- |

g)

Kapcsolatok és bűntársak, beleértve a kapcsolat vagy bűntársi kapcsolat típusát és jellegét;

| h) | A kommunikációra használt eszközök, mint pl. telefon (vonalas/mobil), fax, személyhívó, e-mail, postacímek, internetkapcsolat(ok); |
| --- | --- |

h)

A kommunikációra használt eszközök, mint pl. telefon (vonalas/mobil), fax, személyhívó, e-mail, postacímek, internetkapcsolat(ok);

| i) | A közlekedésre használt eszközök, mint pl. járművek, hajók, repülők, beleértve a közlekedési eszközöket azonosító információkat (nyilvántartási számok); |
| --- | --- |

i)

A közlekedésre használt eszközök, mint pl. járművek, hajók, repülők, beleértve a közlekedési eszközöket azonosító információkat (nyilvántartási számok);

| j) | Bűnügyi magaviselettel kapcsolatos információk;






  i. | Korábbi büntető ítéletek; |
| --- | --- | --- |

j)

Bűnügyi magaviselettel kapcsolatos információk;

i.

Korábbi büntető ítéletek;

| ii. | Bűncselekményekben való részvétel gyanúja; |
| --- | --- |

ii.

Bűncselekményekben való részvétel gyanúja;

| iii. | Elkövetési módok; |
| --- | --- |

iii.

Elkövetési módok;

| iv. | A bűncselekmények előkészítéséhez és/vagy elkövetéséhez használt vagy esetleg használható eszközök; |
| --- | --- |

iv.

A bűncselekmények előkészítéséhez és/vagy elkövetéséhez használt vagy esetleg használható eszközök;

| v. | Bűnözői csoportokban/bűnszervezetben való tagság és az adott csoportban/szervezetben elfoglalt pozíció; |
| --- | --- |

v.

Bűnözői csoportokban/bűnszervezetben való tagság és az adott csoportban/szervezetben elfoglalt pozíció;

| vi. | A bűnszervezetben betöltött szerep; |
| --- | --- |

vi.

A bűnszervezetben betöltött szerep;

| vii. | A bűncselekmények földrajzi kiterjedése; |
| --- | --- |

vii.

A bűncselekmények földrajzi kiterjedése;

| viii. | A nyomozás során összegyűjtött anyag, mint pl. videofelvételek és fényképek; |
| --- | --- |

viii.

A nyomozás során összegyűjtött anyag, mint pl. videofelvételek és fényképek;

| k) | Hivatkozás egyéb olyan információs rendszerekre, amelyek információt tárolnak a személlyel kapcsolatban:






  i. | az Europol; |
| --- | --- | --- |

k)

Hivatkozás egyéb olyan információs rendszerekre, amelyek információt tárolnak a személlyel kapcsolatban:

i.

az Europol;

| ii. | Rendőrség/vámhatóságok; |
| --- | --- |

ii.

Rendőrség/vámhatóságok;

| iii. | Egyéb bűnüldöző szervek; |
| --- | --- |

iii.

Egyéb bűnüldöző szervek;

| iv. | Nemzetközi szervezetek; |
| --- | --- |

iv.

Nemzetközi szervezetek;

| v. | Állami szervek; |
| --- | --- |

v.

Állami szervek;

| vi. | Magánszervezetek |
| --- | --- |

vi.

Magánszervezetek

| l) | Az e) és j) pontban említett adatokhoz társított jogi személyekre vonatkozó információk:






  i. | A jogi személy megnevezése; |
| --- | --- | --- |

l)

Az e) és j) pontban említett adatokhoz társított jogi személyekre vonatkozó információk:

i.

A jogi személy megnevezése;

| ii. | Helye; |
| --- | --- |

ii.

Helye;

| iii. | Az alapítás ideje és helye; |
| --- | --- |

iii.

Az alapítás ideje és helye;

| iv. | Közigazgatási nyilvántartási szám; |
| --- | --- |

iv.

Közigazgatási nyilvántartási szám;

| v. | Jogi forma; |
| --- | --- |

v.

Jogi forma;

| vi. | Tőke; |
| --- | --- |

vi.

Tőke;

| vii. | Tevékenységi kör; |
| --- | --- |

vii.

Tevékenységi kör;

| viii. | Nemzeti és nemzetközi leányvállalatok; |
| --- | --- |

viii.

Nemzeti és nemzetközi leányvállalatok;

| ix. | Igazgatók; |
| --- | --- |

ix.

Igazgatók;

| x. | Bankokkal fennálló kapcsolatok |
| --- | --- |

x.

Bankokkal fennálló kapcsolatok

| (3) | Az (1) bekezdés e) pontjában említett „kapcsolatok és bűntársak” azok a személyek, akik vonatkozásában alapos okkal feltételezhető, hogy rajtuk keresztül az e melléklet (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett személyekkel kapcsolatos és az elemzés szempontjából releváns információ nyerhető, amennyiben e személyek nem tartoznak az (1) bekezdés a), b), c), d) és f) pontjában említett személykategóriák egyikébe sem. „Kapcsolatok” azok a személyek, akik a (1) bekezdés a) és b) pontjában említett személyekkel rendszertelen kapcsolatot tartanak fenn. „Bűntársak”: azok a személyek, akik a (1) bekezdés a) és b) pontjában említett személyekkel rendszeres kapcsolatot tartanak fenn.
  A kapcsolatok és bűntársak tekintetében szükség esetén tárolhatók a (2) bekezdés szerinti adatok, amennyiben okkal feltételezhető, hogy az adatok szükségesek az e személyek által kapcsolatként vagy bűntársként játszott szerep elemzéséhez.
  Ezzel összefüggésben az alábbi szabályokat kell betartani:






  a) | a lehető leghamarabb tisztázni kell e személyeknek az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett személyekkel való kapcsolatát. |
| --- | --- | --- |

(3)

Az (1) bekezdés e) pontjában említett „kapcsolatok és bűntársak” azok a személyek, akik vonatkozásában alapos okkal feltételezhető, hogy rajtuk keresztül az e melléklet (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett személyekkel kapcsolatos és az elemzés szempontjából releváns információ nyerhető, amennyiben e személyek nem tartoznak az (1) bekezdés a), b), c), d) és f) pontjában említett személykategóriák egyikébe sem. „Kapcsolatok” azok a személyek, akik a (1) bekezdés a) és b) pontjában említett személyekkel rendszertelen kapcsolatot tartanak fenn. „Bűntársak”: azok a személyek, akik a (1) bekezdés a) és b) pontjában említett személyekkel rendszeres kapcsolatot tartanak fenn.

A kapcsolatok és bűntársak tekintetében szükség esetén tárolhatók a (2) bekezdés szerinti adatok, amennyiben okkal feltételezhető, hogy az adatok szükségesek az e személyek által kapcsolatként vagy bűntársként játszott szerep elemzéséhez.

Ezzel összefüggésben az alábbi szabályokat kell betartani:

a)

a lehető leghamarabb tisztázni kell e személyeknek az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett személyekkel való kapcsolatát.

| b) | amennyiben az e személyek és az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt személyek közötti kapcsolatra vonatkozó feltételezés alaptalannak bizonyul, az adatokat haladéktalanul törölni kell; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az e személyek és az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt személyek közötti kapcsolatra vonatkozó feltételezés alaptalannak bizonyul, az adatokat haladéktalanul törölni kell;

| c) | amennyiben ezek a személyek az Europol célkitűzései által felölelt bűncselekmények elkövetésével gyanúsíthatók, vagy ilyen bűncselekményért őket elítélték, vagy e személyekkel kapcsolatban az érintett tagállam nemzeti joga szerint tényszerű jelek vagy megalapozott indokok alapján feltételezhető, hogy ilyen bűncselekményt fognak elkövetni, a (2) bekezdés szerinti valamennyi adat tárolható; |
| --- | --- |

c)

amennyiben ezek a személyek az Europol célkitűzései által felölelt bűncselekmények elkövetésével gyanúsíthatók, vagy ilyen bűncselekményért őket elítélték, vagy e személyekkel kapcsolatban az érintett tagállam nemzeti joga szerint tényszerű jelek vagy megalapozott indokok alapján feltételezhető, hogy ilyen bűncselekményt fognak elkövetni, a (2) bekezdés szerinti valamennyi adat tárolható;

| d) | a (1) bekezdés a) és b) pontjában említett személyekkel való kapcsolatok és bűntársi viszony típusára és jellegére vonatkozó adatok kivételével a kapcsolatok kapcsolataira és bűntársaira, illetve a bűntársak kapcsolataira és bűntársaira vonatkozó adatok nem tárolhatók; |
| --- | --- |

d)

a (1) bekezdés a) és b) pontjában említett személyekkel való kapcsolatok és bűntársi viszony típusára és jellegére vonatkozó adatok kivételével a kapcsolatok kapcsolataira és bűntársaira, illetve a bűntársak kapcsolataira és bűntársaira vonatkozó adatok nem tárolhatók;

| e) | ha az előbbi pontok szerinti pontosításra nincs lehetőség, ezt figyelembe kell venni a további elemzést szolgáló tárolás szükségességére és mértékére vonatkozó döntés meghozatalakor. |
| --- | --- |

e)

ha az előbbi pontok szerinti pontosításra nincs lehetőség, ezt figyelembe kell venni a további elemzést szolgáló tárolás szükségességére és mértékére vonatkozó döntés meghozatalakor.

| (4) | Az olyan személyek tekintetében, akik – az (1) bekezdés d) pontjában említettek szerint – valamely vizsgált bűncselekmény áldozatai voltak, illetve akikről bizonyos tények alapján feltételezhető, hogy ilyen bűncselekmény áldozataivá válhatnak, az e melléklet (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjától a (2) bekezdés c) pontjának iii. alpontjáig szereplő adatok, továbbá az alábbi adatkategóriák tárolhatók:






  a) | áldozat-azonosítási adatok; |
| --- | --- | --- |

(4)

Az olyan személyek tekintetében, akik – az (1) bekezdés d) pontjában említettek szerint – valamely vizsgált bűncselekmény áldozatai voltak, illetve akikről bizonyos tények alapján feltételezhető, hogy ilyen bűncselekmény áldozataivá válhatnak, az e melléklet (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjától a (2) bekezdés c) pontjának iii. alpontjáig szereplő adatok, továbbá az alábbi adatkategóriák tárolhatók:

a)

áldozat-azonosítási adatok;

| b) | az áldozattá válás okai; |
| --- | --- |

b)

az áldozattá válás okai;

| c) | kár (fizikai/pénzügyi/pszichés/egyéb); |
| --- | --- |

c)

kár (fizikai/pénzügyi/pszichés/egyéb);

| d) | anonimitás garantálása szükséges-e; |
| --- | --- |

d)

anonimitás garantálása szükséges-e;

| e) | bírósági meghallgatáson való részvétel lehetséges-e; |
| --- | --- |

e)

bírósági meghallgatáson való részvétel lehetséges-e;

| f) | Az (1) bekezdés d) pontjában említett személyek által vagy rajtuk keresztül szolgáltatott, bűnügyekkel kapcsolatos információk, ideértve szükség esetén az egyéb személyekkel való kapcsolatokra vonatkozó információkat az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett személyek azonosítása céljából. |
| --- | --- |

f)

Az (1) bekezdés d) pontjában említett személyek által vagy rajtuk keresztül szolgáltatott, bűnügyekkel kapcsolatos információk, ideértve szükség esetén az egyéb személyekkel való kapcsolatokra vonatkozó információkat az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett személyek azonosítása céljából.

Szükség esetén a (2) bekezdés szerinti egyéb adatok tárolása is lehetséges, amennyiben okkal feltételezhető, hogy ezekre szükség van egy személy áldozati vagy lehetséges áldozati szerepének elemzéséhez.

Azokat az adatokat, melyekre a további elemzéshez nincs szükség, törölni kell.

| (5) | Az olyan személyek tekintetében, akik – az (1) bekezdés c) pontja szerint – a vizsgált bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás vagy az azt követő büntetőeljárás során tanúként beidézhetők, az e melléklet (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjától a (2) bekezdés c) pontjának iii. alpontjáig szereplő adatok, továbbá az alábbi adatkategóriák tárolhatók:






  a) | e személyek által közölt, bűncselekményekre vonatkozó információ, így az elemzési munkafájlban már szereplő más személyekkel való kapcsolataikra vonatkozó információ; |
| --- | --- | --- |

(5)

Az olyan személyek tekintetében, akik – az (1) bekezdés c) pontja szerint – a vizsgált bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás vagy az azt követő büntetőeljárás során tanúként beidézhetők, az e melléklet (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjától a (2) bekezdés c) pontjának iii. alpontjáig szereplő adatok, továbbá az alábbi adatkategóriák tárolhatók:

a)

e személyek által közölt, bűncselekményekre vonatkozó információ, így az elemzési munkafájlban már szereplő más személyekkel való kapcsolataikra vonatkozó információ;

| b) | anonimitás garantálása szükséges-e; |
| --- | --- |

b)

anonimitás garantálása szükséges-e;

| c) | védelem garantálása szükséges-e, és a védelmet garantáló szerv; |
| --- | --- |

c)

védelem garantálása szükséges-e, és a védelmet garantáló szerv;

| d) | új személyazonosság; |
| --- | --- |

d)

új személyazonosság;

| e) | bírósági meghallgatáson való részvétel lehetséges-e. |
| --- | --- |

e)

bírósági meghallgatáson való részvétel lehetséges-e.

Szükség esetén a (2) bekezdés szerinti egyéb adatok tárolása is lehetséges, amennyiben okkal feltételezhető, hogy a személy tanúként betöltött szerepének elemzéséhez ezekre szükség van.

Azokat az adatokat, melyekre a további elemzéshez nincs szükség, törölni kell.

| (6) | Az olyan személyek tekintetében, akik – az (1) bekezdés f) pontja szerint – a vizsgált bűncselekményről információval szolgálhatnak, az e cikk (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjától a (2) bekezdés c) pontjának iii. alpontjáig szereplő szerinti adatok, továbbá az alábbi adatkategóriák tárolhatók:






  a) | kódolt személyes adatok; |
| --- | --- | --- |

(6)

Az olyan személyek tekintetében, akik – az (1) bekezdés f) pontja szerint – a vizsgált bűncselekményről információval szolgálhatnak, az e cikk (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjától a (2) bekezdés c) pontjának iii. alpontjáig szereplő szerinti adatok, továbbá az alábbi adatkategóriák tárolhatók:

a)

kódolt személyes adatok;

| b) | a közölt információ típusa; |
| --- | --- |

b)

a közölt információ típusa;

| c) | anonimitás garantálása szükséges-e; |
| --- | --- |

c)

anonimitás garantálása szükséges-e;

| d) | védelem garantálása szükséges-e, és a védelmet garantáló szerv; |
| --- | --- |

d)

védelem garantálása szükséges-e, és a védelmet garantáló szerv;

| e) | új személyazonosság; |
| --- | --- |

e)

új személyazonosság;

| f) | bírósági meghallgatáson való részvétel lehetséges-e; |
| --- | --- |

f)

bírósági meghallgatáson való részvétel lehetséges-e;

| g) | negatív tapasztalatok; |
| --- | --- |

g)

negatív tapasztalatok;

| h) | jutalmak (pénzbeni/megkülönböztetett bánásmód). |
| --- | --- |

h)

jutalmak (pénzbeni/megkülönböztetett bánásmód).

Szükség esetén a (2) bekezdés szerinti egyéb adatok tárolása is lehetséges, amennyiben okkal feltételezhető, hogy a személy informátorként betöltött szerepének elemzéséhez ezekre szükség van.

Azokat az adatokat, melyekre a további elemzéshez nincs szükség, törölni kell.

| (7) | Amennyiben az elemzés során – komoly és alátámasztott jelzések alapján – bármikor egyértelművé válik, hogy egy személyt az e mellékletben meghatározott másik személyi kategóriába kellene áthelyezni, mint amibe eredetileg besorolták, az Europol erre a személyre vonatkozóan csak az új kategória szerint felvehető adatokat dolgozhatja fel, minden más adatot törölni kell.
  Amennyiben e jelzések alapján egyértelművé válik, hogy egy személyt az e mellékletben meghatározottak szerint két vagy több különböző kategóriába kell besorolni, az Europol az e kategóriákban megengedett valamennyi adatot feldolgozhatja. |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben az elemzés során – komoly és alátámasztott jelzések alapján – bármikor egyértelművé válik, hogy egy személyt az e mellékletben meghatározott másik személyi kategóriába kellene áthelyezni, mint amibe eredetileg besorolták, az Europol erre a személyre vonatkozóan csak az új kategória szerint felvehető adatokat dolgozhatja fel, minden más adatot törölni kell.

Amennyiben e jelzések alapján egyértelművé válik, hogy egy személyt az e mellékletben meghatározottak szerint két vagy több különböző kategóriába kell besorolni, az Europol az e kategóriákban megengedett valamennyi adatot feldolgozhatja.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/348 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/348

---

P7_TA(2014)0122

A harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett és javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat, valamint au pair munkavégzés céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételei ***I

Az Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett és javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat, valamint au pair munkavégzés céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2013)0151 – C7-0080/2013 – 2013/0081(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 285/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0151), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0151),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 79. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0080/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 79. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0080/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a görög Parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a görög Parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 18-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 18-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. november 28-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. november 28-i véleményére (2),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (3) |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (3)

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsághoz intézett, 2013. szeptember 20-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsághoz intézett, 2013. szeptember 20-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A7-0377/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A7-0377/2013),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 341., 2013.11.21., 50. o.

(2)  HL C 114., 2014.4.15., 42. o.

(3)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0081

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett és javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat, valamint au pair munkavégzés céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről. szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 79.cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Több módosítást kell végezni a 2004/114/EK tanácsi irányelvben (4), valamint a 2005/71/EK tanácsi irányelvben (5). Az áttekinthetőség érdekében ezeket az irányelveket át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

Több módosítást kell végezni a 2004/114/EK tanácsi irányelvben (4), valamint a 2005/71/EK tanácsi irányelvben (5). Az áttekinthetőség érdekében ezeket az irányelveket át kell dolgozni.

| (2) | Ennek az irányelvnek reagálnia kell a két irányelvről szóló végrehajtási jelentésekben (6) megállapított szükségletekre annak érdekében, hogy orvosolja a körvonalazott hiányosságokat,
  biztosítsa az átláthatóságot
  és
  a jogbiztonságot, és
  , és következetes jogi keretet biztosítson a harmadik országokból az Unióba érkező különböző csoportok számára. Ezért egyetlen jogi aktusba összefoglalva, egyszerűsíteni és egységesíteni kell a különböző csoportokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket. Az ezen irányelv hatálya alá tartozó csoportok a közöttük meglévő eltérések ellenére is több olyan közös jellemzővel rendelkeznek, amelyek lehetővé teszik egy uniós szintű közös jogi keret útján történő szabályozásukat. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(2)

Ennek az irányelvnek reagálnia kell a két irányelvről szóló végrehajtási jelentésekben (6) megállapított szükségletekre annak érdekében, hogy orvosolja a körvonalazott hiányosságokat,
  biztosítsa az átláthatóságot
  és
  a jogbiztonságot, és
  , és következetes jogi keretet biztosítson a harmadik országokból az Unióba érkező különböző csoportok számára. Ezért egyetlen jogi aktusba összefoglalva, egyszerűsíteni és egységesíteni kell a különböző csoportokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket. Az ezen irányelv hatálya alá tartozó csoportok a közöttük meglévő eltérések ellenére is több olyan közös jellemzővel rendelkeznek, amelyek lehetővé teszik egy uniós szintű közös jogi keret útján történő szabályozásukat. [Mód. 1]

| (3) | Ennek az irányelvnek hozzá kell járulnia a Stockholmi Program azon célkitűzéséhez, hogy közelítse a harmadik országbeli állampolgárok beutazásának és tartózkodásának feltételeire vonatkozó nemzeti jogszabályokat. Az Unión kívülről érkező bevándorlás az egyik forrása a magasan képzett munkaerő utánpótlásának, és egyre nagyobb igény mutatkozik a tanulók és kutatók iránt. Fontos szerepet töltenek be az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló egyik alapvető uniós eszköz – a humán tőke – kialakításában, és ennek révén hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez. |
| --- | --- |

(3)

Ennek az irányelvnek hozzá kell járulnia a Stockholmi Program azon célkitűzéséhez, hogy közelítse a harmadik országbeli állampolgárok beutazásának és tartózkodásának feltételeire vonatkozó nemzeti jogszabályokat. Az Unión kívülről érkező bevándorlás az egyik forrása a magasan képzett munkaerő utánpótlásának, és egyre nagyobb igény mutatkozik a tanulók és kutatók iránt. Fontos szerepet töltenek be az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló egyik alapvető uniós eszköz – a humán tőke – kialakításában, és ennek révén hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez.

| (4) | A két irányelvre vonatkozó végrehajtási jelentésekben hangsúlyozott hiányosságok főként a következőket érintik: a beutazási feltételek, jogok, eljárási biztosítékok, a hallgatók munkavállaláshoz való joga tanulmányaik folytatása során, az Unión belüli mobilitásra vonatkozó rendelkezések, valamint az összehangolás hiánya, mivel a tagállamokra bízták, hogy kiterjesztik-e a szabályozást egyes csoportokra, így az önkéntesekre, a tanulókra és a javadalmazásban nem részesülő gyakornokokra. A jelentéseket követő széles körű konzultáció szintén rámutatott, hogy javítani kell a kutatók és a tanulók munkakeresési lehetőségeit, valamint megfelelőbb védelmet kell nyújtani az au-paireknek és a javadalmazásban részesülő gyakornokoknak, akik nem tartoznak a jelenlegi jogi aktusok hatálya alá. |
| --- | --- |

(4)

A két irányelvre vonatkozó végrehajtási jelentésekben hangsúlyozott hiányosságok főként a következőket érintik: a beutazási feltételek, jogok, eljárási biztosítékok, a hallgatók munkavállaláshoz való joga tanulmányaik folytatása során, az Unión belüli mobilitásra vonatkozó rendelkezések, valamint az összehangolás hiánya, mivel a tagállamokra bízták, hogy kiterjesztik-e a szabályozást egyes csoportokra, így az önkéntesekre, a tanulókra és a javadalmazásban nem részesülő gyakornokokra. A jelentéseket követő széles körű konzultáció szintén rámutatott, hogy javítani kell a kutatók és a tanulók munkakeresési lehetőségeit, valamint megfelelőbb védelmet kell nyújtani az au-paireknek és a javadalmazásban részesülő gyakornokoknak, akik nem tartoznak a jelenlegi jogi aktusok hatálya alá.

| (5) | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos létrehozása céljából a Szerződés rendelkezik a menekültügy, a bevándorlás és a harmadik országok állampolgárai jogainak védelme terén elfogadandó intézkedésekről. |
| --- | --- |

(5)

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos létrehozása céljából a Szerződés rendelkezik a menekültügy, a bevándorlás és a harmadik országok állampolgárai jogainak védelme terén elfogadandó intézkedésekről.

| (6) | Továbbá ezen irányelvnek elő kell mozdítania az emberek közötti kapcsolatokat és a mobilitást, mivel ezek is fontos elemét képezik az EU külső politikájának, különösen az európai szomszédságpolitika, vagy az uniós stratégiai partnerségek tekintetében. Az irányelvnek lehetővé kell tennie, hogy megfelelőbben hozzájáruljanak a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítéshez, és annak mobilitási partnerségeihez, amelyek konkrét keretet biztosítanak a tagállamok és a harmadik országok közötti párbeszéd és együttműködés számára, ideértve a jogszerű

  rendezett jogi hátterű
  migráció elősegítését és megszervezését. [Mód. nem érinti az összes nyelvi verziót] |
| --- | --- |

(6)

Továbbá ezen irányelvnek elő kell mozdítania az emberek közötti kapcsolatokat és a mobilitást, mivel ezek is fontos elemét képezik az EU külső politikájának, különösen az európai szomszédságpolitika, vagy az uniós stratégiai partnerségek tekintetében. Az irányelvnek lehetővé kell tennie, hogy megfelelőbben hozzájáruljanak a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítéshez, és annak mobilitási partnerségeihez, amelyek konkrét keretet biztosítanak a tagállamok és a harmadik országok közötti párbeszéd és együttműködés számára, ideértve a jogszerű

  rendezett jogi hátterű
  migráció elősegítését és megszervezését. [Mód. nem érinti az összes nyelvi verziót]

| (7) | A migrációnak ezen irányelv alkalmazásában elő kell segítenie a szakmai tudás és készségek létrehozását és megszerzését. A migráció a kölcsönös gyarapodás egy formáját jelenti, és elősegíti, hogy a különböző kultúrák közelebb kerüljenek egymáshoz.
  miközben erősíti a kulturális kapcsolatokat
  és
  gazdagítja a kulturális sokszínűséget
  . [Mód. 3] |
| --- | --- |

(7)

A migrációnak ezen irányelv alkalmazásában elő kell segítenie a szakmai tudás és készségek létrehozását és megszerzését. A migráció a kölcsönös gyarapodás egy formáját jelenti, és elősegíti, hogy a különböző kultúrák közelebb kerüljenek egymáshoz.
  miközben erősíti a kulturális kapcsolatokat
  és
  gazdagítja a kulturális sokszínűséget
  . [Mód. 3]

| (8) | Ennek az irányelvnek elő kell mozdítania, hogy az Unió vonzó helyszínt jelentsen a kutatók és az innováció számára, és segíteni

  segítenie
  kell az Uniót a tehetségekért folytatott világméretű versenyben
  , ennek keretében pedig az Unió általános versenyképességének és növekedési rátájának erősödését kell eredményeznie, olyan munkahelyek létrehozása mellett, amelyek nagyobb mértékben hozzájárulnak a GDP növekedéséhez
  . Az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezésben is szerepel az Unió megnyitása azon harmadik országbeli állampolgárok számára, akik befogadására kutatási célokból kerülhet sor. Az Európai Kutatási Térség szintén alapvető célként jelölte meg, hogy az uniós kutatók és a harmadik országokból származó kutatók számára nyitott munkaerőpiacot hozzanak létre, vagyis olyan térséget alakítsanak ki, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológia szabadon mozoghatnak. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(8)

Ennek az irányelvnek elő kell mozdítania, hogy az Unió vonzó helyszínt jelentsen a kutatók és az innováció számára, és segíteni

  segítenie
  kell az Uniót a tehetségekért folytatott világméretű versenyben
  , ennek keretében pedig az Unió általános versenyképességének és növekedési rátájának erősödését kell eredményeznie, olyan munkahelyek létrehozása mellett, amelyek nagyobb mértékben hozzájárulnak a GDP növekedéséhez
  . Az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezésben is szerepel az Unió megnyitása azon harmadik országbeli állampolgárok számára, akik befogadására kutatási célokból kerülhet sor. Az Európai Kutatási Térség szintén alapvető célként jelölte meg, hogy az uniós kutatók és a harmadik országokból származó kutatók számára nyitott munkaerőpiacot hozzanak létre, vagyis olyan térséget alakítsanak ki, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológia szabadon mozoghatnak. [Mód. 4]

| (9) | Helyénvaló a kutatók fogadását egy olyan fogadási eljárás révén megkönnyíteni, amely nem függ a kutatók és a fogadó kutatószervezet közötti jogi viszonytól, valamint azáltal, hogy a továbbiakban a tartózkodási engedély mellett nincs szükség munkavállalási engedélyre, vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumra . Ez az eljárás a kutatószervezetek és a tagállamokban lévő bevándorlási hatóságok közötti együttműködésen alapul: az előbbinek kulcsszerepet biztosít a fogadási eljárásban a harmadik országok kutatói számára az Unióba való belépés és tartózkodás megkönnyítése és meggyorsítása céljából, míg fenntartja a tagállamoknak a bevándorlási politika tekintetében meglévő előjogait. A tagállamok által előzetesen jóváhagyott kutatószervezeteknek jogosultnak kell lenniük arra, hogy kutatási program végrehajtása céljából harmadik ország állampolgárával fogadási megállapodást írjanak alá. A tagállamok tartózkodási engedélyt bocsátanak ki a fogadási megállapodás alapján, amennyiben a belépés és tartózkodás feltételei teljesülnek. |
| --- | --- |

(9)

Helyénvaló a kutatók fogadását egy olyan fogadási eljárás révén megkönnyíteni, amely nem függ a kutatók és a fogadó kutatószervezet közötti jogi viszonytól, valamint azáltal, hogy a továbbiakban a tartózkodási engedély mellett nincs szükség munkavállalási engedélyre, vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumra . Ez az eljárás a kutatószervezetek és a tagállamokban lévő bevándorlási hatóságok közötti együttműködésen alapul: az előbbinek kulcsszerepet biztosít a fogadási eljárásban a harmadik országok kutatói számára az Unióba való belépés és tartózkodás megkönnyítése és meggyorsítása céljából, míg fenntartja a tagállamoknak a bevándorlási politika tekintetében meglévő előjogait. A tagállamok által előzetesen jóváhagyott kutatószervezeteknek jogosultnak kell lenniük arra, hogy kutatási program végrehajtása céljából harmadik ország állampolgárával fogadási megállapodást írjanak alá. A tagállamok tartózkodási engedélyt bocsátanak ki a fogadási megállapodás alapján, amennyiben a belépés és tartózkodás feltételei teljesülnek.

| (10) | Mivel a GDP 3 %-ának a kutatásba történő befektetésére vonatkozó cél elérése érdekében tett erőfeszítés nagymértékben érinti a magánszférát, amelynek így az elkövetkező években több kutatót kell alkalmaznia, az ezen irányelv alapján jóváhagyható kutatószervezetek nek a közszférához vagy a magánszférához kell tartozniuk . |
| --- | --- |

(10)

Mivel a GDP 3 %-ának a kutatásba történő befektetésére vonatkozó cél elérése érdekében tett erőfeszítés nagymértékben érinti a magánszférát, amelynek így az elkövetkező években több kutatót kell alkalmaznia, az ezen irányelv alapján jóváhagyható kutatószervezetek nek a közszférához vagy a magánszférához kell tartozniuk .

| (11) | Annak érdekében, hogy az Unió vonzóbbá váljon harmadik országokbeli kutatók
  és hallgatók számára
   , a 2003/86/EK tanácsi irányelv (7) meghatározása szerinti családtagjaikat velük együtt be kell fogadni. Élvezniük kell az Unión belüli mobilitásra vonatkozó rendelkezések előnyeit, és munkavállalási jogot is kell kapniuk. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy az Unió vonzóbbá váljon harmadik országokbeli kutatók
  és hallgatók számára
   , a 2003/86/EK tanácsi irányelv (7) meghatározása szerinti családtagjaikat velük együtt be kell fogadni. Élvezniük kell az Unión belüli mobilitásra vonatkozó rendelkezések előnyeit, és munkavállalási jogot is kell kapniuk. [Mód. 5]

| (12) | Adott esetben ösztönözni kell a tagállamokat, hogy a posztgraduális képzésben részt vevő hallgatókat is kutatóként kezeljék. |
| --- | --- |

(12)

Adott esetben ösztönözni kell a tagállamokat, hogy a posztgraduális képzésben részt vevő hallgatókat is kutatóként kezeljék.

| (13) | Az irányelv végrehajtása nem ösztönözheti a szellemi elvándorlást a gazdaságilag felemelkedő vagy a fejlődő országokból. Ilyen esetekben – a származási országokkal való partnerség keretében és az átfogó migrációs politika megteremtése céljából – intézkedéseket kell hozni a kutatók származási országukban történő visszailleszkedésének ösztönzésére . |
| --- | --- |

(13)

Az irányelv végrehajtása nem ösztönözheti a szellemi elvándorlást a gazdaságilag felemelkedő vagy a fejlődő országokból. Ilyen esetekben – a származási országokkal való partnerség keretében és az átfogó migrációs politika megteremtése céljából – intézkedéseket kell hozni a kutatók származási országukban történő visszailleszkedésének ösztönzésére .

| (14) | Annak érdekében, hogy egész Európa világszintű kiválósági központtá váljon a tanulmányok és képzések terén, javítani,
  egyszerűsíteni és könnyíteni
  kell az e célokból az Unióba érkező személyek beutazására és tartózkodására vonatkozó feltételeket. Ez összhangban van az európai felsőoktatási rendszerek által az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés terén tett hozzájárulás növelésére irányuló mütemterv célkitűzéseivel (8), különösen az európai felsőoktatás nemzetközivé válása tekintetében. A tagállamok vonatkozó nemzeti jogszabályainak közelítése e törekvés részét képezi. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy egész Európa világszintű kiválósági központtá váljon a tanulmányok és képzések terén, javítani,
  egyszerűsíteni és könnyíteni
  kell az e célokból az Unióba érkező személyek beutazására és tartózkodására vonatkozó feltételeket. Ez összhangban van az európai felsőoktatási rendszerek által az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés terén tett hozzájárulás növelésére irányuló mütemterv célkitűzéseivel (8), különösen az európai felsőoktatás nemzetközivé válása tekintetében. A tagállamok vonatkozó nemzeti jogszabályainak közelítése e törekvés részét képezi. [Mód. 6]

| (15) | A Bolognai Nyilatkozat (9) révén útjára indított bolognai folyamat kiterjesztése és bővítése következtében a felsőoktatási rendszerek nem csupán a részt vevő országok között, hanem annál tágabb körben is fokozatosan közeledtek. Ez amiatt következett be, hogy a nemzeti hatóságok támogatták a hallgatók és az egyetemi oktatók mobilitását, valamint a felsőoktatási intézmények beépítették azt a tanmenetükbe. Ezt a folyamatot tükröznie kell a hallgatók Unión belüli mobilitására vonatkozó rendelkezések javításának. A Bolognai Nyilatkozat egyik célkitűzése az európai felsőoktatás vonzóbbá és versenyképesebbé tételére irányul. A bolognai folyamat következtében létrejött az európai felsőoktatási térség. Az európai felsőoktatás egységesítése vonzóbbá tette az európai tanulmányokat a harmadik országbeli állampolgár hallgatók számára.
  Azáltal, hogy számos harmadik ország részt vesz a bolognai folyamatban és a hallgatói mobilitásra irányuló uniós programokban, ezen országok állampolgárai tekintetében harmonizált és egyszerűsített mobilitási szabályokra van szükség. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(15)

A Bolognai Nyilatkozat (9) révén útjára indított bolognai folyamat kiterjesztése és bővítése következtében a felsőoktatási rendszerek nem csupán a részt vevő országok között, hanem annál tágabb körben is fokozatosan közeledtek. Ez amiatt következett be, hogy a nemzeti hatóságok támogatták a hallgatók és az egyetemi oktatók mobilitását, valamint a felsőoktatási intézmények beépítették azt a tanmenetükbe. Ezt a folyamatot tükröznie kell a hallgatók Unión belüli mobilitására vonatkozó rendelkezések javításának. A Bolognai Nyilatkozat egyik célkitűzése az európai felsőoktatás vonzóbbá és versenyképesebbé tételére irányul. A bolognai folyamat következtében létrejött az európai felsőoktatási térség. Az európai felsőoktatás egységesítése vonzóbbá tette az európai tanulmányokat a harmadik országbeli állampolgár hallgatók számára.
  Azáltal, hogy számos harmadik ország részt vesz a bolognai folyamatban és a hallgatói mobilitásra irányuló uniós programokban, ezen országok állampolgárai tekintetében harmonizált és egyszerűsített mobilitási szabályokra van szükség. [Mód. 7]

| (16) | Az ezen irányelv rendelkezései alá tartozó hallgatóok előkészítő tanfolyamainak időtartamát és egyéb feltételeit nemzeti jogszabályaikkal összhangban a tagállamoknak kell meghatározniuk. |
| --- | --- |

(16)

Az ezen irányelv rendelkezései alá tartozó hallgatóok előkészítő tanfolyamainak időtartamát és egyéb feltételeit nemzeti jogszabályaikkal összhangban a tagállamoknak kell meghatározniuk.

| (17) | Egy hallgató felsőoktatási intézménybe való felvételének bizonyítéka — egyebek között — a beiratkozást megerősítő igazolás lehet. |
| --- | --- |

(17)

Egy hallgató felsőoktatási intézménybe való felvételének bizonyítéka — egyebek között — a beiratkozást megerősítő igazolás lehet.

| (18) | Az egyetemi ösztöndíjat figyelembe kell venni annak értékelésekor, hogy elegendő anyagi fedezet áll-e rendelkezésre. |
| --- | --- |

(18)

Az egyetemi ösztöndíjat figyelembe kell venni annak értékelésekor, hogy elegendő anyagi fedezet áll-e rendelkezésre.

| (19) | Jóllehet a tagállamok mérlegelési jogkörrel rendelkeznek annak eldöntésére, hogy alkalmazzák-e vagy sem a 2004/114/EK irányelvet a tanulókra, önkéntesekre és javadalmazás nélküli gyakornokokra, e csoportoknak mostantól ezen irányelv hatálya alá kell tartozniuk annak érdekében, hogy elősegítsék a beutazásukat és tartózkodásukat, valamint jogaik érvényesülését. Ezt az irányelvet alkalmazni kell az au pairekre és a javadalmazásban részesülő gyakornokokra is, hogy biztosítsák törvényes jogaikat és védelmüket. |
| --- | --- |

(19)

Jóllehet a tagállamok mérlegelési jogkörrel rendelkeznek annak eldöntésére, hogy alkalmazzák-e vagy sem a 2004/114/EK irányelvet a tanulókra, önkéntesekre és javadalmazás nélküli gyakornokokra, e csoportoknak mostantól ezen irányelv hatálya alá kell tartozniuk annak érdekében, hogy elősegítsék a beutazásukat és tartózkodásukat, valamint jogaik érvényesülését. Ezt az irányelvet alkalmazni kell az au pairekre és a javadalmazásban részesülő gyakornokokra is, hogy biztosítsák törvényes jogaikat és védelmüket.

| (20) | Ezen irányelv hatálya nem terjed ki azokra a javadalmazásban részesülő gyakornokokra, akik vállalaton belüli áthelyezés keretében, munkavégzés céljából érkeznek az Unióba, ugyanis ők [a vállalaton belüli áthelyezésekről szóló 2013/xx/EU irányelv] hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(20)

Ezen irányelv hatálya nem terjed ki azokra a javadalmazásban részesülő gyakornokokra, akik vállalaton belüli áthelyezés keretében, munkavégzés céljából érkeznek az Unióba, ugyanis ők [a vállalaton belüli áthelyezésekről szóló 2013/xx/EU irányelv] hatálya alá tartoznak.

| (21) | Mivel a harmadik országbeli állampolgár au pairek tekintetében jelenleg nem létezik olyan uniós szintű jogi keret, amely biztosítaná a velük való tisztességes bánásmódot, olyan rendelkezéseket kell beilleszteni az irányelvbe, amelyek e különösen kiszolgáltatott csoport sajátos szükségleteit kezelik. Ennek az irányelvnek elő kell írnia az au pair és a befogadó család által egyaránt teljesítendő feltételeket, különösen a közöttük létrejövő szerződés tekintetében, amelynek többek között olyan kérdéseket kell tisztáznia, mint a fizetendő zsebpénz (10). |
| --- | --- |

(21)

Mivel a harmadik országbeli állampolgár au pairek tekintetében jelenleg nem létezik olyan uniós szintű jogi keret, amely biztosítaná a velük való tisztességes bánásmódot, olyan rendelkezéseket kell beilleszteni az irányelvbe, amelyek e különösen kiszolgáltatott csoport sajátos szükségleteit kezelik. Ennek az irányelvnek elő kell írnia az au pair és a befogadó család által egyaránt teljesítendő feltételeket, különösen a közöttük létrejövő szerződés tekintetében, amelynek többek között olyan kérdéseket kell tisztáznia, mint a fizetendő zsebpénz (10).

| (22) | Az általános és különös beutazási feltételek teljesülése esetén a tagállamoknak a meghatározott határidőn belül engedélyt – vagyis hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot és/vagy tartózkodási engedélyt – kell kiadniuk,
  amit további követelményekkel nem szabad akadályozni vagy érvényteleníteni
  . Ha egy tagállam kizárólag a saját területén ad ki tartózkodási engedélyt, és az irányelvben szereplő valamennyi beutazással kapcsolatos feltétel teljesül, a tagállamnak ki kell adnia az igényelt vízumot az érintett harmadik országbeli állampolgár számára. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(22)

Az általános és különös beutazási feltételek teljesülése esetén a tagállamoknak a meghatározott határidőn belül engedélyt – vagyis hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot és/vagy tartózkodási engedélyt – kell kiadniuk,
  amit további követelményekkel nem szabad akadályozni vagy érvényteleníteni
  . Ha egy tagállam kizárólag a saját területén ad ki tartózkodási engedélyt, és az irányelvben szereplő valamennyi beutazással kapcsolatos feltétel teljesül, a tagállamnak ki kell adnia az igényelt vízumot az érintett harmadik országbeli állampolgár számára. [Mód. 8]

| (23) | Az engedélyen fel kell tüntetni az érintett harmadik országbeli állampolgár jogállását, és a megfelelő, mobilitási intézkedéseket tartalmazó uniós programokat. A tagállamok papíralapú formátumban vagy elektronikus formátumban további információkat is feltüntethetnek, feltéve, hogy azok nem minősülnek kiegészítő feltételeknek. |
| --- | --- |

(23)

Az engedélyen fel kell tüntetni az érintett harmadik országbeli állampolgár jogállását, és a megfelelő, mobilitási intézkedéseket tartalmazó uniós programokat. A tagállamok papíralapú formátumban vagy elektronikus formátumban további információkat is feltüntethetnek, feltéve, hogy azok nem minősülnek kiegészítő feltételeknek.

| (24) | Az ezen irányelv alapján kiadott engedélyek különféle érvényességi idejének tükröznie kell az egyes csoportok tartózkodásának sajátos jellemzőit. |
| --- | --- |

(24)

Az ezen irányelv alapján kiadott engedélyek különféle érvényességi idejének tükröznie kell az egyes csoportok tartózkodásának sajátos jellemzőit.

| (25) | A
  tagállamoknak ezen irányelv alkalmazásában fontolóra kell venniük a harmadik országbeli állampolgárok belépése és tartózkodása vonatkozásában kivetett díjak eltörlését. Amennyiben a
  tagállamok
  díjak fizetését írják elő harmadik országbeli állampolgárok számára,
  a kérelmek feldolgozásárt díjat számíthatnak fel a kérelmezőknek. A díjaknak arányosnak kell lenniük a tartózkodás céljával
  , és nem akadályozhatják az irányelv céljainak megvalósulását
  . [Mód. 9] |
| --- | --- |

(25)

A
  tagállamoknak ezen irányelv alkalmazásában fontolóra kell venniük a harmadik országbeli állampolgárok belépése és tartózkodása vonatkozásában kivetett díjak eltörlését. Amennyiben a
  tagállamok
  díjak fizetését írják elő harmadik országbeli állampolgárok számára,
  a kérelmek feldolgozásárt díjat számíthatnak fel a kérelmezőknek. A díjaknak arányosnak kell lenniük a tartózkodás céljával
  , és nem akadályozhatják az irányelv céljainak megvalósulását
  . [Mód. 9]

| (26) | A harmadik országbeli állampolgároknak ezen irányelv alapján biztosított jogosultságok nem tehetők függővé attól, hogy az engedélyt hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum vagy tartózkodási engedély formájában adták-e ki. |
| --- | --- |

(26)

A harmadik országbeli állampolgároknak ezen irányelv alapján biztosított jogosultságok nem tehetők függővé attól, hogy az engedélyt hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum vagy tartózkodási engedély formájában adták-e ki.

| (27) | A „beutazás” kifejezés harmadik országok állampolgárainak az ezen irányelv által meghatározott célból egy tagállamba történő belépését és ottani tartózkodását jelenti. |
| --- | --- |

(27)

A „beutazás” kifejezés harmadik országok állampolgárainak az ezen irányelv által meghatározott célból egy tagállamba történő belépését és ottani tartózkodását jelenti.

| (28) | A beutazás kellően indokolt okok alapján megtagadható. Különösen abban az esetben kerülhet sor a beutazás elutasítására, ha a tagállam egyedi esetben, tényekre alapozott értékelés alapján úgy véli, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgár lehetséges veszélyt jelent a közrendre
  vagy
  a közbiztonságra. vagy a közegészségre . [Mód. 10] |
| --- | --- |

(28)

A beutazás kellően indokolt okok alapján megtagadható. Különösen abban az esetben kerülhet sor a beutazás elutasítására, ha a tagállam egyedi esetben, tényekre alapozott értékelés alapján úgy véli, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgár lehetséges veszélyt jelent a közrendre
  vagy
  a közbiztonságra. vagy a közegészségre . [Mód. 10]

| (29) | A beutazás engedélyezése iránti kérelem okaival kapcsolatos kételyek esetén a tagállam minden olyan bizonyítékot megkövetelhet, amely — különösen a kérelmező által szándékolt tanulmányok vagy képzés alapján — a kérelem megalapozottságának megítéléséhez szükséges, az ezen irányelvben megállapított eljárással való visszaélés vagy az eljárás helytelen alkalmazásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(29)

A beutazás engedélyezése iránti kérelem okaival kapcsolatos kételyek esetén a tagállam minden olyan bizonyítékot megkövetelhet, amely — különösen a kérelmező által szándékolt tanulmányok vagy képzés alapján — a kérelem megalapozottságának megítéléséhez szükséges, az ezen irányelvben megállapított eljárással való visszaélés vagy az eljárás helytelen alkalmazásának elkerülése érdekében.

| (30) | A tagállami hatóságoknak tájékoztatniuk kell az ezen irányelv alapján a tagállamokba való beutazást kérelmező harmadik országbeli állampolgárt a kérelemre vonatkozó határozatról. Ezt írásban, a lehető leghamarabb, de legkésőbb a kérelem benyújtásától számított 60

  30
  napon belül, illetve a mobilitási intézkedéseket tartalmazó uniós programok hatálya alá tartozó kutatók és hallgatók esetében a lehető leghamarabb, de legkésőbb 30 napon belül meg kell tenniük.
  A tagállamok a lehető leghamarabb tájékoztatják a kérelmezőt, amennyiben további információra van szükségük a kérelem feldolgozásához. Amennyiben a nemzeti jog közigazgatási fellebbviteli eljárást tesz lehetővé elutasító határozattal szemben, a nemzeti hatóságok a fellebbezés benyújtásának időpontjától számított 30 napon belül tájékoztatják a kérelmezőt határozatukról. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(30)

A tagállami hatóságoknak tájékoztatniuk kell az ezen irányelv alapján a tagállamokba való beutazást kérelmező harmadik országbeli állampolgárt a kérelemre vonatkozó határozatról. Ezt írásban, a lehető leghamarabb, de legkésőbb a kérelem benyújtásától számított 60

  30
  napon belül, illetve a mobilitási intézkedéseket tartalmazó uniós programok hatálya alá tartozó kutatók és hallgatók esetében a lehető leghamarabb, de legkésőbb 30 napon belül meg kell tenniük.
  A tagállamok a lehető leghamarabb tájékoztatják a kérelmezőt, amennyiben további információra van szükségük a kérelem feldolgozásához. Amennyiben a nemzeti jog közigazgatási fellebbviteli eljárást tesz lehetővé elutasító határozattal szemben, a nemzeti hatóságok a fellebbezés benyújtásának időpontjától számított 30 napon belül tájékoztatják a kérelmezőt határozatukról. [Mód. 11]

| (31) | A harmadik országbeli állampolgár kutatók, tanulók és javadalmazásban részesülő gyakornokok Unión belüli mobilitása Ami a kutatókat illeti, ezen irányelvnek javítania kell a szabályokat abban a tekintetben, hogy az első tagállamban kiadott engedély új fogadási megállapodás nélkül is kiterjedjen a második tagállamban eltöltött tartózkodási időkre. Javítani kell a hallgatók, és az új csoportot jelentő javadalmazásban részesülő gyakornokok helyzetét, lehetővé téve számukra, hogy három és hat hónap közötti időszakokra egy második tagállamban tartózkodjanak, amennyiben eleget tesznek az ezen irányelvben meghatározott általános feltételeknek. A vállalaton belüli áthelyezett személyként az Unióba érkező harmadik országbeli állampolgár gyakornokokra az áthelyezésük jellegének megfelelően kialakított, az Unión belüli mobilitásra vonatkozó különös szabályok alkalmazandók, összhangban [a vállalaton belüli áthelyezésekről szóló 2013/xx/EU irányelv]vel. |
| --- | --- |

(31)

A harmadik országbeli állampolgár kutatók, tanulók és javadalmazásban részesülő gyakornokok Unión belüli mobilitása Ami a kutatókat illeti, ezen irányelvnek javítania kell a szabályokat abban a tekintetben, hogy az első tagállamban kiadott engedély új fogadási megállapodás nélkül is kiterjedjen a második tagállamban eltöltött tartózkodási időkre. Javítani kell a hallgatók, és az új csoportot jelentő javadalmazásban részesülő gyakornokok helyzetét, lehetővé téve számukra, hogy három és hat hónap közötti időszakokra egy második tagállamban tartózkodjanak, amennyiben eleget tesznek az ezen irányelvben meghatározott általános feltételeknek. A vállalaton belüli áthelyezett személyként az Unióba érkező harmadik országbeli állampolgár gyakornokokra az áthelyezésük jellegének megfelelően kialakított, az Unión belüli mobilitásra vonatkozó különös szabályok alkalmazandók, összhangban [a vállalaton belüli áthelyezésekről szóló 2013/xx/EU irányelv]vel.

| (32) | A migrációra vonatkozó uniós szabályoknak és a mobilitási intézkedéseket tartalmazó uniós programoknak még inkább ki kell egészíteniük egymást. Az ilyen uniós programok hatálya alá tartozó A harmadik országbeli kutatóknak és, hallgatóknak,
  önkénteseknek, gyakornokoknak
  jogosultnak kell lenniük arra, hogy az első tagállamban kiadott engedély alapján előírt

  másik
  tagállamokba költözzenek, amennyiben e tagállamok listája már az Unió területére való beutazás előtt ismert. Az ilyen engedélyeknek lehetővé kell tenni számukra, hogy éljenek a mobilitás lehetőségével anélkül, hogy ehhez további információkat kellene megadniuk, vagy bármely egyéb kérelmezési eljárást kellene lefolytatniuk. A tagállamok ösztönzést kapnak arra, hogy megkönnyítsék a harmadik országbeli állampolgár önkéntesek Unión belüli mobilitását, amennyiben az önkéntes programok egynél több tagállamra terjednek ki.
  [Mód. 12] |
| --- | --- |

(32)

A migrációra vonatkozó uniós szabályoknak és a mobilitási intézkedéseket tartalmazó uniós programoknak még inkább ki kell egészíteniük egymást. Az ilyen uniós programok hatálya alá tartozó A harmadik országbeli kutatóknak és, hallgatóknak,
  önkénteseknek, gyakornokoknak
  jogosultnak kell lenniük arra, hogy az első tagállamban kiadott engedély alapján előírt

  másik
  tagállamokba költözzenek, amennyiben e tagállamok listája már az Unió területére való beutazás előtt ismert. Az ilyen engedélyeknek lehetővé kell tenni számukra, hogy éljenek a mobilitás lehetőségével anélkül, hogy ehhez további információkat kellene megadniuk, vagy bármely egyéb kérelmezési eljárást kellene lefolytatniuk. A tagállamok ösztönzést kapnak arra, hogy megkönnyítsék a harmadik országbeli állampolgár önkéntesek Unión belüli mobilitását, amennyiben az önkéntes programok egynél több tagállamra terjednek ki.
  [Mód. 12]

| (33) | Annak érdekében, hogy a harmadik országbeli hallgatók számára lehetővé váljék tanulmányi költségeik egy részének megfelelőbb fedezése, az ezen irányelvben meghatározott feltételek szerint lehetővé kell tenni számukra a munkaerőpiacra való nagyobb mértékű bejutást, , vagyis a heti minimum 20 óra munkavégzést 
  munkaerőpiachoz való teljes hozzáférést
  . A hallgatók munkaerőpiacra való bejutásának
  elve
  általános szabálynak kell lennie; rendkívüli körülmények fennállása esetén azonban lehetőséget kell adni a tagállamoknak arra, hogy figyelemmel legyenek nemzeti munkaerő-piaci helyzetükre, mindazonáltal ez nem jelentheti a munkához való jog teljes megtagadását 
  szabályként alkalmazandó; [Mód. 13] . |
| --- | --- |

(33)

Annak érdekében, hogy a harmadik országbeli hallgatók számára lehetővé váljék tanulmányi költségeik egy részének megfelelőbb fedezése, az ezen irányelvben meghatározott feltételek szerint lehetővé kell tenni számukra a munkaerőpiacra való nagyobb mértékű bejutást, , vagyis a heti minimum 20 óra munkavégzést 
  munkaerőpiachoz való teljes hozzáférést
  . A hallgatók munkaerőpiacra való bejutásának
  elve
  általános szabálynak kell lennie; rendkívüli körülmények fennállása esetén azonban lehetőséget kell adni a tagállamoknak arra, hogy figyelemmel legyenek nemzeti munkaerő-piaci helyzetükre, mindazonáltal ez nem jelentheti a munkához való jog teljes megtagadását 
  szabályként alkalmazandó; [Mód. 13] .

| (34) | A jövőbeni magasan képzett munkaerő ösztönzésének keretében
  valamint az Unióban diplomát szerző hallgatók munkájának és általános hozzájárulásának tiszteletben tartása és értékelése jegyében
  , a tagállamoknak lehetővé kell tenniük az Unióban diplomát szerző hallgatóknak,
  e hallgatók számára
  , hogy a munkalehetőségek felmérése, illetőleg vállalkozás alapítása céljából az eredeti engedély lejártától számított 12 hónapig az EU területén maradjanak. A kutatók számára szintén lehetővé kell tenniük, hogy a fogadási megállapodásban meghatározott kutatási projektjük lezárását követően hasonlóképpen az Unió területén maradjanak. Ez nem jelenthet automatikus jogot a munkavállaláshoz, illetve vállalkozás alapításához. A tagállamok megkövetelhetik a 24. cikk szerinti igazolás benyújtását. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(34)

A jövőbeni magasan képzett munkaerő ösztönzésének keretében
  valamint az Unióban diplomát szerző hallgatók munkájának és általános hozzájárulásának tiszteletben tartása és értékelése jegyében
  , a tagállamoknak lehetővé kell tenniük az Unióban diplomát szerző hallgatóknak,
  e hallgatók számára
  , hogy a munkalehetőségek felmérése, illetőleg vállalkozás alapítása céljából az eredeti engedély lejártától számított 12 hónapig az EU területén maradjanak. A kutatók számára szintén lehetővé kell tenniük, hogy a fogadási megállapodásban meghatározott kutatási projektjük lezárását követően hasonlóképpen az Unió területén maradjanak. Ez nem jelenthet automatikus jogot a munkavállaláshoz, illetve vállalkozás alapításához. A tagállamok megkövetelhetik a 24. cikk szerinti igazolás benyújtását. [Mód. 14]

| (35) | Ezen irányelv rendelkezései nem érintik a tagállamok azon hatáskörét, hogy szabályozzák a harmadik országbeli állampolgárok munkavállalási célból való beutazására vonatkozó engedélyek számát. |
| --- | --- |

(35)

Ezen irányelv rendelkezései nem érintik a tagállamok azon hatáskörét, hogy szabályozzák a harmadik országbeli állampolgárok munkavállalási célból való beutazására vonatkozó engedélyek számát.

| (36) | Az Unió harmadik országbeli állampolgár kutatókra, hallgatókra, tanulókra, gyakornokokra, önkéntesekre és au pairekre gyakorolt vonzerejének növelése érdekében fontos, hogy a Szerződés 79. cikke szerinti tisztességes bánásmódban részesítsék őket. Az említett csoportok jogosultak arra, hogy a befogadó tagállam állampolgáraival egyenlő bánásmódban részesüljenek, a 2011/98/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) értelmében. A 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) meghatározása szerinti szociális biztonsági ágakat illető nemzeti jogszabályok tekintetében a harmadik országbeli állampolgár kutatók esetében fenn kell tartani a befogadó tagállam állampolgáraival azonos bánásmódot biztosító előnyösebb jogokat, amelyek kiegészítik a 2011/98/EK irányelv alapján biztosított jogokat. Jelenleg az utóbbi jogszabály lehetővé teszi a tagállamok számára az egyenlő bánásmód korlátozását a szociális biztonsági ágak, így a családi ellátások tekintetében, ez a korlátozási lehetőség pedig a kutatókat is érintheti. Továbbá, függetlenül attól, hogy az uniós jog vagy a befogadó tagállam nemzeti joga biztosítja-e a munkavállaláshoz való jogot a harmadik országbeli állampolgár
  hallgatók,
  tanulók, önkéntesek, javadalmazás nélküli gyakornokok és au pairek számára, e csoportoknak a befogadó tagállam állampolgáraival egyenlő jogokat kell élvezniük, az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, illetve a nyilvánosság számára elérhető árukkal és szolgáltatásokkal való ellátottság tekintetében. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(36)

Az Unió harmadik országbeli állampolgár kutatókra, hallgatókra, tanulókra, gyakornokokra, önkéntesekre és au pairekre gyakorolt vonzerejének növelése érdekében fontos, hogy a Szerződés 79. cikke szerinti tisztességes bánásmódban részesítsék őket. Az említett csoportok jogosultak arra, hogy a befogadó tagállam állampolgáraival egyenlő bánásmódban részesüljenek, a 2011/98/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) értelmében. A 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) meghatározása szerinti szociális biztonsági ágakat illető nemzeti jogszabályok tekintetében a harmadik országbeli állampolgár kutatók esetében fenn kell tartani a befogadó tagállam állampolgáraival azonos bánásmódot biztosító előnyösebb jogokat, amelyek kiegészítik a 2011/98/EK irányelv alapján biztosított jogokat. Jelenleg az utóbbi jogszabály lehetővé teszi a tagállamok számára az egyenlő bánásmód korlátozását a szociális biztonsági ágak, így a családi ellátások tekintetében, ez a korlátozási lehetőség pedig a kutatókat is érintheti. Továbbá, függetlenül attól, hogy az uniós jog vagy a befogadó tagállam nemzeti joga biztosítja-e a munkavállaláshoz való jogot a harmadik országbeli állampolgár
  hallgatók,
  tanulók, önkéntesek, javadalmazás nélküli gyakornokok és au pairek számára, e csoportoknak a befogadó tagállam állampolgáraival egyenlő jogokat kell élvezniük, az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, illetve a nyilvánosság számára elérhető árukkal és szolgáltatásokkal való ellátottság tekintetében. [Mód. 15]

| (37) | Ez az irányelv semmilyen körülmények között nem érintheti az 1030/2002/EK tanácsi rendeletet. (13) |
| --- | --- |

(37)

Ez az irányelv semmilyen körülmények között nem érintheti az 1030/2002/EK tanácsi rendeletet. (13)

| (38) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket, az Európai Unióról szóló Szerződés 6. cikkében említetteknek megfelelően . |
| --- | --- |

(38)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket, az Európai Unióról szóló Szerződés 6. cikkében említetteknek megfelelően .

| (39) | A tagállamoknak a nem, faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai jellemzők, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy egyéb vélemény, valamely nemzeti kisebbséghez való tartozás, vagyon, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés nélkül kell végrehajtaniuk ennek az irányelvnek a rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(39)

A tagállamoknak a nem, faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai jellemzők, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy egyéb vélemény, valamely nemzeti kisebbséghez való tartozás, vagyon, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés nélkül kell végrehajtaniuk ennek az irányelvnek a rendelkezéseit.

| (40) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása. |
| --- | --- |

(40)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása.

| (41) | Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a harmadik országok állampolgárainak kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli vagy javadalmazás ellenében végzett gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat vagy au pair munkavégzés céljából való beutazására és tartózkodására vonatkozó feltételek meghatározása, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ennek terjedelme és hatása miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(41)

Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a harmadik országok állampolgárainak kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli vagy javadalmazás ellenében végzett gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat vagy au pair munkavégzés céljából való beutazására és tartózkodására vonatkozó feltételek meghatározása, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ennek terjedelme és hatása miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (42) | Valamennyi tagállamnak biztosítania kell, hogy az interneten keresztül a lehető legteljesebb, rendszeresen frissített információ álljon a nyilvánosság rendelkezésére az ezen irányelv alapján jóváhagyott azon kutatószervezetekről, amelyekkel a kutatók fogadási megállapodást köthetnek, továbbá a kutatás céljából a tagállam területére való beutazás és területén való tartózkodás feltételeiről, valamint az ezen irányelvben meghatározott olyan intézményekről és tanulmányokról, amelyekre harmadik országbeli állampolgárok jelentkezhetnek, valamint a tagállam területére e célból való beutazás és területén való tartózkodással kapcsolatos feltételekről és eljárásokról. |
| --- | --- |

(42)

Valamennyi tagállamnak biztosítania kell, hogy az interneten keresztül a lehető legteljesebb, rendszeresen frissített információ álljon a nyilvánosság rendelkezésére az ezen irányelv alapján jóváhagyott azon kutatószervezetekről, amelyekkel a kutatók fogadási megállapodást köthetnek, továbbá a kutatás céljából a tagállam területére való beutazás és területén való tartózkodás feltételeiről, valamint az ezen irányelvben meghatározott olyan intézményekről és tanulmányokról, amelyekre harmadik országbeli állampolgárok jelentkezhetnek, valamint a tagállam területére e célból való beutazás és területén való tartózkodással kapcsolatos feltételekről és eljárásokról.

| (42a) | Minden tagállam köteles tájékoztatni a harmadik országbeli állampolgárokat az esetükben alkalmazandó szabályokról és ezáltal biztosítani az átláthatóságot és a jogbiztonságot, ezáltal ösztönözve őket, hogy az Unióba jöjjenek. Ezért az eljárás szempontjából releváns összes információt – ideértve a tanulmányokra, csereprogramokra vagy kutatási programokra vonatkozó általános dokumentációt, valamint a kérelmező jogairól és kötelességeiről szóló egyedi tájékoztatást – a harmadik országbeli állampolgárok számára könnyen hozzáférhető és érthető módon kell megadni.[Mód. 16] |
| --- | --- |

(42a)

Minden tagállam köteles tájékoztatni a harmadik országbeli állampolgárokat az esetükben alkalmazandó szabályokról és ezáltal biztosítani az átláthatóságot és a jogbiztonságot, ezáltal ösztönözve őket, hogy az Unióba jöjjenek. Ezért az eljárás szempontjából releváns összes információt – ideértve a tanulmányokra, csereprogramokra vagy kutatási programokra vonatkozó általános dokumentációt, valamint a kérelmező jogairól és kötelességeiről szóló egyedi tájékoztatást – a harmadik országbeli állampolgárok számára könnyen hozzáférhető és érthető módon kell megadni.[Mód. 16]

| (43) | [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. sz. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően és az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül e tagállamok nem vesz nek részt ezen irányelv elfogadásában, és az irányelv vagy annak alkalmazása szám ukra nem kötelező.] |
| --- | --- |

(43)

[Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. sz. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően és az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül e tagállamok nem vesz nek részt ezen irányelv elfogadásában, és az irányelv vagy annak alkalmazása szám ukra nem kötelező.]

| (44) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt ezen irányelv elfogadásában, és az irányelv vagy annak alkalmazása számára nem kötelező. |
| --- | --- |

(44)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt ezen irányelv elfogadásában, és az irányelv vagy annak alkalmazása számára nem kötelező.

| (45) | Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvekből következik. |
| --- | --- |

(45)

Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvekből következik.

| (46) | Ez az irányelv nem érinti az irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel és alkalmazásuk időpontjaival kapcsolatosan az I. mellékletének B. részében meghatározott tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(46)

Ez az irányelv nem érinti az irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel és alkalmazásuk időpontjaival kapcsolatosan az I. mellékletének B. részében meghatározott tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv meghatározza:

| a) | a harmadik országok állampolgárainak a tagállamok területén kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett és javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat és au pair munkavégzés céljából, 90 napot meghaladó időtartamra történő beutazásának és tartózkodásának feltételeit; |
| --- | --- |

a)

a harmadik országok állampolgárainak a tagállamok területén kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett és javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat és au pair munkavégzés céljából, 90 napot meghaladó időtartamra történő beutazásának és tartózkodásának feltételeit;

| b) | a harmadik országbeli állampolgár hallgatók és javadalmazásban részesülő gyakornokok az ezen irányelv alapján a harmadik országbeli állampolgár számára elsőként engedélyt kiadó tagállamtól eltérő tagállamokba való beutazásának és 90 napot meghaladó tartózkodásának feltételeit; |
| --- | --- |

b)

a harmadik országbeli állampolgár hallgatók és javadalmazásban részesülő gyakornokok az ezen irányelv alapján a harmadik országbeli állampolgár számára elsőként engedélyt kiadó tagállamtól eltérő tagállamokba való beutazásának és 90 napot meghaladó tartózkodásának feltételeit;

| c) | a harmadik országbeli állampolgár kutatók az ezen irányelv alapján a harmadik országbeli állampolgár számára elsőként engedélyt kiadó tagállamtól eltérő tagállamokba való beutazásának és azok területén való tartózkodásának feltételeit. |
| --- | --- |

c)

a harmadik országbeli állampolgár kutatók az ezen irányelv alapján a harmadik országbeli állampolgár számára elsőként engedélyt kiadó tagállamtól eltérő tagállamokba való beutazásának és azok területén való tartózkodásának feltételeit.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt az irányelvet harmadik országok azon állampolgáraira kell alkalmazni, akik kutatás, tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás ellenében végzett vagy javadalmazás nélküli gyakorlat, önkéntes szolgálat, vagy au pair munkavégzés céljából kérelmezik valamely tagállam területén történő beutazásuk engedélyezését.

(2)   Ezen irányelv nem alkalmazandó azon harmadik országbeli állampolgárokra:

| a) | akik valamely tagállamban menedékkérőként, vagy kiegészítő védelem illetve ideiglenes védelem keretében tartózkodnak; |
| --- | --- |

a)

akik valamely tagállamban menedékkérőként, vagy kiegészítő védelem illetve ideiglenes védelem keretében tartózkodnak;

| b) | akiknek kiutasítását ténybeli vagy jogi indokok miatt felfüggesztették; |
| --- | --- |

b)

akiknek kiutasítását ténybeli vagy jogi indokok miatt felfüggesztették;

| c) | akik olyan uniós polgárok családtagjai, akik az Unión belüli szabad mozgáshoz való jogukat gyakorolták; |
| --- | --- |

c)

akik olyan uniós polgárok családtagjai, akik az Unión belüli szabad mozgáshoz való jogukat gyakorolták;

| d) | akik a 2003/109/EK tanács irányelvvel (14) összhangban valamely tagállamban huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező jogállást élvező személyek, és akik tanulmányok folytatása vagy szakképzés végett gyakorolják a valamely másik tagállambeli tartózkodáshoz való jogukat; |
| --- | --- |

d)

akik a 2003/109/EK tanács irányelvvel (14) összhangban valamely tagállamban huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező jogállást élvező személyek, és akik tanulmányok folytatása vagy szakképzés végett gyakorolják a valamely másik tagállambeli tartózkodáshoz való jogukat;

| e) | akik az érintett tagállam nemzeti jogszabályai értelmében önálló vállalkozónak minősülnek. |
| --- | --- |

e)

akik az érintett tagállam nemzeti jogszabályai értelmében önálló vállalkozónak minősülnek.

| f) | akik családtagjaikkal együtt és állampolgárságuktól függetlenül az Unió és a tagállamok, vagy az Unió és harmadik országok közötti megállapodások értelmében az uniós polgárokéval azonos jogokat élveznek a szabad mozgás tekintetében; |
| --- | --- |

f)

akik családtagjaikkal együtt és állampolgárságuktól függetlenül az Unió és a tagállamok, vagy az Unió és harmadik országok közötti megállapodások értelmében az uniós polgárokéval azonos jogokat élveznek a szabad mozgás tekintetében;

| g) | akik [a vállalaton belüli áthelyezésekről szóló 2013/xx/EU irányelv] szerinti vállalati áthelyezés keretében, gyakornokként érkeznek az Unió területére. |
| --- | --- |

g)

akik [a vállalaton belüli áthelyezésekről szóló 2013/xx/EU irányelv] szerinti vállalati áthelyezés keretében, gyakornokként érkeznek az Unió területére.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| a) | „harmadik országbeli állampolgár” olyan személy, aki a Szerződés 20. cikkének (1) bekezdése értelmében nem uniós polgár; |
| --- | --- |

a)

„harmadik országbeli állampolgár” olyan személy, aki a Szerződés 20. cikkének (1) bekezdése értelmében nem uniós polgár;

| b) | „kutató”: harmadik ország állampolgára, aki olyan megfelelő felsőfokú képesítéssel rendelkezik, amely doktori programokban való részvételre jogosít fel, és akit valamely kutató szervezet kiválasztott egy olyan kutatási program megvalósítására, amelyhez a fenti képesítés általában szükséges; |
| --- | --- |

b)

„kutató”: harmadik ország állampolgára, aki olyan megfelelő felsőfokú képesítéssel rendelkezik, amely doktori programokban való részvételre jogosít fel, és akit valamely kutató szervezet kiválasztott egy olyan kutatási program megvalósítására, amelyhez a fenti képesítés általában szükséges;

| c) | „hallgató”: harmadik ország azon állampolgára, aki valamely tagállam felsőoktatási intézményébe felvételt nyert, és akinek a tagállam a területére történő beutazását abból a célból engedélyezi, hogy fő tevékenységként olyan nappali tagozatos tanulmányokat folytasson, amelyek a tagállam által elismert felsőfokú képesítést adnak — így felsőoktatási intézményben olyan oklevelet, bizonyítványt vagy doktori fokozatot, amely a nemzeti jogszabályokkal összhangban, az említett oktatást megelőző, előkészítő tanfolyamra is kiterjedhet; |
| --- | --- |

c)

„hallgató”: harmadik ország azon állampolgára, aki valamely tagállam felsőoktatási intézményébe felvételt nyert, és akinek a tagállam a területére történő beutazását abból a célból engedélyezi, hogy fő tevékenységként olyan nappali tagozatos tanulmányokat folytasson, amelyek a tagállam által elismert felsőfokú képesítést adnak — így felsőoktatási intézményben olyan oklevelet, bizonyítványt vagy doktori fokozatot, amely a nemzeti jogszabályokkal összhangban, az említett oktatást megelőző, előkészítő tanfolyamra is kiterjedhet;

| d) | „tanuló”: harmadik ország azon állampolgára, akinek valamely tagállam a területére történő beutazását abból a célból engedélyezi, hogy a tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban, a tagállam által e célra elismert szervezet által működtetett csereprogram keretében, elismert középfokú oktatási programban vegyen részt; |
| --- | --- |

d)

„tanuló”: harmadik ország azon állampolgára, akinek valamely tagállam a területére történő beutazását abból a célból engedélyezi, hogy a tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban, a tagállam által e célra elismert szervezet által működtetett csereprogram keretében, elismert középfokú oktatási programban vegyen részt;

| e) | „javadalmazásban nem részesülő gyakornok”: azon harmadik országbeli állampolgár, akinek valamely tagállam a területére történő beutazását, az érintett tagállam nemzeti jogszabályaival összhangban, javadalmazás nélküli gyakorlati időre engedélyezi; |
| --- | --- |

e)

„javadalmazásban nem részesülő gyakornok”: azon harmadik országbeli állampolgár, akinek valamely tagállam a területére történő beutazását, az érintett tagállam nemzeti jogszabályaival összhangban, javadalmazás nélküli gyakorlati időre engedélyezi;

| f) | „javadalmazásban részesülő gyakornok”: azon harmadik országbeli állampolgár, akinek valamely tagállam a területére történő beutazását az érintett tagállam nemzeti jogszabályaival összhangban, javadalmazás ellenében végzett gyakorlati időre engedélyezi; |
| --- | --- |

f)

„javadalmazásban részesülő gyakornok”: azon harmadik országbeli állampolgár, akinek valamely tagállam a területére történő beutazását az érintett tagállam nemzeti jogszabályaival összhangban, javadalmazás ellenében végzett gyakorlati időre engedélyezi;

| g) | „önkéntes”: azon harmadik országbeli állampolgár, akinek valamely tagállam a területére történő beutazását elismert önkéntes szolgálati rendszerben való részvétel céljából engedélyezi. |
| --- | --- |

g)

„önkéntes”: azon harmadik országbeli állampolgár, akinek valamely tagállam a területére történő beutazását elismert önkéntes szolgálati rendszerben való részvétel céljából engedélyezi.

| ga) | „önkénteseket foglalkoztató szervezet”: azon önkéntesszolgálat rendszeréért felelős szervezet, amely alá a harmadik országbeli állampolgár tartozik. Ezek a szervezetek és csoportok más nonprofit szervekhez, például az állami hatóságokhoz hasonlóan függetlenek és autonómok. A közszférában tevékenykednek, és tevékenységük legalább részben a közjóhoz való hozzájárulásra irányul

   (15)
  . [Mód. 17] |
| --- | --- |

ga)

„önkénteseket foglalkoztató szervezet”: azon önkéntesszolgálat rendszeréért felelős szervezet, amely alá a harmadik országbeli állampolgár tartozik. Ezek a szervezetek és csoportok más nonprofit szervekhez, például az állami hatóságokhoz hasonlóan függetlenek és autonómok. A közszférában tevékenykednek, és tevékenységük legalább részben a közjóhoz való hozzájárulásra irányul

   (15)
  . [Mód. 17]

| h) | „önkéntes szolgálati rendszer”: közérdekű
  nonprofit
  célokat szolgáló, gyakorlati szolidaritást kifejező tevékenységi program, amely valamely tagállam vagy az Unió által elismert rendszeren alapul; [Mód. 18] |
| --- | --- |

h)

„önkéntes szolgálati rendszer”: közérdekű
  nonprofit
  célokat szolgáló, gyakorlati szolidaritást kifejező tevékenységi program, amely valamely tagállam vagy az Unió által elismert rendszeren alapul; [Mód. 18]

| i) | „au pair”: azon harmadik országbeli állampolgár, akit valamely tagállamban egy család könnyű házimunka és gyermekgondozás ellenében átmenetileg befogad annak érdekében, hogy az érintett személy javítsa nyelvtudását és bővítse a befogadó országra vonatkozó ismereteit; |
| --- | --- |

i)

„au pair”: azon harmadik országbeli állampolgár, akit valamely tagállamban egy család könnyű házimunka és gyermekgondozás ellenében átmenetileg befogad annak érdekében, hogy az érintett személy javítsa nyelvtudását és bővítse a befogadó országra vonatkozó ismereteit;

| j) | „kutatás”: az ismeretanyag növelése érdekében szisztematikusan végzett alkotómunka, beleértve az emberi, kulturális és társadalmi ismeretek növelését, valamint ezen ismeretanyag új alkalmazásokra való használatának kidolgozását; |
| --- | --- |

j)

„kutatás”: az ismeretanyag növelése érdekében szisztematikusan végzett alkotómunka, beleértve az emberi, kulturális és társadalmi ismeretek növelését, valamint ezen ismeretanyag új alkalmazásokra való használatának kidolgozását;

| k) | „kutatószervezet”: bármely köz- vagy magánszervezet, amely kutatást folytat, és amelyet ezen irányelv céljaira valamely tagállam saját jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban jóváhagyott; |
| --- | --- |

k)

„kutatószervezet”: bármely köz- vagy magánszervezet, amely kutatást folytat, és amelyet ezen irányelv céljaira valamely tagállam saját jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban jóváhagyott;

| l) | „oktatási intézmény”: a fogadó tagállam által elismert köz- vagy magánintézmény, és/vagy amelynek képzéseit, e tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban, átlátható kritériumok alapján, az ezen irányelvben meghatározott célokra elismer; |
| --- | --- |

l)

„oktatási intézmény”: a fogadó tagállam által elismert köz- vagy magánintézmény, és/vagy amelynek képzéseit, e tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban, átlátható kritériumok alapján, az ezen irányelvben meghatározott célokra elismer;

| la) | „fogadó szervezet”: jogi formájától függetlenül a tagállamok területén a nemzeti jognak megfelelően letelepedett oktatási intézmény, kutatószervezet, vállalkozás vagy szakképzéssel foglalkozó intézmény, diákcserét működtető szervezet vagy önkéntes szolgálati rendszerért felelős szervezet, amelyhez a harmadik országbeli állampolgár tartozik;

  [Mód. 20] |
| --- | --- |

la)

„fogadó szervezet”: jogi formájától függetlenül a tagállamok területén a nemzeti jognak megfelelően letelepedett oktatási intézmény, kutatószervezet, vállalkozás vagy szakképzéssel foglalkozó intézmény, diákcserét működtető szervezet vagy önkéntes szolgálati rendszerért felelős szervezet, amelyhez a harmadik országbeli állampolgár tartozik;

  [Mód. 20]

| lb) | „befogadó család”: az a család, amely egy adott tagállam területén az au pair és a befogadó család közötti szerződés alapján az au pairt ideiglenesen fogadja és megengedi, hogy mindennapi családi életében részt vegyen;

  [Mód. 21] |
| --- | --- |

lb)

„befogadó család”: az a család, amely egy adott tagállam területén az au pair és a befogadó család közötti szerződés alapján az au pairt ideiglenesen fogadja és megengedi, hogy mindennapi családi életében részt vegyen;

  [Mód. 21]

| m) | „javadalmazás”: a nyújtott szolgáltatás ellenértékeként kapott, és a nemzeti jogszabályok vagy a kialakult gyakorlat alapján a foglalkoztatási jogviszony elemének tekintett, bármilyen formában teljesített kifizetés; |
| --- | --- |

m)

„javadalmazás”: a nyújtott szolgáltatás ellenértékeként kapott, és a nemzeti jogszabályok vagy a kialakult gyakorlat alapján a foglalkoztatási jogviszony elemének tekintett, bármilyen formában teljesített kifizetés;

| n) | „foglalkoztatás” a nemzeti jog vagy
  az alkalmazandó kollektív szerződés vagy
  a kialakult gyakorlat által szabályozott bármely munka- vagy foglalkoztatási formát magában foglaló, valamely munkáltató javára és irányítása, illetve felügyelete alatt végzett tevékenységek gyakorlása; [Mód. 22] |
| --- | --- |

n)

„foglalkoztatás” a nemzeti jog vagy
  az alkalmazandó kollektív szerződés vagy
  a kialakult gyakorlat által szabályozott bármely munka- vagy foglalkoztatási formát magában foglaló, valamely munkáltató javára és irányítása, illetve felügyelete alatt végzett tevékenységek gyakorlása; [Mód. 22]

| na) | „munkáltató”: minden természetes és jogi személy, akinek/amelynek számára/utasításai alapján és/vagy felügyelete alatt a foglalkoztatás történik;

  [Mód. 23] |
| --- | --- |

na)

„munkáltató”: minden természetes és jogi személy, akinek/amelynek számára/utasításai alapján és/vagy felügyelete alatt a foglalkoztatás történik;

  [Mód. 23]

| nb) | „családtag”: a 2003/86/EK irányelv 4. cikke szerinti harmadik országbeli állampolgár;

  [Mód. 24] |
| --- | --- |

nb)

„családtag”: a 2003/86/EK irányelv 4. cikke szerinti harmadik országbeli állampolgár;

  [Mód. 24]

| o) | „első tagállam”: az a tagállam, amely ezen irányelv alapján elsőként adja ki engedélyt a harmadik országbeli állampolgárnak; |
| --- | --- |

o)

„első tagállam”: az a tagállam, amely ezen irányelv alapján elsőként adja ki engedélyt a harmadik országbeli állampolgárnak;

| p) | „második tagállam” az elsőtől eltérő bármely más tagállam; |
| --- | --- |

p)

„második tagállam” az elsőtől eltérő bármely más tagállam;

| q) | „mobilitási intézkedéseket tartalmazó uniós programok”: a harmadik országbeli állampolgárok Unióba irányuló mobilitását elősegítő, uniós finanszírozású programok; |
| --- | --- |

q)

„mobilitási intézkedéseket tartalmazó uniós programok”: a harmadik országbeli állampolgárok Unióba irányuló mobilitását elősegítő, uniós finanszírozású programok;

| r) | „engedély”: az 1030/2002/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt rendelkezésekkel összhangban, valamely tagállam hatóságai által kibocsátott tartózkodási engedély, amely lehetővé teszi, hogy egy harmadik ország állampolgára jogszerűen tartózkodjon az adott tagállam területén, vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum; |
| --- | --- |

r)

„engedély”: az 1030/2002/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt rendelkezésekkel összhangban, valamely tagállam hatóságai által kibocsátott tartózkodási engedély, amely lehetővé teszi, hogy egy harmadik ország állampolgára jogszerűen tartózkodjon az adott tagállam területén, vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum;

| s) | „hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum” a Schengeni Egyezmény 18. cikkében előírtaknak megfelelően, vagy a schengeni vívmányokat nem teljes körűen végrehajtó tagállamok esetében e tagállamok nemzeti jogának megfelelően, valamely tagállam által kibocsátott engedély. |
| --- | --- |

s)

„hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum” a Schengeni Egyezmény 18. cikkében előírtaknak megfelelően, vagy a schengeni vívmányokat nem teljes körűen végrehajtó tagállamok esetében e tagállamok nemzeti jogának megfelelően, valamely tagállam által kibocsátott engedély.

4. cikk

Kedvezőbb rendelkezések

(1)   Ez az irányelv nem érinti:

| a) | az Unió vagy az Unió és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország között megkötött két- vagy többoldalú megállapodások; vagy |
| --- | --- |

a)

az Unió vagy az Unió és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország között megkötött két- vagy többoldalú megállapodások; vagy

| b) | az egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadikország között megkötött két- vagy többoldalú megállapodások kedvezőbb rendelkezéseit. |
| --- | --- |

b)

az egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadikország között megkötött két- vagy többoldalú megállapodások kedvezőbb rendelkezéseit.

(2)   Ez az irányelv nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy az irányelv hatálya alá tartozó személyekre nézve, a
  16., 17., 18., 19., 20.,
  21., 22., 23., 24., 25. és 29.
  26., 27., 28., 29. 30., 31., 32., 33.
  és
  34
  . cikk tekintetében, kiváltképpen a mobilitási partnerségek keretében kedvezőbb rendelkezéseket fogadjanak el, illetve tartsanak fenn. [Mód. 25]

II. FEJEZET

A BEUTAZÁS

5. cikk

Elv

(1)   Harmadik ország állampolgára ezen irányelv alapján történő beutazásának feltétele azoknak az okmányoknak az ellenőrzése, amelyek bizonyítják, hogy a harmadik ország állampolgára megfelel a 6. cikkben, valamint az adott csoportra vonatkozó 7- 14. cikkben megállapított feltételeknek.

(2)   Amennyiben a beutazás valamennyi általános és különös feltétele teljesül, a kérelmezők jogosultak hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot és/vagy tartózkodási engedélyt kapni. Ha egy tagállam kizárólag a saját területén ad ki tartózkodási engedélyt, és sehol másutt nem, továbbá amennyiben az irányelvben meghatározott valamennyi beutazással kapcsolatos feltétel teljesül, az érintett tagállamnak ki kell adnia az igényelt vízumot a harmadik országbeli állampolgár számára.

6. cikk

Általános feltételek

Azon harmadik országbeli állampolgár, aki fogadását az ezen irányelvben megállapított célok érdekében kérelmezi:

| a) | a nemzeti jogszabályok által meghatározott, érvényes úti okmányt kell bemutatnia; a tagállamok megkövetelhetik, hogy az úti okmány érvényességi ideje kiterjedjen legalább a tervezett tartózkodás időtartamára; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti jogszabályok által meghatározott, érvényes úti okmányt kell bemutatnia; a tagállamok megkövetelhetik, hogy az úti okmány érvényességi ideje kiterjedjen legalább a tervezett tartózkodás időtartamára;

| b) | amennyiben a fogadó tagállam nemzeti jogszabályai szerint kiskorú, a tervezett tartózkodásra vonatkozó szülői engedélyt vagy azzal egyenértékű dokumentumot kell bemutatni; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a fogadó tagállam nemzeti jogszabályai szerint kiskorú, a tervezett tartózkodásra vonatkozó szülői engedélyt vagy azzal egyenértékű dokumentumot kell bemutatni;

| c) | valamennyi olyan kockázatra kiterjedő egészségbiztosítással kell rendelkeznie, amely ellen az érintett tagállam állampolgárai általában biztosítottak; |
| --- | --- |

c)

valamennyi olyan kockázatra kiterjedő egészségbiztosítással kell rendelkeznie, amely ellen az érintett tagállam állampolgárai általában biztosítottak;

| d) | nem lehet olyan személy, aki

  jelenthet veszélyt
  a közrendre, a közbiztonságra vagy a közegészségre veszélyesnek minősül; [Mód. 26] |
| --- | --- |

d)

nem lehet olyan személy, aki

  jelenthet veszélyt
  a közrendre, a közbiztonságra vagy a közegészségre veszélyesnek minősül; [Mód. 26]

| e) | a tagállam kérésére igazolnia kell, hogy lerótta az irányelv 31. cikke szerinti kérelem eljárási díját; |
| --- | --- |

e)

a tagállam kérésére igazolnia kell, hogy lerótta az irányelv 31. cikke szerinti kérelem eljárási díját;

| f) | a tagállam által kért módon igazolnia kell, hogy tartózkodása folyamán rendelkezni fog a megélhetésének, képzésének és visszautazásának költségeihez szükséges anyagi fedezettel, ami nem érinti az egyes ügyek egyedi vizsgálatának lehetőségét.
  Nincs szükség erre az igazolásra, ha az érintett, harmadik országbeli állampolgár bizonyítani tudja, hogy támogatásban vagy ösztöndíjban részesül, hogy egy befogadó család kötelezettséget vállalt a támogatására, valamely vállalat munkát kínált számára, vagy valamely diákcserével foglalkozó vagy önkénteseket foglalkoztató szervezet nyilatkozik arról, hogy az adott tagállamban való tartózkodása teljes időtartamára felelősséget vállal a tanuló vagy az önkéntes megélhetéséért. [Mód. 27] |
| --- | --- |

f)

a tagállam által kért módon igazolnia kell, hogy tartózkodása folyamán rendelkezni fog a megélhetésének, képzésének és visszautazásának költségeihez szükséges anyagi fedezettel, ami nem érinti az egyes ügyek egyedi vizsgálatának lehetőségét.
  Nincs szükség erre az igazolásra, ha az érintett, harmadik országbeli állampolgár bizonyítani tudja, hogy támogatásban vagy ösztöndíjban részesül, hogy egy befogadó család kötelezettséget vállalt a támogatására, valamely vállalat munkát kínált számára, vagy valamely diákcserével foglalkozó vagy önkénteseket foglalkoztató szervezet nyilatkozik arról, hogy az adott tagállamban való tartózkodása teljes időtartamára felelősséget vállal a tanuló vagy az önkéntes megélhetéséért. [Mód. 27]

7. cikk

Kutatókra vonatkozó különös feltételek

(1)   A 6. cikkben meghatározott általános feltételek mellett, a beutazása engedélyezését kutatás folytatása céljából kérelmező harmadik országbeli állampolgárnak a következő feltételeket is teljesítenie kell:

| a) | a 9. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban egy kutatószervezettel kötött fogadási megállapodást köteles bemutatni; |
| --- | --- |

a)

a 9. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban egy kutatószervezettel kötött fogadási megállapodást köteles bemutatni;

| b) | adott esetben, a 9. cikk (3) bekezdésével összhangban, a kutatószervezet által kiállított pénzügyi felelősségről szóló nyilatkozatot köteles bemutatni. |
| --- | --- |

b)

adott esetben, a 9. cikk (3) bekezdésével összhangban, a kutatószervezet által kiállított pénzügyi felelősségről szóló nyilatkozatot köteles bemutatni.

(2)   A tagállamok ellenőrizhetik azon feltételeket, amelyeken a fogadási megállapodás alapul, és amelyek alapján annak megkötésére sor került.

(3)   Amint az (1) és (2) bekezdésben említett ellenőrzések pozitív eredménnyel zárultak, a fogadási megállapodás végrehajtása érdekében a kutatókat a tagállam területén fogadni kell.

(4)   Az Unión belül kutatást folytatni kívánó harmadik országbeli állampolgárok kérelmeit akkor kell megvizsgálni és elbírálni, amikor a harmadik ország érintett állampolgára azon tagállamok területén kívül tartózkodik, amelybe be kíván utazni.

(5)   A tagállamok nemzeti jogszabályaikkal összhangban
  megvizsgálják azokat
  a
  kérelmeket is, amelyeket valamely

  a harmadik ország már a területükön tartózkodó érintett állampolgára által benyújtott kérelmet is elfogadhatnak

  állampolgárai nyújtanak be
  . [Mód. 28]

(6)   A tagállamok meghatározzák, hogy az engedély iránti kérelmeket a kutatónak vagy az érintett kutatószervezetnek kell-e benyújtania.

8. cikk

Kutatószervezetek jóváhagyása

(1)   Bármely kutatószervezetet, amely az ezen irányelvben meghatározott fogadási eljárásnak megfelelően kutatót kíván fogadni, az érintett tagállamnak erre a célra előzetesen jóvá kell hagynia.

(2)   A kutatószervezetek jóváhagyásának a tagállamok nemzeti jogában meghatározott eljárásokkal vagy a tagállam közigazgatási gyakorlatával összhangban történik. Mind a közszervezetek, mind a magánszervezetek általi, jóváhagyásra vonatkozó kérelmeket ezen eljárásokkal összhangban kell benyújtani, és a kérelmeknek a szervezetek kötelező feladatain vagy adott esetben vállalati célokon, valamint a kutatási tevékenységük folytatását igazoló bizonyítékon kell alapulniuk.

A kutatószervezet számára megítélt jóváhagyás legalább öt évre szól. Kivételes esetekben a tagállamok rövidebb időre is megítélhetik a jóváhagyást.

(3)   A tagállamok nemzeti jogszabályaikkal összhangban a kutatószervezettől írásbeli kötelezettségvállalást kérhetnek arra vonatkozóan, hogy azokban az esetekben, amikor a kutató túltartózkodik az érintett tagállam területén, a fenti szervezet felel a kutató tartózkodásával és visszatérésével kapcsolatban felmerült, állami forrásokból finanszírozott költségek megtérítéséért. A kutatószervezet pénzügyi felelőssége legkésőbb a fogadási megállapodás lejárta után hat hónappal szűnik meg.

(4)   A tagállamok úgy is rendelkezhetnek, hogy az érintett fogadási megállapodás lejárta utáni két hónapon belül a jóváhagyott szervezet a tagállamok által az adott célra kijelölt illetékes hatóságok számára megerősíti, hogy a munka mindazon kutatási programok esetében megvalósult, amelyekre a 9. cikknek megfelelően fogadási megállapodást megkötötték.

(5)   Az illetékes hatóságok valamennyi tagállamban közzé teszik az ezen irányelv céljaira jóváhagyott kutatószervezetek jegyzékét és minden változtatás alkalmával frissítik azt .

(6)   A tagállam egyéb intézkedések mellett elutasíthatja a (2)–(4) bekezdésben meghatározott feltételeket már nem teljesítő kutatószervezet jóváhagyásának meghosszabbítását vagy annak visszavonásáról dönthet, amennyiben a jóváhagyást csalás útján szerezték, vagy ha egy kutatószervezet harmadik ország állampolgárával csalárdan vagy gondatlanul kötött fogadási megállapodást. Amennyiben a jóváhagyást elutasították vagy visszavonták, az érintett szervezetet a visszavonásról vagy a meghosszabbítás elutasításáról szóló határozat közzétételétől számított legfeljebb öt évig újabb jelentkezés benyújtásától eltilthatják.

(7)   A tagállamok nemzeti jogukban meghatározhatják a 9. cikkel összhangban kötött, már meglévő fogadási megállapodásokra vonatkozó jóváhagyás visszavonásának vagy meghosszabbítása elutasításának következményeit, valamint az érintett kutatók tartózkodási engedélyét érintő következményeket.

9. cikk

A fogadási megállapodás

(1)   Bármely, kutatót fogadni kívánó szervezet fogadási megállapodást köt a kutatóval, amennyiben a 6. és 7. cikk ben megállapított feltételek teljesülnek .

A fogadási megállapodás tartalmazza legalább a következőket:

| a) | a kutatási program címe és célja; |
| --- | --- |

a)

a kutatási program címe és célja;

| b) | a kutató kötelezettségvállalása a kutatási projekt végigvitelére; |
| --- | --- |

b)

a kutató kötelezettségvállalása a kutatási projekt végigvitelére;

| c) | a szervezet részéről azon kötelezettségvállalás megerősítése, hogy fogadja a kutatót annak érdekében, hogy az utóbbi végigvihesse a kutatási projektet; |
| --- | --- |

c)

a szervezet részéről azon kötelezettségvállalás megerősítése, hogy fogadja a kutatót annak érdekében, hogy az utóbbi végigvihesse a kutatási projektet;

| d) | a kutatási program kezdetének és végének dátuma; |
| --- | --- |

d)

a kutatási program kezdetének és végének dátuma;

| e) | a kutatószervezet és a kutató közötti jogviszonyra vonatkozó információ; |
| --- | --- |

e)

a kutatószervezet és a kutató közötti jogviszonyra vonatkozó információ;

| f) | a kutató munkafeltételeire vonatkozó információk. |
| --- | --- |

f)

a kutató munkafeltételeire vonatkozó információk.

(2)   A kutatószervezetek csak akkor köthetnek fogadási megállapodásokat, ha a következő feltételek teljesülnek:

| a) | a kutatási programot elfogadták a szervezet illetékes hatóságai, miután a következőket megvizsgálták:






  i. | a kutatás célja és időtartama, a megvalósításához szükséges pénzügyi források rendelkezésre állása; |
| --- | --- | --- |

a)

a kutatási programot elfogadták a szervezet illetékes hatóságai, miután a következőket megvizsgálták:

i.

a kutatás célja és időtartama, a megvalósításához szükséges pénzügyi források rendelkezésre állása;

| ii. | a kutató képesítései a kutatási célok fényében, a 2. cikk b) pontja szerinti képesítéseinek hiteles másolata alapján; |
| --- | --- |

ii.

a kutató képesítései a kutatási célok fényében, a 2. cikk b) pontja szerinti képesítéseinek hiteles másolata alapján;

(3)   A fogadási megállapodás aláírását követően a kutatószervezettől a nemzeti jogszabályokkal összhangban megkövetelhető, hogy a kutató számára adjon egyéni nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy vállalja a pénzügyi felelősséget a 8. cikk (3) bekezdése szerinti költségekért.

(4)   A fogadási megállapodás automatikusan lejár, ha a kutató fogadására nem kerül sor vagy a kutató és a kutatószervezet közötti jogi viszony megszűnik.

(5)   A kutatószervezetek haladéktalanul értesítik a tagállamok által erre a célra kijelölt hatóságot bármely olyan eseményről, amely megakadályozhatja a fogadási megállapodás megvalósítását.

10. cikk

Hallgatókra vonatkozó különös feltételek

(1)   A 6. cikkben meghatározott általános feltételek mellett, a beutazása engedélyezését tanulmányi célból kérelmező harmadik országbeli állampolgárnak a következő feltételeket is teljesítenie kell:

| a) | arra vonatkozó igazolás bemutatása, hogy tanulmányok folytatása végett felsőoktatási intézménybe felvételt nyert; |
| --- | --- |

a)

arra vonatkozó igazolás bemutatása, hogy tanulmányok folytatása végett felsőoktatási intézménybe felvételt nyert;

| b) | a tagállam kérésére igazolnia kell, hogy az intézmény által kirótt díjakat befizette; |
| --- | --- |

b)

a tagállam kérésére igazolnia kell, hogy az intézmény által kirótt díjakat befizette;

| c) | a tagállam kérésére igazolnia kell, hogy a folytatandó tanulmányokhoz kellő nyelvismerttel rendelkezik. |
| --- | --- |

c)

a tagállam kérésére igazolnia kell, hogy a folytatandó tanulmányokhoz kellő nyelvismerttel rendelkezik.

(2)   Azon hallgatók esetében, akik valamely intézménybe történő beiratkozásuk eredményeként automatikusan jogosultak valamennyi olyan kockázatra kiterjedő egészségbiztosításra, amely ellen az érintett tagállam állampolgárai általában biztosítottak, vélelmezni kell, hogy megfelelnek a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megállapított feltételnek.

11. cikk

Tanulókra vonatkozó különös feltételek

(1)   A 6. cikkben megállapított általános feltételek mellett, a beutazása engedélyezését diákcsere-program keretében kérelmező harmadik országbeli állampolgárnak a következő feltételeket is teljesítenie kell:

| a) | nem lehet sem fiatalabb, sem idősebb az érintett tagállam által meghatározott legalacsonyabb, illetve legmagasabb életkornál; |
| --- | --- |

a)

nem lehet sem fiatalabb, sem idősebb az érintett tagállam által meghatározott legalacsonyabb, illetve legmagasabb életkornál;

| b) | igazolnia kell középfokú oktatási intézménybe történő felvételét; |
| --- | --- |

b)

igazolnia kell középfokú oktatási intézménybe történő felvételét;

| c) | igazolnia kell egy olyan elismert diákcsere-programban történő részvételét, amelyet az érintett tagállam által erre a célra a tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban — elismert szervezet működtet; |
| --- | --- |

c)

igazolnia kell egy olyan elismert diákcsere-programban történő részvételét, amelyet az érintett tagállam által erre a célra a tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban — elismert szervezet működtet;

| d) | igazolnia kell, hogy a diákcsere-szervezet az érintett tagállam területén való tartózkodásának idejére felelősséget vállal érte, különösen a megélhetéséhez, tanulmányai folytatásához, egészségügyi ellátásához és visszautazásához szükséges költségek tekintetében; |
| --- | --- |

d)

igazolnia kell, hogy a diákcsere-szervezet az érintett tagállam területén való tartózkodásának idejére felelősséget vállal érte, különösen a megélhetéséhez, tanulmányai folytatásához, egészségügyi ellátásához és visszautazásához szükséges költségek tekintetében;

| e) | tartózkodásának idejére az érintett tagállam által meghatározott feltételeket teljesítő, az adott csereprogram szabályainak megfelelően kiválasztott családnál kerül elszállásolásra. |
| --- | --- |

e)

tartózkodásának idejére az érintett tagállam által meghatározott feltételeket teljesítő, az adott csereprogram szabályainak megfelelően kiválasztott családnál kerül elszállásolásra.

(2)   A tagállamok a csereprogramokban részt vevő tanulók beutazásának engedélyezését azon harmadik országok állampolgáraira korlátozhatják, amelyek az adott tagállam állampolgárainak ugyanilyen lehetőséget kínálnak fel. [Mód. 29]

12. cikk

Javadalmazásban részesülő vagy abban nem részesülő
  gyakornokokra vonatkozó különös feltételek [Mód. 30]

(1)   A 6. cikkben előírt általános feltételek mellett, a beutazása engedélyezését javadalmazásban nem részesülő vagy javadalmazásban részesülő gyakornokként kérelmező harmadik országbeli állampolgárnak a következő feltételeket is teljesítenie kell:

| a) | rendelkeznie

  igazolnia
  kell egy

  , hogy rendelkezik
  aláírt, és szükség szerint az érintett tagállam illetékes hatósága által — a tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban — jóváhagyott gyakornoki szerződéssel,
  vagy munkaszerződéssel
  , amelynek tárgya egy, a tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban elismert, köz- vagy magánszektorbeli vállalkozásnál vagy szakképzéssel foglalkozó köz- vagy magánintézménynél eltöltendő gyakorlat. [Mód. 31] |
| --- | --- |

a)

rendelkeznie

  igazolnia
  kell egy

  , hogy rendelkezik
  aláírt, és szükség szerint az érintett tagállam illetékes hatósága által — a tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban — jóváhagyott gyakornoki szerződéssel,
  vagy munkaszerződéssel
  , amelynek tárgya egy, a tagállam jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban elismert, köz- vagy magánszektorbeli vállalkozásnál vagy szakképzéssel foglalkozó köz- vagy magánintézménynél eltöltendő gyakorlat. [Mód. 31]

| b) | a tagállam ilyen előírása esetén igazolja, hogy rendelkezik a munkatapasztalat hasznosításához szükséges, korábbi megfelelő képzettséggel, képesítéssel vagy szakmai gyakorlattal.
  [Mód. 32] |
| --- | --- |

b)

a tagállam ilyen előírása esetén igazolja, hogy rendelkezik a munkatapasztalat hasznosításához szükséges, korábbi megfelelő képzettséggel, képesítéssel vagy szakmai gyakorlattal.
  [Mód. 32]

| c) | amennyiben a tagállam megköveteli, a gyakorlat elvégzéséhez szükséges ismeretek elsajátítását lehetővé tevő nyelvi alapképzésben kell részt vennie. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a tagállam megköveteli, a gyakorlat elvégzéséhez szükséges ismeretek elsajátítását lehetővé tevő nyelvi alapképzésben kell részt vennie.

Az a) pontban említett szerződés leírja a gyakornoki programot, meghatározza annak időtartamát, a gyakornok e programban nyújtott teljesítményének felügyeletére vonatkozó feltételeket, a munkaórák számát, a befogadó szervezethez fűződő jogviszonyt, valamint, amennyiben a gyakornok javadalmazásban részesül, a számára biztosított javadalmazást.

(2)   A tagállamok előírhatják, hogy a befogadó szervezetnek nyilatkoznia kell arról, hogy a harmadik országbeli állampolgár nem álláshelyet tölt be.

13. cikk

Önkéntesekre vonatkozó különös feltételek

A 6. cikkben előírt általános feltételek mellett, a beutazása engedélyezését önkéntes szolgálat teljesítése céljából kérelmező, harmadik országbeli állampolgárnak a következő feltételeket is teljesítenie kell:

| a) | be kell mutatnia azt a szerződést, amelyet azzal a szervezettel kötött, amely az érintett tagállamban azt az önkéntes szolgálati
  rendszert
  /
  projektet
  működteti, amelyben ő is részt vesz; a szerződésben fel kell tüntetni
  az önkéntes szolgálati projekt címét, célját, kezdeti és lezárási időpontját,
  a feladatok leírását, a feladatvégzés ellenőrzésének a feltételeit, a munkaidőt, továbbá az önkéntes személy utazása, megélhetése és lakhatása költségeinek, valamint költőpénzének a fedezéséhez rendelkezésre álló anyagi fedezetet, valamint — adott esetben — a feladata ellátását elősegítő képzést; [Mód. 33] |
| --- | --- |

a)

be kell mutatnia azt a szerződést, amelyet azzal a szervezettel kötött, amely az érintett tagállamban azt az önkéntes szolgálati
  rendszert
  /
  projektet
  működteti, amelyben ő is részt vesz; a szerződésben fel kell tüntetni
  az önkéntes szolgálati projekt címét, célját, kezdeti és lezárási időpontját,
  a feladatok leírását, a feladatvégzés ellenőrzésének a feltételeit, a munkaidőt, továbbá az önkéntes személy utazása, megélhetése és lakhatása költségeinek, valamint költőpénzének a fedezéséhez rendelkezésre álló anyagi fedezetet, valamint — adott esetben — a feladata ellátását elősegítő képzést; [Mód. 33]

| b) | igazolnia kell, hogy azon önkéntes szolgálati rendszert működtető szervezet, amelyben ő is részt vesz, megkötötte a harmadik személy javára szóló biztosítást; |
| --- | --- |

b)

igazolnia kell, hogy azon önkéntes szolgálati rendszert működtető szervezet, amelyben ő is részt vesz, megkötötte a harmadik személy javára szóló biztosítást;

| c) | továbbá, ha a fogadó tagállam kifejezetten megköveteli, részt kell vennie az adott tagállam nyelvét, történelmét, politikai és társadalmi berendezkedését ismertető, alapszintű bevezető képzésen. |
| --- | --- |

c)

továbbá, ha a fogadó tagállam kifejezetten megköveteli, részt kell vennie az adott tagállam nyelvét, történelmét, politikai és társadalmi berendezkedését ismertető, alapszintű bevezető képzésen.

14. cikk

Au pairekre vonatkozó különös feltételek

A beutazás engedélyezését au pair munkavégzés folytatása céljából kérelmező harmadik országbeli állampolgárnak a következő feltételeket is teljesítenie kell a 6. cikkben meghatározott általános feltételek mellett:

| a) | 17 és 30 év közötti életkor, illetve – egyedileg indokolt esetekben – 30 évet meghaladó életkor; |
| --- | --- |

a)

17 és 30 év közötti életkor, illetve – egyedileg indokolt esetekben – 30 évet meghaladó életkor;

| b) | igazolnia kell, hogy a befogadó család az érintett tagállam területén való tartózkodásának idejére felelősséget vállal érte, különösen a megélhetéséhez, a szálláshoz, az egészségügyi és anyasági ellátásához, illetve balesetbiztosításhoz szükséges költségek tekintetében; [Mód. 34] |
| --- | --- |

b)

igazolnia kell, hogy a befogadó család az érintett tagállam területén való tartózkodásának idejére felelősséget vállal érte, különösen a megélhetéséhez, a szálláshoz, az egészségügyi és anyasági ellátásához, illetve balesetbiztosításhoz szükséges költségek tekintetében; [Mód. 34]

| c) | be kell mutatnia az au pair és a befogadó család közötti szerződést, amely meghatározza az au pair jogait és kötelezettségeit, ideértve a neki járó zsebpénzre vonatkozó rendelkezéseket, valamint a tanfolyamokon való részvételt lehetővé tévő, megfelelő előírásokat, továbbá a

  részvétel órában kifejezett idejére vonatkozó megállapodásokat, amelyek feltüntetik az ilyen teendőkben való részvételre naponta fordítható maximális óraszámot, illetve amelyek ezen belül rendelkeznek hetente legalább egy teljes szabadnap megadásáról, és lehetővé teszik a tanfolyamokon való

  mindennapos családi teendőkben való részvételt. [Mód. 35] |
| --- | --- |

c)

be kell mutatnia az au pair és a befogadó család közötti szerződést, amely meghatározza az au pair jogait és kötelezettségeit, ideértve a neki járó zsebpénzre vonatkozó rendelkezéseket, valamint a tanfolyamokon való részvételt lehetővé tévő, megfelelő előírásokat, továbbá a

  részvétel órában kifejezett idejére vonatkozó megállapodásokat, amelyek feltüntetik az ilyen teendőkben való részvételre naponta fordítható maximális óraszámot, illetve amelyek ezen belül rendelkeznek hetente legalább egy teljes szabadnap megadásáról, és lehetővé teszik a tanfolyamokon való

  mindennapos családi teendőkben való részvételt. [Mód. 35]

III. FEJEZET

ENGEDÉLYEK ÉS A TARTÓZKODÁS IDŐTARTAMA

15. cikk

Engedélyek

A hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokon és tartózkodási engedélyeken feltüntetik a következő jogcímeket: „kutató”, „hallgató”, „önkéntes”, „tanuló”, „javadalmazásban részesülő gyakornok”, „javadalmazásban nem részesülő gyakornok” vagy „au pair”. A mobilitási intézkedéseket tartalmazó uniós programok alapján az Unióba érkező harmadik országbeli állampolgár kutatók és hallgatók esetében az engedélyen feltüntetik a konkrét program elnevezését.

A sikeres engedélyezést és a vízum megadását követően a fogadó szervezetet a későbbi kérelmezési eljárások megkönnyítése érdekében nyilvántartásba veszik egy akkreditációs rendszerben. [Mód. 36]

16. cikk

A tartózkodás időtartama

(1)   A tagállamok legalább egyéves időtartamra szóló engedélyt bocsátanak ki a hallgatók számára és megújítják azt, amennyiben a 6., 7. és 9. cikkben meghatározott feltételek továbbra is teljesülnek. Amennyiben a kutatási programot egy évnél rövidebb időszakra tervezték, az engedélyt a program időtartamára kell kibocsátani.

(2)   A tagállamok legalább egyéves időtartamra szóló engedélyt bocsátanak ki a hallgatók számára
  legalább egy évre, vagy, amennyiben a tanulmányok egy évnél tovább tartanak, azok teljes idejére, illetve a tagállamok adott esetben
  és megújítják azt, amennyiben a 6. és a 10. cikkben meghatározott feltételek továbbra is teljesülnek. Amennyiben a tanulmányokat egy évnél rövidebb időszakra tervezték, az engedélyt a tanulmányok időtartamára kell kibocsátani.[Mód. 37]

(3)   A tanulók és az au pairek esetében a tagállamok
  a diákcsere-program teljes időtartamára, illetve a fogadó család és az au pair közötti szerződés időtartamára
  legfeljebb egyéves időtartamra szóló engedélyt bocsátanak ki. [Mód. 38]

(4)   A gyakornokok részére kiadott engedély a gyakorlat időtartamához igazodik vagy legfeljebb egyéves időtartamra szól. Kivételes esetben az engedély egy alkalommal, tartózkodási engedély formájában és legfeljebb annyi időre meghosszabbítható, amennyi egy tagállam által a saját jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban elismert szakképesítés megszerzéséhez szükséges, amennyiben az engedély jogosultja továbbra is megfelel a 6. és a 12. cikk feltételeinek.

(5)   Az önkéntesek részére legfeljebb egyéves időtartamra lehet engedélyt kiadni. Kivételes esetben, amennyiben az adott program időtartama meghaladja az egy évet, az előírt engedély érvényességi ideje a program időtartamához igazodhat.

(6)   Azokban az esetekben, amikor a tagállamok hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum alapján engedélyezik a tartózkodást, a kezdeti tartózkodás első meghosszabbításakor tartózkodási engedélyt kell kiadni. Amennyiben a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum érvényességi ideje rövidebb az engedélyezett tartózkodás időtartamánál, a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot annak lejárta előtt további formaságok nélkül tartózkodási engedélyre kell cserélni.

17. cikk

További információk

A tagállamok papír formátumú dokumentumon kiegészítő információkat is feltüntethetnek a harmadik országbeli állampolgár tartózkodásával kapcsolatban (úgymint azon tagállamok teljes körű jegyzéke, amelyeket a kutató vagy hallgató
  állítása szerint
  fel kíván keresni
  a 27. cikk (1
  )
  bekezdése a) pontjának megfelelően)
  , illetve az 1030/2002/EK rendelet 4. cikkében és a rendelet melléklete a) pontjának 16. alpontjában említettek szerint elektronikus formátumban is tárolhatnak ilyen adatokat. [Mód. 39]

IV. FEJEZET

Az engedélyek elutasításának, visszavonásának vagy meghosszabbításuk elutasításának indokai

18. cikk

A kérelem

  Az engedély
  elutasításának indokai

(1)   A tagállamok
  elutasítják az engedélyt
  a következő esetekben utasítják el a kérelmet:

| a) | amennyiben nem teljesülnek a 6. cikkben meghatározott általános feltételek, valamint

  vagy
  7. és a 10–16. cikkben megállapított, vonatkozó különös feltételek; |
| --- | --- |

a)

amennyiben nem teljesülnek a 6. cikkben meghatározott általános feltételek, valamint

  vagy
  7. és a 10–16. cikkben megállapított, vonatkozó különös feltételek;

| b) | amennyiben a bemutatott dokumentumokat csalárd módon szerezték, meghamisították vagy megmásították; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a bemutatott dokumentumokat csalárd módon szerezték, meghamisították vagy megmásították;

| c) | amennyiben a fogadó szervezetet vagy oktatási intézményt kizárólag a beutazás megkönnyítése céljából hozták létre; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a fogadó szervezetet vagy oktatási intézményt kizárólag a beutazás megkönnyítése céljából hozták létre;

| d) | amennyiben a fogadó szervezetet – a nemzeti jogszabályokkal összhangban – szankcióval sújtották a be nem jelentett munkavégzés és/vagy az illegális foglalkoztatás, illetve amiatt, ha nem teljesítette a nemzeti jogszabályokban a társadalombiztosításra és/vagy az adózásra vonatkozó jogi kötelezettségeit, illetve ha csődeljárást kezdeményezett önmagával szemben vagy egyéb okból fizetésképtelen; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a fogadó szervezetet – a nemzeti jogszabályokkal összhangban – szankcióval sújtották a be nem jelentett munkavégzés és/vagy az illegális foglalkoztatás, illetve amiatt, ha nem teljesítette a nemzeti jogszabályokban a társadalombiztosításra és/vagy az adózásra vonatkozó jogi kötelezettségeit, illetve ha csődeljárást kezdeményezett önmagával szemben vagy egyéb okból fizetésképtelen;

| e) | amennyiben a befogadó családot, vagy adott esetben az au pairek elhelyezésében részt vevő közvetítő szervezetet – a nemzeti jogszabályokkal összhangban – szankcióval sújtották az au pair elhelyezés feltételei és/vagy céljainak megsértése és/vagy illegális foglalkoztatás miatt. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a befogadó családot, vagy adott esetben az au pairek elhelyezésében részt vevő közvetítő szervezetet – a nemzeti jogszabályokkal összhangban – szankcióval sújtották az au pair elhelyezés feltételei és/vagy céljainak megsértése és/vagy illegális foglalkoztatás miatt.

(2)   A tagállamok elutasíthatják a kérelmet, ha úgy tűnik, hogy a fogadó szervezet a kérelem benyújtásának időpontját közvetlenül megelőző 12 hónapon belül szándékosan szüntette meg azokat az álláshelyeket, amelyeket az új kérelem segítségével kísérel meg betölteni. A
  tagállamok a következő esetekben visszautasíthatják az engedélyt:

| a) | amennyiben a fogadó szervezetet – a nemzeti jogszabályokkal összhangban – szankcióval sújtották a be nem jelentett munkavégzés és/vagy az illegális foglalkoztatás, illetve amiatt, ha nem teljesítette a nemzeti jogszabályokban a társadalombiztosításra és/vagy az adózásra vonatkozó jogi kötelezettségeit, illetve ha csődeljárást kezdeményezett önmagával szemben vagy egyéb okból fizetésképtelen; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a fogadó szervezetet – a nemzeti jogszabályokkal összhangban – szankcióval sújtották a be nem jelentett munkavégzés és/vagy az illegális foglalkoztatás, illetve amiatt, ha nem teljesítette a nemzeti jogszabályokban a társadalombiztosításra és/vagy az adózásra vonatkozó jogi kötelezettségeit, illetve ha csődeljárást kezdeményezett önmagával szemben vagy egyéb okból fizetésképtelen;

| b) | amennyiben a befogadó családot, vagy adott esetben az au pairek elhelyezésében részt vevő közvetítő szervezetet – a nemzeti jogszabályokkal összhangban – szankcióval sújtották az au pair elhelyezés feltételei és/vagy céljainak megsértése és/vagy illegális foglalkoztatás miatt; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a befogadó családot, vagy adott esetben az au pairek elhelyezésében részt vevő közvetítő szervezetet – a nemzeti jogszabályokkal összhangban – szankcióval sújtották az au pair elhelyezés feltételei és/vagy céljainak megsértése és/vagy illegális foglalkoztatás miatt;

| c) | amennyiben a fogadó szervezetet vagy oktatási intézményt kizárólag a beutazás megkönnyítése céljából hozták létre.

  [Mód. 40] |
| --- | --- |

c)

amennyiben a fogadó szervezetet vagy oktatási intézményt kizárólag a beutazás megkönnyítése céljából hozták létre.

  [Mód. 40]

19. cikk

Az engedély visszavonásának
  vagy meghosszabbítása elutasításának
  indokai

(1)   A tagállamok a következő esetekben visszavonják az engedélyt
  vagy elutasítják annak meghosszabbítását
  :

| a) | amennyiben az engedély tulajdonosa már nem felel meg 6. cikkben megfogalmazott általános feltételeknek vagy a 7., a 10–14. vagy a 16. cikkben megállapított, vonatkozó különös feltételek; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az engedély tulajdonosa már nem felel meg 6. cikkben megfogalmazott általános feltételeknek vagy a 7., a 10–14. vagy a 16. cikkben megállapított, vonatkozó különös feltételek;

| a) | b
  ) amennyiben a bemutatott engedélyeket és dokumentumokat csalárd módon szerezték, meghamisították vagy megmásították; |
| --- | --- |

a)

b
  ) amennyiben a bemutatott engedélyeket és dokumentumokat csalárd módon szerezték, meghamisították vagy megmásították;

| b) | amennyiben a harmadik országbeli állampolgár eltérő célokból tartózkodik az Unió területén, mint amelyek érdekében a tartózkodást engedélyezték; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a harmadik országbeli állampolgár eltérő célokból tartózkodik az Unió területén, mint amelyek érdekében a tartózkodást engedélyezték;

| c) | amennyiben a fogadó szervezetet kizárólag a beutazás megkönnyítése céljából hozták létre; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a fogadó szervezetet kizárólag a beutazás megkönnyítése céljából hozták létre;

(2)
     
  A tagállamok a következő esetekben visszavonhatják az engedélyt vagy elutasíthatják annak meghosszabbítását:

| d) | a
  ) amennyiben a fogadó szervezet nem teljesíti a nemzeti jogszabályokban a társadalombiztosításra és/vagy az adózásra vonatkozó jogi kötelezettségeit, illetve ha csődeljárást kezdeményezett önmagával szemben vagy egyéb okból fizetésképtelen.
  Amennyiben a fentiekre a tanulmányok folytatása közben kerül sor, a hallgatónak elegendő időt kell biztosítani arra, hogy tanulmányai befejezése céljából egyenértékű képzést találjon
  ; |
| --- | --- |

d)

a
  ) amennyiben a fogadó szervezet nem teljesíti a nemzeti jogszabályokban a társadalombiztosításra és/vagy az adózásra vonatkozó jogi kötelezettségeit, illetve ha csődeljárást kezdeményezett önmagával szemben vagy egyéb okból fizetésképtelen.
  Amennyiben a fentiekre a tanulmányok folytatása közben kerül sor, a hallgatónak elegendő időt kell biztosítani arra, hogy tanulmányai befejezése céljából egyenértékű képzést találjon
  ;

| e) | b)
  amennyiben a befogadó családot, vagy adott esetben az au pairek elhelyezésében részt vevő közvetítő

  fogadó
  szervezetet – a nemzeti jogszabályokkal összhangban – szankcióval sújtották
  a be nem jelentett munkavégzés és/vagy

  az au pair elhelyezés feltételei és/vagy céljainak megsértése és/vagy illegális foglalkoztatás miatt

  , illetve amiatt, ha nem teljesítette a nemzeti jogszabályokban a társadalombiztosításra és/vagy az adózásra vonatkozó jogi kötelezettségeit, illetve ha csődeljárást kezdeményezett önmagával szemben vagy egyéb okból fizetésképtelen
  ; |
| --- | --- |

e)

b)
  amennyiben a befogadó családot, vagy adott esetben az au pairek elhelyezésében részt vevő közvetítő

  fogadó
  szervezetet – a nemzeti jogszabályokkal összhangban – szankcióval sújtották
  a be nem jelentett munkavégzés és/vagy

  az au pair elhelyezés feltételei és/vagy céljainak megsértése és/vagy illegális foglalkoztatás miatt

  , illetve amiatt, ha nem teljesítette a nemzeti jogszabályokban a társadalombiztosításra és/vagy az adózásra vonatkozó jogi kötelezettségeit, illetve ha csődeljárást kezdeményezett önmagával szemben vagy egyéb okból fizetésképtelen
  ;

| c) | amennyiben a fogadó szervezetet kizárólag a beutazás megkönnyítése céljából hozták létre; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a fogadó szervezetet kizárólag a beutazás megkönnyítése céljából hozták létre;

| d) | amennyiben a befogadó családot, vagy adott esetben az au pairek elhelyezésében részt vevő közvetítő szervezetet – a nemzeti jogszabályokkal összhangban – szankcióval sújtották az au pair elhelyezés feltételei és/vagy céljainak megsértése és/vagy illegális foglalkoztatás miatt; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a befogadó családot, vagy adott esetben az au pairek elhelyezésében részt vevő közvetítő szervezetet – a nemzeti jogszabályokkal összhangban – szankcióval sújtották az au pair elhelyezés feltételei és/vagy céljainak megsértése és/vagy illegális foglalkoztatás miatt;

| e) | amennyiben a harmadik országbeli állampolgár eltérő célokból tartózkodik az Unió területén, mint amelyek érdekében a tartózkodást engedélyezték; |
| --- | --- |

e)

amennyiben a harmadik országbeli állampolgár eltérő célokból tartózkodik az Unió területén, mint amelyek érdekében a tartózkodást engedélyezték;

| f) | tanulók esetében, amennyiben nem tartják tiszteletben a jövedelemszerző tevékenység folytatására vonatkozó, a 23. cikk szerinti időbeli korlátozásokat, illetve ha az érintett hallgató nem ér el elfogadható előrehaladást a tanulmányai során, |
| --- | --- |

f)

tanulók esetében, amennyiben nem tartják tiszteletben a jövedelemszerző tevékenység folytatására vonatkozó, a 23. cikk szerinti időbeli korlátozásokat, illetve ha az érintett hallgató nem ér el elfogadható előrehaladást a tanulmányai során,

| g) | tanulók esetében, amennyiben nem érnek el elfogadható előrehaladást a tanulmányaik során
  , összhangban a nemzeti jogszabályokkal vagy az adminisztratív gyakorlattal
  . Az érintett tagállam ezen indok alapján csak a konkrét okokat ismertető határozattal utasíthatja el az engedély visszavonását vagy meghosszabbítását, azon oktatási intézmény értékelésének alapján, amellyel konzultálni kell a hallgató előmeneteléről kivéve, ha az intézmény ésszerű időn belül nem válaszol a vélemény iránti kérelemre;
  összhangban a nemzeti jogszabályokkal vagy az adminisztratív gyakorlattal. |
| --- | --- |

g)

tanulók esetében, amennyiben nem érnek el elfogadható előrehaladást a tanulmányaik során
  , összhangban a nemzeti jogszabályokkal vagy az adminisztratív gyakorlattal
  . Az érintett tagállam ezen indok alapján csak a konkrét okokat ismertető határozattal utasíthatja el az engedély visszavonását vagy meghosszabbítását, azon oktatási intézmény értékelésének alapján, amellyel konzultálni kell a hallgató előmeneteléről kivéve, ha az intézmény ésszerű időn belül nem válaszol a vélemény iránti kérelemre;
  összhangban a nemzeti jogszabályokkal vagy az adminisztratív gyakorlattal.

| h
  ) | A tagállamok közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okból az engedélyt visszavonhatják

  okokból. A közrendi vagy közbiztonsági indokoknak kizárólag a harmadik országbeli érintett állampolgár személyes magatartásán kell alapulniuk. A közegészségügyi okoknak a tényleges kockázatok objektív értékelésén kell alapulniuk, és nem alkalmazhatóak diszkriminatív módon az érintett tagállam állampolgáraival való összehasonlítás során. |
| --- | --- |

h
  )

A tagállamok közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okból az engedélyt visszavonhatják

  okokból. A közrendi vagy közbiztonsági indokoknak kizárólag a harmadik országbeli érintett állampolgár személyes magatartásán kell alapulniuk. A közegészségügyi okoknak a tényleges kockázatok objektív értékelésén kell alapulniuk, és nem alkalmazhatóak diszkriminatív módon az érintett tagállam állampolgáraival való összehasonlítás során.

(2a)
     
  Amennyiben valamely tagállam az (2) bekezdés a), b) vagy c) pontjában szereplő indokok valamelyike alapján vonja vissza az engedélyt, a harmadik országbeli állampolgár jogosult a tagállam területén maradni, ha talál egy másik fogadó szervezetet vagy befogadó családot ahhoz, hogy tanulmányait vagy kutatását befejezze, vagy más célból, amelyre az engedélyt megadták. [Mód. 41]

20. cikk

Az engedély meghosszabbítása elutasításának indokai

(1)   A tagállamok a következő esetekben utasíthatják el az engedély meghosszabbítását:

| a) | amennyiben a bemutatott engedélyeket és dokumentumokat csalárd módon szerezték, meghamisították vagy megmásították; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a bemutatott engedélyeket és dokumentumokat csalárd módon szerezték, meghamisították vagy megmásították;

| b) | amennyiben úgy látszik, hogy az engedély birtokosa már nem felel meg a 6. cikkben meghatározott általános beutazási és tartózkodási feltételeknek, valamint a 7., 9. és 10. cikkben megállapított vonatkozó különös feltételeknek; |
| --- | --- |

b)

amennyiben úgy látszik, hogy az engedély birtokosa már nem felel meg a 6. cikkben meghatározott általános beutazási és tartózkodási feltételeknek, valamint a 7., 9. és 10. cikkben megállapított vonatkozó különös feltételeknek;

| c) | hallgatók esetében, amennyiben nem tartják tiszteletben a jövedelemszerző tevékenység folytatására vonatkozó, a 23. cikk szerinti időbeli korlátozásokat, illetve ha a hallgató nem ér el elfogadható előrehaladást a tanulmányai során, összhangban a nemzeti jogszabályokkal vagy az adminisztratív gyakorlattal. |
| --- | --- |

c)

hallgatók esetében, amennyiben nem tartják tiszteletben a jövedelemszerző tevékenység folytatására vonatkozó, a 23. cikk szerinti időbeli korlátozásokat, illetve ha a hallgató nem ér el elfogadható előrehaladást a tanulmányai során, összhangban a nemzeti jogszabályokkal vagy az adminisztratív gyakorlattal.

(2)   A tagállamok közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okból elutasíthatják az engedély meghosszabbítását.
  [Mód. 42]

V. FEJEZET

JOGOK

21. cikk

Egyenlő bánásmód

(1)   A 2011/98/EU irányelv 12. cikke (2) bekezdésének
  a) és
  b) pontjától eltérve, a harmadik országbeli állampolgár kutatók a fogadó tagállam állampolgáraival egyenlő bánásmódra jogosultak
  az oktatás és szakképzés
  a szociális biztonság ágai, így a 883/2004/EK rendelet meghatározása szerinti családi ellátások tekintetében. [Mód. 43]

(2)   A
  hallgatók
  tanulók, önkéntesek, javadalmazásban nem részesülő gyakornokok és au pairek – független

  függetlenül
  attól, hogy az uniós vagy nemzeti jog szerint vállalhatnak-e munkát – egyenlő bánásmódra jogosultak az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, illetve a nyilvánosság számára elérhető árukkal és szolgáltatásokkal való ellátottság tekintetében, a nemzeti jog előírásai szerinti lakásszerzési eljárások kivételével. [Mód. 44]

(2a)
     
  Az ezen irányelv hatálya alá tartozó és a tagállam területére engedéllyel belépő, illetve ott hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok az e cikk 1. és 2. bekezdésében említett jogok tekintetében ugyanolyan bánásmódra jogosultak, mint a befogadó ország állampolgárai. [Mód. 45]

22. cikk

A kutatók általi oktatás

Az ezen irányelv szerint fogadott kutatók a nemzeti jogszabályokkal összhangban oktatási tevékenységet folytathatnak.. A tagállamok megállapíthatják az oktatási tevékenységre fordítható órák vagy napok maximális számát.

23. cikk

A hallgató jövedelemszerző tevékenysége

(1)   A hallgató a tanulmányi idején kívül, valamint a fogadó tagállamnak az adott tevékenységre alkalmazandó szabályaira és feltételeire is figyelemmel, jogosult arra, hogy munkát vállaljon, és jogosult lehet arra, hogy önálló vállalkozóként jövedelemszerző tevékenységet folytasson. A fogadó tagállamon belüli munkaerő-piaci helyzet figyelembe vehető
  , de nem szisztematikus módon, mivel az a hallgatók munkaerőpiacról való kirekesztését eredményezhetné
  . [Mód. 46]

(2)   A tagállamok szükség esetén, nemzeti jogszabályaikkal összhangban, a hallgatónak és/vagy a munkáltatónak előzetes engedélyt adnak.

(3)   Minden tagállam meghatározza, hogy hetente legfeljebb hány óra, illetve évente legfeljebb hány nap vagy hónap engedélyezett ilyen tevékenység folytatására, amely pedig nem lehet kevesebb, mint heti 20 óra, illetve az éves szinten ennek megfelelő nap vagy hónap.

(4)   A tagállamok megkövetelhetik a hallgatótól, hogy az érintett tagállam által kijelölt hatóságnak előzetesen vagy más módon jelentse be azt, hogy jövedelemszerző tevékenységet folytat. Az előzetes vagy más módon történő bejelentés kötelezettsége a hallgató munkaadója számára is előírható.

24. cikk

A kutatók és hallgatók munkakeresése és vállalkozása

(1)
     A tagállamban folytatott kutatás vagy tanulmányok lezárását követően a harmadik országbeli állampolgároknak joguk van arra, hogy munkakeresés vagy vállalkozás alapítása érdekében 12

  18
  hónapon keresztül a tagállam területén maradjanak, ha továbbra is teljesülnek a 6. cikk a) és c–f) pontjában megállapított feltételek. 3 és 6

  Hat és kilenc
  hónap közötti időszak elteltével a harmadik országbeli állampolgárokat annak igazolására kötelezhetik, hogy továbbra is munkát keresnek, illetve vállalkozás alapításán dolgoznak. Ezenfelül 6

  kilenc
  hónap eltelte után a harmadik országbeli állampolgárokat annak igazolására is kötelezhetik, hogy valódi esélyük van munkát kapni vagy vállalkozást indítani.

(2)
     
  A tagállamok engedélyt adnak ki e cikk (1) bekezdése alkalmazásában az érintett, harmadik országbeli állampolgárnak, és adott esetben – a nemzeti joggal összhangban – családtagjainak, ha teljesülnek a 6. cikk a) és c–f) pontjában megállapított feltételek.

  [Mód. 47]

25. cikk

A kutatók
  és hallgatók
  családtagjai

(1)   A 2003/86/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdésétől és 8. cikkétől eltérve, a családegyesítés nem tehető függővé attól a követelménytől, hogy a kutatási
  vagy tanulmányi
  célú tartózkodásra vonatkozó engedély birtokosának megalapozott kilátásai legyenek a letelepedési jogosultság megszerzésére, valamint minimális tartózkodási idővel rendelkezzen.

(2)   A 2003/86/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdésétől és 7. cikke (2) bekezdésétől eltérve, az e rendelkezésekben említett beilleszkedési feltételek és intézkedések csak az érintett személyek családegyesítési kérelmének elfogadását követően alkalmazhatók.

(3)   A 2003/86/EK irányelv 5. cikkének (4) bekezdésétől eltérve, a családegyesítés feltételeinek teljesülése esetén a kérelem benyújtásának időpontjától számított 90 napon belül, továbbá a mobilitási intézkedéseket tartalmazó, megfelelő uniós programok hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgár kutatók
  és hallgatók
  családtagjai részére benyújtott eredeti kérelem időpontjától számított 60 napon belül meg kell adni az engedélyt.

(4)   A 2003/86/EK irányelv 13. cikkének (2) és (3) bekezdésétől eltérve, a családtagok számára kiállított engedély érvényességének időtartama – amennyiben a családtagok úti okmányainak érvényességi időtartama ezt lehetővé teszi – azonos a kutató
  és hallgatók
  számára kiállított engedély időtartamával.

5.   A 2003/86/EK irányelv 14. cikke (2) bekezdésének második mondatától eltérve a munkavállaláshoz való jog tekintetében a tagállamok nem alkalmazhatnak határidőt. [Mód. 48]

VI. FEJEZET

MOBILITÁS A TAGÁLLAMOK KÖZÖTT

26. cikk

A kutatók, tanulók
  önkéntesek

  és javadalmazásban részesülő gyakornokok tagállamok közötti mobilitás hoz való joga

(1)   Az ezen irányelv szerint kutatóként fogadott valamely harmadik ország állampolgára kutatásának egy részét másik tagállamban is végezheti az e cikkben megállapított feltételeknek megfelelően.

Amennyiben a kutató legfeljebb hat hónapig terjedő időt tölt egy másik tagállamban, a kutatás az első tagállamban kötött fogadási megállapodás alapján végezhető, feltéve hogy a kutatónak a másik tagállamban elegendő forrás áll a rendelkezésére, és a kutató a másik tagállamban nem jelent veszélyt a közrendre, a közbiztonságra vagy a közegészségügyre.

Amennyiben a kutató hat hónapnál hosszabb időt tölt egy másik tagállamban, a tagállamok új fogadási megállapodást kérhetnek az érintett tagállamban folytatandó kutatás céljára. Ha a tagállamok engedélyhez kötik a mobilitás gyakorlását, az ilyen engedélyeket a 30.
  29.
  cikkben meghatározott eljárási garanciáknak megfelelően kell kiadni. A tagállamok nem követelhetik meg, hogy a kutató engedély iránti kérelem benyújtása érdekében elhagyja a területüket.

(2)   Az ezen irányelv szerint hallgatóként,
  önkéntesként
  vagy javadalmazásban részesülő gyakornokként fogadott harmadik országbeli állampolgár három hónapot meghaladó, de hat hónapnál rövidebb időszakokra tanulmányainak/gyakorlatának

  tanulmányainak/gyakorlatának/önkéntes tevékenységeinek
  egy részét másik tagállamban is folytathatja, feltéve, hogy átutazása előtt benyújtotta a következő dokumentumokat a második tagállam illetékes hatóságainak:

| a) | érvényes úti okmány, |
| --- | --- |

a)

érvényes úti okmány,

| b) | valamennyi olyan kockázatra kiterjedő betegbiztosításra vonatkozó igazolás, amellyel szemben az érintett tagállam állampolgárait általában biztosítják; |
| --- | --- |

b)

valamennyi olyan kockázatra kiterjedő betegbiztosításra vonatkozó igazolás, amellyel szemben az érintett tagállam állampolgárait általában biztosítják;

| c) | igazolás, hogy felvételt nyert egy felsőoktatási intézménybe vagy egy gyakornokokat
  vagy önkénteseket
  fogadó szervezethez; |
| --- | --- |

c)

igazolás, hogy felvételt nyert egy felsőoktatási intézménybe vagy egy gyakornokokat
  vagy önkénteseket
  fogadó szervezethez;

| d) | igazolás, hogy tartózkodása során rendelkezni fog a megélhetésének, tanulmányai folytatásának és visszautazásának költségeihez szükséges anyagi fedezettel. |
| --- | --- |

d)

igazolás, hogy tartózkodása során rendelkezni fog a megélhetésének, tanulmányai folytatásának és visszautazásának költségeihez szükséges anyagi fedezettel.

(3)   A hallgatóknak,
  önkénteseknek
  és gyakornokoknak az első tagállamból a második tagállamba irányuló mobilitása esetében a második tagállam hatóságai tájékoztatják az első tagállam hatóságait a határozatukról. A 32. cikkben meghatározott együttműködési eljárások alkalmazandók.

(4)   A hallgatóként befogadott harmadik országbeli állampolgárok esetében a második tagállamba, hat hónapot meghaladó időre való áttelepülést ugyanolyan feltételekkel kell engedélyezni, mint amelyek a három hónapot meghaladó, de hat hónapnál rövidebb mobilitásra vonatkoznak. Ha a tagállamok új kérelem benyújtását írják elő a hat hónapot meghaladó mobilitás engedélyezéséhez, ezeket az engedélyeket a 29. cikknek megfelelően kell kiadni.

(5)   A tagállamok nem követelhetik meg, hogy a hallgatók
  , önkéntesek vagy gyakornokok
  a tagállamok közötti mobilizás

  mobilitás
  engedélyezése iránti kérelem benyújtása érdekében elhagyják a területüket. [Mód. 49]

27. cikk

A mobilitási intézkedéseket tartalmazó uniós programok hatálya alá tartozó kutatók
  , önkéntesek, javadalmazásban részesülő

  és

  nem részesülő gyakornokok és
  hallgatók jogai

(1)   A tagállamok olyan engedélyt adnak ki a mobilitási intézkedéseket tartalmazó uniós programok hatálya alá tartozó kutatóként
  , önkéntesként, javadalmazásban részesülő
  és
  nem részesülő gyakornokként, és
  hallgatóként befogadott harmadik országbeli állampolgároknak, amely az érintett tagállamokban való tartózkodásuk teljes időtartamára kiterjed, amennyiben:

| a) | az első tagállamba való beutazást megelőzően ismert azon tagállamok teljes körű jegyzéke, amelyeket a kutató ,
  önkéntes, javadalmazásban részesülő és nem részesülő gyakornok
  vagy hallgató
  előzetes nyilatkozata szerint
  fel kíván keresni; |
| --- | --- |

a)

az első tagállamba való beutazást megelőzően ismert azon tagállamok teljes körű jegyzéke, amelyeket a kutató ,
  önkéntes, javadalmazásban részesülő és nem részesülő gyakornok
  vagy hallgató
  előzetes nyilatkozata szerint
  fel kíván keresni;

| b) | hallgatók esetében a kérelmező igazolni tudja, hogy felvételt nyert egy megfelelő felsőoktatási

  oktatási
  intézménybe, tanulmányok folytatása céljából. |
| --- | --- |

b)

hallgatók esetében a kérelmező igazolni tudja, hogy felvételt nyert egy megfelelő felsőoktatási

  oktatási
  intézménybe, tanulmányok folytatása céljából.

| ba) | önkéntesek esetében a kérelmező igazolni tudja, hogy felvételt nyert egy olyan, önkénteseket foglalkoztató szervezethez vagy programhoz, mint például az európai önkéntes szolgálat; |
| --- | --- |

ba)

önkéntesek esetében a kérelmező igazolni tudja, hogy felvételt nyert egy olyan, önkénteseket foglalkoztató szervezethez vagy programhoz, mint például az európai önkéntes szolgálat;

| bb) | gyakornokok esetében a kérelmező igazolni tudja, hogy jelentkezését a megfelelő fogadó szervezet elfogadta. |
| --- | --- |

bb)

gyakornokok esetében a kérelmező igazolni tudja, hogy jelentkezését a megfelelő fogadó szervezet elfogadta.

(2)   Az engedélyt a kutató
  , önkéntes, javadalmazásban részesülő
  vagy
  nem részesülő gyakornok, vagy
  hallgató tartózkodási helye szerinti első tagállamnak kell kiadnia.

(3)   Amennyiben a tagállamok teljes körű jegyéke nem ismert az első tagállamba való beutazást megelőzően:

| a) | kutatók esetében a más tagállamokban való, legfeljebb hat hónapos tartózkodásra vonatkozóan a 26. cikkben megállapított feltételeket kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

kutatók esetében a más tagállamokban való, legfeljebb hat hónapos tartózkodásra vonatkozóan a 26. cikkben megállapított feltételeket kell alkalmazni;

| b) | hallgatók
  , javadalmazásban részesülő vagy nem részesülő gyakornok és önkéntesek
  esetében a más tagállamokban való, a három és hat hónap közötti tartózkodásra vonatkozóan a 26. cikkben megállapított feltételeket kell alkalmazni. [Mód. 52] |
| --- | --- |

b)

hallgatók
  , javadalmazásban részesülő vagy nem részesülő gyakornok és önkéntesek
  esetében a más tagállamokban való, a három és hat hónap közötti tartózkodásra vonatkozóan a 26. cikkben megállapított feltételeket kell alkalmazni. [Mód. 52]

28. cikk

A családtagok tartózkodása a második tagállamban

(1)   Amennyiben a kutató a 26. és 27. cikkel összhangban második tagállamba költözik, továbbá amennyiben a család már az első tagállamban fennállt, akkor családtagjai számára engedélyezik, hogy a kutatót elkísérjék vagy csatlakozzanak hozzá.

(2)   Az érintett családtagok vagy a kutató legkésőbb a második tagállam területére történő beutazást követő egy hónapon belül a nemzeti joggal összhangban családtagnak szóló tartózkodási engedély iránti kérelmet nyújt be a tagállam illetékes hatóságaihoz.

Abban az esetben, ha a családtagok első tagállam által kiállított tartózkodási engedélye az eljárás közben lejár vagy már nem jogosítja fel birtokosát a második tagállam területén való jogszerű tartózkodásra, a tagállamok – szükség esetén ideiglenes nemzeti tartózkodási engedély vagy ezzel egyenértékű engedély kiadása útján – engedélyezik az adott személynek a területükön maradást, lehetővé téve ezáltal a kérelmező számára, hogy a második tagállam illetékes hatóságainak a kérelemre vonatkozó határozatáig továbbra is jogszerűen tartózkodjon a kutatóval a területükön.

(3)   A második tagállam előírhatja az érintett családtagok számára, hogy tartózkodási engedély iránti kérelmükkel együtt nyújtsák be az alábbi dokumentumokat:

| a) | tartózkodási engedély az első tagállamban, valamint érvényes úti okmány vagy annak hitelesített másolata, továbbá szükség esetén vízum; |
| --- | --- |

a)

tartózkodási engedély az első tagállamban, valamint érvényes úti okmány vagy annak hitelesített másolata, továbbá szükség esetén vízum;

| b) | igazolás arról, hogy az első tagállamban a kutató családtagjaiként tartózkodtak; |
| --- | --- |

b)

igazolás arról, hogy az első tagállamban a kutató családtagjaiként tartózkodtak;

| c) | igazolás arról, hogy rendelkeznek teljes körű betegségbiztosítással a második tagállamban, illetve hogy a kutató rendelkezik a családtagokra szóló ilyen biztosítással. |
| --- | --- |

c)

igazolás arról, hogy rendelkeznek teljes körű betegségbiztosítással a második tagállamban, illetve hogy a kutató rendelkezik a családtagokra szóló ilyen biztosítással.

(4)   A második tagállam a kutatót az alábbiak igazolására kötelezheti:

| a) | ugyanabban a régióban egy hasonló család számára szokásosnak tekintett, az érintett tagállam általános egészségügyi és biztonsági előírásainak megfelelő szálláshellyel rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

ugyanabban a régióban egy hasonló család számára szokásosnak tekintett, az érintett tagállam általános egészségügyi és biztonsági előírásainak megfelelő szálláshellyel rendelkezik;

| b) | az érintett tagállam szociális segélyezési rendszeréhez történő folyamodás nélkül a saját maga és családtagjai eltartásához elégséges állandó és rendszeres forrásokkal rendelkezik. [Mód. A módosítás nem érinti az összes nyelvi vátozatot] |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállam szociális segélyezési rendszeréhez történő folyamodás nélkül a saját maga és családtagjai eltartásához elégséges állandó és rendszeres forrásokkal rendelkezik. [Mód. A módosítás nem érinti az összes nyelvi vátozatot]

A tagállamok e forrásokat jellegükre és rendszerességükre hivatkozással értékelik, és figyelembe vehetik a nemzeti minimálbér és a nyugdíj minimális összegének szintjét, valamint a családtagok számát.

VII. FEJEZET

ELJÁRÁS ÉS ÁTLÁTHATÓSÁG

29. cikk

Eljárási garanciák és átláthatóság

(1)   A tagállamok illetékes hatóságai határozatot hoznak az engedély iránti hiánytalan kérelmekről, és arról a lehető leghamarabb, de legkésőbb a kérelem benyújtásának időpontjától számított 60 napon belül, a mobilitási intézkedéseket tartalmazó uniós programok hatálya alá tartozó harmadik országbeli kutatók és hallgatók esetében pedig 30 napon belül írásban értesítik a kérelmezőt az érintett tagállam nemzeti jogában megállapított értesítési eljárásoknak megfelelően.
  Amennyiben nemzeti joguk lehetővé teszi a valamely közigazgatási hatóság előtti fellebbezést, a tagállami illetékes hatóságoknak a fellebbezés benyújtásának időpontjától számított 30 napon belül határozniuk kell a fellebbezésről. [Mód. 53]

(2)   Amennyiben a kérelem alátámasztására szolgáltatott adatok nem megfelelőek, az illetékes hatóságok tájékoztatják a kérelmezőt a további szükséges
  adatokról, és a kérelem nyilvántartásba vételekor

  és ésszerű határidőt jelölnek meg a kérelem kiegészítésére. Az (1) bekezdés szerinti eljárási határidőt fel kell függeszteni arra az időszakra, amíg a hatóságok nem kapják meg a kért további információkat . [Mód. 54]

(3)   Az engedély iránti kérelmet

  engedélyt
  elutasító minden határozatot a vonatkozó nemzeti jogszabályok szerinti értesítési eljárásnak megfelelően kell közölni az érintett harmadik országbeli állampolgárral. Az értesítésben meg kell jelölni a rendelkezésre álló, lehetséges jogorvoslati eljárásokat, azt a nemzeti bíróságot vagy hatóságot, amelynél az érintett személy jogorvoslati kérelmet nyújthat be, és az eljárások megindítására vonatkozó határidőt
  , valamint rendelkezésre kell bocsátani minden olyan lényeges információt, amely megkönnyíti az érintett személyek jogainak gyakorlását
  . [Mód. 55]

(4)   A kérelem

  Az engedély
  elutasítása, illetve az ezen irányelvvel összhangban kiadott engedély visszavonása esetében az érintett személynek joga van ahhoz, hogy a döntés ellen az érintett tagállam hatóságai előtt jogorvoslattal éljen. [Mód. 56]

29a. cikk

Hallgatók, tanulók és kutatók tartózkodási engedélyének, illetve vízumának kiadására irányuló gyorsított eljárás

Valamely tagállamnak a harmadik országbeli hallgatók, tanulók, illetve kutatók belépéséért és tartózkodásáért felelős hatósága, valamint egy, az érintett tagállam által a saját jogszabályaival vagy közigazgatási gyakorlatával összhangban erre a célra elismert oktatási intézmény, diákcsere-programot működtető szervezet vagy jóváhagyott kutatószervezet között megállapodás jöhet létre a harmadik ország érintett állampolgárának nevére szóló tartózkodási engedély vagy vízum kiadását lehetővé tevő, gyorsított beutazás-engedélyezési eljárás bevezetéséről. [Mód. 57]

30. cikk

Átláthatóság és az információkhoz való hozzáférés

A tagállamok
  könnyen hozzáférhető és érthető módon
  elérhetővé teszik az ezen irányelv hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok beutazására és tartózkodására vonatkozó feltételeket, ideértve a minimálisan szükséges havi forrásokat, a jogokat, a kérelemhez szükséges valamennyi igazoló dokumentumot, és az alkalmazandó díjakat. A tagállamok rendelkezésre bocsátják a 8. cikk alapján jóváhagyott kutatószervezetekre vonatkozó adatokat. [Mód. 58]

31. cikk

Díjak

A tagállamok megkövetelhetik, hogy a kérelmezők a kérelmek

  a kérelmeknek az
  ezen irányelvvel összhangban történő elbírálásáért díjat fizessenek

  feldolgozásáért díjfizetést követelhetnek meg
  . E díjak összege nem veszélyeztetheti

  szintje nem lehet túlzott mértékű vagy aránytalan olyan módon, amely akadályozza
  az irányelv céljainak elérését. 
  Amennyiben az említett díjakat harmadik országbeli állampolgár fizeti, a harmadik országbeli állampolgár jogosult arra, hogy a díjakat a fogadó szervezet, illetve a befogadó család megtérítse. [Mód. 59]

VIII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

32. cikk

Kapcsolattartási pontok

(1)   A tagállamok kapcsolattartó pontokat jelölnek ki, amelyek felelősek a 26. és 27. cikk végrehajtásához szükséges információk fogadásáért és továbbításáért.

(2)   A tagállamok megfelelő együttműködést biztosítanak az (1) bekezdésben említett információkért cserébe.

(2a)
     
  A tagállamok elősegítik a kérelmezési eljárást azáltal, hogy lehetővé teszik a harmadik országbeli állampolgároknak, hogy bármely tagállamba szóló kérelmet a kérelmező számára legmegfelelőbb tagállam nagykövetségnél vagy konzulátusnál nyújthassanak be és az eljárást ott folytathassák le. [Mód. 60]

33. cikk

Statisztikák

A tagállamok évente, első alkalommal [...]-ig megküldik a Bizottságnak – a 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) összhangban – az azon harmadik országbeli állampolgárok számára vonatkozó statisztikákat, akik részére engedélyt állítottak ki. Ezenfelül lehetőség szerint megküldik a Bizottságnak az azon harmadik országbeli állampolgárok számára vonatkozó statisztikákat, akiknek az engedélyét az előző naptári év során meghosszabbították vagy visszavonták, és megjelölik azok állampolgárságát. A kutatók befogadott családtagjaira vonatkozó statisztikákat ugyanilyen módon kell megküldeni.

Az (1) bekezdésben meghatározott statisztikák egy naptári év referencia-időszakra vonatkoznak, és a referenciaév végét követő hat hónapon belül el kell juttatni azokat Bizottságnak. Az első referenciaév [....]

34. cikk

Jelentési kötelezettség

A Bizottság rendszeres időközönként, első alkalommal [öt évvel ezen irányelv átültetésének időpontját követően] értékeli ezen irányelv alkalmazását és jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé ezen irányelvnek a tagállamokban történő alkalmazásáról, és adott esetben módosításra tesz javaslatot.

35. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb [a hatályba lépést követően két évvel] megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

36. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2005/71/EK és a 2004/114/EK irányelv [az ezen irányelv 35. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében megállapított dátumot követő nap]-ával/-ével hatályát veszti, a I. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvekre történő hivatkozásokat erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni, a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.

37. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Article 38

Címzettek

Ennek az irányelvnek a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei .

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 341., 2013.11.21., 50. o.

1

(2)  HL C 114., 2014.4.15., 42. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. február 25-i álláspontja.

3

(4)  A Tanács 2004/114/EK irányelve (2004. december 13.) a harmadik országok állampolgárai tanulmányok folytatása, diákcsere, javadalmazás nélküli gyakorlat, illetve önkéntes szolgálat céljából történő beutazásának feltételeiről (HL L 375., 2004.12.23., 12. o.).

4

(5)  A Tanács 2005/71/EK irányelve (2005. október 12.) a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való fogadására vonatkozó külön eljárásról (HL L 289., 2005.11.3., 15. o.).

5

(6)  COM(2011)0587 és COM(2011)0901.

6

(7)  A Tanács 2003/86/EK irányelve (2003. szeptember 22.) a családegyesítési jogról (HL L 251., 2003.10.3., 12. o.).

7

(8)  COM(2011)0567.

8

(9)  Az európai oktatási miniszterek 1999. június 19-i együttes nyilatkozata.

9

(10)  Az Európa Tanács au pair munkáról szóló egyezményének 8. cikke.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/98/EU irányelve (2011. december 13.) a harmadik országbeli állampolgárok valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országból származó, valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó munkavállalók közös jogairól (HL L 343., 2011.12.23., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról (HL L 166., 2004.4.30., 1. o.).

12

(13)  A Tanács 1030/2002/EK rendelete (2002. június 13.) a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról (HL L 157., 2002.6.15., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 2003/109/EK irányelve (2003. november 25.) a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról (HL L 16., 2004.1.23., 44. o.).

14

(15)  
  A Bizottság közleménye az önkéntes szervezetek és alapítványok Európában betöltött szerepének erősítéséről (COM(1997)0241).

15

A Bizottság közleménye az önkéntes szervezetek és alapítványok Európában betöltött szerepének erősítéséről (COM(1997)0241).

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 862/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, valamint a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló 311/76/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 199., 2007.7.31., 23. o.).

16

I. MELLÉKLET I

A. rész

A hatályon kívül helyezett irányelv és egymást követő módosításainak listája

(a 37. cikkben hivatkozott irányelv)

| Az Európai Parlament és a Tanács 2004/114/EK irányelve | (HL L 375., 2004.12.23., 12. o.) |
| --- | --- |
| Az Európai Parlament és a Tanács 2005/71/EK irányelve | (HL L 289., 2005.11.3., 15. o.) |

Az Európai Parlament és a Tanács 2004/114/EK irányelve

(HL L 375., 2004.12.23., 12. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 2005/71/EK irányelve

(HL L 289., 2005.11.3., 15. o.)

B. rész

A nemzeti jogba való átültetésre (és alkalmazásra vonatkozó határidők listája)

(a 36. cikkben hivatkozott irányelvek)

| Irányelv | Az átültetés határideje | Az alkalmazás időpontja |
| --- | --- | --- |
| 2004/114/EK
  2005/71/EK | 2007.1.12.
  2007.10.12. | |

Irányelv

Az átültetés határideje

Az alkalmazás időpontja

2004/114/EK

2005/71/EK

2007.1.12.

2007.10.12.

II. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 2004/114/EK irányelv | A 2005/71/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- | --- |
| 1. cikk a) pont | | 1. cikk, a) pont |
| 1. cikk b) pont | | — |
| — | | 1. cikk b) és c) pont |
| 2. cikk bevezető mondat | | 3. cikk bevezető mondat |
| 2. cikk a) pont | | 3. cikk a) pont |
| 2. cikk b) pont | | 3. cikk c) pont |
| 2. cikk c) pont | | 3. cikk d) pont |
| 2. cikk d) pont | | 3. cikk e) pont |
| — | | 3. cikk f) és g) pont |
| 2. cikk e) pont | | 3. cikk (l) bekezdés |
| 2. cikk f) pont | | 3. cikk h) pont |
| 2. cikk g) pont | | — |
| — | | 3. cikk i) pont |
| — | | 3. cikk m)–s) pont |
| 3. cikk (1) bekezdés | | 2. cikk (1) bekezdés |
| 3. cikk (2) bekezdés | | 2. cikk (2) bekezdés a)–e) pont |
| — | | 2. cikk (2) bekezdés f) és g) pont |
| 4. cikk | | 4. cikk |
| 5. cikk | | 5. cikk (1) bekezdés |
| — | | 5. cikk (2) bekezdés |
| 6. cikk (1) bekezdés | | 6. cikk a)–e) pont |
| — | | 6. cikk f) pont |
| 6. cikk (2) bekezdés | | — |
| — | | 7. cikk |
| 7. cikk, (1) bekezdés bevezető mondat | | 10. cikk (1) bekezdés bevezető mondat |
| 7. cikk (1) bekezdés a) pont | | 10. cikk (1) bekezdés a) pont |
| 7. cikk (1) bekezdés b)–c) pont | | — |
| 7. cikk (1) bekezdés d) pont | | 10. cikk (1) bekezdés, b) pont |
| 7. cikk (2) bekezdés | | 10. cikk (2) bekezdés |
| — | | 10. cikk (3) bekezdés |
| 8. cikk | | — |
| — | | 11. cikk |
| 9. cikk (1) és (2) bekezdés | | 12. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 10. cikk bevezető mondat | | 13. cikk (1) bekezdés bevezető mondat |
| 10. cikk a) pont | | 13. cikk (1) bekezdés a) pont |
| 10. cikk b) és c) pont | | — |
| — | | 12. cikk (1) bekezdés, b) pont |
| — | | 12. cikk (2) bekezdés |
| 11. cikk bevezető mondat | | 14. cikk (1) bekezdés bevezető mondat |
| 11. cikk a) pont | | — |
| 11. cikk b) pont | | 13. cikk (1) bekezdés a) pont |
| 11. cikk c) pont | | 13. cikk (1) bekezdés b) pont |
| 11. cikk d) pont | | 13. cikk (1) bekezdés c) pont |
| 12 – 15. cikk | | — |
| — | | 14., 15. és 16. cikk |
| 16. cikk (1) bekezdés | | 20. cikk (1) bekezdés bevezető mondat |
| — | | 20. cikk (1) bekezdés a)–c) pont |
| 16. cikk (2) bekezdés | | 20. cikk (2) bekezdés |
| — | | 21. cikk |
| 17. cikk, (1) bekezdés első albekezdés | | 23. cikk (1) bekezdés |
| 17. cikk (1) bekezdés második albekezdés | | 23. cikk (2) bekezdés |
| 17. cikk (2) bekezdés | | 23. cikk (3) bekezdés |
| 17. cikk (3) bekezdés | | — |
| 17. cikk (4) bekezdés | | 23. cikk (4) bekezdés |
| — | | 15., 24., 25. és 27. cikk |
| — | | 17. cikk |
| 18. cikk (1) bekezdés | | — |
| — | | 29. cikk (1) bekezdés |
| 18. cikk (2), (3) és (4) bekezdés | | 29. cikk (2), (3) és (4) bekezdés |
| 19. cikk | | — |
| — | | 30. cikk |
| 20. cikk | | 31. cikk |
| — | | 32. és 33. cikk |
| 21. cikk | | 34. cikk |
| 22 – 25. cikk | | — |
| — | | 35., 36. és 37. cikk |
| 26. cikk | | 38. cikk |
| — | | I. és II. melléklet |
| | 1. cikk | — |
| | 2. cikk bevezető mondat | — |
| | 2. cikk a) pont | 3. cikk a) pont |
| | 2. cikk b) pont | 3. cikk i) pont |
| | 2. cikk c) pont | 3. cikk k) pont |
| | 2. cikk d) pont | 3. cikk b) pont |
| | 2. cikk e) pont | — |
| | 3. és 4. cikk | — |
| | 5. cikk | 8. cikk |
| | 6. cikk (1) bekezdés | 9. cikk (1) bekezdés |
| | — | 9. cikk (1) bekezdés a)–f) pont |
| | 6. cikk (2) bekezdés a) pont | 9. cikk (2) bekezdés a) pont |
| | 6. cikk (2) bekezdés a), b) és c) pont | — |
| | 6. cikk (3), (4) és (5) bekezdés | 9. cikk (3), (4) és (5) bekezdés |
| | 7. cikk | — |
| | 8. cikk | 16. cikk (1) bekezdés |
| | 9. cikk | — |
| | 10. cikk (1) bekezdés | 19. cikk (2) bekezdés a) pont |
| | — | 19. cikk (2) bekezdés b) pont |
| | 10. cikk (2) bekezdés | — |
| | 11. cikk (1) és (2) bekezdés | 22. cikk |
| | 12. cikk bevezető mondat | — |
| | 12. cikk a) pont | — |
| | 12. cikk b) pont | — |
| | 12. cikk c) pont | 21. cikk (1) bekezdés |
| | 12. cikk d) pont | — |
| | 12. cikk e) pont | — |
| | — | 21. cikk (2) bekezdés |
| | 13. cikk (1) bekezdés | 26. cikk (1) bekezdés |
| | 13. cikk (2) bekezdés | 26. cikk (1) bekezdés |
| | 13. cikk (3) és (5) bekezdés | 26. cikk (1) bekezdés |
| | 13. cikk (4) bekezdés | — |
| | — | 26. cikk (2), (3) és (4) bekezdés |
| | 14 – 21. cikk | — |

2004/114/EK irányelv

A 2005/71/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk a) pont

1. cikk, a) pont

1. cikk b) pont

—

—

1. cikk b) és c) pont

2. cikk bevezető mondat

3. cikk bevezető mondat

2. cikk a) pont

3. cikk a) pont

2. cikk b) pont

3. cikk c) pont

2. cikk c) pont

3. cikk d) pont

2. cikk d) pont

3. cikk e) pont

—

3. cikk f) és g) pont

2. cikk e) pont

3. cikk (l) bekezdés

2. cikk f) pont

3. cikk h) pont

2. cikk g) pont

—

—

3. cikk i) pont

—

3. cikk m)–s) pont

3. cikk (1) bekezdés

2. cikk (1) bekezdés

3. cikk (2) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés a)–e) pont

—

2. cikk (2) bekezdés f) és g) pont

4. cikk

4. cikk

5. cikk

5. cikk (1) bekezdés

—

5. cikk (2) bekezdés

6. cikk (1) bekezdés

6. cikk a)–e) pont

—

6. cikk f) pont

6. cikk (2) bekezdés

—

—

7. cikk

7. cikk, (1) bekezdés bevezető mondat

10. cikk (1) bekezdés bevezető mondat

7. cikk (1) bekezdés a) pont

10. cikk (1) bekezdés a) pont

7. cikk (1) bekezdés b)–c) pont

—

7. cikk (1) bekezdés d) pont

10. cikk (1) bekezdés, b) pont

7. cikk (2) bekezdés

10. cikk (2) bekezdés

—

10. cikk (3) bekezdés

8. cikk

—

—

11. cikk

9. cikk (1) és (2) bekezdés

12. cikk (1) és (2) bekezdés

10. cikk bevezető mondat

13. cikk (1) bekezdés bevezető mondat

10. cikk a) pont

13. cikk (1) bekezdés a) pont

10. cikk b) és c) pont

—

—

12. cikk (1) bekezdés, b) pont

—

12. cikk (2) bekezdés

11. cikk bevezető mondat

14. cikk (1) bekezdés bevezető mondat

11. cikk a) pont

—

11. cikk b) pont

13. cikk (1) bekezdés a) pont

11. cikk c) pont

13. cikk (1) bekezdés b) pont

11. cikk d) pont

13. cikk (1) bekezdés c) pont

12 – 15. cikk

—

—

14., 15. és 16. cikk

16. cikk (1) bekezdés

20. cikk (1) bekezdés bevezető mondat

—

20. cikk (1) bekezdés a)–c) pont

16. cikk (2) bekezdés

20. cikk (2) bekezdés

—

21. cikk

17. cikk, (1) bekezdés első albekezdés

23. cikk (1) bekezdés

17. cikk (1) bekezdés második albekezdés

23. cikk (2) bekezdés

17. cikk (2) bekezdés

23. cikk (3) bekezdés

17. cikk (3) bekezdés

—

17. cikk (4) bekezdés

23. cikk (4) bekezdés

—

15., 24., 25. és 27. cikk

—

17. cikk

18. cikk (1) bekezdés

—

—

29. cikk (1) bekezdés

18. cikk (2), (3) és (4) bekezdés

29. cikk (2), (3) és (4) bekezdés

19. cikk

—

—

30. cikk

20. cikk

31. cikk

—

32. és 33. cikk

21. cikk

34. cikk

22 – 25. cikk

—

—

35., 36. és 37. cikk

26. cikk

38. cikk

—

I. és II. melléklet

1. cikk

—

2. cikk bevezető mondat

—

2. cikk a) pont

3. cikk a) pont

2. cikk b) pont

3. cikk i) pont

2. cikk c) pont

3. cikk k) pont

2. cikk d) pont

3. cikk b) pont

2. cikk e) pont

—

3. és 4. cikk

—

5. cikk

8. cikk

6. cikk (1) bekezdés

9. cikk (1) bekezdés

—

9. cikk (1) bekezdés a)–f) pont

6. cikk (2) bekezdés a) pont

9. cikk (2) bekezdés a) pont

6. cikk (2) bekezdés a), b) és c) pont

—

6. cikk (3), (4) és (5) bekezdés

9. cikk (3), (4) és (5) bekezdés

7. cikk

—

8. cikk

16. cikk (1) bekezdés

9. cikk

—

10. cikk (1) bekezdés

19. cikk (2) bekezdés a) pont

—

19. cikk (2) bekezdés b) pont

10. cikk (2) bekezdés

—

11. cikk (1) és (2) bekezdés

22. cikk

12. cikk bevezető mondat

—

12. cikk a) pont

—

12. cikk b) pont

—

12. cikk c) pont

21. cikk (1) bekezdés

12. cikk d) pont

—

12. cikk e) pont

—

—

21. cikk (2) bekezdés

13. cikk (1) bekezdés

26. cikk (1) bekezdés

13. cikk (2) bekezdés

26. cikk (1) bekezdés

13. cikk (3) és (5) bekezdés

26. cikk (1) bekezdés

13. cikk (4) bekezdés

—

—

26. cikk (2), (3) és (4) bekezdés

14 – 21. cikk

—

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/376 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/376

---

P7_TA(2014)0123

Az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest ***I

Az Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest, „Az EU Segítségnyújtási Önkéntesszolgálata” létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0514 – C7-0303/2012 – 2012/0245(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0514), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0514),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 214. cikkének (5) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0303/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 214. cikkének (5) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0303/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0158/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0158/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | úgy véli, hogy e kezdeményezés számára külön finanszírozási és költségvetési előirányzatokat kellene biztosítani, úgy, hogy egyúttal megmaradjon a kezdeményezés és az egyéb uniós külső politikai eszközök egymást kölcsönösen kiegészítő jellege; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy e kezdeményezés számára külön finanszírozási és költségvetési előirányzatokat kellene biztosítani, úgy, hogy egyúttal megmaradjon a kezdeményezés és az egyéb uniós külső politikai eszközök egymást kölcsönösen kiegészítő jellege;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2012)0245

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest létrehozásáról (az „EU segítségnyújtási önkéntesei” kezdeményezés) szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 375/2014/EU rendelet.)

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/377 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/377

---

P7_TA(2014)0124

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap ***I

Az Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0617), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0617),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0358/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0358/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Svéd Királyság Parlamentje (Riksdag), a brit Lordok Háza és a brit Alsóház, valamint a német Bundestag által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Svéd Királyság Parlamentje (Riksdag), a brit Lordok Háza és a brit Alsóház, valamint a német Bundestag által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. február 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. február 14-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az Európai Unió alapjogi Chartájára és különösen annak 1., 24., 34. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió alapjogi Chartájára és különösen annak 1., 24., 34. cikkére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0183/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0183/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2);

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 133., 2013.5.9., 62. o.

(2)  Ez az álláspont lép a 2013. június 12-én elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0257).

---

P7_TC1-COD(2012)0295

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 223/2014/EU rendelet.)

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/378 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/378

---

P7_TA(2014)0125

A biocid termékek ***I

Az Európai Parlament 2014. február 25-i jogalkotási állásfoglalása a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló 528/2012/EU rendeletnek a piacra jutás bizonyos feltételei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0288 – C7-0141/2013 – 2013/0150(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0288), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0288),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0141/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0141/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 18-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 18-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0354/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0354/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 341., 2013.11.21., 44. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0150

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 25-én került elfogadásra a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló 528/2012/EU rendeletnek a piacra jutás bizonyos feltételei tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 334/2014/EU rendelet.)

---

2014. február 26., szerda

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/379 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/379

---

P7_TA(2014)0135

A Costa Rica Köztársasággal, a Salvadori Köztársasággal, a Guatemalai Köztársasággal, a Hondurasi Köztársasággal, a Nicaraguai Köztársasággal és a Panamai Köztársasággal létrejött, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás, annak 49. cikke (3) bekezdésének kivételével ***

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság közötti, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak – annak 49. cikke (3) bekezdésének kivételével – az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12399/2013 – C7-0425/2013 – 2012/0219A(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 285/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12399/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12399/2013),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság közötti, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásra (13368/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság közötti, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásra (13368/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 209. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0425/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 209. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0425/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0463/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0463/2013),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/380 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/380

---

P7_TA(2014)0136

Az Costa Rica Köztársasággal, a Salvadori Köztársasággal, a Guatemalai Köztársasággal, a Hondurasi Köztársasággal, a Nicaraguai Köztársasággal és a Panamai Köztársasággal létrejött, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás, annak 49. cikke (3) bekezdése tekintetében ***

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság közötti, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak – annak 49. cikke (3) bekezdése tekintetében – az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12400/2013 – C7-0426/2013 – 2012/0219B(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 285/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (12400/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (12400/2013),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság közötti, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásra (13368/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság közötti, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásra (13368/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikke (3) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0426/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikke (3) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0426/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0119/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0119/2014),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/381 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/381

---

P7_TA(2014)0137

A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások *

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0803 – C7-0417/2013 – 2013/0392(NLE))

(Konzultáció)

(2017/C 285/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0803), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0803),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikke (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0417/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikke (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0417/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0470/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0470/2013),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/382 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/382

---

P7_TA(2014)0138

A közös hozzáadottértékadó-rendszer *

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az egységes héabevallás tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0721 – C7-0394/2013 – 2013/0343(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2017/C 285/45)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0721), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0721),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0394/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0394/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0090/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0090/2014),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A 2006/112/EK tanácsi irányelv (12) az adóalanyok számára héabevallás benyújtását írja
  elő
  , de mozgásteret biztosít a tagállamoknak a bevallásban szerepeltetendő adatok meghatározása tekintetében. Ez a héabevallások benyújtására vonatkozóan eltérő szabályokhoz és eljárásokhoz vezet az Unióban, a vállalkozások számára bonyolultabb helyzetet eredményez, és olyan héakötelezettségeket teremt, amelyek akadályozzák az Unión belüli kereskedelmet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A 2006/112/EK tanácsi irányelv (12) az adóalanyok számára héabevallás benyújtását írja
  elő
  , de mozgásteret biztosít a tagállamoknak a bevallásban szerepeltetendő adatok meghatározása tekintetében. Ez a héabevallások benyújtására vonatkozóan eltérő szabályokhoz és eljárásokhoz vezet az Unióban, a vállalkozások számára bonyolultabb helyzetet eredményez, és olyan héakötelezettségeket teremt, amelyek akadályozzák az Unión belüli kereskedelmet.

| (1) | A 2006/112/EK tanácsi irányelv (12) az adóalanyok számára héabevallás benyújtását írja
  elő
  , de mozgásteret biztosít a tagállamoknak a bevallásban szerepeltetendő adatok meghatározása tekintetében. Ez a héabevallások benyújtására vonatkozóan eltérő szabályokhoz és eljárásokhoz vezet az Unióban, a vállalkozások számára bonyolultabb helyzetet eredményez,
  szükségtelen adminisztratív terheket ró mind a tagállami adóhatóságokra, mind az adóalanyokra, lehetőségeket teremt héacsalások elkövetésére
  és olyan héakötelezettségeket teremt, amelyek akadályozzák az Unión belüli kereskedelmet
  , valamint szükségtelen költségekkel terheli mind a tagállami adóhatóságokat, mind az adóalanyokat
  . |
| --- | --- |

(1)

A 2006/112/EK tanácsi irányelv (12) az adóalanyok számára héabevallás benyújtását írja
  elő
  , de mozgásteret biztosít a tagállamoknak a bevallásban szerepeltetendő adatok meghatározása tekintetében. Ez a héabevallások benyújtására vonatkozóan eltérő szabályokhoz és eljárásokhoz vezet az Unióban, a vállalkozások számára bonyolultabb helyzetet eredményez,
  szükségtelen adminisztratív terheket ró mind a tagállami adóhatóságokra, mind az adóalanyokra, lehetőségeket teremt héacsalások elkövetésére
  és olyan héakötelezettségeket teremt, amelyek akadályozzák az Unión belüli kereskedelmet
  , valamint szükségtelen költségekkel terheli mind a tagállami adóhatóságokat, mind az adóalanyokat
  .

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A vállalkozások terheinek csökkentése és a belső piac működésének javítása érdekében egységes héabevallást kell bevezetni az Unióban kereskedelmi tevékenységet folytató vállalkozások mindegyikére vonatkozóan. Az egységesített bevallások alkalmazásának könnyebbé kell tennie a
  héabevallások
  tagállami ellenőrzését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A vállalkozások terheinek csökkentése és a belső piac működésének javítása érdekében egységes héabevallást kell bevezetni az Unióban kereskedelmi tevékenységet folytató vállalkozások mindegyikére vonatkozóan. Az egységesített bevallások alkalmazásának könnyebbé kell tennie a
  héabevallások
  tagállami ellenőrzését.

| (2) | A vállalkozások terheinek csökkentése és a belső piac működésének javítása érdekében egységes héabevallást kell bevezetni az Unióban kereskedelmi tevékenységet folytató vállalkozások mindegyikére vonatkozóan
  , és
  az egységesített bevallások alkalmazásának könnyebbé kell tennie
  mind
  a
  héa beszedését és befizetését, mind pedig a héabevallásoknak a
  tagállami
  hatóságok általi
  ellenőrzését.
  Hozzá kell járulnia ahhoz is, hogy a vállalkozások eleget tegyenek a héával kapcsolatos jogszabályoknak, és ezáltal csökkenjen a hibaarány, ami végső soron hozzájárul a héacsalások megszüntetéséhez, illetve a héabevétel-kiesés csökkenéséhez. |
| --- | --- |

(2)

A vállalkozások terheinek csökkentése és a belső piac működésének javítása érdekében egységes héabevallást kell bevezetni az Unióban kereskedelmi tevékenységet folytató vállalkozások mindegyikére vonatkozóan
  , és
  az egységesített bevallások alkalmazásának könnyebbé kell tennie
  mind
  a
  héa beszedését és befizetését, mind pedig a héabevallásoknak a
  tagállami
  hatóságok általi
  ellenőrzését.
  Hozzá kell járulnia ahhoz is, hogy a vállalkozások eleget tegyenek a héával kapcsolatos jogszabályoknak, és ezáltal csökkenjen a hibaarány, ami végső soron hozzájárul a héacsalások megszüntetéséhez, illetve a héabevétel-kiesés csökkenéséhez.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az adminisztratív terheket minimális szintre kell korlátozni. Ennek megfelelően az egységes héabevallásban előírt adatokat kötelező információk korlátozott körére kell szűkíteni. Az egységes héabevallás és egyéb bevallások tekintetében meg kell tiltani, hogy a tagállamok az irányelv XI. címének 5. fejezetében meghatározott adatoktól eltérő információk közlését írják elő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az adminisztratív terheket minimális szintre kell korlátozni. Ennek megfelelően az egységes héabevallásban előírt adatokat kötelező információk korlátozott körére kell szűkíteni. Az egységes héabevallás és egyéb bevallások tekintetében meg kell tiltani, hogy a tagállamok az irányelv XI. címének 5. fejezetében meghatározott adatoktól eltérő információk közlését írják elő.

| (3) | Az adminisztratív terheket minimális szintre kell korlátozni. Ennek megfelelően az egységes héabevallásban előírt adatokat kötelező információk korlátozott körére kell szűkíteni. Az egységes héabevallás és egyéb bevallások tekintetében meg kell tiltani, hogy a tagállamok az irányelv XI. címének 5. fejezetében meghatározott adatoktól eltérő információk közlését írják elő.
  Az egységes héabevallás csak akkor kamatoztathatja összes potenciálját, ha a tagállamok teljes mértékben, időben átültetik nemzeti jogszabályaikba, rendeleteikbe és közigazgatási előírásaikba ezt az irányelvet, anélkül, hogy alkalmazási körétől eltávolodnának. |
| --- | --- |

(3)

Az adminisztratív terheket minimális szintre kell korlátozni. Ennek megfelelően az egységes héabevallásban előírt adatokat kötelező információk korlátozott körére kell szűkíteni. Az egységes héabevallás és egyéb bevallások tekintetében meg kell tiltani, hogy a tagállamok az irányelv XI. címének 5. fejezetében meghatározott adatoktól eltérő információk közlését írják elő.
  Az egységes héabevallás csak akkor kamatoztathatja összes potenciálját, ha a tagállamok teljes mértékben, időben átültetik nemzeti jogszabályaikba, rendeleteikbe és közigazgatási előírásaikba ezt az irányelvet, anélkül, hogy alkalmazási körétől eltávolodnának.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A tagállami adóhatóságoknak online oktatóanyagokat kell biztosítaniuk az elektronikus adatközlés megfelelő használatával kapcsolatban tisztviselőik és az adóalanyok számára, biztosítva ezzel, hogy az egységes héabevallás benyújtására megfelelő és biztonságos módon kerüljön sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

A tagállami adóhatóságoknak online oktatóanyagokat kell biztosítaniuk az elektronikus adatközlés megfelelő használatával kapcsolatban tisztviselőik és az adóalanyok számára, biztosítva ezzel, hogy az egységes héabevallás benyújtására megfelelő és biztonságos módon kerüljön sor.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A vállalkozásokra háruló terhek további csökkentése és a belső piac működésének javítása érdekében az egységes héabevallásban szereplő információkkal kapcsolatos előírásokat teljes mértékben egységesíteni kell valamennyi tagállamban, és a Bizottságnak az irányelv hatályba lépésének időpontját követő öt éven belül értékelnie kell az irányelv végrehajtását ebből a szempontból, és adott esetben javaslatokat kell tennie; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A vállalkozásokra háruló terhek további csökkentése és a belső piac működésének javítása érdekében az egységes héabevallásban szereplő információkkal kapcsolatos előírásokat teljes mértékben egységesíteni kell valamennyi tagállamban, és a Bizottságnak az irányelv hatályba lépésének időpontját követő öt éven belül értékelnie kell az irányelv végrehajtását ebből a szempontból, és adott esetben javaslatokat kell tennie;

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A Bizottságnak [HL, ide kell a dátumot illeszteni; az irányelv hatályba lépésének időpontját követő öt éven belül] ...-ig meg kell vizsgálnia az irányelv megfelelőségét, hogy tovább csökkenhessenek a vállalkozások terhei és javulhasson a belső piac működése. A felülvizsgálat eredményét közölni kell az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, és szükség esetén csatolni kell hozzá a megfelelő jogalkotási javaslatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A Bizottságnak [HL, ide kell a dátumot illeszteni; az irányelv hatályba lépésének időpontját követő öt éven belül] ...-ig meg kell vizsgálnia az irányelv megfelelőségét, hogy tovább csökkenhessenek a vállalkozások terhei és javulhasson a belső piac működése. A felülvizsgálat eredményét közölni kell az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, és szükség esetén csatolni kell hozzá a megfelelő jogalkotási javaslatokat.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. | Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
  Az általa módosított irányelvvel egységes szerkezetbe foglalt változatát a kihirdetést követő három hónapon belül elérhetővé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
  Az általa módosított irányelvvel egységes szerkezetbe foglalt változatát a kihirdetést követő három hónapon belül elérhetővé kell tenni.

---

(12)  A Tanács 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelve a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.)

(12)  A Tanács 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelve a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.)

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/385 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/385

---

P7_TA(2014)0139

A 2009/831/EK határozatnak az alkalmazási ideje tekintetében történő módosítása *

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a 2009/831/EK határozatnak az alkalmazási ideje tekintetében történő módosításáról (COM(2013)0930 – C7-0022/2014 – 2013/0446(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

(2017/C 285/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0930), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0930),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0022/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0022/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0113/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0113/2014),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/386 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/386

---

P7_TA(2014)0140

A 2004/162/EK határozat 2014. január 1-jétől Mayotte-ra történő alkalmazása tekintetében történő módosítása *

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a 2004/162/EK határozatnak 2014. január 1-jétől Mayotte-ra történő alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0024 – C7-0031/2014 – 2014/0010(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

(2017/C 285/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0024), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0024),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0031/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0031/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. Cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. Cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0144/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0144/2014),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/387 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/387

---

P7_TA(2014)0141

Az Európai Közösség és az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás a visszafogadással kapcsolatos kérdések kivételével

Az Európai Parlament 2014. február 26-i állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések kivételével történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11250/2013– C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

(2017/C 285/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11250/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11250/2013),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás tervezetére (14032/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás tervezetére (14032/2009),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség, valamint Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Szingapúr és Thaiföld – a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (1) (ASEAN) tagországai – között létrejött 1980. március 7-i együttműködési megállapodásra és a későbbi csatlakozási jegyzőkönyvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség, valamint Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Szingapúr és Thaiföld – a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (1) (ASEAN) tagországai – között létrejött 1980. március 7-i együttműködési megállapodásra és a későbbi csatlakozási jegyzőkönyvekre,

| — | tekintettel az „Európa és Ázsia: stratégiai keret a megerősített partnerségért” című bizottsági közleményről szóló, 2002. szeptember 5-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa és Ázsia: stratégiai keret a megerősített partnerségért” című bizottsági közleményről szóló, 2002. szeptember 5-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Indonézia és különösen az Aceh tartomány helyzetéről szóló, 2003. június 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Indonézia és különösen az Aceh tartomány helyzetéről szóló, 2003. június 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Aceh tartományról szóló, 2003. november 20-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Aceh tartományról szóló, 2003. november 20-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Indiai-óceán térségében nemrég bekövetkezett szökőár katasztrófáról szóló, 2005. január 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Indiai-óceán térségében nemrég bekövetkezett szökőár katasztrófáról szóló, 2005. január 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködésre irányuló tárgyalásokra, amelyekre a Tanács 2004. november 25-én adott megbízást, és amelyeket 2007 júniusában zártak le, a megállapodást pedig 2009. november 9-én írták alá, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködésre irányuló tárgyalásokra, amelyekre a Tanács 2004. november 25-én adott megbízást, és amelyeket 2007 júniusában zártak le, a megállapodást pedig 2009. november 9-én írták alá,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött, 2011. június 29-én aláírt megállapodásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött, 2011. június 29-én aláírt megállapodásra (6),

| — | tekintettel az Indonéziáról és a kisebbségek elleni támadásokról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Indonéziáról és a kisebbségek elleni támadásokról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a BRICS-országokkal (Brazília, Oroszország, India, Kína és Dél-Afrika) és más feltörekvő hatalmakkal kapcsolatos uniós külpolitika célkitűzéseiről és stratégiáiról szóló, 2012. február 2-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a BRICS-országokkal (Brazília, Oroszország, India, Kína és Dél-Afrika) és más feltörekvő hatalmakkal kapcsolatos uniós külpolitika célkitűzéseiről és stratégiáiról szóló, 2012. február 2-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Európai Uniónak a Délkelet-Ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződéshez való csatlakozásáról szóló, 2012. április 26-i 2012/308/KKBP tanácsi határozatra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a Délkelet-Ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződéshez való csatlakozásáról szóló, 2012. április 26-i 2012/308/KKBP tanácsi határozatra (9),

| — | tekintettel az Európai Parlament választási megfigyelő misszióinak a 2004. április 5-i és 2004. szeptember 20-i indonéziai, az 1999. augusztus 30-i, 2001. augusztus 30-i, 2007. április 9-i, 2007. június 30-i és 2012. július 7-i kelet-timori, valamint a 2006. december 11-i Aceh tartománybeli választásokról készített jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament választási megfigyelő misszióinak a 2004. április 5-i és 2004. szeptember 20-i indonéziai, az 1999. augusztus 30-i, 2001. augusztus 30-i, 2007. április 9-i, 2007. június 30-i és 2012. július 7-i kelet-timori, valamint a 2006. december 11-i Aceh tartománybeli választásokról készített jelentéseire,

| — | tekintettel a korrupcióellenes hivatalokra vonatkozó elvekről szóló, 2012. november 27-i dzsakartai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a korrupcióellenes hivatalokra vonatkozó elvekről szóló, 2012. november 27-i dzsakartai nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkére, 100. cikkére, 191. cikkének (4) bekezdésére, 207. cikkére és 209. cikkére, annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával összefüggésben, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkére, 100. cikkére, 191. cikkének (4) bekezdésére, 207. cikkére és 209. cikkére, annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával összefüggésben,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság időközi jelentésére (A7-0093/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság időközi jelentésére (A7-0093/2014),

| A. | mivel az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság (a továbbiakban: Indonézia) közötti kapcsolatokat a jövőben a fent említett átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (a továbbiakban: keretmegállapodás) szabályozza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság (a továbbiakban: Indonézia) közötti kapcsolatokat a jövőben a fent említett átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (a továbbiakban: keretmegállapodás) szabályozza;

| B. | mivel a keretmegállapodás az EU és Indonézia között az első ilyen megállapodás, és célja a kölcsönös érdekű politikai, gazdasági és ágazati együttműködés megerősítése és a világszintű kihívásokra adott válaszok terén való kétoldalú és regionális együttműködés további erősítése; |
| --- | --- |

B.

mivel a keretmegállapodás az EU és Indonézia között az első ilyen megállapodás, és célja a kölcsönös érdekű politikai, gazdasági és ágazati együttműködés megerősítése és a világszintű kihívásokra adott válaszok terén való kétoldalú és regionális együttműködés további erősítése;

| C. | mivel a keretmegállapodás alapvető elemeit az Egyesült Nemzetek Szervezetének Alapokmányában, az Egyesült Nemzetek által elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és a mindkét félre alkalmazandó egyéb nemzetközi szerződésekben foglalt értékek megerősítése, valamint a feleknek a demokrácia, a jó kormányzás és a jogállamiság elvének tiszteletben tartása iránti elkötelezettsége, továbbá többek között az emberi jogok, a kereskedelem és a beruházások, az energia, az idegenforgalom, a közlekedés és az infrastruktúra, a tengeri környezet védelme, továbbá a halászat, az iparpolitika és a kis-és középvállalkozások (kkv-k), az adatvédelem és a szellemitulajdon-jogok, valamint a tömegpusztító fegyverek (WMD) elterjedése, a szervezett bűnözés, a korrupció a pénzmosás, a terrorizmus és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén való együttműködés megteremtésével vagy fokozásával kapcsolatos rendelkezések jelentik; |
| --- | --- |

C.

mivel a keretmegállapodás alapvető elemeit az Egyesült Nemzetek Szervezetének Alapokmányában, az Egyesült Nemzetek által elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és a mindkét félre alkalmazandó egyéb nemzetközi szerződésekben foglalt értékek megerősítése, valamint a feleknek a demokrácia, a jó kormányzás és a jogállamiság elvének tiszteletben tartása iránti elkötelezettsége, továbbá többek között az emberi jogok, a kereskedelem és a beruházások, az energia, az idegenforgalom, a közlekedés és az infrastruktúra, a tengeri környezet védelme, továbbá a halászat, az iparpolitika és a kis-és középvállalkozások (kkv-k), az adatvédelem és a szellemitulajdon-jogok, valamint a tömegpusztító fegyverek (WMD) elterjedése, a szervezett bűnözés, a korrupció a pénzmosás, a terrorizmus és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén való együttműködés megteremtésével vagy fokozásával kapcsolatos rendelkezések jelentik;

| D. | mivel Indonézia a világ negyedik legnépesebb országa, harmadik legnagyobb demokráciája, a legnagyobb muzulmán többséggel, és egyben más vallást követők millióival és heterogén társadalommal rendelkező ország, amelyet több mint 240 millió különféle etnikumú, nyelvű és kultúrájú állampolgár alkot – akiknek 40 %-a 25 év alatti –, és amely stratégiai elhelyezkedését tekintve pedig egy több mint 17 000 szigetből álló, az Indiai- és a Csendes-óceánon kelet-nyugati irányban 5 400 kilométer hosszan elterülő szigetcsoport; |
| --- | --- |

D.

mivel Indonézia a világ negyedik legnépesebb országa, harmadik legnagyobb demokráciája, a legnagyobb muzulmán többséggel, és egyben más vallást követők millióival és heterogén társadalommal rendelkező ország, amelyet több mint 240 millió különféle etnikumú, nyelvű és kultúrájú állampolgár alkot – akiknek 40 %-a 25 év alatti –, és amely stratégiai elhelyezkedését tekintve pedig egy több mint 17 000 szigetből álló, az Indiai- és a Csendes-óceánon kelet-nyugati irányban 5 400 kilométer hosszan elterülő szigetcsoport;

| 1. | kéri a Tanácsot, hogy vegye figyelembe a következő ajánlásokat:






  a) | üdvözli a keretmegállapodást mint az EU és az ASEAN országok közötti első ilyen megállapodást; úgy véli, hogy a keretmegállapodás tanúsítja az EU és Indonézia közötti kapcsolatok egyre nagyobb jelentőségét, és várakozásai szerint egy új korszakot nyit a közös alapelveken, többek között a demokrácián, a jogállamiságon és az emberi jogokon, az egyenlőségen, a kölcsönös tiszteleten és a kölcsönös előnyökön alapuló kétoldalú kapcsolatok számára. |
| --- | --- | --- |

1.

kéri a Tanácsot, hogy vegye figyelembe a következő ajánlásokat:

a)

üdvözli a keretmegállapodást mint az EU és az ASEAN országok közötti első ilyen megállapodást; úgy véli, hogy a keretmegállapodás tanúsítja az EU és Indonézia közötti kapcsolatok egyre nagyobb jelentőségét, és várakozásai szerint egy új korszakot nyit a közös alapelveken, többek között a demokrácián, a jogállamiságon és az emberi jogokon, az egyenlőségen, a kölcsönös tiszteleten és a kölcsönös előnyökön alapuló kétoldalú kapcsolatok számára.

| b) | rámutat Indonézia 15 éven át tartó demokratikus, politikai, társadalmi és gazdasági átalakulásának folyamatára, amely a 33 évig tartó katonai önkényuralmat váltotta fel; megjegyzi, hogy Indonézia gyors városiasodáson megy keresztül, gyorsan növekvő (több mint 70 milliónyi) középosztállyal rendelkezik, és bővelkedik a természeti erőforrásokban, emellett Délkelet-Ázsia legnagyobb gazdasága (a GDP az elmúlt két évben több mint 6 %-kal nőtt), a világkereskedelem felét az ország keleti tengeri határainál bonyolítják le, és az ország növekvő diplomáciai jelenléttel rendelkezik olyan regionális és globális fórumokon, mint az ENSZ, a WTO, az IOC (Indiai-óceáni Bizottság), a G20 és az ASEAN (a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége), amelynek Indonézia az egyik alapító és egyben legnagyobb tagja, elismeri továbbá Indonéziának a tágabb régióban betöltött fontos szerepét; |
| --- | --- |

b)

rámutat Indonézia 15 éven át tartó demokratikus, politikai, társadalmi és gazdasági átalakulásának folyamatára, amely a 33 évig tartó katonai önkényuralmat váltotta fel; megjegyzi, hogy Indonézia gyors városiasodáson megy keresztül, gyorsan növekvő (több mint 70 milliónyi) középosztállyal rendelkezik, és bővelkedik a természeti erőforrásokban, emellett Délkelet-Ázsia legnagyobb gazdasága (a GDP az elmúlt két évben több mint 6 %-kal nőtt), a világkereskedelem felét az ország keleti tengeri határainál bonyolítják le, és az ország növekvő diplomáciai jelenléttel rendelkezik olyan regionális és globális fórumokon, mint az ENSZ, a WTO, az IOC (Indiai-óceáni Bizottság), a G20 és az ASEAN (a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége), amelynek Indonézia az egyik alapító és egyben legnagyobb tagja, elismeri továbbá Indonéziának a tágabb régióban betöltött fontos szerepét;

| c) | méltatja a demokratikus kormányzás kialakítása és az ország plurális társadalma által a demokrácia iránt mutatott elkötelezettség terén Indonézia által elért– a szabad és tisztességes választásokban, a média szabadságában, a civil társadalom szerepvállalásában, a gazdasági rugalmasságban és a szegénység csökkentésében, az oktatásban és a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos egyéb mutatókban, a szomszédos országokkal ápolt jó kapcsolatokban, valamint a demokrácia és az emberi jogok támogatásában megmutatkozó – előrelépéseket; megjegyzi ugyanakkor, hogy továbbra is komoly kihívásokkal kell szembenézni a jogállamiság és az emberi jogok védelme, nevezetesen az emberi jogok megsértőinek – köztük a katonaságnak –, valamint a kisebbségek, így a vallási, etnikai, nemi és az LMBT csoportokhoz tartozó személyek jogait megsértők felelősségre vonhatóságának biztosítása, illetve a korrupció elleni küzdelemmel összefüggő feladatok terén; hangsúlyozza, hogy e kihívásokat nemzetközi együttműködés révén, azaz a keretmegállapodás keretében is lehet kezelni; |
| --- | --- |

c)

méltatja a demokratikus kormányzás kialakítása és az ország plurális társadalma által a demokrácia iránt mutatott elkötelezettség terén Indonézia által elért– a szabad és tisztességes választásokban, a média szabadságában, a civil társadalom szerepvállalásában, a gazdasági rugalmasságban és a szegénység csökkentésében, az oktatásban és a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos egyéb mutatókban, a szomszédos országokkal ápolt jó kapcsolatokban, valamint a demokrácia és az emberi jogok támogatásában megmutatkozó – előrelépéseket; megjegyzi ugyanakkor, hogy továbbra is komoly kihívásokkal kell szembenézni a jogállamiság és az emberi jogok védelme, nevezetesen az emberi jogok megsértőinek – köztük a katonaságnak –, valamint a kisebbségek, így a vallási, etnikai, nemi és az LMBT csoportokhoz tartozó személyek jogait megsértők felelősségre vonhatóságának biztosítása, illetve a korrupció elleni küzdelemmel összefüggő feladatok terén; hangsúlyozza, hogy e kihívásokat nemzetközi együttműködés révén, azaz a keretmegállapodás keretében is lehet kezelni;

| d) | rámutat az Unió és Indonézia közötti egyre szorosabb kereskedelmi, továbbá más gazdasági területeken létrejött kapcsolatokra, különös tekintettel egy olyan gazdaság által kínált üzleti lehetőségekre, amely egyre több külföldi és hazai beruházást vonz; javasolja, hogy a keretmegállapodás rendelkezései alapján folytatott együttműködés keretében a kereskedelemmel és a beruházásokkal, az adózással és a vámokkal, a gazdaságpolitikai párbeszéddel, a környezetvédelemmel, az iparpolitikával, a kkv-kkel és a közlekedéssel kapcsolatban törekedjenek az infrastruktúra, az összeköttetések és a szabályozási keret javítására annak érdekében, hogy felszabadítsák az Indonéziában rejlő teljes gazdasági potenciált, és előmozdítsák a fenntartható növekedést, a munkahelyteremtést és a szegénység csökkentését az Unió tagállamaiban és Indonéziában egyaránt; |
| --- | --- |

d)

rámutat az Unió és Indonézia közötti egyre szorosabb kereskedelmi, továbbá más gazdasági területeken létrejött kapcsolatokra, különös tekintettel egy olyan gazdaság által kínált üzleti lehetőségekre, amely egyre több külföldi és hazai beruházást vonz; javasolja, hogy a keretmegállapodás rendelkezései alapján folytatott együttműködés keretében a kereskedelemmel és a beruházásokkal, az adózással és a vámokkal, a gazdaságpolitikai párbeszéddel, a környezetvédelemmel, az iparpolitikával, a kkv-kkel és a közlekedéssel kapcsolatban törekedjenek az infrastruktúra, az összeköttetések és a szabályozási keret javítására annak érdekében, hogy felszabadítsák az Indonéziában rejlő teljes gazdasági potenciált, és előmozdítsák a fenntartható növekedést, a munkahelyteremtést és a szegénység csökkentését az Unió tagállamaiban és Indonéziában egyaránt;

| e) | hangsúlyozza, hogy a keretmegállapodás célja, hogy az egyenlőség, a kölcsönös tisztelet, a kölcsönös előnyök, a demokrácia, a civil társadalom aktív részvétele, a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi jogok közös elvei alapján a meglévő együttműködési mechanizmusokon felül még jobban megerősítsék az Unió és Indonézia közötti kapcsolatokat, és hogy együttműködjenek a globális kihívások kezelésében a politikai és gazdasági együttműködés következő területeken való fejlesztése révén: kereskedelem, beruházások, iparpolitika és kkv-k, környezetvédelem, éghajlatváltozás, energia, tudomány és technológia, szellemitulajdon-jogok, idegenforgalom, oktatás és kultúra, migráció, valamint a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása, a kábítószer-kereskedelem, a korrupció, a szervezett bűnözés és az emberkereskedelem elleni küzdelem; |
| --- | --- |

e)

hangsúlyozza, hogy a keretmegállapodás célja, hogy az egyenlőség, a kölcsönös tisztelet, a kölcsönös előnyök, a demokrácia, a civil társadalom aktív részvétele, a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi jogok közös elvei alapján a meglévő együttműködési mechanizmusokon felül még jobban megerősítsék az Unió és Indonézia közötti kapcsolatokat, és hogy együttműködjenek a globális kihívások kezelésében a politikai és gazdasági együttműködés következő területeken való fejlesztése révén: kereskedelem, beruházások, iparpolitika és kkv-k, környezetvédelem, éghajlatváltozás, energia, tudomány és technológia, szellemitulajdon-jogok, idegenforgalom, oktatás és kultúra, migráció, valamint a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása, a kábítószer-kereskedelem, a korrupció, a szervezett bűnözés és az emberkereskedelem elleni küzdelem;

| f) | úgy véli, hogy az Indonézia és az Unió közötti kapcsolatot stratégiai jelentőségűként kell elismerni, és a kétoldalú és globális fejlemények áttekintése érdekében rendszeres csúcstalálkozókat kell tartani; javasolja, hogy az EU rendszeresen tegyen magas szintű látogatásokat Indonéziába, különösen az Európai Bizottság elnöke, a főképviselő/alelnök és az európai parlamenti képviselők részvételével, valamint hogy kölcsönösen könnyítsék meg a vízumok kiadását és a nemzetközi civil társadalmi szervezetek belépését az emberek közötti személyes kapcsolatok és a civil társadalmi cserekapcsolatok erősítése érdekében; ezzel kapcsolatban üdvözli a keretmegállapodás 41. cikke szerinti vegyes bizottság létrehozását, amely legalább kétévente köteles ülést tartani Indonéziában és Brüsszelben felváltva; |
| --- | --- |

f)

úgy véli, hogy az Indonézia és az Unió közötti kapcsolatot stratégiai jelentőségűként kell elismerni, és a kétoldalú és globális fejlemények áttekintése érdekében rendszeres csúcstalálkozókat kell tartani; javasolja, hogy az EU rendszeresen tegyen magas szintű látogatásokat Indonéziába, különösen az Európai Bizottság elnöke, a főképviselő/alelnök és az európai parlamenti képviselők részvételével, valamint hogy kölcsönösen könnyítsék meg a vízumok kiadását és a nemzetközi civil társadalmi szervezetek belépését az emberek közötti személyes kapcsolatok és a civil társadalmi cserekapcsolatok erősítése érdekében; ezzel kapcsolatban üdvözli a keretmegállapodás 41. cikke szerinti vegyes bizottság létrehozását, amely legalább kétévente köteles ülést tartani Indonéziában és Brüsszelben felváltva;

| g) | sürgeti az Uniót és Indonéziát, hogy teljes mértékben használják ki a keretmegállapodást annak érdekében, hogy a globális biztonsági kihívásokkal szemben – így az éghajlatváltozás és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének leküzdése, a terrorizmus, a korrupció, a szervezett bűnözés, a kábítószer-kereskedelem, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem, valamint az adatvédelemmel kapcsolatos együttműködés terén, illetve a keretmegállapodás hatálya alá kifejezetten nem tartozó egyéb együttműködési területeken, például a katasztrófamegelőzéssel és -elhárítással, a konfliktusrendezéssel, a kézi- és könnyűfegyverekkel, valamint a tengerbiztonsággal, és ezen belül is többek közt a kalózkodással kapcsolatos területeken – a kétoldalú, regionális és globális többoldalú fórumok keretében folytatott küzdelemben hosszú távú geostratégiai előnyökre tegyenek szert; |
| --- | --- |

g)

sürgeti az Uniót és Indonéziát, hogy teljes mértékben használják ki a keretmegállapodást annak érdekében, hogy a globális biztonsági kihívásokkal szemben – így az éghajlatváltozás és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének leküzdése, a terrorizmus, a korrupció, a szervezett bűnözés, a kábítószer-kereskedelem, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem, valamint az adatvédelemmel kapcsolatos együttműködés terén, illetve a keretmegállapodás hatálya alá kifejezetten nem tartozó egyéb együttműködési területeken, például a katasztrófamegelőzéssel és -elhárítással, a konfliktusrendezéssel, a kézi- és könnyűfegyverekkel, valamint a tengerbiztonsággal, és ezen belül is többek közt a kalózkodással kapcsolatos területeken – a kétoldalú, regionális és globális többoldalú fórumok keretében folytatott küzdelemben hosszú távú geostratégiai előnyökre tegyenek szert;

| h) | üdvözli, hogy Indonézia 2006-ban ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, valamint a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, továbbá hogy a közelmúltban ratifikálta az ENSZ számos különböző, például a migráns munkavállalókkal, a fogyatékossággal élő személyekkel, a fegyveres konfliktusokban érintett gyermekekkel és a gyermekkereskedelemmel, a gyermekprostitúcióval és a gyermekpornográfiával kapcsolatos emberi jogi egyezményét; elvárja az e szerződésekben foglaltaknak való megfeleléshez szükséges intézményi és jogi reformokat; |
| --- | --- |

h)

üdvözli, hogy Indonézia 2006-ban ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, valamint a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, továbbá hogy a közelmúltban ratifikálta az ENSZ számos különböző, például a migráns munkavállalókkal, a fogyatékossággal élő személyekkel, a fegyveres konfliktusokban érintett gyermekekkel és a gyermekkereskedelemmel, a gyermekprostitúcióval és a gyermekpornográfiával kapcsolatos emberi jogi egyezményét; elvárja az e szerződésekben foglaltaknak való megfeleléshez szükséges intézményi és jogi reformokat;

| i) | nagyra értékeli az Acehben az elmúlt nyolc évben elért békemegállapodást és gazdasági fejlődést, és reméli, hogy további előrehaladás érhető el a tartomány és az ott élők szegénységből való kiemelése terén; |
| --- | --- |

i)

nagyra értékeli az Acehben az elmúlt nyolc évben elért békemegállapodást és gazdasági fejlődést, és reméli, hogy további előrehaladás érhető el a tartomány és az ott élők szegénységből való kiemelése terén;

| j) | elismerését fejezi ki az indonéz hatóságok korrupció leküzdése érdekében tett erőfeszítései iránt, ideértve a korrupció felszámolásával foglalkozó bizottság (KPK) munkáját; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy a korrupció továbbra is súlyos problémát jelent és a fejlődés alapvető akadályát képezi annak ellenére, hogy Indonézia 2006-ban ratifikálta az ENSZ Korrupció elleni Egyezményét, és ezért sürget a keretmegállapodás 35. cikke alapján további intézkedések megtételére a korrupció leküzdésével – ideértve az Uniós tagállamokban vagy bármely más államban elrejtett vagyonok visszaszerzésével, valamint a gazdasági és pénzügyi bűnözéssel szembeni küzdelemmel – kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztása terén; |
| --- | --- |

j)

elismerését fejezi ki az indonéz hatóságok korrupció leküzdése érdekében tett erőfeszítései iránt, ideértve a korrupció felszámolásával foglalkozó bizottság (KPK) munkáját; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy a korrupció továbbra is súlyos problémát jelent és a fejlődés alapvető akadályát képezi annak ellenére, hogy Indonézia 2006-ban ratifikálta az ENSZ Korrupció elleni Egyezményét, és ezért sürget a keretmegállapodás 35. cikke alapján további intézkedések megtételére a korrupció leküzdésével – ideértve az Uniós tagállamokban vagy bármely más államban elrejtett vagyonok visszaszerzésével, valamint a gazdasági és pénzügyi bűnözéssel szembeni küzdelemmel – kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztása terén;

| k) | arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy terjesszék ki a kölcsönös jogi segítségnyújtást a korrupció elleni küzdelemre is, valamint működjenek együtt Indonéziával, és ne adjanak menedéket a korrupcióban és az emberi jogok megsértésében érintetteknek; |
| --- | --- |

k)

arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy terjesszék ki a kölcsönös jogi segítségnyújtást a korrupció elleni küzdelemre is, valamint működjenek együtt Indonéziával, és ne adjanak menedéket a korrupcióban és az emberi jogok megsértésében érintetteknek;

| l) | hangsúlyozza a 34/2004. sz. indonéz törvény és a 22/2009. sz. miniszteri rendelet jelentőségét, amelyek a hadsereg valamennyi vállalkozásnak és gazdasági tevékenységnek az indonéz kormány általi kötelező átvételéről rendelkeznek; hangsúlyozza a törvény és a rendelet betartásának alapvető hatását a demokratikus elszámoltathatóságra a korrupció elleni küzdelem és az emberi jogok védelme terén; |
| --- | --- |

l)

hangsúlyozza a 34/2004. sz. indonéz törvény és a 22/2009. sz. miniszteri rendelet jelentőségét, amelyek a hadsereg valamennyi vállalkozásnak és gazdasági tevékenységnek az indonéz kormány általi kötelező átvételéről rendelkeznek; hangsúlyozza a törvény és a rendelet betartásának alapvető hatását a demokratikus elszámoltathatóságra a korrupció elleni küzdelem és az emberi jogok védelme terén;

| m) | méltatja Indonéziát, hogy regionális szinten szerepet vállal a Balin megrendezett Emberi Jogi Fórum irányításában; aggodalmát fejezi ki azonban a civil szervezetekre vonatkozó, (az egyesületekről szóló 8/1985. sz. törvényt hatályon kívül helyező) tömegszervezetekről szóló 17/2013. sz. új törvény („Ormas-törvény”) következetlensége miatt, amely annak ellenére, hogy a tolerancia és a társadalmi csoportok elleni erőszak megelőzésének biztosítását tűzte ki céljául, azzal fenyeget – ha nem vizsgálják felül a nemzetközi emberi jogi normáknak való megfelelés biztosítása érdekében –, hogy szükségtelen és néhol terhes adminisztratív, jogi és pénzügyi korlátokat szab a nem kormányzati szervezetek tevékenységének, és ezáltal jelentősen aláássa a civil társadalom Indonézián belüli működési képességét, valamint korlátozza az egyesülési, a véleménynyilvánítási és a gyülekezési szabadságot, továbbá a gondolat-, a lelkiismereti és vallásszabadságot; e tekintetben úgy véli, hogy az EU és Indonézia között évente megrendezésre kerülő emberi jogi párbeszéd a megfelelő platform arra, hogy foglalkozzanak ezekkel az aggályokkal; |
| --- | --- |

m)

méltatja Indonéziát, hogy regionális szinten szerepet vállal a Balin megrendezett Emberi Jogi Fórum irányításában; aggodalmát fejezi ki azonban a civil szervezetekre vonatkozó, (az egyesületekről szóló 8/1985. sz. törvényt hatályon kívül helyező) tömegszervezetekről szóló 17/2013. sz. új törvény („Ormas-törvény”) következetlensége miatt, amely annak ellenére, hogy a tolerancia és a társadalmi csoportok elleni erőszak megelőzésének biztosítását tűzte ki céljául, azzal fenyeget – ha nem vizsgálják felül a nemzetközi emberi jogi normáknak való megfelelés biztosítása érdekében –, hogy szükségtelen és néhol terhes adminisztratív, jogi és pénzügyi korlátokat szab a nem kormányzati szervezetek tevékenységének, és ezáltal jelentősen aláássa a civil társadalom Indonézián belüli működési képességét, valamint korlátozza az egyesülési, a véleménynyilvánítási és a gyülekezési szabadságot, továbbá a gondolat-, a lelkiismereti és vallásszabadságot; e tekintetben úgy véli, hogy az EU és Indonézia között évente megrendezésre kerülő emberi jogi párbeszéd a megfelelő platform arra, hogy foglalkozzanak ezekkel az aggályokkal;

| n) | hangsúlyozza, hogy az Indonéziában működő belföldi és külföldi vállalkozásoknak egyaránt a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveivel összhangban kell tevékenységüket kifejteniük; üdvözli az indonéz társaságokra általánosan alkalmazandó, a korlátolt felelősségű társaságok társadalmi és környezeti felelősségvállalásáról szóló, GR 47/2012. sz. kormányrendeletet, amely ösztönzőkről és szankciókról rendelkezik; mindazonáltal kiemeli, hogy az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásához kapacitásépítésre van szükség; arra kéri az Uniót, hogy a keretmegállapodás keretében biztosítsa Indonézia számára az irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtására vonatkozó saját nemzeti tervének kidolgozásához szükséges technikai segítséget; elismerését fejezi ki Indonéziának azért, hogy 2012 novemberében otthont adott a korrupció felszámolásával foglalkozó saját bizottsága, illetve az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja és az az Egyesült Nemzetek Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala által közösen szervezett nemzetközi találkozónak, ahol a korrupció elleni ügynökségekre vonatkozó elveket vitatták meg; |
| --- | --- |

n)

hangsúlyozza, hogy az Indonéziában működő belföldi és külföldi vállalkozásoknak egyaránt a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveivel összhangban kell tevékenységüket kifejteniük; üdvözli az indonéz társaságokra általánosan alkalmazandó, a korlátolt felelősségű társaságok társadalmi és környezeti felelősségvállalásáról szóló, GR 47/2012. sz. kormányrendeletet, amely ösztönzőkről és szankciókról rendelkezik; mindazonáltal kiemeli, hogy az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásához kapacitásépítésre van szükség; arra kéri az Uniót, hogy a keretmegállapodás keretében biztosítsa Indonézia számára az irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtására vonatkozó saját nemzeti tervének kidolgozásához szükséges technikai segítséget; elismerését fejezi ki Indonéziának azért, hogy 2012 novemberében otthont adott a korrupció felszámolásával foglalkozó saját bizottsága, illetve az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja és az az Egyesült Nemzetek Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala által közösen szervezett nemzetközi találkozónak, ahol a korrupció elleni ügynökségekre vonatkozó elveket vitatták meg;

| o) | sajnálattal jegyzi meg, hogy a közoktatásban egyre erősebben összpontosítanak az iszlám tanokra az indonéziai jelmondatban – „Bhineka Tunggal Ika” (Egység a sokféleségben) – vallott és hangsúlyozott vallási, etnikai és kulturális sokféleség és sokszínűség kárára, valamint széles körben észlelhető, hogy a hatóságok részéről hiányzik a politikai határozottság a vallási szélsőségek kezelésére, és ebben látják az olyan események bekövetkezésének az okát, mint a vallási csoportok által elkövetett erőszakos cselekmények, illetve a vallási és etnikai kisebbségekhez tartozó személyekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés; továbbra is aggodalmát fejezi ki az etnikai kissebséghez tartozók, a nők és az LMBTI-személyek zaklatása és a velük szembeni hátrányos megkülönböztetés és erőszak miatt, ami néha a pornográfiával, az istenkáromlással vagy a vallási kisebbségek tevékenységével kapcsolatos különféle szabályok és rendelkezések alapján történik; |
| --- | --- |

o)

sajnálattal jegyzi meg, hogy a közoktatásban egyre erősebben összpontosítanak az iszlám tanokra az indonéziai jelmondatban – „Bhineka Tunggal Ika” (Egység a sokféleségben) – vallott és hangsúlyozott vallási, etnikai és kulturális sokféleség és sokszínűség kárára, valamint széles körben észlelhető, hogy a hatóságok részéről hiányzik a politikai határozottság a vallási szélsőségek kezelésére, és ebben látják az olyan események bekövetkezésének az okát, mint a vallási csoportok által elkövetett erőszakos cselekmények, illetve a vallási és etnikai kisebbségekhez tartozó személyekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés; továbbra is aggodalmát fejezi ki az etnikai kissebséghez tartozók, a nők és az LMBTI-személyek zaklatása és a velük szembeni hátrányos megkülönböztetés és erőszak miatt, ami néha a pornográfiával, az istenkáromlással vagy a vallási kisebbségek tevékenységével kapcsolatos különféle szabályok és rendelkezések alapján történik;

| p) | aggodalmát fejezi ki a vallási kisebbséggel szembeni erőszak miatt, amely az ahmadikkal és a síita muzulmánokkal szembeni támadásokban, valamint az ország egyes részein templomok bezárásában nyilvánul meg, valamint a hat elismert vallás egyikéhez sem tartozó személyeket hátrányosan megkülönböztető szabályozásban és állami gyakorlatban a házasságok és a születések polgári anyakönyvezése vagy a személyi igazolványok kiadása terén; sürgeti az indonéz hatóságokat, hogy az alkotmány rendelkezésének megfelelően biztosítsák a vallásszabadság gyakorlati megvalósítását és folytassák a vallási tolerancia előmozdítását; úgy véli e tekintetben, hogy az éves EU–Indonézia emberi jogi párbeszéd, valamint a keremegállapodásnak az állam és a közigazgatás korszerűsítéséről szóló 39. cikke a megfelelő platform ezen aggodalmak kezelésére; |
| --- | --- |

p)

aggodalmát fejezi ki a vallási kisebbséggel szembeni erőszak miatt, amely az ahmadikkal és a síita muzulmánokkal szembeni támadásokban, valamint az ország egyes részein templomok bezárásában nyilvánul meg, valamint a hat elismert vallás egyikéhez sem tartozó személyeket hátrányosan megkülönböztető szabályozásban és állami gyakorlatban a házasságok és a születések polgári anyakönyvezése vagy a személyi igazolványok kiadása terén; sürgeti az indonéz hatóságokat, hogy az alkotmány rendelkezésének megfelelően biztosítsák a vallásszabadság gyakorlati megvalósítását és folytassák a vallási tolerancia előmozdítását; úgy véli e tekintetben, hogy az éves EU–Indonézia emberi jogi párbeszéd, valamint a keremegállapodásnak az állam és a közigazgatás korszerűsítéséről szóló 39. cikke a megfelelő platform ezen aggodalmak kezelésére;

| q) | emlékeztet arra, hogy a halálbüntetés eltörlése az Unió emberi jogi politikájának egyik legfőbb célja; felhívja az indonéz hatóságokat, hogy vegyék fontolóra a halálbüntetés eltörlését, vagy legalább jelentsenek be annak alkalmazására vonatkozóan moratóriumot; e tekintetben úgy véli, hogy az EU és Indonézia között évente megrendezésre kerülő emberi jogi párbeszéd a megfelelő platform arra, hogy foglalkozzanak ezekkel az aggályokkal; sürgeti továbbá az Uniót, hogy szorosabban működjön együtt Indonézia civil társadalmával annak érdekében, hogy előmozdítsák az emberi jogokat, a jogállamiságot és a korrupció elleni küzdelmet, valamint kiálljanak a halálbüntetés eltörlése mellett; |
| --- | --- |

q)

emlékeztet arra, hogy a halálbüntetés eltörlése az Unió emberi jogi politikájának egyik legfőbb célja; felhívja az indonéz hatóságokat, hogy vegyék fontolóra a halálbüntetés eltörlését, vagy legalább jelentsenek be annak alkalmazására vonatkozóan moratóriumot; e tekintetben úgy véli, hogy az EU és Indonézia között évente megrendezésre kerülő emberi jogi párbeszéd a megfelelő platform arra, hogy foglalkozzanak ezekkel az aggályokkal; sürgeti továbbá az Uniót, hogy szorosabban működjön együtt Indonézia civil társadalmával annak érdekében, hogy előmozdítsák az emberi jogokat, a jogállamiságot és a korrupció elleni küzdelmet, valamint kiálljanak a halálbüntetés eltörlése mellett;

| r) | továbbra is komolyan aggódik a Pápuán és Nyugat-Pápuán a civil lakosság ellen elkövetett kínzások és egyéb emberi jogi jogsértések miatt, ahol a becslések szerint több mint 100 000 embert öltek meg az elmúlt 50 évben; üdvözli a pápuai kormányzó nemrégiben tett bejelentését, miszerint évek óta először megnyitja Pápua kapuit a külföldi újságírók és nem kormányzati szervezetek előtt; kéri az Uniót, hogy ajánlja fel segítségét az indonéz hatóságoknak egy olyan átfogó megközelítés kidolgozásában, amelynek révén javítható Pápua helyzete, ahogyan korábban azt Aceh esetében is tette; továbbra is aggódik a biztonsági erők és a függetlenség mellett kiálló csoportok közötti összecsapások és az emberi jogok biztonsági erőknek tulajdonított megsértéséről szóló nyugtalanító jelentések miatt, valamint hogy nem történt előrehaladás a pápuaiak számára nélkülözhetetlen oktatás, az egészségügyi ellátás és a munkalehetőségek, a véleménynyilvánítási és gyülekezési szabadság gyakorolhatósága, valamint a környezetvédelem, a természeti erőforrások és a kulturális identitásuk védelme terén; sürgeti az indonéz hatóságokat, hogy a független uniós megfigyelőknek biztosítsanak szabad belépést a területre; |
| --- | --- |

r)

továbbra is komolyan aggódik a Pápuán és Nyugat-Pápuán a civil lakosság ellen elkövetett kínzások és egyéb emberi jogi jogsértések miatt, ahol a becslések szerint több mint 100 000 embert öltek meg az elmúlt 50 évben; üdvözli a pápuai kormányzó nemrégiben tett bejelentését, miszerint évek óta először megnyitja Pápua kapuit a külföldi újságírók és nem kormányzati szervezetek előtt; kéri az Uniót, hogy ajánlja fel segítségét az indonéz hatóságoknak egy olyan átfogó megközelítés kidolgozásában, amelynek révén javítható Pápua helyzete, ahogyan korábban azt Aceh esetében is tette; továbbra is aggódik a biztonsági erők és a függetlenség mellett kiálló csoportok közötti összecsapások és az emberi jogok biztonsági erőknek tulajdonított megsértéséről szóló nyugtalanító jelentések miatt, valamint hogy nem történt előrehaladás a pápuaiak számára nélkülözhetetlen oktatás, az egészségügyi ellátás és a munkalehetőségek, a véleménynyilvánítási és gyülekezési szabadság gyakorolhatósága, valamint a környezetvédelem, a természeti erőforrások és a kulturális identitásuk védelme terén; sürgeti az indonéz hatóságokat, hogy a független uniós megfigyelőknek biztosítsanak szabad belépést a területre;

| s) | méltatja az indonéz kormány erőfeszítéseit, amelyek lehetővé tették az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának (UNHCR) országon belüli működését és a menedékkérők és a menekültek kezelésében való segítségnyújtását; tudomásul veszi a menedékkérőknek és a menekülteknek a társadalom egyre szélesebb köre általi támogatására irányuló nyilvános politikai eszmecsere jelentőségét; javasolja továbbá, hogy Indonézia és az EU teljes körűen hajtsa végre a keretmegállapodás 34. cikkét a migrációs kérdésekben való együttműködés céljából, ideértve a legális és illegális migrációt, az embercsempészetet és az emberkereskedelmet is; |
| --- | --- |

s)

méltatja az indonéz kormány erőfeszítéseit, amelyek lehetővé tették az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának (UNHCR) országon belüli működését és a menedékkérők és a menekültek kezelésében való segítségnyújtását; tudomásul veszi a menedékkérőknek és a menekülteknek a társadalom egyre szélesebb köre általi támogatására irányuló nyilvános politikai eszmecsere jelentőségét; javasolja továbbá, hogy Indonézia és az EU teljes körűen hajtsa végre a keretmegállapodás 34. cikkét a migrációs kérdésekben való együttműködés céljából, ideértve a legális és illegális migrációt, az embercsempészetet és az emberkereskedelmet is;

| t) | szorgalmazza, hogy az EU és Indonézia a keretmegállapodás jogi együttműködésről szóló 4. cikke értelmében szorosan működjön együtt a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló 1948. évi ENSZ-egyezmény és a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

t)

szorgalmazza, hogy az EU és Indonézia a keretmegállapodás jogi együttműködésről szóló 4. cikke értelmében szorosan működjön együtt a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló 1948. évi ENSZ-egyezmény és a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának megerősítése érdekében;

| u) | üdvözli a 2010-ben indított, EU és Indonézia közötti emberi jogi párbeszéd folytatását, valamint ösztönzi a civil társadalom szélesebb körű részvételét ebben a párbeszédben, és véleményének kifejezését az emberi jogokkal kapcsolatos nemzeti cselekvési terv végrehajtásában; |
| --- | --- |

u)

üdvözli a 2010-ben indított, EU és Indonézia közötti emberi jogi párbeszéd folytatását, valamint ösztönzi a civil társadalom szélesebb körű részvételét ebben a párbeszédben, és véleményének kifejezését az emberi jogokkal kapcsolatos nemzeti cselekvési terv végrehajtásában;

| v) | üdvözli a női nemi szervek megcsonkítását tiltó 2006., 2008. és 2010. évi rendeleteket; elismeri az indonéz hatóságok által tett erőfeszítéseket – ideértve a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló egyezmény és a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény megerősítését is –, valamint a nők elleni erőszakkal foglalkozó nemzeti bizottság (Komnas Perempuan) és a helyi civil társadalom annak érdekében végzett munkáját, hogy széles körben terjesszék a női nemi szervek megcsonkításának veszélyeire vonatkozó információkat; megjegyzi, hogy ezen erőfeszítések és a női nemi szervek megcsonkítását tiltó ENSZ-határozat elfogadása ellenére e hagyományt továbbra is gyakorolják Indonézia egyes részein; e tekintetben azt ajánlja, hogy az EU és Indonézia folytasson szoros együttműködést a keretmegállapodás egészségügyről szóló 31. cikke alapján, és az emberi jogi párbeszédet használja fel annak érdekében, hogy a női nemi szervek megcsonkításának felszámolása és az ilyen eljárásoknak kitett fiatal lányok és nők esetében felmerülő egészségügyi kockázatok minimalizálása céljából megosszák a bevált gyakorlatokat; arra kéri Indonéziát, hogy kettőzze meg erőfeszítéseit annak érdekében, hogy felszámolják a lányok és nők elleni, nemi alapú erőszakot, ami emberi jogaik durva megsértésének minősül; |
| --- | --- |

v)

üdvözli a női nemi szervek megcsonkítását tiltó 2006., 2008. és 2010. évi rendeleteket; elismeri az indonéz hatóságok által tett erőfeszítéseket – ideértve a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló egyezmény és a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény megerősítését is –, valamint a nők elleni erőszakkal foglalkozó nemzeti bizottság (Komnas Perempuan) és a helyi civil társadalom annak érdekében végzett munkáját, hogy széles körben terjesszék a női nemi szervek megcsonkításának veszélyeire vonatkozó információkat; megjegyzi, hogy ezen erőfeszítések és a női nemi szervek megcsonkítását tiltó ENSZ-határozat elfogadása ellenére e hagyományt továbbra is gyakorolják Indonézia egyes részein; e tekintetben azt ajánlja, hogy az EU és Indonézia folytasson szoros együttműködést a keretmegállapodás egészségügyről szóló 31. cikke alapján, és az emberi jogi párbeszédet használja fel annak érdekében, hogy a női nemi szervek megcsonkításának felszámolása és az ilyen eljárásoknak kitett fiatal lányok és nők esetében felmerülő egészségügyi kockázatok minimalizálása céljából megosszák a bevált gyakorlatokat; arra kéri Indonéziát, hogy kettőzze meg erőfeszítéseit annak érdekében, hogy felszámolják a lányok és nők elleni, nemi alapú erőszakot, ami emberi jogaik durva megsértésének minősül;

| w) | méltatja azokat az előrelépéseket, amelyeket Indonézia a gyermekmunka legsúlyosabb formáinak felszámolásáról szóló nemzeti cselekvési terve, valamint a gyermekek kizsákmányolásával szembeni küzdelemre vonatkozó jogi kerete révén elért; |
| --- | --- |

w)

méltatja azokat az előrelépéseket, amelyeket Indonézia a gyermekmunka legsúlyosabb formáinak felszámolásáról szóló nemzeti cselekvési terve, valamint a gyermekek kizsákmányolásával szembeni küzdelemre vonatkozó jogi kerete révén elért;

| x) | elismeri, hogy a munkásmozgalmak fontos szerepet játszanak a kormánnyal és az egyéb érdekelt felekkel annak érdekében folytatott párbeszédekben és tárgyalásokban, hogy Indonéziában javítsák a munkakörülményeket és előmozdítsák a szociális biztonsági jogokat; ajánlja, hogy a keretmegállapodás rendelkezései alapján az emberi jogok és a megkülönböztetésmentesség biztosítása terén folytatni kívánt együttműködés a férfiak és nők munkahelyi egyenlőségével kapcsolatos problémák megoldására és a nemek közötti bérszakadék felszámolására irányuljon; különösen hangsúlyozza az annak biztosítására irányuló konkrét fellépések jelentőségét, hogy az alapvető nemzetközi munkaügyi normákat teljes körűen végrehajtsák, tekintettel arra, hogy a túlórák, az alacsony fizetések és a vezetés általi visszaélések formájában a női munkavállalókat továbbra is kizsákmányolják, és velük szemben hátrányos megkülönböztetést alkalmaznak; |
| --- | --- |

x)

elismeri, hogy a munkásmozgalmak fontos szerepet játszanak a kormánnyal és az egyéb érdekelt felekkel annak érdekében folytatott párbeszédekben és tárgyalásokban, hogy Indonéziában javítsák a munkakörülményeket és előmozdítsák a szociális biztonsági jogokat; ajánlja, hogy a keretmegállapodás rendelkezései alapján az emberi jogok és a megkülönböztetésmentesség biztosítása terén folytatni kívánt együttműködés a férfiak és nők munkahelyi egyenlőségével kapcsolatos problémák megoldására és a nemek közötti bérszakadék felszámolására irányuljon; különösen hangsúlyozza az annak biztosítására irányuló konkrét fellépések jelentőségét, hogy az alapvető nemzetközi munkaügyi normákat teljes körűen végrehajtsák, tekintettel arra, hogy a túlórák, az alacsony fizetések és a vezetés általi visszaélések formájában a női munkavállalókat továbbra is kizsákmányolják, és velük szemben hátrányos megkülönböztetést alkalmaznak;

| y) | hangsúlyozza, hogy az EU-ból Indonéziába irányuló export az elmúlt hat évben megduplázódott és értéke 2012-ben elérte a 9,6 milliárd EUR-t; megjegyzi, hogy a kétoldalú kereskedelem mindössze 25 milliárd EUR értékű volt, amivel Indonézia az EU 29. kereskedelmi partnere és az EU régión belüli kereskedelmi partnerei között csak a negyedik helyen áll annak ellenére, hogy Indonézia az ASEAN GDP-jének és népességének 40 %-át adja; megjegyzi ugyanakkor, hogy fellendültek az Indonéziában eszközölt uniós beruházások, és a közvetlen külföldi befektetéseket tekintve Indonézia Szingapúr után a második helyen áll; megjegyzi továbbá, hogy mintegy 1 000 uniós társaság több mint 1 000 milliárd EUR-t ruházott be az országban, és 1,1 millió indonéz polgárt foglalkoztat; |
| --- | --- |

y)

hangsúlyozza, hogy az EU-ból Indonéziába irányuló export az elmúlt hat évben megduplázódott és értéke 2012-ben elérte a 9,6 milliárd EUR-t; megjegyzi, hogy a kétoldalú kereskedelem mindössze 25 milliárd EUR értékű volt, amivel Indonézia az EU 29. kereskedelmi partnere és az EU régión belüli kereskedelmi partnerei között csak a negyedik helyen áll annak ellenére, hogy Indonézia az ASEAN GDP-jének és népességének 40 %-át adja; megjegyzi ugyanakkor, hogy fellendültek az Indonéziában eszközölt uniós beruházások, és a közvetlen külföldi befektetéseket tekintve Indonézia Szingapúr után a második helyen áll; megjegyzi továbbá, hogy mintegy 1 000 uniós társaság több mint 1 000 milliárd EUR-t ruházott be az országban, és 1,1 millió indonéz polgárt foglalkoztat;

| z) | felszólítja Indonéziát és az EU-t, hogy a főbb kereskedelmi akadályok fokozatos felszámolása – ezen belül a WTO szabályainak való megfelelésről folytatott konzultáció fokozása, a kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó nemzetközi előírások alkalmazásának előmozdítása, a szellemitulajdon-jogok védelmének javítása, a kereskedelmi szabályok átláthatóságának növelése, a vámügyi együttműködés kialakítása és megkülönböztetéstől mentes beruházási program előmozdítása – és ezáltal az áruk, a beruházások, a szolgáltatások és a közbeszerzések kereskedelmének további növelése érdekében vegye fontolóra, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás keretében szorgalmazott együttműködésen felül tárgyalásokat kezdjen egy szabadkereskedelmi megállapodásról; |
| --- | --- |

z)

felszólítja Indonéziát és az EU-t, hogy a főbb kereskedelmi akadályok fokozatos felszámolása – ezen belül a WTO szabályainak való megfelelésről folytatott konzultáció fokozása, a kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó nemzetközi előírások alkalmazásának előmozdítása, a szellemitulajdon-jogok védelmének javítása, a kereskedelmi szabályok átláthatóságának növelése, a vámügyi együttműködés kialakítása és megkülönböztetéstől mentes beruházási program előmozdítása – és ezáltal az áruk, a beruházások, a szolgáltatások és a közbeszerzések kereskedelmének további növelése érdekében vegye fontolóra, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás keretében szorgalmazott együttműködésen felül tárgyalásokat kezdjen egy szabadkereskedelmi megállapodásról;

| aa) | méltatja Indonézia arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az Unióval kialakított partnerség keretében véget vessen az illegálisan kitermelt fa és az abból készült termékek kereskedelmének; megjegyzi, hogy 2013 szeptemberében aláírták az EU és Indonézia között létrejött, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodást (FLEGT-VPA); megjegyzi, hogy Indonézia Unióba irányuló faipari termékexportja 2013 első negyedévében 114 %-kal nőtt; várakozással tekint a FLEGT-engedélyek kiadása elé, amelyek az Unióba importált indonéziai fa és fatermékek tekintetében igazolják a fa és fatermékek jogszerűségét, mihelyt mindkét oldalról megvizsgálták, hogy Indonézia faanyagokra vonatkozó jogszerűség-igazolási rendszere (TLAS) kellően szilárd-e; és reményei szerint a rendszeres közös értékelések keretében megvizsgálják az érintett szereplőknek a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtására való képességét; |
| --- | --- |

aa)

méltatja Indonézia arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az Unióval kialakított partnerség keretében véget vessen az illegálisan kitermelt fa és az abból készült termékek kereskedelmének; megjegyzi, hogy 2013 szeptemberében aláírták az EU és Indonézia között létrejött, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodást (FLEGT-VPA); megjegyzi, hogy Indonézia Unióba irányuló faipari termékexportja 2013 első negyedévében 114 %-kal nőtt; várakozással tekint a FLEGT-engedélyek kiadása elé, amelyek az Unióba importált indonéziai fa és fatermékek tekintetében igazolják a fa és fatermékek jogszerűségét, mihelyt mindkét oldalról megvizsgálták, hogy Indonézia faanyagokra vonatkozó jogszerűség-igazolási rendszere (TLAS) kellően szilárd-e; és reményei szerint a rendszeres közös értékelések keretében megvizsgálják az érintett szereplőknek a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtására való képességét;

| ab) | elismeri Indonézia és az EU kulcsfontosságú szerepét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, tekintettel geopolitikai és gazdasági jelentőségükre, területi kiterjedésükre és lakosságuk méretére, üdvözli Indonézia növekvő szerepvállalását a nemzetközi éghajlat-változási tárgyalásokban; dicséretesnek tartja Indonézia 2009-ben bejelentett, arra irányuló nagyratörő terveit, hogy véget vessen a kibocsátás növekedésének, valamint arra irányuló felhívását, hogy nemzetközi szinten nyújtsanak segítséget az országnak a még nagyobb szintű kibocsátáscsökkentés elérése érdekében; megjegyzi, hogy Indonéziában főként az erdőirtás és a földhasználat megváltozása felel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásáért, azonban a növekvő energiaszektor várhatóan 2027-re átveszi az erdészet vezető helyét; arra kéri ezért a partnerségi és együttműködési megállapodás részes feleit, hogy a megállapodás energiáról szóló 23. cikke alapján – akár az Indonéziában 2011-ben létrehozott UK Climate Change Unit (az Egyesült Királyság Éghajlat-változási Osztálya, UKCCU) példájára építve – haladéktalanul hozzanak létre intézményesített kétoldalú együttműködési mechanizmust a célból, hogy az új és megújuló energiaforrások kifejlesztése, valamint a szállítási infrastruktúráiknak a megújuló energia fogyasztási központokba való bekapcsolása céljából történő kiépítése révén diverzifikálják az energiaellátást és ésszerű energiafogyasztást érjenek el az éghajlatváltozás leküzdése és a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

ab)

elismeri Indonézia és az EU kulcsfontosságú szerepét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, tekintettel geopolitikai és gazdasági jelentőségükre, területi kiterjedésükre és lakosságuk méretére, üdvözli Indonézia növekvő szerepvállalását a nemzetközi éghajlat-változási tárgyalásokban; dicséretesnek tartja Indonézia 2009-ben bejelentett, arra irányuló nagyratörő terveit, hogy véget vessen a kibocsátás növekedésének, valamint arra irányuló felhívását, hogy nemzetközi szinten nyújtsanak segítséget az országnak a még nagyobb szintű kibocsátáscsökkentés elérése érdekében; megjegyzi, hogy Indonéziában főként az erdőirtás és a földhasználat megváltozása felel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásáért, azonban a növekvő energiaszektor várhatóan 2027-re átveszi az erdészet vezető helyét; arra kéri ezért a partnerségi és együttműködési megállapodás részes feleit, hogy a megállapodás energiáról szóló 23. cikke alapján – akár az Indonéziában 2011-ben létrehozott UK Climate Change Unit (az Egyesült Királyság Éghajlat-változási Osztálya, UKCCU) példájára építve – haladéktalanul hozzanak létre intézményesített kétoldalú együttműködési mechanizmust a célból, hogy az új és megújuló energiaforrások kifejlesztése, valamint a szállítási infrastruktúráiknak a megújuló energia fogyasztási központokba való bekapcsolása céljából történő kiépítése révén diverzifikálják az energiaellátást és ésszerű energiafogyasztást érjenek el az éghajlatváltozás leküzdése és a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében;

| ac) | komoly aggodalmának ad hangot az Indonéziában egyre növekvő pálmaolaj-kereslet erdőirtásra gyakorolt hatásai miatt, lévén hogy ez az ország a világ legnagyobb pálmaolaj-termelője és -fogyasztója; üdvözli az új erdők kiirtásával kapcsolatban a kormány által 2011-ben kihirdetett moratóriumot, azonban sürgeti, hogy hozzanak intézkedéseket a számos kiskapu megszüntetésére, amelyek eddig jelentősen gyengítették annak hatásait; |
| --- | --- |

ac)

komoly aggodalmának ad hangot az Indonéziában egyre növekvő pálmaolaj-kereslet erdőirtásra gyakorolt hatásai miatt, lévén hogy ez az ország a világ legnagyobb pálmaolaj-termelője és -fogyasztója; üdvözli az új erdők kiirtásával kapcsolatban a kormány által 2011-ben kihirdetett moratóriumot, azonban sürgeti, hogy hozzanak intézkedéseket a számos kiskapu megszüntetésére, amelyek eddig jelentősen gyengítették annak hatásait;

| ad) | üdvözli az EU és Indonézia által 2011-ben aláírt légiközlekedési megállapodást, amely a kétoldalú légiközlekedési szolgáltatások terén felszámolja a nemzeti korlátozásokat, valamint egy újabb lépést jelent az EU és Indonézia közötti együttműködés egészének megerősítésében; a keretmegállapodás közlekedésről szóló 24. cikke alapján további lépéseket javasol, különös tekintettel a tengeri és szárazföldi közlekedéssel kapcsolatos szoros párbeszéd létrehozására, amelynek célja az indonéziai szigetvilág infrastruktúrájának fejlesztése, valamint a nemzetközi közlekedésvédelmi, biztonsági és szennyezés-megelőzési előírások teljes körű végrehajtására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

ad)

üdvözli az EU és Indonézia által 2011-ben aláírt légiközlekedési megállapodást, amely a kétoldalú légiközlekedési szolgáltatások terén felszámolja a nemzeti korlátozásokat, valamint egy újabb lépést jelent az EU és Indonézia közötti együttműködés egészének megerősítésében; a keretmegállapodás közlekedésről szóló 24. cikke alapján további lépéseket javasol, különös tekintettel a tengeri és szárazföldi közlekedéssel kapcsolatos szoros párbeszéd létrehozására, amelynek célja az indonéziai szigetvilág infrastruktúrájának fejlesztése, valamint a nemzetközi közlekedésvédelmi, biztonsági és szennyezés-megelőzési előírások teljes körű végrehajtására irányuló intézkedéseket;

| ae) | riasztónak tartja az évente ismétlődő erdőtüzeket, amelyek jórészt a pálmaolaj-ültetvényeknek, a fakitermelő társaságoknak és a földet művelésre alkalmassá tevő mezőgazdasági termelőknek tulajdoníthatóak, és amelyek hozzájárulnak a globális felmelegedéshez, ezzel Indonéziát az üvegházhatást okozó gázok legnagyobb kibocsátójává téve; üdvözli Indonézia kormányának arra irányuló ígéretét, hogy a jövő év elején megerősíti a határokon átnyúló ködszennyezésről szóló ASEAN-megállapodást, valamint felszólítja a hatóságokat, hogy sürgősen hozzanak hatékonyabb megelőző intézkedéseket; |
| --- | --- |

ae)

riasztónak tartja az évente ismétlődő erdőtüzeket, amelyek jórészt a pálmaolaj-ültetvényeknek, a fakitermelő társaságoknak és a földet művelésre alkalmassá tevő mezőgazdasági termelőknek tulajdoníthatóak, és amelyek hozzájárulnak a globális felmelegedéshez, ezzel Indonéziát az üvegházhatást okozó gázok legnagyobb kibocsátójává téve; üdvözli Indonézia kormányának arra irányuló ígéretét, hogy a jövő év elején megerősíti a határokon átnyúló ködszennyezésről szóló ASEAN-megállapodást, valamint felszólítja a hatóságokat, hogy sürgősen hozzanak hatékonyabb megelőző intézkedéseket;

| af) | megjegyzi, hogy az idegenforgalom az indonéz gazdaság egyik vezető ágazata; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a fenntartható idegenforgalmi modellek kialakítása és az idegenforgalom kedvező hozzájárulásának a helyi közösségek érdekeit szem előtt tartó növelése érdekében a keretmegállapodás 17. cikke kiváló lehetőséget kínál az információcserére és a bevált gyakorlatok kialakítására Indonézia természeti és kulturális örökségében rejlő potenciáljának maximalizálása, illetve az olyan káros hatások mérséklése céljából, mint a szennyezés vagy tengeri ökoszisztémában okozott károk; |
| --- | --- |

af)

megjegyzi, hogy az idegenforgalom az indonéz gazdaság egyik vezető ágazata; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a fenntartható idegenforgalmi modellek kialakítása és az idegenforgalom kedvező hozzájárulásának a helyi közösségek érdekeit szem előtt tartó növelése érdekében a keretmegállapodás 17. cikke kiváló lehetőséget kínál az információcserére és a bevált gyakorlatok kialakítására Indonézia természeti és kulturális örökségében rejlő potenciáljának maximalizálása, illetve az olyan káros hatások mérséklése céljából, mint a szennyezés vagy tengeri ökoszisztémában okozott károk;

| ag) | megjegyzi, hogy az Erasmus Mundus II programon keresztül csereprogramokat valósítottak meg Indonézia és az EU között, és ennek keretében 2008 és 2010 között 200 ösztöndíjat ítéltek oda; elismeri, hogy az Európai Bizottság műhelytalálkozókat és szemináriumokat irányzott elő annak érdekében, hogy az indonéziai kkv-k jobban megértsék és megismerjék a nemzetközi előírásokat és minőségi követelményeket; szorgalmazza azonban, hogy még jobban élénkítsék a hallgatók és a tudományos munkatársak cseréjét, valamint a keretmegállapodás oktatásról és kultúráról szóló 25. cikke értelmében hozzanak létre rendszeres képzési programokat, valamint osszák meg a bevált gyakorlatokat és a know-how-t az idegenforgalom, a vállalkozások és a nyelvek terén; ezenkívül felszólítja Indonéziát és az Uniót, hogy ezzel összefüggésben az emberek közötti személyes kapcsolatok megkönnyítése érdekében vegyék fontolóra a vízumkönnyítésről szóló tárgyalások megkezdését; |
| --- | --- |

ag)

megjegyzi, hogy az Erasmus Mundus II programon keresztül csereprogramokat valósítottak meg Indonézia és az EU között, és ennek keretében 2008 és 2010 között 200 ösztöndíjat ítéltek oda; elismeri, hogy az Európai Bizottság műhelytalálkozókat és szemináriumokat irányzott elő annak érdekében, hogy az indonéziai kkv-k jobban megértsék és megismerjék a nemzetközi előírásokat és minőségi követelményeket; szorgalmazza azonban, hogy még jobban élénkítsék a hallgatók és a tudományos munkatársak cseréjét, valamint a keretmegállapodás oktatásról és kultúráról szóló 25. cikke értelmében hozzanak létre rendszeres képzési programokat, valamint osszák meg a bevált gyakorlatokat és a know-how-t az idegenforgalom, a vállalkozások és a nyelvek terén; ezenkívül felszólítja Indonéziát és az Uniót, hogy ezzel összefüggésben az emberek közötti személyes kapcsolatok megkönnyítése érdekében vegyék fontolóra a vízumkönnyítésről szóló tárgyalások megkezdését;

| ah) | megjegyzi, hogy az Unió fejlesztési segély révén 2007 és 2013 között megközelítőleg 400 millió EUR összegben nyújtott támogatást Indonézia számára; elismeri, hogy 2014-től Indonézia – miután megszerezte az alsó sávba tartozó közepes jövedelmű országok státuszát – többé már nem jogosult többéves indikatív programra, ugyanakkor továbbra is élvezi az EU általános vámkedvezmény-rendszere (GSP) kínálta előnyöket; sürgeti ezért Indonéziát, hogy folytassa a prioritásként meghatározott és korábban a többéves indikatív programok keretében finanszírozott szakpolitikák – többek között az oktatással, a kereskedelemmel és beruházással, az általános bűnüldözési és igazságszolgáltatási kapacitásépítéssel, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos politikák – végrehajtását; úgy véli, hogy a Európai Beruházási Bank (EBB) által nyújtott finanszírozás mellett e keretmegállapodás keretében, illetve bármely jövőbeni gazdasági partnerségi megállapodás keretében folytatott kétoldalú együttműködés lényeges szerepet fog játszani Indonéziában e prioritások előmozdításában; |
| --- | --- |

ah)

megjegyzi, hogy az Unió fejlesztési segély révén 2007 és 2013 között megközelítőleg 400 millió EUR összegben nyújtott támogatást Indonézia számára; elismeri, hogy 2014-től Indonézia – miután megszerezte az alsó sávba tartozó közepes jövedelmű országok státuszát – többé már nem jogosult többéves indikatív programra, ugyanakkor továbbra is élvezi az EU általános vámkedvezmény-rendszere (GSP) kínálta előnyöket; sürgeti ezért Indonéziát, hogy folytassa a prioritásként meghatározott és korábban a többéves indikatív programok keretében finanszírozott szakpolitikák – többek között az oktatással, a kereskedelemmel és beruházással, az általános bűnüldözési és igazságszolgáltatási kapacitásépítéssel, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos politikák – végrehajtását; úgy véli, hogy a Európai Beruházási Bank (EBB) által nyújtott finanszírozás mellett e keretmegállapodás keretében, illetve bármely jövőbeni gazdasági partnerségi megállapodás keretében folytatott kétoldalú együttműködés lényeges szerepet fog játszani Indonéziában e prioritások előmozdításában;

| ai) | javasolja, hogy Indonézia és az EU határozzák meg a keretmegállapodás rendelkezései szerinti együttműködési területeket annak érdekében, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségekkel kapcsolatos know-how és bevált gyakorlatok cseréje révén javítsák az indonéziai kiemelt gazdasági terv (MP3EI) végrehajtását és irányítását, valamint Indonézia és bizonyos uniós tagállamok által a G20-ak keretében vállalt kötelezettségek részeként szorosan működjenek együtt a nyereségátcsoportosítás, az adókikerülés és az adóügyi információk automatikus cseréjének kezelése terén; |
| --- | --- |

ai)

javasolja, hogy Indonézia és az EU határozzák meg a keretmegállapodás rendelkezései szerinti együttműködési területeket annak érdekében, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségekkel kapcsolatos know-how és bevált gyakorlatok cseréje révén javítsák az indonéziai kiemelt gazdasági terv (MP3EI) végrehajtását és irányítását, valamint Indonézia és bizonyos uniós tagállamok által a G20-ak keretében vállalt kötelezettségek részeként szorosan működjenek együtt a nyereségátcsoportosítás, az adókikerülés és az adóügyi információk automatikus cseréjének kezelése terén;

| aj) | sürgeti az Uniót, hogy a keretmegállapodás keretében támogassa Indonéziának a közigazgatás modernizálására irányuló erőfeszítéseit, kiváltképp a szakpolitikák kialakításához és végrehajtásához, valamint az igazságügyi és bűnüldöző szervekhez kapcsolódó kapacitásépítés terén; |
| --- | --- |

aj)

sürgeti az Uniót, hogy a keretmegállapodás keretében támogassa Indonéziának a közigazgatás modernizálására irányuló erőfeszítéseit, kiváltképp a szakpolitikák kialakításához és végrehajtásához, valamint az igazságügyi és bűnüldöző szervekhez kapcsolódó kapacitásépítés terén;

| ak) | szorgalmazza az EU és Indonézia közötti együttműködést a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) végrehajtása terén, továbbá szorgalmazza a természeti erőforrások – azaz az erdei, a tengeri és a halászati erőforrások – és a biológiai sokféleség védelmét és megőrzését; aggodalmának ad hangot a pálmaolaj- és gumiültetvények céljából végzett erdőirtás magánszektoron belüli növekedése és ennek a monokultúrákra jelentett veszélye miatt; |
| --- | --- |

ak)

szorgalmazza az EU és Indonézia közötti együttműködést a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) végrehajtása terén, továbbá szorgalmazza a természeti erőforrások – azaz az erdei, a tengeri és a halászati erőforrások – és a biológiai sokféleség védelmét és megőrzését; aggodalmának ad hangot a pálmaolaj- és gumiültetvények céljából végzett erdőirtás magánszektoron belüli növekedése és ennek a monokultúrákra jelentett veszélye miatt;

| al) | üdvözli, hogy Indonézia megerősítette az ENSZ Tengerjogi Egyezményét, valamint arra kéri az Uniót, hogy nyújtson segítséget az ahhoz szükséges intézményi és egyéb reformokhoz, hogy a régióban megfeleljenek az egyezménynek és fokozzák a tengerhajózási biztonságot; |
| --- | --- |

al)

üdvözli, hogy Indonézia megerősítette az ENSZ Tengerjogi Egyezményét, valamint arra kéri az Uniót, hogy nyújtson segítséget az ahhoz szükséges intézményi és egyéb reformokhoz, hogy a régióban megfeleljenek az egyezménynek és fokozzák a tengerhajózási biztonságot;

| am) | üdvözli a keretmegállapodást, amely az EU és Indonézia közötti kapcsolatok növekvő jelentőségéről tanúskodik, és új korszakot nyit a kétoldalú kapcsolatokban a politikai, gazdasági és ágazati együttműködés több szakpolitikai területen történő megerősítése, többek között az Unió–ASEAN kezdeményezésekkel összefüggésben a kereskedelem és a beruházás, valamint az emberek közötti cserekapcsolatok elősegítése révén, valamint az egyéb nemzetközi szervezetekkel folytatott meglévő együttműködésen felül a globális kihívásokra adott válaszok terén az EU és Indonézia között folyó együttműködés fokozása révén, amelyben mindketten egyre fontosabb szerepet töltenek be; hangsúlyozza, hogy a két- és többoldalú együttműködés előmozdíthatja a regionális és globális szintű konfliktusmegoldást, és javíthatja a vagyonvisszaszerzés, illetve a terrorizmus, a szerzői jogi kalózkodás, a szervezett bűnözés, a pénzmosás és az adóparadicsomok elleni küzdelem hatékonyságát; üdvözli ezért azt a tényt, hogy valamennyi tagállam megerősítette a keretmegállapodást, amelyet már 2009-ben aláírtak; |
| --- | --- |

am)

üdvözli a keretmegállapodást, amely az EU és Indonézia közötti kapcsolatok növekvő jelentőségéről tanúskodik, és új korszakot nyit a kétoldalú kapcsolatokban a politikai, gazdasági és ágazati együttműködés több szakpolitikai területen történő megerősítése, többek között az Unió–ASEAN kezdeményezésekkel összefüggésben a kereskedelem és a beruházás, valamint az emberek közötti cserekapcsolatok elősegítése révén, valamint az egyéb nemzetközi szervezetekkel folytatott meglévő együttműködésen felül a globális kihívásokra adott válaszok terén az EU és Indonézia között folyó együttműködés fokozása révén, amelyben mindketten egyre fontosabb szerepet töltenek be; hangsúlyozza, hogy a két- és többoldalú együttműködés előmozdíthatja a regionális és globális szintű konfliktusmegoldást, és javíthatja a vagyonvisszaszerzés, illetve a terrorizmus, a szerzői jogi kalózkodás, a szervezett bűnözés, a pénzmosás és az adóparadicsomok elleni küzdelem hatékonyságát; üdvözli ezért azt a tényt, hogy valamennyi tagállam megerősítette a keretmegállapodást, amelyet már 2009-ben aláírtak;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 144., 1980.6.10., 2. o.

(2)  HL C 272. E, 2003.11.13., 476. o.

(3)  HL C 68. E, 2004.3.18., 617. o.

(4)  HL C 87. E, 2004.4.7., 528. o.

(5)  HL C 247. E, 2005.10.6., 147. o.

(6)  HL L 264., 2011.10.8., 2. o.

(7)  HL C 33. E, 2013.2.5., 201. o.

(8)  HL C 239. E, 2013.8.20., 1. o.

(9)  HL L 154., 2012.6.15., 1. o.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/394 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/394

---

P7_TA(2014)0142

Az Európai Közösség és az Indonézia közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás a visszafogadással kapcsolatos kérdések kivételével ***

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések kivételével történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 285/49)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11250/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11250/2013),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás tervezetére (14032/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás tervezetére (14032/2009),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. és 100. cikke, 191. cikkének (4) bekezdése, továbbá 207. és 209. cikke értelmében és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összefüggésben a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0351/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. és 100. cikke, 191. cikkének (4) bekezdése, továbbá 207. és 209. cikke értelmében és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összefüggésben a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0351/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0134/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0134/2014),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Indonéz Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Indonéz Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/395 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/395

---

P7_TA(2014)0143

Az Európai Közösség és az Indonézia közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás a visszafogadással kapcsolatos kérdések tekintetében ***

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések tekintetében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11313/2013 – C7-0356/2013 – 2013/0120B(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 285/50)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11313/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11313/2013),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás tervezetére (14032/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás tervezetére (14032/2009),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikke (3) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0356/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikke (3) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0356/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7–0115/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7–0115/2014),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Indonéz Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Indonéz Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/396 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/396

---

P7_TA(2014)0144

Az Európai Unió és a Török Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Török Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (10697/2012 – C7-0029/2014 – 2012/0122(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 285/51)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10697/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10697/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Török Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás tervezetére (10693/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Török Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás tervezetére (10693/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikke (3) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontja v. alpontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0029/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikke (3) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontja v. alpontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0029/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0097/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0097/2014),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/397 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/397

---

P7_TA(2014)0147

Az egységes európai vasúti térség ***I

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-i 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása és a vasúti infrastruktúra irányítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0029 – C7-0025/2013 – 2013/0029(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/52)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0029), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0029),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0025/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0025/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a francia szenátus, a litván parlament, a Luxemburgi Nagyhercegség képviselőháza, a holland szenátus, a holland képviselőház és a svéd parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a francia szenátus, a litván parlament, a Luxemburgi Nagyhercegség képviselőháza, a holland szenátus, a holland képviselőház és a svéd parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2013. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2013. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2013. október 8-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2013. október 8-i véleményére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7–0037/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7–0037/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

(2)  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0029

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása és a vasúti infrastruktúra irányítása tekintetében történő módosításáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A

  Az elmúlt évtizedben az európai közúti hálózat 27 %-kal nőtt, míg a használatban lévő vasúthálózat 2 %-kal csökkent. Másrészről a
  vasúti utasforgalom elmúlt évtizedben bekövetkezett növekedése nem volt elégséges ahhoz, hogy a közúti és a légi közlekedéssel szemben növelje a vasúti ágazat részarányát. A vasúti személyszállítás Európai Unión belüli 6 %-os részaránya meglehetősen stabil maradt.
  , és

  A

  a
  vasúti személyszállítási szolgáltatások a kínálat és a minőség tekintetében nem tartottak lépést a folyamatosan változó igényekkel. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(1)

A

  Az elmúlt évtizedben az európai közúti hálózat 27 %-kal nőtt, míg a használatban lévő vasúthálózat 2 %-kal csökkent. Másrészről a
  vasúti utasforgalom elmúlt évtizedben bekövetkezett növekedése nem volt elégséges ahhoz, hogy a közúti és a légi közlekedéssel szemben növelje a vasúti ágazat részarányát. A vasúti személyszállítás Európai Unión belüli 6 %-os részaránya meglehetősen stabil maradt.
  , és

  A

  a
  vasúti személyszállítási szolgáltatások a kínálat és a minőség tekintetében nem tartottak lépést a folyamatosan változó igényekkel. [Mód. 1]

| (1a) | A vasúti ágazat Európán belüli alacsony részarányának fő okai többek között a többi közlekedési móddal fennálló tisztességtelen versenyben, a vasúti közlekedés fejlesztésére irányuló politikai szándék hiányában és a vasúthálózati beruházások túl alacsony szintjében keresendők. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(1a)

A vasúti ágazat Európán belüli alacsony részarányának fő okai többek között a többi közlekedési móddal fennálló tisztességtelen versenyben, a vasúti közlekedés fejlesztésére irányuló politikai szándék hiányában és a vasúthálózati beruházások túl alacsony szintjében keresendők. [Mód. 2]

| (2) | 2007-től, illetve 2010-től a 2004/51/EK irányelv (4), illetve a 2007/58/EK irányelv (5) nyitotta meg az uniós piacokat a vasúti áruszállítás, valamint a nemzetközi vasúti személyszállítás versenye előtt. Ezenkívül néhány tagállam nyílt hozzáférési jogok bevezetésével, a közszolgálati szerződések versenytárgyalási eljárás útján történő odaítélésével, illetve e két módszer együttes alkalmazásával belföldi személyszállítási szolgáltatásait megnyitotta a verseny előtt. |
| --- | --- |

(2)

2007-től, illetve 2010-től a 2004/51/EK irányelv (4), illetve a 2007/58/EK irányelv (5) nyitotta meg az uniós piacokat a vasúti áruszállítás, valamint a nemzetközi vasúti személyszállítás versenye előtt. Ezenkívül néhány tagállam nyílt hozzáférési jogok bevezetésével, a közszolgálati szerződések versenytárgyalási eljárás útján történő odaítélésével, illetve e két módszer együttes alkalmazásával belföldi személyszállítási szolgáltatásait megnyitotta a verseny előtt.

| (2a) | A nyújtott szolgáltatások minőségellenőrzése szempontjából tényadatok, a kínálat és a kihasználtság szintje, a felmerülő költségek és az alkalmazott díjak alapján értékelni kell ezen irányelvek rendelkezéseinek tényleges hatásait. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(2a)

A nyújtott szolgáltatások minőségellenőrzése szempontjából tényadatok, a kínálat és a kihasználtság szintje, a felmerülő költségek és az alkalmazott díjak alapján értékelni kell ezen irányelvek rendelkezéseinek tényleges hatásait. [Mód. 3]

| (2b) | Az egységes európai vasúti térség kialakítása érdekében elengedhetetlen, hogy a vonatkozó jogszabályokat a megszabott határidőn belül minden tagállamban ténylegesen és teljes körűen végrehajtsák. Az e téren feltárt hiányosságokra tekintettel a tagállamoknak szigorúan gondoskodniuk kell az uniós jogszabályok végrehajtásáról. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(2b)

Az egységes európai vasúti térség kialakítása érdekében elengedhetetlen, hogy a vonatkozó jogszabályokat a megszabott határidőn belül minden tagállamban ténylegesen és teljes körűen végrehajtsák. Az e téren feltárt hiányosságokra tekintettel a tagállamoknak szigorúan gondoskodniuk kell az uniós jogszabályok végrehajtásáról. [Mód. 4]

| (2c) | Számos tanulmány és kérdőív bizonyítja, hogy azon tagállamokban, amelyek megnyitották a belföldi vasúti személyszállítási piacukat – például Svédország és az Egyesült Királyság –, növekedett a vasúti piac, és elégedettebbek lettek az utasok és a személyzet is. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(2c)

Számos tanulmány és kérdőív bizonyítja, hogy azon tagállamokban, amelyek megnyitották a belföldi vasúti személyszállítási piacukat – például Svédország és az Egyesült Királyság –, növekedett a vasúti piac, és elégedettebbek lettek az utasok és a személyzet is. [Mód. 5]

| (3) | A 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) egy olyan egységes európai vasúti térséget hoz létre, amelyben általános szabályok érvényesülnek a vállalkozó vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők irányítására, az infrastruktúra finanszírozására és használati díjainak kiszabására, a vasúti infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételeire és a vasúti piac igazgatási felügyeletére vonatkozóan. Mindezen elemek bevezetésével mára lehetővé vált az uniós vasúti piac megnyitásának befejezése és a pályahálózat-működtetők irányításának az infrastruktúrához való egyenlő hozzáférés biztosítása céljából történő megreformálása
  a vasúti szolgáltatások minőségének az egész Unióra kiterjedő javítása érdekében, a szociális normák és a foglalkoztatási feltételek biztosítása mellett
  . [Mód. 6] |
| --- | --- |

(3)

A 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) egy olyan egységes európai vasúti térséget hoz létre, amelyben általános szabályok érvényesülnek a vállalkozó vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők irányítására, az infrastruktúra finanszírozására és használati díjainak kiszabására, a vasúti infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételeire és a vasúti piac igazgatási felügyeletére vonatkozóan. Mindezen elemek bevezetésével mára lehetővé vált az uniós vasúti piac megnyitásának befejezése és a pályahálózat-működtetők irányításának az infrastruktúrához való egyenlő hozzáférés biztosítása céljából történő megreformálása
  a vasúti szolgáltatások minőségének az egész Unióra kiterjedő javítása érdekében, a szociális normák és a foglalkoztatási feltételek biztosítása mellett
  . [Mód. 6]

| (3a) | Az uniós vasúti piac megnyitásának befejezését elengedhetetlennek kell tekinteni ahhoz, hogy a vasút az ár és a minőség tekintetében a többi szállítási mód hiteles alternatívájává válhasson. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(3a)

Az uniós vasúti piac megnyitásának befejezését elengedhetetlennek kell tekinteni ahhoz, hogy a vasút az ár és a minőség tekintetében a többi szállítási mód hiteles alternatívájává válhasson. [Mód. 7]

| (4) | A 2012/34/EU irányelv előírja a Bizottság számára, hogy adott esetben javasoljon jogalkotási intézkedéseket a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitásával, valamint azon feltételek kidolgozásával kapcsolatban, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy az infrastruktúra működtetésének a szállítási tevékenységektől való elkülönítésére vonatkozó jelenlegi szabályozás alapján az infrastruktúrához
  , többek között a már piacon lévők tulajdonában lévő értékesítési infrastruktúrához
  való hozzáférés
  a legköltséghatékonyabb és
  megkülönböztetésmentes legyen. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(4)

A 2012/34/EU irányelv előírja a Bizottság számára, hogy adott esetben javasoljon jogalkotási intézkedéseket a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitásával, valamint azon feltételek kidolgozásával kapcsolatban, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy az infrastruktúra működtetésének a szállítási tevékenységektől való elkülönítésére vonatkozó jelenlegi szabályozás alapján az infrastruktúrához
  , többek között a már piacon lévők tulajdonában lévő értékesítési infrastruktúrához
  való hozzáférés
  a legköltséghatékonyabb és
  megkülönböztetésmentes legyen. [Mód. 8]

| (4a) | A belföldi vasúti személyszállítás piacának megnyitása kedvező hatást fog gyakorolni az európai vasúti piac működésére; nagyobb rugalmasságot eredményez, és több lehetőség nyílik meg a társaságok és az utasok előtt. A nyitás előnyeit a vasúti alkalmazottak is élvezhetik, mivel javulnak esélyeik arra, hogy szolgálataikat a piac új szereplői számára biztosítsák. A tapasztalt munkavállalók az új szereplők számára hozzáadott értéket teremthetnek, ami jobb munkafeltételeket eredményez. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(4a)

A belföldi vasúti személyszállítás piacának megnyitása kedvező hatást fog gyakorolni az európai vasúti piac működésére; nagyobb rugalmasságot eredményez, és több lehetőség nyílik meg a társaságok és az utasok előtt. A nyitás előnyeit a vasúti alkalmazottak is élvezhetik, mivel javulnak esélyeik arra, hogy szolgálataikat a piac új szereplői számára biztosítsák. A tapasztalt munkavállalók az új szereplők számára hozzáadott értéket teremthetnek, ami jobb munkafeltételeket eredményez. [Mód. 9]

| (4b) | A tagállamok felelősek a vasúti alkalmazottak munkaerőpiacának szervezéséért. Biztosítaniuk kell mindemellett, hogy a munkaerőpiac szervezésének módja nem árt a szolgáltatás minőségének. Az uniós jogszabályok a vasúti munkavállalók védelme tekintetében világos keretet határoznak meg. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(4b)

A tagállamok felelősek a vasúti alkalmazottak munkaerőpiacának szervezéséért. Biztosítaniuk kell mindemellett, hogy a munkaerőpiac szervezésének módja nem árt a szolgáltatás minőségének. Az uniós jogszabályok a vasúti munkavállalók védelme tekintetében világos keretet határoznak meg. [Mód. 10]

| (5) | Az infrastruktúra hatékony működtetése és használata érdekében a pályahálózat-működtetők és a vállalkozó vasúti társaságok közötti koordinációt koordinációs bizottság létrehozásával kell javítani.
  Emellett a hálózat mindennapi irányítása – a téli időszakban a hálózaton lebonyolított forgalom irányítását is beleértve – során a zökkenőmentes üzemeltetés biztosítása érdekében a pályahálózat-működtetőnek a forgalomirányítás szintjén együtt kell működnie a vállalkozó vasúti társaságokkal, anélkül, hogy ez veszélyeztetné függetlenségét, a hálózatirányításért viselt felelősségét és a meglévő szabályok betartását. [Mód. 117] |
| --- | --- |

(5)

Az infrastruktúra hatékony működtetése és használata érdekében a pályahálózat-működtetők és a vállalkozó vasúti társaságok közötti koordinációt koordinációs bizottság létrehozásával kell javítani.
  Emellett a hálózat mindennapi irányítása – a téli időszakban a hálózaton lebonyolított forgalom irányítását is beleértve – során a zökkenőmentes üzemeltetés biztosítása érdekében a pályahálózat-működtetőnek a forgalomirányítás szintjén együtt kell működnie a vállalkozó vasúti társaságokkal, anélkül, hogy ez veszélyeztetné függetlenségét, a hálózatirányításért viselt felelősségét és a meglévő szabályok betartását. [Mód. 117]

| (6) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá azt, hogy a vasúti infrastruktúra fenntartható működéséhez, karbantartásához és fejlesztéséhez szükséges valamennyi funkciót következetesen maga a pályahálózat-működtető lássa el. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá azt, hogy a vasúti infrastruktúra fenntartható működéséhez, karbantartásához és fejlesztéséhez szükséges valamennyi funkciót következetesen maga a pályahálózat-működtető lássa el.

| (6a) | Az európai vasúti térségben az elégséges szintű és tisztességes verseny biztosítása érdekében az infrastruktúrához való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosítása mellett a nemzeti vasúthálózatok integrációjára, valamint az igazgatási szervezetek megerősítésére is szükség van. Ez a megerősítés az illetékes igazgatási szervezetek hatáskörének kiterjesztésére és az igazgatási szervezetek hálózatának kiépítésére vonatkozik, amelynek a jövőben az uniós vasúti piac szabályozásának kulcsszereplőjévé kell válnia. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(6a)

Az európai vasúti térségben az elégséges szintű és tisztességes verseny biztosítása érdekében az infrastruktúrához való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosítása mellett a nemzeti vasúthálózatok integrációjára, valamint az igazgatási szervezetek megerősítésére is szükség van. Ez a megerősítés az illetékes igazgatási szervezetek hatáskörének kiterjesztésére és az igazgatási szervezetek hálózatának kiépítésére vonatkozik, amelynek a jövőben az uniós vasúti piac szabályozásának kulcsszereplőjévé kell válnia. [Mód. 12]

| (6b) | A pályahálózat-működtető az ezen irányelvben előírt valamennyi vonatkozó funkció gyakorlása során köteles hatásköreit a vasúti infrastruktúra hatékonyságának folyamatos fejlesztésére felhasználni, hogy a felhasználóknak kiváló minőségű szolgáltatásokat nyújtson. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(6b)

A pályahálózat-működtető az ezen irányelvben előírt valamennyi vonatkozó funkció gyakorlása során köteles hatásköreit a vasúti infrastruktúra hatékonyságának folyamatos fejlesztésére felhasználni, hogy a felhasználóknak kiváló minőségű szolgáltatásokat nyújtson. [Mód. 13]

| (7) | A
  tagállamok infrastruktúra-tervezéssel és -finanszírozással kapcsolatos hatásköreinek sérelme nélkül a
  határokon átnyúló kérdéseket
  , mint például a pályahasználati díjak,
  a különböző tagállamok pályahálózat-működtetői között hatékony módon, a pályahálózat-működtetők európai hálózatának létrehozásával kell megoldani. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(7)

A
  tagállamok infrastruktúra-tervezéssel és -finanszírozással kapcsolatos hatásköreinek sérelme nélkül a
  határokon átnyúló kérdéseket
  , mint például a pályahasználati díjak,
  a különböző tagállamok pályahálózat-működtetői között hatékony módon, a pályahálózat-működtetők európai hálózatának létrehozásával kell megoldani. [Mód. 14]

| (8) | Az infrastruktúrához való egyenlő hozzáférés biztosítása érdekében az
  integrált struktúrákat oly módon kell kialakítani, hogy az
  infrastruktúra működtetését

  működtetése
  és a szállítási tevékenységeket is felölelő integrált struktúrákból fakadó esetleges összeférhetetlenségeket fel kell számolni

  tevékenységek között ne alakuljon ki összeférhetetlenség
  . A vasúti infrastruktúrához való megkülönböztetésmentes hozzáférés egyedül a versenytársakkal szembeni megkülönböztetés
  lehetséges
  ösztönzésének felszámolásával lehetséges. Ez a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piaca sikeres megnyitásának egyik feltétele. Ennek egyúttal az ilyen integrált struktúrákban létező és a piaci verseny torzulását is előidéző kereszttámogatás lehetőségét is meg kell szüntetnie
  , valamint fel kell számolnia az alkalmazottaknak a versenytársak valamelyikével szemben esetlegesen kedvezményes elbánást biztosító javadalmazására és egyéb juttatásaira vonatkozó rendelkezéseket
  . [Mód. 15] |
| --- | --- |

(8)

Az infrastruktúrához való egyenlő hozzáférés biztosítása érdekében az
  integrált struktúrákat oly módon kell kialakítani, hogy az
  infrastruktúra működtetését

  működtetése
  és a szállítási tevékenységeket is felölelő integrált struktúrákból fakadó esetleges összeférhetetlenségeket fel kell számolni

  tevékenységek között ne alakuljon ki összeférhetetlenség
  . A vasúti infrastruktúrához való megkülönböztetésmentes hozzáférés egyedül a versenytársakkal szembeni megkülönböztetés
  lehetséges
  ösztönzésének felszámolásával lehetséges. Ez a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piaca sikeres megnyitásának egyik feltétele. Ennek egyúttal az ilyen integrált struktúrákban létező és a piaci verseny torzulását is előidéző kereszttámogatás lehetőségét is meg kell szüntetnie
  , valamint fel kell számolnia az alkalmazottaknak a versenytársak valamelyikével szemben esetlegesen kedvezményes elbánást biztosító javadalmazására és egyéb juttatásaira vonatkozó rendelkezéseket
  . [Mód. 15]

| (9) | A 2012/34/EU irányelvben megállapított, a pályahálózat-működtetők vállalkozó vasúti társaságoktól való függetlenségére vonatkozó meglévő követelmények kizárólag az alapvető pályahálózat-működtetői funkciókra, így a menetvonalak elosztásával és az infrastruktúra használatára vonatkozó díjképzéssel kapcsolatos döntéshozatalra vonatkoznak. Ugyanakkor fontos, hogy minden funkciót függetlenül lássanak el, mivel a versenytársakkal szemben alkalmazott megkülönböztetésre más funkciók is felhasználhatók. Ez különösen igaz a
  jegykiadó szolgáltatásokhoz, pályaudvarokhoz és karbantartó állomásokhoz való hozzáférésekkel,
  beruházásokkal, illetve a karbantartással kapcsolatos döntések esetében, amelyek meghozatalával a hálózatnak elsősorban az integrált vállalkozás szállítási szolgáltatói által használt részei kerülnek előnyös helyzetbe. A karbantartási munkák tervezéséről hozott döntések befolyásolhatják a menetvonalak rendelkezésre állását a versenytársak számára. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(9)

A 2012/34/EU irányelvben megállapított, a pályahálózat-működtetők vállalkozó vasúti társaságoktól való függetlenségére vonatkozó meglévő követelmények kizárólag az alapvető pályahálózat-működtetői funkciókra, így a menetvonalak elosztásával és az infrastruktúra használatára vonatkozó díjképzéssel kapcsolatos döntéshozatalra vonatkoznak. Ugyanakkor fontos, hogy minden funkciót függetlenül lássanak el, mivel a versenytársakkal szemben alkalmazott megkülönböztetésre más funkciók is felhasználhatók. Ez különösen igaz a
  jegykiadó szolgáltatásokhoz, pályaudvarokhoz és karbantartó állomásokhoz való hozzáférésekkel,
  beruházásokkal, illetve a karbantartással kapcsolatos döntések esetében, amelyek meghozatalával a hálózatnak elsősorban az integrált vállalkozás szállítási szolgáltatói által használt részei kerülnek előnyös helyzetbe. A karbantartási munkák tervezéséről hozott döntések befolyásolhatják a menetvonalak rendelkezésre állását a versenytársak számára. [Mód. 16]

| (9a) | A 2013/34/EU irányelvben meghatározott, a pályahálózat-működtető függetlenségének biztosítását célzó védintézkedések ellenére a vertikálisan integrált társaságok arra használhatják a struktúrájuk adta lehetőségeket, hogy jogtalan versenyelőnyhöz juttassák az ilyen társasághoz tartozó vállalkozásokat. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(9a)

A 2013/34/EU irányelvben meghatározott, a pályahálózat-működtető függetlenségének biztosítását célzó védintézkedések ellenére a vertikálisan integrált társaságok arra használhatják a struktúrájuk adta lehetőségeket, hogy jogtalan versenyelőnyhöz juttassák az ilyen társasághoz tartozó vállalkozásokat. [Mód. 17]

| (10) | A 2012/34/EU irányelv jelenlegi követelményei kizárólag jogi, szervezeti és döntéshozatali függetlenséget írnak elő. Ez nem zárja ki maradéktalanul egy integrált szervezet fenntartásának lehetőségét, feltéve, hogy a függetlenség e három kategóriája adott. A döntéshozatali függetlenségre vonatkozóan biztosítani kell, hogy a megfelelő védintézkedések kizárják azt, hogy a pályahálózat-működtető döntéshozatali folyamata fölött egy integrált szervezet ellenőrzést gyakoroljon. Ugyanakkor még az ilyen védintézkedések teljes körű alkalmazása sem szünteti meg teljesen azokat a vertikálisan integrált vállalkozások esetében fennálló lehetőségeket, amelyek alkalmat adhatnak a versenytársakkal szembeni megkülönböztető magatartásra. A kereszttámogatási lehetőség különösen az integrált struktúrák esetében van még továbbra is jelen, de az igazgatási szervezetek számára legalábbis komoly nehézséget jelent az ilyen kereszttámogatások megelőzésére létrehozott védintézkedések ellenőrzése és betartatása. E problémák leghatékonyabb megoldását a pályahálózat-működtető és a szállítási tevékenységek intézményi elkülönítése jelenti. |
| --- | --- |

(10)

A 2012/34/EU irányelv jelenlegi követelményei kizárólag jogi, szervezeti és döntéshozatali függetlenséget írnak elő. Ez nem zárja ki maradéktalanul egy integrált szervezet fenntartásának lehetőségét, feltéve, hogy a függetlenség e három kategóriája adott. A döntéshozatali függetlenségre vonatkozóan biztosítani kell, hogy a megfelelő védintézkedések kizárják azt, hogy a pályahálózat-működtető döntéshozatali folyamata fölött egy integrált szervezet ellenőrzést gyakoroljon. Ugyanakkor még az ilyen védintézkedések teljes körű alkalmazása sem szünteti meg teljesen azokat a vertikálisan integrált vállalkozások esetében fennálló lehetőségeket, amelyek alkalmat adhatnak a versenytársakkal szembeni megkülönböztető magatartásra. A kereszttámogatási lehetőség különösen az integrált struktúrák esetében van még továbbra is jelen, de az igazgatási szervezetek számára legalábbis komoly nehézséget jelent az ilyen kereszttámogatások megelőzésére létrehozott védintézkedések ellenőrzése és betartatása. E problémák leghatékonyabb megoldását a pályahálózat-működtető és a szállítási tevékenységek intézményi elkülönítése jelenti.

| (11) | A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy ugyanazon jogi vagy természetes személy vagy személyek egyidejűleg nem gyakorolhat(nak) ellenőrzést egy pályahálózat-működtető felett, nem végezhet(nek) ellenőrzést és nem gyakorolhat(nak) bármilyen más jogot egy vállalkozó vasúti társaság felett. Megfordítva, valamely

  Ezen irányelv célja, hogy szabad és tisztességes versenyt alakítson ki az összes
  vállalkozó vasúti társaság feletti ellenőrzésnek eleve ki kell zárnia egy pályahálózat-működtető feletti ellenőrzés vagy jog gyakorlásának lehetőségét

  között, következésképpen kizárja annak lehetőségét, hogy a vállalkozó vasúti társaság megőrizze a 3. cikkben meghatározott vertikálisan integrált modellt
  . [Mód. 18] |
| --- | --- |

(11)

A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy ugyanazon jogi vagy természetes személy vagy személyek egyidejűleg nem gyakorolhat(nak) ellenőrzést egy pályahálózat-működtető felett, nem végezhet(nek) ellenőrzést és nem gyakorolhat(nak) bármilyen más jogot egy vállalkozó vasúti társaság felett. Megfordítva, valamely

  Ezen irányelv célja, hogy szabad és tisztességes versenyt alakítson ki az összes
  vállalkozó vasúti társaság feletti ellenőrzésnek eleve ki kell zárnia egy pályahálózat-működtető feletti ellenőrzés vagy jog gyakorlásának lehetőségét

  között, következésképpen kizárja annak lehetőségét, hogy a vállalkozó vasúti társaság megőrizze a 3. cikkben meghatározott vertikálisan integrált modellt
  . [Mód. 18]

| (12) | Amennyiben a tagállamok ragaszkodnak egy vertikálisan integrált társasághoz tartozó pályahálózat-működtetőhöz, akkor legalább szigorú védintézkedésekről kell gondoskodniuk, garantálva a pályahálózat-működtető mindenre kiterjedő függetlenségét az integrált társaságtól. Ezeknek a védintézkedéseknek nemcsak a pályahálózat-működtető integrált vállalkozással összefüggő vállalati felépítésére és irányítási struktúrájára kell kiterjedniük, hanem – az integrált struktúra lehetőségein belül – meg kell akadályozniuk a pályahálózat-működtető és az integrált vállalkozás egyéb jogi személyei közötti pénzügyi tranzakciókat is. Ezen védintézkedések hatálya nem korlátozódik arra, ami a 2012/34/EU irányelv értelmében a pályahálózat-működtető működtetési függetlensége szempontjából az alapvető funkciókkal összefüggő döntéshozatali függetlenséggel kapcsolatos jelenlegi követelmények teljesítéséhez szükséges, hanem e követelményeken túlmenően további rendelkezéseket is tartalmaznak, kizárva annak lehetőségét, hogy a pályahálózat-működtető bevételeiből a vertikálisan integrált társasághoz tartozó más jogi személyt finanszírozzanak. Ez a tagállamok fiskális jogszabályainak alkalmazásától függetlenül és az EU állami támogatásokra vonatkozó szabályainak sérelme nélkül alkalmazandó. |
| --- | --- |

(12)

Amennyiben a tagállamok ragaszkodnak egy vertikálisan integrált társasághoz tartozó pályahálózat-működtetőhöz, akkor legalább szigorú védintézkedésekről kell gondoskodniuk, garantálva a pályahálózat-működtető mindenre kiterjedő függetlenségét az integrált társaságtól. Ezeknek a védintézkedéseknek nemcsak a pályahálózat-működtető integrált vállalkozással összefüggő vállalati felépítésére és irányítási struktúrájára kell kiterjedniük, hanem – az integrált struktúra lehetőségein belül – meg kell akadályozniuk a pályahálózat-működtető és az integrált vállalkozás egyéb jogi személyei közötti pénzügyi tranzakciókat is. Ezen védintézkedések hatálya nem korlátozódik arra, ami a 2012/34/EU irányelv értelmében a pályahálózat-működtető működtetési függetlensége szempontjából az alapvető funkciókkal összefüggő döntéshozatali függetlenséggel kapcsolatos jelenlegi követelmények teljesítéséhez szükséges, hanem e követelményeken túlmenően további rendelkezéseket is tartalmaznak, kizárva annak lehetőségét, hogy a pályahálózat-működtető bevételeiből a vertikálisan integrált társasághoz tartozó más jogi személyt finanszírozzanak. Ez a tagállamok fiskális jogszabályainak alkalmazásától függetlenül és az EU állami támogatásokra vonatkozó szabályainak sérelme nélkül alkalmazandó.

| (12a) | A belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása során – és különösen a jelenlegi integrált struktúrák átalakítása során – a biztonság fenntartását és javítását veszélyeztető további adminisztratív akadályok állításának elkerülése érdekében komolyan meg kell vizsgálni a vasúti biztonság javításának kérdését. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(12a)

A belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása során – és különösen a jelenlegi integrált struktúrák átalakítása során – a biztonság fenntartását és javítását veszélyeztető további adminisztratív akadályok állításának elkerülése érdekében komolyan meg kell vizsgálni a vasúti biztonság javításának kérdését. [Mód. 19]

| (12b) | A pályahálózat-működtető számára fennálló, a vertikálisan integrált társaság végső tulajdonosa részére történő osztalékkifizetés lehetősége nem akadályozhatja a pályahálózat-működtetőt abban, hogy az ezen irányelvben előírt módon egy ésszerű időszakon keresztül tartalékot képezzen pénzügyi helyzetének javítása és mérlegének egyensúlyban tartása érdekében. A pályahálózat-működtető valamennyi osztalékkifizetését a működtetett infrastruktúra megújítására irányuló beruházásra kell elkülöníteni. [Mód. 107] |
| --- | --- |

(12b)

A pályahálózat-működtető számára fennálló, a vertikálisan integrált társaság végső tulajdonosa részére történő osztalékkifizetés lehetősége nem akadályozhatja a pályahálózat-működtetőt abban, hogy az ezen irányelvben előírt módon egy ésszerű időszakon keresztül tartalékot képezzen pénzügyi helyzetének javítása és mérlegének egyensúlyban tartása érdekében. A pályahálózat-működtető valamennyi osztalékkifizetését a működtetett infrastruktúra megújítására irányuló beruházásra kell elkülöníteni. [Mód. 107]

| (12c) | A vertikálisan integrált társaságon belül a holdingtársaság – a pályahálózat-működtető feladatköreivel összefüggő döntések sérelme nélkül – részt vehet a vasúti közlekedési rendszer egészének megfelelő működéséhez szükséges, a vasúti piacon tevékenykedő valamennyi szereplő érdekét szolgáló stratégiai döntésekben. [Mód. 108] |
| --- | --- |

(12c)

A vertikálisan integrált társaságon belül a holdingtársaság – a pályahálózat-működtető feladatköreivel összefüggő döntések sérelme nélkül – részt vehet a vasúti közlekedési rendszer egészének megfelelő működéséhez szükséges, a vasúti piacon tevékenykedő valamennyi szereplő érdekét szolgáló stratégiai döntésekben. [Mód. 108]

| (12d) | Lehetővé kell tenni azt is, hogy a vertikálisan integrált vállalkozás végső tulajdonosainak a felügyelőbizottságban részt vevő képviselői között a végső tulajdonosok által kijelölt személyek is legyenek, feltéve, hogy nem rendelkeznek felelősségi körrel vagy érdekeltséggel a vertikálisan integrált társaság egyetlen más egységében sem. [Mód. 109] |
| --- | --- |

(12d)

Lehetővé kell tenni azt is, hogy a vertikálisan integrált vállalkozás végső tulajdonosainak a felügyelőbizottságban részt vevő képviselői között a végső tulajdonosok által kijelölt személyek is legyenek, feltéve, hogy nem rendelkeznek felelősségi körrel vagy érdekeltséggel a vertikálisan integrált társaság egyetlen más egységében sem. [Mód. 109]

| (12e) | A pályahálózat-működtető vertikálisan integrált vállalkozáson belüli függetlenségét biztosító szabályok nem sérthetik az Eurostat államháztartási hiányra és államadósságra vonatkozó kritériumait, mivel a holdingtársaság – még a pályahálózat-működtető függetlenségének garanciáit figyelembe véve is – mindenesetre továbbra is az infrastruktúra tulajdonosa maradhat, és elegendő számú feladatkört megőrizhet annak érdekében, hogy ne minősüljön tisztán mesterséges egységnek, amelynek egyetlen célja az államadósság említett kritériumok szerinti csökkentése. [Mód. 110] |
| --- | --- |

(12e)

A pályahálózat-működtető vertikálisan integrált vállalkozáson belüli függetlenségét biztosító szabályok nem sérthetik az Eurostat államháztartási hiányra és államadósságra vonatkozó kritériumait, mivel a holdingtársaság – még a pályahálózat-működtető függetlenségének garanciáit figyelembe véve is – mindenesetre továbbra is az infrastruktúra tulajdonosa maradhat, és elegendő számú feladatkört megőrizhet annak érdekében, hogy ne minősüljön tisztán mesterséges egységnek, amelynek egyetlen célja az államadósság említett kritériumok szerinti csökkentése. [Mód. 110]

| (13) | A függetlenséget garantáló védintézkedések ellenére a vertikálisan integrált társaságok visszaélhetnek a struktúrájuk adta lehetőségekkel, jogtalan versenyelőnyhöz juttatva az ilyen társasághoz tartozó vállalkozásokat. Éppen ezért az Európai Unió működéséről szóló szerződés 258. cikkének sérelme nélkül, a Bizottság az adott tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére ellenőrizheti, hogy hatékonyan hajtották-e végre a szóban forgó védintézkedéseket, és hogy felszámolták-e a meglévő versenytorzulásokat. Ha a Bizottságnak nem áll módjában ellenőrizni, hogy teljesültek-e ezek a célok, a tagállamoknak lehetőségük van az érintett integrált szolgáltatók hozzáférési jogainak korlátozására vagy visszavonására. |
| --- | --- |

(13)

A függetlenséget garantáló védintézkedések ellenére a vertikálisan integrált társaságok visszaélhetnek a struktúrájuk adta lehetőségekkel, jogtalan versenyelőnyhöz juttatva az ilyen társasághoz tartozó vállalkozásokat. Éppen ezért az Európai Unió működéséről szóló szerződés 258. cikkének sérelme nélkül, a Bizottság az adott tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére ellenőrizheti, hogy hatékonyan hajtották-e végre a szóban forgó védintézkedéseket, és hogy felszámolták-e a meglévő versenytorzulásokat. Ha a Bizottságnak nem áll módjában ellenőrizni, hogy teljesültek-e ezek a célok, a tagállamoknak lehetőségük van az érintett integrált szolgáltatók hozzáférési jogainak korlátozására vagy visszavonására.

| (13a) | Figyelembe véve, hogy a hálózatok mérete és forgalomsűrűsége különböző, a nemzeti és helyi vagy regionális hatóságok szervezeti struktúrái pedig sokfélék, és különböző tapasztalatokkal rendelkeznek a piac megnyitásának folyamatáról, minden tagállam számára kellő rugalmasságot kell biztosítani hálózatuk olyan módon történő megszervezésére, hogy a nyílt hozzáférésű szolgáltatások és a közszolgáltatási szerződések keretében nyújtott szolgáltatások optimális kombinációját érjék el annak biztosítása érdekében, hogy minden utas számára kiváló minőségű szolgáltatásokat biztosítsanak. A versenytárgyalás útján odaítélendő közszolgáltatási szerződések kiválasztását követően minden tagállam eseti alapon meghatározza azokat a védelmi mechanizmusokat, amelyeket az egyes szolgáltatások tekintetében a versenytárgyalás sikertelensége esetén vezetnek be. E mechanizmusok semmiképpen sem róhatnak további terheket az e szolgáltatást nyújtó vállalkozó vasúti társaságokra. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(13a)

Figyelembe véve, hogy a hálózatok mérete és forgalomsűrűsége különböző, a nemzeti és helyi vagy regionális hatóságok szervezeti struktúrái pedig sokfélék, és különböző tapasztalatokkal rendelkeznek a piac megnyitásának folyamatáról, minden tagállam számára kellő rugalmasságot kell biztosítani hálózatuk olyan módon történő megszervezésére, hogy a nyílt hozzáférésű szolgáltatások és a közszolgáltatási szerződések keretében nyújtott szolgáltatások optimális kombinációját érjék el annak biztosítása érdekében, hogy minden utas számára kiváló minőségű szolgáltatásokat biztosítsanak. A versenytárgyalás útján odaítélendő közszolgáltatási szerződések kiválasztását követően minden tagállam eseti alapon meghatározza azokat a védelmi mechanizmusokat, amelyeket az egyes szolgáltatások tekintetében a versenytárgyalás sikertelensége esetén vezetnek be. E mechanizmusok semmiképpen sem róhatnak további terheket az e szolgáltatást nyújtó vállalkozó vasúti társaságokra. [Mód. 20]

| (14) | A belföldi személyszállítási szolgáltatások üzemeltetése céljából az összes tagállam vasúti infrastruktúrájára kiterjedő hozzáférési jog európai uniós vállalkozó vasúti társaságoknak való megadása a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott vasúti személyszállítási szolgáltatások szervezésére és finanszírozására is kihathat. A tagállamok számára lehetővé kell tenni e hozzáférési jog korlátozását abban az esetben, ha ez a jog veszélyeztetné a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát
  vagy a nyújtott szolgáltatások minőségét
  , és ha az érintett igazgatási szervezet ehhez hozzájárulását adta. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(14)

A belföldi személyszállítási szolgáltatások üzemeltetése céljából az összes tagállam vasúti infrastruktúrájára kiterjedő hozzáférési jog európai uniós vállalkozó vasúti társaságoknak való megadása a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott vasúti személyszállítási szolgáltatások szervezésére és finanszírozására is kihathat. A tagállamok számára lehetővé kell tenni e hozzáférési jog korlátozását abban az esetben, ha ez a jog veszélyeztetné a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát
  vagy a nyújtott szolgáltatások minőségét
  , és ha az érintett igazgatási szervezet ehhez hozzájárulását adta. [Mód. 21]

| (15) | Az igazgatási szervezeteknek
  saját kezdeményezésükre vagy
  az érdekelt felek megkeresését követően egy objektív gazdasági elemzés alapján értékelniük kell, hogy a nyílt hozzáférésű feltételekkel nyújtandó belföldi személyszállítási szolgáltatások milyen gazdasági hatást fejthetnek ki a meglévő közszolgáltatási szerződésekre. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(15)

Az igazgatási szervezeteknek
  saját kezdeményezésükre vagy
  az érdekelt felek megkeresését követően egy objektív gazdasági elemzés alapján értékelniük kell, hogy a nyílt hozzáférésű feltételekkel nyújtandó belföldi személyszállítási szolgáltatások milyen gazdasági hatást fejthetnek ki a meglévő közszolgáltatási szerződésekre. [Mód. 22]

| (16) | Az értékelési folyamatnak figyelembe kell vennie azt, hogy minden piaci szereplő számára megfelelő szintű jogbiztonságot kell biztosítani tevékenységének fejlesztéséhez. Az eljárásnak a lehető legegyszerűbbnek, leghatékonyabbnak és legátláthatóbbnak kell lennie, és összhangban kell állnia az infrastruktúra-kapacitás elosztásának folyamatával. |
| --- | --- |

(16)

Az értékelési folyamatnak figyelembe kell vennie azt, hogy minden piaci szereplő számára megfelelő szintű jogbiztonságot kell biztosítani tevékenységének fejlesztéséhez. Az eljárásnak a lehető legegyszerűbbnek, leghatékonyabbnak és legátláthatóbbnak kell lennie, és összhangban kell állnia az infrastruktúra-kapacitás elosztásának folyamatával.

| (17) | Annak értékelése során, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya veszélybe kerülne-e, előre meghatározott szempontok veendőek figyelembe. E szempontok és a követendő eljárás részletei – különösen az igazgatási szervezetek, az illetékes hatóságok és a vállalkozó vasúti társaságok tapasztalatainak fényében – idővel változhatnak, és akár a belföldi személyszállítási szolgáltatások konkrét jellemzőit is figyelembe vehetik. |
| --- | --- |

(17)

Annak értékelése során, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya veszélybe kerülne-e, előre meghatározott szempontok veendőek figyelembe. E szempontok és a követendő eljárás részletei – különösen az igazgatási szervezetek, az illetékes hatóságok és a vállalkozó vasúti társaságok tapasztalatainak fényében – idővel változhatnak, és akár a belföldi személyszállítási szolgáltatások konkrét jellemzőit is figyelembe vehetik.

| (18) | Annak értékelése során, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya veszélybe kerülne-e, az igazgatási szervezeteknek figyelembe kell venniük a bevezetésre váró szolgáltatásnak a már meglévő közszolgáltatási szerződésekre gyakorolt gazdasági
  és társadalmi
  hatását, számításba véve az e közszolgáltatási szerződésekben szereplő szolgáltatások nyereségességére gyakorolt hatását,
  valamint az érintett térségben a kohéziós politika fokozására
  és a szerződést odaítélő illetékes hatóságnál felmerülő nettó költségre kiható következményeit. Ezen értékelés elkészítéséhez olyan tényezőket kell megvizsgálni, mint az utasigény, a díjszabás, a jegyváltásra vonatkozó szabályok, a megállók helye és száma, valamint a javasolt új szolgáltatás menetrendje és gyakorisága. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(18)

Annak értékelése során, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya veszélybe kerülne-e, az igazgatási szervezeteknek figyelembe kell venniük a bevezetésre váró szolgáltatásnak a már meglévő közszolgáltatási szerződésekre gyakorolt gazdasági
  és társadalmi
  hatását, számításba véve az e közszolgáltatási szerződésekben szereplő szolgáltatások nyereségességére gyakorolt hatását,
  valamint az érintett térségben a kohéziós politika fokozására
  és a szerződést odaítélő illetékes hatóságnál felmerülő nettó költségre kiható következményeit. Ezen értékelés elkészítéséhez olyan tényezőket kell megvizsgálni, mint az utasigény, a díjszabás, a jegyváltásra vonatkozó szabályok, a megállók helye és száma, valamint a javasolt új szolgáltatás menetrendje és gyakorisága. [Mód. 23]

| (18a) | Annak megállapításához, hogy a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott szolgáltatás minőségére hatást gyakorol-e az ugyanazon a hálózaton nyílt hozzáférésű feltételekkel nyújtott szolgáltatás, az igazgatási szervezetnek figyelembe kell vennie különösen a hálózati hatásokat, a csatlakozások fenntartását és a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott szolgáltatások pontosságát. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(18a)

Annak megállapításához, hogy a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott szolgáltatás minőségére hatást gyakorol-e az ugyanazon a hálózaton nyílt hozzáférésű feltételekkel nyújtott szolgáltatás, az igazgatási szervezetnek figyelembe kell vennie különösen a hálózati hatásokat, a csatlakozások fenntartását és a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott szolgáltatások pontosságát. [Mód. 24]

| (19) | Annak érdekében, hogy a vasúti szolgáltatások vonzóbbá váljanak az utasok számára, a tagállamokat olyan helyzetbe kell hozni, hogy

  tagállamoknak
  a belföldi személyszállítási szolgáltatásokat működtető vállalkozó vasúti társaságok számára előírhassák

  elő kell írniuk
  , hogy a menetjegy- és átszállójegy-kiadás, valamint a helyfoglalások vonatkozásában egy közös információs és integrált jegykiadó rendszerhez csatlakozzanak. Egy ilyen rendszer létrehozása esetén biztosítani kell

  biztosítja
  , hogy az ne okozzon piaci torzulást és ne alkalmazzon megkülönböztetést a vállalkozó vasúti társaságok tekintetében. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(19)

Annak érdekében, hogy a vasúti szolgáltatások vonzóbbá váljanak az utasok számára, a tagállamokat olyan helyzetbe kell hozni, hogy

  tagállamoknak
  a belföldi személyszállítási szolgáltatásokat működtető vállalkozó vasúti társaságok számára előírhassák

  elő kell írniuk
  , hogy a menetjegy- és átszállójegy-kiadás, valamint a helyfoglalások vonatkozásában egy közös információs és integrált jegykiadó rendszerhez csatlakozzanak. Egy ilyen rendszer létrehozása esetén biztosítani kell

  biztosítja
  , hogy az ne okozzon piaci torzulást és ne alkalmazzon megkülönböztetést a vállalkozó vasúti társaságok tekintetében. [Mód. 25]

| (19a) | Fontos, hogy a vállalkozó vasúti társaságok részt vegyenek az integrált jegykiadó rendszerek fejlesztésében, különösen a helyi és regionális közlekedés tekintetében, hogy növeljék a vasúti közlekedés vonzerejét az utasok szemében. Ezek a rendszerek nem okozhatnak piaci torzulást, és nem alkalmazhatnak megkülönböztetést a vállalkozó vasúti társaságok tekintetében. [Mód. 26] |
| --- | --- |

(19a)

Fontos, hogy a vállalkozó vasúti társaságok részt vegyenek az integrált jegykiadó rendszerek fejlesztésében, különösen a helyi és regionális közlekedés tekintetében, hogy növeljék a vasúti közlekedés vonzerejét az utasok szemében. Ezek a rendszerek nem okozhatnak piaci torzulást, és nem alkalmazhatnak megkülönböztetést a vállalkozó vasúti társaságok tekintetében. [Mód. 26]

| (19b) | Mivel az új vasúti csomag az utasok jogainak megerősítésére törekszik, és mivel a mozgás szabadsága az Unió egyik alappillére, nagyobb erőfeszítésre van szükség annak érdekében, hogy e jogot a fogyatékossággal élő és a mozgáskorlátozott személyek számára is biztosítani lehessen. A közlekedési eszközökhöz és az infrastruktúrához való hozzáférés javítása tehát elsődleges fontosságú. E célkitűzés elérése érdekében ösztönözni kell a határokon átnyúló kapcsolatokat. Ez az utasok e különleges csoportjának biztosított segítségnyújtásra is vonatkozik, amelyet egy tágabb rendszer keretében kell harmonizálni. Ennek kapcsán a szociális partnerek, a polgárok és a fogyatékossággal élő személyek jogait védő szervezetek bevonásával konzultációs eljárást kell bevezetni. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(19b)

Mivel az új vasúti csomag az utasok jogainak megerősítésére törekszik, és mivel a mozgás szabadsága az Unió egyik alappillére, nagyobb erőfeszítésre van szükség annak érdekében, hogy e jogot a fogyatékossággal élő és a mozgáskorlátozott személyek számára is biztosítani lehessen. A közlekedési eszközökhöz és az infrastruktúrához való hozzáférés javítása tehát elsődleges fontosságú. E célkitűzés elérése érdekében ösztönözni kell a határokon átnyúló kapcsolatokat. Ez az utasok e különleges csoportjának biztosított segítségnyújtásra is vonatkozik, amelyet egy tágabb rendszer keretében kell harmonizálni. Ennek kapcsán a szociális partnerek, a polgárok és a fogyatékossággal élő személyek jogait védő szervezetek bevonásával konzultációs eljárást kell bevezetni. [Mód. 27]

| (19c) | A 2012/34/EU irányelv 57. cikkében említett igazgatási szervezetek hálózata által szerzett tapasztalatokra figyelemmel a Bizottságnak legkésőbb 2016. december 31-ig jogalkotási javaslatot kell kidolgoznia az igazgatási szervezetek hálózatának megerősítéséről, eljárásainak hivatalos formába öntéséről és a szervezetek jogi személyiséggel történő felruházásáról. A szervezetnek felügyeleti és döntőbírósági feladatokat kell ellátnia, ami lehetővé teszi, hogy határokon átnyúló és nemzetközi problémákkal foglalkozzon, továbbá hogy a nemzeti igazgatási szervezetek által hozott határozatok ellen fellebbezéssel lehessen hozzá fordulni. [Mód. 28] |
| --- | --- |

(19c)

A 2012/34/EU irányelv 57. cikkében említett igazgatási szervezetek hálózata által szerzett tapasztalatokra figyelemmel a Bizottságnak legkésőbb 2016. december 31-ig jogalkotási javaslatot kell kidolgoznia az igazgatási szervezetek hálózatának megerősítéséről, eljárásainak hivatalos formába öntéséről és a szervezetek jogi személyiséggel történő felruházásáról. A szervezetnek felügyeleti és döntőbírósági feladatokat kell ellátnia, ami lehetővé teszi, hogy határokon átnyúló és nemzetközi problémákkal foglalkozzon, továbbá hogy a nemzeti igazgatási szervezetek által hozott határozatok ellen fellebbezéssel lehessen hozzá fordulni. [Mód. 28]

| (19d) | Az egységes európai vasúti térség megvalósítása érdekében és a vasúti ágazatban kialakult versenyre tekintettel a Bizottság vállalja, hogy tevőlegesen támogatja és ösztönzi az uniós szintű társadalmi párbeszédet annak biztosítása érdekében, hogy a vasúti dolgozók tartós védelemben részesüljenek a piacnyitás olyan nemkívánatos hatásai ellen, mint a szociális dömping. [Mód. 29] |
| --- | --- |

(19d)

Az egységes európai vasúti térség megvalósítása érdekében és a vasúti ágazatban kialakult versenyre tekintettel a Bizottság vállalja, hogy tevőlegesen támogatja és ösztönzi az uniós szintű társadalmi párbeszédet annak biztosítása érdekében, hogy a vasúti dolgozók tartós védelemben részesüljenek a piacnyitás olyan nemkívánatos hatásai ellen, mint a szociális dömping. [Mód. 29]

| (19e) | Az utasoknak hatékony átszállójegy-rendszerekhez és egységesített jegyrendszerekhez kell hozzáférést biztosítani. Az emberek többek között az ilyen rendszerek miatt tekintenek vonzóbb közlekedési eszközként a vasútra. A tagállamokon belül az ágazat által kifejlesztett átszállójegy-kiadó rendszereknek egymás között átjárhatónak kell lenniük, hogy egy uniós szintű rendszer jöhessen étre, amely felöleli a vasúti személyszállítás összes szereplőjét. [Mód. 30] |
| --- | --- |

(19e)

Az utasoknak hatékony átszállójegy-rendszerekhez és egységesített jegyrendszerekhez kell hozzáférést biztosítani. Az emberek többek között az ilyen rendszerek miatt tekintenek vonzóbb közlekedési eszközként a vasútra. A tagállamokon belül az ágazat által kifejlesztett átszállójegy-kiadó rendszereknek egymás között átjárhatónak kell lenniük, hogy egy uniós szintű rendszer jöhessen étre, amely felöleli a vasúti személyszállítás összes szereplőjét. [Mód. 30]

| (19f) | A 2012/34/EU irányelv 57. cikke alapján létrehozott igazgatási szervezetek hálózata által szerzett tapasztalatokra figyelemmel a Bizottságnak legkésőbb 2019. december 31-ig – a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások megnyitásáig – jogalkotási javaslatot kell kidolgoznia a hálózat egy európai szabályozó szervvel való felváltásáról, eljárásainak hivatalos formába öntéséről és a szerv jogi személyiséggel való felruházásáról. A szervnek felügyeleti és döntőbírósági feladatokat kell ellátnia, ami lehetővé teszi, hogy határokon átnyúló és nemzetközi problémákkal foglalkozzon, továbbá hogy a nemzeti igazgatási szervezetek által hozott határozatok ellen fellebbezéssel lehessen hozzá fordulni. [Mód. 31] |
| --- | --- |

(19f)

A 2012/34/EU irányelv 57. cikke alapján létrehozott igazgatási szervezetek hálózata által szerzett tapasztalatokra figyelemmel a Bizottságnak legkésőbb 2019. december 31-ig – a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások megnyitásáig – jogalkotási javaslatot kell kidolgoznia a hálózat egy európai szabályozó szervvel való felváltásáról, eljárásainak hivatalos formába öntéséről és a szerv jogi személyiséggel való felruházásáról. A szervnek felügyeleti és döntőbírósági feladatokat kell ellátnia, ami lehetővé teszi, hogy határokon átnyúló és nemzetközi problémákkal foglalkozzon, továbbá hogy a nemzeti igazgatási szervezetek által hozott határozatok ellen fellebbezéssel lehessen hozzá fordulni. [Mód. 31]

| (19 g) | A szociális dömping elkerülése érdekében a vállalkozó vasúti társaságoknak csak abban az esetben szabadna vasúti szállítási szolgáltatásokat nyújtaniuk, ha tiszteletben tartják a kollektív szerződéseket, illetve a nemzeti jogszabályokat, amelyek a tagállamon belül, ahol tevékenységüket folytatni kívánják, a normákat biztosítják. Rendelkezni kell tehát arról, hogy ugyanazon a helyen egyenlő díjazást biztosítsanak. Az illetékes igazgatási szervezetnek kell ellenőriznie e követelmény teljesülését. [Mód. 32] |
| --- | --- |

(19 g)

A szociális dömping elkerülése érdekében a vállalkozó vasúti társaságoknak csak abban az esetben szabadna vasúti szállítási szolgáltatásokat nyújtaniuk, ha tiszteletben tartják a kollektív szerződéseket, illetve a nemzeti jogszabályokat, amelyek a tagállamon belül, ahol tevékenységüket folytatni kívánják, a normákat biztosítják. Rendelkezni kell tehát arról, hogy ugyanazon a helyen egyenlő díjazást biztosítsanak. Az illetékes igazgatási szervezetnek kell ellenőriznie e követelmény teljesülését. [Mód. 32]

| (19h) | A nemzeti igazgatási szervezetnek jóvá kell hagynia a személyzet áthelyezésére vonatkozó rendelkezéseket, vagy kérnie kell azok módosítását. Ide tartozhat az, hogy várakozási időszakot alkalmaznak az áthelyezendő alkalmazottakra. Döntése meghozatalakor az igazgatási szervezetnek törekednie kell arra, hogy elkerülje az érzékeny információk átadását a pályahálózat-üzemeltető és az integrált vállalkozáson belüli másik egység között. [Mód. 33] |
| --- | --- |

(19h)

A nemzeti igazgatási szervezetnek jóvá kell hagynia a személyzet áthelyezésére vonatkozó rendelkezéseket, vagy kérnie kell azok módosítását. Ide tartozhat az, hogy várakozási időszakot alkalmaznak az áthelyezendő alkalmazottakra. Döntése meghozatalakor az igazgatási szervezetnek törekednie kell arra, hogy elkerülje az érzékeny információk átadását a pályahálózat-üzemeltető és az integrált vállalkozáson belüli másik egység között. [Mód. 33]

| (19i) | A piac megnyitása nem befolyásolhatja negatívan a vasúti ágazatban dolgozók foglalkoztatási és szociális feltételeit. Tiszteletben kell tartani a szociális záradékokat, hogy el lehessen kerülni a szociális dömpinget és a tisztességtelen versenyt az új belépők részéről, akik nem tartják be a minimális szociális normákat a vasúti ágazatban. [Mód. 34] |
| --- | --- |

(19i)

A piac megnyitása nem befolyásolhatja negatívan a vasúti ágazatban dolgozók foglalkoztatási és szociális feltételeit. Tiszteletben kell tartani a szociális záradékokat, hogy el lehessen kerülni a szociális dömpinget és a tisztességtelen versenyt az új belépők részéről, akik nem tartják be a minimális szociális normákat a vasúti ágazatban. [Mód. 34]

| (19j) | A vállalkozó vasúti társaságoknak és pályahálózat-működtetőknek biztonsági kultúrájukon belül meg kell teremteniük az „igazságos vasútbiztonsági kultúrát”, hogy ténylegesen bátorítsák a személyzetet a biztonsággal kapcsolatos balesetek, váratlan események és balesetveszélyes helyzetek bejelentésére, anélkül, hogy a személyzet büntetésnek vagy megkülönböztetésnek lenne kitéve. Az igazságos vasútbiztonsági kultúra lehetővé teszi, hogy a vasúti ágazat levonja a tanulságokat a balesetekből, váratlan eseményekből és balesetveszélyes helyzetekből, és ezzel javítsa a munkavállalók és az utazók biztonságát a vasúton. [Mód. 35] |
| --- | --- |

(19j)

A vállalkozó vasúti társaságoknak és pályahálózat-működtetőknek biztonsági kultúrájukon belül meg kell teremteniük az „igazságos vasútbiztonsági kultúrát”, hogy ténylegesen bátorítsák a személyzetet a biztonsággal kapcsolatos balesetek, váratlan események és balesetveszélyes helyzetek bejelentésére, anélkül, hogy a személyzet büntetésnek vagy megkülönböztetésnek lenne kitéve. Az igazságos vasútbiztonsági kultúra lehetővé teszi, hogy a vasúti ágazat levonja a tanulságokat a balesetekből, váratlan eseményekből és balesetveszélyes helyzetekből, és ezzel javítsa a munkavállalók és az utazók biztonságát a vasúton. [Mód. 35]

| (19k) | A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a tagállamok megfelelően és teljes körűen végrehajtsák a 2005/47/EK tanácsi irányelv

   (7)

  rendelkezéseit. [Mód. 36] |
| --- | --- |

(19k)

A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a tagállamok megfelelően és teljes körűen végrehajtsák a 2005/47/EK tanácsi irányelv

   (7)

  rendelkezéseit. [Mód. 36]

| (19l) | Az egységes európai vasúti térség fejlődésére és a vasúti szállítási piac további megnyitására figyelemmel a tagállamoknak a szociális dömping és a tisztességtelen verseny elkerülése érdekében kollektív szerződéseket kell alkalmazniuk. [Mód. 37] |
| --- | --- |

(19l)

Az egységes európai vasúti térség fejlődésére és a vasúti szállítási piac további megnyitására figyelemmel a tagállamoknak a szociális dömping és a tisztességtelen verseny elkerülése érdekében kollektív szerződéseket kell alkalmazniuk. [Mód. 37]

| (19m) | A Bizottságnak értékelnie kell az irányelv által a vasúti utazószemélyzet munkaerőpiacának alakulására gyakorolt hatásokat, és adott esetben új jogalkotási intézkedéseket javasolnia e vasúti utazószemélyzet tanúsítására. [Mód. 38] |
| --- | --- |

(19m)

A Bizottságnak értékelnie kell az irányelv által a vasúti utazószemélyzet munkaerőpiacának alakulására gyakorolt hatásokat, és adott esetben új jogalkotási intézkedéseket javasolnia e vasúti utazószemélyzet tanúsítására. [Mód. 38]

| (19n) | A vonatszemélyzet olyan szakmai csoportot alkot a vasúti ágazaton belül, amely a biztonsággal kapcsolatos feladatokat lát el. Hagyományosan e személyzet látja el a vasúti rendszeren belül a működésbiztonsággal kapcsolatos feladatokat, és felel az utasok kényelméért és biztonságáért a vonatok fedélzetén. A mozdonyvezetők számára kiállított tanúsítványhoz hasonló tanúsítvány hasznosnak bizonyulna a képesítések és képességek magas szintjének biztosításában, e szakmai csoport biztonságos vasúti szolgáltatásokban játszott szerepének elismerésében, valamint a munkavállalók mobilitásának elősegítésében. [Mód. 39] |
| --- | --- |

(19n)

A vonatszemélyzet olyan szakmai csoportot alkot a vasúti ágazaton belül, amely a biztonsággal kapcsolatos feladatokat lát el. Hagyományosan e személyzet látja el a vasúti rendszeren belül a működésbiztonsággal kapcsolatos feladatokat, és felel az utasok kényelméért és biztonságáért a vonatok fedélzetén. A mozdonyvezetők számára kiállított tanúsítványhoz hasonló tanúsítvány hasznosnak bizonyulna a képesítések és képességek magas szintjének biztosításában, e szakmai csoport biztonságos vasúti szolgáltatásokban játszott szerepének elismerésében, valamint a munkavállalók mobilitásának elősegítésében. [Mód. 39]

| (19o) | A nemzeti igazgatási szervezetnek jóvá kell hagynia a személyzet áthelyezésére vonatkozó rendelkezéseket, vagy kérnie kell azok módosítását. Ide tartozhat az, hogy várakozási időszakot alkalmaznak az áthelyezendő alkalmazottakra. Döntése meghozatalakor az igazgatási szervezetnek törekednie kell arra, hogy elkerülje az érzékeny információk átadását a pályahálózat-üzemeltető és az integrált vállalkozáson belüli másik egység között. [Mód. 40] |
| --- | --- |

(19o)

A nemzeti igazgatási szervezetnek jóvá kell hagynia a személyzet áthelyezésére vonatkozó rendelkezéseket, vagy kérnie kell azok módosítását. Ide tartozhat az, hogy várakozási időszakot alkalmaznak az áthelyezendő alkalmazottakra. Döntése meghozatalakor az igazgatási szervezetnek törekednie kell arra, hogy elkerülje az érzékeny információk átadását a pályahálózat-üzemeltető és az integrált vállalkozáson belüli másik egység között. [Mód. 40]

| (20) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (8) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely indokolt esetben megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása. |
| --- | --- |

(20)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (8) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely indokolt esetben megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása.

| (20a) | A határokon átnyúló forgalomra hatást gyakorló események vagy balesetek esetén a pályahálózat-működtetőknek együtt kell működniük a vonatkozó információk megosztásában, elkerülve ezzel a negatív átgyűrűző hatásokat. [Mód. 41] |
| --- | --- |

(20a)

A határokon átnyúló forgalomra hatást gyakorló események vagy balesetek esetén a pályahálózat-működtetőknek együtt kell működniük a vonatkozó információk megosztásában, elkerülve ezzel a negatív átgyűrűző hatásokat. [Mód. 41]

| (20b) | Az igazgatási szervezetnek hatáskörrel kell rendelkeznie az infrastruktúra karbantartási munkáinak ellenőrzésére annak biztosítása érdekében, hogy azok végrehajtása a vállalkozó vasúti társaságok között ne eredményezzen megkülönböztetést. [Mód. 42] |
| --- | --- |

(20b)

Az igazgatási szervezetnek hatáskörrel kell rendelkeznie az infrastruktúra karbantartási munkáinak ellenőrzésére annak biztosítása érdekében, hogy azok végrehajtása a vállalkozó vasúti társaságok között ne eredményezzen megkülönböztetést. [Mód. 42]

| (20c) | A vertikálisan integrált társaságon belüli pályahálózat-működtető számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy személyzete számára a vertikálisan integrált társaság más egységei által használt helyiségekben bizonyos szociális szolgáltatásokat nyújtson. [Mód. 43] |
| --- | --- |

(20c)

A vertikálisan integrált társaságon belüli pályahálózat-működtető számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy személyzete számára a vertikálisan integrált társaság más egységei által használt helyiségekben bizonyos szociális szolgáltatásokat nyújtson. [Mód. 43]

| (20d) | A vertikálisan integrált társaságon belül a pályahálózat-működtető számára lehetővé kell tenni, hogy az igazgatási szervezet jóváhagyásával együttműködjön a vertikálisan integrált társaság más egységeivel az informatikai rendszerek tekintetében. [Mód. 44] |
| --- | --- |

(20d)

A vertikálisan integrált társaságon belül a pályahálózat-működtető számára lehetővé kell tenni, hogy az igazgatási szervezet jóváhagyásával együttműködjön a vertikálisan integrált társaság más egységeivel az informatikai rendszerek tekintetében. [Mód. 44]

| (20e) | A menetjegyek, átszállójegyek és helyfoglalások 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (9)

  9. cikke szerinti, az Unió egészében történő rendelkezésre állásának feltételeit teljesítettnek kell tekinteni, ha ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban 2019. december 12-ig létrejön a közös információs és jegykiadó rendszer. [Mód. 45] |
| --- | --- |

(20e)

A menetjegyek, átszállójegyek és helyfoglalások 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (9)

  9. cikke szerinti, az Unió egészében történő rendelkezésre állásának feltételeit teljesítettnek kell tekinteni, ha ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban 2019. december 12-ig létrejön a közös információs és jegykiadó rendszer. [Mód. 45]

| (20f) | Az igazgatási szervezet iránymutatásokat készíthet a pályahálózat-működtető személyzete és vezetősége vertikálisan integrált társaságon belüli tényleges függetlenségének fokozásáról a menetvonalak elosztása és az infrastruktúra használatára vonatkozó díjak tekintetében. [Mód. 118] |
| --- | --- |

(20f)

Az igazgatási szervezet iránymutatásokat készíthet a pályahálózat-működtető személyzete és vezetősége vertikálisan integrált társaságon belüli tényleges függetlenségének fokozásáról a menetvonalak elosztása és az infrastruktúra használatára vonatkozó díjak tekintetében. [Mód. 118]

| (20 g) | Ezen irányelv szerint a tagállamok bármikor szabadon választhatnak az egységes európai vasúti térségen belül a pályahálózat-működtetők számára létező eltérő típusú struktúrákból, nevezetesen az elkülönült és a vertikálisan integrált vállalkozások közül, még azután is, ha már bevezették az elkülönült típusú struktúrát. Ezen irányelv számos szabályt és elvet tartalmaz e struktúrák belső szervezetének irányítására vonatkozóan. [Mód. 47] |
| --- | --- |

(20 g)

Ezen irányelv szerint a tagállamok bármikor szabadon választhatnak az egységes európai vasúti térségen belül a pályahálózat-működtetők számára létező eltérő típusú struktúrákból, nevezetesen az elkülönült és a vertikálisan integrált vállalkozások közül, még azután is, ha már bevezették az elkülönült típusú struktúrát. Ezen irányelv számos szabályt és elvet tartalmaz e struktúrák belső szervezetének irányítására vonatkozóan. [Mód. 47]

| (20h) | Ezen irányelv alkalmazásában a felügyelőbizottság, az igazgatótanács, az igazgatóság vagy a vállalkozást jogilag képviselő testületek fogalmát kell alkalmazni a tagállamokban létező vállalati struktúrákra, elkerülve újabb testületek létrehozását, [Mód. 119] |
| --- | --- |

(20h)

Ezen irányelv alkalmazásában a felügyelőbizottság, az igazgatótanács, az igazgatóság vagy a vállalkozást jogilag képviselő testületek fogalmát kell alkalmazni a tagállamokban létező vállalati struktúrákra, elkerülve újabb testületek létrehozását, [Mód. 119]

ELFOGADTÁK EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2012/34/EU irányelv a következőképpen módosul:

| -1. | Az 1. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „(2a)
     
  Az irányelv célja, hogy a vasúti személyszállítást vonzóbb közlekedési eszközzé tegye az európai polgárok számára. Célja, hogy hozzájáruljon a megvalósítható információs és integrált jegykiadó rendszerek létrehozásához. A tagállamokon belül a vasúti ágazat által kifejlesztett átszállójegy-rendszereknek átjárhatónak kell lenniük, hogy egy uniós szintű rendszer jöhessen étre, amely a vasúti személyszállítás összes szereplőjét felöleli. [Mód. 49]



  (2b)
     
  Az irányelv célja az egységes európai vasúti térség létrehozása, és e célt az uniós szintű szociális párbeszéd alapján kell megvalósítani annak biztosítása érdekében, hogy a vasúti dolgozók megfelelő védettséget élvezzenek a piacnyitás nemkívánatos hatásaival szemben.” [Mód. 50] |
| --- | --- |

-1.

Az 1. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(2a)
     
  Az irányelv célja, hogy a vasúti személyszállítást vonzóbb közlekedési eszközzé tegye az európai polgárok számára. Célja, hogy hozzájáruljon a megvalósítható információs és integrált jegykiadó rendszerek létrehozásához. A tagállamokon belül a vasúti ágazat által kifejlesztett átszállójegy-rendszereknek átjárhatónak kell lenniük, hogy egy uniós szintű rendszer jöhessen étre, amely a vasúti személyszállítás összes szereplőjét felöleli. [Mód. 49]

(2b)
     
  Az irányelv célja az egységes európai vasúti térség létrehozása, és e célt az uniós szintű szociális párbeszéd alapján kell megvalósítani annak biztosítása érdekében, hogy a vasúti dolgozók megfelelő védettséget élvezzenek a piacnyitás nemkívánatos hatásaival szemben.” [Mód. 50]

| -1b. | A 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  A 7., 7a., 7b., 7c., 7d. és 7e. cikket nem kell alkalmazni azokra az 500 km-nél rövidebb hálózatokra:










  a) | amelyek az európai vasúti piac működése szempontjából semmilyen stratégiai jelentőséggel sem bírnak; vagy |
| --- | --- | --- |

-1b.

A 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  A 7., 7a., 7b., 7c., 7d. és 7e. cikket nem kell alkalmazni azokra az 500 km-nél rövidebb hálózatokra:

a)

amelyek az európai vasúti piac működése szempontjából semmilyen stratégiai jelentőséggel sem bírnak; vagy

| b) | amelyek műszaki és szervezeti szempontból elszigeteltek a fő belföldi vasúti hálózattól.”

  [Mód. 87] |
| --- | --- |

b)

amelyek műszaki és szervezeti szempontból elszigeteltek a fő belföldi vasúti hálózattól.”

  [Mód. 87]

| 1. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   »pályahálózat-működtető«: olyan szervezet vagy cég, amely egy hálózat vasúti infrastruktúrájának fejlesztését, működetését és karbantartását biztosítja; a fejlesztés hálózattervezést, pénzügyi és beruházástervezést, valamint az infrastruktúra építését és korszerűsítését foglalja magában; az infrastruktúra működetése a menetvonalak elosztásának folyamatát tartalmazza, beleértve a mind az egyes menetvonalak meghatározását, mind azok rendelkezésre állásának felmérését, mind pedig azok elosztását, a forgalomirányítást és az infrastruktúra-díjszabást, beleértve a díjak meghatározását és beszedését; míg a karbantartás infrastruktúra-bővítést és egyéb vagyonkezelési tevékenységeket foglal magában”; |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.   »pályahálózat-működtető«: olyan szervezet vagy cég, amely egy hálózat vasúti infrastruktúrájának fejlesztését, működetését és karbantartását biztosítja; a fejlesztés hálózattervezést, pénzügyi és beruházástervezést, valamint az infrastruktúra építését és korszerűsítését foglalja magában; az infrastruktúra működetése a menetvonalak elosztásának folyamatát tartalmazza, beleértve a mind az egyes menetvonalak meghatározását, mind azok rendelkezésre állásának felmérését, mind pedig azok elosztását, a forgalomirányítást és az infrastruktúra-díjszabást, beleértve a díjak meghatározását és beszedését; míg a karbantartás infrastruktúra-bővítést és egyéb vagyonkezelési tevékenységeket foglal magában”;

| b) | az 5. pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

az 5. pontot el kell hagyni;

| c) | a bekezdés az alábbi új ponttal egészül ki:






  „31. | »vertikálisan integrált vállalkozás«: olyan vállalkozás, amelyben:






  — | egyazon pályahálózat-működtetőként eljáró vállalkozás kizárólagos vagy résztulajdonosa egy vagy több vállalkozó vasúti társaságnak (holdingtársaság), vagy |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a bekezdés az alábbi új ponttal egészül ki:

„31.

»vertikálisan integrált vállalkozás«: olyan vállalkozás, amelyben:

—

egyazon pályahálózat-működtetőként eljáró vállalkozás kizárólagos vagy résztulajdonosa egy vagy több vállalkozó vasúti társaságnak (holdingtársaság), vagy

| — | egy vagy több vállalkozó vasúti társaság kizárólagos vagy résztulajdonosa egy pályahálózat-működtetőnek, illetve |
| --- | --- |

—

egy vagy több vállalkozó vasúti társaság kizárólagos vagy résztulajdonosa egy pályahálózat-működtetőnek, illetve

| — | egy pályahálózat-működtető kizárólagos vagy résztulajdonosa egy vagy több vállalkozó vasúti társaságnak”. |
| --- | --- |

—

egy pályahálózat-működtető kizárólagos vagy résztulajdonosa egy vagy több vállalkozó vasúti társaságnak”.

| ca) | A cikk a következő ponttal egészül ki:










  „32. | »integrált jegykiadó rendszer«: olyan jegykiadó rendszer, amely lehetővé teszi egy személy számára a különböző közlekedési módokon belüli vagy azok közötti átszállásokkal járó utazás megtételét, mint például a vonatok, buszok, villamosok, metrók, kompok és repülőgépek;” |
| --- | --- | --- |

ca)

A cikk a következő ponttal egészül ki:

„32.

»integrált jegykiadó rendszer«: olyan jegykiadó rendszer, amely lehetővé teszi egy személy számára a különböző közlekedési módokon belüli vagy azok közötti átszállásokkal járó utazás megtételét, mint például a vonatok, buszok, villamosok, metrók, kompok és repülőgépek;”

| cb) | A cikk a következő ponttal egészül ki:










  „33. | »átszállójegy«: egy vagy több vasúttársaság által működtetett, egymást követő vasúti szolgáltatásokra jogosító szállítási szerződést képviselő menetjegy vagy menetjegyek;”

  [Mód. 52] |
| --- | --- | --- |

cb)

A cikk a következő ponttal egészül ki:

„33.

»átszállójegy«: egy vagy több vasúttársaság által működtetett, egymást követő vasúti szolgáltatásokra jogosító szállítási szerződést képviselő menetjegy vagy menetjegyek;”

  [Mód. 52]

| cc) | A cikk a következő pontokkal egészül ki:










  „34. | »felügyelőbizottság«: a társaság tulajdonosai által kinevezett csoport, melynek célja a társaság érdekeinek érvényesítése, az ügyvezetők munkájának felügyelete és ellenőrzése, illetve a jelentős üzleti döntések jóváhagyása; |
| --- | --- | --- |

cc)

A cikk a következő pontokkal egészül ki:

„34.

»felügyelőbizottság«: a társaság tulajdonosai által kinevezett csoport, melynek célja a társaság érdekeinek érvényesítése, az ügyvezetők munkájának felügyelete és ellenőrzése, illetve a jelentős üzleti döntések jóváhagyása;

| 35. | »igazgatótanács«: egyének csoportja, melynek feladata a társaság napi irányítási feladatainak ellátása;”

  [Mód. 53] |
| --- | --- |

35.

»igazgatótanács«: egyének csoportja, melynek feladata a társaság napi irányítási feladatainak ellátása;”

  [Mód. 53]

| cd) | A cikk a következő ponttal egészül ki:










  „36) | »nagysebességű személyszállítási szolgáltatások«: olyan személyszállítási szolgáltatások, amelyek külön erre a célra épített nagysebességű sínpárokon működnek, amelyeket 250 km/h vagy annál nagyobb sebességre terveztek, és az utazás nagy része alatt ezzel a sebességgel közlekednek.” [Mód. 54] |
| --- | --- | --- |

cd)

A cikk a következő ponttal egészül ki:

„36)

»nagysebességű személyszállítási szolgáltatások«: olyan személyszállítási szolgáltatások, amelyek külön erre a célra épített nagysebességű sínpárokon működnek, amelyeket 250 km/h vagy annál nagyobb sebességre terveztek, és az utazás nagy része alatt ezzel a sebességgel közlekednek.” [Mód. 54]

| 2. | A 6. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A 6. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

| 2a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „6a. cikk




  Feltéve, hogy nem merül fel összeférhetetlenség, és a bizalmas üzleti adatok titkossága garantált, ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy engedélyezzék a pályahálózat-működtető számára, hogy átlátható, nem kizárólagos és megkülönböztetéstől mentes módon együttműködési megállapodásban vegyen részt egy vagy több kérelmezővel egy adott vonal vagy a hálózat egy helyi vagy regionális része tekintetében, olyan módon, hogy pénzügyi ösztönzőket nyújt a kérelmezőnek együttműködése hatékonyságának növelésére az érintett hálózat részét illetően. Ezek az ösztönzők a pályahasználati díjaknak az együttműködés eredményeképpen a vállalkozó vasúti társaság vagy a pályahálózat-működtető számára jelentkező lehetséges költségmegtakarításnak vagy bevételnövekedésnek megfelelő csökkentése vagy növelése formájában valósulhatnak meg. Az említett együttműködésnek a zavarok, karbantartási munkálatok vagy a túlterhelt infrastruktúra, illetve a késésnek kitett vonalak vagy hálózatrészek hatékonyabb irányítására, illetve a biztonság javítására kell irányulnia.




  Időtartama legfeljebb öt év, amely megújítható. A pályahálózat-működtető tájékoztatja az 55. cikkben említett igazgatási szervezetet a tervezett együttműködésről. Az igazgatási szervezet előzetesen jóváhagyja az együttműködési megállapodást, kéri annak módosítását, illetve elutasítja azt, ha a fenti feltételek nem teljesülnek. Az igazgatási szervezet a megállapodás teljes időtartama alatt kérheti a megállapodás módosítását. A pályahálózat-működtető tájékoztatja a 7d. cikkben említett koordinációs bizottságot az együttműködési megállapodásról. Ez a bekezdés nem alkalmazandó az ugyanazon vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó pályahálózat-működtető és vállalkozó vasúti társaságok között a 7a. és 7b. cikk alapján engedélyezett együttműködésre.” [Mód. 120] |
| --- | --- |

2a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„6a. cikk

Feltéve, hogy nem merül fel összeférhetetlenség, és a bizalmas üzleti adatok titkossága garantált, ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy engedélyezzék a pályahálózat-működtető számára, hogy átlátható, nem kizárólagos és megkülönböztetéstől mentes módon együttműködési megállapodásban vegyen részt egy vagy több kérelmezővel egy adott vonal vagy a hálózat egy helyi vagy regionális része tekintetében, olyan módon, hogy pénzügyi ösztönzőket nyújt a kérelmezőnek együttműködése hatékonyságának növelésére az érintett hálózat részét illetően. Ezek az ösztönzők a pályahasználati díjaknak az együttműködés eredményeképpen a vállalkozó vasúti társaság vagy a pályahálózat-működtető számára jelentkező lehetséges költségmegtakarításnak vagy bevételnövekedésnek megfelelő csökkentése vagy növelése formájában valósulhatnak meg. Az említett együttműködésnek a zavarok, karbantartási munkálatok vagy a túlterhelt infrastruktúra, illetve a késésnek kitett vonalak vagy hálózatrészek hatékonyabb irányítására, illetve a biztonság javítására kell irányulnia.

Időtartama legfeljebb öt év, amely megújítható. A pályahálózat-működtető tájékoztatja az 55. cikkben említett igazgatási szervezetet a tervezett együttműködésről. Az igazgatási szervezet előzetesen jóváhagyja az együttműködési megállapodást, kéri annak módosítását, illetve elutasítja azt, ha a fenti feltételek nem teljesülnek. Az igazgatási szervezet a megállapodás teljes időtartama alatt kérheti a megállapodás módosítását. A pályahálózat-működtető tájékoztatja a 7d. cikkben említett koordinációs bizottságot az együttműködési megállapodásról. Ez a bekezdés nem alkalmazandó az ugyanazon vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó pályahálózat-működtető és vállalkozó vasúti társaságok között a 7a. és 7b. cikk alapján engedélyezett együttműködésre.” [Mód. 120]

| 3. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „7. cikk
  A pályahálózat-működtető intézményi elkülönítése
  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a pályahálózat-működtető ellátja a 3. cikk 2. pontjában említett feladatokat, és független minden vállalkozó vasúti társaságtól.


  Amennyiben ezen irányelv hatálybalépésének időpontjában a vasúti infrastruktúra I. mellékletben meghatározott egyes elemei a pályahálózat-működtetőtől eltérő más vállalkozások tulajdonában és kezelésében állnak, a tagállamok dönthetnek e helyzet fenntartása mellett, feltéve, hogy e vállalkozások jogilag elkülönülnek és függetlenek bármely vállalkozó vasúti társaságtól. [Mód. 121]

  A pályahálózat-működtetők függetlenségének garantálása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a pályahálózat-működtetők olyan szervezetbe tömörülnek, amely jogilag elkülönül minden vállalkozó vasúti társaságtól.
  (2)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy egyazon jogi vagy természetes személy vagy személyek:






  a) | egyidejűleg nem gyakorolhatnak a 139/2004/EK tanácsi rendelet (*1) értelmében vett közvetlen vagy közvetett irányítást egy vállalkozó vasúti társaság és egy pályahálózat-működtető felett, illetve ilyen társaságokban nem tartanak fenn pénzügyi érdekeltséget és nem gyakorolhatnak semmilyen jogot; |
| --- | --- | --- |

3.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

A pályahálózat-működtető intézményi elkülönítése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a pályahálózat-működtető ellátja a 3. cikk 2. pontjában említett feladatokat, és független minden vállalkozó vasúti társaságtól.

Amennyiben ezen irányelv hatálybalépésének időpontjában a vasúti infrastruktúra I. mellékletben meghatározott egyes elemei a pályahálózat-működtetőtől eltérő más vállalkozások tulajdonában és kezelésében állnak, a tagállamok dönthetnek e helyzet fenntartása mellett, feltéve, hogy e vállalkozások jogilag elkülönülnek és függetlenek bármely vállalkozó vasúti társaságtól. [Mód. 121]

A pályahálózat-működtetők függetlenségének garantálása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a pályahálózat-működtetők olyan szervezetbe tömörülnek, amely jogilag elkülönül minden vállalkozó vasúti társaságtól.

(2)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy egyazon jogi vagy természetes személy vagy személyek:

a)

egyidejűleg nem gyakorolhatnak a 139/2004/EK tanácsi rendelet (*1) értelmében vett közvetlen vagy közvetett irányítást egy vállalkozó vasúti társaság és egy pályahálózat-működtető felett, illetve ilyen társaságokban nem tartanak fenn pénzügyi érdekeltséget és nem gyakorolhatnak semmilyen jogot;

| b) | nem nevezhetnek ki tagokat egy pályahálózat-működtető felügyelőbizottságába, igazgatótanácsába vagy a vállalkozást jogilag képviselő egyéb testületbe, és ezzel egyidejűleg nem gyakorolhatnak közvetlen vagy közvetett irányítást egy vállalkozó vasúti társaság felett, illetve ilyen társaságban nem tarthatnak fenn pénzügyi érdekeltséget és nem gyakorolhatnak semmilyen jogot; |
| --- | --- |

b)

nem nevezhetnek ki tagokat egy pályahálózat-működtető felügyelőbizottságába, igazgatótanácsába vagy a vállalkozást jogilag képviselő egyéb testületbe, és ezzel egyidejűleg nem gyakorolhatnak közvetlen vagy közvetett irányítást egy vállalkozó vasúti társaság felett, illetve ilyen társaságban nem tarthatnak fenn pénzügyi érdekeltséget és nem gyakorolhatnak semmilyen jogot;

| c) | nem vállalhatnak egyidejűleg tagságot egy vállalkozó vasúti társaság és egy pályahálózat-működtető felügyelőbizottságában, igazgatótanácsában vagy a vállalkozást jogilag képviselő egyéb testületekben; |
| --- | --- |

c)

nem vállalhatnak egyidejűleg tagságot egy vállalkozó vasúti társaság és egy pályahálózat-működtető felügyelőbizottságában, igazgatótanácsában vagy a vállalkozást jogilag képviselő egyéb testületekben;

| d) | a vasúti infrastruktúra működtetésével vagy a pályahálózat-működtető irányító testületében való közreműködéssel egyidejűleg egy vállalkozó vasúti társaság felett nem gyakorolhatnak közvetlen vagy közvetett irányítást, ilyen társaságban nem tarthatnak fenn pénzügyi érdekeltséget és nem gyakorolhatnak semmilyen jogot; a vállalkozó vasúti társaság vezetőségében való közreműködéssel egyidejűleg nem gyakorolhatnak közvetlen vagy közvetett irányítást egy pályahálózat-működtető felett, ilyen társaságban nem tarthatnak fenn érdekeltséget és nem gyakorolhatnak semmilyen jogot. |
| --- | --- |

d)

a vasúti infrastruktúra működtetésével vagy a pályahálózat-működtető irányító testületében való közreműködéssel egyidejűleg egy vállalkozó vasúti társaság felett nem gyakorolhatnak közvetlen vagy közvetett irányítást, ilyen társaságban nem tarthatnak fenn pénzügyi érdekeltséget és nem gyakorolhatnak semmilyen jogot; a vállalkozó vasúti társaság vezetőségében való közreműködéssel egyidejűleg nem gyakorolhatnak közvetlen vagy közvetett irányítást egy pályahálózat-működtető felett, ilyen társaságban nem tarthatnak fenn érdekeltséget és nem gyakorolhatnak semmilyen jogot.

(3)   E cikk végrehajtása tekintetében, amennyiben a (2) bekezdésben említett személy egy tagállam vagy más közigazgatási szerv, két olyan hatóság, amelyek egymástól működési és jogi szempontból elkülönülnek, és amelyek egyfelől a pályahálózat-működtető felett, másfelől a vállalkozó vasúti társaság felett irányítást vagy a (2) bekezdésben említett egyéb jogokat gyakorolnak, nem tekintendő ugyanazon személynek vagy személyeknek.

(4)   Feltéve, hogy nem merül fel összeférhetetlenség, és hogy a kereskedelmileg érzékeny információk bizalmas kezelése garantált, a pályahálózat-működtető a vállalkozó vasúti társaságoknak vagy egyéb, a pályahálózat-működtető felügyelete alatt eljáró szervezetnek – azok feletti döntéshozatali hatáskörének megtartása mellett – konkrét fejlesztési, felújítási és karbantartási feladatokat adhat alvállalkozásba.

(4a)
     
  Feltételezve, hogy betartják a pályahálózat-működtető intézményi szétválasztására vonatkozóan az (1)–(3) bekezdésben meghatározott rendelkezéseket, miszerint nem merül fel összeférhetetlenség, és garantálják az érzékeny üzleti információk titkosságát, a tagállamok felhatalmazhatják a pályahálózat-működtetőt, hogy átlátható, nem kizáró és megkülönböztetéstől mentes módon együttműködési megállapodásban vegyen részt egy vagy több kérelmezővel egy adott vonal vagy a hálózat egy helyi vagy regionális része tekintetében, olyan módon, hogy ösztönzőt nyújtson a kérelmezőnek együttműködése hatékonyságának növelésére az érintett hálózat részét illetően. Ezek az ösztönzők a pályahasználati díjak csökkentéséből állnak, amely az együttműködés eredményeképpen a pályahálózat-működtető számára jelentkező lehetséges költségmegtakarításnak felel meg. Ez az együttműködés a zavarok, karbantartási munkálatok vagy a túlterhelt infrastruktúra, illetve a késésnek kitett vonalak vagy hálózatrészek hatékonyabb kezelésére és irányítására, illetve a biztonság javítására irányul. Időtartama legfeljebb öt év, amely megújítható. A pályahálózat-működtető tájékoztatja az 55. cikkben említett igazgatási szervezetet a tervezett együttműködésről. Az igazgatási szervezet előzetesen jóváhagyja az együttműködési megállapodást, annak módosítását kéri, illetve elutasítja azt, ha a fenti feltételek nem teljesülnek. A megállapodás teljes időtartama alatt kérheti a megállapodás módosítását. A pályahálózat-működtető tájékoztatja a 7d. cikkben említett koordinációs bizottságot az együttműködési megállapodásról. [Mód. 56]

(5)   Amennyiben ezen irányelv hatályba lépésének időpontjában a pályahálózat-működtető egy vertikálisan integrált társasághoz tartozik, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák e cikk (2)–(4) bekezdését. Ebben az esetben az érintett tagállam biztosítja, hogy a pályahálózat-működtető ellátja valamennyi, a 3. cikk 2. pontjában említett feladatát, és a 7a–7c.

  7a.
  és a
  7b.
  cikk szerinti követelményeknek megfelelően szervezeti és döntéshozatali szempontból ténylegesen független minden vállalkozó vasúti társaságtól.

(*1)  A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) EGT vonatkozású szöveg. (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.)”[Mód. 122]"

| 4. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
  „7a. cikk
  A pályahálózat-működtető tényleges függetlensége a vertikálisan integrált társaságon belül
  (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a pályahálózat-működtető szervezetileg jogi értelemben elkülönüljön minden vállalkozó vasúti társaságtól vagy ilyen társaságot irányító holdingtól, illetve a vertikálisan integrált vállalkozásokhoz tartozó minden más jogi személytől.
  (2)   A vertikálisan integrált vállalkozás vasúti szállítási szolgáltatási piacon tevékenykedő jogi személyiségű szervezetei sem közvetlen

  közvetlenül
  , sem közvetett
  részesedéssel

  közvetetten, sem leányvállalataikon keresztül
  nem rendelkezhetnek
  részesedéssel
  a pályahálózat-működtetőben. Ugyanígy a pályahálózat-működtető sem rendelkezhet sem közvetlen

  közvetlenül
  , sem közvetett

  közvetetten, sem leányvállalatain keresztül
  részesedéssel a vasúti szállítási szolgáltatások piacán aktív szerepet vállaló vertikálisan integrált vállalkozás egyetlen, jogi személyiséggel bíró szervezetében sem.


  E rendelkezés azonban nem zárja ki olyan vertikálisan integrált vállalkozás létezését, amelyben ugyanazon vállalkozás pályahálózat-működtetőként egy vagy több vállalkozó vasúti társaság tulajdonosa vagy résztulajdonosa (holdingtársaság).


  (3)   A pályahálózat-működtető bevétele nem használható a vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó más jogi személy finanszírozására, csupán a pályahálózat-működtető tevékenységének finanszírozására. és

  Lehetőség van
  a vertikálisan integrált társaság végső tulajdonosai részére történő osztalékfizetésre. A pályahálózat-működtető nem nyújthat kölcsönöket a vertikálisan integrált vállalkozás egyéb jogi személyeinek, és a vertikálisan integrált vállalkozás egyéb jogi személyei sem nyújthatnak kölcsönt a pályahálózat-működtetőnek. A pályahálózat-működtető számára más jogi személyek által kínált szolgáltatások kizárólag szerződés alapján, a piaci ár megfizetése ellenében vehetők igénybe. A pályahálózat-működtetőnek tulajdonított tartozást egyértelműen el

  ezen osztalékkifizetéseit a működtetett infrastruktúra megújítására irányuló beruházásra
  kell választani a vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó egyéb jogi személyeknek tulajdonított tartozástól

  elkülöníteni
  , és az ezekre vonatkozó adósságszolgálatokat el kell különíteni. A pályahálózat-működtető és a vertikálisan integrált vállalkozás egyéb jogi személyeinek számvitelét oly módon kell vezetni, amely biztosítja e rendelkezések teljesítését, és lehetővé teszi,

  osztalékfizetés nem akadályozhatja meg a pályahálózat-működtetőt abban
  , hogy a pályahálózat-működtető pénzügyi folyamatai elkülönüljenek a vertikálisan integrált vállalkozás egyéb jogi személyeinek pénzügyi folyamataitól

  saját tartalékokat képezzen az üzleti ciklusa során keletkezett profitjának és veszteségeinek kezelése érdekében
  .


  E rendelkezések nem alkalmazandók a köz- és magánszféra közötti partnerségek esetén magánbefektetőknek teljesített kifizetésekre.




  A pályahálózat-működtető csak leányvállalatainak nyújthat kölcsönöket. A vertikálisan integrált vállalkozásokon belül a pályahálózat-működtetőnek csak a holdingtársaság nyújthat kölcsönt, amelyet az 55. cikkben említett igazgatási szervezet nyomon követ. A holdingtársaság az igazgatási szervezet számára kielégítően igazolja, hogy a kölcsönt piaci áron és a 6. cikknek megfelelően nyújtja.




  A pályahálózat-működtető számára más jogi személyek által kínált szolgáltatások kizárólag szerződés alapján, a piaci ár megfizetése ellenében vehetők igénybe. A pályahálózat-működtetőnek tulajdonított tartozást egyértelműen el kell választani a vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó egyéb jogi személyeknek tulajdonított tartozástól.




  A pályahálózat-működtető és a vertikálisan integrált vállalkozás egyéb jogi személyeinek számvitelét oly módon kell vezetni, amely biztosítja e rendelkezések teljesítését.


  (4)   A 8. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül a pályahálózat-működtetőnek a tőkepiacokon függetlenül, nem pedig a vertikálisan integrált vállalkozás egyéb jogi személyein keresztül kell finanszírozáshoz jutnia. A vertikálisan integrált vállalkozás egyéb jogi személyei nem juthatnak finanszírozáshoz a pályahálózat-működtetőn keresztül.
  [Mód. 123]

  (5)   A pályahálózat-működtetőnek részletes nyilvántartást kell vezetnie a vertikálisan integrált társaság más, jogi személyiséggel rendelkező szervezeteihez fűződő kereskedelmi és pénzügyi kapcsolatairól, és azt – annak kérésére – az 56. cikk (12) bekezdésének megfelelően az igazgatási szervezet rendelkezésére kell bocsátania.
  7b. cikk
  A pályahálózat-működtető személyzetének és irányításának tényleges függetlensége a vertikálisan integrált társaságon belül
  (1)   Az igazgatási szervezet 56. cikk értelmében meghozott döntéseinek sérelme nélkül a pályahálózat-működtetőnek a 3. cikk 2. pontjában említett valamennyi feladat

  menetvonalak elosztása és az infrastruktúra használatára vonatkozó díjak
  tekintetében a vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó többi jogi személytől független, tényleges döntéshozatali jogkörrel kell rendelkeznie. A pályahálózat-működtető általános irányítási struktúrája és vállalati alapszabálya biztosítja, hogy a vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó egyetlen más jogi személy sem befolyásolhatja közvetlenül vagy közvetetten a pályahálózat-működtető e feladatokkal kapcsolatos magatartását.



  A pályahálózat-működtető általános irányítási struktúrája és vállalati alapszabálya biztosítja, hogy a vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó egyetlen más jogi személy sem befolyásolhatja közvetlenül vagy közvetetten a pályahálózat-működtetőnek a menetvonalak elosztásával és az infrastruktúra használatára vonatkozó díjakkal kapcsolatos magatartását.




  A pályahálózat-működtető felügyelőbizottságának és igazgatótanácsának tagjai, illetve a nekik közvetlenül alárendelt vezetők ezen elvek szerint járnak el.



  (2)   A pályahálózat-működtető igazgatótanácsának tagjai és vezető tisztségviselői a vertikálisan integrált vállalkozás egyetlen másik jogi személyiséggel rendelkező szervezetében sem vállalhatnak felügyelőbizottsági vagy igazgatósági tagságot, illetve nem tölthetnek be vezető tisztséget.


  A vertikálisan integrált vállalkozás más, jogi személyiséggel rendelkező szervezetei felügyelőbizottságának vagy igazgatótanácsának tagjai és vezető tisztségviselői nem vállalhatnak igazgatósági tagságot, illetve nem tölthetnek be vezető tisztséget a pályahálózat-működtetőnél.


  (3)   A pályahálózat-működtetőnek rendelkeznie kell egy felügyelőbizottsággal, amely a vertikálisan integrált vállalkozás végső tulajdonosainak képviselőiből áll.


  A felügyelőbizottság egyeztethet a 7d. cikk szerinti koordinációs bizottsággal az annak illetékességi körébe eső ügyekről.


  A pályahálózat-működtető igazgatósági tagjainak kinevezésére, kinevezésének meghosszabbítására, munkakörülményeire (köztük díjazására), valamint hivatalából történő felmentésére vonatkozó döntéseket a felügyelőbizottságnak kell meghoznia. A felügyelőbizottság által a pályahálózat-működtető igazgatótanácsába való kinevezés vagy e kinevezés meghosszabbítása céljából megnevezett személyek személyazonosságát, a hivataluk időtartama és az abból való felmentésük tekintetében irányadó feltételeket, valamint a hivatal idő előtti felmondására vonatkozó döntésjavaslat indokolását el kell juttatni az 55. cikkben említett igazgatási szervezethez. E feltételek és az e bekezdésben említett döntések csak akkor válnak kötelező erejűvé, ha az igazgatási szervezet kifejezetten jóváhagyta azokat. Az igazgatási szervezet az ilyen döntések ellen akkor emelhet kifogást, ha kétségek merülnek fel az igazgatótanácsba kinevezendő személy szakmai függetlenségét illetően, illetve ha a pályahálózat-működtető valamely igazgatósági tagját hivatali idejének lejárta előtt mentik fel.


  Az igazgatótanács azon tagjai számára, akik panasszal kívánnak élni a hivatali idejük lejárta előtti felmentésük miatt, tényleges fellebbezési jogot kell biztosítani az igazgatási szervezetnél.


  (4)   A pályahálózat-működtető felügyelőbizottsági és igazgatósági tagjai, valamint vezető tisztségviselői a pályahálózat-működtetőtől való távozásukat követően nem tölthetnek be vezető tisztséget a vertikálisan integrált vállalkozás más, jogi személyiséggel rendelkező szervezeteinél. A vertikálisan integrált vállalkozás e más, jogi személyiséggel rendelkező szervezeteinek felügyelőbizottsági és igazgatósági tagjai, valamint vezető tisztségviselői az ilyen jogi személyektől való távozásukat követően három évig nem tölthetnek be vezető tisztséget a pályahálózat-működtetőnél.

  (5)   A pályahálózat-működtetőnek saját személyi állománnyal kell rendelkeznie, és a vertikálisan integrált vállalkozás más jogi személyeitől elkülönülő helyiségekben kell működnie. A pályahálózat-működtető függetlenségének biztosítása érdekében az informatikai rendszerekhez való hozzáférést

  birtokában lévő érzékeny információkat megfelelően
  védeni kell
  , és az

  A belső szabályzatoknak vagy a munkavállalói szerződéseknek a vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó más jogi személyekkel való érintkezést egyértelműen korlátozniuk kell annak kikötésével, hogy annak tartalma kizárólag a pályahálózat-működtető feladatainak ellátásával összefüggésben a vertikálisan integrált vállalkozáson kívüli egyéb vállalkozó vasúti társaságokkal is folytatott hivatalos kommunikáció tartalmára szorítkozhat. Az alkalmazottaknak a pályahálózat-működtető és a vertikálisan integrált vállalkozás más jogi személyei közötti, a c) pont szerinti esettől eltérő áthelyezésére csak akkor van lehetőség, ha biztosítható, hogy ne kerüljön sor közöttük érzékeny
  információ cseréjére.

  személyeknek nem adható át.




  A pályahálózat-működtető például a vertikálisan integrált vállalkozás más, jogi személyiséggel rendelkező szervezetei által használt iskolákban, óvodákban, sportközpontokban és éttermekben nyújtott szociális szolgáltatásokat biztosíthat alkalmazottai számára. A pályahálózat-működtető együttműködhet a vertikálisan integrált társaságon belüli más jogi személyekkel az informatikai rendszereik fejlesztése terén.




  Az igazgatási szervezet jóváhagyja az e bekezdés végrehajtásával kapcsolatos rendelkezéseket, illetve kéri azok módosítását, hogy biztosítsa a pályahálózat-működtető függetlenségét. Az igazgatási szervezet kérheti az integrált vállalkozástól, hogy nyújtsa át neki az adott esetben szükséges információkat.


  (6)   A pályahálózat-működtetőnek rendelkeznie kell az ahhoz szükséges szervezeti kapacitással, hogy funkcióit a vertikálisan integrált vállalkozás más, jogi személyiséggel rendelkező szerveitől

  valamennyi funkcióját
  függetlenül el tudja látni, és e funkciók vagy az azokhoz kapcsolódó tevékenységek végrehajtásával e jogi személyeket nem bízhatja meg

  ellátni
  .


  Feltéve, hogy nem merül fel összeférhetetlenség, a piac torzulása vagy megkülönböztetés alkalmazása, és hogy a kereskedelmileg érzékeny információk bizalmas kezelése garantált, a pályahálózat-működtető a vállalkozó vasúti társaságoknak vagy egyéb, a pályahálózat-működtető felügyelete alatt eljáró szervezetnek – azok feletti döntéshozatali hatáskörének megtartása mellett – konkrét fejlesztési, felújítási és karbantartási feladatokat adhat alvállalkozásba.



  (7)   A pályahálózat-működtető felügyelő szerve vagy igazgatósága tagjai, valamint vezető tisztviselői nem rendelkezhetnek érdekeltséggel a vertikálisan integrált vállalkozás más jogi személyeiben, illetve nem részesülhetnek semmilyen, közvetlenül vagy közvetetten e jogi személyektől származó pénzügyi előnyből. Díjazásuk teljesítményalapú összetevői nem függhetnek a vertikálisan integrált vállalkozás részét képező vagy annak irányítása alatt álló más jogi személyek üzleti eredményeitől, hanem kizárólag a pályahálózat-működtető eredményeitől.
  [Mód. 124/rev]


  7c. cikk


  A megfelelőség ellenőrzésének folyamata


  (1)   A Bizottság valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére eldöntheti, hogy a vertikálisan integrált társaságba tartozó pályahálózat-működtetők teljesítik-e a 7a. és 7b. cikk követelményeit, illetve hogy e követelmények végrehajtása alkalmas-e arra, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítson valamennyi vállalkozó vasúti társaság számára, és hogy elhárítsa a versenytorzulásokat az adott piacon.


  (2)   A Bizottság jogosult arra, hogy ésszerű határidőn belül minden szükséges információt bekérjen attól a tagállamtól, amelyben a vertikálisan integrált társaságot bejegyezték. A Bizottság egyeztet az érintett igazgatási szervezettel vagy szervezetekkel, valamint – megfelelő esetben – az igazgatási szervezetek 57. cikk szerinti hálózatával.


  (3)   A tagállamok korlátozhatják a vasúti infrastruktúrához való hozzáférés 10. cikkben meghatározott jogát azon vállalkozó vasúti társaságok tekintetében, amelyek az pályahálózat-működtetőt is magában foglaló vertikálisan integrált társasághoz tartoznak, ha a Bizottság arról tájékoztatja a tagállamot, hogy nem érkezett hozzá az (1) bekezdés szerinti kérés, vagy ameddig a Bizottság meg nem vizsgálja az adott kérést, vagy a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban úgy nem dönt, hogy








  a) | a Bizottságnak a (2) bekezdés szerinti információbekérésére nem érkezett érdemi válasz, vagy |
| --- | --- | --- |

4.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„7a. cikk

A pályahálózat-működtető tényleges függetlensége a vertikálisan integrált társaságon belül

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a pályahálózat-működtető szervezetileg jogi értelemben elkülönüljön minden vállalkozó vasúti társaságtól vagy ilyen társaságot irányító holdingtól, illetve a vertikálisan integrált vállalkozásokhoz tartozó minden más jogi személytől.

(2)   A vertikálisan integrált vállalkozás vasúti szállítási szolgáltatási piacon tevékenykedő jogi személyiségű szervezetei sem közvetlen

  közvetlenül
  , sem közvetett
  részesedéssel

  közvetetten, sem leányvállalataikon keresztül
  nem rendelkezhetnek
  részesedéssel
  a pályahálózat-működtetőben. Ugyanígy a pályahálózat-működtető sem rendelkezhet sem közvetlen

  közvetlenül
  , sem közvetett

  közvetetten, sem leányvállalatain keresztül
  részesedéssel a vasúti szállítási szolgáltatások piacán aktív szerepet vállaló vertikálisan integrált vállalkozás egyetlen, jogi személyiséggel bíró szervezetében sem.

E rendelkezés azonban nem zárja ki olyan vertikálisan integrált vállalkozás létezését, amelyben ugyanazon vállalkozás pályahálózat-működtetőként egy vagy több vállalkozó vasúti társaság tulajdonosa vagy résztulajdonosa (holdingtársaság).

(3)   A pályahálózat-működtető bevétele nem használható a vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó más jogi személy finanszírozására, csupán a pályahálózat-működtető tevékenységének finanszírozására. és

  Lehetőség van
  a vertikálisan integrált társaság végső tulajdonosai részére történő osztalékfizetésre. A pályahálózat-működtető nem nyújthat kölcsönöket a vertikálisan integrált vállalkozás egyéb jogi személyeinek, és a vertikálisan integrált vállalkozás egyéb jogi személyei sem nyújthatnak kölcsönt a pályahálózat-működtetőnek. A pályahálózat-működtető számára más jogi személyek által kínált szolgáltatások kizárólag szerződés alapján, a piaci ár megfizetése ellenében vehetők igénybe. A pályahálózat-működtetőnek tulajdonított tartozást egyértelműen el

  ezen osztalékkifizetéseit a működtetett infrastruktúra megújítására irányuló beruházásra
  kell választani a vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó egyéb jogi személyeknek tulajdonított tartozástól

  elkülöníteni
  , és az ezekre vonatkozó adósságszolgálatokat el kell különíteni. A pályahálózat-működtető és a vertikálisan integrált vállalkozás egyéb jogi személyeinek számvitelét oly módon kell vezetni, amely biztosítja e rendelkezések teljesítését, és lehetővé teszi,

  osztalékfizetés nem akadályozhatja meg a pályahálózat-működtetőt abban
  , hogy a pályahálózat-működtető pénzügyi folyamatai elkülönüljenek a vertikálisan integrált vállalkozás egyéb jogi személyeinek pénzügyi folyamataitól

  saját tartalékokat képezzen az üzleti ciklusa során keletkezett profitjának és veszteségeinek kezelése érdekében
  .

E rendelkezések nem alkalmazandók a köz- és magánszféra közötti partnerségek esetén magánbefektetőknek teljesített kifizetésekre.

A pályahálózat-működtető csak leányvállalatainak nyújthat kölcsönöket. A vertikálisan integrált vállalkozásokon belül a pályahálózat-működtetőnek csak a holdingtársaság nyújthat kölcsönt, amelyet az 55. cikkben említett igazgatási szervezet nyomon követ. A holdingtársaság az igazgatási szervezet számára kielégítően igazolja, hogy a kölcsönt piaci áron és a 6. cikknek megfelelően nyújtja.

A pályahálózat-működtető számára más jogi személyek által kínált szolgáltatások kizárólag szerződés alapján, a piaci ár megfizetése ellenében vehetők igénybe. A pályahálózat-működtetőnek tulajdonított tartozást egyértelműen el kell választani a vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó egyéb jogi személyeknek tulajdonított tartozástól.

A pályahálózat-működtető és a vertikálisan integrált vállalkozás egyéb jogi személyeinek számvitelét oly módon kell vezetni, amely biztosítja e rendelkezések teljesítését.

(4)   A 8. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül a pályahálózat-működtetőnek a tőkepiacokon függetlenül, nem pedig a vertikálisan integrált vállalkozás egyéb jogi személyein keresztül kell finanszírozáshoz jutnia. A vertikálisan integrált vállalkozás egyéb jogi személyei nem juthatnak finanszírozáshoz a pályahálózat-működtetőn keresztül.
  [Mód. 123]

(5)   A pályahálózat-működtetőnek részletes nyilvántartást kell vezetnie a vertikálisan integrált társaság más, jogi személyiséggel rendelkező szervezeteihez fűződő kereskedelmi és pénzügyi kapcsolatairól, és azt – annak kérésére – az 56. cikk (12) bekezdésének megfelelően az igazgatási szervezet rendelkezésére kell bocsátania.

7b. cikk

A pályahálózat-működtető személyzetének és irányításának tényleges függetlensége a vertikálisan integrált társaságon belül

(1)   Az igazgatási szervezet 56. cikk értelmében meghozott döntéseinek sérelme nélkül a pályahálózat-működtetőnek a 3. cikk 2. pontjában említett valamennyi feladat

  menetvonalak elosztása és az infrastruktúra használatára vonatkozó díjak
  tekintetében a vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó többi jogi személytől független, tényleges döntéshozatali jogkörrel kell rendelkeznie. A pályahálózat-működtető általános irányítási struktúrája és vállalati alapszabálya biztosítja, hogy a vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó egyetlen más jogi személy sem befolyásolhatja közvetlenül vagy közvetetten a pályahálózat-működtető e feladatokkal kapcsolatos magatartását.

A pályahálózat-működtető általános irányítási struktúrája és vállalati alapszabálya biztosítja, hogy a vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó egyetlen más jogi személy sem befolyásolhatja közvetlenül vagy közvetetten a pályahálózat-működtetőnek a menetvonalak elosztásával és az infrastruktúra használatára vonatkozó díjakkal kapcsolatos magatartását.

A pályahálózat-működtető felügyelőbizottságának és igazgatótanácsának tagjai, illetve a nekik közvetlenül alárendelt vezetők ezen elvek szerint járnak el.

(2)   A pályahálózat-működtető igazgatótanácsának tagjai és vezető tisztségviselői a vertikálisan integrált vállalkozás egyetlen másik jogi személyiséggel rendelkező szervezetében sem vállalhatnak felügyelőbizottsági vagy igazgatósági tagságot, illetve nem tölthetnek be vezető tisztséget.

A vertikálisan integrált vállalkozás más, jogi személyiséggel rendelkező szervezetei felügyelőbizottságának vagy igazgatótanácsának tagjai és vezető tisztségviselői nem vállalhatnak igazgatósági tagságot, illetve nem tölthetnek be vezető tisztséget a pályahálózat-működtetőnél.

(3)   A pályahálózat-működtetőnek rendelkeznie kell egy felügyelőbizottsággal, amely a vertikálisan integrált vállalkozás végső tulajdonosainak képviselőiből áll.

A felügyelőbizottság egyeztethet a 7d. cikk szerinti koordinációs bizottsággal az annak illetékességi körébe eső ügyekről.

A pályahálózat-működtető igazgatósági tagjainak kinevezésére, kinevezésének meghosszabbítására, munkakörülményeire (köztük díjazására), valamint hivatalából történő felmentésére vonatkozó döntéseket a felügyelőbizottságnak kell meghoznia. A felügyelőbizottság által a pályahálózat-működtető igazgatótanácsába való kinevezés vagy e kinevezés meghosszabbítása céljából megnevezett személyek személyazonosságát, a hivataluk időtartama és az abból való felmentésük tekintetében irányadó feltételeket, valamint a hivatal idő előtti felmondására vonatkozó döntésjavaslat indokolását el kell juttatni az 55. cikkben említett igazgatási szervezethez. E feltételek és az e bekezdésben említett döntések csak akkor válnak kötelező erejűvé, ha az igazgatási szervezet kifejezetten jóváhagyta azokat. Az igazgatási szervezet az ilyen döntések ellen akkor emelhet kifogást, ha kétségek merülnek fel az igazgatótanácsba kinevezendő személy szakmai függetlenségét illetően, illetve ha a pályahálózat-működtető valamely igazgatósági tagját hivatali idejének lejárta előtt mentik fel.

Az igazgatótanács azon tagjai számára, akik panasszal kívánnak élni a hivatali idejük lejárta előtti felmentésük miatt, tényleges fellebbezési jogot kell biztosítani az igazgatási szervezetnél.

(4)   A pályahálózat-működtető felügyelőbizottsági és igazgatósági tagjai, valamint vezető tisztségviselői a pályahálózat-működtetőtől való távozásukat követően nem tölthetnek be vezető tisztséget a vertikálisan integrált vállalkozás más, jogi személyiséggel rendelkező szervezeteinél. A vertikálisan integrált vállalkozás e más, jogi személyiséggel rendelkező szervezeteinek felügyelőbizottsági és igazgatósági tagjai, valamint vezető tisztségviselői az ilyen jogi személyektől való távozásukat követően három évig nem tölthetnek be vezető tisztséget a pályahálózat-működtetőnél.

(5)   A pályahálózat-működtetőnek saját személyi állománnyal kell rendelkeznie, és a vertikálisan integrált vállalkozás más jogi személyeitől elkülönülő helyiségekben kell működnie. A pályahálózat-működtető függetlenségének biztosítása érdekében az informatikai rendszerekhez való hozzáférést

  birtokában lévő érzékeny információkat megfelelően
  védeni kell
  , és az

  A belső szabályzatoknak vagy a munkavállalói szerződéseknek a vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó más jogi személyekkel való érintkezést egyértelműen korlátozniuk kell annak kikötésével, hogy annak tartalma kizárólag a pályahálózat-működtető feladatainak ellátásával összefüggésben a vertikálisan integrált vállalkozáson kívüli egyéb vállalkozó vasúti társaságokkal is folytatott hivatalos kommunikáció tartalmára szorítkozhat. Az alkalmazottaknak a pályahálózat-működtető és a vertikálisan integrált vállalkozás más jogi személyei közötti, a c) pont szerinti esettől eltérő áthelyezésére csak akkor van lehetőség, ha biztosítható, hogy ne kerüljön sor közöttük érzékeny
  információ cseréjére.

  személyeknek nem adható át.

A pályahálózat-működtető például a vertikálisan integrált vállalkozás más, jogi személyiséggel rendelkező szervezetei által használt iskolákban, óvodákban, sportközpontokban és éttermekben nyújtott szociális szolgáltatásokat biztosíthat alkalmazottai számára. A pályahálózat-működtető együttműködhet a vertikálisan integrált társaságon belüli más jogi személyekkel az informatikai rendszereik fejlesztése terén.

Az igazgatási szervezet jóváhagyja az e bekezdés végrehajtásával kapcsolatos rendelkezéseket, illetve kéri azok módosítását, hogy biztosítsa a pályahálózat-működtető függetlenségét. Az igazgatási szervezet kérheti az integrált vállalkozástól, hogy nyújtsa át neki az adott esetben szükséges információkat.

(6)   A pályahálózat-működtetőnek rendelkeznie kell az ahhoz szükséges szervezeti kapacitással, hogy funkcióit a vertikálisan integrált vállalkozás más, jogi személyiséggel rendelkező szerveitől

  valamennyi funkcióját
  függetlenül el tudja látni, és e funkciók vagy az azokhoz kapcsolódó tevékenységek végrehajtásával e jogi személyeket nem bízhatja meg

  ellátni
  .

Feltéve, hogy nem merül fel összeférhetetlenség, a piac torzulása vagy megkülönböztetés alkalmazása, és hogy a kereskedelmileg érzékeny információk bizalmas kezelése garantált, a pályahálózat-működtető a vállalkozó vasúti társaságoknak vagy egyéb, a pályahálózat-működtető felügyelete alatt eljáró szervezetnek – azok feletti döntéshozatali hatáskörének megtartása mellett – konkrét fejlesztési, felújítási és karbantartási feladatokat adhat alvállalkozásba.

(7)   A pályahálózat-működtető felügyelő szerve vagy igazgatósága tagjai, valamint vezető tisztviselői nem rendelkezhetnek érdekeltséggel a vertikálisan integrált vállalkozás más jogi személyeiben, illetve nem részesülhetnek semmilyen, közvetlenül vagy közvetetten e jogi személyektől származó pénzügyi előnyből. Díjazásuk teljesítményalapú összetevői nem függhetnek a vertikálisan integrált vállalkozás részét képező vagy annak irányítása alatt álló más jogi személyek üzleti eredményeitől, hanem kizárólag a pályahálózat-működtető eredményeitől.
  [Mód. 124/rev]

7c. cikk

A megfelelőség ellenőrzésének folyamata

(1)   A Bizottság valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére eldöntheti, hogy a vertikálisan integrált társaságba tartozó pályahálózat-működtetők teljesítik-e a 7a. és 7b. cikk követelményeit, illetve hogy e követelmények végrehajtása alkalmas-e arra, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítson valamennyi vállalkozó vasúti társaság számára, és hogy elhárítsa a versenytorzulásokat az adott piacon.

(2)   A Bizottság jogosult arra, hogy ésszerű határidőn belül minden szükséges információt bekérjen attól a tagállamtól, amelyben a vertikálisan integrált társaságot bejegyezték. A Bizottság egyeztet az érintett igazgatási szervezettel vagy szervezetekkel, valamint – megfelelő esetben – az igazgatási szervezetek 57. cikk szerinti hálózatával.

(3)   A tagállamok korlátozhatják a vasúti infrastruktúrához való hozzáférés 10. cikkben meghatározott jogát azon vállalkozó vasúti társaságok tekintetében, amelyek az pályahálózat-működtetőt is magában foglaló vertikálisan integrált társasághoz tartoznak, ha a Bizottság arról tájékoztatja a tagállamot, hogy nem érkezett hozzá az (1) bekezdés szerinti kérés, vagy ameddig a Bizottság meg nem vizsgálja az adott kérést, vagy a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban úgy nem dönt, hogy

a)

a Bizottságnak a (2) bekezdés szerinti információbekérésére nem érkezett érdemi válasz, vagy

| b) | az érintett pályahálózat-működtető nem teljesíti a 7a. és 7b. cikkben meghatározott követelményeket, vagy |
| --- | --- |

b)

az érintett pályahálózat-működtető nem teljesíti a 7a. és 7b. cikkben meghatározott követelményeket, vagy

| c) | a 7a. és 7b. cikkben meghatározott követelmények végrehajtása nem alkalmas arra, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítson valamennyi vállalkozó vasúti társaság számára, és hogy elhárítsa a versenytorzulásokat abban a tagállamban, amelyben az érintett pályahálózat-működtetőt bejegyezték. |
| --- | --- |

c)

a 7a. és 7b. cikkben meghatározott követelmények végrehajtása nem alkalmas arra, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítson valamennyi vállalkozó vasúti társaság számára, és hogy elhárítsa a versenytorzulásokat abban a tagállamban, amelyben az érintett pályahálózat-működtetőt bejegyezték.

A Bizottság ésszerű időn belül hoz döntést.

(4)   A 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően az érintett tagállam kérheti a Bizottságtól a (3) bekezdésben említett döntés hatályon kívül helyezését, ha képes meggyőzni a Bizottság arról, hogy a döntés okai már nem állnak fenn. A Bizottság ésszerű időn belül hoz döntést.

(5)   Az (1)–(4) bekezdés sérelme nélkül, a 7a. és 7b. cikkben meghatározott követelményeknek való folyamatos megfelelést az 55. cikk szerinti igazgatási szervezet követi nyomon. Bármely kérelmező jogorvoslati kérelemmel fordulhat az igazgatási szervezethez, ha úgy véli, hogy e követelmények nem teljesülnek. Ilyen kérelem esetében az igazgatási szervezetnek az 56. cikk (9) bekezdésében meghatározott határidőig döntenie kell a helyzet orvoslásához szükséges intézkedésekről.
  [Mód. 101 és 125/rev]

7c. cikk

Koordinációs bizottság

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a pályahálózat-működtetők minden hálózathoz egy koordinációs bizottságot hozzanak létre és szervezzenek meg. A bizottságnak tagja lehet legalább a pályahálózat-működtető, a 8. cikk (3) bekezdésében meghatározott ismert kérelmezők, valamint – ha kérik – a potenciális kérelmezők, azok képviseleti szervei, a vasúti teher- és személyszállítási szolgáltatás igénybevevőinek képviselői és adott esetben a regionális és helyi önkormányzatok
  , beleértve az illetékes hatóságokat is
  . A koordinációs bizottság üléseire megfigyelői minőségben meg kell hívni a tagállamok képviselőit és az érintett igazgatási szervezetet. [Mód. 59]

(2)   A koordinációs bizottságnak javaslatokat kell előterjesztenie, illetve tájékoztatnia kell a pályahálózat-működtetőt és – szükség esetén – a tagállamot a következő témakörökben:

| a) | az infrastruktúra-kapacitás karbantartására és fejlesztésére vonatkozó kérelmezői igények; |
| --- | --- |

a)

az infrastruktúra-kapacitás karbantartására és fejlesztésére vonatkozó kérelmezői igények;

| b) | a 30. cikkben említett szerződésekben foglalt felhasználó-központú teljesítménycélok, valamint a 30. cikk (1) bekezdésében említett ösztönzők tartalma és végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

a 30. cikkben említett szerződésekben foglalt felhasználó-központú teljesítménycélok, valamint a 30. cikk (1) bekezdésében említett ösztönzők tartalma és végrehajtása;

| c) | a 27. cikkben említett vasúthálózat-használati feltételek tartalma és végrehajtása; |
| --- | --- |

c)

a 27. cikkben említett vasúthálózat-használati feltételek tartalma és végrehajtása;

| d) | az állami díjszabási rendszer és szabályok, a pályahálózat-működtető által a 29. cikk szerint létrehozott díjképzési konstrukció, és az infrastruktúra-használati díjak mértéke és szerkezete; |
| --- | --- |

d)

az állami díjszabási rendszer és szabályok, a pályahálózat-működtető által a 29. cikk szerint létrehozott díjképzési konstrukció, és az infrastruktúra-használati díjak mértéke és szerkezete;

| e) | az infrastruktúra-kapacitás elosztásának folyamata, többek között a kapacitásoknak az infrastruktúra-felhasználók különböző kategóriái közötti elosztására vonatkozó elsőbbségi szabályok;
  egy vasúti szolgáltatás működtetésére irányuló, egymással ütköző kérelmek esetén az együttműködés elveire a 46. cikk (4) bekezdése az irányadó; [Mód. 60] |
| --- | --- |

e)

az infrastruktúra-kapacitás elosztásának folyamata, többek között a kapacitásoknak az infrastruktúra-felhasználók különböző kategóriái közötti elosztására vonatkozó elsőbbségi szabályok;
  egy vasúti szolgáltatás működtetésére irányuló, egymással ütköző kérelmek esetén az együttműködés elveire a 46. cikk (4) bekezdése az irányadó; [Mód. 60]

| f) | intermodalitási kérdések; |
| --- | --- |

f)

intermodalitási kérdések;

| g) | minden olyan egyéb kérdés, amely az infrastruktúrához való hozzáférésnek és az infrastruktúra használatának feltételeire, illetve a pályahálózat-működtető szolgáltatásainak minőségére vonatkozik; |
| --- | --- |

g)

minden olyan egyéb kérdés, amely az infrastruktúrához való hozzáférésnek és az infrastruktúra használatának feltételeire, illetve a pályahálózat-működtető szolgáltatásainak minőségére vonatkozik;

| ga) | azok a problémák, amelyekkel a vasúti teher- és személyszállítási szolgáltatás igénybevevői szembesülnek – – ideértve a szolgáltatás minőségét, az infrastruktúra-használati díjakat vagy a vasúti szolgáltatások díjainak mértékét és átláthatóságát.

  [Mód. 61] |
| --- | --- |

ga)

azok a problémák, amelyekkel a vasúti teher- és személyszállítási szolgáltatás igénybevevői szembesülnek – – ideértve a szolgáltatás minőségét, az infrastruktúra-használati díjakat vagy a vasúti szolgáltatások díjainak mértékét és átláthatóságát.

  [Mód. 61]

A koordinációs bizottságnak
  az üzleti titoktartás sérelme nélkül
  jogában áll, hogy e feladatok végrehajtása érdekében az a)–g) pontokkal kapcsolatban pontos tájékoztatást kérjen a pályahálózat-működtetőtől. [Mód. 62]

(3)   A koordinációs bizottságnak eljárási szabályzatot kell összeállítania, amely tartalmazza különösen az üléseken való részvételre és azok gyakoriságára (amely nem lehet negyedévenkéntinél ritkább) vonatkozó szabályokat.
  Az eljárási szabályzat többek között rendszeres, évente legalább egyszeri konzultációt ír elő
  a
  vasúti teher- és személyszállítási szolgáltatás igénybevevőivel és a vasúti ágazat munkavállalóinak képviselőivel. A
  koordinációs bizottságban folytatott megbeszélésekről a pályahálózat-működtető, a tagállam, az érintett igazgatási szervezet és a
  vasúti teher- és személyszállítási szolgáltatások igénybevevői, illetve az érintett vasúti ágazat munkavállalóinak képviselői valamint a
  Bizottság részére éves jelentést kell benyújtani, amelyben a Bizottság tagjainak álláspontját is fel kell tüntetni. [Mód. 63]

7d. cikk

Pályahálózat-működtetők európai hálózata

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a pályahálózat-működtetők hálózatba szerveződjenek és együttműködjenek egymással az uniós vasúti infrastruktúra fejlesztése és különösen egy hatékony transzeurópai közlekedési hálózat létrehozása

  az alábbiak biztosítása
  érdekében:

| i. | egy hatékony transzeurópai közlekedési hálózat létrehozása, beleértve a törzshálózatot alkotó folyosókat, a 913/2010/EU rendelet

   (*2)

  szerinti vasúti árufuvarozási folyosókat és az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszernek (ERTMS) a 2012/88/EU határozatban

   (*3)

  előírt európai megvalósítási tervét, valamint |
| --- | --- |

i.

egy hatékony transzeurópai közlekedési hálózat létrehozása, beleértve a törzshálózatot alkotó folyosókat, a 913/2010/EU rendelet

   (*2)

  szerinti vasúti árufuvarozási folyosókat és az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszernek (ERTMS) a 2012/88/EU határozatban

   (*3)

  előírt európai megvalósítási tervét, valamint

| ii. | hatékony és eredményes, határokon átnyúló személyszállítási szolgáltatások Unión belüli előmozdítása, beleértve a szűk keresztmetszetek felszámolására irányuló határokon átnyúló együttműködés révén. |
| --- | --- |

ii.

hatékony és eredményes, határokon átnyúló személyszállítási szolgáltatások Unión belüli előmozdítása, beleértve a szűk keresztmetszetek felszámolására irányuló határokon átnyúló együttműködés révén.

(1a)
     
  A hálózat továbbá közös keretelveket dolgoz ki a 37. cikk szerinti, több hálózaton üzemeltetett, határokon átnyúló személyszállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó díjképzésre, valamint a 40. cikk szerinti kapacitáselosztásra vonatkozóan. E közös elvek kidolgozásakor figyelembe veszik az igazgatási szervezetek hálózatának az 57. cikk szerinti véleményét. [Mód. 64]

A hálózat részét alkotja a Bizottságnak is. A Bizottságnak koordinálnia, támogatnia és adott esetben ajánlásokkal kell segítenie a hálózat munkáját. Biztosítania kell a megfelelő pályahálózat-működtetők aktív együttműködését.

(2)   A hálózatnak szerepet kell vállalnia 15. cikkben említett piaci nyomonkövetési tevékenységekben, és a pályahálózat-működtetők hatékonyságát
  és eredményességét
  olyan közös mutatók és minőségi szempontok alapján kell értékelnie, mint a megbízhatóság, a kapacitás, a rendelkezésre állás, a pontosság, hálózataik biztonsága, az eszközminőség és -felhasználás, a karbantartás, a felújítások, a bővítések, a beruházások, a pénzügyi hatékonyság
  , valamint a díjszabási rendszer és a díjszabási szabályok átláthatósága
  . [Mód. 65]

(3)   A Bizottság
  a hálózat véleményének figyelembevételével
  intézkedéseket fogadhat

  fogad
  el a hálózat általános elveinek és gyakorlatainak meghatározására, különösen a referenciamérések és a hálózaton belüli együttműködés során követett eljárások következetességének biztosítása érdekében. Ezeket az intézkedéseket a 62.
  60.
   cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban, végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktus útján kell elfogadni.

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 913/2010/EU rendelete (2010. szeptember 22.) a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról (HL L 276., 2010.10.20., 22. o.)"

(*3)  2012/88/EU: A Bizottság határozata (2012. január 25.) a transzeurópai vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásról (HL L 51., 2012.2.23., 51. o.)”[Mód. 66]"

| 5. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A vállalkozó vasúti társaságok a vasúti szolgáltatások valamennyi típusának működtetése céljából egyenlő, megkülönböztetésmentes és átlátható feltételek mellett hozzáférési jogot kapnak a vasúti infrastruktúrához az összes tagállamban. A vállalkozó vasúti társaságoknak jogukban áll utasokat felvenni és leszállásukat biztosítani bármely állomáson. Ez a jog magában foglalja a II. melléklet 2. pontjában említett kiszolgáló létesítményeket összekötő infrastruktúrához való hozzáférést is.” |
| --- | --- | --- |

5.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A vállalkozó vasúti társaságok a vasúti szolgáltatások valamennyi típusának működtetése céljából egyenlő, megkülönböztetésmentes és átlátható feltételek mellett hozzáférési jogot kapnak a vasúti infrastruktúrához az összes tagállamban. A vállalkozó vasúti társaságoknak jogukban áll utasokat felvenni és leszállásukat biztosítani bármely állomáson. Ez a jog magában foglalja a II. melléklet 2. pontjában említett kiszolgáló létesítményeket összekötő infrastruktúrához való hozzáférést is.”

| aa) | a cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:




  „(2a)
     
  A tagállamot nem kötelezhetik arra, hogy bármilyen típusú szolgáltatás üzemeltetése céljából hozzáférési jogokat biztosítson az infrastruktúrához a vállalkozó vasúti társaságok számára, amennyiben az irányításért közvetlenül vagy közvetetten olyan harmadik országból vagy országokból származó személy vagy személyek felelnek, ahol az infrastruktúrához és a szolgáltatási létesítményekhez való hozzáférési jogokat nem biztosítják az uniós vállalkozások számára az ebben az irányelvben meghatározottakhoz hasonló feltételekkel. E bekezdés alkalmazásában az irányítást olyan jogok, szerződések vagy más egyéb eszközök testesítik meg, amelyek akár külön-külön, akár együttesen és a kapcsolódó jogi és ténybeli megfontolásokra tekintettel adnak lehetőséget egy vállalkozás feletti meghatározó befolyás gyakorlására, különösen:










  a) | az érintett vállalkozás eszközei egészének vagy részének tulajdonjoga vagy használati joga révén; |
| --- | --- | --- |

aa)

a cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  A tagállamot nem kötelezhetik arra, hogy bármilyen típusú szolgáltatás üzemeltetése céljából hozzáférési jogokat biztosítson az infrastruktúrához a vállalkozó vasúti társaságok számára, amennyiben az irányításért közvetlenül vagy közvetetten olyan harmadik országból vagy országokból származó személy vagy személyek felelnek, ahol az infrastruktúrához és a szolgáltatási létesítményekhez való hozzáférési jogokat nem biztosítják az uniós vállalkozások számára az ebben az irányelvben meghatározottakhoz hasonló feltételekkel. E bekezdés alkalmazásában az irányítást olyan jogok, szerződések vagy más egyéb eszközök testesítik meg, amelyek akár külön-külön, akár együttesen és a kapcsolódó jogi és ténybeli megfontolásokra tekintettel adnak lehetőséget egy vállalkozás feletti meghatározó befolyás gyakorlására, különösen:

a)

az érintett vállalkozás eszközei egészének vagy részének tulajdonjoga vagy használati joga révén;

| b) | olyan jogok vagy szerződések révén, amelyek meghatározó befolyást biztosítanak egy vállalkozás testületeinek összetétele, szavazása vagy döntései felett.”

  [Mód. 67] |
| --- | --- |

b)

olyan jogok vagy szerződések révén, amelyek meghatározó befolyást biztosítanak egy vállalkozás testületeinek összetétele, szavazása vagy döntései felett.”

  [Mód. 67]

| b) | a (3) és (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a (3) és (4) bekezdést el kell hagyni.

| 6. | A 11. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok korlátozhatják a 10. cikk (2) bekezdésében foglalt hozzáférési jogot olyan adott kiindulási és adott célállomás közötti személyszállítási szolgáltatások esetében, amelyeknél egy vagy több közszolgáltatási szerződés is ugyanazt az útvonalat vagy annak alternatíváját fedi le, ha e jog gyakorlása veszélyeztetné az érintett közszolgáltatási szerződés vagy szerződések gazdasági egyensúlyát.
  A nagysebességű személyszállítási szolgáltatásokat nem korlátozhatják a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott hozzáférési jogukban.




  Az illetékes hatóságok és a pályahálózat-működtetők az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*4)

  előírásainak megfelelően előzetesen értesítik az érdekelt feleket azokról a kapacitáskérelmekről, amelyek ellentétesek lehetnek az ezen irányelv 10. cikkéből eredő hozzáférési jogokkal.




  A közszolgáltatási szerződés részét nem képező személyszállítási szolgáltatásokra nyílt hozzáférésű szolgáltatásként kell hivatkozni.




  Ha egy illetékes hatóság új közszolgáltatási szerződést hoz létre vagy a korábbinál nagyobb infrastruktúrakapacitás igénybevétele céljából kiterjeszti egy meglévő szerződés hatályát, az illetékes hatóság döntése által potenciálisan érintett, meglévő nyílt hozzáférésű szolgáltatásokat biztosító vállalkozó vasúti társaságok hozzáférési jogai nem korlátozhatók.



  (*4)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).
  ”; [Mód. 68]" |
| --- | --- | --- |

6.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok korlátozhatják a 10. cikk (2) bekezdésében foglalt hozzáférési jogot olyan adott kiindulási és adott célállomás közötti személyszállítási szolgáltatások esetében, amelyeknél egy vagy több közszolgáltatási szerződés is ugyanazt az útvonalat vagy annak alternatíváját fedi le, ha e jog gyakorlása veszélyeztetné az érintett közszolgáltatási szerződés vagy szerződések gazdasági egyensúlyát.
  A nagysebességű személyszállítási szolgáltatásokat nem korlátozhatják a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott hozzáférési jogukban.

Az illetékes hatóságok és a pályahálózat-működtetők az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*4)

  előírásainak megfelelően előzetesen értesítik az érdekelt feleket azokról a kapacitáskérelmekről, amelyek ellentétesek lehetnek az ezen irányelv 10. cikkéből eredő hozzáférési jogokkal.

A közszolgáltatási szerződés részét nem képező személyszállítási szolgáltatásokra nyílt hozzáférésű szolgáltatásként kell hivatkozni.

Ha egy illetékes hatóság új közszolgáltatási szerződést hoz létre vagy a korábbinál nagyobb infrastruktúrakapacitás igénybevétele céljából kiterjeszti egy meglévő szerződés hatályát, az illetékes hatóság döntése által potenciálisan érintett, meglévő nyílt hozzáférésű szolgáltatásokat biztosító vállalkozó vasúti társaságok hozzáférési jogai nem korlátozhatók.

(*4)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).
  ”; [Mód. 68]"

| b) | a (2) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Azt, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya sérülne-e, az 55. cikkben említett igazgatási szervezet vagy szervezetek állapítják meg objektív gazdasági elemzés alapján, a döntést előre meghatározott szempontokra alapozva.


  E feltételek többek között kiterjednek a hozzáférési jognak a közszolgáltatási szerződésben szereplő bármely szolgáltatás nyereségességére gyakorolt hatására – beleértve a szerződést odaítélő illetékes hatóságnál felmerülő nettó költségre gyakorolt hatást is –, az utasigényre, a jegyárazásra, a jegyváltásra vonatkozó szabályozókra, a megállók helyére és számára a határ mindkét oldalán, valamint a javasolt új szolgáltatás menetrendjére és gyakoriságára, és e feltételeket az 55. cikkben említett igazgatási szervezet állapítja meg az e cikk (4) bekezdésében előírt intézkedésekkel összhangban. Az elemzés felméri, hogy a közszolgáltatási szerződés keretében működtetett szolgáltatások életképességét sérti-e egy új, nyílt hozzáférésű szolgáltatás.




  Nem állapítható meg a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyának sérelme, ha az igazgatási szervezet előrejelzése szerint a leendő új szolgáltatás a vasúti ágazaton belül főként bevételnövekedést, és nem bevételcsökkenést eredményez, és a közszolgáltatási szerződés vagy szerződések hatálya alá tartozó szolgáltatások tekintetében a bevételkiesés – amennyiben van ilyen – nem számottevő. Ezzel az elemzéssel és az illetékes igazgatási szervezet határozatával összhangban a tagállamok engedélyezhetik, módosíthatják vagy megtagadhatják a kért személyszállítási szolgáltatáshoz való hozzáférési jogot.” |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Azt, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya sérülne-e, az 55. cikkben említett igazgatási szervezet vagy szervezetek állapítják meg objektív gazdasági elemzés alapján, a döntést előre meghatározott szempontokra alapozva.

E feltételek többek között kiterjednek a hozzáférési jognak a közszolgáltatási szerződésben szereplő bármely szolgáltatás nyereségességére gyakorolt hatására – beleértve a szerződést odaítélő illetékes hatóságnál felmerülő nettó költségre gyakorolt hatást is –, az utasigényre, a jegyárazásra, a jegyváltásra vonatkozó szabályozókra, a megállók helyére és számára a határ mindkét oldalán, valamint a javasolt új szolgáltatás menetrendjére és gyakoriságára, és e feltételeket az 55. cikkben említett igazgatási szervezet állapítja meg az e cikk (4) bekezdésében előírt intézkedésekkel összhangban. Az elemzés felméri, hogy a közszolgáltatási szerződés keretében működtetett szolgáltatások életképességét sérti-e egy új, nyílt hozzáférésű szolgáltatás.

Nem állapítható meg a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyának sérelme, ha az igazgatási szervezet előrejelzése szerint a leendő új szolgáltatás a vasúti ágazaton belül főként bevételnövekedést, és nem bevételcsökkenést eredményez, és a közszolgáltatási szerződés vagy szerződések hatálya alá tartozó szolgáltatások tekintetében a bevételkiesés – amennyiben van ilyen – nem számottevő. Ezzel az elemzéssel és az illetékes igazgatási szervezet határozatával összhangban a tagállamok engedélyezhetik, módosíthatják vagy megtagadhatják a kért személyszállítási szolgáltatáshoz való hozzáférési jogot.”

| c) | a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „(2a)
     
  Amennyiben az uniós joggal összhangban versenytárgyalási eljárás útján közszolgáltatási szerződéseket ítélnek oda, az 1370/2007/EK rendelettel összhangban a közszolgáltatási szerződés időtartama alatt korlátozhatják az ezen irányelv 10. cikkének (2) bekezdésében előírt hozzáférési jogot a kiindulási és célállomás közötti szolgáltatások tekintetében, amelyek az említett közszolgáltatási szerződés hatálya alá tartoznak. A hozzáférési jog korlátozására vonatkozó tájékoztatást nyilvánossá kell tenni az erre a közszolgáltatási szerződésre irányuló közbeszerzési eljárás megindításakor. Nem korlátozható a hozzáférése a 10. cikk (2) bekezdése szerinti további új szolgáltatásoknak, amelyek az igazgatási szervezet előrejelzése szerint a vasúti ágazaton belül főként bevételnövekedést és nem bevételcsökkenést eredményeznek, illetve a közszolgáltatási szerződés hatálya alá tartozó szolgáltatások tekintetében a bevételkiesés – amennyiben van ilyen – az előrejelzések szerint nem számottevő.




  Az e bekezdésben említett korlátozások nem korlátozhatják az utasok felvételét egy nemzetközi szolgáltatás útvonalán elhelyezkedő bármely állomáson és lerakását egy másik állomáson, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is.




  (2b)
     
  A (2) és a (2a) bekezdésben említett elemzést végző szabályozási szervezet vagy szervezetek
  az alábbi szereplők bármelyikének a 38. cikk (4) bekezdésében említett, a kérelmezni szándékozott személyszállítási szolgáltatásról szóló tájékoztatástól számított egy hónapon belül benyújtott kérelmére kell megállapítaniuk:

  állapítja vagy állapítják meg:








  a) | a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság vagy hatóságok; |
| --- | --- | --- |

c)

a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(2a)
     
  Amennyiben az uniós joggal összhangban versenytárgyalási eljárás útján közszolgáltatási szerződéseket ítélnek oda, az 1370/2007/EK rendelettel összhangban a közszolgáltatási szerződés időtartama alatt korlátozhatják az ezen irányelv 10. cikkének (2) bekezdésében előírt hozzáférési jogot a kiindulási és célállomás közötti szolgáltatások tekintetében, amelyek az említett közszolgáltatási szerződés hatálya alá tartoznak. A hozzáférési jog korlátozására vonatkozó tájékoztatást nyilvánossá kell tenni az erre a közszolgáltatási szerződésre irányuló közbeszerzési eljárás megindításakor. Nem korlátozható a hozzáférése a 10. cikk (2) bekezdése szerinti további új szolgáltatásoknak, amelyek az igazgatási szervezet előrejelzése szerint a vasúti ágazaton belül főként bevételnövekedést és nem bevételcsökkenést eredményeznek, illetve a közszolgáltatási szerződés hatálya alá tartozó szolgáltatások tekintetében a bevételkiesés – amennyiben van ilyen – az előrejelzések szerint nem számottevő.

Az e bekezdésben említett korlátozások nem korlátozhatják az utasok felvételét egy nemzetközi szolgáltatás útvonalán elhelyezkedő bármely állomáson és lerakását egy másik állomáson, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is.

(2b)
     
  A (2) és a (2a) bekezdésben említett elemzést végző szabályozási szervezet vagy szervezetek
  az alábbi szereplők bármelyikének a 38. cikk (4) bekezdésében említett, a kérelmezni szándékozott személyszállítási szolgáltatásról szóló tájékoztatástól számított egy hónapon belül benyújtott kérelmére kell megállapítaniuk:

  állapítja vagy állapítják meg:

a)

a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság vagy hatóságok;

| b) | bármely egyéb érdekelt illetékes hatóság, amely e cikk alapján jogosult a hozzáférés korlátozására; |
| --- | --- |

b)

bármely egyéb érdekelt illetékes hatóság, amely e cikk alapján jogosult a hozzáférés korlátozására;

| c) | a pályahálózat-működtető; |
| --- | --- |

c)

a pályahálózat-működtető;

| d) | a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság; |
| --- | --- |

d)

a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság;

| da) | a 38. cikk (4) bekezdésének megfelelően kapacitást igénylő vasúttársaság;”
  [Mód. 69 és 114] |
| --- | --- |

da)

a 38. cikk (4) bekezdésének megfelelően kapacitást igénylő vasúttársaság;”
  [Mód. 69 és 114]

| d) | a (3) 
  és (4)
  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az igazgatási szervezet megindokolja a határozatát, és meghatározza azokat a szükséges feltételeket, amelyek szerint az értesítését követő egy hónapon belül a következők bármelyike a határozat felülvizsgálatát kérheti:






  a) | az érintett illetékes hatóság vagy hatóságok, |
| --- | --- | --- |

d)

a (3) 
  és (4)
  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az igazgatási szervezet megindokolja a határozatát, és meghatározza azokat a szükséges feltételeket, amelyek szerint az értesítését követő egy hónapon belül a következők bármelyike a határozat felülvizsgálatát kérheti:

a)

az érintett illetékes hatóság vagy hatóságok,

| b) | a pályahálózat-működtető, |
| --- | --- |

b)

a pályahálózat-működtető,

| c) | a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság, |
| --- | --- |

c)

a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság,

| d) | a hozzáférést kérelmező vállalkozó vasúti társaság. |
| --- | --- |

d)

a hozzáférést kérelmező vállalkozó vasúti társaság.

Amennyiben az igazgatási szervezet
  a (2) bekezdéssel összhangban
  azt állapítja meg, hogy a 38. cikk (4) bekezdésében említett kívánt személyszállítási szolgáltatás veszélyeztetné valamely közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát, jeleznie kell a szolgáltatás azon lehetséges módosításait, amelyekkel biztosítható lenne, hogy a 10. cikk (8) bekezdésében foglalt hozzáférési jog megadásának feltételei teljesülnek.;

(4)   A Bizottság – az igazgatási szervek, az illetékes hatóságok és a vállalkozó vasúti társaságok tapasztalatai, valamint az 57. cikk (1) bekezdésében említett hálózat tevékenysége alapján 2016. december 16 -ig intézkedéseket fogad el, amelyek részletesen meghatározzák az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésének alkalmazásában követendő eljárásokat és kritériumokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 62. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

  Ezek a felhatalmazáson alapuló aktusok az 60
  .
  cikkben meghatározott eljárás szerint kerülnek elfogadásra.”; [Mód. 70]

| e) | az (5) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

e)

az (5) bekezdést el kell hagyni.

| 7. | A szöveg a következő 13a. cikkel egészül ki:
  „13a. cikk
  Közös információs és integrált jegykiadó rendszerek [Mód. 71]

  (1)   Az 1371/2007/EK rendelet

   (10)

  és a 2010/40/EU irányelv

   (11)

  sérelme nélkül .
  Minden menetrend-összeállítási adat nyilvános adatnak tekintendő, és ennek megfelelően azokat elérhetővé kell tenni.




  Az 1371/2007/EK rendeletben és a 2010/40/EU irányelvben foglaltakon túl a tagállamok megkövetelik a vasúthoz kapcsolódó valamennyi érdekelt féltől – például a vállalkozó vasúti társaságoktól, a pályahálózat-működtetőktől és a menetjegy-értékesítőktől –, hogy legkésőbb 2019. december 12-ig vezessenek be egy olyan átjárható átszállójegy-kiadó és információs rendszert, amely révén megvalósul a cél, hogy az utasok az Unión belüli utazásaik megtervezéséhez, a jegyek foglalásához és megvásárlásához szükséges valamennyi adathoz hozzáférhessenek.




  A tagállamok megkövetelik a vállalkozó vasúti társaságoktól, hogy működjenek együtt egy közös információs és jegykiadó rendszer 2019. december 12-ig történő létrehozásában, amely a jegyek, átszállójegyek és helyfoglalások lebonyolítására szolgál az 1370/2007/EK rendelet értelmében közszolgáltatási szerződések keretében valamennyi vasúti személyszállítási közszolgáltatás tekintetében, illetve döntenek arról, hogy megfelelő hatóságokat hatalmaznak fel egy ilyen rendszer létrehozására. E rendszer nem okozhat piaci torzulást, és nem alkalmazhat megkülönböztetést a vállalkozó vasúti társaságok tekintetében. A rendszert egy állami vagy magánszektorbeli jogalany, illetve a személyszállítási szolgáltatásokat működtető összes vállalkozó vasúti társaság társulása irányítja.




  A kereskedelmi személyszállítási szolgáltatásokat működtető vasúti társaságok a vasúti személyszállítási közszolgáltatásra vonatkozó tájékoztatás nyújtása és menetjegyek értékesítése céljából – saját közlekedési szolgáltatásaik kiegészítéseként – megkülönböztetésmentes módon hozzáférnek a rendszerhez.




  Minden kiépített rendszernek a 2008/57/EK irányelvvel és a telematikai alkalmazásokra vonatkozó alapvető műszaki előírásokkal összhangban átjárhatónak kell lennie. E műszaki követelményeket különösen a menetdíj-kiszabás és kifizetés közötti összhang, a kereskedelmi információk bizalmas jellege, a személyes adatok védelme és a versenyszabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében alkalmazzák. Bármely rendszernek vagy alkalmazásnak, amely további szolgáltatásokat kínál az utasoknak, átjárhatónak kell lennie e műszaki előírásokkal.




  A tagállamok biztosítják, hogy a telematikai alkalmazásokra vonatkozó alapvető műszaki előírások nyíltak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek.




  A résztvevők közötti bármely kereskedelmi megállapodásnak összhangban kell lennie a versenyszabályokkal.




  Egy ilyen rendszer költségeit igazságosan kell elosztani a résztvevők között, oly módon, hogy az tükrözze a saját hozzájárulásaikat.




  Az igazgatási szervezet biztosítja, hogy az ilyen átszállójegy-kiadási rendszer ne okozzon piaci torzulást vagy a vasúti társaságok közötti megkülönböztetést.




  A tagállamok továbbá előírhatják a vállalkozó vasúti társaságok és a más közlekedési módokon személyszállítási szolgáltatásokat működtető szereplők számára, hogy a menetjegy- és átszállójegy-kiadás, valamint a helyfoglalások vonatkozásában csatlakozzanak egy közös interoperábilis utazási információs és integrált jegykiadó rendszerhez, vagy dönthetnek úgy, hogy egy megfelelő hatóságot hatalmaznak fel e rendszer létrehozására. E rendszer létrehozása esetén a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az nem okoz piaci torzulást és nem alkalmaz megkülönböztetést a vállalkozó vasúti társaságok és más személyszállítási szolgáltatók között, illetve azt, hogy a rendszert egy állami- vagy magánszektorbeli jogalany vagy a személyszállítási szolgáltatásokat működtető összes vállalkozó társaság társulása irányítja. [Mód. 72]

  (2)   A tagállamok a személyszállítási szolgáltatásokat üzemeltető vállalkozó vasúti társaságok számára

  – többek között az Unión belüli főbb útvonalak tekintetében –nemzeti
  veszélyhelyzeti tervek bevezetését és koordinálását írják elő

  terveket dolgoznak ki és koordinálnak
  abból a célból, hogy az 1371/2007/EK rendelet 18. cikke értelmében a
  2008/164/EK bizottsági határozat

   (*5)

  figyelembevételével a
  szolgáltatásokban
  természeti vagy ember által előidézett katasztrófák nyomán
  bekövetkező nagyobb zavarok esetén segítséget nyújtsanak az utasoknak.
  A személyszállítási szolgáltatásokat üzemeltető vállalkozó vasúti társaságok és az állomások üzemeltetői a nemzeti veszélyhelyzeti tervekkel összhangban saját veszélyhelyzeti tervet készítenek.



  (10)  
  HL L 315., 2007.12.3., 14. o.
  "


  (11)  
  HL L 207., 2010.8.6., 1. o.
  "


  (*5)  
  A Bizottság 2008/164/EK határozata (2007. december 21.) a hagyományos és nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerben a mozgáskorlátozott személyekkel kapcsolatos kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásairól (HL L 64., 2008.3.7., 72. o.).
  ”[Mód. 73]" |
| --- | --- |

7.

A szöveg a következő 13a. cikkel egészül ki:

„13a. cikk

Közös információs és integrált jegykiadó rendszerek [Mód. 71]

(1)   Az 1371/2007/EK rendelet

   (10)

  és a 2010/40/EU irányelv

   (11)

  sérelme nélkül .
  Minden menetrend-összeállítási adat nyilvános adatnak tekintendő, és ennek megfelelően azokat elérhetővé kell tenni.

Az 1371/2007/EK rendeletben és a 2010/40/EU irányelvben foglaltakon túl a tagállamok megkövetelik a vasúthoz kapcsolódó valamennyi érdekelt féltől – például a vállalkozó vasúti társaságoktól, a pályahálózat-működtetőktől és a menetjegy-értékesítőktől –, hogy legkésőbb 2019. december 12-ig vezessenek be egy olyan átjárható átszállójegy-kiadó és információs rendszert, amely révén megvalósul a cél, hogy az utasok az Unión belüli utazásaik megtervezéséhez, a jegyek foglalásához és megvásárlásához szükséges valamennyi adathoz hozzáférhessenek.

A tagállamok megkövetelik a vállalkozó vasúti társaságoktól, hogy működjenek együtt egy közös információs és jegykiadó rendszer 2019. december 12-ig történő létrehozásában, amely a jegyek, átszállójegyek és helyfoglalások lebonyolítására szolgál az 1370/2007/EK rendelet értelmében közszolgáltatási szerződések keretében valamennyi vasúti személyszállítási közszolgáltatás tekintetében, illetve döntenek arról, hogy megfelelő hatóságokat hatalmaznak fel egy ilyen rendszer létrehozására. E rendszer nem okozhat piaci torzulást, és nem alkalmazhat megkülönböztetést a vállalkozó vasúti társaságok tekintetében. A rendszert egy állami vagy magánszektorbeli jogalany, illetve a személyszállítási szolgáltatásokat működtető összes vállalkozó vasúti társaság társulása irányítja.

A kereskedelmi személyszállítási szolgáltatásokat működtető vasúti társaságok a vasúti személyszállítási közszolgáltatásra vonatkozó tájékoztatás nyújtása és menetjegyek értékesítése céljából – saját közlekedési szolgáltatásaik kiegészítéseként – megkülönböztetésmentes módon hozzáférnek a rendszerhez.

Minden kiépített rendszernek a 2008/57/EK irányelvvel és a telematikai alkalmazásokra vonatkozó alapvető műszaki előírásokkal összhangban átjárhatónak kell lennie. E műszaki követelményeket különösen a menetdíj-kiszabás és kifizetés közötti összhang, a kereskedelmi információk bizalmas jellege, a személyes adatok védelme és a versenyszabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében alkalmazzák. Bármely rendszernek vagy alkalmazásnak, amely további szolgáltatásokat kínál az utasoknak, átjárhatónak kell lennie e műszaki előírásokkal.

A tagállamok biztosítják, hogy a telematikai alkalmazásokra vonatkozó alapvető műszaki előírások nyíltak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek.

A résztvevők közötti bármely kereskedelmi megállapodásnak összhangban kell lennie a versenyszabályokkal.

Egy ilyen rendszer költségeit igazságosan kell elosztani a résztvevők között, oly módon, hogy az tükrözze a saját hozzájárulásaikat.

Az igazgatási szervezet biztosítja, hogy az ilyen átszállójegy-kiadási rendszer ne okozzon piaci torzulást vagy a vasúti társaságok közötti megkülönböztetést.

A tagállamok továbbá előírhatják a vállalkozó vasúti társaságok és a más közlekedési módokon személyszállítási szolgáltatásokat működtető szereplők számára, hogy a menetjegy- és átszállójegy-kiadás, valamint a helyfoglalások vonatkozásában csatlakozzanak egy közös interoperábilis utazási információs és integrált jegykiadó rendszerhez, vagy dönthetnek úgy, hogy egy megfelelő hatóságot hatalmaznak fel e rendszer létrehozására. E rendszer létrehozása esetén a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az nem okoz piaci torzulást és nem alkalmaz megkülönböztetést a vállalkozó vasúti társaságok és más személyszállítási szolgáltatók között, illetve azt, hogy a rendszert egy állami- vagy magánszektorbeli jogalany vagy a személyszállítási szolgáltatásokat működtető összes vállalkozó társaság társulása irányítja. [Mód. 72]

(2)   A tagállamok a személyszállítási szolgáltatásokat üzemeltető vállalkozó vasúti társaságok számára

  – többek között az Unión belüli főbb útvonalak tekintetében –nemzeti
  veszélyhelyzeti tervek bevezetését és koordinálását írják elő

  terveket dolgoznak ki és koordinálnak
  abból a célból, hogy az 1371/2007/EK rendelet 18. cikke értelmében a
  2008/164/EK bizottsági határozat

   (*5)

  figyelembevételével a
  szolgáltatásokban
  természeti vagy ember által előidézett katasztrófák nyomán
  bekövetkező nagyobb zavarok esetén segítséget nyújtsanak az utasoknak.
  A személyszállítási szolgáltatásokat üzemeltető vállalkozó vasúti társaságok és az állomások üzemeltetői a nemzeti veszélyhelyzeti tervekkel összhangban saját veszélyhelyzeti tervet készítenek.

(10)  
  HL L 315., 2007.12.3., 14. o.
  "

(11)  
  HL L 207., 2010.8.6., 1. o.
  "

(*5)  
  A Bizottság 2008/164/EK határozata (2007. december 21.) a hagyományos és nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerben a mozgáskorlátozott személyekkel kapcsolatos kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásairól (HL L 64., 2008.3.7., 72. o.).
  ”[Mód. 73]"

| 7a. | A 19. cikk a következő ponttal egészül ki:










  „da) | vállalja azon tagállamok kollektív szerződéseinek alkalmazását, amelyekben a vállalkozás a tevékenységét folytatni kívánja;” [Mód. 74] |
| --- | --- | --- |

7a.

A 19. cikk a következő ponttal egészül ki:

„da)

vállalja azon tagállamok kollektív szerződéseinek alkalmazását, amelyekben a vállalkozás a tevékenységét folytatni kívánja;” [Mód. 74]

| 8. | A 38. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Ha egy kérelmező infrastruktúra-kapacitást szándékozik kérelmezni személyszállítási szolgáltatás nyújtása céljából, erről legalább 18 hónappal az adott kapacitáskérelemhez kapcsolódó üzemi menetrend hatálybalépése előtt tájékoztatnia kell az érintett pályahálózat-működtetőket és igazgatási szervezeteket. Annak érdekében, hogy az érintett igazgatási szervezetek értékelni tudják a hatályos közszolgáltatási szerződésekre gyakorolt lehetséges gazdasági hatást, az igazgatási szervezetek biztosítják a közszolgáltatási szerződésben meghatározott vasúti személyszállítási szolgáltatást erre az útvonalra odaítélő bármely illetékes hatóság, valamint az egyéb, a 11. cikk alapján a hozzáférés korlátozására jogosult bármely érdekelt illetékes hatóság és az ezen a személyszállítási szolgáltatási útvonalon közszolgáltatási szerződést teljesítő bármely vállalkozó vasúti társaság haladéktalan – legkésőbb öt napon belüli – tájékoztatását.” |
| --- | --- |

8.

A 38. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Ha egy kérelmező infrastruktúra-kapacitást szándékozik kérelmezni személyszállítási szolgáltatás nyújtása céljából, erről legalább 18 hónappal az adott kapacitáskérelemhez kapcsolódó üzemi menetrend hatálybalépése előtt tájékoztatnia kell az érintett pályahálózat-működtetőket és igazgatási szervezeteket. Annak érdekében, hogy az érintett igazgatási szervezetek értékelni tudják a hatályos közszolgáltatási szerződésekre gyakorolt lehetséges gazdasági hatást, az igazgatási szervezetek biztosítják a közszolgáltatási szerződésben meghatározott vasúti személyszállítási szolgáltatást erre az útvonalra odaítélő bármely illetékes hatóság, valamint az egyéb, a 11. cikk alapján a hozzáférés korlátozására jogosult bármely érdekelt illetékes hatóság és az ezen a személyszállítási szolgáltatási útvonalon közszolgáltatási szerződést teljesítő bármely vállalkozó vasúti társaság haladéktalan – legkésőbb öt napon belüli – tájékoztatását.”

| 8a. | A 42. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  A kérelmezőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében az ezen irányelv 55. cikkében említett igazgatási szervezet előzetesen jóváhagyja az ilyen keretmegállapodást, és saját kezdeményezésére felügyeli a hatályos keretmegállapodást. A kérelmező jogorvoslati kérelemmel fordulhat az igazgatási szervezethez, ha úgy véli, hogy tisztességtelen bánásmódban vagy hátrányos megkülönböztetésben volt része, vagy valamely más sérelem érte egy keretmegállapodás következtében. A keretmegállapodás elutasítása esetén az igazgatási szervezet határozhat úgy, hogy a keretmegállapodás semmiféle változtatást nem igényel, vagy legkésőbb a jogorvoslati kérelem az igazgatási szervezet általi kézhezvételétől számított két hónapon belül megkövetelheti a keretmegállapodás módosítását az általa meghatározott irányvonalaknak megfelelően. A pályahálózat-működtető és a vállalkozó vasúti társaság a ténylegesen megvalósítható legkorábbi időpontban, de minden esetben legkésőbb az igazgatási szervezet határozatáról szóló értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül teljesíti az igazgatási szervezet határozatát. Az e bekezdésben ismertetett feladatok végrehajtása során az igazgatási szervezet különösen szem előtt tartja az üzleti titkok védelmét.” [Mód. 75] |
| --- | --- |

8a.

A 42. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  A kérelmezőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében az ezen irányelv 55. cikkében említett igazgatási szervezet előzetesen jóváhagyja az ilyen keretmegállapodást, és saját kezdeményezésére felügyeli a hatályos keretmegállapodást. A kérelmező jogorvoslati kérelemmel fordulhat az igazgatási szervezethez, ha úgy véli, hogy tisztességtelen bánásmódban vagy hátrányos megkülönböztetésben volt része, vagy valamely más sérelem érte egy keretmegállapodás következtében. A keretmegállapodás elutasítása esetén az igazgatási szervezet határozhat úgy, hogy a keretmegállapodás semmiféle változtatást nem igényel, vagy legkésőbb a jogorvoslati kérelem az igazgatási szervezet általi kézhezvételétől számított két hónapon belül megkövetelheti a keretmegállapodás módosítását az általa meghatározott irányvonalaknak megfelelően. A pályahálózat-működtető és a vállalkozó vasúti társaság a ténylegesen megvalósítható legkorábbi időpontban, de minden esetben legkésőbb az igazgatási szervezet határozatáról szóló értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül teljesíti az igazgatási szervezet határozatát. Az e bekezdésben ismertetett feladatok végrehajtása során az igazgatási szervezet különösen szem előtt tartja az üzleti titkok védelmét.” [Mód. 75]

| 8b. | A 46. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(4)
     
  Az összehangolási eljárást szabályozó elveket a vasúthálózat-használati feltételekben határozzák meg. Az elveknek különösen tükrözniük kell a nemzetközi menetvonalak kialakításának nehézségét és a módosítás más infrastruktúra-üzemeltetőkre gyakorolt esetleges hatását. Amennyiben egymással ütköző kérelmeket nyújtanak be vasúti szolgáltatás ugyanazon piaci szegmensben való működtetése érdekében, a pályahálózat-működtető a kapacitás kiosztásakor csak a vitatott infrastruktúrát mérlegeli, és nem a versengő kérelmezők által kért kapacitás teljes volumenét.” [Mód. 76] |
| --- | --- |

8b.

A 46. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)
     
  Az összehangolási eljárást szabályozó elveket a vasúthálózat-használati feltételekben határozzák meg. Az elveknek különösen tükrözniük kell a nemzetközi menetvonalak kialakításának nehézségét és a módosítás más infrastruktúra-üzemeltetőkre gyakorolt esetleges hatását. Amennyiben egymással ütköző kérelmeket nyújtanak be vasúti szolgáltatás ugyanazon piaci szegmensben való működtetése érdekében, a pályahálózat-működtető a kapacitás kiosztásakor csak a vitatott infrastruktúrát mérlegeli, és nem a versengő kérelmezők által kért kapacitás teljes volumenét.” [Mód. 76]

| 8c. | A 54. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  A vasúti közlekedés műszaki hiba vagy baleset miatti zavara esetén a pályahálózat-működtető köteles minden szükséges intézkedést megtenni a szokásos állapot visszaállítására. E célból veszélyhelyzeti tervet dolgoz ki, amelyben felsorolja a vasúti közlekedésben bekövetkezett súlyos balesetek vagy zavarok esetén értesítendő szervezeteket. A határokon átnyúló közlekedést potenciálisan befolyásoló zavar esetén a pályahálózat-működtető minden lényeges információt megoszt azokkal a pályahálózat-működtetőkkel, amelyek hálózatát és közlekedését az adott zavar érintheti. Az érintett pályahálózat-működtetők együttműködnek a határokon átnyúló forgalom helyreállítása érdekében.” [Mód. 77] |
| --- | --- |

8c.

A 54. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  A vasúti közlekedés műszaki hiba vagy baleset miatti zavara esetén a pályahálózat-működtető köteles minden szükséges intézkedést megtenni a szokásos állapot visszaállítására. E célból veszélyhelyzeti tervet dolgoz ki, amelyben felsorolja a vasúti közlekedésben bekövetkezett súlyos balesetek vagy zavarok esetén értesítendő szervezeteket. A határokon átnyúló közlekedést potenciálisan befolyásoló zavar esetén a pályahálózat-működtető minden lényeges információt megoszt azokkal a pályahálózat-működtetőkkel, amelyek hálózatát és közlekedését az adott zavar érintheti. Az érintett pályahálózat-működtetők együttműködnek a határokon átnyúló forgalom helyreállítása érdekében.” [Mód. 77]

| 8d. | Az 55. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az igazgatási szervezetek rendelkezzenek az irányelv 56. cikkében foglalt feladatok ellátásához szükséges szervezeti és működési kapacitásokkal, és adott esetben cselekvési tervet fogadjanak el azzal a céllal, hogy az igazgatási szervezeteket felruházzák e kapacitásokkal.” [Mód. 78] |
| --- | --- |

8d.

Az 55. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az igazgatási szervezetek rendelkezzenek az irányelv 56. cikkében foglalt feladatok ellátásához szükséges szervezeti és működési kapacitásokkal, és adott esetben cselekvési tervet fogadjanak el azzal a céllal, hogy az igazgatási szervezeteket felruházzák e kapacitásokkal.” [Mód. 78]

| 8e. | Az 56. cikk helyébe a következő szöveg lép:




  „56. cikk




  A szabályozó szervezet feladatai




  (1)
     
  A 46. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül, a kérelmező jogorvoslati kérelemmel fordulhat az igazgatási szervezethez, ha úgy véli, hogy tisztességtelen bánásmódban vagy hátrányos megkülönböztetésben volt része, vagy valamely más sérelem érte, különösen a pályahálózat-működtető vagy adott esetben a vállalkozó vasúti társaság vagy a kiszolgáló létesítmény üzemeltetője által elfogadott döntések ellen a következőkkel kapcsolatban:










  a) | a hálózati üzletszabályzat átmeneti és végleges változatai; |
| --- | --- | --- |

8e.

Az 56. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„56. cikk

A szabályozó szervezet feladatai

(1)
     
  A 46. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül, a kérelmező jogorvoslati kérelemmel fordulhat az igazgatási szervezethez, ha úgy véli, hogy tisztességtelen bánásmódban vagy hátrányos megkülönböztetésben volt része, vagy valamely más sérelem érte, különösen a pályahálózat-működtető vagy adott esetben a vállalkozó vasúti társaság vagy a kiszolgáló létesítmény üzemeltetője által elfogadott döntések ellen a következőkkel kapcsolatban:

a)

a hálózati üzletszabályzat átmeneti és végleges változatai;

| b) | az abban meghatározott követelmények; |
| --- | --- |

b)

az abban meghatározott követelmények;

| c) | az elosztási folyamat és eredménye; |
| --- | --- |

c)

az elosztási folyamat és eredménye;

| d) | a díjképzési konstrukció; |
| --- | --- |

d)

a díjképzési konstrukció;

| e) | a fizetendő vagy esetlegesen fizetendő infrastruktúra-használati díjak mértéke vagy struktúrája; |
| --- | --- |

e)

a fizetendő vagy esetlegesen fizetendő infrastruktúra-használati díjak mértéke vagy struktúrája;

| f) | a hozzáféréssel kapcsolatos megállapodások a 10–13. cikk szerint; |
| --- | --- |

f)

a hozzáféréssel kapcsolatos megállapodások a 10–13. cikk szerint;

| g) | a szolgáltatásokhoz való hozzáférés és azok díjszabása a 13. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

g)

a szolgáltatásokhoz való hozzáférés és azok díjszabása a 13. cikkel összhangban;

| ga) | tervszerű vagy nem tervszerű pályafenntartási munkák. |
| --- | --- |

ga)

tervszerű vagy nem tervszerű pályafenntartási munkák.

(2)
     
  A nemzeti versenyhatóságnak a vasúti szolgáltatások piacán folyó verseny biztosítására vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül az igazgatási szervezet jogköre kiterjed a vasúti szolgáltatások piacán zajló verseny figyelemmel kísérésére, továbbá a hatóság saját kezdeményezésére és a kérelmezőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében kiemelten ellenőrzi az (1) bekezdés a)–ga) pontját. Kiemelt figyelemmel ellenőrzi, hogy a hálózati üzletszabályzat nem tartalmaz-e diszkriminatív rendelkezéseket vagy nem ruházza-e fel a pályahálózat-működtetőt olyan mérlegelési jogkörrel, amelyet fel lehetne használni a kérelmezőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetésre.

(3)
     
  Az igazgatási szervezet szorosan együttműködik a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (*6)

  értelmében vett nemzeti biztonsági hatósággal, valamint az ezen irányelv értelmében vett engedélyező hatósággal is.

A tagállamok biztosítják, hogy ezek a hatóságok közösen keretet alakítsanak ki az információk megosztásához és az együttműködéshez, amelynek célja a vasúti piacon a versenyre vagy a biztonságra gyakorolt káros hatások megelőzése. Ennek a keretnek magában kell foglalnia egy mechanizmust, amelynek révén az igazgatási szerv ajánlásokkal látja el a nemzeti biztonsági és engedélyező hatóságokat az olyan kérdések tekintetében, amelyek érinthetik a versenyt a vasúti piacon, valamint amelynek révén a nemzeti biztonsági hatóság ajánlásokkal látja el az igazgatási szervet és a nemzeti engedélyező hatóságot az olyan kérdések tekintetében, amelyek befolyásolhatják a biztonságot. Az egyes hatóságok saját hatáskörbe tartozó területen belüli függetlenségének sérelme nélkül az érintett hatóság határozatainak meghozatala előtt megvizsgál minden ajánlást. Ha az illetékes hatóság úgy határoz, hogy eltér ezektől az ajánlásoktól, indokolnia kell határozatát.

(4)
     
  A tagállamok határozhatnak úgy, hogy az igazgatási szervezetet megbízzák azzal, hogy fogadjon el nem kötelező erejű véleményeket a 8. cikk (3) bekezdésében említett üzleti terv ideiglenes változatai, a szerződéses megállapodás, illetve a kapacitásbővítési terv vonatkozásában, amelyekből kiderül elsősorban az, hogy ezek az eszközök megfelelnek-e a vasúti szolgáltatási piacon uralkodó versenyhelyzetnek.

(5)
     
  Az igazgatási szervezet rendelkezésére kell bocsátani a szükséges – emberi és anyagi erőforrásokat magában foglaló – szervezeti kapacitást, amelynek arányosnak kell lennie a vasúti ágazat tagállamon belüli jelentőségével.

(6)
     
  Az igazgatási szervezet biztosítja, hogy a pályahálózat-működtető által megállapított infrastruktúra-használati díjak megfeleljenek a IV. fejezet 2. szakasza rendelkezéseinek, és hátrányos megkülönböztetéstől mentesek legyenek. Az igazgatási szervezet biztosítja, hogy a pályahálózat-működtető, a kiszolgáló létesítmény üzemeltetői vagy a vállalkozó vasúti társaságok által a hozzáférés – beleértve a vasúti pályákhoz, a pályaudvarokhoz, illetve azok épületeihez és egyéb infrastruktúrájához (ideértve az utastájékoztató kijelzőket) való hozzáférést is – vonatkozásában megállapított infrastruktúra-használati díjak hátrányos megkülönböztetéstől mentesek legyenek. Ennek érdekében az e bekezdésben megnevezett díjak mértékének vagy struktúrájának tervezett módosításait legkésőbb két hónappal a módosítás tervezett hatálybalépése előtt jelenteni kell az igazgatási szervezetnek. Az igazgatási szervezet legkésőbb egy hónappal a tervezett hatálybalépés előtt előírhatja a tervezett módosítások mérséklését vagy növelését, elhalasztását vagy visszavonását. A kérelmezők és a pályahálózat-működtető közötti tárgyalások az infrastruktúra-használati díjak mértékéről csak akkor engedélyezhetők, ha ezekre az igazgatási szervezet felügyelete alatt kerül sor. Az igazgatási szervezet közbelép, ha a tárgyalások várhatóan megsértik e fejezet rendelkezéseit.

(7)
     
  Az igazgatási szervezet rendszeresen, de mindenesetre legalább kétévente konzultál a vasúti áru- és utasszállítási szolgáltatások igénybevevőinek képviselőivel, hogy figyelembe vegye a vasúti piacra vonatkozó álláspontjukat.

(8)
     
  Az igazgatási szervezetnek joga van a pályahálózat-működtetőtől, a kérelmezőktől és bármely más érintett harmadik féltől a kérdéses tagállamban a tárggyal kapcsolatos információkat kérni.

A kért információkat az igazgatási szervezet által meghatározott – egy hónapnál nem hosszabb – ésszerű határidőn belül a szervezet rendelkezésére kell bocsátani, kivéve, ha kivételes esetben az igazgatási szerv olyan korlátozott idejű meghosszabbítást fogad el és engedélyez, amely nem haladhatja meg a további két hetet. Az igazgatási szervezetnek lehetősége van arra, hogy az ilyen kéréseknek megfelelő szankciókkal – beleértve a bírság kivetését is – érvényt szerezzen. Az igazgatási szervezet rendelkezésére bocsátandó információ felölel minden olyan adatot, amelyet az igazgatási szervezet jogorvoslati funkciója és a (2) bekezdésnek megfelelő, a vasúti szolgáltatások piacán zajló verseny figyelemmel kísérésére vonatkozó funkciója keretében kér. Ebbe a statisztikai és nyomon követéséhez szükséges adatok is beletartoznak.

(9)
     
  Az igazgatási szervezet megvizsgálja a panaszokat, és adott esetben a panasz beérkezésétől számított egy hónapon belül bekéri a vonatkozó információkat, és egyeztetést kezdeményez valamennyi érintett féllel. Előre meghatározott, ésszerű időn belül, de minden esetben az összes vonatkozó információ beérkezését követő hat héten belül határozatot hoz bármely panaszról, megteszi a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket, és értesíti az érintett feleket indokolással ellátott határozatáról. A nemzeti versenyhatóságoknak a vasúti szolgáltatások piacán folyó verseny biztosítása terén meglévő hatáskörének sérelme nélkül az igazgatási szervezet adott esetben saját kezdeményezésére határozatot hoz a kérelmezőkkel szembeni megkülönböztetés, a piaci torzulások és az említett piacok egyéb nemkívánatos fejleményeinek orvoslására alkalmas intézkedésekről, különös tekintettel az (1) bekezdés a)–ga) pontjára.

Az igazgatási szervezet határozata az abban érintett valamennyi félre nézve kötelező, és azt más közigazgatási hatóság nem vizsgálhatja felül. Az igazgatási szervezetnek lehetősége van arra, hogy határozatainak megfelelő szankciókkal – beleértve a bírság kivetését is – érvényt szerezzen.

Az infrastruktúra-kapacitás biztosítására irányuló kérés elutasítását vagy a kapacitásajánlat feltételeit illető panasz esetén a szabályozó szervezet határozhat úgy, hogy a pályahálózat-működtető által hozott döntés semmiféle változtatást nem igényel, vagy megkövetelheti a döntés módosítását az általa meghatározott irányvonalaknak megfelelően. A pályahálózat-működtető a lehető leghamarabb, de legkésőbb egy hónappal az igazgatási szervezet határozatának kézhezvételét követően eleget tesz-e az e határozatban foglaltaknak.

(10)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az igazgatási szervezet által hozott határozatok bírósági felülvizsgálatnak legyenek alávethetők. A jogorvoslati kérelemnek csak akkor lehet halasztó hatálya a szabályozó szervezet határozatára, ha a szabályozó szervezet határozatának közvetlen hatása visszafordíthatatlan, vagy nyilvánvalóan túlzott károkat okozhat a fellebbező számára. Ez a rendelkezés adott esetben nem sérti az alkotmányos jog által a jogorvoslatot tárgyaló bíróságra ruházott hatásköröket.

(11)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az igazgatási szervezet által hozott határozatokat nyilvánosságra hozzák.

(12)
     
  Az igazgatási szervezetnek jogában áll a pályahálózat-működtetőknél a kiszolgáló létesítmény üzemeltetőjénél, vagy adott esetben a vállalkozó vasúti társaságoknál ellenőrzéseket végezni vagy külső ellenőrzéseket kezdeményezni annak ellenőrzése érdekében, hogy megfelelnek-e a 6. cikkben megállapított, a számviteli elkülönítésre vonatkozó rendelkezéseknek. E tekintetben az igazgatási szervezetnek jogában áll pontos tájékoztatást kérni. Az igazgatási szervezet jogosult különösen arra, hogy felkérje a pályahálózat-működtetőt, a kiszolgáló létesítmény üzemeltetőjét, illetve minden olyan vállalkozást vagy jogi személyt, amely a 6. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 13. cikkben említett módon különböző típusú vasúti szállítási vagy infrastruktúra-üzemeltetési feladatokat lát el vagy foglal egységbe, hogy bocsássa rendelkezésre a VIII. mellékletben foglalt könyvelési adatok egészét vagy egy részét a szükséges és arányos részletességgel.

Az állami támogatással kapcsolatos kérdésekért felelős hatóság meglévő hatásköreinek sérelme nélkül, az igazgatási szervezet ezekből a jelentésekből is következtetéseket vonhat le az állami támogatásokra vonatkozóan, és ezekről jelentést tesz az illetékes hatóságoknak.

(13)
     
  A Bizottság a 60. cikkel összhangban felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a VIII. melléklet bizonyos módosításai vonatkozásában. Így a VIII. melléklet módosítható a könyvelési és az ellenőrzési gyakorlat alakulása és/vagy a mellékletnek a számviteli elkülönítés ellenőrzéséhez szükséges további elemekkel történő kiegészítése érdekében.

(*6)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/57/EK irányelve (2008. június 17.) a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról (átdolgozott szöveg) (EGT-vonatkozású szöveg)
  (HL L 191., 2008.7.18., 1. o.)”[Mód. 79]"

| 8f. | Az 57. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(9a)
     
  Ha egy kérelmező úgy véli, hogy egy pályahálózat-működtető döntése hátráltatja egy nemzetközi szolgáltatás fejlesztését, az igazgatási hatóságok hálózatához fordulhat, hogy kikérje véleményét. Az érintett nemzeti igazgatási szervezetet ezzel egyidejűleg tájékoztatják e felkérésről. A hálózatnak adott esetben megfelelő tájékoztatást kell igényelnie a pályahálózat-működtetőktől és minden esetben az érintett nemzeti igazgatási szervezettől. A hálózatnak véleményt kell elfogadnia és közzétennie, és az érintett nemzeti igazgatási szervezet részére elküldenie.




  Az igazgatási szervezetek hálózat tevékenységeiről éves jelentést nyújt be a Bizottsághoz. A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.




  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított egy éven belül, de legkésőbb 2019. december 31-ig a Bizottság jogalkotási javaslatot fogad el egy európai igazgatási szervezet létrehozásáról, és azt jogi személyiséggel ruház fel, illetve megbízza a határokon átnyúló kérdések szabályozásához, valamint a nemzeti igazgatási szervezetek döntései elleni jogorvoslati kérelmek elbírálásához szükséges felügyeleti és döntőbírói szereppel
  .
  Ez az új szervezet az igazgatási szervezetek európai hálózatának helyébe lép.” [Mód. 80] |
| --- | --- |

8f.

Az 57. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(9a)
     
  Ha egy kérelmező úgy véli, hogy egy pályahálózat-működtető döntése hátráltatja egy nemzetközi szolgáltatás fejlesztését, az igazgatási hatóságok hálózatához fordulhat, hogy kikérje véleményét. Az érintett nemzeti igazgatási szervezetet ezzel egyidejűleg tájékoztatják e felkérésről. A hálózatnak adott esetben megfelelő tájékoztatást kell igényelnie a pályahálózat-működtetőktől és minden esetben az érintett nemzeti igazgatási szervezettől. A hálózatnak véleményt kell elfogadnia és közzétennie, és az érintett nemzeti igazgatási szervezet részére elküldenie.

Az igazgatási szervezetek hálózat tevékenységeiről éves jelentést nyújt be a Bizottsághoz. A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Ezen irányelv hatálybalépésétől számított egy éven belül, de legkésőbb 2019. december 31-ig a Bizottság jogalkotási javaslatot fogad el egy európai igazgatási szervezet létrehozásáról, és azt jogi személyiséggel ruház fel, illetve megbízza a határokon átnyúló kérdések szabályozásához, valamint a nemzeti igazgatási szervezetek döntései elleni jogorvoslati kérelmek elbírálásához szükséges felügyeleti és döntőbírói szereppel
  .
  Ez az új szervezet az igazgatási szervezetek európai hálózatának helyébe lép.” [Mód. 80]

| 9. | A 63. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság 2024. december 31-ig értékeli a vasúti ágazatról szóló jelen irányelv hatását és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának ezen irányelv végrehajtásáról.
  Az értékelés során figyelembe veszik az európai szabályozó szerv véleményét arról, hogy továbbra is fennállnak-e diszkriminatív gyakorlatok vagy a verseny torzításának más fajtái, illetve a szociális partnerek által az Unió szociális párbeszédért felelős illetékes bizottságában megfogalmazott véleményeket. [Mód. 81]

  Ugyanezen időpontig a Bizottság

  az európai szabályozó szerv
  megítéli, hogy a vertikálisan integrált társasághoz tartozó pályahálózat-működtetővel továbbra is kapcsolatba hozhatók-e diszkriminatív gyakorlatok vagy a verseny torzításának egyéb fajtái
  , és további szakpolitikai intézkedésekre irányuló ajánlásokat tesz közzé
  . Megfelelő esetben a Bizottság
  ezen ajánlások alapján
  újabb jogi intézkedésekre tesz javaslatot. [Mód. 82]



  A Bizottság legkésőbb ezen irányelv hatálybalépését követő 18 hónappal értékeli az irányelv által a vasúti utazószemélyzet munkaerőpiacának alakulására gyakorolt hatásokat, és adott esetben új jogalkotási intézkedéseket javasolt e vasúti utazószemélyzet tanúsítására.” [Mód. 83] |
| --- | --- |

9.

A 63. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság 2024. december 31-ig értékeli a vasúti ágazatról szóló jelen irányelv hatását és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának ezen irányelv végrehajtásáról.
  Az értékelés során figyelembe veszik az európai szabályozó szerv véleményét arról, hogy továbbra is fennállnak-e diszkriminatív gyakorlatok vagy a verseny torzításának más fajtái, illetve a szociális partnerek által az Unió szociális párbeszédért felelős illetékes bizottságában megfogalmazott véleményeket. [Mód. 81]

Ugyanezen időpontig a Bizottság

  az európai szabályozó szerv
  megítéli, hogy a vertikálisan integrált társasághoz tartozó pályahálózat-működtetővel továbbra is kapcsolatba hozhatók-e diszkriminatív gyakorlatok vagy a verseny torzításának egyéb fajtái
  , és további szakpolitikai intézkedésekre irányuló ajánlásokat tesz közzé
  . Megfelelő esetben a Bizottság
  ezen ajánlások alapján
  újabb jogi intézkedésekre tesz javaslatot. [Mód. 82]

A Bizottság legkésőbb ezen irányelv hatálybalépését követő 18 hónappal értékeli az irányelv által a vasúti utazószemélyzet munkaerőpiacának alakulására gyakorolt hatásokat, és adott esetben új jogalkotási intézkedéseket javasolt e vasúti utazószemélyzet tanúsítására.” [Mód. 83]

1a. cikk

Az 1371/2007/EK rendelet a következőképp módosul:

A 2. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  E rendelet hatályba lépésekor a 9., 10., 11., 12., 19., cikket, a 20. cikk (1) bekezdését és a 26. cikket kell alkalmazni az Unió területén nyújtott összes vasúti szolgáltatásra.” [Mód. 84]

2. cikk

(1)   A tagállamok elfogadják és legkésőbb ... (*7)-ig közzéteszik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

*7

A tagállamok a kérdéses rendelkezések elfogadásakor gondoskodnak arról, hogy azok tartalmazzanak hivatkozást erre az irányelvre, vagy kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozás kíséretében jelenjenek meg. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

3. cikk

(1)   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
  Az irányelv a 2012/34/EU irányelvvel – amelyet a közzétételtől számított három hónapon belül módosít – egységes szerkezetben jelenik meg. [Mód. 85]

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Az irányelv a 2012/34/EU irányelvvel – amelyet a közzétételtől számított három hónapon belül módosít – egységes szerkezetben jelenik meg.

(2)   Az 1. cikk 5–8. pontja 2018. január 1-jétől lép hatályba [hogy lehetővé váljon az üzemi menetrend 2019. december 14-i érvénybe lépése].

Az 5. pont alkalmazásának időpontjáig és a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások sérelme nélkül a tagállamok nem kötelesek a hozzáférési jogot az olyan tagállamban engedéllyel rendelkező vasúttársaságok és azok közvetlen vagy közvetett irányítása alá tartozó leányvállalatok részére biztosítani, amelyben nem biztosítanak hasonló hozzáférési jogokat. [Mód. 86]

Az 5. pont alkalmazásának időpontjáig és a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások sérelme nélkül a tagállamok nem kötelesek a hozzáférési jogot az olyan tagállamban engedéllyel rendelkező vasúttársaságok és azok közvetlen vagy közvetett irányítása alá tartozó leányvállalatok részére biztosítani, amelyben nem biztosítanak hasonló hozzáférési jogokat.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ..,

Az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

1

(2)  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. február 26-i álláspontja.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/51/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 164., 2004.4.30., 164. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/58/EK irányelve (2007. október 23.) a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK tanácsi irányelv, valamint a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (HL L 315., 2007.12.3., 44. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

6

(7)  
  A Tanács 2005/47/EK irányelve (2005. július 18.) az Európai Vasúti Közösség (CER) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a vasúti szektorban a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalók alkalmazási feltételeinek egyes szempontjairól szóló megállapodásról (HL L 195., 2005.7.27., 15.o.).

7

A Tanács 2005/47/EK irányelve (2005. július 18.) az Európai Vasúti Közösség (CER) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a vasúti szektorban a határokon átnyúló interoperábilis szolgáltatásokat ellátó utazó munkavállalók alkalmazási feltételeinek egyes szempontjairól szóló megállapodásról (HL L 195., 2005.7.27., 15.o.).

(8)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

8

(9)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1371/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (HL L 315., 2007.12.3., 14. o.).

9

Az Európai Parlament és a Tanács 1371/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (HL L 315., 2007.12.3., 14. o.).

(*7)  Eezen irányelv hatálybalépését követően 18 hónappal.

*7

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/420 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/420

---

P7_TA(2014)0148

A belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások ***I

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az 1370/2007/EK rendeletnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0028 – C7-0024/2013 – 2013/0028(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/53)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0028), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0028),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0024/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0024/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a litván Parlament, a luxemburgi Képviselőház, a holland Felsőház és Alsóház, az osztrák Szövetségi Tanács és a svéd Parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a litván Parlament, a luxemburgi Képviselőház, a holland Felsőház és Alsóház, az osztrák Szövetségi Tanács és a svéd Parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményeire (A7-0034/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményeire (A7-0034/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

(2)  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0028

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra az 1370/2007/EK rendeletnek a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A vasúti személyforgalom elmúlt évtizedben bekövetkezett növekedése nem volt elégséges ahhoz, hogy a közúti és a légi közlekedéssel összehasonlítva növelje a vasút részarányát. A vasúti személyszállítás Európai Unión belüli 6 %-os részaránya meglehetősen stabil maradt. A vasúti személyszállítási szolgáltatások a rendelkezésre állás
  , az ár
  és a minőség tekintetében nem tartottak lépést a folyamatosan változó igényekkel

  a többi közlekedési mód fejlődésével
  .
  Ennélfogva le kell vonni az összes vonatkozó tanulságot az Unió által az előző három vasúti reform során alkalmazott megközelítésből
  . [Mód. 1] |
| --- | --- |

(1)

A vasúti személyforgalom elmúlt évtizedben bekövetkezett növekedése nem volt elégséges ahhoz, hogy a közúti és a légi közlekedéssel összehasonlítva növelje a vasút részarányát. A vasúti személyszállítás Európai Unión belüli 6 %-os részaránya meglehetősen stabil maradt. A vasúti személyszállítási szolgáltatások a rendelkezésre állás
  , az ár
  és a minőség tekintetében nem tartottak lépést a folyamatosan változó igényekkel

  a többi közlekedési mód fejlődésével
  .
  Ennélfogva le kell vonni az összes vonatkozó tanulságot az Unió által az előző három vasúti reform során alkalmazott megközelítésből
  . [Mód. 1]

| (1a) | A vasúti közlekedés társadalmi és környezetvédelmi szempontból, illetve a mobilitás tervezése szempontjából egyaránt lényeges szerepet játszik, és az európai személyszállításból való általános részesedése jelentősen növelhető. E tekintetben a kutatási, infrastrukturális, valamint a vasúti járművekkel kapcsolatos beruházások jelentős mértékben hozzájárulhatnak az új növekedéshez, és ezáltal a vasúti ágazatban közvetlenül, valamint a többi ágazat munkavállalói mobilitásának növelése révén közvetett módon is növelhetik a foglalkoztatottságot. A vasúti szállítás az Unió jelentős modern iparágává nőheti ki magát, feltéve hogy a tagállamok megállapodnak a fokozott együttműködésben. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(1a)

A vasúti közlekedés társadalmi és környezetvédelmi szempontból, illetve a mobilitás tervezése szempontjából egyaránt lényeges szerepet játszik, és az európai személyszállításból való általános részesedése jelentősen növelhető. E tekintetben a kutatási, infrastrukturális, valamint a vasúti járművekkel kapcsolatos beruházások jelentős mértékben hozzájárulhatnak az új növekedéshez, és ezáltal a vasúti ágazatban közvetlenül, valamint a többi ágazat munkavállalói mobilitásának növelése révén közvetett módon is növelhetik a foglalkoztatottságot. A vasúti szállítás az Unió jelentős modern iparágává nőheti ki magát, feltéve hogy a tagállamok megállapodnak a fokozott együttműködésben. [Mód. 2]

| (2) | A nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások uniós piaca 2010-től nyitva áll a verseny előtt. Ezenkívül nyílt hozzáférési jogok bevezetésével vagy a közszolgálati szerződések versenypályázati eljárás útján történő odaítélésével, illetve e két módszer együttes alkalmazásával néhány tagállam belföldi személyszállítási szolgáltatásait megnyitotta a verseny előtt. |
| --- | --- |

(2)

A nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások uniós piaca 2010-től nyitva áll a verseny előtt. Ezenkívül nyílt hozzáférési jogok bevezetésével vagy a közszolgálati szerződések versenypályázati eljárás útján történő odaítélésével, illetve e két módszer együttes alkalmazásával néhány tagállam belföldi személyszállítási szolgáltatásait megnyitotta a verseny előtt.

| (3) | A Bizottság a közlekedéspolitikáról szóló, 2011. március 28-án elfogadott fehér könyvében (4) bejelentette a belső vasúti piac kiteljesítésére irányuló szándékát, amely az uniós vasúttársaságok számára lehetővé teszi, hogy szükségtelen műszaki és közigazgatási akadályok nélkül nyújtsanak bármilyen típusú vasúti szállítási szolgáltatást.
  E cél megfelelőbb elérése érdekében a jelenlegi reform tervezésekor figyelembe kell venni az Unión belül hatékonynak bizonyult vasúti modelleket. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a közlekedéspolitikáról szóló, 2011. március 28-án elfogadott fehér könyvében (4) bejelentette a belső vasúti piac kiteljesítésére irányuló szándékát, amely az uniós vasúttársaságok számára lehetővé teszi, hogy szükségtelen műszaki és közigazgatási akadályok nélkül nyújtsanak bármilyen típusú vasúti szállítási szolgáltatást.
  E cél megfelelőbb elérése érdekében a jelenlegi reform tervezésekor figyelembe kell venni az Unión belül hatékonynak bizonyult vasúti modelleket. [Mód. 5]

| (3a) | A vasúti személyszállításban a közszolgáltatások minőségét javítani, hatékonyságát pedig növelni kell, egyidejűleg megőrizve a hatékonyan működő meglévő személyszállítási közszolgáltatásokat. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(3a)

A vasúti személyszállításban a közszolgáltatások minőségét javítani, hatékonyságát pedig növelni kell, egyidejűleg megőrizve a hatékonyan működő meglévő személyszállítási közszolgáltatásokat. [Mód. 6]

| (3b) | Az uniós vasúti piacnyitás kiteljesítését elengedhetetlennek kell tekinteni ahhoz, hogy a vasút az ár és a minőség terén más közlekedési módok hiteles alternatívájává váljon. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(3b)

Az uniós vasúti piacnyitás kiteljesítését elengedhetetlennek kell tekinteni ahhoz, hogy a vasút az ár és a minőség terén más közlekedési módok hiteles alternatívájává váljon. [Mód. 7]

| (3c) | Nélkülözhetetlen, hogy az illetékes hatóságok központi szerepet játsszanak a személyszállítási közszolgáltatások megszervezésében. E hatóságok felelőssége a személyszállítási közszolgáltatások megtervezése – ideértve azon útvonalak meghatározását, amelyeket nyílt hozzáférésűeknek kell kijelölni, illetve amelyeket közszolgáltatási szerződés keretében kell odaítélni –, valamint az odaítélés módjának meghatározása. Meg kell továbbá indokolniuk, hogy az általuk választott odaítélési mód biztosítja a láthatóság, hatékonyság és minőség tekintetében kitűzött célok elérését, és ezt az indokolást közzé kell tenniük. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(3c)

Nélkülözhetetlen, hogy az illetékes hatóságok központi szerepet játsszanak a személyszállítási közszolgáltatások megszervezésében. E hatóságok felelőssége a személyszállítási közszolgáltatások megtervezése – ideértve azon útvonalak meghatározását, amelyeket nyílt hozzáférésűeknek kell kijelölni, illetve amelyeket közszolgáltatási szerződés keretében kell odaítélni –, valamint az odaítélés módjának meghatározása. Meg kell továbbá indokolniuk, hogy az általuk választott odaítélési mód biztosítja a láthatóság, hatékonyság és minőség tekintetében kitűzött célok elérését, és ezt az indokolást közzé kell tenniük. [Mód. 8]

| (4) | Személyszállítási közszolgáltatásaik megszervezése során az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek és a közszolgáltatási szerződések földrajzi hatóköre a területükön érvényes személyszállítási közszolgáltatási szakpolitikai célkitűzések megvalósítása szempontjából megfelelő, szükséges és arányos legyen. Ezt a szakpolitikát piaci alapú közlekedési megoldásoknak teret hagyó
  , fenntartható
  tömegközlekedési tervekben kell meghatározni. A tömegközlekedési tervek és a közszolgáltatási kötelezettségek meghatározásának folyamatát az érdekelt felek – köztük a potenciális piacra lépők – számára átláthatóvá kell tenni. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(4)

Személyszállítási közszolgáltatásaik megszervezése során az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a közszolgáltatási kötelezettségek és a közszolgáltatási szerződések földrajzi hatóköre a területükön érvényes személyszállítási közszolgáltatási szakpolitikai célkitűzések megvalósítása szempontjából megfelelő, szükséges és arányos legyen. Ezt a szakpolitikát piaci alapú közlekedési megoldásoknak teret hagyó
  , fenntartható
  tömegközlekedési tervekben kell meghatározni. A tömegközlekedési tervek és a közszolgáltatási kötelezettségek meghatározásának folyamatát az érdekelt felek – köztük a potenciális piacra lépők – számára átláthatóvá kell tenni. [Mód. 9]

| (5) | A
  fenntartható
  tömegközlekedési tervekben meghatározott célkitűzések elérését szolgáló hatékony és eredményes finanszírozás érdekében az illetékes hatóságoknak a tömegközlekedési célkitűzés megvalósítását célzó közszolgáltatási kötelezettségeket
  egyszerre minőségi és
  költséghatékony módon, az e kötelezettségek nettó pénzügyi hatásához kapcsolódó ellentételezést szem előtt tartva kell meghatározniuk, és biztosítaniuk kell a közszolgáltatási szerződések keretében megszervezett tömegközlekedés hosszú távú pénzügyi fenntarthatóságát.
  Ez azt is jelenti, hogy el kell kerülni a közszolgáltatási kötelezettségek tartalmával vagy a pénzügyi kötelezettségeknek az illetékes hatóságok által történő be nem tartásával összefüggő alulkompenzálást és túlkompenzálást. A közszolgáltatási kötelezettségek olyan hálózatokra is vonatkozhatnak, amelyeken egyes szolgáltatások nyújtása pénzügyi kompenzáció nélkül is ésszerű nyereséget termel; e szolgáltatásoknak a közszolgáltatási kötelezettségek körébe történő bevonása nem járhat olyan kompenzációs kifizetésekkel, amelyek meghaladják a hálózati szolgáltatások összességének biztosításához szükséges összeget. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(5)

A
  fenntartható
  tömegközlekedési tervekben meghatározott célkitűzések elérését szolgáló hatékony és eredményes finanszírozás érdekében az illetékes hatóságoknak a tömegközlekedési célkitűzés megvalósítását célzó közszolgáltatási kötelezettségeket
  egyszerre minőségi és
  költséghatékony módon, az e kötelezettségek nettó pénzügyi hatásához kapcsolódó ellentételezést szem előtt tartva kell meghatározniuk, és biztosítaniuk kell a közszolgáltatási szerződések keretében megszervezett tömegközlekedés hosszú távú pénzügyi fenntarthatóságát.
  Ez azt is jelenti, hogy el kell kerülni a közszolgáltatási kötelezettségek tartalmával vagy a pénzügyi kötelezettségeknek az illetékes hatóságok által történő be nem tartásával összefüggő alulkompenzálást és túlkompenzálást. A közszolgáltatási kötelezettségek olyan hálózatokra is vonatkozhatnak, amelyeken egyes szolgáltatások nyújtása pénzügyi kompenzáció nélkül is ésszerű nyereséget termel; e szolgáltatásoknak a közszolgáltatási kötelezettségek körébe történő bevonása nem járhat olyan kompenzációs kifizetésekkel, amelyek meghaladják a hálózati szolgáltatások összességének biztosításához szükséges összeget. [Mód. 10]

| (6) | A vasúti személyszállítási közszolgáltatás zökkenőmentes működése érdekében különösen fontos, hogy az illetékes hatóságok teljesítsék ezeket a közszolgáltatási kötelezettségekre, valamint a közszolgáltatási szerződések hatályára vonatkozó kritériumokat, mivel a nyílt hozzáférésű közlekedési tevékenységeket jól össze kell hangolni a közszolgáltatási szerződés alapján megvalósuló közlekedési tevékenységekkel. Ezért e folyamat megfelelő alkalmazásának és átláthatóságának biztosítása a független vasúti szabályozó szervezet feladata. |
| --- | --- |

(6)

A vasúti személyszállítási közszolgáltatás zökkenőmentes működése érdekében különösen fontos, hogy az illetékes hatóságok teljesítsék ezeket a közszolgáltatási kötelezettségekre, valamint a közszolgáltatási szerződések hatályára vonatkozó kritériumokat, mivel a nyílt hozzáférésű közlekedési tevékenységeket jól össze kell hangolni a közszolgáltatási szerződés alapján megvalósuló közlekedési tevékenységekkel. Ezért e folyamat megfelelő alkalmazásának és átláthatóságának biztosítása a független vasúti szabályozó szervezet feladata.

| (7) | A vasúti személyszállításra vonatkozó
  , versenytárgyalási eljárás alapján odaítélendő
  közszolgáltatási szerződések maximális éves volumenét az e

  olyan módon kell meghatározni, hogy elősegítse a kis ajánlattevők, az új belépők és a meglévő szolgáltatók között a
  szerződésekért folyó verseny megkönnyítése érdekében meg kell határozni

  versenyt
  , ugyanakkor az illetékes hatóságok számára
  bizonyos rugalmasságot kell biztosítani
  a volumen gazdasági és üzemeltetési megfontolások szerinti optimalizálásának terén bizonyos rugalmasságot kell biztosítani

  optimalizálására
  . [Mód. 64] |
| --- | --- |

(7)

A vasúti személyszállításra vonatkozó
  , versenytárgyalási eljárás alapján odaítélendő
  közszolgáltatási szerződések maximális éves volumenét az e

  olyan módon kell meghatározni, hogy elősegítse a kis ajánlattevők, az új belépők és a meglévő szolgáltatók között a
  szerződésekért folyó verseny megkönnyítése érdekében meg kell határozni

  versenyt
  , ugyanakkor az illetékes hatóságok számára
  bizonyos rugalmasságot kell biztosítani
  a volumen gazdasági és üzemeltetési megfontolások szerinti optimalizálásának terén bizonyos rugalmasságot kell biztosítani

  optimalizálására
  . [Mód. 64]

| (8) | A pályázatok előkészítésének megkönnyítése és ezzel a verseny fokozása érdekében az illetékes hatóságoknak
  az üzleti titok védelme mellett
  biztosítaniuk kell, hogy a közszolgáltatási szerződésben érintett szállítási szolgáltatásokra és infrastruktúrára vonatkozó információk a pályázat benyújtása iránt érdeklődő minden közszolgáltatóhoz eljussanak
  oly módon, hogy ne lehessen úgy ítélni, hogy az ajánlatkérő megkülönböztetést alkalmaz velük szemben más versenytársakkal szemben
  . [Mód. 12] |
| --- | --- |

(8)

A pályázatok előkészítésének megkönnyítése és ezzel a verseny fokozása érdekében az illetékes hatóságoknak
  az üzleti titok védelme mellett
  biztosítaniuk kell, hogy a közszolgáltatási szerződésben érintett szállítási szolgáltatásokra és infrastruktúrára vonatkozó információk a pályázat benyújtása iránt érdeklődő minden közszolgáltatóhoz eljussanak
  oly módon, hogy ne lehessen úgy ítélni, hogy az ajánlatkérő megkülönböztetést alkalmaz velük szemben más versenytársakkal szemben
  . [Mód. 12]

| (9) | A közszolgáltatási szerződések közvetlen odaítélhetőségének felső határértékeit a vasúti szállítás esetében azokhoz a konkrét gazdasági feltételekhez kell igazítani, amelyek között az ágazat pályázati eljárásai lebonyolíthatók. |
| --- | --- |

(9)

A közszolgáltatási szerződések közvetlen odaítélhetőségének felső határértékeit a vasúti szállítás esetében azokhoz a konkrét gazdasági feltételekhez kell igazítani, amelyek között az ágazat pályázati eljárásai lebonyolíthatók.

| (9a) | A tisztességes verseny biztosítása és az ellentételezésekkel való visszaélés megakadályozása érdekében alkalmazni kell a kölcsönösség elvét. Ezt az elvet nemcsak a tagállamokra és az Unióban székhellyel rendelkező vállalkozásokra kell alkalmazni, hanem az Unióban meghirdetett közbeszerzési eljárásokban részt venni kívánó harmadik országbeli vállalkozásokra is. [Mód. 65] |
| --- | --- |

(9a)

A tisztességes verseny biztosítása és az ellentételezésekkel való visszaélés megakadályozása érdekében alkalmazni kell a kölcsönösség elvét. Ezt az elvet nemcsak a tagállamokra és az Unióban székhellyel rendelkező vállalkozásokra kell alkalmazni, hanem az Unióban meghirdetett közbeszerzési eljárásokban részt venni kívánó harmadik országbeli vállalkozásokra is. [Mód. 65]

| (10) | A vasúti személyszállítási szolgáltatások belső piacának létrehozásához az ágazatban lebonyolított közszolgáltatási szerződések versenytárgyalási eljárásainak tekintetében közös szabályokra van szükség, amelyeket minden tagállamban összehangolt módon kell alkalmazni
  , figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi körülményeit
  . [Mód. 14] |
| --- | --- |

(10)

A vasúti személyszállítási szolgáltatások belső piacának létrehozásához az ágazatban lebonyolított közszolgáltatási szerződések versenytárgyalási eljárásainak tekintetében közös szabályokra van szükség, amelyeket minden tagállamban összehangolt módon kell alkalmazni
  , figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi körülményeit
  . [Mód. 14]

| (11) | Azon keretfeltételek kialakítása szempontjából

  érdekében
  , amelyek között a társadalom maradéktalanul kiaknázhatja a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának eredményes megnyitásával járó előnyöket, fontos, hogy a tagállamok a közszolgáltatók alkalmazottai számára is megfelelő szintű szociális védelmet biztosítsanak. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(11)

Azon keretfeltételek kialakítása szempontjából

  érdekében
  , amelyek között a társadalom maradéktalanul kiaknázhatja a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának eredményes megnyitásával járó előnyöket, fontos, hogy a tagállamok a közszolgáltatók alkalmazottai számára is megfelelő szintű szociális védelmet biztosítsanak. [Mód. 16]

| (12) | A közszolgáltatók vasúti járművekhez való hozzáférését az illetékes hatóságoknak megfelelő és eredményes intézkedéseken keresztül kell elősegíteniük, amennyiben azt a piac megfelelő gazdasági és megkülönböztetésmentes feltételek mellett nem tudja biztosítani. |
| --- | --- |

(12)

A közszolgáltatók vasúti járművekhez való hozzáférését az illetékes hatóságoknak megfelelő és eredményes intézkedéseken keresztül kell elősegíteniük, amennyiben azt a piac megfelelő gazdasági és megkülönböztetésmentes feltételek mellett nem tudja biztosítani.

| (13) | A közszolgáltatási szerződések kapcsán a jövőben induló pályázati eljárások bizonyos kulcsfontosságú jellemzőinek maradéktalanul átláthatónak kell lenniük, hogy a piac ily módon szervezettebben tudjon reagálni. |
| --- | --- |

(13)

A közszolgáltatási szerződések kapcsán a jövőben induló pályázati eljárások bizonyos kulcsfontosságú jellemzőinek maradéktalanul átláthatónak kell lenniük, hogy a piac ily módon szervezettebben tudjon reagálni.

| (14) | Az 1370/2007/EK rendelet belső logikájával összhangban világossá kell tenni, hogy a 2019. december 2-ig tartó átmeneti időszak kizárólag a közszolgáltatási szerződések versenytárgyalási eljárások megszervezésének kötelezettségére vonatkozik.
  [Mód. 66] |
| --- | --- |

(14)

Az 1370/2007/EK rendelet belső logikájával összhangban világossá kell tenni, hogy a 2019. december 2-ig tartó átmeneti időszak kizárólag a közszolgáltatási szerződések versenytárgyalási eljárások megszervezésének kötelezettségére vonatkozik.
  [Mód. 66]

| (15) | A vasúttársaságoknak a közszolgáltatási szerződések kötelezően versenytárgyaláson alapuló odaítélésére való felkészüléséhez több időre van szükségük, hogy az ilyen szerződéseket korábban közvetlenül elnyerő vállalatok eredményes és fenntartható belső szerkezetátalakítást tudjanak végrehajtani. Ezért az e rendelet hatálybalépésének dátuma és 2019. december 3. között közvetlenül odaítélt szerződésekre vonatkozóan átmeneti intézkedéseket kell megállapítani.
  [Mód. 67] |
| --- | --- |

(15)

A vasúttársaságoknak a közszolgáltatási szerződések kötelezően versenytárgyaláson alapuló odaítélésére való felkészüléséhez több időre van szükségük, hogy az ilyen szerződéseket korábban közvetlenül elnyerő vállalatok eredményes és fenntartható belső szerkezetátalakítást tudjanak végrehajtani. Ezért az e rendelet hatálybalépésének dátuma és 2019. december 3. között közvetlenül odaítélt szerződésekre vonatkozóan átmeneti intézkedéseket kell megállapítani.
  [Mód. 67]

| (16) | A belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása után megfelelő rendelkezések előírására van szükség, tekintve, hogy az illetékes hatóságoknak intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy az egy vasúttársaságnak általuk odaítélt szerződések számának korlátozásával biztosítani tudják a magas szintű versenyt. |
| --- | --- |

(16)

A belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása után megfelelő rendelkezések előírására van szükség, tekintve, hogy az illetékes hatóságoknak intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy az egy vasúttársaságnak általuk odaítélt szerződések számának korlátozásával biztosítani tudják a magas szintű versenyt.

| (17) | Annak érdekében, hogy e rendelet végrehajtása egységes feltételek mellett történjen, indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy e rendelet végrehajtása egységes feltételek mellett történjen, indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban kell gyakorolni.

| (18) | A 994/98/EK tanácsi rendelet (felhatalmazó rendelet) (6) módosításának összefüggésében a Bizottság javaslatot tesz az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (COM(2012)0730) módosítására is. Az állami támogatásokra vonatkozó csoportmentességi rendeletek összehangolt megközelítése érdekében és alkalmazva a Szerződés 108. cikkének (4) bekezdésében és 109. cikkében előírt eljárásokat, a Szerződés 93. cikkében említett, a közlekedés összehangolásával vagy a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítésével kapcsolatos támogatást a felhatalmazó rendelet hatálya alá kell vonni. |
| --- | --- |

(18)

A 994/98/EK tanácsi rendelet (felhatalmazó rendelet) (6) módosításának összefüggésében a Bizottság javaslatot tesz az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (COM(2012)0730) módosítására is. Az állami támogatásokra vonatkozó csoportmentességi rendeletek összehangolt megközelítése érdekében és alkalmazva a Szerződés 108. cikkének (4) bekezdésében és 109. cikkében előírt eljárásokat, a Szerződés 93. cikkében említett, a közlekedés összehangolásával vagy a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítésével kapcsolatos támogatást a felhatalmazó rendelet hatálya alá kell vonni.

| (19) | Ezért az 1370/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(19)

Ezért az 1370/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1370/2007/EK rendelet
  a közbeszerzésre vonatkozó uniós jog 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (7)

  sérelme nélkül
  a következőképpen módosul: [Mód. 17]

| 1. | A 2. cikk
  nélkül
  a következőképpen módosul:








  -a) | A következő pont kerül beillesztésre:










  „aa) | »vasúti személyszállítási közszolgáltatás«: kötött pályán megvalósuló személyszállítási közszolgáltatás, az egyéb kötöttpályás személyszállítási módok, így a metró, a villamos vagy – a tagállamok erre irányuló döntése esetén – a vasút-villamos rendszerek kivételével;”

  [Mód. 18] |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk
  nélkül
  a következőképpen módosul:

-a)

A következő pont kerül beillesztésre:

„aa)

»vasúti személyszállítási közszolgáltatás«: kötött pályán megvalósuló személyszállítási közszolgáltatás, az egyéb kötöttpályás személyszállítási módok, így a metró, a villamos vagy – a tagállamok erre irányuló döntése esetén – a vasút-villamos rendszerek kivételével;”

  [Mód. 18]

| a) | A c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | »illetékes helyi hatóság«: bármely illetékes hatóság, amelynek földrajzi illetékessége nem országos, hanem
  például
  egy városi agglomeráció vagy

  és/vagy
  vidéki körzet

  térség vagy valamely – akár határokon átnyúló – régió
  közlekedési szükségleteire terjed ki;”[Mód. 19] |
| --- | --- | --- |

a)

A c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

»illetékes helyi hatóság«: bármely illetékes hatóság, amelynek földrajzi illetékessége nem országos, hanem
  például
  egy városi agglomeráció vagy

  és/vagy
  vidéki körzet

  térség vagy valamely – akár határokon átnyúló – régió
  közlekedési szükségleteire terjed ki;”[Mód. 19]

| b) | Az e) pontja a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A közszolgáltatási kötelezettségek hatálya nem terjed ki azokra
  a

  alá tartozik valamennyi olyan
  közlekedési közszolgáltatásokra, amelyek túlmutatnak

  közszolgáltatás
  ,
  amelyre
  a helyi, regionális vagy szubnacionális hálózatokban rejlő
  , többek között gazdasági, műszaki vagy földrajzi
  lehetőségek kiaknázásához szükséges kereteken

  szükség van
  .
  Ilyen hálózati lehetőségek a közlekedési szolgáltatások integrációján keresztül jönnek létre, ami vonzóbbá teszi a tömegközlekedést az utasok számára, és hatékonyabbá teszi a tömegközlekedési ágazatot. Hálózati lehetőségeket gazdaságilag egyensúlyban lévő és egyensúlyban nem lévő szolgáltatások egyaránt generálhatnak különféle földrajzi, vasúti menetrendi, illetve díjszabási szinteken.
  ”[Mód. 20] |
| --- | --- |

b)

Az e) pontja a következő albekezdéssel egészül ki:

„A közszolgáltatási kötelezettségek hatálya nem terjed ki azokra
  a

  alá tartozik valamennyi olyan
  közlekedési közszolgáltatásokra, amelyek túlmutatnak

  közszolgáltatás
  ,
  amelyre
  a helyi, regionális vagy szubnacionális hálózatokban rejlő
  , többek között gazdasági, műszaki vagy földrajzi
  lehetőségek kiaknázásához szükséges kereteken

  szükség van
  .
  Ilyen hálózati lehetőségek a közlekedési szolgáltatások integrációján keresztül jönnek létre, ami vonzóbbá teszi a tömegközlekedést az utasok számára, és hatékonyabbá teszi a tömegközlekedési ágazatot. Hálózati lehetőségeket gazdaságilag egyensúlyban lévő és egyensúlyban nem lévő szolgáltatások egyaránt generálhatnak különféle földrajzi, vasúti menetrendi, illetve díjszabási szinteken.
  ”[Mód. 20]

| 2. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „2a. cikk


  Multimodális és fenntartható
  tömegközlekedési tervek és közszolgáltatási kötelezettségek [Mód. 21]

  (1)   Az illetékes hatóságoknak el kell készíteniük és rendszeresen naprakésszé kell tenniük a felelősségi körükbe tartozó terület minden vonatkozó szállítási módra kiterjedő
  multimodális
  személyszállítási közszolgáltatási terveit. E tömegközlekedési tervekben az illetékes hatóságok felelősségi körébe tartozó területen jelen levő valamennyi szállítási módra kiterjedően meg kell határozni a tömegközlekedési politika célkitűzéseit és megvalósításuk módját
  , előmozdítva a társadalmi és a területi kohéziót
  .
  Lehetővé kell tenni, hogy ezek a tervek a már meglévő tömegközlekedési tervekkel kapcsolatos nyilvános információkat foglalják magukban. Az esetlegesen már létező régióközi szolgáltatásokat figyelembe kell venni.

  E

  A
  terveknek legalább a következőket kell tartalmazniuk: [Mód. 22]







  a) | a pályahálózat vagy az útvonalak szerkezete; |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„2a. cikk

Multimodális és fenntartható
  tömegközlekedési tervek és közszolgáltatási kötelezettségek [Mód. 21]

(1)   Az illetékes hatóságoknak el kell készíteniük és rendszeresen naprakésszé kell tenniük a felelősségi körükbe tartozó terület minden vonatkozó szállítási módra kiterjedő
  multimodális
  személyszállítási közszolgáltatási terveit. E tömegközlekedési tervekben az illetékes hatóságok felelősségi körébe tartozó területen jelen levő valamennyi szállítási módra kiterjedően meg kell határozni a tömegközlekedési politika célkitűzéseit és megvalósításuk módját
  , előmozdítva a társadalmi és a területi kohéziót
  .
  Lehetővé kell tenni, hogy ezek a tervek a már meglévő tömegközlekedési tervekkel kapcsolatos nyilvános információkat foglalják magukban. Az esetlegesen már létező régióközi szolgáltatásokat figyelembe kell venni.

  E

  A
  terveknek legalább a következőket kell tartalmazniuk: [Mód. 22]

a)

a pályahálózat vagy az útvonalak szerkezete;

| b) | a tömegközlekedési ajánlat által kielégítendő alapkövetelmények, például a hozzáférhetőség, a területi összeköttetés, a biztonság,

  ideértve többek között a fogyatékossággal élő személyek számára biztosított akadálymentességet és
  a fő csatlakozási csomópontok által biztosított modális és intermodális összekapcsolódások, valamint olyan ajánlati jellemzők, mint a működési idők, a szolgáltatások gyakorisága és a kapacitáskihasználás minimális szintje

  összekapcsolódásokat
  ; [Mód. 23] |
| --- | --- |

b)

a tömegközlekedési ajánlat által kielégítendő alapkövetelmények, például a hozzáférhetőség, a területi összeköttetés, a biztonság,

  ideértve többek között a fogyatékossággal élő személyek számára biztosított akadálymentességet és
  a fő csatlakozási csomópontok által biztosított modális és intermodális összekapcsolódások, valamint olyan ajánlati jellemzők, mint a működési idők, a szolgáltatások gyakorisága és a kapacitáskihasználás minimális szintje

  összekapcsolódásokat
  ; [Mód. 23]

| ba) | vasúti személyszállítási közszolgáltatások esetében a hatékonysági kritériumok, ideértve többek között a tömegközlekedés részarányát, a pontosságot, a költséghatékonyságot, a szolgáltatások gyakoriságát, a felhasználói elégedettséget és a vasúti járművek minőségét; [Mód. 24] |
| --- | --- |

ba)

vasúti személyszállítási közszolgáltatások esetében a hatékonysági kritériumok, ideértve többek között a tömegközlekedés részarányát, a pontosságot, a költséghatékonyságot, a szolgáltatások gyakoriságát, a felhasználói elégedettséget és a vasúti járművek minőségét; [Mód. 24]

| c) | az olyan tételekhez kapcsolódó minőségi
  és biztonsági
  szabványok, mint a megállók és a járművek felszereltségi jellemzői, a pontosság és megbízhatóság, a tisztaság, az ügyfélszolgálat és -tájékoztatás, a panaszkezelés és a jogorvoslat, valamint a szolgáltatás minőségének nyomon követése

  járművekkel, az infrastruktúrával és a szolgáltatásokkal kapcsolatos ellenőrzési szempontok, ideértve az információkat
  ; [Mód. 25] |
| --- | --- |

c)

az olyan tételekhez kapcsolódó minőségi
  és biztonsági
  szabványok, mint a megállók és a járművek felszereltségi jellemzői, a pontosság és megbízhatóság, a tisztaság, az ügyfélszolgálat és -tájékoztatás, a panaszkezelés és a jogorvoslat, valamint a szolgáltatás minőségének nyomon követése

  járművekkel, az infrastruktúrával és a szolgáltatásokkal kapcsolatos ellenőrzési szempontok, ideértve az információkat
  ; [Mód. 25]

| d) | a díjszabási politika elvei
  , például a szociális díjszabás alkalmazása
  ; [Mód. 26] |
| --- | --- |

d)

a díjszabási politika elvei
  , például a szociális díjszabás alkalmazása
  ; [Mód. 26]

| e) | olyan működési követelmények, mint a kerékpárszállítás, a forgalomirányítás és a zavarok esetén követendő katasztrófaterv

  az utasjogokra, a szociális és a foglalkoztatási feltételekre és a környezetvédelemre alkalmazandó szabályok, valamint a környezeti célok megállapítása
  . [Mód. 27] |
| --- | --- |

e)

olyan működési követelmények, mint a kerékpárszállítás, a forgalomirányítás és a zavarok esetén követendő katasztrófaterv

  az utasjogokra, a szociális és a foglalkoztatási feltételekre és a környezetvédelemre alkalmazandó szabályok, valamint a környezeti célok megállapítása
  . [Mód. 27]

A tömegközlekedési tervek kidolgozása során az illetékes hatóságoknak ügyelniük kell különösen az utasjogokkal, a szociális védelemmel, a foglalkoztatással és környezetvédelemmel kapcsolatos alkalmazandó szabályokra.
  [Mód. 28]

Az illetékes hatóságok az érintett érdekelt felekkel
  – köztük legalább a közlekedési szolgáltatókkal, a pályahálózat-működtetőkkel, a reprezentatív utas- és munkavállalói szervezetekkel –
  folytatott konzultációt követően elfogadják, majd közzéteszik a tömegközlekedési terveket. E rendelet alkalmazásában az érintett érdekelt felek közé tartoznak legalább a közlekedési szolgáltatók, adott esetben a pályahálózat-működtetők, reprezentatív utas- és munkavállalói szervezetek.
  [Mód. 29]

(2)   A közszolgáltatási kötelezettségek megállapításának és a közszolgáltatási szerződések odaítélésének összhangban kell állnia az alkalmazandó tömegközlekedési tervekkel.

(3)   A személyszállítási közszolgáltatásra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek jellemzőit és hatályát az alábbiak szerint kell megállapítani:

| a) | meghatározásuk a 2. cikk e) pontjával összhangban történik; |
| --- | --- |

a)

meghatározásuk a 2. cikk e) pontjával összhangban történik;

| b) | a tömegközlekedési terv célkitűzéseinek elérése szempontjából megfelelőnek kell lenniük
  , vagyis az odaítélés módszerét az elérendő minőségi szabványokra és az alkalmas eszközökre tekintettel kell meghatározni, hogy megvalósuljanak a tömegközlekedési terv célkitűzései
  ; [Mód. 30] |
| --- | --- |

b)

a tömegközlekedési terv célkitűzéseinek elérése szempontjából megfelelőnek kell lenniük
  , vagyis az odaítélés módszerét az elérendő minőségi szabványokra és az alkalmas eszközökre tekintettel kell meghatározni, hogy megvalósuljanak a tömegközlekedési terv célkitűzései
  ; [Mód. 30]

| c) | nem haladhatják meg a tömegközlekedési terv célkitűzéseinek eléréséhez szükséges

  szükségeseknek
  és arányos mértéket

  arányosaknak kell lenniük, emellett a vasúti személyszállítási közszolgáltatások tekintetében figyelemmel kell lenniük a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre



   (*1)

  . [Mód. 31] |
| --- | --- |

c)

nem haladhatják meg a tömegközlekedési terv célkitűzéseinek eléréséhez szükséges

  szükségeseknek
  és arányos mértéket

  arányosaknak kell lenniük, emellett a vasúti személyszállítási közszolgáltatások tekintetében figyelemmel kell lenniük a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre



   (*1)

  . [Mód. 31]

A b) pontban említett megfelelőség felmérése során szem előtt kell tartani, hogy a közszféra személyszállítási közszolgáltatások nyújtásába való beavatkozása az alkalmas mód-e a tömegközlekedési tervekben megfogalmazott célkitűzések elérésére.
  [Mód. 32]

A vasúti személyszállítási közszolgáltatás tekintetében a c) pontban említett szükségesség és arányosság felmérésének figyelembe kell vennie az egységes vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-i 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás)

   (8)

  10. cikkének (2) bekezdése szerint nyújtott szállítási szolgáltatásokat, valamint mérlegelnie kell a pályahálózat-működtetők és az igazgatási szervezetek számára ugyanazon irányelv 38. cikke (4) bekezdésének első mondata alapján szolgáltatandó minden információt is.
  [Mód. 33]

(4)   A közszolgáltatási kötelezettségek meghatározásának és azok nettó pénzügyi hatása ellentételezésének: a) a legköltséghatékonyabb

  költséghatékony
  módon kell elérnie a tömegközlekedési terv célkitűzéseit;
  , és

  b) a tömegközlekedési tervben előírt követelmények értelmében pénzügyileg hosszú távon fenn kell tartania a személyszállítási közszolgáltatást. [Mód. 34]

(5)   A közszolgáltatási kötelezettségek meghatározása során az illetékes hatóságnak meg kell állapítania a közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó követelmények tervezetét és hatályát, az e kötelezettségek (2), (3) és (4) bekezdésben előírt követelményeknek való megfelelőségére irányuló felmérés alaplépéseit, valamint a felmérés eredményét.

Az illetékes hatóságnak a közszolgáltatási kötelezettségek meghatározásához megfelelő módon egyeztetnie kell az érintett érdekelt felekkel, így legalább a közlekedési szolgáltatókkal, adott esetben a pályahálózat-működtetőkkel, a reprezentatív utas- és munkavállalói szervezetekkel, és mérlegelnie kell álláspontjaikat. [Mód. 35]

(6)   A vasúti személyszállítási közszolgáltatás vonatkozásában:

| a) | az értékelés, valamint az e cikkben meghatározott eljárás e cikk rendelkezéseinek való megfelelőségét a 2012/34/EU irányelv 55. cikkében meghatározott igazgatási szervezetnek kell biztosítania, beleértve a saját kezdeményezésére történő eseteket is

  bármely érintett érdekelt fél kérésére
  . [Mód. 36] |
| --- | --- |

a)

az értékelés, valamint az e cikkben meghatározott eljárás e cikk rendelkezéseinek való megfelelőségét a 2012/34/EU irányelv 55. cikkében meghatározott igazgatási szervezetnek kell biztosítania, beleértve a saját kezdeményezésére történő eseteket is

  bármely érintett érdekelt fél kérésére
  . [Mód. 36]

| b) | az

  a vasúti közlekedésre vonatkozó
  egyes közszolgáltatási szerződések vonatkilométerben megadott maximális éves volumenét 10 
  minimális száma az egyes tagállamokban:








  — | 20
   millió vasútkilométer vagy a

  vonatkilométerig terjedő nemzeti piaci volumenű,
  közszolgáltatási szerződések

  szerződés
  keretében nyújtott teljes nemzeti személyszállítási volumen egyharmada közül a nagyobb értékben kell megállapítani

  biztosított vasúti személyszállítás esetén egy; |
| --- | --- | --- |

b)

az

  a vasúti közlekedésre vonatkozó
  egyes közszolgáltatási szerződések vonatkilométerben megadott maximális éves volumenét 10 
  minimális száma az egyes tagállamokban:

—

20
   millió vasútkilométer vagy a

  vonatkilométerig terjedő nemzeti piaci volumenű,
  közszolgáltatási szerződések

  szerződés
  keretében nyújtott teljes nemzeti személyszállítási volumen egyharmada közül a nagyobb értékben kell megállapítani

  biztosított vasúti személyszállítás esetén egy;

| — | 20 millió és 100 millió vonatkilométer közötti nemzeti piaci volumenű, közszolgáltatási szerződés keretében biztosított vasúti személyszállítás esetén kettő, azzal a feltétellel, hogy egy szerződés volumene nem haladhatja meg a közszolgáltatási szerződések alá eső teljes piaci volumen 75 %-át; |
| --- | --- |

—

20 millió és 100 millió vonatkilométer közötti nemzeti piaci volumenű, közszolgáltatási szerződés keretében biztosított vasúti személyszállítás esetén kettő, azzal a feltétellel, hogy egy szerződés volumene nem haladhatja meg a közszolgáltatási szerződések alá eső teljes piaci volumen 75 %-át;

| — | 100 millió és 200 millió vonatkilométer közötti nemzeti piaci volumenű, közszolgáltatási szerződés keretében biztosított vasúti személyszállítás esetén három, azzal a feltétellel, hogy egy szerződés volumene nem haladhatja meg a közszolgáltatási szerződések alá eső teljes piaci volumen 75 %-át; |
| --- | --- |

—

100 millió és 200 millió vonatkilométer közötti nemzeti piaci volumenű, közszolgáltatási szerződés keretében biztosított vasúti személyszállítás esetén három, azzal a feltétellel, hogy egy szerződés volumene nem haladhatja meg a közszolgáltatási szerződések alá eső teljes piaci volumen 75 %-át;

| — | 200 millió vonatkilométert meghaladó nemzeti piaci volumenű, közszolgáltatási szerződés keretében biztosított vasúti személyszállítás esetén négy, azzal a feltétellel, hogy egy szerződés volumene nem haladhatja meg a közszolgáltatási szerződések alá eső teljes piaci volumen 50 %-át;
  ”[Mód. 69] |
| --- | --- |

—

200 millió vonatkilométert meghaladó nemzeti piaci volumenű, közszolgáltatási szerződés keretében biztosított vasúti személyszállítás esetén négy, azzal a feltétellel, hogy egy szerződés volumene nem haladhatja meg a közszolgáltatási szerződések alá eső teljes piaci volumen 50 %-át;
  ”[Mód. 69]

| ba) | az illetékes hatóság a 2012/34/EU irányelvvel összhangban meghatározza a közszolgáltatási szerződések keretében odaítélendő útvonalakat.

  [Mód. 38] |
| --- | --- |

ba)

az illetékes hatóság a 2012/34/EU irányelvvel összhangban meghatározza a közszolgáltatási szerződések keretében odaítélendő útvonalakat.

  [Mód. 38]

(*1)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).
  "

(8)  
  HL L 343., 2012.12.14., 32. o.
  "

| 3. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a) pontjának a helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | egyértelműen meg kell határozniuk a közszolgáltató által teljesítendő, a 2. cikk e) pontjában és a 2a. cikkben meghatározott közszolgáltatási kötelezettségeket és az érintett földrajzi területeket

  közlekedési hálózatokat, valamint elő kell írniuk az üzemeltetők számára – az üzleti titkok védelme mellett – a szolgáltatási szerződések odaítélése szempontjából lényeges összes információ illetékes hatóság számára történő átadását
  ;”[Mód. 39] |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a) pontjának a helyébe a következő szöveg lép:

„a)

egyértelműen meg kell határozniuk a közszolgáltató által teljesítendő, a 2. cikk e) pontjában és a 2a. cikkben meghatározott közszolgáltatási kötelezettségeket és az érintett földrajzi területeket

  közlekedési hálózatokat, valamint elő kell írniuk az üzemeltetők számára – az üzleti titkok védelme mellett – a szolgáltatási szerződések odaítélése szempontjából lényeges összes információ illetékes hatóság számára történő átadását
  ;”[Mód. 39]

| b) | Az (1) bekezdés b) pontja utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:
  „Az 5. cikk (3) bekezdésének értelmében oda nem ítélt közszolgáltatási szerződések esetében ezeket a paramétereket úgy kell meghatározni, hogy az ellentételezés egyetlen esetben sem

  ne
  haladja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerült költségekre és elért bevételre gyakorolt nettó pénzügyi hatás fedezéséhez szükséges összeget,
  de ne is maradjon el attól,
  figyelembe véve az ezzel kapcsolatosan a közszolgáltató által megtartott bevételeket, valamint egy ésszerű nyereséget;”[Mód. 40] |
| --- | --- |

b)

Az (1) bekezdés b) pontja utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„Az 5. cikk (3) bekezdésének értelmében oda nem ítélt közszolgáltatási szerződések esetében ezeket a paramétereket úgy kell meghatározni, hogy az ellentételezés egyetlen esetben sem

  ne
  haladja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerült költségekre és elért bevételre gyakorolt nettó pénzügyi hatás fedezéséhez szükséges összeget,
  de ne is maradjon el attól,
  figyelembe véve az ezzel kapcsolatosan a közszolgáltató által megtartott bevételeket, valamint egy ésszerű nyereséget;”[Mód. 40]

| ba) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „(5)   A nemzeti és közösségi

  az uniós
  jog sérelme nélkül, beleértve a
  reprezentatív
  szociális partnerek közötti kollektív szerződéseket, az illetékes hatóságok kérhetik

  megkívánják
  a kiválasztott közszolgáltatótól, hogy a szolgáltatások nyújtásához

  személyzet számára biztosítsa a kötelező erejű nemzeti, regionális vagy helyi szociális normák szerinti munkafeltételeket, és/vagy szolgáltatóváltás esetén kötelezően vegye át a személyzetet. Ilyen átvételek esetén a korábbi szolgáltató által
  előzetesen felvett személyzetnek adja meg azokat

  ugyanazokat
  a jogokat
  kell megadni
  ,
  mint
  amelyekben az akkor részesülne, ha a 2001/23/EK irányelv szerinti átruházás történt volna. Amennyiben az illetékes hatóságok a közszolgáltatókat egyes szociális előírások teljesítésére kötelezik, a versenytárgyalási eljárással kapcsolatos dokumentumokban és a közszolgáltatási szerződésben fel kell sorolni az érintett személyzetet, és átlátható adatokat kell adni

  átláthatóan részletekkel kell szolgálni
  szerződéses jogaikról és azon feltételekről, amelyek alapján e munkavállalók a szolgáltatásokhoz kapcsolódónak tekintendők.”; [Mód. 41] |
| --- | --- |

ba)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A nemzeti és közösségi

  az uniós
  jog sérelme nélkül, beleértve a
  reprezentatív
  szociális partnerek közötti kollektív szerződéseket, az illetékes hatóságok kérhetik

  megkívánják
  a kiválasztott közszolgáltatótól, hogy a szolgáltatások nyújtásához

  személyzet számára biztosítsa a kötelező erejű nemzeti, regionális vagy helyi szociális normák szerinti munkafeltételeket, és/vagy szolgáltatóváltás esetén kötelezően vegye át a személyzetet. Ilyen átvételek esetén a korábbi szolgáltató által
  előzetesen felvett személyzetnek adja meg azokat

  ugyanazokat
  a jogokat
  kell megadni
  ,
  mint
  amelyekben az akkor részesülne, ha a 2001/23/EK irányelv szerinti átruházás történt volna. Amennyiben az illetékes hatóságok a közszolgáltatókat egyes szociális előírások teljesítésére kötelezik, a versenytárgyalási eljárással kapcsolatos dokumentumokban és a közszolgáltatási szerződésben fel kell sorolni az érintett személyzetet, és átlátható adatokat kell adni

  átláthatóan részletekkel kell szolgálni
  szerződéses jogaikról és azon feltételekről, amelyek alapján e munkavállalók a szolgáltatásokhoz kapcsolódónak tekintendők.”; [Mód. 41]

| c) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   Amennyiben az illetékes hatóságok a nemzeti joggal összhangban bizonyos

  kötelező erejű
  minőségi és társadalmi előírásoknak való megfelelést, vagy

  szociális előírásokat határoznak meg, megfelelő
  szociális és minőségi kritériumok megállapítását írják elő a közszolgáltatók számára, ezeket az előírásokat

  kritériumokat állapítanak meg – ideértve annak előírását, hogy a közszolgáltatóknak eleget kell tenniük az alkalmazandó kollektív szerződéseknek –, valamint biztosítják a tisztességes foglalkoztatást és munkafeltételeket, feltüntetve azokat vagy egy rájuk való hivatkozást
  a pályázati dokumentumokban és a közszolgáltatási szerződésekben, fel kell tüntetni

  függetlenül az odaítélési eljárástól
  .”; [Mód. 42] |
| --- | --- |

c)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Amennyiben az illetékes hatóságok a nemzeti joggal összhangban bizonyos

  kötelező erejű
  minőségi és társadalmi előírásoknak való megfelelést, vagy

  szociális előírásokat határoznak meg, megfelelő
  szociális és minőségi kritériumok megállapítását írják elő a közszolgáltatók számára, ezeket az előírásokat

  kritériumokat állapítanak meg – ideértve annak előírását, hogy a közszolgáltatóknak eleget kell tenniük az alkalmazandó kollektív szerződéseknek –, valamint biztosítják a tisztességes foglalkoztatást és munkafeltételeket, feltüntetve azokat vagy egy rájuk való hivatkozást
  a pályázati dokumentumokban és a közszolgáltatási szerződésekben, fel kell tüntetni

  függetlenül az odaítélési eljárástól
  .”; [Mód. 42]

| d) | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(8)   Az illetékes hatóságoknak
  az üzleti titkok védelme mellett
  minden érdekelt fél számára elérhetővé kell tenniük a versenytárgyalási eljárás keretében benyújtandó ajánlat elkészítéséhez kapcsolódó vonatkozó információkat. Ezeknek az információknak tartalmazniuk kell például a pályáztatott személyszállítási közszolgáltatáshoz kapcsolódó utasigényt, a díjszabásokat, a költségeket és a bevételeket, valamint a szükséges járművek üzemeltetéséhez kapcsolódó infrastruktúra-jellemzők részleteit, lehetővé téve számukra, hogy üzleti terveiket a megfelelő információk birtokában készítsék el. A pályahálózat-működtetőknek támogatniuk kell az illetékes hatóságokat minden vonatkozó infrastruktúra-jellemző biztosításában. A fent előírt rendelkezéseknek való megfelelés elmulasztását az e rendelet 5. cikkének (7) bekezdésében előírt jogi felülvizsgálatnak kell alávetni.”[Mód. 43] |
| --- | --- |

d)

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(8)   Az illetékes hatóságoknak
  az üzleti titkok védelme mellett
  minden érdekelt fél számára elérhetővé kell tenniük a versenytárgyalási eljárás keretében benyújtandó ajánlat elkészítéséhez kapcsolódó vonatkozó információkat. Ezeknek az információknak tartalmazniuk kell például a pályáztatott személyszállítási közszolgáltatáshoz kapcsolódó utasigényt, a díjszabásokat, a költségeket és a bevételeket, valamint a szükséges járművek üzemeltetéséhez kapcsolódó infrastruktúra-jellemzők részleteit, lehetővé téve számukra, hogy üzleti terveiket a megfelelő információk birtokában készítsék el. A pályahálózat-működtetőknek támogatniuk kell az illetékes hatóságokat minden vonatkozó infrastruktúra-jellemző biztosításában. A fent előírt rendelkezéseknek való megfelelés elmulasztását az e rendelet 5. cikkének (7) bekezdésében előírt jogi felülvizsgálatnak kell alávetni.”[Mód. 43]

| 4. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:








  -a) | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  Minden illetékes hatóság – függetlenül attól, hogy önálló hatóság vagy (akár több tagállambeli) hatóságok csoportja – közszolgáltatási szerződéseket ítélhet oda az e rendeletben meghatározott szabályokkal összhangban.” [Mód. 44] |
| --- | --- | --- |

4.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

-a)

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  Minden illetékes hatóság – függetlenül attól, hogy önálló hatóság vagy (akár több tagállambeli) hatóságok csoportja – közszolgáltatási szerződéseket ítélhet oda az e rendeletben meghatározott szabályokkal összhangban.” [Mód. 44]

| -aa) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  A 8. cikk (2) bekezdésében említett átmeneti időszak végéig a tagállamok és – ha a nemzeti jog lehetővé teszi – az illetékes hatóságok az e cikk (3) bekezdése szerint a területükön illetékes hatóság által szervezett, közszolgáltatási szerződések odaítélésére irányuló versenytárgyalási eljárásokból kizárhatnak bármely vasúttársaságot, szolgáltatót vagy közvetlenül vagy közvetve vasúttársaság, illetve holdingtársaságuk irányítása alatt álló bármely leányvállalatot, amennyiben az irányítást gyakorló vasúttársaság vagy az irányítást gyakorló holdingtársaság vagy leányvállalataik:










  a) | olyan tagállamban rendelkeznek engedéllyel és nyújtanak belföldi vasúti szolgáltatásokat, amelyben az illetékes hatóságok nem ítélhetnek oda közszolgáltatási szerződéseket versenytárgyalási eljárások útján, és |
| --- | --- | --- |

-aa)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  A 8. cikk (2) bekezdésében említett átmeneti időszak végéig a tagállamok és – ha a nemzeti jog lehetővé teszi – az illetékes hatóságok az e cikk (3) bekezdése szerint a területükön illetékes hatóság által szervezett, közszolgáltatási szerződések odaítélésére irányuló versenytárgyalási eljárásokból kizárhatnak bármely vasúttársaságot, szolgáltatót vagy közvetlenül vagy közvetve vasúttársaság, illetve holdingtársaságuk irányítása alatt álló bármely leányvállalatot, amennyiben az irányítást gyakorló vasúttársaság vagy az irányítást gyakorló holdingtársaság vagy leányvállalataik:

a)

olyan tagállamban rendelkeznek engedéllyel és nyújtanak belföldi vasúti szolgáltatásokat, amelyben az illetékes hatóságok nem ítélhetnek oda közszolgáltatási szerződéseket versenytárgyalási eljárások útján, és

| b) | olyan, közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződésekben részesültek vasúti szolgáltatások vonatkozásában, amelyek aránya az értéket tekintve meghaladja az adott vasút- vagy holdingtársaság és leányvállalataik számára odaítélt összes, vasúti szolgáltatásra irányuló közszolgáltatási szerződés összértékének 50 %-át. |
| --- | --- |

b)

olyan, közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződésekben részesültek vasúti szolgáltatások vonatkozásában, amelyek aránya az értéket tekintve meghaladja az adott vasút- vagy holdingtársaság és leányvállalataik számára odaítélt összes, vasúti szolgáltatásra irányuló közszolgáltatási szerződés összértékének 50 %-át.

E bekezdés alkalmazásában irányítás alatt olyan jogok, szerződések vagy más eszközök értendők, amelyek akár külön-külön, akár együttesen és a kapcsolódó ténybeli és jogi megfontolásokra tekintettel lehetőséget adnak egy vállalkozás feletti meghatározó befolyás gyakorlására, különösen a következők révén:

| a) | a vállalkozás eszközei egészének vagy részének tulajdonjoga vagy használati joga; |
| --- | --- |

a)

a vállalkozás eszközei egészének vagy részének tulajdonjoga vagy használati joga;

| b) | olyan jogok vagy szerződések, amelyek jogot biztosítanak arra, hogy birtokosuk meghatározó befolyást gyakoroljon egy vállalkozás összetétele, illetve társasági szervezeteinek szavazásai vagy döntései felett. |
| --- | --- |

b)

olyan jogok vagy szerződések, amelyek jogot biztosítanak arra, hogy birtokosuk meghatározó befolyást gyakoroljon egy vállalkozás összetétele, illetve társasági szervezeteinek szavazásai vagy döntései felett.

(3b)
     
  A tagállamok és – ha a nemzeti jog lehetővé teszi – az illetékes hatóságok a versenytárgyalási eljárásokból kizárhatnak bármely olyan szolgáltatót vagy vállalkozást, amelyek felett az irányítást – közvetlenül vagy közvetve – harmadik országban vagy országokban bejegyzett természetes vagy jogi személyek gyakorolják, kivéve ha az adott ország vagy országok hoztak olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a közszolgáltatási szerződések valamely tagállamban engedéllyel rendelkező vasúttársaságnak versenytárgyalás útján történő odaítélését.”; [Mód. 68]

| a) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Amennyiben a nemzeti jog nem tiltja, az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy közvetlenül ítélnek oda olyan közszolgáltatási szerződéseket:






  a) | amelyek becsült átlagos éves értéke: 1 000 000 eurónál, illetve vasúti személyszállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződés esetén 5 000 000 eurónál kevesebb, vagy |
| --- | --- | --- |

a)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Amennyiben a nemzeti jog nem tiltja, az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy közvetlenül ítélnek oda olyan közszolgáltatási szerződéseket:

a)

amelyek becsült átlagos éves értéke: 1 000 000 eurónál, illetve vasúti személyszállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződés esetén 5 000 000 eurónál kevesebb, vagy

| b) | amelyek évente 300 000 kilométernél

  járműkilométernél
  , illetve vasúti személyszállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződés esetén 150 000 kilométernél

  500 000 járműkilométernél
  kevesebb személyszállítási közszolgáltatás nyújtására vonatkoznak. [Mód. 47] |
| --- | --- |

b)

amelyek évente 300 000 kilométernél

  járműkilométernél
  , illetve vasúti személyszállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződés esetén 150 000 kilométernél

  500 000 járműkilométernél
  kevesebb személyszállítási közszolgáltatás nyújtására vonatkoznak. [Mód. 47]

| ba) | ha a vasúti személyszállítási közszolgáltatásban az elszigetelt vasúti rendszerek műszaki előírásai jelentős mértékben eltérnek az érintett tagállam fő vasúti hálózatának átjárhatósági műszaki előírásaitól, amelyhez nem csatlakoznak.

  [Mód. 75] |
| --- | --- |

ba)

ha a vasúti személyszállítási közszolgáltatásban az elszigetelt vasúti rendszerek műszaki előírásai jelentős mértékben eltérnek az érintett tagállam fő vasúti hálózatának átjárhatósági műszaki előírásaitól, amelyhez nem csatlakoznak.

  [Mód. 75]

A legfeljebb 23 közúti járművet üzemeltető kis- és középvállalkozásoknak közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződések esetében e küszöbértékek megemelhetők vagy egy 2 000 000 EUR alatti becsült éves átlagértékre, vagy a személyszállítási közszolgáltatás keretében nyújtott kevesebb, mint évi 600 000 kilométernyi

  járműkilométernyi
  szolgáltatásra.”; [Mód. 48]

| aa) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „(5)   A szolgáltatásnyújtás megszakadása vagy ilyen helyzet közvetlen kockázata esetén az illetékes hatóság szükséghelyzeti intézkedést hozhat.
  A szükséghelyzetek körébe tartozhat, ha az illetékes hatóság nem tudja időben elindítani a közszolgáltatási szerződés pályázati eljárását és/vagy időben odaítélni a szerződést egy szolgáltatónak.
  Ez a szükséghelyzeti intézkedés közszolgáltatási szerződés közvetlen odaítélése, közszolgáltatási szerződés meghosszabbítására vonatkozó hivatalos megállapodás vagy meghatározott közszolgáltatások nyújtásának előírásaként hozható meg. A közszolgáltatónak joga van fellebbezni a meghatározott közszolgáltatások nyújtását előíró határozat ellen. A közszolgáltatási szerződés szükséghelyzeti intézkedés révén való odaítélése vagy meghosszabbítása vagy az ilyen szerződés előírása nem szólhat két évnél hosszabb időtartamra.”; [Mód. 63] |
| --- | --- |

aa)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A szolgáltatásnyújtás megszakadása vagy ilyen helyzet közvetlen kockázata esetén az illetékes hatóság szükséghelyzeti intézkedést hozhat.
  A szükséghelyzetek körébe tartozhat, ha az illetékes hatóság nem tudja időben elindítani a közszolgáltatási szerződés pályázati eljárását és/vagy időben odaítélni a szerződést egy szolgáltatónak.
  Ez a szükséghelyzeti intézkedés közszolgáltatási szerződés közvetlen odaítélése, közszolgáltatási szerződés meghosszabbítására vonatkozó hivatalos megállapodás vagy meghatározott közszolgáltatások nyújtásának előírásaként hozható meg. A közszolgáltatónak joga van fellebbezni a meghatározott közszolgáltatások nyújtását előíró határozat ellen. A közszolgáltatási szerződés szükséghelyzeti intézkedés révén való odaítélése vagy meghosszabbítása vagy az ilyen szerződés előírása nem szólhat két évnél hosszabb időtartamra.”; [Mód. 63]

| b) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „(6)
     Az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy a vasúttársaságok közötti verseny fokozása érdekében az egy adott pályahálózat vagy útvonalcsomag szakaszaira vonatkozó vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződéseket különböző vasúttársaságoknak ítélik oda. Ennek érdekében az illetékes hatóságok a pályázati eljárás elindítását megelőzően dönthetnek úgy, hogy korlátozzák az egyazon vasúttársaságnak odaítélhető szerződések számát

  A 2012/34/EU irányelvvel összhangban, és amennyiben azt a nemzeti jog nem tiltja, a 2a. cikkben említett tömegközlekedési tervek elkészítéséért felelős illetékes hatóságok az alábbi feltételek fennállása esetén határozhatnak úgy, hogy közvetlenül ítélik oda a vasúti személyszállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződéseket:










  a) | a tömegközlekedési terv a szerződés teljes időtartamára vonatkozó követelményeket tartalmaz a következőket érintően:








  — | az utasszám alakulása, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)
     Az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy a vasúttársaságok közötti verseny fokozása érdekében az egy adott pályahálózat vagy útvonalcsomag szakaszaira vonatkozó vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződéseket különböző vasúttársaságoknak ítélik oda. Ennek érdekében az illetékes hatóságok a pályázati eljárás elindítását megelőzően dönthetnek úgy, hogy korlátozzák az egyazon vasúttársaságnak odaítélhető szerződések számát

  A 2012/34/EU irányelvvel összhangban, és amennyiben azt a nemzeti jog nem tiltja, a 2a. cikkben említett tömegközlekedési tervek elkészítéséért felelős illetékes hatóságok az alábbi feltételek fennállása esetén határozhatnak úgy, hogy közvetlenül ítélik oda a vasúti személyszállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződéseket:

a)

a tömegközlekedési terv a szerződés teljes időtartamára vonatkozó követelményeket tartalmaz a következőket érintően:

—

az utasszám alakulása,

| — | a szolgáltatás pontossága, |
| --- | --- |

—

a szolgáltatás pontossága,

| — | költséghatékonyság a tőke produktivitását tekintve, |
| --- | --- |

—

költséghatékonyság a tőke produktivitását tekintve,

| — | a vonatok üzemeltetésének gyakorisága, |
| --- | --- |

—

a vonatok üzemeltetésének gyakorisága,

| — | felhasználói elégedettség, |
| --- | --- |

—

felhasználói elégedettség,

| — | a vasúti járművek minősége. |
| --- | --- |

—

a vasúti járművek minősége.

| b) | az illetékes hatóság a szerződés kezdete előtt legkésőbb 18 hónappal közzéteszi, hogyan kell teljesíteni az e bekezdés a) pontjában meghatározott követelményeket a közszolgáltatási szerződés közvetlen odaítélésével, és a 7. cikk (1) bekezdésében említett éves jelentésben rendszeresen értékeli a követelményeknek való megfelelést. Ha egy érdekelt vasúttársaság vagy vállalkozás panaszt tesz a szerződés közvetlen odaítélése miatt, a szabályozó szerv értékeli az illetékes hatóság által adott indokokat, és a panasz benyújtását követő két hónapon belül határozatot hoz. A szabályozó szerv saját kezdeményezésére is eljárhat. |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság a szerződés kezdete előtt legkésőbb 18 hónappal közzéteszi, hogyan kell teljesíteni az e bekezdés a) pontjában meghatározott követelményeket a közszolgáltatási szerződés közvetlen odaítélésével, és a 7. cikk (1) bekezdésében említett éves jelentésben rendszeresen értékeli a követelményeknek való megfelelést. Ha egy érdekelt vasúttársaság vagy vállalkozás panaszt tesz a szerződés közvetlen odaítélése miatt, a szabályozó szerv értékeli az illetékes hatóság által adott indokokat, és a panasz benyújtását követő két hónapon belül határozatot hoz. A szabályozó szerv saját kezdeményezésére is eljárhat.

| c) | a szabályozó szerv az adott szerződés lejárta előtt legkésőbb 24 hónappal értékeli, hogy teljesültek-e az e bekezdés a) pontjában rögzített és a 7. cikk (1) bekezdése szerint értékelt követelmények. Az illetékes hatóság az értékeléshez minden szükséges adatot biztosít a szabályozó szerv számára. |
| --- | --- |

c)

a szabályozó szerv az adott szerződés lejárta előtt legkésőbb 24 hónappal értékeli, hogy teljesültek-e az e bekezdés a) pontjában rögzített és a 7. cikk (1) bekezdése szerint értékelt követelmények. Az illetékes hatóság az értékeléshez minden szükséges adatot biztosít a szabályozó szerv számára.

Amennyiben a szabályozó szerv úgy ítéli meg, hogy az e bekezdés a) pontjában rögzített követelmények nem teljesültek, haladéktalanul kötelezi az illetékes hatóságot arra, hogy az e cikk (3) bekezdésének megfelelően ítéljen oda új közszolgáltatási szerződést.

A független szabályozó hatóság határozata kötelező erejű és azonnal végrehajtandó.

A 4. cikk (3) bekezdésétől eltérve e szerződések időtartama nem haladhatja meg a kilenc évet.

A Bizottság a 9a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben részletezi az e bekezdés a) pontjában rögzített követelményeket.” [Mód. 50]

| 5. | A szöveg a következő 5a. cikkel egészül ki:
  „5a. cikk
  Járműállomány
  (1)   A tagállamoknak

  Az illetékes hatóságoknak
  az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a közszolgáltatás keretében vasúti személyszállítási közszolgáltatásokat nyújtani kívánó szolgáltatók számára hatékony és megkülönböztetésmentes hozzáférést

  hozzáférési feltételeket
  biztosítsanak vasúti személyszállítási közszolgáltatásra alkalmas járművekhez. [Mód. 51]

  (2)   Amennyiben olyan járműlízing-társaságok, amelyek az (1) bekezdésben említett járműveket minden érintett vasúti személyszállítással foglalkozó közlekedési szolgáltató számára megkülönböztetésmentes és kereskedelmileg életképes feltételek mellett tudnák lízingelni, a megfelelő piacon nem léteznek, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a járművek maradványérték-kockázatát – az állami támogatásokra vonatkozó szabályok értelmében – az illetékes hatóság viselje, amennyiben a közszolgáltatási szerződésekre meghirdetett közbeszerzési eljárásokban részt venni kívánó és képes szolgáltatók ilyen pályázati eljárásokon való részvétel céljából azt kérelmezik.
  Az illetékes hatóság az első albekezdésben előírt követelménynek az alábbi
  különböző, méretgazdaságosságot elősegítő
  módokon tehet eleget: [Mód. 52]







  a) | a közszolgáltatási szerződés végrehajtásához használt járműállományt saját maga szerzi be
  piaci áron
  abból a célból, hogy azt piaci áron vagy a közszolgáltatási szerződés részeként a kiválasztott közszolgáltató rendelkezésére bocsássa, a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja, a 6. cikk és – adott esetben – a melléklet alapján; [Mód. 53] |
| --- | --- | --- |

5.

A szöveg a következő 5a. cikkel egészül ki:

„5a. cikk

Járműállomány

(1)   A tagállamoknak

  Az illetékes hatóságoknak
  az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a közszolgáltatás keretében vasúti személyszállítási közszolgáltatásokat nyújtani kívánó szolgáltatók számára hatékony és megkülönböztetésmentes hozzáférést

  hozzáférési feltételeket
  biztosítsanak vasúti személyszállítási közszolgáltatásra alkalmas járművekhez. [Mód. 51]

(2)   Amennyiben olyan járműlízing-társaságok, amelyek az (1) bekezdésben említett járműveket minden érintett vasúti személyszállítással foglalkozó közlekedési szolgáltató számára megkülönböztetésmentes és kereskedelmileg életképes feltételek mellett tudnák lízingelni, a megfelelő piacon nem léteznek, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a járművek maradványérték-kockázatát – az állami támogatásokra vonatkozó szabályok értelmében – az illetékes hatóság viselje, amennyiben a közszolgáltatási szerződésekre meghirdetett közbeszerzési eljárásokban részt venni kívánó és képes szolgáltatók ilyen pályázati eljárásokon való részvétel céljából azt kérelmezik.

Az illetékes hatóság az első albekezdésben előírt követelménynek az alábbi
  különböző, méretgazdaságosságot elősegítő
  módokon tehet eleget: [Mód. 52]

a)

a közszolgáltatási szerződés végrehajtásához használt járműállományt saját maga szerzi be
  piaci áron
  abból a célból, hogy azt piaci áron vagy a közszolgáltatási szerződés részeként a kiválasztott közszolgáltató rendelkezésére bocsássa, a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja, a 6. cikk és – adott esetben – a melléklet alapján; [Mód. 53]

| b) | a közszolgáltatási szerződés végrehajtásához használt járműállomány finanszírozásához piaci áron vagy a közszolgáltatási szerződés részeként garanciát nyújt, a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja, a 6. cikk és – adott esetben – a melléklet alapján. Ez a garancia az adott esetben alkalmazandó, állami támogatásokra vonatkozó szabályok tiszteletben tartása mellett a maradványértékre is kiterjedhet; |
| --- | --- |

b)

a közszolgáltatási szerződés végrehajtásához használt járműállomány finanszírozásához piaci áron vagy a közszolgáltatási szerződés részeként garanciát nyújt, a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja, a 6. cikk és – adott esetben – a melléklet alapján. Ez a garancia az adott esetben alkalmazandó, állami támogatásokra vonatkozó szabályok tiszteletben tartása mellett a maradványértékre is kiterjedhet;

| c) | a közszolgáltatási szerződésben kötelezettséget vállal arra, hogy a járműállományt a szerződés lejártakor piaci áron átveszi. |
| --- | --- |

c)

a közszolgáltatási szerződésben kötelezettséget vállal arra, hogy a járműállományt a szerződés lejártakor piaci áron átveszi.

| ca) | nagyobb járműállomány kialakítása érdekében együttműködik a szomszédos helyi hatóságokkal.

  [Mód. 54] |
| --- | --- |

ca)

nagyobb járműállomány kialakítása érdekében együttműködik a szomszédos helyi hatóságokkal.

  [Mód. 54]

(3)
     A
  (2) bekezdés második albekezdésének
  b) és a c) pontban

  pontjában
  említett esetekben az illetékes hatóságnak jogában áll előírni a közszolgáltatást nyújtó szolgáltató számára, hogy a közszolgáltatási szerződés lejártával a járműállományt adja át a szerződést elnyerő új szolgáltatónak. Az illetékes hatóság az új közszolgáltatót kötelezheti a járműállomány átvételére. Az átadást piaci árakon kell végrehajtani.”[Mód. 55]

(3)   
  (4)
  Ha a járműállomány új tömegközlekedési szolgáltatónak való átadása megtörtént, az illetékes hatóságnak a pályázati dokumentumokban részletes tájékoztatást kell nyújtania a járművek karbantartási költségeiről és fizikai állapotáról.” [Mód. 56]

(4)   A Bizottság [e rendelet hatálybalépésétől számított 18 hónapig] intézkedéseket fogad el, amelyek részletesen meghatározzák az e cikk (2) és (3) bekezdésének alkalmazásához követendő eljárásokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 9a. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően kell megalkotni.”
  [Mód. 57 és 82]

| 6. | A 6. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Valamely általános szabályhoz vagy közszolgáltatási szerződéshez kapcsolódó valamennyi ellentételezésnek meg kell felelnie a 4. cikkben meghatározott rendelkezéseknek, tekintet nélkül a szerződés odaítélésének módjára. Természetétől függetlenül az 5. cikk (3) bekezdésével összhangban oda nem ítélt közszolgáltatási szerződéshez vagy valamely általános szabályhoz kapcsolódó valamennyi ellentételezésnek a mellékletben meghatározott rendelkezéseknek is meg kell felelnie.” |
| --- | --- |

6.

A 6. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Valamely általános szabályhoz vagy közszolgáltatási szerződéshez kapcsolódó valamennyi ellentételezésnek meg kell felelnie a 4. cikkben meghatározott rendelkezéseknek, tekintet nélkül a szerződés odaítélésének módjára. Természetétől függetlenül az 5. cikk (3) bekezdésével összhangban oda nem ítélt közszolgáltatási szerződéshez vagy valamely általános szabályhoz kapcsolódó valamennyi ellentételezésnek a mellékletben meghatározott rendelkezéseknek is meg kell felelnie.”

| 7. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Minden illetékes hatóság évente egyszer összevont jelentést tesz közzé a felelősségi körébe tartozó közszolgáltatási kötelezettségekről, a közszolgáltatási szerződések kezdő dátumáról és időtartamáról, a kiválasztott közszolgáltatókról, valamint a visszatérítés útján az említett közszolgáltatóknak biztosított ellentételezésekről és kizárólagos jogokról.
  A jelentés részletesen bemutatja az elért eredményeket, és meghatározza a szállítási szolgáltatási tevékenységhez tartozó összes mutatót, nevezetesen a pontosságot, a megbízhatóságot, a tisztaságot, a nyilvános felmérés keretében mért felhasználói elégedettséget, valamint a minimális kapacitáskihasználtságot.
   A jelentés különbséget tesz az autóbusz-közlekedés és a vasúti közlekedés között, megengedi a közlekedési közszolgáltatási hálózat teljesítményének, minőségének és finanszírozásának ellenőrzését és értékelését, valamint adott esetben tájékoztatást ad a biztosított kizárólagos jogok típusáról és terjedelméről. A tagállamok – például egy közös internetes portálon keresztül – központi hozzáférést biztosítanak e jelentésekhez.
  Ezekről a jelentésekről a Bizottság összefoglalót készít, és azt minden munkanyelven továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  ”[Mód. 58] |
| --- | --- | --- |

7.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Minden illetékes hatóság évente egyszer összevont jelentést tesz közzé a felelősségi körébe tartozó közszolgáltatási kötelezettségekről, a közszolgáltatási szerződések kezdő dátumáról és időtartamáról, a kiválasztott közszolgáltatókról, valamint a visszatérítés útján az említett közszolgáltatóknak biztosított ellentételezésekről és kizárólagos jogokról.
  A jelentés részletesen bemutatja az elért eredményeket, és meghatározza a szállítási szolgáltatási tevékenységhez tartozó összes mutatót, nevezetesen a pontosságot, a megbízhatóságot, a tisztaságot, a nyilvános felmérés keretében mért felhasználói elégedettséget, valamint a minimális kapacitáskihasználtságot.
   A jelentés különbséget tesz az autóbusz-közlekedés és a vasúti közlekedés között, megengedi a közlekedési közszolgáltatási hálózat teljesítményének, minőségének és finanszírozásának ellenőrzését és értékelését, valamint adott esetben tájékoztatást ad a biztosított kizárólagos jogok típusáról és terjedelméről. A tagállamok – például egy közös internetes portálon keresztül – központi hozzáférést biztosítanak e jelentésekhez.
  Ezekről a jelentésekről a Bizottság összefoglalót készít, és azt minden munkanyelven továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  ”[Mód. 58]

| b) | A (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „d) | a közszolgáltatási szerződés tervezett kezdő dátuma és időtartama.” |
| --- | --- | --- |

b)

A (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„d)

a közszolgáltatási szerződés tervezett kezdő dátuma és időtartama.”

| (8) | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A (3) bekezdés sérelme nélkül, a vasúti közszolgáltatási szerződések –

  a közúti közlekedésre és
  az egyéb kötöttpályás közlekedési módok

  módokra
  , például a metró és a villamos kivételével –

  metróra, a villamosra vagy a vasút-villamos rendszerekre vonatkozó közszolgáltatási szerződések
  odaítélésének 2019. december 3-tól meg kell felelnie az 5. cikk (3) bekezdésének. Minden egyéb kötöttpályás közlekedési módra

  A vasúti személyszállítási közszolgáltatásokra
  vonatkozó, illetve közúti közszolgáltatási szerződést az 5. cikk (3) bekezdésével összhangban legkésőbb 2019. december 3-ig kell odaítélni. A 2019. december 3-ig tartó

  szerződések odaítélésének 2012. december 3-tól meg kell felelnie az 5. cikknek
  .
  A 2a. cikkben említett tömegközlekedési tervek elkészítéséért felelős illetékes hatóságok 2022. december 3-ig az összes szükséges hatáskört megkapják a közszolgáltatási szerződések 5. cikk szerinti odaítéléséhez. Az
  átmeneti időszak

  időszakok
  során a tagállamok intézkedéseket hoznak az 5. cikk (3) bekezdésének való fokozatos megfelelés érdekében, elkerülendő a különösen a szállítási kapacitást érintő súlyos szerkezeti problémákat.”[Mód. 59] |
| --- | --- | --- |

(8)

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A (3) bekezdés sérelme nélkül, a vasúti közszolgáltatási szerződések –

  a közúti közlekedésre és
  az egyéb kötöttpályás közlekedési módok

  módokra
  , például a metró és a villamos kivételével –

  metróra, a villamosra vagy a vasút-villamos rendszerekre vonatkozó közszolgáltatási szerződések
  odaítélésének 2019. december 3-tól meg kell felelnie az 5. cikk (3) bekezdésének. Minden egyéb kötöttpályás közlekedési módra

  A vasúti személyszállítási közszolgáltatásokra
  vonatkozó, illetve közúti közszolgáltatási szerződést az 5. cikk (3) bekezdésével összhangban legkésőbb 2019. december 3-ig kell odaítélni. A 2019. december 3-ig tartó

  szerződések odaítélésének 2012. december 3-tól meg kell felelnie az 5. cikknek
  .
  A 2a. cikkben említett tömegközlekedési tervek elkészítéséért felelős illetékes hatóságok 2022. december 3-ig az összes szükséges hatáskört megkapják a közszolgáltatási szerződések 5. cikk szerinti odaítéléséhez. Az
  átmeneti időszak

  időszakok
  során a tagállamok intézkedéseket hoznak az 5. cikk (3) bekezdésének való fokozatos megfelelés érdekében, elkerülendő a különösen a szállítási kapacitást érintő súlyos szerkezeti problémákat.”[Mód. 59]

| aa) | A (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Az átmeneti időszakok első felét követő hat hónapon belül a tagállamok jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az elért haladásról, amelyben kiemelik a közszolgáltatási szerződések 5. cikknek megfelelően történő, fokozatos odaítélésének végrehajtását. A tagállamok elért haladásról készített jelentései alapján a Bizottság megfelelő, a tagállamoknak címzett intézkedéseket javasolhat.”; [Mód. 60] |
| --- | --- |

aa)

A (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

| b) | A szöveg a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
  „(2a)   A 2013. január 1. és 2019. december 2. között

  2022. december 3. előtt
  közvetlenül odaítélt
  , az 5. cikknek meg nem felelő
  vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződések lejáratuk dátumáig hatályban maradhatnak. Azonban 2022. december 31. után semmilyen körülmények között nem maradhatnak hatályban

  legkésőbb ...-án/-én

   (*2)

  hatályukat vesztik
  .”

  (*2)  
  E rendelet (azaz a módosító aktus, 2013/0028(COD)) hatálybalépése után 10 évvel.
  " |
| --- | --- |

b)

A szöveg a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„(2a)   A 2013. január 1. és 2019. december 2. között

  2022. december 3. előtt
  közvetlenül odaítélt
  , az 5. cikknek meg nem felelő
  vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződések lejáratuk dátumáig hatályban maradhatnak. Azonban 2022. december 31. után semmilyen körülmények között nem maradhatnak hatályban

  legkésőbb ...-án/-én

   (*2)

  hatályukat vesztik
  .”

(*2)  
  E rendelet (azaz a módosító aktus, 2013/0028(COD)) hatálybalépése után 10 évvel.
  "

| c) | A (3) bekezdés második albekezdése utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:
  „A d) pontban említett szerződések lejáratukig hatályban maradhatnak, feltéve, hogy azok az e rendelet 4. cikkében meghatározott időtartamokhoz hasonló határozott időtartamra szólnak.” |
| --- | --- |

c)

A (3) bekezdés második albekezdése utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„A d) pontban említett szerződések lejáratukig hatályban maradhatnak, feltéve, hogy azok az e rendelet 4. cikkében meghatározott időtartamokhoz hasonló határozott időtartamra szólnak.”

| 9. | A szöveg a következő 9a. cikkel egészül ki:
  „9a. cikk
  A bizottság eljárása
  (1)   A Bizottságot munkájában a 2012/34/EU irányelv 62. cikkével létrehozott egységes európai vasúti térségért felelős bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) értelmében vett bizottságnak minősül.
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

  (*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”" |
| --- | --- |

9.

A szöveg a következő 9a. cikkel egészül ki:

„9a. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottságot munkájában a 2012/34/EU irányelv 62. cikkével létrehozott egységes európai vasúti térségért felelős bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”"

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
  A kihirdetését követő három hónapon belül az általa módosított 1370/2007/EK rendelettel egységes szerkezetbe foglalt formában közzétételre kerül. [Mód. 62]

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazható valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

1

(2)  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. február 26-i álláspontja.

3

(4)  Fehér könyv – Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé; COM(2011)0144.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

5

(6)  A Tanács.../.../EU rendelete (...) az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet és a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, COM(2012)0730, 2012.12.5.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

7

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/432 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/432

---

P7_TA(2014)0149

A vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága ***I

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozott szöveg) (COM(2013)0030 – C7-0027/2013 – 2013/0015(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 285/54)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0030), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0030),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, valamint 170. és 171. cikkére, amelynek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0027/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, valamint 170. és 171. cikkére, amelynek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0027/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a litván parlament és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a litván parlament és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. október 7-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. október 7-i véleményére (2),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsághoz intézett 2013. december 16-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsághoz intézett 2013. december 16-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0033/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0033/2014),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

(2)  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

(3)  HL C 77., 2002.03.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0015

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott szöveg)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére, valamint 170. és 171. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságnak véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) több alkalommal jelentősen módosult. Mivel most további módosításokra kerül sor, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) több alkalommal jelentősen módosult. Mivel most további módosításokra kerül sor, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.

| (2) | Annak érdekében, hogy az Unió polgárai, a gazdasági szereplők, a regionális és helyi hatóságok teljes mértékben kihasználhassák a belső határok nélküli térség
  és a területi kohéziós célkitűzések megvalósítása
  adta előnyöket, különösen indokolt a nemzeti vasúthálózatok összekapcsolódásának és kölcsönös átjárhatóságának, valamint az azokhoz történő
  , a fogyatékossággal élő személyek számára is való
  hozzáférhetőségnek a javítása a műszaki szabványok összehangolása területén szükségesnek bizonyuló intézkedések végrehajtásával. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy az Unió polgárai, a gazdasági szereplők, a regionális és helyi hatóságok teljes mértékben kihasználhassák a belső határok nélküli térség
  és a területi kohéziós célkitűzések megvalósítása
  adta előnyöket, különösen indokolt a nemzeti vasúthálózatok összekapcsolódásának és kölcsönös átjárhatóságának, valamint az azokhoz történő
  , a fogyatékossággal élő személyek számára is való
  hozzáférhetőségnek a javítása a műszaki szabványok összehangolása területén szükségesnek bizonyuló intézkedések végrehajtásával. [Mód. 1]

| (3) | Az Európai Unió vasúti rendszereinek kölcsönös átjárhatóságára irányuló törekvés nyomán optimális mértékű műszaki harmonizáció valósulhat meg, ami lehetővé teszi a nemzetközi vasúti személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások megkönnyítését, javítását és fejlesztését az Európai Unión belül és harmadik országok viszonylatában, valamint hozzájárul a vasúti rendszer kiépítéséhez, felújításához, korszerűsítéséhez és üzemeltetéséhez szükséges berendezések és szolgáltatások uniós belső piacának fokozatos megteremtéséhez. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió vasúti rendszereinek kölcsönös átjárhatóságára irányuló törekvés nyomán optimális mértékű műszaki harmonizáció valósulhat meg, ami lehetővé teszi a nemzetközi vasúti személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások megkönnyítését, javítását és fejlesztését az Európai Unión belül és harmadik országok viszonylatában, valamint hozzájárul a vasúti rendszer kiépítéséhez, felújításához, korszerűsítéséhez és üzemeltetéséhez szükséges berendezések és szolgáltatások uniós belső piacának fokozatos megteremtéséhez. [Mód. 2]

| (4) | A vasúthálózaton keresztül a vonatok kereskedelmi célú üzemeltetése különösen fontossá teszi az infrastruktúra és a járművek jellemzőinek tökéletes összeegyeztethetőségét, illetve a különböző pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok információs, kommunikációs
  és menetjegykiadó
  rendszerének hatékony összekapcsolódását. Ettől az összeegyeztethetőségtől és összekapcsolódástól függ a teljesítményi szint, a biztonság, a szolgáltatás minősége és költsége éppúgy, mint – különösen – a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(4)

A vasúthálózaton keresztül a vonatok kereskedelmi célú üzemeltetése különösen fontossá teszi az infrastruktúra és a járművek jellemzőinek tökéletes összeegyeztethetőségét, illetve a különböző pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok információs, kommunikációs
  és menetjegykiadó
  rendszerének hatékony összekapcsolódását. Ettől az összeegyeztethetőségtől és összekapcsolódástól függ a teljesítményi szint, a biztonság, a szolgáltatás minősége és költsége éppúgy, mint – különösen – a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága. [Mód. 3]

| (5) | A vasúttal kapcsolatos szabályozási keretnek indokolt egyértelműen megállapítania a felelősségi köröket a vasúthálózatokra érvényes biztonsági, egészségügyi
  , szociális
  és fogyasztóvédelmi szabályok betartatásáért. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(5)

A vasúttal kapcsolatos szabályozási keretnek indokolt egyértelműen megállapítania a felelősségi köröket a vasúthálózatokra érvényes biztonsági, egészségügyi
  , szociális
  és fogyasztóvédelmi szabályok betartatásáért. [Mód. 4]

| (6) | Jelentős eltérések vannak mind a nemzeti jogszabályok, mind a vasúti rendszerekre, alrendszerekre és rendszerelemekre alkalmazandó, belső szabályozások és műszaki előírások között, mivel ezek a nemzeti iparra jellemző egyedi technológiákat foglalják magukban, és sajátos méreteket, eszközöket, illetve jellemzőket írnak elő. Ez a helyzet nem teszi lehetővé, hogy a szerelvények akadály nélkül közlekedhessenek az Unió teljes területén
  , és gátolja az egységes piacon a szabványosításból és a méretgazdaságosságból származó előnyök kihasználását
  . [Mód. 5] |
| --- | --- |

(6)

Jelentős eltérések vannak mind a nemzeti jogszabályok, mind a vasúti rendszerekre, alrendszerekre és rendszerelemekre alkalmazandó, belső szabályozások és műszaki előírások között, mivel ezek a nemzeti iparra jellemző egyedi technológiákat foglalják magukban, és sajátos méreteket, eszközöket, illetve jellemzőket írnak elő. Ez a helyzet nem teszi lehetővé, hogy a szerelvények akadály nélkül közlekedhessenek az Unió teljes területén
  , és gátolja az egységes piacon a szabványosításból és a méretgazdaságosságból származó előnyök kihasználását
  . [Mód. 5]

| (7) | Ez a helyzet az évek során igen szoros kapcsolatok kialakuláshoz vezetett a nemzeti vasúti háttéripar és a nemzeti vasúttársaságok között, hátráltatva az új piaci belépők megjelenését lehetővé tevő tényleges piacnyitást. Világpiaci versenyképességük növelése érdekében ezek az ágazatok nyitott, versenyző európai piacot igényelnek. |
| --- | --- |

(7)

Ez a helyzet az évek során igen szoros kapcsolatok kialakuláshoz vezetett a nemzeti vasúti háttéripar és a nemzeti vasúttársaságok között, hátráltatva az új piaci belépők megjelenését lehetővé tevő tényleges piacnyitást. Világpiaci versenyképességük növelése érdekében ezek az ágazatok nyitott, versenyző európai piacot igényelnek.

| (8) | Indokolt ezért meghatározni a vasúti rendszerre vonatkozó, az Unió egészében érvényes lényeges követelményeket a vasút kölcsönös átjárhatósága kapcsán . |
| --- | --- |

(8)

Indokolt ezért meghatározni a vasúti rendszerre vonatkozó, az Unió egészében érvényes lényeges követelményeket a vasút kölcsönös átjárhatósága kapcsán .

| (9) | A az átjárhatósági műszaki előírások (ÁME-k) elkészítése során felmerült egyrészről az alapvető követelmények és az ÁME-k, másrészről az európai szabványok és egyéb normatív jellegű dokumentumok közötti kapcsolat tisztázásának igénye. Különösen fontos egyértelműen elhatárolni egymástól egyrészről azokat a szabványokat és szabványrészeket, amelyek alkalmazását ezen irányelv célkitűzéseinek elérése érdekében célszerű kötelezővé tenni, másrészről az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban kialakított „harmonizált szabványokat”. Amennyiben feltétlenül szükséges, az ÁME-k kifejezetten hivatkozhatnak az európai szabványokra vagy előírásokra, amelyek kötelezővé válnak az ÁME alkalmazásának időpontjától. |
| --- | --- |

(9)

A az átjárhatósági műszaki előírások (ÁME-k) elkészítése során felmerült egyrészről az alapvető követelmények és az ÁME-k, másrészről az európai szabványok és egyéb normatív jellegű dokumentumok közötti kapcsolat tisztázásának igénye. Különösen fontos egyértelműen elhatárolni egymástól egyrészről azokat a szabványokat és szabványrészeket, amelyek alkalmazását ezen irányelv célkitűzéseinek elérése érdekében célszerű kötelezővé tenni, másrészről az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban kialakított „harmonizált szabványokat”. Amennyiben feltétlenül szükséges, az ÁME-k kifejezetten hivatkozhatnak az európai szabványokra vagy előírásokra, amelyek kötelezővé válnak az ÁME alkalmazásának időpontjától.

| (10) | Annak érdekében, hogy ténylegesen növekedjen az uniós vasúti ágazat versenyképessége, de eközben ne torzuljon a vasúti rendszer főbb piaci szereplőinek versenye, az ÁME-ket a nyitottsággal, a konszenzussal és az átláthatósággal kapcsolatban az 1025/2012/EU rendelet II. mellékletében meghatározott elveket tiszteletben tartva szükséges kialakítani. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy ténylegesen növekedjen az uniós vasúti ágazat versenyképessége, de eközben ne torzuljon a vasúti rendszer főbb piaci szereplőinek versenye, az ÁME-ket a nyitottsággal, a konszenzussal és az átláthatósággal kapcsolatban az 1025/2012/EU rendelet II. mellékletében meghatározott elveket tiszteletben tartva szükséges kialakítani.

| (11) | Az európai uniós vasúti szolgáltatások minősége többek között a hálózat (a legtágabb értelemben véve, azaz az összes érintett alrendszer helyhez kötött részei) és a járművek (amelybe beleértendők az összes érintett alrendszer fedélzeti elemei) jellemzőinek nagyfokú összeegyeztethetőségétől függ. A teljesítményszintek, a biztonság, a szolgáltatás minősége és költségei ettől az összeegyeztethetőségtől függnek. |
| --- | --- |

(11)

Az európai uniós vasúti szolgáltatások minősége többek között a hálózat (a legtágabb értelemben véve, azaz az összes érintett alrendszer helyhez kötött részei) és a járművek (amelybe beleértendők az összes érintett alrendszer fedélzeti elemei) jellemzőinek nagyfokú összeegyeztethetőségétől függ. A teljesítményszintek, a biztonság, a szolgáltatás minősége és költségei ettől az összeegyeztethetőségtől függnek.

| (12) | Az ÁME megállapítja az összes olyan feltételt, amelynek a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek célszerű megfelelnie, valamint a megfelelőség értékelése során követendő eljárást. Továbbá elő kell írni, hogy minden egyes rendszerelemet indokolt alávetni a megfelelőséget és az ÁME-kben megjelölt használatra való alkalmasságot értékelő eljárásnak, és el kell látni a vonatkozó tanúsítvánnyal. |
| --- | --- |

(12)

Az ÁME megállapítja az összes olyan feltételt, amelynek a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek célszerű megfelelnie, valamint a megfelelőség értékelése során követendő eljárást. Továbbá elő kell írni, hogy minden egyes rendszerelemet indokolt alávetni a megfelelőséget és az ÁME-kben megjelölt használatra való alkalmasságot értékelő eljárásnak, és el kell látni a vonatkozó tanúsítvánnyal.

| (13) | Új ÁME-k kidolgozásakor mindig biztosítani kell a már létező rendszerrel való összeegyeztethetőséget. Ez segíti majd a vasúti közlekedés versenyképességének előmozdítását és elejét veszi a szükségtelen járulékos költségeknek, amelyek a már meglévő alrendszerek utólagos összeegyeztethetőség érdekében szükségessé váló felújítása vagy korszerűsítése révén jelentkeznek. Azokban a kivételes esetekben, amikor az összeegyeztethetőség biztosítása nem lehetséges, az ÁME-k határozhatják meg a keretet annak eldöntésére, hogy a meglévő alrendszer üzembe helyezésével kapcsolatban új határozatra vagy engedélyre van-e szükség, illetve hogy erre milyen határidők vonatkoznak. |
| --- | --- |

(13)

Új ÁME-k kidolgozásakor mindig biztosítani kell a már létező rendszerrel való összeegyeztethetőséget. Ez segíti majd a vasúti közlekedés versenyképességének előmozdítását és elejét veszi a szükségtelen járulékos költségeknek, amelyek a már meglévő alrendszerek utólagos összeegyeztethetőség érdekében szükségessé váló felújítása vagy korszerűsítése révén jelentkeznek. Azokban a kivételes esetekben, amikor az összeegyeztethetőség biztosítása nem lehetséges, az ÁME-k határozhatják meg a keretet annak eldöntésére, hogy a meglévő alrendszer üzembe helyezésével kapcsolatban új határozatra vagy engedélyre van-e szükség, illetve hogy erre milyen határidők vonatkoznak.

| (14) | Biztonsági okokból minden egyes üzembe helyezett járművet azonosító kóddal szükséges ellátni. Ezt követően a járművet fel kell venni a nemzeti járműnyilvántartásba. A nyilvántartásokba valamennyi tagállam és az Európai Unión belül egyes gazdasági szereplők részére betekintést szükséges biztosítani. A nemzeti jármű nyilvántartásoknak az adatformátum tekintetében egymással összhangban kell lenniük. Ezért azokat közös üzemeltetési és műszaki előírásokkal kell szabályozni. |
| --- | --- |

(14)

Biztonsági okokból minden egyes üzembe helyezett járművet azonosító kóddal szükséges ellátni. Ezt követően a járművet fel kell venni a nemzeti járműnyilvántartásba. A nyilvántartásokba valamennyi tagállam és az Európai Unión belül egyes gazdasági szereplők részére betekintést szükséges biztosítani. A nemzeti jármű nyilvántartásoknak az adatformátum tekintetében egymással összhangban kell lenniük. Ezért azokat közös üzemeltetési és műszaki előírásokkal kell szabályozni.

| (15) | Ha az alapvető követelményeknek megfelelő egyes műszaki szempontokat nem lehet kifejezetten szabályozni egy ÁME-ben, ám bizonyok szempontok a későbbiekben szabályozást igényelnek, azokat az ÁME-hez csatolt mellékletben „nyitott kérdésként” kell egyértelműen azonosítani. Ezekre a nyitott kérdésekre az ÁME teljes kidolgozásáig a nemzeti szabályozás alkalmazandó. |
| --- | --- |

(15)

Ha az alapvető követelményeknek megfelelő egyes műszaki szempontokat nem lehet kifejezetten szabályozni egy ÁME-ben, ám bizonyok szempontok a későbbiekben szabályozást igényelnek, azokat az ÁME-hez csatolt mellékletben „nyitott kérdésként” kell egyértelműen azonosítani. Ezekre a nyitott kérdésekre az ÁME teljes kidolgozásáig a nemzeti szabályozás alkalmazandó.

| (16) | Indokolt meghatározni az olyan alrendszerekre alkalmazandó alapvető követelmények esetében követendő eljárást, amelyeket a vonatkozó ÁME még nem tartalmaz. Ilyen esetben a megfelelőségértékelési és hitelesítési eljárásokért felelős testületeknek meg kell egyezniük a 2008/57/EK irányelv 17. cikkében említett bejelentett testületekkel. |
| --- | --- |

(16)

Indokolt meghatározni az olyan alrendszerekre alkalmazandó alapvető követelmények esetében követendő eljárást, amelyeket a vonatkozó ÁME még nem tartalmaz. Ilyen esetben a megfelelőségértékelési és hitelesítési eljárásokért felelős testületeknek meg kell egyezniük a 2008/57/EK irányelv 17. cikkében említett bejelentett testületekkel.

| (17) | A 2008/57/EK irányelv az Európai Unió teljes vasúti rendszerére alkalmazandó, az ÁME-k hatálya így azokra a járművekre és hálózatokra is ki fog terjedni, amelyek nem képezik a transzeurópai vasúti rendszer részét. Az I. mellékletből így célszerű az egyszerűsítés érdekében elhagyni a transzeurópai vasúti rendszerre való konkrét utalásokat. |
| --- | --- |

(17)

A 2008/57/EK irányelv az Európai Unió teljes vasúti rendszerére alkalmazandó, az ÁME-k hatálya így azokra a járművekre és hálózatokra is ki fog terjedni, amelyek nem képezik a transzeurópai vasúti rendszer részét. Az I. mellékletből így célszerű az egyszerűsítés érdekében elhagyni a transzeurópai vasúti rendszerre való konkrét utalásokat.

| (18) | Az alrendszerek rendeltetésétől, például a vasúti vonalak és járművek kategóriájától függően eltérhetnek az alrendszerek és kapcsolódási pontjaik által teljesítendő funkcionális és műszaki előírások. |
| --- | --- |

(18)

Az alrendszerek rendeltetésétől, például a vasúti vonalak és járművek kategóriájától függően eltérhetnek az alrendszerek és kapcsolódási pontjaik által teljesítendő funkcionális és műszaki előírások.

| (19) | Annak érdekében, hogy a vasúti rendszerek idővel teljes mértékben kölcsönösen átjárhatóak legyenek az egész Európai Unióban, és az örökölt rendszerek közötti különbségek fokozatosan csökkenjenek, az ÁME-knek célszerű meghatározniuk a már meglévő alrendszerek felújításakor vagy korszerűsítésekor alkalmazandó rendelkezéseket, valamint adott esetben a célrendszer megvalósításának határidejét. |
| --- | --- |

(19)

Annak érdekében, hogy a vasúti rendszerek idővel teljes mértékben kölcsönösen átjárhatóak legyenek az egész Európai Unióban, és az örökölt rendszerek közötti különbségek fokozatosan csökkenjenek, az ÁME-knek célszerű meghatározniuk a már meglévő alrendszerek felújításakor vagy korszerűsítésekor alkalmazandó rendelkezéseket, valamint adott esetben a célrendszer megvalósításának határidejét.

| (20) | Figyelembe véve a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát hátráltató akadályok megszüntetésére vonatkozó fokozatos megközelítési módot és ebből következően az ÁME-k elfogadásához szükséges időtartamot, lépéseket kell tenni annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamok a jelenlegi rendszerek különbözőségét fokozó új nemzeti rendelkezéseket fogadjanak el, vagy ilyen hatással járó új projekteket vállaljanak fel. |
| --- | --- |

(20)

Figyelembe véve a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát hátráltató akadályok megszüntetésére vonatkozó fokozatos megközelítési módot és ebből következően az ÁME-k elfogadásához szükséges időtartamot, lépéseket kell tenni annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamok a jelenlegi rendszerek különbözőségét fokozó új nemzeti rendelkezéseket fogadjanak el, vagy ilyen hatással járó új projekteket vállaljanak fel.

| (21) | A kölcsönös átjárhatóságot hátráltató tényezők felszámolása érdekében és az ÁME-k hatályának az Európai Unió teljes vasúti rendszerére való kiterjesztésével indokolt fokozatosan csökkenteni a nemzeti szabályozás mértékét. A nemzeti szabályozásban különbséget kell tenni a szigorúan a helyi követelményekhez kapcsolódó szabályok és az ÁME-k nyitott kérdéseinek kezeléséhez szükséges szabályok között. A szabályok ez utóbbi típusát fokozatosan meg kell szüntetni az ÁME-k nyitott kérdéseinek lezárása révén. |
| --- | --- |

(21)

A kölcsönös átjárhatóságot hátráltató tényezők felszámolása érdekében és az ÁME-k hatályának az Európai Unió teljes vasúti rendszerére való kiterjesztésével indokolt fokozatosan csökkenteni a nemzeti szabályozás mértékét. A nemzeti szabályozásban különbséget kell tenni a szigorúan a helyi követelményekhez kapcsolódó szabályok és az ÁME-k nyitott kérdéseinek kezeléséhez szükséges szabályok között. A szabályok ez utóbbi típusát fokozatosan meg kell szüntetni az ÁME-k nyitott kérdéseinek lezárása révén.

| (22) | A fokozatos megközelítés elfogadása kielégíti annak a célkitűzésnek a különleges igényeit, amely az elöregedett, jelentős átalakítási vagy felújítási beruházásokat igénylő nemzeti infrastruktúrával és régi járművekkel jellemezhető vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságára vonatkozik, és külön gondot kell fordítani arra, hogy a vasút gazdasági szempontból ne kerüljön hátrányba más közlekedési módokkal szemben. |
| --- | --- |

(22)

A fokozatos megközelítés elfogadása kielégíti annak a célkitűzésnek a különleges igényeit, amely az elöregedett, jelentős átalakítási vagy felújítási beruházásokat igénylő nemzeti infrastruktúrával és régi járművekkel jellemezhető vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságára vonatkozik, és külön gondot kell fordítani arra, hogy a vasút gazdasági szempontból ne kerüljön hátrányba más közlekedési módokkal szemben.

| (23) | A vasúti rendszer kiterjedtsége és összetettsége miatt gyakorlati okokból szükségesnek bizonyult annak az alábbi alrendszerekre való felosztása: infrastruktúra, pálya menti ellenőrző-irányító és jelző, fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző energia, jármű, működés és közlekedésirányítás, karbantartás, valamint telematikai alkalmazások személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokhoz. Minden egyes alrendszerre vonatkozóan meg kell határozni az alapvető követelményeket, és az e követelményeknek való megfelelés érdekében ki kell dolgozni a műszaki előírásokat, különös tekintettel a rendszerelemekre és a kapcsolódási pontokra. Ugyanazt a rendszert rögzített és mobil elemekre is le lehet bontani: egyrészt a vasútvonalakból, állomásokból, terminálokból, valamint a rendszer biztonságos és folyamatos működését lehetővé tevő rögzített eszközökből álló hálózatra; Ezért ezen irányelv tekintetében maga a jármű is egy alrendszerből („gördülőállomány”) és, adott esetben, más alrendszerekből (főként a fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerből) áll.
  Jóllehet a rendszer több elemre oszlik, az Európai Vasúti Ügynökségnek („az Ügynökség”) a biztonság és az átjárhatóság biztosítása érdekében a rendszer felett kell áttekintéssel rendelkeznie. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(23)

A vasúti rendszer kiterjedtsége és összetettsége miatt gyakorlati okokból szükségesnek bizonyult annak az alábbi alrendszerekre való felosztása: infrastruktúra, pálya menti ellenőrző-irányító és jelző, fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző energia, jármű, működés és közlekedésirányítás, karbantartás, valamint telematikai alkalmazások személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokhoz. Minden egyes alrendszerre vonatkozóan meg kell határozni az alapvető követelményeket, és az e követelményeknek való megfelelés érdekében ki kell dolgozni a műszaki előírásokat, különös tekintettel a rendszerelemekre és a kapcsolódási pontokra. Ugyanazt a rendszert rögzített és mobil elemekre is le lehet bontani: egyrészt a vasútvonalakból, állomásokból, terminálokból, valamint a rendszer biztonságos és folyamatos működését lehetővé tevő rögzített eszközökből álló hálózatra; Ezért ezen irányelv tekintetében maga a jármű is egy alrendszerből („gördülőállomány”) és, adott esetben, más alrendszerekből (főként a fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerből) áll.
  Jóllehet a rendszer több elemre oszlik, az Európai Vasúti Ügynökségnek („az Ügynökség”) a biztonság és az átjárhatóság biztosítása érdekében a rendszer felett kell áttekintéssel rendelkeznie. [Mód. 6]

| (24) | A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, amelynek az Unió is részes fele, egyik alapelveként meghatározza az akadálymentesség biztosítását, valamint előírja a részes feleknek, hogy – többek között minimumkövetelmények és akadálymentesítési iránymutatások kidolgozásával, közzétételével és a követelmények betartásának nyomon követésével – tegyenek megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a fogyatékos személyek másokéval egyenlő mértékű hozzáféréssel rendelkezzenek. Az akadálymentesítés
  – a fogyatékossággal élő és mozgáskorlátozott személyek hozzáférése –
  így fontos követelmény a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatósága szempontjából
  , összhangban a mozgáskorlátozott utasokra vonatkozó uniós jogszabályokkal
  . [Mód. 7] |
| --- | --- |

(24)

A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, amelynek az Unió is részes fele, egyik alapelveként meghatározza az akadálymentesség biztosítását, valamint előírja a részes feleknek, hogy – többek között minimumkövetelmények és akadálymentesítési iránymutatások kidolgozásával, közzétételével és a követelmények betartásának nyomon követésével – tegyenek megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a fogyatékos személyek másokéval egyenlő mértékű hozzáféréssel rendelkezzenek. Az akadálymentesítés
  – a fogyatékossággal élő és mozgáskorlátozott személyek hozzáférése –
  így fontos követelmény a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatósága szempontjából
  , összhangban a mozgáskorlátozott utasokra vonatkozó uniós jogszabályokkal
  . [Mód. 7]

| (25) | A vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó rendelkezések végrehajtása költség-haszon szempontból indokolatlanul nem okozhat akadályokat az egyes tagállamok meglévő vasúthálózatának fenntartásában, azonban erőfeszítést szükséges tenni a kölcsönös átjárhatósági célkitűzés fenntartására. |
| --- | --- |

(25)

A vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó rendelkezések végrehajtása költség-haszon szempontból indokolatlanul nem okozhat akadályokat az egyes tagállamok meglévő vasúthálózatának fenntartásában, azonban erőfeszítést szükséges tenni a kölcsönös átjárhatósági célkitűzés fenntartására.

| (26) | Az ÁME-k hatással vannak azokra a feltételekre is, amelyek mellett a felhasználók a vasúti közlekedést használják, ezért az őket érintő kérdésekben konzultálni kell velük
  , köztük a fogyatékossággal élő személyek szervezeteivel
  . [Mód. 8] |
| --- | --- |

(26)

Az ÁME-k hatással vannak azokra a feltételekre is, amelyek mellett a felhasználók a vasúti közlekedést használják, ezért az őket érintő kérdésekben konzultálni kell velük
  , köztük a fogyatékossággal élő személyek szervezeteivel
  . [Mód. 8]

| (27) | Lehetővé kell tenni valamennyi érintett tagállam számára, hogy kellően megalapozott, behatárolt helyzetekben ne alkalmazzanak meghatározott ÁME-ket. Ezeket a helyzeteket és az ÁME-k alkalmazása alóli mentesülés esetében követendő eljárásokat indokolt egyértelműen meghatározni. |
| --- | --- |

(27)

Lehetővé kell tenni valamennyi érintett tagállam számára, hogy kellően megalapozott, behatárolt helyzetekben ne alkalmazzanak meghatározott ÁME-ket. Ezeket a helyzeteket és az ÁME-k alkalmazása alóli mentesülés esetében követendő eljárásokat indokolt egyértelműen meghatározni.

| (28) | Az ÁME-k kidolgozása és a vasúti rendszerre való alkalmazása nem hátráltathatja a technológiai innovációt, amelynek a gazdasági teljesítmény javítására kell irányulnia. |
| --- | --- |

(28)

Az ÁME-k kidolgozása és a vasúti rendszerre való alkalmazása nem hátráltathatja a technológiai innovációt, amelynek a gazdasági teljesítmény javítására kell irányulnia.

| (29) | A vasúti ágazatban érvényes közbeszerzési eljárásokra vonatkozó rendelkezéseknek és különösen a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (6) való megfelelés érdekében az ajánlatkérők és az ajánlattevők kötelesek a műszaki előírásokat belefoglalni az általános dokumentációba vagy az egyes szerződések feltételeibe. Ebből a célból szabálycsomagot szükséges kidolgozni, amely ezeknek a műszaki előírásoknak a hivatkozási alapjaként szolgál. |
| --- | --- |

(29)

A vasúti ágazatban érvényes közbeszerzési eljárásokra vonatkozó rendelkezéseknek és különösen a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (6) való megfelelés érdekében az ajánlatkérők és az ajánlattevők kötelesek a műszaki előírásokat belefoglalni az általános dokumentációba vagy az egyes szerződések feltételeibe. Ebből a célból szabálycsomagot szükséges kidolgozni, amely ezeknek a műszaki előírásoknak a hivatkozási alapjaként szolgál.

| (30) | Az Unió érdekét szolgálná egy nemzetközi szabványügyi rendszer, amely képes létrehozni a nemzetközi kereskedelemben részt vevők által a gyakorlatban használt szabványokat, és amely az uniós politika követelményeinek megfelel. Az európai szabványügyi szervezeteknek ezért a továbbiakban is helyénvaló együttműködniük a nemzetközi szabványügyi szervezetekkel. |
| --- | --- |

(30)

Az Unió érdekét szolgálná egy nemzetközi szabványügyi rendszer, amely képes létrehozni a nemzetközi kereskedelemben részt vevők által a gyakorlatban használt szabványokat, és amely az uniós politika követelményeinek megfelel. Az európai szabványügyi szervezeteknek ezért a továbbiakban is helyénvaló együttműködniük a nemzetközi szabványügyi szervezetekkel.

| (31) | Az ajánlatkérők meghatározzák az európai előírások vagy egyéb szabványok kiegészítéséhez szükséges további követelményeket. Ezeknek az előírásoknak meg kell felelniük az uniós szinten összehangolt vasúti rendszer elé állított alapvető követelményeknek. |
| --- | --- |

(31)

Az ajánlatkérők meghatározzák az európai előírások vagy egyéb szabványok kiegészítéséhez szükséges további követelményeket. Ezeknek az előírásoknak meg kell felelniük az uniós szinten összehangolt vasúti rendszer elé állított alapvető követelményeknek.

| (32) | A rendszerelemek megfelelőségi vagy használatra való alkalmassági értékelését szabályozó eljárások tekintetében a 2010/713/EU bizottsági határozatban (7) foglalt modulok használata az irányadó. Amennyire lehetséges, az érintett iparágak fejlődésének elősegítése érdekében indokolt az eljárásokat minőségbiztosítási rendszer beépítésével kidolgozni. |
| --- | --- |

(32)

A rendszerelemek megfelelőségi vagy használatra való alkalmassági értékelését szabályozó eljárások tekintetében a 2010/713/EU bizottsági határozatban (7) foglalt modulok használata az irányadó. Amennyire lehetséges, az érintett iparágak fejlődésének elősegítése érdekében indokolt az eljárásokat minőségbiztosítási rendszer beépítésével kidolgozni.

| (33) | A kölcsönös átjárhatóság biztosítása érdekében a rendszerelemek megfelelősége nem kizárólag az Unió piacán való szabad mozgásukkal, hanem elsősorban azzal a területtel függ össze, ahol felhasználják őket. Fel kell mérni a legfontosabb rendszerelemek alkalmazhatóságának színvonalát a biztonság, a rendelkezésre állás vagy a rendszer gazdaságossága szempontjából. Ebből következően a gyártónak nem kell a CE-jelölést elhelyezni azokon a rendszerelemeken, amelyek ennek az irányelvnek a hatálya alá tartoznak. A megfelelőségi és/vagy használatra való alkalmassági értékelés alapján elegendő a gyártó megfelelőségi nyilatkozata. |
| --- | --- |

(33)

A kölcsönös átjárhatóság biztosítása érdekében a rendszerelemek megfelelősége nem kizárólag az Unió piacán való szabad mozgásukkal, hanem elsősorban azzal a területtel függ össze, ahol felhasználják őket. Fel kell mérni a legfontosabb rendszerelemek alkalmazhatóságának színvonalát a biztonság, a rendelkezésre állás vagy a rendszer gazdaságossága szempontjából. Ebből következően a gyártónak nem kell a CE-jelölést elhelyezni azokon a rendszerelemeken, amelyek ennek az irányelvnek a hatálya alá tartoznak. A megfelelőségi és/vagy használatra való alkalmassági értékelés alapján elegendő a gyártó megfelelőségi nyilatkozata.

| (34) | Mindazonáltal a gyártók kötelesek elhelyezni a CE-jelölést bizonyos részegységeken, ezáltal igazolva, hogy azok megfelelnek az egyéb vonatkozó uniós előírásoknak. |
| --- | --- |

(34)

Mindazonáltal a gyártók kötelesek elhelyezni a CE-jelölést bizonyos részegységeken, ezáltal igazolva, hogy azok megfelelnek az egyéb vonatkozó uniós előírásoknak.

| (35) | Az ÁME hatálybalépésekor bizonyos számú kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártása már folyamatban van. Átmeneti időszakot szükséges előírni annak érdekében, hogy ezeket a rendszerelemeket be lehessen építeni egy alrendszerbe, még akkor is, ha nem felelnek meg szigorúan ezen ÁME-nek. |
| --- | --- |

(35)

Az ÁME hatálybalépésekor bizonyos számú kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártása már folyamatban van. Átmeneti időszakot szükséges előírni annak érdekében, hogy ezeket a rendszerelemeket be lehessen építeni egy alrendszerbe, még akkor is, ha nem felelnek meg szigorúan ezen ÁME-nek.

| (36) | A vasúti rendszert alkotó alrendszereket hitelesítési eljárásnak kell alávetni. A vizsgálat célja biztosítani, hogy a forgalomba helyezésért felelős testületek meggyőződhessenek arról, hogy az eredmények a tervezési, kivitelezési és forgalomba helyezési szakaszokban megfelelnek a hatályos jogszabályoknak, illetve a műszaki és az üzemeltetési rendelkezéseknek. Célja emellett lehetővé tenni a gyártók számára, hogy egyenlő bánásmódra számíthassanak minden tagországban . |
| --- | --- |

(36)

A vasúti rendszert alkotó alrendszereket hitelesítési eljárásnak kell alávetni. A vizsgálat célja biztosítani, hogy a forgalomba helyezésért felelős testületek meggyőződhessenek arról, hogy az eredmények a tervezési, kivitelezési és forgalomba helyezési szakaszokban megfelelnek a hatályos jogszabályoknak, illetve a műszaki és az üzemeltetési rendelkezéseknek. Célja emellett lehetővé tenni a gyártók számára, hogy egyenlő bánásmódra számíthassanak minden tagországban .

| (37) | Az alrendszer üzembe helyezése után gondoskodni kell arról, hogy az alrendszert a rá vonatkozó előírásoknak megfelelően üzemeltessék és tartsák karban. A(z) .../.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv [vasútbiztonsági irányelv] (8) értelmében az előírások betartásához kapcsolódó felelősség a saját alrendszerei tekintetében az infrastruktúra-működtetőt, illetve a vasúttársaságot terheli. |
| --- | --- |

(37)

Az alrendszer üzembe helyezése után gondoskodni kell arról, hogy az alrendszert a rá vonatkozó előírásoknak megfelelően üzemeltessék és tartsák karban. A(z) .../.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv [vasútbiztonsági irányelv] (8) értelmében az előírások betartásához kapcsolódó felelősség a saját alrendszerei tekintetében az infrastruktúra-működtetőt, illetve a vasúttársaságot terheli.

| (38) | A járműveket és a helyhez kötött berendezéseket illetően az üzembehelyezési eljárást a pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok feladatköreit figyelembe véve szükséges pontosítani. |
| --- | --- |

(38)

A járműveket és a helyhez kötött berendezéseket illetően az üzembehelyezési eljárást a pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok feladatköreit figyelembe véve szükséges pontosítani.

| (39) | A járművek üzembe helyezésének megkönnyítése, illetve az adminisztratív terhek csökkentése érdekében célszerű a forgalomba hozatalra vonatkozóan bevezetni az Unió egész területén érvényes járműengedély fogalmát, ilyen engedélyhez kötve a járműveknek a vasúttársaságok általi üzembe helyezését. Ezáltal nagyobb összhang teremthető a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (9) rendelkezéseivel is. |
| --- | --- |

(39)

A járművek üzembe helyezésének megkönnyítése, illetve az adminisztratív terhek csökkentése érdekében célszerű a forgalomba hozatalra vonatkozóan bevezetni az Unió egész területén érvényes járműengedély fogalmát, ilyen engedélyhez kötve a járműveknek a vasúttársaságok általi üzembe helyezését. Ezáltal nagyobb összhang teremthető a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (9) rendelkezéseivel is.

| (39a) | Az egységes európai vasúti térség létrehozása, a költségek és az engedélyezési eljárások időtartamának csökkentése, valamint a vasútbiztonság javítása érdekében az engedélyezési eljárásokat ésszerűsíteni és uniós szinten harmonizálni kell. Ehhez az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok közötti egyértelmű feladat- és felelősség-megosztásra van szükség az átmeneti időszakban.




  Munkája során az Ügynökségnek fel kell használnia a nemzeti biztonsági hatóságok értékes szakértelmét, helyismeretét és tapasztalatát. Az Ügynökségnek a 22a. cikkben említett szerződéses megállapodások alapján konkrét feladatokat és felelősségeket kell a nemzeti biztonsági hatóságokra ruháznia, a végső döntést azonban minden engedélyezési eljárásban neki kell meghoznia. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(39a)

Az egységes európai vasúti térség létrehozása, a költségek és az engedélyezési eljárások időtartamának csökkentése, valamint a vasútbiztonság javítása érdekében az engedélyezési eljárásokat ésszerűsíteni és uniós szinten harmonizálni kell. Ehhez az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok közötti egyértelmű feladat- és felelősség-megosztásra van szükség az átmeneti időszakban.

Munkája során az Ügynökségnek fel kell használnia a nemzeti biztonsági hatóságok értékes szakértelmét, helyismeretét és tapasztalatát. Az Ügynökségnek a 22a. cikkben említett szerződéses megállapodások alapján konkrét feladatokat és felelősségeket kell a nemzeti biztonsági hatóságokra ruháznia, a végső döntést azonban minden engedélyezési eljárásban neki kell meghoznia. [Mód. 9]

| (40) | A járművek és előtörténetük nyomon követhetőségét szolgálja, ha a forgalomba hozatallal kapcsolatos járműengedélyek hivatkozásai a jármű egyéb adatai mellett szerepelnek a nyilvántartásban. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(40)

A járművek és előtörténetük nyomon követhetőségét szolgálja, ha a forgalomba hozatallal kapcsolatos járműengedélyek hivatkozásai a jármű egyéb adatai mellett szerepelnek a nyilvántartásban. [Mód. 10]

| (41) | Indokolt, hogy az ÁME-k
  egy új üzem beindítását megelőzően
  meghatározzák a járművek és a hálózatok összeegyeztethetőségének a forgalombahozatali járműengedélyek kiadását követő, de még az üzembe helyezésre vonatkozó döntés meghozatalát megelőző ellenőrzésére vonatkozó eljárásokat. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(41)

Indokolt, hogy az ÁME-k
  egy új üzem beindítását megelőzően
  meghatározzák a járművek és a hálózatok összeegyeztethetőségének a forgalombahozatali járműengedélyek kiadását követő, de még az üzembe helyezésre vonatkozó döntés meghozatalát megelőző ellenőrzésére vonatkozó eljárásokat. [Mód. 11]

| (42) | A járművek üzembe helyezését érintő vasúttársasági döntések megkönnyítése, valamint a szükségtelen ellenőrzések és felesleges adminisztratív terhek elkerülése érdekében a nemzeti szabályokat célszerű szintén kategorizálni, hogy meg lehessen állapítani az egyes tagállamok azonos tárgyú nemzeti szabályainak egyenértékűségét. |
| --- | --- |

(42)

A járművek üzembe helyezését érintő vasúttársasági döntések megkönnyítése, valamint a szükségtelen ellenőrzések és felesleges adminisztratív terhek elkerülése érdekében a nemzeti szabályokat célszerű szintén kategorizálni, hogy meg lehessen állapítani az egyes tagállamok azonos tárgyú nemzeti szabályainak egyenértékűségét.

| (43) | A megfelelőségértékelésre és a rendszerelemek alkalmazhatóságára vonatkozó eljárások, valamint az alrendszerek értékelésére vonatkozó eljárás ellenőrzéséért felelős bejelentett szervezeteknek, különösen az európai előírások hiányában, célszerű a lehető legszorosabban összehangolniuk döntéseiket. |
| --- | --- |

(43)

A megfelelőségértékelésre és a rendszerelemek alkalmazhatóságára vonatkozó eljárások, valamint az alrendszerek értékelésére vonatkozó eljárás ellenőrzéséért felelős bejelentett szervezeteknek, különösen az európai előírások hiányában, célszerű a lehető legszorosabban összehangolniuk döntéseiket.

| (44) | A 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) szerinti átlátható akkreditálás, amely biztosítja a megfelelőségi tanúsítványokba vetett bizalom szükséges szintjét, privilegizált eszköznek tekintendő, amellyel a nemzeti hatóságok bizonyítják a bejelentett szervezetek és – értelemszerűen – a nemzeti szabályokkal való összhang ellenőrzésére kijelölt testületek műszaki felkészültségét az egész Unióban. A nemzeti hatóságok ugyanakkor úgy ítélhetik, hogy rendelkeznek a megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy maguk végezzék el ezt az értékelést. Ebben az esetben az elvégzett értékelések megfelelő szintű hitelességének a többi nemzeti hatóság felé való biztosítása érdekében a Bizottság és a többi tagállam elé kell tárniuk az adott szabályozási követelmények alapján értékelt megfelelőségértékelő szervezetek megfelelését igazoló dokumentumokat. |
| --- | --- |

(44)

A 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) szerinti átlátható akkreditálás, amely biztosítja a megfelelőségi tanúsítványokba vetett bizalom szükséges szintjét, privilegizált eszköznek tekintendő, amellyel a nemzeti hatóságok bizonyítják a bejelentett szervezetek és – értelemszerűen – a nemzeti szabályokkal való összhang ellenőrzésére kijelölt testületek műszaki felkészültségét az egész Unióban. A nemzeti hatóságok ugyanakkor úgy ítélhetik, hogy rendelkeznek a megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy maguk végezzék el ezt az értékelést. Ebben az esetben az elvégzett értékelések megfelelő szintű hitelességének a többi nemzeti hatóság felé való biztosítása érdekében a Bizottság és a többi tagállam elé kell tárniuk az adott szabályozási követelmények alapján értékelt megfelelőségértékelő szervezetek megfelelését igazoló dokumentumokat.

| (45) | Indokolt, hogy ez az irányelv csak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre és alrendszerekre állapítson meg a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó követelményeket. Az említett követelményeknek való megfelelés megkönnyítése érdekében indokolt, hogy az átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekhez és alrendszerekhez a megfelelőség vélelme fűződjék abban az esetben, ha megfelelnek az 1025/2012/EU rendeletnek megfelelően a követelmények részletes műszaki tartalmának meghatározása céljából elfogadott harmonizált szabványoknak. |
| --- | --- |

(45)

Indokolt, hogy ez az irányelv csak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre és alrendszerekre állapítson meg a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó követelményeket. Az említett követelményeknek való megfelelés megkönnyítése érdekében indokolt, hogy az átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekhez és alrendszerekhez a megfelelőség vélelme fűződjék abban az esetben, ha megfelelnek az 1025/2012/EU rendeletnek megfelelően a követelmények részletes műszaki tartalmának meghatározása céljából elfogadott harmonizált szabványoknak.

| (46) | Az ÁME-kat rendszeres időközönként felül szükséges vizsgálni. Ha a felülvizsgálat hiányosságokat talál az ÁME-kben, célszerű az Ügynökséget véleményalkotásra felkérni, és lehetővé tenni, hogy a véleményt – bizonyos feltételek mellett – az összes érintett fél (köztük az ágazat és a bejelentett szervezetek) az érintett ÁME felülvizsgálatáig a megfelelés elfogadható módjaként közzétegye és felhasználja. |
| --- | --- |

(46)

Az ÁME-kat rendszeres időközönként felül szükséges vizsgálni. Ha a felülvizsgálat hiányosságokat talál az ÁME-kben, célszerű az Ügynökséget véleményalkotásra felkérni, és lehetővé tenni, hogy a véleményt – bizonyos feltételek mellett – az összes érintett fél (köztük az ágazat és a bejelentett szervezetek) az érintett ÁME felülvizsgálatáig a megfelelés elfogadható módjaként közzétegye és felhasználja.

| (46a) | A szabályozási intézkedéseket olyan kezdeményezésekkel kell kiegészíteni, amelyek célja, hogy anyagi támogatást nyújtsanak a vasúti ágazatban alkalmazott innovatív és interoperábilis technológiáknak, például a „Shift2Rail” projektnek. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(46a)

A szabályozási intézkedéseket olyan kezdeményezésekkel kell kiegészíteni, amelyek célja, hogy anyagi támogatást nyújtsanak a vasúti ágazatban alkalmazott innovatív és interoperábilis technológiáknak, például a „Shift2Rail” projektnek. [Mód. 12]

| (47) | Mivel a jelen irányelv célját, nevezetesen a vasúti rendszer uniós szintű kölcsönös átjárhatóságát, a tagállamok nem tudják önmagukban kielégítően megvalósítani, hiszen egyetlen tagállam sincs abban a helyzetben, hogy megtegye a szükséges intézkedéseket az ilyen átjárhatóság megvalósításához, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket tehet. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(47)

Mivel a jelen irányelv célját, nevezetesen a vasúti rendszer uniós szintű kölcsönös átjárhatóságát, a tagállamok nem tudják önmagukban kielégítően megvalósítani, hiszen egyetlen tagállam sincs abban a helyzetben, hogy megtegye a szükséges intézkedéseket az ilyen átjárhatóság megvalósításához, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket tehet. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (48) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása érdekében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletnek a tudomány fejlődését követő kiigazítására vonatkozóan, a vasúti rendszer alrendszerekre való bontása és ezen alrendszerek ismertetése, az ÁME-k tartalma és módosítása, valamint az ÁME-k feltárt hiányosságainak orvoslását szolgáló módosítások tekintetében
  , továbbá az EK-megfelelőségi nyilatkozat hatályát és tartalmát, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre való alkalmazhatóságát, az alrendszerek hitelesítésére szolgáló eljárásokat illetően, ideértve az általános elveket, a tartalmi elemeket, az EK-hitelesítési eljárással és a nemzeti szabályozás szerinti hitelesítési eljárással kapcsolatos dokumentumokat és eljárásrendet is
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során biztosítania kell, hogy az Európai Parlament és a Tanács a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon megkapja. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(48)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása érdekében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletnek a tudomány fejlődését követő kiigazítására vonatkozóan, a vasúti rendszer alrendszerekre való bontása és ezen alrendszerek ismertetése, az ÁME-k tartalma és módosítása, valamint az ÁME-k feltárt hiányosságainak orvoslását szolgáló módosítások tekintetében
  , továbbá az EK-megfelelőségi nyilatkozat hatályát és tartalmát, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre való alkalmazhatóságát, az alrendszerek hitelesítésére szolgáló eljárásokat illetően, ideértve az általános elveket, a tartalmi elemeket, az EK-hitelesítési eljárással és a nemzeti szabályozás szerinti hitelesítési eljárással kapcsolatos dokumentumokat és eljárásrendet is
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során biztosítania kell, hogy az Európai Parlament és a Tanács a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon megkapja. [Mód. 13]

| (49) | Helyénvaló, hogy az ÁME-k feltárt hiányosságainak orvoslása érdekében a Bizottság sürgősségi eljárás keretében fogadjon el felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a kérdéses ÁME-k módosítására. |
| --- | --- |

(49)

Helyénvaló, hogy az ÁME-k feltárt hiányosságainak orvoslása érdekében a Bizottság sürgősségi eljárás keretében fogadjon el felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a kérdéses ÁME-k módosítására.

| (50) | Végrehajtási hatásköröket szükséges a Bizottságra ruházni annak érdekében, hogy a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt – az ÁME-tervezetek és -tervezetmódosítások kidolgozására, valamint a kapcsolódó ajánlásoknak a Bizottsághoz való benyújtására kapott ügynökségi felhatalmazásra vonatkozó – rendelkezések végrehajtása biztosítva legyen. |
| --- | --- |

(50)

Végrehajtási hatásköröket szükséges a Bizottságra ruházni annak érdekében, hogy a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt – az ÁME-tervezetek és -tervezetmódosítások kidolgozására, valamint a kapcsolódó ajánlásoknak a Bizottsághoz való benyújtására kapott ügynökségi felhatalmazásra vonatkozó – rendelkezések végrehajtása biztosítva legyen.

| (51) | Az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó feltételek egységességének biztosítása érdekében indokolt a Bizottságra végrehajtási hatásköröket ruházni az alábbiak tekintetében: az egy vagy több ÁME részben vagy egészében történő alkalmazása alóli mentesülésre irányuló kérelmet kísérő dokumentumok tartalma, részletei, formátuma, továbbításának módja; az EK-megfelelőségi nyilatkozat hatálya és tartalma,

  formátuma és a benne foglalt információk részletei és
  a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre való alkalmazhatóságának megállapítása, formátuma és a benne foglalt információk részletei; a bejelentett nemzeti szabályok különböző csoportokba való besorolása a helyhez kötött és a mobil berendezések megfelelőségértékelésének megkönnyítése céljából; az alrendszerek hitelesítésére szolgáló eljárások, köztük az általános elvek, a tartalmi elemek, az EK-hitelesítési eljárással és a nemzeti szabályozás szerinti hitelesítési eljárással kapcsolatos dokumentumok és eljárásrend; sablon az EK-hitelesítési nyilatkozathoz és a nemzeti szabályok szerinti hitelesítési nyilatkozathoz, valamint a hitelesítési nyilatkozatokkal együtt benyújtandó műszaki dokumentációhoz; közös előírások a tartalomra, az adatformátumra, a funkcionális és műszaki felépítésre, az üzemelés módjára, az adatbevitel szabályaira és az infrastruktúra-nyilvántartásba való betekintésre vonatkozóan. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(51)

Az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó feltételek egységességének biztosítása érdekében indokolt a Bizottságra végrehajtási hatásköröket ruházni az alábbiak tekintetében: az egy vagy több ÁME részben vagy egészében történő alkalmazása alóli mentesülésre irányuló kérelmet kísérő dokumentumok tartalma, részletei, formátuma, továbbításának módja; az EK-megfelelőségi nyilatkozat hatálya és tartalma,

  formátuma és a benne foglalt információk részletei és
  a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre való alkalmazhatóságának megállapítása, formátuma és a benne foglalt információk részletei; a bejelentett nemzeti szabályok különböző csoportokba való besorolása a helyhez kötött és a mobil berendezések megfelelőségértékelésének megkönnyítése céljából; az alrendszerek hitelesítésére szolgáló eljárások, köztük az általános elvek, a tartalmi elemek, az EK-hitelesítési eljárással és a nemzeti szabályozás szerinti hitelesítési eljárással kapcsolatos dokumentumok és eljárásrend; sablon az EK-hitelesítési nyilatkozathoz és a nemzeti szabályok szerinti hitelesítési nyilatkozathoz, valamint a hitelesítési nyilatkozatokkal együtt benyújtandó műszaki dokumentációhoz; közös előírások a tartalomra, az adatformátumra, a funkcionális és műszaki felépítésre, az üzemelés módjára, az adatbevitel szabályaira és az infrastruktúra-nyilvántartásba való betekintésre vonatkozóan. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. [Mód. 14]

| (52) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely részletesen ismerteti az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt. |
| --- | --- |

(52)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely részletesen ismerteti az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt.

| (53) | Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvekhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvekből következik. |
| --- | --- |

(53)

Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvekhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvekből következik.

| (54) | Ez az irányelv nem érinti a IV. melléklet B. részében meghatározott irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(54)

Ez az irányelv nem érinti a IV. melléklet B. részében meghatározott irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket.

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és alkalmazási kör

(1)   Ez az irányelv meghatározza az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának megvalósításához szükséges feltételeket a(z) .../.../.../EU irányelv [vasútbiztonsági irányelv] rendelkezéseivel összeegyeztethető módon. Ezek a feltételek a rendszerben üzembe helyezett részek tervezésére, kivitelezésére, üzembe helyezésére, korszerűsítésére, felújítására, üzemeltetésére és karbantartására, valamint az üzemeltetésben és karbantartásban részt vevő személyzet szakképesítésére, illetve egészségügyi és biztonsági körülményeire vonatkoznak.
  E törekvés szükségszerűen maga után vonja egy optimális mértékű műszaki harmonizáció meghatározását, ami hozzájárul a vasúti rendszer kiépítéséhez, felújításához, korszerűsítéséhez és üzemeltetéséhez szükséges berendezések és szolgáltatások uniós belső piacának fokozatos megteremtéséhez. [Mód. 15]

(2)   Ez az irányelv meghatározza az egyes alrendszerekre jellemző, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre, a kapcsolódási pontokra és az eljárásokra, valamint a vasutak kölcsönös átjárhatósági képességének megvalósításához szükséges általános összeegyeztethetőségi feltételekre vonatkozó rendelkezéseket.

(3)   Az irányelv 
  A tagállamok az ezen irányelvet végrehajtó intézkedések
  hatálya nem terjed ki az alábbi rendszerekre

  alól kivonhatják a következőket
  : [Mód. 16]

| a) | metrók, villamosok
  , villamos-vonatok
  és helyiérdekű vasúti rendszerek; [Mód. 17] |
| --- | --- |

a)

metrók, villamosok
  , villamos-vonatok
  és helyiérdekű vasúti rendszerek; [Mód. 17]

| b) | a vasúti rendszer többi részétől működésükben különálló hálózatok, amelyek csak helyi, városi vagy elővárosi személyszállításra szolgálnak, valamint a kizárólag ilyen hálózatokon működő vasúttársaságok; |
| --- | --- |

b)

a vasúti rendszer többi részétől működésükben különálló hálózatok, amelyek csak helyi, városi vagy elővárosi személyszállításra szolgálnak, valamint a kizárólag ilyen hálózatokon működő vasúttársaságok;

| ba) | magántulajdonban álló vasúti infrastruktúra, amennyiben létezik ilyen, és az ilyen infrastruktúrán használt járművek, amelyeket kizárólag a tulajdonos használ saját fuvarozási műveleteire;

  [Mód. 19] |
| --- | --- |

ba)

magántulajdonban álló vasúti infrastruktúra, amennyiben létezik ilyen, és az ilyen infrastruktúrán használt járművek, amelyeket kizárólag a tulajdonos használ saját fuvarozási műveleteire;

  [Mód. 19]

| bb) | szigorúan helyi, történelmi vagy turisztikai célra használt infrastruktúra és járművek.

  [Mód. 20] |
| --- | --- |

bb)

szigorúan helyi, történelmi vagy turisztikai célra használt infrastruktúra és járművek.

  [Mód. 20]

(4)   A tagállamok az ezen irányelvet végrehajtó intézkedések hatálya alól kivonhatják a következőket:

| a) | magántulajdonban álló vasúti infrastruktúra, amennyiben létezik ilyen, és az ilyen infrastruktúrán használt járművek, amelyeket kizárólag a tulajdonos használ saját fuvarozási műveleteire; |
| --- | --- |

a)

magántulajdonban álló vasúti infrastruktúra, amennyiben létezik ilyen, és az ilyen infrastruktúrán használt járművek, amelyeket kizárólag a tulajdonos használ saját fuvarozási műveleteire;

| b) | szigorúan helyi, történelmi vagy turisztikai célra használt infrastruktúra és járművek.
  [Mód. 21] |
| --- | --- |

b)

szigorúan helyi, történelmi vagy turisztikai célra használt infrastruktúra és járművek.
  [Mód. 21]

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:

| 1. | „Uniós vasúti rendszer”:
  a hagyományos és a nagysebességű vasúti rendszereknek
  az I. mellékletben

  1. és 2. pontjában
   felsorolt elemek alkotta

  elemei által alkotott
  rendszer; [Mód. 22] |
| --- | --- |

1.

„Uniós vasúti rendszer”:
  a hagyományos és a nagysebességű vasúti rendszereknek
  az I. mellékletben

  1. és 2. pontjában
   felsorolt elemek alkotta

  elemei által alkotott
  rendszer; [Mód. 22]

| 2. | „kölcsönös átjárhatóság”: egy vasúti rendszer azon képessége, amely lehetővé teszi az ezeken a vonalakon előírt teljesítményt elérő vonatok biztonságos és zavartalan haladását.
  E képesség az alapvető követelmények teljesítéséhez szükséges valamennyi szabályozási, műszaki és működési feltétel meglétének függvénye; [Mód. 23] |
| --- | --- |

2.

„kölcsönös átjárhatóság”: egy vasúti rendszer azon képessége, amely lehetővé teszi az ezeken a vonalakon előírt teljesítményt elérő vonatok biztonságos és zavartalan haladását.
  E képesség az alapvető követelmények teljesítéséhez szükséges valamennyi szabályozási, műszaki és működési feltétel meglétének függvénye; [Mód. 23]

| 3. | „jármű”: vonóerő kifejtésére alkalmas vagy vontatott, saját kerekein, a

  vontató eszközzel rendelkező vagy nem rendelkező,
  vasúti pályán közlekedő, állandó vagy változó összetételű

  sínen saját kerekeivel történő közlekedésre alkalmas
  vasúti jármű. Egy jármű egy vagy több strukturális és funkcionális alrendszerből áll; [Mód. 24] |
| --- | --- |

3.

„jármű”: vonóerő kifejtésére alkalmas vagy vontatott, saját kerekein, a

  vontató eszközzel rendelkező vagy nem rendelkező,
  vasúti pályán közlekedő, állandó vagy változó összetételű

  sínen saját kerekeivel történő közlekedésre alkalmas
  vasúti jármű. Egy jármű egy vagy több strukturális és funkcionális alrendszerből áll; [Mód. 24]

| 4. | „hálózat”: a vasútvonalak, az állomások, a terminálok, valamint a rendszer biztonságos és folyamatos működését lehetővé tevő rögzített eszközök; |
| --- | --- |

4.

„hálózat”: a vasútvonalak, az állomások, a terminálok, valamint a rendszer biztonságos és folyamatos működését lehetővé tevő rögzített eszközök;

| 5. | „alrendszerek”: a vasúti rendszer strukturális vagy funkcionális részei a II. mellékletben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

5.

„alrendszerek”: a vasúti rendszer strukturális vagy funkcionális részei a II. mellékletben foglaltaknak megfelelően;

| 5a. | „mobil alrendszer”: a gördülőállomány alrendszer, a fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer és a jármű, amennyiben az egy alrendszerből áll; [Mód. 25] |
| --- | --- |

5a.

„mobil alrendszer”: a gördülőállomány alrendszer, a fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer és a jármű, amennyiben az egy alrendszerből áll; [Mód. 25]

| 6. | „kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek”: a berendezések olyan elemi rendszerelemei, rendszerelemcsoportjai, szerkezeti részegységei vagy egésze, amelyeket beszereltek vagy beszerelni terveznek a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát közvetlenül vagy közvetve meghatározó valamely alrendszerbe, és amelyek magukban foglalják:mind a tárgyi, mind pedig az immateriális eszközöket; |
| --- | --- |

6.

„kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek”: a berendezések olyan elemi rendszerelemei, rendszerelemcsoportjai, szerkezeti részegységei vagy egésze, amelyeket beszereltek vagy beszerelni terveznek a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát közvetlenül vagy közvetve meghatározó valamely alrendszerbe, és amelyek magukban foglalják:mind a tárgyi, mind pedig az immateriális eszközöket;

| 7. | „alapvető követelmények”: mindazok a III. mellékletben ismertetett feltételek, amelyeket a vasúti rendszernek, az alrendszereknek és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek, köztük a kapcsolódási pontoknak teljesíteniük kell; |
| --- | --- |

7.

„alapvető követelmények”: mindazok a III. mellékletben ismertetett feltételek, amelyeket a vasúti rendszernek, az alrendszereknek és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek, köztük a kapcsolódási pontoknak teljesíteniük kell;

| 8. | „európai előírás”: közös műszaki előírás, a 2004/17/EGK irányelv XXI. melléklete szerinti európai műszaki tanúsítvány vagy az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontjának b) alpontjában meghatározottak szerinti európai szabvány; |
| --- | --- |

8.

„európai előírás”: közös műszaki előírás, a 2004/17/EGK irányelv XXI. melléklete szerinti európai műszaki tanúsítvány vagy az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontjának b) alpontjában meghatározottak szerinti európai szabvány;

| 9. | „átjárhatósági műszaki előírás” (ÁME): az ezen irányelvvel összhangban elfogadott előírás, amely az alapvető követelményeknek való megfelelés és a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának biztosítása érdekében az egyes alrendszereket és alrendszerrészeket szabályozza; |
| --- | --- |

9.

„átjárhatósági műszaki előírás” (ÁME): az ezen irányelvvel összhangban elfogadott előírás, amely az alapvető követelményeknek való megfelelés és a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának biztosítása érdekében az egyes alrendszereket és alrendszerrészeket szabályozza;

| 9a. | „megfelelőségértékelő szervezet”: olyan szervezet, amely az ilyen értelmű bejelentés vagy kijelölés alapján felel a megfelelőségértékelési tevékenységekért, ideértve a kalibrálást, tesztelést, tanúsítást és ellenőrzést is. Egy megfelelőségértékelő szervezet azután tekintendő „bejelentett szervezetnek”, hogy létezését valamely tagállam bejelentette. Egy megfelelőségértékelő szervezet azután tekintendő „kijelölt szervezetnek”, hogy azt valamely tagállam kijelölte; [Mód. 27] |
| --- | --- |

9a.

„megfelelőségértékelő szervezet”: olyan szervezet, amely az ilyen értelmű bejelentés vagy kijelölés alapján felel a megfelelőségértékelési tevékenységekért, ideértve a kalibrálást, tesztelést, tanúsítást és ellenőrzést is. Egy megfelelőségértékelő szervezet azután tekintendő „bejelentett szervezetnek”, hogy létezését valamely tagállam bejelentette. Egy megfelelőségértékelő szervezet azután tekintendő „kijelölt szervezetnek”, hogy azt valamely tagállam kijelölte; [Mód. 27]

| 10. | „alapvető paraméterek”: a vonatkozó ÁME-kben meghatározott mindazon szabályozási, műszaki vagy üzemeltetési feltételek, amelyek az átjárhatóság szempontjából elengedhetetlenül fontosak; |
| --- | --- |

10.

„alapvető paraméterek”: a vonatkozó ÁME-kben meghatározott mindazon szabályozási, műszaki vagy üzemeltetési feltételek, amelyek az átjárhatóság szempontjából elengedhetetlenül fontosak;

| 11. | „különleges eset”: a vasúti rendszer bármely része, amely földrajzi, topográfiai okokból, illetve a városi környezetre vagy a meglévő rendszerrel való összeegyeztethetőségre vonatkozó korlátozások miatt az ÁME-kben akár időlegesen, akár véglegesen különös rendelkezéseket követel meg, különösen az Unió többi részétől elszigetelt vasúti pályák és hálózatok, a rakszelvény, a nyomtáv vagy a vágánytengely-távolság, a szigorúan helyi, regionális vagy történelmi célú használatra szánt járművek, illetve harmadik országokból származó vagy azokba szánt járművek; |
| --- | --- |

11.

„különleges eset”: a vasúti rendszer bármely része, amely földrajzi, topográfiai okokból, illetve a városi környezetre vagy a meglévő rendszerrel való összeegyeztethetőségre vonatkozó korlátozások miatt az ÁME-kben akár időlegesen, akár véglegesen különös rendelkezéseket követel meg, különösen az Unió többi részétől elszigetelt vasúti pályák és hálózatok, a rakszelvény, a nyomtáv vagy a vágánytengely-távolság, a szigorúan helyi, regionális vagy történelmi célú használatra szánt járművek, illetve harmadik országokból származó vagy azokba szánt járművek;

| 12. | „korszerűsítés”: az alrendszert vagy az alrendszer egy részét módosító
  nagyobb
  munkálat, amelynek eredményeképpen módosul az EK-hitelesítési nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentáció, ha van ilyen, és javul az alrendszer általános teljesítménye
  . . Ha egy alrendszert vagy egy járművet módosítani kell, a vonatkozó ÁME-ben pontosan meg kell határozni, hogy az adott munkálat nagyobbnak minősül-e, és amennyiben igen, e minősítés okait is; [Mód. 28] |
| --- | --- |

12.

„korszerűsítés”: az alrendszert vagy az alrendszer egy részét módosító
  nagyobb
  munkálat, amelynek eredményeképpen módosul az EK-hitelesítési nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentáció, ha van ilyen, és javul az alrendszer általános teljesítménye
  . . Ha egy alrendszert vagy egy járművet módosítani kell, a vonatkozó ÁME-ben pontosan meg kell határozni, hogy az adott munkálat nagyobbnak minősül-e, és amennyiben igen, e minősítés okait is; [Mód. 28]

| 13. | „felújítás”: egy alrendszernek vagy az alrendszer egy részének cseréjére irányuló olyan
  nagyobb
  munkálatok, amelyek az alrendszer általános teljesítményét nem változtatják meg;
  Ha egy alrendszert vagy egy járművet cserélni kell, a vonatkozó ÁME-ben pontosan meg kell határozni, hogy az adott munkálat nagyobbnak minősül-e, és amennyiben igen, e minősítés okait is; [Mód. 29] |
| --- | --- |

13.

„felújítás”: egy alrendszernek vagy az alrendszer egy részének cseréjére irányuló olyan
  nagyobb
  munkálatok, amelyek az alrendszer általános teljesítményét nem változtatják meg;
  Ha egy alrendszert vagy egy járművet cserélni kell, a vonatkozó ÁME-ben pontosan meg kell határozni, hogy az adott munkálat nagyobbnak minősül-e, és amennyiben igen, e minősítés okait is; [Mód. 29]

| 14. | „meglévő vasúti rendszer”: a meglévő vasúti rendszer vonalaiból és helyhez kötött berendezéseiből álló struktúra, valamint az infrastruktúrán közlekedő különböző kategóriájú és származású járművek; |
| --- | --- |

14.

„meglévő vasúti rendszer”: a meglévő vasúti rendszer vonalaiból és helyhez kötött berendezéseiből álló struktúra, valamint az infrastruktúrán közlekedő különböző kategóriájú és származású járművek;

| 15. | „karbantartás keretében történő pótlás”: alkatrészek azonos funkciójú és teljesítményű alkatrészekkel történő cseréje, megelőző vagy javítási célú karbantartás keretein belül; |
| --- | --- |

15.

„karbantartás keretében történő pótlás”: alkatrészek azonos funkciójú és teljesítményű alkatrészekkel történő cseréje, megelőző vagy javítási célú karbantartás keretein belül;

| 16. | „üzembe helyezés”: mindazok a műveletek, amelyekkel az alrendszert vagy a járművet forgalomba állítják; |
| --- | --- |

16.

„üzembe helyezés”: mindazok a műveletek, amelyekkel az alrendszert vagy a járművet forgalomba állítják;

| 17. | „ajánlatkérő”: olyan közjogi vagy magánjogi jogalany, amely egy alrendszer tervezését és/vagy építését, korszerűsítését, illetve felújítását rendeli meg. E jogalany lehet vasúttársaság, pályahálózat-működtető, üzemben tartó,
  karbantartással megbízott szervezet,
  illetve egy adott projekt működtetésének koncessziótulajdonosa; [Mód. 30] |
| --- | --- |

17.

„ajánlatkérő”: olyan közjogi vagy magánjogi jogalany, amely egy alrendszer tervezését és/vagy építését, korszerűsítését, illetve felújítását rendeli meg. E jogalany lehet vasúttársaság, pályahálózat-működtető, üzemben tartó,
  karbantartással megbízott szervezet,
  illetve egy adott projekt működtetésének koncessziótulajdonosa; [Mód. 30]

| 18. | „üzembentartó”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a járművet, mint szállítóeszközt használhatja és üzemelteti, továbbá a 43. 
  és a 43a.
  cikkben említett nemzeti járműnyilvántartásban

  járműnyilvántartásokban
  ily módon nyilvántartásba van véve; [Mód. 31] |
| --- | --- |

18.

„üzembentartó”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a járművet, mint szállítóeszközt használhatja és üzemelteti, továbbá a 43. 
  és a 43a.
  cikkben említett nemzeti járműnyilvántartásban

  járműnyilvántartásokban
  ily módon nyilvántartásba van véve; [Mód. 31]

| 18a. | „tulajdonos”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a jármű tulajdonosa, továbbá a 43. és a 43a. cikkben említett járműnyilvántartásokban ilyenként nyilvántartásba van véve; [Mód. 32] |
| --- | --- |

18a.

„tulajdonos”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a jármű tulajdonosa, továbbá a 43. és a 43a. cikkben említett járműnyilvántartásokban ilyenként nyilvántartásba van véve; [Mód. 32]

| 19. | „előrehaladott fejlesztési stádiumban lévő projekt”: bármely olyan projekt, amelynek a tervezési/kiépítési folyamata már abban a szakban van, hogy a műszaki előírások módosítása veszélyeztetné a tervezett projekt életképességét; |
| --- | --- |

19.

„előrehaladott fejlesztési stádiumban lévő projekt”: bármely olyan projekt, amelynek a tervezési/kiépítési folyamata már abban a szakban van, hogy a műszaki előírások módosítása veszélyeztetné a tervezett projekt életképességét;

| 20. | „harmonizált szabványok”: az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontjának c) alpontjában meghatározottak szerinti európai szabvány; |
| --- | --- |

20.

„harmonizált szabványok”: az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontjának c) alpontjában meghatározottak szerinti európai szabvány;

| 21. | „nemzeti biztonsági hatóság”: a(z) .../.../EU irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 3. cikkében meghatározottak szerinti biztonsági hatóság; |
| --- | --- |

21.

„nemzeti biztonsági hatóság”: a(z) .../.../EU irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 3. cikkében meghatározottak szerinti biztonsági hatóság;

| 22. | „típus”: járműtípus, amely meghatározza a szállítóeszköz alapvető konstrukciós jellemzőit a vonatkozó ellenőrzési modulban ismertetett típus- vagy tervvizsgálati tanúsítvány szerint; |
| --- | --- |

22.

„típus”: járműtípus, amely meghatározza a szállítóeszköz alapvető konstrukciós jellemzőit a vonatkozó ellenőrzési modulban ismertetett típus- vagy tervvizsgálati tanúsítvány szerint;

| 23. | „széria”: több, egyazon típusú, azonos jármű; |
| --- | --- |

23.

„széria”: több, egyazon típusú, azonos jármű;

| 24. | „karbantartással megbízott szervezet”: a(z) .../.../EU irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 3. cikke szerinti, karbantartással megbízott szervezet; |
| --- | --- |

24.

„karbantartással megbízott szervezet”: a(z) .../.../EU irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 3. cikke szerinti, karbantartással megbízott szervezet;

| 25. | „könnyű vasút”: olyan városi és/vagy elővárosi vasúti közlekedési rendszer, amelynek kapacitása és sebessége a nehéz vasúti rendszerekénél és a metrórendszerekénél kisebb, de a villamosközlekedési rendszerekénél nagyobb. A könnyú vasúti rendszerek rendelkezhetnek saját pályatesttel, vagy pályatestük lehet a közúttal közös, és járműveik általában nem vesznek részt a távolsági személy- vagy áruszállítási forgalomban; |
| --- | --- |

25.

„könnyű vasút”: olyan városi és/vagy elővárosi vasúti közlekedési rendszer, amelynek kapacitása és sebessége a nehéz vasúti rendszerekénél és a metrórendszerekénél kisebb, de a villamosközlekedési rendszerekénél nagyobb. A könnyú vasúti rendszerek rendelkezhetnek saját pályatesttel, vagy pályatestük lehet a közúttal közös, és járműveik általában nem vesznek részt a távolsági személy- vagy áruszállítási forgalomban;

| 26. | „nemzeti szabályok”: a vasúttársaságokra

  tagállamok által bejelentett, a vasúti szereplőkre
  vonatkozó vasútbiztonsági vagy műszaki követelményeket tartalmazó, tagállami szinten bevezetett kötelező szabályok összessége, függetlenül attól, hogy milyen szerv hozta meg őket; [Mód. 33] |
| --- | --- |

26.

„nemzeti szabályok”: a vasúttársaságokra

  tagállamok által bejelentett, a vasúti szereplőkre
  vonatkozó vasútbiztonsági vagy műszaki követelményeket tartalmazó, tagállami szinten bevezetett kötelező szabályok összessége, függetlenül attól, hogy milyen szerv hozta meg őket; [Mód. 33]

| 27. | „tervezett üzemállapot” a normál üzemelési mód és az előrelátható korlátozott üzemmód (beleértve a kopást is), a műszaki és karbantartási dokumentációban meghatározott használati feltételek adta kereteken belül; |
| --- | --- |

27.

„tervezett üzemállapot” a normál üzemelési mód és az előrelátható korlátozott üzemmód (beleértve a kopást is), a műszaki és karbantartási dokumentációban meghatározott használati feltételek adta kereteken belül;

| 27a. | „alkalmazási terület”: az Unióban, egy tagállamon vagy tagállamok csoportján belüli hálózat vagy hálózatok, ahol a műszaki dokumentációja szerint egy jármű műszakilag működtethető; [Mód. 34] |
| --- | --- |

27a.

„alkalmazási terület”: az Unióban, egy tagállamon vagy tagállamok csoportján belüli hálózat vagy hálózatok, ahol a műszaki dokumentációja szerint egy jármű műszakilag működtethető; [Mód. 34]

| 27b. | „elszigetelt hálózat”: valamely tagállam vasúthálózata vagy annak egy része, amely a szabványos, névleges európai nyomtávtól (1 435 mm, a továbbiakban „szabványos nyomtáv”) eltérő, 1 520 mm nyomtávú pályákat használ, és a szabványos hálózattól földrajzilag vagy műszakilag elkülönül, és amely megfelelően integrálva lett az 1 520 mm nyomtávú vasúti hálózatba a harmadik országokkal, de elszigetelt a szabványos uniós hálózattól; [Mód. 35] |
| --- | --- |

27b.

„elszigetelt hálózat”: valamely tagállam vasúthálózata vagy annak egy része, amely a szabványos, névleges európai nyomtávtól (1 435 mm, a továbbiakban „szabványos nyomtáv”) eltérő, 1 520 mm nyomtávú pályákat használ, és a szabványos hálózattól földrajzilag vagy műszakilag elkülönül, és amely megfelelően integrálva lett az 1 520 mm nyomtávú vasúti hálózatba a harmadik országokkal, de elszigetelt a szabványos uniós hálózattól; [Mód. 35]

| 28. | „a megfelelés elfogadható módja”: az Ügynökség által kiadott, nem kötelező erejű vélemény, amely részletezi az alapvető követelményeknek való megfelelés különböző módjait
  , hogy egy nem megfelelő ÁME módosításáig átmenetileg pótolja annak hiányosságát
  ; [Mód. 36] |
| --- | --- |

28.

„a megfelelés elfogadható módja”: az Ügynökség által kiadott, nem kötelező erejű vélemény, amely részletezi az alapvető követelményeknek való megfelelés különböző módjait
  , hogy egy nem megfelelő ÁME módosításáig átmenetileg pótolja annak hiányosságát
  ; [Mód. 36]

| 28a. | „a megfelelés elfogadható nemzeti módja”: a megfelelés tagállamban megállapított egyéb módjai, melyek alapján vélelmezhető, hogy a nemzeti szabályok vonatkozó szakaszát betartják. A megfelelés ezen elfogadható nemzeti módjait be kell jelenteni az Ügynökségnek; [Mód. 37] |
| --- | --- |

28a.

„a megfelelés elfogadható nemzeti módja”: a megfelelés tagállamban megállapított egyéb módjai, melyek alapján vélelmezhető, hogy a nemzeti szabályok vonatkozó szakaszát betartják. A megfelelés ezen elfogadható nemzeti módjait be kell jelenteni az Ügynökségnek; [Mód. 37]

| 29. | „forgalomba hozatal”: a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek, alrendszernek vagy a tervezett üzemállapotban működésre kész járműnek az Unió piacán első alkalommal történő elérhetővé tétele; |
| --- | --- |

29.

„forgalomba hozatal”: a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek, alrendszernek vagy a tervezett üzemállapotban működésre kész járműnek az Unió piacán első alkalommal történő elérhetővé tétele;

| 30. | „gyártó”: olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket vagy alrendszereket gyárt, terveztet vagy gyártat, és azokat saját neve vagy kereskedelmi védjegye alatt forgalomba hozza; |
| --- | --- |

30.

„gyártó”: olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket vagy alrendszereket gyárt, terveztet vagy gyártat, és azokat saját neve vagy kereskedelmi védjegye alatt forgalomba hozza;

| 31. | „meghatalmazott képviselő”: az Unióban letelepedett természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a gyártótól
  vagy egy ajánlatkérőtől
  írásbeli meghatalmazást kapott, hogy meghatározott feladatokat a gyártó
  vagy az ajánlatkérő
  nevében elvégezzen; [Mód. 38] |
| --- | --- |

31.

„meghatalmazott képviselő”: az Unióban letelepedett természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a gyártótól
  vagy egy ajánlatkérőtől
  írásbeli meghatalmazást kapott, hogy meghatározott feladatokat a gyártó
  vagy az ajánlatkérő
  nevében elvégezzen; [Mód. 38]

| 32. | „műszaki leírás” a termék,
  az alrendszer,
  a folyamat vagy a szolgáltatás által teljesítendő műszaki követelményeket ismertető dokumentum; [Mód. 39] |
| --- | --- |

32.

„műszaki leírás” a termék,
  az alrendszer,
  a folyamat vagy a szolgáltatás által teljesítendő műszaki követelményeket ismertető dokumentum; [Mód. 39]

| 33. | „akkreditálás”: a 765/2008/EK rendelet fogalommeghatározása szerinti eljárás; |
| --- | --- |

33.

„akkreditálás”: a 765/2008/EK rendelet fogalommeghatározása szerinti eljárás;

| 34. | „nemzeti akkreditáló testület”: a 765/2008/EK rendelet fogalommeghatározása szerinti szervezet; |
| --- | --- |

34.

„nemzeti akkreditáló testület”: a 765/2008/EK rendelet fogalommeghatározása szerinti szervezet;

| 35. | „megfelelőségértékelés”: az az értékelési eljárás, amely bizonyítja, hogy egy termékkel, eljárással, szolgáltatással, rendszerrel, személlyel vagy szervezettel kapcsolatos, meghatározott követelmények teljesültek; |
| --- | --- |

35.

„megfelelőségértékelés”: az az értékelési eljárás, amely bizonyítja, hogy egy termékkel, eljárással, szolgáltatással, rendszerrel, személlyel vagy szervezettel kapcsolatos, meghatározott követelmények teljesültek;

| 36. | „megfelelőségértékelő szervezet”: megfelelőségértékelési tevékenységeket – ideértve a kalibrálást, tesztelést, tanúsítást és ellenőrzést is – végző szervezet; |
| --- | --- |

36.

„megfelelőségértékelő szervezet”: megfelelőségértékelési tevékenységeket – ideértve a kalibrálást, tesztelést, tanúsítást és ellenőrzést is – végző szervezet;

| 37. | „fogyatékos

  fogyatékossággal élő
  vagy mozgáskorlátozott személy”: minden olyan személy, akinek olyan, állandó vagy ideiglenes fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodása van, amely különféle akadályokkal párosulva korlátozhatja az adott személy teljes és hatékony, más utasokkal egyenlő részvételét a közlekedésben, illetőleg aki az életkoránál fogva a közlekedésben való részvételkor mozgásában korlátozva van
  , így különleges szolgáltatásokat igényel
  . [Mód. 40] |
| --- | --- |

37.

„fogyatékos

  fogyatékossággal élő
  vagy mozgáskorlátozott személy”: minden olyan személy, akinek olyan, állandó vagy ideiglenes fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodása van, amely különféle akadályokkal párosulva korlátozhatja az adott személy teljes és hatékony, más utasokkal egyenlő részvételét a közlekedésben, illetőleg aki az életkoránál fogva a közlekedésben való részvételkor mozgásában korlátozva van
  , így különleges szolgáltatásokat igényel
  . [Mód. 40]

| 38. | „pályahálózat-működtető”: az [egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló] .../.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 3. cikkében foglalt fogalommeghatározás szerinti pályahálózat-működtető; |
| --- | --- |

38.

„pályahálózat-működtető”: az [egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló] .../.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 3. cikkében foglalt fogalommeghatározás szerinti pályahálózat-működtető;

| 39. | „vasúttársaság”: az [egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló] ../.../EU irányelv 3. cikkében meghatározott vasúttársaság és bármely más állami vagy magánvállalkozás, amelynek fő üzleti tevékenysége vasúti áru- és/vagy személyszállítási szolgáltatások nyújtása, azzal a megkötéssel, hogy e vállalkozásnak kell a vontatást biztosítania, beleértve azokat a vállalkozásokat is, amelyek csak vontatást végeznek. |
| --- | --- |

39.

„vasúttársaság”: az [egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló] ../.../EU irányelv 3. cikkében meghatározott vasúttársaság és bármely más állami vagy magánvállalkozás, amelynek fő üzleti tevékenysége vasúti áru- és/vagy személyszállítási szolgáltatások nyújtása, azzal a megkötéssel, hogy e vállalkozásnak kell a vontatást biztosítania, beleértve azokat a vállalkozásokat is, amelyek csak vontatást végeznek.

3. cikk

Alapvető követelmények

(1)   A vasúti rendszernek, az alrendszereknek és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek, beleértve a kapcsolódási pontokat is, meg kell felelniük a vonatkozó alapvető követelményeknek.

(2)   A 2004/17/EK irányelv 34. cikkében említett műszaki előírások, amelyek az európai előírások vagy más, az Unión belül érvényes szabványok kiegészítéséhez szükségesek, nem ütközhetnek az alapvető követelményekkel.

(2a)
     
  Fogyatékosság miatt közvetetten vagy közvetlenül senki sem részesülhet hátrányos megkülönböztetésben. Annak biztosítása érdekében, hogy a belső határok nélküli térség megalkotása az Unió valamennyi polgárának hasznára váljon, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a vasúti rendszer akadálymentesen hozzáférhetővé válhasson. [Mód. 41]

II. FEJEZET

ÁTJÁRHATÓSÁGI MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK

4. cikk

Az átjárhatósági műszaki előírások tartalma

(1)   A II. mellékletben meghatározott mindegyik alrendszerre vonatkozik egy ÁME. Szükség esetén egy alrendszerre több ÁME is vonatkozhat, illetve egy ÁME vonatkozhat több alrendszerre.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 46. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a vasúti rendszer alrendszerekre való bontása és ezen alrendszerek ismertetése tekintetében a II. mellékletnek a műszaki fejlődést követő kiigazítására vonatkozóan.

(3)   Az

  A helyhez kötött
  alrendszereknek ezen irányelvvel összhangban meg kell felelniük az üzembe helyezésük, korszerűsítésük vagy felújításuk

  a bejelentett szervezet első kijelölése és legkésőbb az építési engedély megadása
  idején hatályban lévő ÁME-knek; e

  . A járműveknek meg kell felelniük a bejelentett szervezet első kijelölése idején hatályban lévő ÁME-knek és nemzeti szabályoknak. E
  megfelelőségnek fenn kell állnia az egyes alrendszerek használatának teljes időtartama alatt. [Mód. 42]

(4)   Minden ÁME:

| a) | feltünteti a tervezett hatályát (az I. mellékletben említett hálózatrész vagy járművek; a II. mellékletben említett alrendszer vagy alrendszerrészek); |
| --- | --- |

a)

feltünteti a tervezett hatályát (az I. mellékletben említett hálózatrész vagy járművek; a II. mellékletben említett alrendszer vagy alrendszerrészek);

| b) | meghatározza az egyes érintett alrendszerekre és a más alrendszerekkel való kapcsolódási pontokra vonatkozó alapvető követelményeket; |
| --- | --- |

b)

meghatározza az egyes érintett alrendszerekre és a más alrendszerekkel való kapcsolódási pontokra vonatkozó alapvető követelményeket;

| c) | meghatározza az alrendszer és annak kapcsolódási pontjai által más alrendszerekkel szemben teljesítendő funkcionális és műszaki előírásokat. Szükség esetén ezek az előírások váltakozhatnak az alrendszer felhasználása szerint; |
| --- | --- |

c)

meghatározza az alrendszer és annak kapcsolódási pontjai által más alrendszerekkel szemben teljesítendő funkcionális és műszaki előírásokat. Szükség esetén ezek az előírások váltakozhatnak az alrendszer felhasználása szerint;

| d) | meghatározza az európai előírások, köztük az európai szabványok hatálya alá tartozó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket és kapcsolódási pontokat, amelyek szükségesek a vasúti rendszeren belüli kölcsönös átjárhatóság eléréséhez
  . Ez magában foglalja a(z) .../.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (13)

  41. cikke alapján szabványosítandó vasúti tartalék alkatrészek meghatározását. A szabványosítandó tartalék alkatrészek jegyzékét, köztük a meglévő alkatrészeket, valamennyi ÁME tartalmazza
  ; [Mód. 43] |
| --- | --- |

d)

meghatározza az európai előírások, köztük az európai szabványok hatálya alá tartozó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket és kapcsolódási pontokat, amelyek szükségesek a vasúti rendszeren belüli kölcsönös átjárhatóság eléréséhez
  . Ez magában foglalja a(z) .../.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (13)

  41. cikke alapján szabványosítandó vasúti tartalék alkatrészek meghatározását. A szabványosítandó tartalék alkatrészek jegyzékét, köztük a meglévő alkatrészeket, valamennyi ÁME tartalmazza
  ; [Mód. 43]

| e) | megállapítja valamennyi mérlegelt esetben, hogy egyrészről a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségi vagy alkalmazhatósági értékelésekor, vagy másrészről az alrendszerek EK-hitelesítésekor mely eljárásokat kell használni. Ezek az eljárások a 2010/713/EU határozatban meghatározott modulokon alapulnak; |
| --- | --- |

e)

megállapítja valamennyi mérlegelt esetben, hogy egyrészről a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségi vagy alkalmazhatósági értékelésekor, vagy másrészről az alrendszerek EK-hitelesítésekor mely eljárásokat kell használni. Ezek az eljárások a 2010/713/EU határozatban meghatározott modulokon alapulnak;

| f) | feltünteti az ÁME-k alkalmazásának stratégiáját. Különösen fontos meghatározni azokat a szakaszokat, amelyeket el kell végezni a jelenlegi helyzetről a végleges helyzetre való fokozatos áttérés érdekében, ahol az ÁME-knek való megfelelés alapelvárásnak számít, és adott esetben meghatározni ezen

  e
  szakaszok teljesítési határidejét
  . A szakaszokat kijelölő ütemtervhez kapcsolódnia kell a végrehajtás becsült költségét és várható hasznát, valamint az érintett üzemeltetőkre és gazdasági szereplőkre gyakorolt várható utóhatásokat vizsgáló értékelésnek
  ; [Mód. 44] |
| --- | --- |

f)

feltünteti az ÁME-k alkalmazásának stratégiáját. Különösen fontos meghatározni azokat a szakaszokat, amelyeket el kell végezni a jelenlegi helyzetről a végleges helyzetre való fokozatos áttérés érdekében, ahol az ÁME-knek való megfelelés alapelvárásnak számít, és adott esetben meghatározni ezen

  e
  szakaszok teljesítési határidejét
  . A szakaszokat kijelölő ütemtervhez kapcsolódnia kell a végrehajtás becsült költségét és várható hasznát, valamint az érintett üzemeltetőkre és gazdasági szereplőkre gyakorolt várható utóhatásokat vizsgáló értékelésnek
  ; [Mód. 44]

| g) | feltünteti az érintett személyzetre vonatkozó szakképesítési feltételeket, illetve a munkahelyi egészségügyi és biztonsági feltételeket, amelyek a fenti alrendszer üzemeltetéséhez és karbantartásához, valamint az ÁME-k alkalmazásához szükségesek. |
| --- | --- |

g)

feltünteti az érintett személyzetre vonatkozó szakképesítési feltételeket, illetve a munkahelyi egészségügyi és biztonsági feltételeket, amelyek a fenti alrendszer üzemeltetéséhez és karbantartásához, valamint az ÁME-k alkalmazásához szükségesek.

| h) | feltünteti a meglévő alrendszerekre és járműtípusokra vonatkozó rendelkezéseket, különös tekintettel a felújítás és a korszerűsítés esetére, annak függvényében is, hogy új üzembehelyezési engedély vagy határozat kerül kibocsátásra vagy sem; |
| --- | --- |

h)

feltünteti a meglévő alrendszerekre és járműtípusokra vonatkozó rendelkezéseket, különös tekintettel a felújítás és a korszerűsítés esetére, annak függvényében is, hogy új üzembehelyezési engedély vagy határozat kerül kibocsátásra vagy sem;

| i) | feltünteti azokat a paramétereket, amelyeket a vasúttársaságnak a forgalombahozatali járműengedély kézhezvétele után, de az üzembe helyezésről szóló határozat megszületése előtt ellenőriznie kell a járművek és az általuk igénybe venni kívánt útvonalak összeegyeztethetőségének biztosítása céljából, valamint az ellenőrzés során alkalmazandó eljárásokat; [Mód. 45] |
| --- | --- |

i)

feltünteti azokat a paramétereket, amelyeket a vasúttársaságnak a forgalombahozatali járműengedély kézhezvétele után, de az üzembe helyezésről szóló határozat megszületése előtt ellenőriznie kell a járművek és az általuk igénybe venni kívánt útvonalak összeegyeztethetőségének biztosítása céljából, valamint az ellenőrzés során alkalmazandó eljárásokat; [Mód. 45]

| ia) | feltünteti az ellenőrizendő egyedi paramétereket, és biztosítja a 21. cikk (3) bekezdésével összhangban kezelendő alkatrészek és átjárhatóságot biztosító rendszerelemek felújításához, fejlesztéséhez vagy cseréjéhez szükséges leírásokat. [Mód. 46] |
| --- | --- |

ia)

feltünteti az ellenőrizendő egyedi paramétereket, és biztosítja a 21. cikk (3) bekezdésével összhangban kezelendő alkatrészek és átjárhatóságot biztosító rendszerelemek felújításához, fejlesztéséhez vagy cseréjéhez szükséges leírásokat. [Mód. 46]

(5)   Az egyes ÁME-k kidolgozása a meglévő alrendszer vizsgálata alapján történik, és valamennyi ÁME feltüntet egy célzott alrendszert, amely ésszerű határidőn belül fokozatosan megvalósítható. Ennek megfelelően az ÁME-k fokozatos elfogadása és az azoknak való megfelelés biztosítása elősegíti a vasúti rendszer átjárhatóságának ezen ésszerű határidőn belüli, fokozatos megvalósítását.

(6)   Az ÁME-k megfelelő módon fenntartják valamennyi tagállam meglévő vasúti rendszerének kompatibilitását. E célból valamennyi ÁME-nél rendelkezni lehet különleges esetekről, a hálózattal és a járművekkel kapcsolatban egyaránt, különös tekintettel a rakszelvényre, a nyomtávra vagy a vágánytengely-távolságra, illetve a harmadik országokból származó vagy azokba szánt járművekre. Valamennyi különleges esetben az ÁME-k meghatározzák a (4) bekezdés c)–g) pontjában meghatározott ÁME-k elemeinek végrehajtási szabályait.

(7)   Ha az alapvető követelményeknek megfelelő egyes műszaki szempontokat nem lehet kifejezetten szabályozni egy ÁME-ben, azokat az ÁME-hez csatolt mellékletben „nyitott kérdésként” kell egyértelműen azonosítani.

(8)   Az ÁME-k nem akadályozhatják a tagállamokat az ÁME-kben nem említett járművek mozgatására szolgáló infrastruktúra használatára vonatkozó döntések meghozatalában.

(9)   Az ÁME-k kifejezetten, egyértelműen azonosítható módon hivatkozhatnak az európai vagy nemzetközi szabványokra, előírásokra, vagy az Ügynökség által kiadott műszaki dokumentációkra, ha ez feltétlenül szükséges ezen irányelv céljának megvalósításához. Ilyen esetben ezeket a szabványokat vagy előírásokat (vagy azok vonatkozó részeit) vagy a műszaki dokumentációkat az érintett ÁME mellékletének kell tekinteni, és azok az ÁME alkalmazásától kezdve kötelezővé válnak. Ilyen szabványok vagy előírások vagy műszaki dokumentációk hiányában és azok kidolgozásáig hivatkozni lehet más, egyértelműen meghatározott dokumentumokra, amelyek könnyen hozzáférhetők és nyilvánosak.

5. cikk

Az ÁME-k kidolgozása, elfogadása és felülvizsgálata

(1)   A Bizottság az Ügynökségnek megbízást ad arra, hogy kidolgozza az ÁME-ket és azok módosításait, és vonatkozó ajánlásait a Bizottság elé terjessze.

(1a)
     
  Az egyes ÁME-k (ideértve az alapvető paramétereket is) kidolgozása, elfogadása és felülvizsgálata során tekintettel kell lenni a számításba vett összes műszaki megoldás és a köztük levő kapcsolódási pontok becsült költségére és hasznára a legéletképesebb megoldások megállapítása és végrehajtása érdekében. [Mód. 47]

(2)   Az ÁME-tervezetek kidolgozása az alábbi szakaszokban történik.

| a) | az Ügynökség azonosítja az ÁME-k alapvető paramétereit, illetve a más alrendszerekkel való kapcsolódási pontokat, valamint az esetlegesen szükséges összes különös esetet. A paraméterek és a kapcsolódási pontok mindegyikére a legelőnyösebb alternatív megoldásokat kell javasolni, műszaki és gazdasági indokolással kísérve. |
| --- | --- |

a)

az Ügynökség azonosítja az ÁME-k alapvető paramétereit, illetve a más alrendszerekkel való kapcsolódási pontokat, valamint az esetlegesen szükséges összes különös esetet. A paraméterek és a kapcsolódási pontok mindegyikére a legelőnyösebb alternatív megoldásokat kell javasolni, műszaki és gazdasági indokolással kísérve.

| b) | az Ügynökség ezután kidolgozza az ÁME tervezetét ezen alapvető paraméterek alapján. Az Ügynökség adott esetben köteles figyelembe venni a műszaki haladást, a már elvégzett szabványosítási munkát, a már működő munkacsoportokat és az elismert kutatási munkát.
  Az ÁME-tervezethez csatolni kell az ÁME végrehajtásának becsült költségére és várható hasznára vonatkozó átfogó értékelést. Ezen értékelésben fel kell tüntetni az érintett üzemeltetőkre és gazdasági szereplőkre várhatóan gyakorolt hatást
  , és megfelelő módon figyelembe kell venni benne a(z) .../.../EU irányelv [vasútbiztonsági irányelv] szerinti követelményeket. A tagállamok részt vesznek az értékelésben azáltal, hogy szükség esetén rendelkezésre bocsátják a szükséges adatokat
  . [Mód. 48] |
| --- | --- |

b)

az Ügynökség ezután kidolgozza az ÁME tervezetét ezen alapvető paraméterek alapján. Az Ügynökség adott esetben köteles figyelembe venni a műszaki haladást, a már elvégzett szabványosítási munkát, a már működő munkacsoportokat és az elismert kutatási munkát.

Az ÁME-tervezethez csatolni kell az ÁME végrehajtásának becsült költségére és várható hasznára vonatkozó átfogó értékelést. Ezen értékelésben fel kell tüntetni az érintett üzemeltetőkre és gazdasági szereplőkre várhatóan gyakorolt hatást
  , és megfelelő módon figyelembe kell venni benne a(z) .../.../EU irányelv [vasútbiztonsági irányelv] szerinti követelményeket. A tagállamok részt vesznek az értékelésben azáltal, hogy szükség esetén rendelkezésre bocsátják a szükséges adatokat
  . [Mód. 48]

(3)   Az Ügynökség a technológiai fejlődés és a társadalmi igények figyelembevétele érdekében az (1) bekezdésben említett felhatalmazás alapján, – összhangban a(z) .../.../EU rendelet [ügynökségi rendelet] 4. és 15. cikkével, és tiszteletben tartva a nyitottsággal, a konszenzussal és az átláthatósággal kapcsolatban az 1025/2012/EU rendelet II. mellékletében meghatározott elveket – kidolgozza az ÁME-kat és azok későbbi módosításait.

(4)   Az

  A 48. cikkben említett bizottságot rendszeresen tájékoztatni kell az
  ÁME-k előkészítési munkálatai

  munkálatairól. E munkálatok
  során a Bizottság
  a bizottság kérésére
  bármilyen rendelkezést vagy hasznos ajánlást kidolgozhat az ÁME-k kialakítására és a költségmegtérülés elemzésére vonatkozóan. A Bizottság
  valamely tagállam kérésére
  előírhatja különösen az alternatív megoldások vizsgálatát és az alternatív megoldás költségeinek és hasznainak bemutatását az ÁME-tervezethez csatolt jelentésben. [Mód. 49]

(5)   Amennyiben különböző alrendszereket műszaki összeegyeztethetőségi okok miatt egyidejűleg kell forgalomba helyezni, a vonatkozó ÁME-k hatálybalépésének ugyanarra a napra kell esnie.

(6)   Az ÁME-k kidolgozása, elfogadása és felülvizsgálata során figyelembe kell venni a felhasználók véleményét azon jellemzők tekintetében, amelyek közvetlen hatással vannak az alrendszerek használatának feltételeire. Ennek érdekében az Ügynökség az ÁME-k kidolgozási és felülvizsgálati szakaszaiban konzultál a felhasználókat képviselő szövetségekkel és szervekkel. Az ÁME-tervezethez az Ügynökség csatolja a konzultációk eredményeiről készített beszámolót.

(7)   A(z) .../.../... rendelet [ügynökségi rendelet] 6. cikkének megfelelően az Ügynökség összeállítja és rendszeresen aktualizálja a konzultáció céljából felkeresendő felhasználói szövetségek és szervek jegyzékét . A jegyzék egy

  minden
  tagállam
  érdekképviseleti egyesületeit és szerveit szükségszerűen tartalmazza, és egy tagállam
  vagy a Bizottság kezdeményezésére felülvizsgálható és naprakésszé tehető. [Mód. 50]

(8)   Az ÁME-k kidolgozása, elfogadása és felülvizsgálata során
  valamennyi tagállamban
  figyelembe kell venni a
  képviseleti
  szociális partnerek véleményét
  mindazokkal a feltételekkel kapcsolatban, amelyeket

  az

  a
  4. cikk (4) bekezdésének g) pontjában említett feltételekre vonatkozóan

  pontja és az érintett személyzetet közvetlenül vagy közvetve érintő valamennyi egyéb ÁME említ
  . Ennek érdekében az Ügynökség még azt megelőzően konzultál a szociális partnerekkel, hogy az adott ÁME-kkel kapcsolatos ajánlásokat és módosításokat benyújtaná a Bizottsághoz. A szociális partnerekkel a 98/500/EK bizottsági határozatnak (14) megfelelően létrehozott ágazati párbeszédbizottság keretében kell konzultálni. A szociális partnerek három hónapon belül kötelesek nyilvánosságra hozni a véleményüket. [Mód. 51]

(9)   Amennyiben egy ÁME felülvizsgálata a követelmények megváltoztatásához vezet, az ÁME új változatának biztosítania kell a korábbi ÁME-változatok alapján már üzembe helyezett alrendszerekkel való összeegyeztethetőséget.

(10)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 46. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ÁME-k és módosításaik tárgyában.

Ha a 6. cikk szerint feltárt hiányosságok esetében a helyzet rendkívüli sürgőssége úgy kívánja, az e cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 47. cikkben meghatározott eljárás alkalmazandó.

6. cikk

Az ÁME-k hiányosságai

(1)   Amennyiben egy ÁME az elfogadását követően hiányosnak bizonyul, az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelően módosítani kell.

(2)   Az ÁME felülvizsgálatáig a Bizottság kikérheti az Ügynökség véleményét a kérdésben. A Bizottság elemzi az Ügynökség véleményét és következtetéseiről tájékoztatja a tagállamokat.

(3)   A Bizottság kérésére a (2) bekezdésben említett ügynökségi vélemény az alapvető követelmények teljesítése szempontjából a megfelelőség elfogadható tanúsítási módjának minősül és ezért a projektek értékelésekor felhasználható.

3a.
     
  Az érdekképviseleti testületek hálózatának tagja kérelmezőként járhat el, és kérheti, hogy a Bizottság nyilvánítson véleményt az ÁME-k hiányosságaira vonatkozóan. A kérelmezőt a meghozott döntésről értesíteni kell. Elutasítás esetén a Bizottság megfelelő tájékoztatást nyújt az okokról. [Mód. 52]

7. cikk

Mentesülés az ÁME-k alkalmazása alól

(1)   A tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy az alábbi esetekben mentesüljenek egy vagy több ÁME részének vagy egészének alkalmazása alól:

| a) | olyan javasolt új alrendszerek részének vagy egészének építése, olyan meglévő alrendszerek részének vagy egészének felújítása vagy korszerűsítése, illetve az 1. cikk (1) bekezdésében említett bármely olyan elem esetében, amelynek fejlesztése előrehaladott állapotban van vagy már teljesítés alatt álló szerződés tárgya a vonatkozó ÁME-k közzétételének napján; |
| --- | --- |

a)

olyan javasolt új alrendszerek részének vagy egészének építése, olyan meglévő alrendszerek részének vagy egészének felújítása vagy korszerűsítése, illetve az 1. cikk (1) bekezdésében említett bármely olyan elem esetében, amelynek fejlesztése előrehaladott állapotban van vagy már teljesítés alatt álló szerződés tárgya a vonatkozó ÁME-k közzétételének napján;

| b) | amennyiben baleset vagy természeti csapás után a hálózat gyors helyreállításának körülményei gazdasági vagy műszaki szempontból nem teszik lehetővé a vonatkozó ÁME-k részleges vagy teljes körű alkalmazását; ebben az esetben az adott ÁME alkalmazása alóli mentesülés korlátozott ideig áll fenn; |
| --- | --- |

b)

amennyiben baleset vagy természeti csapás után a hálózat gyors helyreállításának körülményei gazdasági vagy műszaki szempontból nem teszik lehetővé a vonatkozó ÁME-k részleges vagy teljes körű alkalmazását; ebben az esetben az adott ÁME alkalmazása alóli mentesülés korlátozott ideig áll fenn;

| c) | meglévő alrendszer részének vagy egészének bármely tervezett felújítása, bővítése vagy korszerűsítése esetén, amennyiben az ÁME-k alkalmazása
  súlyosan
  veszélyeztetné a projekt gazdasági életképességét. [Mód. 53] |
| --- | --- |

c)

meglévő alrendszer részének vagy egészének bármely tervezett felújítása, bővítése vagy korszerűsítése esetén, amennyiben az ÁME-k alkalmazása
  súlyosan
  veszélyeztetné a projekt gazdasági életképességét. [Mód. 53]

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett esetben az egyes ÁME-k hatálybalépését követő egy éven belül valamennyi tagállam közli a Bizottsággal a területén megvalósuló és előrehaladott fejlesztési szakaszban lévő projektek listáját.

(3)   Az (1) bekezdésben említett összes esetben az érintett tagállam kérelmet nyújt be a Bizottságnak, melyben a vonatkozó ÁME alternatívájaként alkalmazni kívánt rendelkezések ismertetésével kéri az ÁME alkalmazása alóli mentesülést. A Bizottság végrehajtási aktusok útján meghatározza az egy vagy több ÁME részben vagy egészében történő alkalmazása alóli mentesülésre irányuló kérelmet kísérő akták tartalmát, részleteit, formátumát és továbbításának módját. A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. A Bizottság ellenőrzi az akták tartalmát, elemzi a tagállam által a vonatkozó ÁME alternatívájaként alkalmazni kívánt rendelkezéseket, és dönt az ÁME alkalmazása alóli mentesülésre irányuló kérelem elfogadásáról vagy elutasításáról, döntéséről pedig értesíti az érintett tagállamot.

(4)   A Bizottság döntéshozataláig a tagállam késedelem nélkül alkalmazhatja a (3) bekezdésben említett alternatív rendelkezéseket.

(5)   A Bizottság a kérelem és az ahhoz csatolt teljes dokumentáció benyújtásától számított négy hónapon belül hoz határozatot. Ilyen határozat hiányában a kérelmet elfogadottnak kell tekinteni.

(6)   Az elemzés, valamint a (3) bekezdésben említett eljárás eredményéről minden tagállamot tájékoztatni kell.

III. FEJEZET

KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK

8. cikk

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek forgalomba hozatala

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek(et):

| a) | csak akkor legyenek forgalomba hozhatók, ha lehetővé teszik a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának megvalósítását, ugyanakkor megfelelnek az alapvető követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

csak akkor legyenek forgalomba hozhatók, ha lehetővé teszik a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának megvalósítását, ugyanakkor megfelelnek az alapvető követelményeknek;

| b) | a szándékolt
  , a 2. cikk 27a) pontja szerinti
  felhasználási területükön alkalmazzák, és üzembe helyezésük, karbantartásuk megfelelő. [Mód. 54] |
| --- | --- |

b)

a szándékolt
  , a 2. cikk 27a) pontja szerinti
  felhasználási területükön alkalmazzák, és üzembe helyezésük, karbantartásuk megfelelő. [Mód. 54]

Ezek a rendelkezések nem akadályozhatják a rendszerelemek más alkalmazás céljából történő forgalomba hozatalát.

(2)   Saját területükön és ezen irányelv alapján a tagállamok nem tilthatják, korlátozhatják vagy akadályozhatják a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek forgalomba hozatalát a vasúti rendszerben történő felhasználás céljából, amennyiben azok megfelelnek ennek az irányelvnek. Különösen nem írhatnak elő olyan ellenőrzéseket, amelyeket az EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozati eljárás részeként már elvégeztek.

A tagállamok nem tilthatják, korlátozhatják vagy akadályozhatják a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, a rendeltetés szerinti felhasználási területre elismert rendszerelemek üzembe helyezését, ha az említett felhasználási terület a saját felségterületükön belül található. [Mód. 55]

A Bizottság
  a 46. cikknek megfelelően felhatalmazást kap arra, hogy
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza

  aktusokat fogadjon el
  az EK-megfelelőségi nyilatkozat hatályát és tartalmát,

  hatályára és tartalmára, valamint
  a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre való alkalmazhatóságát, formátumát és a benne foglalt információk részleteit. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni

  alkalmazhatóságára vonatkozóan
  . [Mód. 56]

(2a)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusok útján meghatározza az EK-megfelelőségi nyilatkozat formátumát és a benne foglalt információk részleteit és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre való alkalmazhatóságát. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. [Mód. 57]

9. cikk

Megfelelőség és használatra alkalmasság

(1)   A tagállamoknak és az Ügynökségnek kölcsönösen átjárhatónak és az alapvető követelményeknek megfelelőnek kell tekinteniük azokat a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket, amelyek az EK megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozat hatálya alá tartoznak .

(2)   Minden kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem a vonatkozó ÁME-ben meghatározott felhasználásra való megfelelőségi vagy használatra való alkalmassági értékelő eljárás hatálya alá tartozik, és ahhoz a megfelelő tanúsítványt kell mellékelni.

(3)   A tagállamok és az Ügynökség úgy tekintik, hogy egy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel az alapvető követelményeknek, ha teljesíti a vonatkozó ÁME-ben megállapított feltételeket vagy az ilyen feltételeknek megfelelően kidolgozott európai előírásokat.

(4)   A vonatkozó ÁME hatálybalépésekor már üzemben lévő alrendszerek alkatrészeit a (2) bekezdésben említett eljárás lefolytatása nélkül lehet a nevezett alrendszerben felszerelni.

(5)   Az ÁME rendelkezhet egy átmeneti időszakról azon, az ÁME által az átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekként meghatározott vasút-közlekedési termékek esetében, amelyeket az ÁME hatálybalépése előtt már forgalomba hoztak. E rendszerelemeknek meg kell felelniük a 8. cikk (1) bekezdése követelményeinek.

10. cikk

EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozati eljárás

(1)   Egy adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozatához a gyártó vagy az Unió területén letelepedett meghatalmazott képviselője köteles alkalmazni a vonatkozó ÁME-k által előírt rendelkezéseket.

(2)   Amennyiben a vonatkozó ÁME úgy rendelkezik, egy adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelelőségi vagy használatra való alkalmassági értékelését az a bejelentett megfelelőségértékelő szervezet köteles elvégezni, amelyhez a gyártó vagy az Unió területén letelepedett meghatalmazott képviselője a kérelmet benyújtotta.

(3)   Amennyiben a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek más szempontokra kiterjedő egyéb uniós irányelvek hatálya alá tartoznak, úgy az EK-megfelelőségi vagy használhatósági nyilatkozatban fel kell tüntetni, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek más irányelvek követelményeinek is eleget tesznek.

(4)   Amennyiben sem a gyártó, sem képviselője nem teljesíti az (1) és (3) bekezdésben meghatározott kötelezettségeit, úgy azok a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket forgalomba hozó személyre hárulnak. Ezen irányelv szempontjából ugyanezen kötelezettségek érvényesek mindazokra, akik a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek vagy azok különböző származású részeit összeszerelik, vagy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket gyártanak saját használatra.

(5)   Az alapvető követelményeket nem teljesítő, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek forgalomba hozatalának megakadályozása, valamint a 11. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül:

| a) | minden olyan esetben, amikor egy tagállam úgy ítéli meg, hogy az EK-megfelelőségi nyilatkozatot nem megfelelően állították ki, a gyártó vagy az Unió területén letelepedett meghatalmazott képviselője szükség esetén köteles a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a megfelelőség állapotába hozni, és megszüntetni a jogsértést a tagállam által előírt feltételek szerint; |
| --- | --- |

a)

minden olyan esetben, amikor egy tagállam úgy ítéli meg, hogy az EK-megfelelőségi nyilatkozatot nem megfelelően állították ki, a gyártó vagy az Unió területén letelepedett meghatalmazott képviselője szükség esetén köteles a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a megfelelőség állapotába hozni, és megszüntetni a jogsértést a tagállam által előírt feltételek szerint;

| b) | amennyiben a megfelelőség hiánya tartósan fennáll, a tagállam köteles megtenni minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy korlátozza vagy megtiltsa a kérdéses kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem forgalomba hozatalát, vagy biztosítsa annak visszavonását a piacról a 11. cikkben megfogalmazott eljárások szerint. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a megfelelőség hiánya tartósan fennáll, a tagállam köteles megtenni minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy korlátozza vagy megtiltsa a kérdéses kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem forgalomba hozatalát, vagy biztosítsa annak visszavonását a piacról a 11. cikkben megfogalmazott eljárások szerint.

11. cikk

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek meg nem felelése az alapvető követelményeknek

(1)   Amennyiben egy tagállam úgy ítéli meg, hogy az EK megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozattal rendelkező és forgalomba hozott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem a rendeltetés szerinti használat esetén valószínűsíthetően nem felel meg az alapvető követelményeknek, köteles megtenni minden szükséges lépést a rendszerelem alkalmazási területének korlátozására, használatának betiltására, forgalomból való kivonására vagy visszahívására . A tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot a megtett intézkedésekről és döntésük indokairól, megjelölve, hogy a meg nem felelés oka:

| a) | az alapvető követelmények be nem tartása; |
| --- | --- |

a)

az alapvető követelmények be nem tartása;

| b) | az európai előírások nem megfelelő alkalmazása olyan esetben, amikor ilyen előírás alkalmazására támaszkodnak; |
| --- | --- |

b)

az európai előírások nem megfelelő alkalmazása olyan esetben, amikor ilyen előírás alkalmazására támaszkodnak;

| c) | az európai előírások hiányossága. |
| --- | --- |

c)

az európai előírások hiányossága.

(2)   A Bizottság a lehető leggyorsabban köteles egyeztetni

  Az Ügynökség – bizottsági felhatalmazás alapján – késedelem nélkül, minden esetben 20 napon belül egyeztetési eljárást kezd
  az érintett felekkel. Amennyiben az

  Az
  egyeztetés nyomán a Bizottság

  az Ügynökség
  megállapítja, hogy az intézkedés indokolt, arról haladéktalanul értesíti a kezdeményező tagállamot. Amennyiben az egyeztetés nyomán a Bizottság azt állapítja meg, hogy az intézkedés nem indokolt,
  arról

  indokolt-e
  .
  Az Ügynökség
  haladéktalanul értesíti
  a Bizottságot,
  a kezdeményező tagállamot és a gyártót, vagy annak az Unió területén letelepedett meghatalmazott képviselőjét. [Mód. 58]

(3)   Amennyiben egy EK-megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem nem felel meg, az illetékes tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket a nyilatkozat kiállítója ellen, és tájékoztatja erről a Bizottságot és a többi tagállamot.

(4)   A Bizottság biztosítja, hogy a tagállamok értesüljenek az eljárás folyamatáról és eredményeiről.
  [Mód. 59]

IV. FEJEZET

ALRENDSZEREK

12. cikk

Az alrendszerek szabad mozgása

Az V. fejezet rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok területükön ezen irányelvre való hivatkozással nem tilthatják meg, korlátozhatják vagy akadályozhatják a vasúti rendszer részét képező strukturális alrendszerek létrehozását, üzembe helyezését és üzemeltetését, amennyiben azok megfelelnek az alapvető követelményeknek. Különösen nem írhatnak elő olyan ellenőrzéseket, amelyeket már elvégeztek:

| a) | az EK-hitelesítési nyilatkozati eljárás részeként, vagy |
| --- | --- |

a)

az EK-hitelesítési nyilatkozati eljárás részeként, vagy

| b) | egy másik tagállamban ezen irányelv hatálybalépése előtt vagy után, azonos működési feltételek melletti azonos követelményeknek való megfelelés ellenőrzése céljából. |
| --- | --- |

b)

egy másik tagállamban ezen irányelv hatálybalépése előtt vagy után, azonos működési feltételek melletti azonos követelményeknek való megfelelés ellenőrzése céljából.

13. cikk

Az ÁME-knek és a nemzeti szabályozásnak való megfelelés

(1)   A tagállamok és az Ügynökség a vasúti rendszer azon strukturális alrendszereit tekintik kölcsönösen átjárhatónak és a rájuk vonatkozó alapvető követelményeknek megfelelőnek, amelyek
  – adott esetben –
  rendelkeznek az EK-hitelesítési nyilatkozattal
  , amelyet a 15. cikkel összhangban az ÁME-kre való hivatkozással és/vagy a 15a. cikkel összhangban a bejelentett nemzeti szabályokra való hivatkozással kell megállapítani
  . [Mód. 60]

(2)   A vasúti rendszert alkotó valamely strukturális alrendszer kölcsönös átjárhatóságának hitelesítését az alapvető követelményekkel összhangban, az ÁME-kre és a (3) bekezdéssel összhangban bejelentett nemzeti szabályokra való hivatkozással kell megállapítani.
  [Mód. 61]

(2a)
     
  Az engedélyek kiadására vonatkozó döntések alapját a kérelem előterjesztésének időpontjában alkalmazandó ÁME-k és bejelentett nemzeti szabályok képezik. [Mód. 62]

(3)   A tagállamok az alábbi esetekben minden egyes alrendszerre nézve összeállítják az alapvető követelmények végrehajtása érdekében alkalmazott nemzeti szabályok
  és/vagy a megfelelés elfogadható nemzeti módjainak
  listáját: [Mód. 63]

| a) | ha az ÁME-k nem térnek ki maradéktalanul az alapvető követelmények szerinti bizonyos aspektusokra (nyitott kérdések); |
| --- | --- |

a)

ha az ÁME-k nem térnek ki maradéktalanul az alapvető követelmények szerinti bizonyos aspektusokra (nyitott kérdések);

| b) | ha a 7. cikk alapján bejelentették, hogy egy vagy több ÁME része vagy egésze nem nyert alkalmazást; |
| --- | --- |

b)

ha a 7. cikk alapján bejelentették, hogy egy vagy több ÁME része vagy egésze nem nyert alkalmazást;

| c) | ha különleges esetben a vonatkozó ÁME-kben nem található műszaki szabály alkalmazása válik szükségessé; |
| --- | --- |

c)

ha különleges esetben a vonatkozó ÁME-kben nem található műszaki szabály alkalmazása válik szükségessé;

| d) | ha nemzeti szabályok írják le a meglévő rendszereket; |
| --- | --- |

d)

ha nemzeti szabályok írják le a meglévő rendszereket;

| da) | azon hálózatok és járművek esetében, amelyekre az ÁME-k nem vonatkoznak;

  [Mód. 64] |
| --- | --- |

da)

azon hálózatok és járművek esetében, amelyekre az ÁME-k nem vonatkoznak;

  [Mód. 64]

| db) | ha azt egy vagy több tagállam sajátos biztonsági érdekei indokolják, feltéve, hogy ezen érdekek bizonyítottak, és az Ügynökség jogosultságainak sérelme nélkül.

  [Mód. 65] |
| --- | --- |

db)

ha azt egy vagy több tagállam sajátos biztonsági érdekei indokolják, feltéve, hogy ezen érdekek bizonyítottak, és az Ügynökség jogosultságainak sérelme nélkül.

  [Mód. 65]

(4)   A tagállamok kijelölik az e műszaki szabályok tekintetében a 15. cikkben említett EK-hitelesítési nyilatkozat kidolgozásáért felelős szervezeteket.

14. cikk

Nemzeti szabályok

(1)   A tagállamok megküldik a Bizottság
  és az Ügynökség
  részére
  az alkalmazott
  nemzeti szabályoknak a 13. cikk (3) bekezdésében említett listáját
  a következő esetekben
  : [Mód. 66]

| a) | minden esetben, amikor a szabályok listája módosul; vagy
  [Mód. 67] |
| --- | --- |

a)

minden esetben, amikor a szabályok listája módosul; vagy
  [Mód. 67]

| b) | miután

  ha
   a 7. cikkben foglaltaknak megfelelően kérelmezték az egy adott ÁME alkalmazása alóli mentesülést; vagy
  [Mód. 68] |
| --- | --- |

b)

miután

  ha
   a 7. cikkben foglaltaknak megfelelően kérelmezték az egy adott ÁME alkalmazása alóli mentesülést; vagy
  [Mód. 68]

| c) | miután vonatkozó ÁME-ket tettek közzé, illetve a nyitott kérdések lezárásával szükségtelenné váló nemzeti szabályok eltávolítása érdekében az ÁME-ket felülvizsgálták; |
| --- | --- |

c)

miután vonatkozó ÁME-ket tettek közzé, illetve a nyitott kérdések lezárásával szükségtelenné váló nemzeti szabályok eltávolítása érdekében az ÁME-ket felülvizsgálták;

| ca) | amennyiben a nemzeti szabály(oka)t az ezen irányelv hatályba lépésének napjáig nem jelentették be a Bizottságnak. [Mód. 69] |
| --- | --- |

ca)

amennyiben a nemzeti szabály(oka)t az ezen irányelv hatályba lépésének napjáig nem jelentették be a Bizottságnak. [Mód. 69]

(1a)
     
  A tagállamok ezen irányelv hatálybalépésétől számított egy hónapon belül értesítik a Bizottságot minden olyan létező nemzeti szabályról, amellyel kapcsolatban azt az említett időpontig még nem tették meg. [Mód. 70]

(2)   A tagállamok a(z) .../.../EU rendelet [ügynökségi rendelet] 23. cikkével összhangban a hatályos nemzeti szabályaik teljes szövegét eljuttatják az Ügynökségnek és a Bizottságnak

  közzéteszik
  a megfelelő IT-rendszer használatával. [Mód. 71]

(3)   A tagállamok kizárólag a következő esetekben állapíthatnak meg új nemzeti szabályokat:

| a) | ha egy ÁME nem felel meg maradéktalanul az alapvető követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

ha egy ÁME nem felel meg maradéktalanul az alapvető követelményeknek;

| b) | sürgős megelőző intézkedésként, különösen balesetet követően. |
| --- | --- |

b)

sürgős megelőző intézkedésként, különösen balesetet követően.

(4)   Amennyiben egy tagállam új nemzeti szabályt kíván bevezetni, a szabály tervezetét a(z) .../... rendelet [ügynökségi rendelet] 23. cikkével összhangban, a megfelelő IT-rendszer használatával
  az új szabály tervezett hatályba lépése előtt legalább három hónappal vizsgálat céljából
  az Ügynökség és a Bizottság elé terjeszti
  , és az említett rendelet 21. cikkével összhangban megjelöli a bevezetés indokát
  . [Mód. 72]

(4a)
     
  Egy meglévő vagy új nemzeti szabály bejelentésekor a tagállamok alátámasztják az adott szabály szükségességét, hogy teljesítsenek egy olyan alapkövetelményt, amelyre már nem vonatkozik a megfelelő ÁME. A tagállamok nem jelenthetnek be nemzeti szabályt anélkül, hogy nem igazolnák annak szükségességét.

Az Ügynökségnek két hónap áll rendelkezésére a szabálytervezet vizsgálatára, és a Bizottság számára ajánlások megfogalmazására. A Bizottság jóváhagyja vagy elutasítja a szabálytervezetet. Amennyiben sürgős megelőző intézkedésekre van szükség, és kizárólag ilyen esetekben, a tagállamok haladéktalanul elfogadhatnak és alkalmazhatnak egy új, kéthónapos hatályú szabályt. Ha egy ilyen szabály több tagállamot érint, az Ügynökséggel és a nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködve a Bizottság irányítja a szabály uniós szintű harmonizációját. [Mód. 73]

(5)   A tagállamok gondoskodnak róla, hogy a nemzeti szabályokhoz – beleértve azokat is, amelyek a járművek és a hálózati infrastruktúrák közötti kapcsolódási felületekre vonatkoznak – valamennyi érdekelt fél számára érthető megfogalmazásban, ingyenesen hozzá lehessen férni.

(6)   A szigorúan helyi jellegű szabályokat és korlátozásokat illetően a tagállamok dönthetnek a tájékoztatás mellőzése mellett. Ilyen esetekben a tagállamok a 45. cikkben említett infrastruktúra-nyilvántartásban sorolják fel ezeket a szabályokat és korlátozásokat.

(7)   Az e cikk értelmében bejelentett nemzeti szabályokra nem vonatkozik a 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) szerinti értesítési eljárás.

(8)   A Bizottság a bejelentett nemzeti szabályokat felhatalmazáson alapuló jogi

  végrehajtási
  aktusok útján különböző csoportok szerint kategorizálja, hogy megkönnyítse a
  különböző tagállamokon belüli kölcsönös elfogadhatóságot, valamint a
  helyhez kötött és a mobil berendezések közötti megfelelőségértékelést. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.
  Az Ügynökség e végrehajtási jogi aktusokkal összhangban kategorizálja az e cikk szerint bejelentett nemzeti szabályokat, és közzéteszi az ennek megfelelő nyilvántartást. A nyilvántartás a megfelelés elfogadható nemzeti módjainak listáját is tartalmazza. [Mód. 74]

Az Ügynökség az első albekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal összhangban kategorizálja az e cikknek megfelelően bejelentett nemzeti szabályokat.

(9)   Az Ügynökség a(z) .../.../EU rendelet [ügynökségi rendelet] 21. és 22. cikkében ismertetett eljárásokkal összhangban megvizsgálja a hatályos nemzeti szabályokat és szabálytervezeteket.

15. cikk

Az EK-hitelesítési nyilatkozat kiállítására vonatkozó eljárás

(1)   Az EK-hitelesítési nyilatkozat kiállítása céljából a kérelmező felkéri az általa erre a célra kiválasztott bejelentett megfelelőségértékelő szervezetet, hogy alkalmazza az EK-hitelesítési eljárást. A kérelmező lehet az ajánlatkérő vagy a kivitelező, vagy azok Unióban letelepedett meghatalmazott képviselője.

(2)   A valamely alrendszer EK-hitelesítését végző bejelentett megfelelőségértékelő szervezet feladata a tervezési szakasznál kezdődik és lefedi a teljes gyártási időszakot, egészen az alrendszer üzembe helyezése előtti átvételig. Ez magában foglalhatja

  foglalja
  a szóban forgó alrendszernek az ahhoz a rendszerhez való kapcsolódási pontjai hitelesítését, amelybe integrálják, a vonatkozó ÁME-ben rendelkezésre álló információk és a 44. és 45. cikkben meghatározott nyilvántartások alapján. [Mód. 75]

(3)   A bejelentett megfelelőségértékelő szervezet felel az EK-hitelesítési nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentáció összeállításáért. Ebben a műszaki dokumentációban szerepelnie kell az alrendszer jellemzőire vonatkozó minden szükséges dokumentumnak és – esettől függően – a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségét igazoló valamennyi dokumentumnak. Emellett tartalmaznia kell a használati feltételekre és korlátozásokra vonatkozó valamennyi adatot, valamint a szervizelésre, folyamatos vagy rutinellenőrzésekre, beszabályozásra és karbantartásra vonatkozó utasításokat.

(4)   Amennyiben a (3) bekezdésben említett műszaki dokumentáció olyan mértékben módosul, hogy az a hitelesítésre is kihat,

  Minden korszerűsítés esetén
  új EK-hitelesítési nyilatkozat kiállítására lesz szükség. [Mód. 76]

(5)   A bejelentett megfelelőségértékelő szervezet kiadhat időközi ellenőrzésekre vonatkozó tanúsítványt, hogy lefedje az ellenőrzés egyes szakaszait vagy az alrendszer bizonyos részeit. Ebben az esetben a (7) bekezdés a) pontja szerint meghatározott ellenőrzési eljárások alkalmazandók.

(6)   Amennyiben a vonatkozó ÁME-k erre lehetőséget nyújtanak, a bejelentett megfelelőségértékelő szervezet alrendszerek egész sorára vagy részeire is kiadhat megfelelőségi tanúsítványt.

(7)   A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza az alábbiakat:

| a) | az alrendszerek hitelesítésére szolgáló eljárások, köztük az általános elvek, a tartalmi elemek, az EK-hitelesítési eljárással és a nemzeti szabályozás szerinti hitelesítési eljárással kapcsolatos dokumentumok és eljárásrend; |
| --- | --- |

a)

az alrendszerek hitelesítésére szolgáló eljárások, köztük az általános elvek, a tartalmi elemek, az EK-hitelesítési eljárással és a nemzeti szabályozás szerinti hitelesítési eljárással kapcsolatos dokumentumok és eljárásrend;

| b) | sablon az EK-hitelesítési nyilatkozathoz és a nemzeti szabályok szerinti hitelesítési nyilatkozathoz, valamint a hitelesítési nyilatkozatokkal együtt benyújtandó műszaki dokumentációhoz. |
| --- | --- |

b)

sablon az EK-hitelesítési nyilatkozathoz és a nemzeti szabályok szerinti hitelesítési nyilatkozathoz, valamint a hitelesítési nyilatkozatokkal együtt benyújtandó műszaki dokumentációhoz.

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.
  [Mód. 78]

(7a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 46. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alrendszerek hitelesítésére szolgáló eljárások, köztük az általános elvek, a tartalmi elemek, az EK-hitelesítési eljárással és a nemzeti szabályozás szerinti hitelesítési eljárással kapcsolatos dokumentumok és eljárásrend megállapítása érdekében. [Mód. 79]

(7b)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján kidolgozza az EK-hitelesítési nyilatkozathoz és a nemzeti szabályok szerinti hitelesítési nyilatkozathoz, valamint a hitelesítési nyilatkozatokkal együtt benyújtandó műszaki dokumentációhoz szükséges sablonokat.

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. [Mód. 80]

15a. cikk

A nemzeti szabályok szerinti hitelesítési nyilatkozat kiállítására vonatkozó eljárás

Az EK-hitelesítési nyilatkozat kiállítására vonatkozó, 15. cikk szerinti eljárások adott esetben a nemzeti szabályok tekintetében kibocsátott hitelesítési nyilatkozatok kiállítására is vonatkoznak.

A tagállamok a VI. fejezettel összhangban kijelölik a nemzeti szabályokkal kapcsolatos hitelesítési eljárások lefolytatásáért felelős testületeket. [Mód. 77]

16. cikk

Az alrendszerek meg nem felelése az alapvető követelményeknek

(1)   Amennyiben egy tagállam úgy ítéli meg, hogy a műszaki dokumentációval kiegészített EK-hitelesítési nyilatkozat hatálya alá tartozó strukturális alrendszer nem felel meg teljes mértékben ennek az irányelvnek és különösen nem felel meg az alapvető követelményeknek, kérheti további ellenőrzések elvégzését.

(2)   A kiegészítő ellenőrzést kérő tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot a kért kiegészítő ellenőrzésről és feltünteti annak indokait. A Bizottság konzultál az érdekelt felekkel.

(3)   A kérelmező tagállam meghatározza, hogy ezen irányelv maradéktalan betartása hiányának oka:

| a) | az ÁME-nek vagy az alapvető követelményeknek való meg nem felelés vagy az ÁME helytelen alkalmazása; ebben az esetben a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja azon személy letelepedés szerinti tagállamát, aki az EK-hitelesítési nyilatkozatot nem megfelelően készítette el, és felkéri a tagállamot, hogy hozza meg a megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

az ÁME-nek vagy az alapvető követelményeknek való meg nem felelés vagy az ÁME helytelen alkalmazása; ebben az esetben a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja azon személy letelepedés szerinti tagállamát, aki az EK-hitelesítési nyilatkozatot nem megfelelően készítette el, és felkéri a tagállamot, hogy hozza meg a megfelelő intézkedéseket;

| b) | az ÁME elégtelensége; ebben az esetben a 6. cikkben említett, az ÁME módosítására vonatkozó eljárást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

az ÁME elégtelensége; ebben az esetben a 6. cikkben említett, az ÁME módosítására vonatkozó eljárást kell alkalmazni.

17. cikk

A megfelelőség vélelmezése

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő azon rendszerelemekről és alrendszerekről, amelyek megfelelnek az olyan harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásai közzétételre kerültek az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek az említett szabványok vagy azok részei által meghatározott, a III. mellékletben megadott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek.

V. FEJEZET

FORGALOMBA HOZATAL ÉS ÜZEMBE HELYEZÉS

18. cikk

Helyhez kötött berendezések üzembe helyezése

(1)   A pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer, valamint az energia- és infrastruktúra-alrendszerek üzembe helyezésére kizárólag akkor kerül sor, ha tervezésük, kivitelezésük és beszerelésük megfelel a III. mellékletben foglalt alapvető követelményeknek, és rendelkeznek a (2) bekezdés szerinti, vonatkozó engedélyekkel.

(2)   A nemzeti biztonsági hatóság engedélyezi az adott tagállam területén található vagy ott üzemeltetett
  , nem az ERTMS-rendszerhez tartozó
  energia- és infrastruktúra-alrendszerek üzembe helyezését
  , valamint a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembe helyezését
  .
  A nemzeti biztonsági hatóságok figyelembe veszik az ügynökség véleményét, amennyiben TEN-T-folyosókról vagy határon átnyúló szakaszokról van szó.

Az ügynökség a határokon átnyúló pályahálózatokat egyetlen pályahálózat-működtetővel engedélyezi. [Mód. 81]

Az Unió területén található vagy ott üzemeltetett pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembe helyezésének engedélyezéséről az Ügynökség dönt

  a nemzeti hatóságokkal szoros együttműködésben engedélyezi az ERTMS-t
  .
  Mielőtt az Ügynökség engedélyezi az ERTMS-t, a nemzeti biztonsági hatóság feladata az alrendszerek nemzeti hálózatokkal való működési összeegyeztethetőségének ellenőrzése. Az Ügynökség biztosítja az ERTMS egységes alkalmazását Unió-szerte
  . [Mód. 82]

Az ERTMS esetében az Ügynökség a hiánytalan kérelem átvételét követő egy hónapon belül konzultál az illetékes nemzeti biztonsági hatósággal az ERTMS Unión belüli egységes kiépítésének biztosítása érdekében. A nemzeti biztonsági hatóság két hónapon belül a részére véleményt bocsát ki az Ügynökség részére, amelyben részletezi, hogy az alrendszer műszaki és működési szempontból mennyire összeegyeztethető az adott hálózat érintett szakaszán üzemeltetni kívánt járművekkel. Az Ügynökség az engedély kibocsátása előtt a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi e véleményt, és egyet nem értése esetén tájékoztatja a nemzeti biztonsági hatóságot és kifejti indokait. E cikk nem érinti az Ügynökségnek mint rendszerhatóságnak a(z) .../.../EU rendelet [ügynökségi rendelet] 6. fejezete szerinti kötelezettségeit.

Amennyiben az Ügynökség nem ért egyet egy nemzeti biztonsági hatóság által elvégzett értékelés kedvezőtlen eredményével, tájékoztatja erről – egyet nem értését megindokolva – az illető hatóságot. Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság együttműködnek annak érdekében, hogy kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. Szükség esetén – az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság döntése szerint – a kérelmező is részt vesz a folyamatban. Ha azt követően, hogy az Ügynökség tájékoztatta a nemzeti biztonsági hatóságot az egyet nem értéséről, egy hónapon belül nem érhető el kölcsönösen elfogadható értékelés, az Ügynökség meghozza végleges döntését, kivéve, ha nemzeti biztonsági hatóság az ügyet döntőbírósági eljárás céljából a .../.../EU rendelet (ügynökségi rendelet) 51. cikke alapján létrehozott fellebbezési testület elé utalta. A fellebbezési tanácsnak a nemzeti biztonsági hatóság kérését követő egy hónapon belül határoznia kell arról, hogy megerősíti-e az Ügynökség határozattervezetét.

Az Ügynökségnek kellően meg kell alapoznia a helyhez kötött berendezések üzembehelyezési engedélyének megadását elutasító határozatot. A kérelmezőnek az elutasító határozat kézhezvételét követően egy hónap áll rendelkezésére, hogy a határozat felülvizsgálata iránti kérelmet nyújtson be az Ügynökséghez A kérelmet indokolással kell ellátni. Az Ügynökségnek a felülvizsgálat iránti kérelem kézhezvételét követően két hónap áll rendelkezésére, hogy megerősítse vagy megváltoztassa elutasító határozatát. Amennyiben az Ügynökség megerősíti elutasító határozatát, a kérelmező fellebbezést nyújthat be a(z) .../.../EU rendelet [vasúti ügynökségi rendelet] 51. cikke alapján létrehozott fellebbezési tanácshoz. [Mód. 83]

Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság részletes útmutatással szolgál az első és a második albekezdésben említett engedélyek megszerzésének módjáról. Az engedélyekhez kapcsolódó követelmények leírását és magyarázatát, valamint a szükséges dokumentumok jegyzékét tartalmazó útmutatót díjmentesen a kérelmezők rendelkezésére kell bocsátani. Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok ezen információk terjesztésében együttműködnek egymással.

(3)   Az (1) bekezdésben említett alrendszerek üzembe helyezésének engedélyezése érdekében a (2) bekezdés szerinti illetékességtől függően vagy a nemzeti biztonsági hatóság, vagy az Ügynökség megbizonyosodik az alábbiak meglétéről vagy teljesüléséről:

| a) | EK-hitelesítési nyilatkozat; |
| --- | --- |

a)

EK-hitelesítési nyilatkozat;

| b) | a vonatkozó ÁME-k, nemzeti szabályok és nyilvántartások alapján az alrendszereknek azzal a rendszerrel való műszaki összeegyeztethetősége, amelybe integrálásra kerülnek; |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó ÁME-k, nemzeti szabályok és nyilvántartások alapján az alrendszereknek azzal a rendszerrel való műszaki összeegyeztethetősége, amelybe integrálásra kerülnek;

| c) | az alrendszerek biztonságos integrációja, a vonatkozó ÁME-k, a nemzeti szabályok, nyilvántartások és a(z) .../.../EU irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 6. cikkében meghatározott közös biztonsági módszerek alapján. |
| --- | --- |

c)

az alrendszerek biztonságos integrációja, a vonatkozó ÁME-k, a nemzeti szabályok, nyilvántartások és a(z) .../.../EU irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 6. cikkében meghatározott közös biztonsági módszerek alapján.

| ca) | a nemzeti szabályok szerinti hitelesítési nyilatkozat;

  [Mód. 84] |
| --- | --- |

ca)

a nemzeti szabályok szerinti hitelesítési nyilatkozat;

  [Mód. 84]

Az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóság – attól függően, hogy melyik az illetékes hatóság – a kérelem átvételét követő egy hónapon belül tájékoztatja a kérelmezőt a dokumentáció hiánytalan voltáról, vagy – ésszerű határidőt kijelölve az információ benyújtására – felkéri a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a szükséges kiegészítő információkat. [Mód. 85]

(4)   Meglévő alrendszerek felújításakor vagy korszerűsítésekor a kérelmező külön dokumentációban ismerteti a beruházást a nemzeti biztonsági hatóságnak (ha energia- és infrastruktúra-alrendszerekről
  , vagy az ERTMS rendszerhez nem tartozó, pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerről
  van szó), illetve az Ügynökségnek (ha pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerről

  az ERTMS-rendszerről vagy határokon átnyúló, egyetlen pályahálózat-működtetővel rendelkező infrastruktúráról
  van szó). A nemzeti biztonsági hatóság vagy az Ügynökség megvizsgálja a dokumentációt, és az (5) bekezdésben foglalt kritériumok alapján eldönti, hogy szükség van-e új üzembehelyezési engedélyre. A nemzeti biztonsági hatóság és az Ügynökség döntését előre rögzített, ésszerű határidőn belül, de legkésőbb a vonatkozó információk beérkezésétől számított négy

  három
  hónapon belül meghozza. [Mód. 86]

(5)   Meglévő alrendszerek felújításakor vagy korszerűsítésekor a 15. cikk (4) bekezdésében meghatározottak szerint új EK-hitelesítési nyilatkozatot kell szerezni. Ezen túlmenően új üzembehelyezési engedély szükséges az alábbi esetekben:

| a) | a tervezett munkálatok hatással vannak az érintett alrendszer általános biztonsági szintjére; vagy |
| --- | --- |

a)

a tervezett munkálatok hatással vannak az érintett alrendszer általános biztonsági szintjére; vagy

| b) | a vonatkozó ÁME azt előírja; vagy |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó ÁME azt előírja; vagy

| c) | a tagállamok által meghatározott nemzeti kivitelezési terv így rendelkezik. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok által meghatározott nemzeti kivitelezési terv így rendelkezik.

19. cikk

A mobil alrendszerek forgalomba hozatala

(1)   A gördülőállomány alrendszert és

  mobil alrendszereket
  a fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszert a kérelmező kizárólag akkor hozza piaci forgalomba, ha azok tervezése, kivitelezése és beszerelése megfelel a III. mellékletben foglalt alapvető követelményeknek. [Mód. 87]

(2)   A kérelmezőnek meg kell megbizonyosodnia különösen arról, hogy rendelkezik EK-hitelesítési nyilatkozattal.

(3)   Meglévő alrendszerek felújításakor vagy korszerűsítésekor a 15. cikk (4) bekezdésében meghatározottak szerint új EK-hitelesítési nyilatkozatot kell szerezni.

20. cikk

Forgalombahozatali járműengedély

(1)   Kizárólag olyan jármű hozható forgalomba, amely rendelkezik az Ügynökség által az (5) bekezdésnek

  e cikknek
  megfelelően kiállított forgalombahozatali járműengedéllyel. [Mód. 88]

Az járműengedély tartalmazza:

| a) | a felhasználási terület(ek); |
| --- | --- |

a)

a felhasználási terület(ek);

| b) | az ÁME-kben és adott esetben a nemzeti szabályokban meghatározott, a jármű és a felhasználási terület műszaki összeegyeztethetőségének ellenőrzéséhez szükséges paraméterek értékei; |
| --- | --- |

b)

az ÁME-kben és adott esetben a nemzeti szabályokban meghatározott, a jármű és a felhasználási terület műszaki összeegyeztethetőségének ellenőrzéséhez szükséges paraméterek értékei;

| c) | az adott jármű vonatkozó ÁME-knek és nemzeti szabályok összességének való megfelelése a b) pontban említett paraméterek tekintetében; |
| --- | --- |

c)

az adott jármű vonatkozó ÁME-knek és nemzeti szabályok összességének való megfelelése a b) pontban említett paraméterek tekintetében;

| d) | a jármű használatára vonatkozó feltételek és egyéb kikötések.

  [Mód. 89] |
| --- | --- |

d)

a jármű használatára vonatkozó feltételek és egyéb kikötések.

  [Mód. 89]

(2)   A járművek forgalomba hozatalára vonatkozó engedélyek kiadásáról az Ügynökség dönt. Az engedélyek tanúsítják a járműnek és a helyhez kötött berendezéseknek az ÁME-k szerinti műszaki összeegyeztethetősége ellenőrzéséhez szükséges paraméterek értékeit. A forgalombahozatali járműengedély emellett információkkal szolgál arra vonatkozóan is, hogy az adott jármű megfelel a vonatkozó ÁME-knek és a paraméterekhez kapcsolódó nemzeti szabályok összességének.

  A járműengedély kiadásának alapjául a vasúti járműnek vagy a vasúti járműtípusnak a kérelmező által elkészített műszaki dokumentációja, köztük az alábbiakat igazoló dokumentumok szolgálnak:

| — | a járműhöz tartozó mobil alrendszerekkel kapcsolatosan:










  a) | a megfelelő hitelesítési nyilatkozat a 19. cikkel összhangban, |
| --- | --- | --- |

—

a járműhöz tartozó mobil alrendszerekkel kapcsolatosan:

a)

a megfelelő hitelesítési nyilatkozat a 19. cikkel összhangban,

| b) | a járművön belüli műszaki összeegyeztethetőség; |
| --- | --- |

b)

a járművön belüli műszaki összeegyeztethetőség;

| c) | a járműbe való biztonságos integrálódás; |
| --- | --- |

c)

a járműbe való biztonságos integrálódás;

| — | a járművel kapcsolatosan:




  a jármű műszaki összeegyeztethetősége a használati területén lévő hálózatokkal. [Mód. 90] |
| --- | --- |

—

a járművel kapcsolatosan:

a jármű műszaki összeegyeztethetősége a használati területén lévő hálózatokkal. [Mód. 90]

A műszaki összeegyeztethetőséget a vonatkozó ÁME-k és adott esetben a nemzeti szabályok és nyilvántartások alapján állapítják meg. Minden olyan esetben, amikor a műszaki összeegyeztethetőség igazolása érdekében vizsgálatokra van szükség, az érintett nemzeti biztonsági hatóság ideiglenes járműhasználati engedélyt állíthat ki a kérelmező számára a hálózaton elvégzendő gyakorlati ellenőrzések céljából. A pályahálózat-működtető a kérelmezővel konzultálva minden lehetséges módon arra törekszik, hogy ezekre a vizsgálatokra a kérés beérkezését követő egy hónapon belül sor kerüljön. Adott esetben a nemzeti biztonsági hivatal intézkedéseket hoz vizsgálatok végrehajtása érdekében.

A jármű alrendszereinek biztonságos integrációját a vonatkozó ÁME-k és adott esetben a nemzeti szabályok, valamint a(z) .../.../EU irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 6. cikkében meghatározott közös biztonsági módszerek alapján állapítják meg. [Mód. 91]

(3)   A forgalombahozatali járműengedély feltételeket szabhat és egyéb kikötésekkel élhet a járművek használatára vonatkozóan. Az Ügynökség a (2) bekezdésben említett dokumentáció elemeinek értékelése után adja ki a járműengedélyt, előre rögzített, ésszerű határidőn belül, de legkésőbb a vonatkozó információk kérelmezőtől való beérkezésétől számított négy hónapon belül. Az Ügynökség egy hónapon belül jelzi a kérelmezőnek, hogy a dokumentáció hiánytalan-e vagy nem.
  Az Ügynökség egy kérelemre vonatkozó kedvezőtlen döntését kellően megindokolja.

Az engedélyeket valamennyi tagállamban elismerik.

Az Ügynökség teljes körű felelősséget vállal az általa kiállított engedélyekért. [Mód. 92]

(3a)
     
  A 50a. cikkben hivatkozott átmeneti időszakban a kérelmezők eldönthetik, hogy járműengedély iránti kérelmüket az Ügynökséghez vagy az illetékes nemzeti biztonsági hatósághoz nyújtják-e be. [Mód. 94]

(4)   A forgalombahozatali járműengedély kiadásának alapjául a vasúti járműnek vagy a vasúti járműtípusnak a kérelmező által elkészített műszaki dokumentációja, köztük az alábbiakat igazoló dokumentumok szolgálnak:

| a) | a járművet alkotó mobil alrendszerek forgalomba hozatala, a 19. cikk szerint; |
| --- | --- |

a)

a járművet alkotó mobil alrendszerek forgalomba hozatala, a 19. cikk szerint;

| b) | a jármű a) pontban említett alrendszereinek műszaki összeegyeztethetősége, a vonatkozó ÁME-k, nemzeti szabályok és nyilvántartások alapján; |
| --- | --- |

b)

a jármű a) pontban említett alrendszereinek műszaki összeegyeztethetősége, a vonatkozó ÁME-k, nemzeti szabályok és nyilvántartások alapján;

| c) | a jármű a) pontban említett alrendszereinek biztonságos integrációja, a vonatkozó ÁME-k, a nemzeti szabályok és [a vasúti rendszer Unión belüli biztonságáról szóló] .../.../... irányelv 6. cikkében meghatározott közös biztonsági módszerek alapján.
  [Mód. 93] |
| --- | --- |

c)

a jármű a) pontban említett alrendszereinek biztonságos integrációja, a vonatkozó ÁME-k, a nemzeti szabályok és [a vasúti rendszer Unión belüli biztonságáról szóló] .../.../... irányelv 6. cikkében meghatározott közös biztonsági módszerek alapján.
  [Mód. 93]

(5)   
  A jármű engedélyezésének elutasítására vonatkozó döntést megfelelően indokolni kell. A kérelmezőnek
  az
  elutasító határozat kézhezvételét követően egy hónap áll rendelkezésére, hogy a határozat felülvizsgálata iránti kérelmet nyújtson be – az adott esettől függően – az Ügynökséghez vagy a nemzeti biztonsági hatósághoz.
  Az Ügynökség a (2) bekezdésben említett döntéseket előre rögzített, ésszerű határidőn belül, de legkésőbb a vonatkozó információk beérkezésétől számított négy hónapon belül meghozza. Az engedélyek az összes tagállamra érvényesek

  hatóságnak a felülvizsgálati kérelem beérkezésétől számítva két hónap áll rendelkezésére a határozatának megerősítésére vagy megváltoztatására
  . [Mód. 95]

Amennyiben az Ügynökség megerősíti elutasító határozatát, a kérelmező a(z) .../.../EU rendelet [ügynökségi rendelet] 51. cikke alapján kijelölt fellebbezési tanácsnál fellebbezéssel élhet. [Mód. 96]

Amennyiben a nemzeti biztonsági hatóság megerősíti elutasító határozatát, a kérelmező fellebbezéssel fordulhat a(z) .../... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 17. cikkének (3) bekezdése alapján az érintett tagállam által kijelölt fellebbezési testülethez. A felülvizsgálati eljárás céljából a tagállamok kijelölhetik e célra a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (16)

  56. cikkével összhangban felállított szabályozó szervezetet. [Mód. 97]

Az Ügynökség részletes iránymutatást ad a forgalombahozatali járműengedély megszerzésének módjáról. A forgalombahozatali járműengedélyekhez kapcsolódó követelmények leírását és magyarázatát, valamint a szükséges dokumentumok jegyzékét tartalmazó útmutatót díjmentesen a kérelmezők rendelkezésére kell bocsátani. A nemzeti biztonsági hatóságok ezen információk terjesztésében együttműködnek az Ügynökséggel.

(6)   Az Ügynökség járművek csoportjára is kiadhat forgalombahozatali járműengedélyt. Ezek az engedélyek az összes tagállamra érvényesek. Az Ügynökség – döntésének e tekintetben való indokolásával – módosíthatja vagy visszavonhatja egy jármű engedélyét, amennyiben a jármű már nem tesz eleget azoknak a feltételeknek, amelyek alapján az engedélyt kiállították.
  Az Ügynökség haladéktalanul frissíti a 43a. cikkben meghatározott európai járműnyilvántartást.

Ha egy nemzeti biztonsági hatóság úgy ítéli meg, hogy valamely engedéllyel rendelkező jármű nem felel meg az alapvető követelményeknek, haladéktalanul tájékoztatja erről az Ügynökséget és az összes többi illetékes nemzeti biztonsági hatóságot. Az Ügynökség egy hónapon belül dönt a szükséges intézkedésekről. Amennyiben sürgős megelőző intézkedésre van szükség, az Ügynökség azonnal, még a döntése meghozatala előtt korlátozhatja vagy felfüggesztheti az engedélyt. [Mód. 98]

(7)   A kérelmező az Ügynökség döntéseivel szemben, illetve az (5) bekezdésben említett határidők be nem tartása miatt [az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló] .../.../EU rendelet 51. cikke alapján kijelölt fellebbezési tanácsnál fellebbezéssel élhet.

  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – legkésőbb ezen irányelv elfogadását követő hat hónapon belül – a 46. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az engedélyezési eljárásra vonatkozó részletes szabályokra vonatkozóan, amelyek az alábbiakra terjednek ki:

| a) | részletes útmutató, amely tartalmazza a járműengedélyekhez kapcsolódó követelmények leírását és magyarázatát, valamint a szükséges dokumentumok jegyzékét; |
| --- | --- |

a)

részletes útmutató, amely tartalmazza a járműengedélyekhez kapcsolódó követelmények leírását és magyarázatát, valamint a szükséges dokumentumok jegyzékét;

| b) | az engedélyezési folyamat eljárási szabályai, így a tartalom és a határidők meghatározása a folyamat valamennyi szakaszára vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

az engedélyezési folyamat eljárási szabályai, így a tartalom és a határidők meghatározása a folyamat valamennyi szakaszára vonatkozóan;

| c) | a kérelmezők által benyújtott dokumentációk értékelésének kritériumai.

  [Mód. 99] |
| --- | --- |

c)

a kérelmezők által benyújtott dokumentációk értékelésének kritériumai.

  [Mód. 99]

(8)   Forgalombahozatali járműengedéllyel már rendelkező, meglévő járművek felújításakor vagy korszerűsítésekor:

| a) | a 15. cikk (4) bekezdésében meghatározottak szerint új EK-hitelesítési nyilatkozatot kell szerezni, és |
| --- | --- |

a)

a 15. cikk (4) bekezdésében meghatározottak szerint új EK-hitelesítési nyilatkozatot kell szerezni, és

| b) | új forgalombahozatali járműengedélyre van szükség abban az esetben, ha
  jelentősen
  módosulnak a már kiállított járműengedélyben foglalt paraméterek értékei. [Mód. 100] |
| --- | --- |

b)

új forgalombahozatali járműengedélyre van szükség abban az esetben, ha
  jelentősen
  módosulnak a már kiállított járműengedélyben foglalt paraméterek értékei. [Mód. 100]

(9)   A kérelmező kérésére a forgalombahozatali járműengedélyben fel lehet tüntetni azt a hálózatot vagy vasútvonalat, illetve ezek csoportjait, ahol a vasúttársaság a jármű és ezen hálózatok vagy vasútvonalak műszaki összeegyeztethetőségének további hitelesítése, ellenőrzése vagy tesztje nélkül üzembe állíthatja a szóban forgó járművet. Ilyen kéréskor a kérelmezőnek igazolnia kell kérelmében a jármű és az érintett hálózatok vagy vasútvonalak műszaki összeegyeztethetőségét.

Az eredeti kérelmező vagy egy másik kérelmező kérésére a kérdéses információk a forgalombahozatali engedély kiállítása után, utólag is feltüntethetők.
  [Mód. 101]

(9a)
     
  Olyan járművek számára, amelyeket elszigetelt vasúthálózatok infrastruktúrájában használnak vagy szándékoznak használni, azon tagállam nemzeti biztonsági hatóságai is megadhatják az engedélyt, amelyben a szóban forgó hálózat található. Ilyen esetekben a kérelmező választhat, hogy az Ügynökséghez nyújtja-e be kérelmét, vagy az adott tagállamok nemzeti biztonsági hatóságaihoz.

Az 50a. cikkben hivatkozott átmeneti időszak során azon tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai, ahol az elszigetelt vasúthálózat található, közös járműengedélyezési eljárást hoznak létre és biztosítják az általuk kiadott járműengedélyek kölcsönös elismerését. Amennyiben a nemzeti biztonsági hatóságok egymásnak ellentmondó határozatokat hoznak, illetve kölcsönösen elfogadható határozat hiányában az Ügynökség hoz határozatot a .../.../EU rendelet [ügynökségi rendelet] 16. cikke értelmében.

Ha az 50a. cikkben hivatkozott átmeneti időszak végére e nemzeti biztonsági hatóságok nem teszik meg a közös járműengedélyezési eljárást és a járműengedélyek kölcsönös elismerését célzó intézkedéseket, az e cikkben említett engedélyeket csak az Ügynökség adhatja ki.

Amennyiben a közös járműengedélyezési eljárást és a járműengedélyek kölcsönös elismerését célzó intézkedéseket meghozzák, az elszigetelt vasúthálózatokkal rendelkező tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai továbbra is kibocsáthatnak járműengedélyeket és a kérelmező választhat, hogy az Ügynökséghez vagy az illetékes nemzeti biztonsági hatósághoz nyújtja-e be járműengedélyezési kérelmét az 50a. cikkben említett átmeneti időszak vége után.

A Bizottság ezen irányelv hatálybalépése után tíz évvel jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az elszigetelt vasúthálózat átjárhatósága terén elért eredményekről, illetve adott esetben benyújtja a megfelelő jogalkotási javaslatot. [Mód. 102]

20a. cikk

Engedélyezett járművek nyilvántartásba vétele

A járműveket első használatbavételüket megelőzően és az engedély 20. cikk szerinti megadását követően az üzemben tartó kérésére nyilvántartásba kell venni.

Amennyiben az engedélyt az Ügynökség adja ki, a járművet a 43a. cikknek megfelelően be kell jegyezni az európai járműnyilvántartásba.

Amennyiben a jármű felhasználási területe egy tagállam területére korlátozódik és a nemzeti biztonsági hatóság adta ki az engedélyt, úgy a járművet az illető tagállam nemzeti járműnyilvántartásába vezetik be a 43. cikknek megfelelően. [Mód. 103]

21. cikk

A járművek üzembe helyezése

  használata [Mód. 104]

(1)   
  Mielőtt
  a vasúttársaság kizárólag azt követően helyez üzembe

  a járműengedélyben meghatározott felhasználási területen használni kezdené a
  járművet, hogy a pályahálózat működtetőjével konzultálva, a vonatkozó ÁME-k, nemzeti szabályok, nyilvántartások és az irányelv 6. cikkében meghatározott közös biztonsági módszerek alapján ellenőrizte a jármű és az érintett vasúthálózat műszaki összeegyeztethetőségét, valamint a járműnek a majdani működés alapjául szolgáló rendszerbe való biztonságos integrálódását.
  biztonsági irányítási rendszerének használatával gondoskodnia kell az alábbiakról: [Mód. 105]

Ehhez előzőleg

| a) | hogy a jármű a
  a járműre a 20. cikknek

  cikkel összhangban engedéllyel rendelkezik, és
  megfelelően forgalombahozatali járműengedélyt kell szerezni.
  nyilvántartásba van véve; [Mód. 106] |
| --- | --- |

a)

hogy a jármű a
  a járműre a 20. cikknek

  cikkel összhangban engedéllyel rendelkezik, és
  megfelelően forgalombahozatali járműengedélyt kell szerezni.
  nyilvántartásba van véve; [Mód. 106]

| aa) | a járműnek az útvonallal való műszaki összeegyeztethetősége az infrastruktúra-nyilvántartások, a vonatkozó ÁME-k, minden olyan vonatkozó információ, amelyet a pályahálózat működtetőjének díjmentesen és ésszerű időn belül kell rendelkezésre bocsátania az infrastruktúra-nyilvántartás hiánya vagy hiányossága esetén; valamint

  [Mód. 107] |
| --- | --- |

aa)

a járműnek az útvonallal való műszaki összeegyeztethetősége az infrastruktúra-nyilvántartások, a vonatkozó ÁME-k, minden olyan vonatkozó információ, amelyet a pályahálózat működtetőjének díjmentesen és ésszerű időn belül kell rendelkezésre bocsátania az infrastruktúra-nyilvántartás hiánya vagy hiányossága esetén; valamint

  [Mód. 107]

| ab) | a(z) .../.../... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 9. cikkében és a forgalmi szolgálati és forgalomirányításról szóló ÁME-ben megállapított biztonsági irányítási rendszer alapján a járműnek az abba a vonatba való beállítását, amelyben használni kívánják. [Mód. 108] |
| --- | --- |

ab)

a(z) .../.../... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 9. cikkében és a forgalmi szolgálati és forgalomirányításról szóló ÁME-ben megállapított biztonsági irányítási rendszer alapján a járműnek az abba a vonatba való beállítását, amelyben használni kívánják. [Mód. 108]

(1a)
     
  Annak elősegítése érdekében, hogy a vasúttársaságok ellenőrizni tudják a jármű és a vasúthálózat műszaki összeegyeztethetőségét és egymással való biztonságos integrálódását, a pályahálózat működtetője – kérésre – az útvonal(ak) jellemzőivel kapcsolatos további tájékoztatást nyújt a vasúttársaságok számára
  . [Mód. 109]

(2)   A vasúttársaság tájékoztatja az Ügynökséget, a pályahálózat működtetőjét és a nemzeti biztonsági hatóságot a járművek üzembe helyezésével

  üzemeltetésével
  kapcsolatos döntéseiről. A döntéseket rögzíteni kell a 43. cikkben említett nemzeti járműnyilvántartásban
  és a 43a
  .
  cikkben említett európai nyilvántartásban
  . [Mód. 110]

(3)   Meglévő járművek felújításakor vagy korszerűsítésekor a 15. cikk (4) bekezdésében meghatározottak szerint új EK-hitelesítési nyilatkozatot kell szerezni. Ezen túlmenően a vasúttársaságnak ismét döntenie kell az említett járművek üzembe helyezéséről az alábbi esetekben:

| a) | a tervezett munkálatok hatással vannak az érintett alrendszer általános biztonsági szintjére, vagy |
| --- | --- |

a)

a tervezett munkálatok hatással vannak az érintett alrendszer általános biztonsági szintjére, vagy

| b) | a vonatkozó ÁME azt előírja.
  [Mód. 111] |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó ÁME azt előírja.
  [Mód. 111]

22. cikk

Járműtípusok forgalomba hozatalának engedélyezése

  Járműtípus-engedély [Mód. 112]

(1)   Az Ügynökség engedélyt adnak ki különböző járműtípusok forgalomba hozatalára

  vagy az 50a
  .
  cikkben említett átmeneti időszak során a nemzeti biztonsági hatóságok adják ki a járműtípus-engedélyeket
  . [Mód. 113]

Az Ügynökség
  és a nemzeti biztonsági hatóságok
  részletes iránymutatást ad a járműtípusok forgalomba hozatalára vonatkozó engedélyek

  adnak a járműtípus-engedélyek
  megszerzésének módjáról. A járműtípusok forgalomba hozatalára vonatkozó

  Az
  engedélyekhez kapcsolódó követelmények leírását és magyarázatát, valamint a szükséges dokumentumok jegyzékét tartalmazó útmutatót díjmentesen a kérelmezők rendelkezésére kell bocsátani. A nemzeti biztonsági hatóságok ezen információk terjesztésében együttműködnek az Ügynökséggel. [Mód. 114]

(2)   Ha azonban az

  azonban az
  Ügynökség
  vagy a nemzeti biztonsági hatóság
  egy járműre forgalombahozatali engedélyt ad ki, egyidejűleg az adott járműtípus forgalomba hozatalára is

  járműtípus-engedélyt is
  kiadja az engedélyt. [Mód. 115]

(3)   Az a jármű, amely egy adott, forgalombahozatali engedéllyel már rendelkező járműtípus tekintetében megfelelőnek minősül, minden további ellenőrzés nélkül forgalombahozatali járműengedélyt kap a kérelmező által a szóban forgó típusra vonatkozóan benyújtott megfelelőségi nyilatkozat alapján. [Mód. 116]

(4)   Amennyiben változnak azon ÁME-k, illetve nemzeti szabályok vonatkozó rendelkezései, amelyek alapján kiadták a járműtípusok forgalomba hozatalára vonatkozó

  járműtípus-
  engedélyt, a kérdéses ÁME vagy nemzeti szabály határozza meg, hogy a már odaítélt forgalombahozatali engedély

  járműtípus-engedély
  érvényben marad-e vagy megújításra szorul-e

  szorul
  . Amennyiben az engedélyt meg kell újítani, az ügynökségi ellenőrzésnek a módosított szabályokra kell korlátozódnia. Egy adott járműtípus forgalomba hozatalára vonatkozó engedély

  járműtípus-engedély
  megújítása nincs hatással a járműtípus forgalomba hozatalára

  járműtípusra
  korábban kiadott engedély alapján már odaítélt forgalombahozatali járműengedélyekre. [Mód. 117]

(5)   A típusmegfelelőségi nyilatkozatot a 2010/713/EU határozatnak megfelelően kell kidolgozni .

(6)   A típusmegfelelőségi nyilatkozatot a következőknek megfelelően kell elkészíteni:

| a) | az ÁME-nek megfelelő járművek esetében a vonatkozó ÁME-kben meghatározott ellenőrzési eljárások; |
| --- | --- |

a)

az ÁME-nek megfelelő járművek esetében a vonatkozó ÁME-kben meghatározott ellenőrzési eljárások;

| b) | az ÁME-nek nem megfelelő járművek esetében a 768/2008/EK határozat B+D és B+F moduljában meghatározott megfelelőségértékelési eljárások. Adott esetben a Bizottság ad hoc megfelelőségértékelési modulokat meghatározó végrehajtási aktusokat fogadhat el. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. |
| --- | --- |

b)

az ÁME-nek nem megfelelő járművek esetében a 768/2008/EK határozat B+D és B+F moduljában meghatározott megfelelőségértékelési eljárások. Adott esetben a Bizottság ad hoc megfelelőségértékelési modulokat meghatározó végrehajtási aktusokat fogadhat el. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

(7)   A járműtípusok forgalomba hozatalára vonatkozó engedélyeket a járműtípusok forgalomba hozatalára vonatkozó engedélyek európai nyilvántartásában regisztrálják, a 44. cikkben említettek szerint.

22a. cikk

Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok közötti együttműködés

Az 18., 20. és 22. cikk végrehajtása céljából az Ügynökség a(z) .../.../EU rendelet [ügynökségi rendelet] 69. cikkével összhangban együttműködési megállapodásokat köthet a nemzeti biztonsági hatóságokkal.

E megállapodások lehetnek egyedi vagy keretmegállapodások, és egy vagy több nemzeti biztonsági hatóság vehet részt bennük. A megállapodások részletesen meghatározzák a teljesítendő feladatokat és feltételeket, megállapítják az ezek teljesítésére vonatkozó határidőket és a kérelmező által fizetett díjak megosztásának részleteit.

Ezenkívül a kérelmezőt terhelő adminisztratív költségek és terhek csökkentése érdekében, a földrajzi – az ERTMS előrehaladott telepítése eltérő nyomtáv esetén – vagy történelmi okokból különleges szakértelmet igénylő hálózatok esetében a megállapodások egyedi együttműködési megállapodásokat is magukban foglalhatnak. E megállapodásokat az Ügynökség kérelmek befogadására vonatkozó jogosultságának ezen irányelv szerinti keletkezése előtt, de legkésőbb az ezen irányelv hatályba lépését követő 18 hónapon belül meg kell kötni.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az együttműködési megállapodásokra vonatkozóan a 46. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat legkésőbb az irányelv hatálybalépésétől számított hat hónapon belül kell elfogadni.

A Bizottság öt évvel az első együttműködési megállapodás megkötése után és azt követően háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Ügynökség által kötött együttműködési megállapodások értékeléséről. [Mód. 118]

VI. FEJEZET

A MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELŐ SZERVEZETEK BEJELENTÉSE

23. cikk

Bejelentés

A tagállamok bejelentik a Bizottságnak és a többi tagállamnak azokat a szervezeteket, amelyeket felhatalmaztak az ezen irányelv szerinti, harmadik fél által végzendő megfelelőségértékelési feladatok ellátására.

24. cikk

Bejelentő hatóságok

(1)   A tagállamok kijelölnek egy bejelentő hatóságot, amely felel a megfelelőségértékelő szervezetek értékeléséhez és bejelentéséhez szükséges eljárások kialakításáért és végrehajtásáért, valamint a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek ellenőrzéséért, ideértve a 27–29. cikk rendelkezéseinek való megfelelést is.

(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdésben említett értékelést és ellenőrzést egy, a 765/2008/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditáló testület végzi el, az említett rendelet rendelkezéseivel összhangban.

(3)   Amennyiben a bejelentő hatóság az (1) bekezdésben említett értékelést, bejelentést vagy felügyeletet olyan szervezetre ruházza át vagy más módon olyan szervezetre bízza, amely nem kormányzati szervezet, akkor ezen szervezetnek jogi személynek kell lennie, és meg kell felelnie a 25. cikkben foglalt követelményeknek. A szervezetnek gondoskodnia kell a tevékenységeivel összefüggő felelősség kérdésének teljes körű rendezéséről.

(4)   A bejelentő szervezet teljes felelősséget vállal a (3) bekezdésben említett szervezet által elvégzett feladatokért.

25. cikk

A bejelentő hatóságokra vonatkozó követelmények

(1)   A bejelentő hatóságot úgy kell létrehozni, hogy ne alakuljon ki összeférhetetlenség a megfelelőségértékelő szervezetekkel.

(2)   A bejelentő hatóságot úgy kell megszervezni és működtetni, hogy biztosítva legyen tevékenységeinek objektivitása és pártatlansága.

(3)   A bejelentő hatóságot úgy kell megszervezni, hogy a megfelelőségértékelő szervezet bejelentésével kapcsolatban minden egyes döntést más illetékes személyek hozzanak meg, mint akik az értékelést végezték.

(4)   A bejelentő hatóság nem kínál vagy végez olyan tevékenységet amelyet a megfelelőségértékelő szervezetek végeznek, illetve nem nyújt szaktanácsadási szolgáltatást kereskedelmi vagy piaci alapon.

(5)   A bejelentő hatóság biztosítja a hozzá beérkező információ bizalmas jellegét.

(6)   A bejelentő hatóság kellő létszámú hozzáértő személyzettel rendelkezik ahhoz, hogy megfelelően ellássa feladatait.

26. cikk

A bejelentő hatóságok tájékoztatási kötelezettségei

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a megfelelőségértékelő szervezetek értékelésére és bejelentésére, valamint a bejelentett szervezetek ellenőrzésére irányuló eljárásaikról, továbbá ezek bármilyen változásáról.

A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi ezeket az információkat.

27. cikk

A megfelelőségértékelő szervezetekre vonatkozó követelmények

(1)   A bejelentés tekintetében a megfelelőségértékelő szervezetekre teljesülniük kell a (2)–(7) bekezdésben és a 28. és 29. cikkben foglalt követelményeknek. Az említett követelmények a tagállamok által a 13. cikk (4) bekezdése szerint kijelölt testületekre ugyanígy alkalmazandók.

(2)   A megfelelőségértékelő szervezet a nemzeti jogszabályok szerint jön létre, és jogi személyiséggel rendelkezik.

(3)   A megfelelőségértékelő szervezetnek alkalmasnak kell lennie a vonatkozó ÁME-k által előírt valamennyi olyan megfelelőségértékelési feladatra, amelynek elvégzésére bejelentették, függetlenül attól, hogy ezeket a feladatokat maga a megfelelőségértékelő szervezet vagy a felelősségére egy, a nevében eljáró szervezet végzi el.

A megfelelőségértékelő szervezetnek – mindig és minden egyes megfelelőségértékelési eljárás, valamint a termékek minden olyan fajtája vagy kategóriája tekintetében, amelyre bejelentették – rendelkeznie kell a következőkkel:

| a) | a szükséges személyzettel, amely műszaki ismeretekkel, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal rendelkezik a megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséhez; |
| --- | --- |

a)

a szükséges személyzettel, amely műszaki ismeretekkel, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal rendelkezik a megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséhez;

| b) | azon vonatkozó eljárások leírásával, amelyek szerint a megfelelőségértékelés zajlik, biztosítva ezen eljárások átláthatóságát és reprodukálhatóságát. Rendelkeznie kell megfelelő stratégiákkal és eljárásokkal, amelyek segítségével a bejelentett megfelelőségellenőrző szervezetként végzett feladatok és az egyéb tevékenységek elkülönülnek egymástól; |
| --- | --- |

b)

azon vonatkozó eljárások leírásával, amelyek szerint a megfelelőségértékelés zajlik, biztosítva ezen eljárások átláthatóságát és reprodukálhatóságát. Rendelkeznie kell megfelelő stratégiákkal és eljárásokkal, amelyek segítségével a bejelentett megfelelőségellenőrző szervezetként végzett feladatok és az egyéb tevékenységek elkülönülnek egymástól;

| c) | olyan eljárásokkal, amelyek segítségével tevékenysége végzése során megfelelően figyelembe tudja venni egy vállalkozás méretét, azon ágazatot, amelyben az tevékenykedik, a vállalkozás szerkezetét, az adott gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozatjellegét. |
| --- | --- |

c)

olyan eljárásokkal, amelyek segítségével tevékenysége végzése során megfelelően figyelembe tudja venni egy vállalkozás méretét, azon ágazatot, amelyben az tevékenykedik, a vállalkozás szerkezetét, az adott gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozatjellegét.

Rendelkeznie kell a megfelelőségértékelési tevékenységekkel kapcsolatos műszaki és adminisztrációs feladatok megfelelő ellátásához szükséges eszközökkel, továbbá valamennyi szükséges felszereléssel, illetve létesítménnyel.

(4)   A megfelelőségértékelő szervezetek felelősségbiztosítást kötnek, kivéve, ha a felelősséget a nemzeti joggal összhangban az állam vállalja át, vagy ha a tagállam maga felel a megfelelőségértékelésért.

(5)   A megfelelőségértékelő szervezet személyzetének be kell tartania a szakmai titoktartás követelményeit minden olyan információ tekintetében, amely a vonatkozó ÁME vagy az azt átültető nemzeti jogszabály rendelkezései alapján ellátott feladataik végrehajtása során jutott birtokukba, kivéve annak a tagállamnak az illetékes hatóságai irányában, ahol a szervezet a tevékenységét gyakorolja. A tulajdonjogokat védelem illeti.

(6)   A megfelelőségértékelő szervezetek részt vesznek a vonatkozó szabványosítási tevékenységekben, valamint az alkalmazandó uniós szabályozás alapján létrehozott, a bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteket koordináló csoport tevékenységeiben, illetve gondoskodnak arról, hogy az értékelést végző személyzetük tájékoztatást kapjon ezekről, továbbá általános útmutatóként alkalmazzák az említett csoport munkája eredményeként létrejött adminisztratív döntéseket és dokumentumokat.

(7)   A megfelelőségértékelő szervezetek részt vesznek a(z) .../.../EU rendelet [ügynökségi rendelet] 25. cikke alapján létrehozott ad hoc ERTMS-munkacsoport tevékenységeiben, illetve gondoskodnak arról, hogy az értékelést végző személyzetük tájékoztatást kapjon ezekről. A szervezetek követik a munkacsoport tevékenysége nyomán kidolgozott iránymutatásokat. Amennyiben a megfelelőségértékelő szervezetek az iránymutatások tartalmát nem tartják megfelelőnek vagy alkalmazhatónak, a folyamatos fejlesztés érdekében észrevételeiket az ad hoc ERTMS-munkacsoport elé terjeszthetik vitára.

28. cikk

A megfelelőségértékelő szervezetek pártatlansága

(1)   A megfelelőségértékelő szervezet olyan harmadik fél, amely független az általa értékelt szervezettől vagy az általa vizsgált termék gyártójától.

Ilyen szervezetnek tekinthető az a szervezet is, amely az általa értékelt termék tervezésében, gyártásában, rendelkezésre bocsátásában, összeszerelésében, használatában vagy karbantartásában részt vevő vállalkozásokat képviselő üzleti szerveződésekhez vagy szakmai szövetségekhez tartozik, feltéve hogy bizonyítottan független és mentes az érdekütközésektől.

(2)   Biztosítani kell a megfelelőségértékelő szervezet, valamint annak felső szintű vezetése és az értékelést végző személyzet pártatlanságát.

(3)   A megfelelőségértékelő szervezet, ennek felső szintű vezetése és a megfelelőségértékelést végző munkatársa nem lehet annak a terméknek a tervezője, gyártója, szállítója, üzembe helyezője, vásárlója, tulajdonosa, felhasználója vagy karbantartója, amelyet értékelnek, valamint nem lehet az érintett felek meghatalmazott képviselője sem. Ez nem zárja ki az olyan értékelt termékek felhasználását, amelyek a megfelelőségértékelő szervezet működéséhez szükségesek, illetve a termékek személyes célra történő használatát.

(4)   A megfelelőségértékelő szervezet, ennek felső szintű vezetése és a megfelelőségértékelést végző munkatársa nem vehet részt közvetlenül e termékek tervezésében, gyártásában/kialakításában, forgalomba hozatalában, üzembe helyezésében, használatában vagy karbantartásában, és nem képviselheti az ilyen tevékenységben részt vevő feleket sem. Nem vehet részt olyan tevékenységben, amely veszélyeztetné a bejelentett megfelelőségértékelési tevékenységeikkel kapcsolatos döntéshozói függetlenségét vagy feddhetetlenségét. Ez különösen érvényes a szaktanácsadási szolgáltatásokra.

(5)   A megfelelőségértékelő szervezetek biztosítják, hogy leányvállalataik és alvállalkozóik tevékenysége ne befolyásolja megfelelőségértékelési tevékenységeik bizalmas jellegét, objektivitását és pártatlanságát.

(6)   A megfelelőségértékelő szervezetek és személyzetük a megfelelőségértékelési tevékenységeket az adott területtel kapcsolatos legmagasabb szintű szakmai feddhetetlenséggel és a szükséges műszaki szaktudással végzik el, és függetlenek minden olyan, különösen az ilyen tevékenységek eredményeiben érdekelt személyektől vagy személyek csoportjaitól eredő – főként pénzügyi – nyomásgyakorlástól és ösztönzéstől, amely befolyásolhatná döntésüket vagy megfelelőségértékelési tevékenységeik eredményeit.

29. cikk

A megfelelőségértékelő szervezetek személyzete

(1)   A megfelelőségértékelési tevékenységek elvégzéséért felelős személyzetnek a következő ismeretekkel kell rendelkeznie:

| a) | alapos műszaki és szakmai képzettség, amely kiterjed az összes olyan megfelelőségértékelési tevékenységre, amelynek végrehajtására a szervezetet bejelentették
  , valamint az akadálymentesítés kérdéseivel kapcsolatos képzésre
  ; [Mód. 119] |
| --- | --- |

a)

alapos műszaki és szakmai képzettség, amely kiterjed az összes olyan megfelelőségértékelési tevékenységre, amelynek végrehajtására a szervezetet bejelentették
  , valamint az akadálymentesítés kérdéseivel kapcsolatos képzésre
  ; [Mód. 119]

| b) | megfelelő ismeretek az általuk végzett értékelések követelményeiről, és megfelelő hatáskör az ilyen értékelések elvégzésére; |
| --- | --- |

b)

megfelelő ismeretek az általuk végzett értékelések követelményeiről, és megfelelő hatáskör az ilyen értékelések elvégzésére;

| c) | az alapvető követelmények, az alkalmazandó harmonizált szabványok, valamint az uniós jogi aktusok és végrehajtási rendeletek alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelő ismerete és megértése; |
| --- | --- |

c)

az alapvető követelmények, az alkalmazandó harmonizált szabványok, valamint az uniós jogi aktusok és végrehajtási rendeletek alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelő ismerete és megértése;

| d) | az értékelés elvégzését bizonyító tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítésének képessége. |
| --- | --- |

d)

az értékelés elvégzését bizonyító tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítésének képessége.

(2)   A megfelelőségértékelő szervezet felső szintű vezetésének és az értékelést végző személyzetének javadalmazása nem függhet az elvégzett értékelések számától vagy azok eredményétől.

30. cikk

A megfelelőség vélelme a megfelelőségértékelő szervezet esetében

Amennyiben a megfelelőségértékelő szervezet igazolja, hogy megfelel az Európai Unió Hivatalos Lapjában hivatkozással közzétett vonatkozó harmonizált szabványokban vagy azok részeiben rögzített kritériumoknak, akkor vélelmezni kell, hogy megfelel a 27–29. cikkben meghatározott követelményeknek, amennyiben az alkalmazandó harmonizált szabványok kiterjednek az említett követelményekre.

31. cikk

A megfelelőségértékelő szervezetek leányvállalatai és alvállalkozói

(1)   Amennyiben a bejelentett megfelelőségértékelő szervezet bizonyos megfelelőségértékeléssel kapcsolatos feladatokat alvállalkozásba ad, vagy leányvállalatot bíz meg velük, biztosítania kell, hogy az alvállalkozó vagy a leányvállalat megfeleljen a 27–29. cikkben meghatározott követelményeknek, továbbá ennek megfelelően tájékoztatnia kell erről a bejelentő hatóságot.

(2)   A bejelentett szervezetek teljes felelősséggel tartoznak az alvállalkozók vagy leányvállalatok által elvégzett feladatokért, függetlenül azok székhelyétől.

(3)   A bejelentett szervezetek tevékenységeit csak az ügyfél beleegyezésével lehet alvállalkozásba adni vagy leányvállalattal elvégeztetni.

(4)   A bejelentett szervezetek a bejelentő hatóság számára elérhetővé teszik az alvállalkozó vagy a leányvállalat szakmai képesítésére és az általuk a vonatkozó ÁME szerint elvégzett munkával kapcsolatos dokumentumokat.

32. cikk

Akkreditált belső szervezetek

(1)   Az engedélyért folyamodó társaság akkreditált belső szervezetet is megbízhat a 768/2008/EK határozat II. mellékletében meghatározott A1., A2., C1. vagy C2. modulban és a 2010/713/EK határozat I. mellékletében meghatározott CA1. és CA2. modulban rögzített eljárások végrehajtása céljából végzett megfelelőségértékelési tevékenységekkel. Az említett szervezet különálló, független részét képezi az engedélyért folyamodó társaságnak, és nem vehet részt az általa értékelt termék tervezésében, gyártásában, szállításában, üzembe helyezésében, használatában vagy karbantartásában.

(2)   Az akkreditált belső szervezetnek a következő követelményeknek kell megfelelnie:

| a) | a 765/2008/EK rendelettel összhangban akkreditálták; |
| --- | --- |

a)

a 765/2008/EK rendelettel összhangban akkreditálták;

| b) | a szervezetnek és a szervezet munkatársainak szervezetileg azonosíthatóknak kell lenniük, és olyan jelentéstételi módszerekkel kell rendelkezniük azon vállalaton belül, amelynek részét képezik, amelyek biztosítják pártatlanságukat, és ezt bizonyítaniuk kell a megfelelő nemzeti akkreditáló testület felé; |
| --- | --- |

b)

a szervezetnek és a szervezet munkatársainak szervezetileg azonosíthatóknak kell lenniük, és olyan jelentéstételi módszerekkel kell rendelkezniük azon vállalaton belül, amelynek részét képezik, amelyek biztosítják pártatlanságukat, és ezt bizonyítaniuk kell a megfelelő nemzeti akkreditáló testület felé;

| c) | sem a szervezet, sem a szervezet dolgozói nem felelnek az általuk értékelt termékek tervezéséért, gyártásáért, szállításáért, üzembe helyezéséért, üzemeltetéséért vagy karbantartásáért, és nem vehetnek részt semmilyen olyan tevékenységben, amely veszélyeztetné az értékelési tevékenységeikkel kapcsolatos döntéshozói függetlenségüket és feddhetetlenségüket; |
| --- | --- |

c)

sem a szervezet, sem a szervezet dolgozói nem felelnek az általuk értékelt termékek tervezéséért, gyártásáért, szállításáért, üzembe helyezéséért, üzemeltetéséért vagy karbantartásáért, és nem vehetnek részt semmilyen olyan tevékenységben, amely veszélyeztetné az értékelési tevékenységeikkel kapcsolatos döntéshozói függetlenségüket és feddhetetlenségüket;

| d) | a szervezet kizárólag annak a vállalatnak nyújthatja szolgáltatásait, amelynek részét képezi. |
| --- | --- |

d)

a szervezet kizárólag annak a vállalatnak nyújthatja szolgáltatásait, amelynek részét képezi.

(3)   Az akkreditált belső szervezeteket nem lehet bejelenteni a tagállamoknak vagy a Bizottságnak, azonban a vállalatnak, amelynek részét képezik vagy a nemzeti akkreditáló testületnek – a bejelentő hatóság kérésére – tájékoztatást kell adnia akkreditálásukról a bejelentő hatóságoknak.

33. cikk

Bejelentés iránti kérelem

(1)   A megfelelőségértékelő szervezet bejelentés iránti kérelmet nyújt be a székhelye szerinti tagállam bejelentő hatóságához.

(2)   A kérelemhez mellékelni kell a megfelelőségértékelési tevékenység, a megfelelőségértékelési modul vagy modulok, valamint azon termék vagy termékek leírását, amelyek tekintetében a szervezet szakmailag alkalmasnak tekinti magát, továbbá – amennyiben van ilyen – a nemzeti akkreditáló testület által kiállított akkreditálási tanúsítványt, amely tanúsítja, hogy a megfelelőségértékelő szervezet teljesíti a 27–29. cikkben rögzített követelményeket.

(3)   Amennyiben az érintett megfelelőségértékelő szervezet nem tud akkreditálási tanúsítványt benyújtani, a bejelentő hatósághoz be kell nyújtania a 27–29. cikkben rögzített követelményeknek való megfelelése ellenőrzéséhez, elismeréséhez és rendszeres ellenőrzéséhez szükséges igazoló okmányok összességét.

34. cikk

Bejelentési eljárás

(1)   A bejelentő hatóságok csak olyan megfelelőségértékelő szervezeteket jelenthetnek be, amelyek megfelelnek a 27–29. cikkben rögzített követelményeknek.

(2)   Ezek a hatóságok a Bizottság által kifejlesztett és kezelt elektronikus bejelentési eszközön keresztül értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot.

(3)   A bejelentés tartalmazza a megfelelőségértékelési tevékenységek összes részletét, a megfelelőségértékelési modulra vagy modulokra, az érintett termékre vagy termékekre vonatkozó részletes információkat, valamint a megfelelő szakmai alkalmasság igazolását.

(4)   Amennyiben a bejelentés nem a 33. cikk (2) bekezdésében említett akkreditálási tanúsítványon alapul, a bejelentő hatóság benyújtja a Bizottságnak és a többi tagállamnak a megfelelőségértékelő szervezet alkalmasságát igazoló dokumentumokat, valamint gondoskodik azokról a megfelelő intézkedésekről, amelyek biztosítják a szervezet rendszeres ellenőrzését és azt, hogy az továbbra is teljesítse a 27–29. cikkben megállapított követelményeket.

(5)   Az érintett szervezet csak akkor láthatja el egy bejelentett megfelelőségértékelő szervezet tevékenységeit, ha sem a Bizottság, sem a többi tagállam – akkreditálási tanúsítvány használata esetén a bejelentést követő két héten belül, akkreditálás hiányában a bejelentést követő két hónapon belül – nem emelt kifogást.

(6)   A Bizottságot és a többi tagállamot értesíteni kell a bejelentés bármely későbbi releváns változásáról.

35. cikk

Azonosító számok és a bejelentett minőségellenőrző szervezetek jegyzéke

(1)   A Bizottság a bejelentett minőségellenőrző szervezetet azonosító számmal látja el.

A Bizottság egyetlen azonosító számot ad ki, még akkor is, ha a szervezetet több uniós jogi aktus szerint is bejelentik.

(2)   A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az ezen irányelv szerint bejelentett szervezetek jegyzékét, beleértve a hozzájuk rendelt azonosító számokat és azokat a tevékenységeket is, amelyekre bejelentették őket.

A Bizottság gondoskodik arról, hogy a jegyzék mindenkor naprakész legyen.

36. cikk

A bejelentés változásai

(1)   Amennyiben a bejelentő hatóság megállapítása vagy értesülése szerint a bejelentett megfelelőségértékelő szervezet már nem teljesíti a 27–29. cikkben meghatározott követelményeket, vagy elmulasztja teljesíteni kötelezettségeit, akkor a bejelentő hatóság korlátozhatja, felfüggesztheti, illetve visszavonhatja a bejelentést attól függően, hogy a bejelentett szervezet milyen súlyos mértékben mulasztotta el teljesíteni a követelményeket vagy kötelezettségeit. Erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.

(2)   A bejelentés korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása, illetve a bejelentett megfelelőségértékelő szervezet tevékenységének megszűnése esetén a bejelentő tagállam megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy vagy egy másik bejelentett megfelelőségértékelő szervezet feldolgozza az említett szervezet dokumentációját, vagy pedig kérésre az illetékes bejelentő vagy piacfelügyeleti hatóságok hozzáférhessenek ahhoz.

37. cikk

A bejelentett szervezet szakmai alkalmasságának vitatása

(1)   A Bizottság kivizsgál minden olyan esetet, amikor kétség merül fel részéről, vagy mások kétségüket közlik vele a bejelentett megfelelőségértékelő szervezet alkalmasságával vagy azzal kapcsolatban, hogy a bejelentett megfelelőségértékelő szervezet folyamatosan eleget tesz-e a rá vonatkozó követelményeknek és teljesíti-e kötelezettségeit.

(2)   A bejelentő tagállam kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátja az érintett szervezet bejelentésének vagy szakmai alkalmassága fenntartásának alapjául szolgáló összes információt.

(3)   A Bizottság biztosítja a vizsgálatai során kapott különleges adatok bizalmas kezelését.

(4)   Amennyiben a Bizottság meggyőződik róla, hogy a bejelentett megfelelőségértékelő szervezet nem, illetve már nem tesz eleget a rá vonatkozó bejelentés követelményeinek, tájékoztatja erről a bejelentő tagállamot, és felkéri a szükséges kiigazító intézkedések megtételére, szükség esetén akár a bejelentés visszavonására is.

38. cikk

A bejelentett szervezetek működési kötelezettségei

(1)   A bejelentett szervezet a vonatkozó ÁME-ban előírt megfelelőségértékelési eljárások szerint végzi el a megfelelőségértékelést.

(2)   A megfelelőségértékelést az arányosság elvével összhangban, a gazdasági szereplőkre háruló szükségtelen terhek elkerülésével kell elvégezni. A megfelelőségértékelő szervezetek a vállalkozás méretét, azt az ágazatot, amelyben tevékenykedik, a vállalkozás szerkezetét, az adott gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozat jellegét megfelelően figyelembe véve végzik tevékenységüket.

Mindemellett azonban azzal a céllal kell működniük, hogy felmérik a termék ezen irányelv rendelkezéseinek való megfelelését.

(3)   Amennyiben a bejelentett minőségellenőrző szervezet megállapítja, hogy a gyártó nem teljesítette a vonatkozó ÁME-ben, a megfelelő harmonizált szabványokban vagy a műszaki előírásokban megállapított követelményeket, akkor felszólítja a gyártót a megfelelő kiigazító intézkedések megtételére, és nem ad ki megfelelőségi tanúsítványt.

(4)   Amennyiben a tanúsítvány kiadása után a megfelelőség figyelemmel kísérése során a bejelentett megfelelőségértékelő szervezet megállapítja, hogy egy termék már nem felel meg a vonatkozó ÁME-nek, a megfelelő harmonizált szabványoknak vagy a műszaki előírásoknak, akkor felszólítja a gyártót a megfelelő kiigazító intézkedések megtételére, és szükség esetén felfüggeszti vagy visszavonja a tanúsítványt.

(5)   Amennyiben nem kerül sor kiigazító intézkedésekre, vagy azok nem érik el a kívánt hatást, a bejelentett megfelelőségértékelő szervezet adott esetben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a tanúsítványt.

39. cikk

A bejelentett szervezetek tájékoztatási kötelezettsége

(1)   A bejelentett szervezetek tájékoztatják a bejelentő hatóságot a következőkről:

| a) | a tanúsítványok elutasításáról, korlátozásáról, felfüggesztéséről vagy visszavonásáról; |
| --- | --- |

a)

a tanúsítványok elutasításáról, korlátozásáról, felfüggesztéséről vagy visszavonásáról;

| b) | azokról a körülményekről, amelyek a bejelentés hatályát és feltételeit érintik; |
| --- | --- |

b)

azokról a körülményekről, amelyek a bejelentés hatályát és feltételeit érintik;

| c) | a piacfelügyeleti hatóságoktól kapott, a megfelelőségértékelési tevékenységekre vonatkozó tájékoztatási felkérésekről; |
| --- | --- |

c)

a piacfelügyeleti hatóságoktól kapott, a megfelelőségértékelési tevékenységekre vonatkozó tájékoztatási felkérésekről;

| d) | kérésre a bejelentésük hatálya alá tartozó megfelelőségértékelési tevékenységekről, valamint minden más elvégzett tevékenységről, többek között a határokon átnyúló tevékenységekről és a tevékenységek alvállalkozásba adásáról. |
| --- | --- |

d)

kérésre a bejelentésük hatálya alá tartozó megfelelőségértékelési tevékenységekről, valamint minden más elvégzett tevékenységről, többek között a határokon átnyúló tevékenységekről és a tevékenységek alvállalkozásba adásáról.

(2)   A bejelentett szervezetek megfelelően tájékoztatják az ezen irányelv szerint bejelentett, hasonló megfelelőségértékelési tevékenységeket végző és ugyanazokkal a termékekkel foglakozó más szervezeteket a negatív és – kérésre – a pozitív megfelelőségértékelési eredményekről.

(3)   A bejelentett szervezetek eljuttatják az Ügynökséghez az alrendszerek EK-hitelesítési nyilatkozatait, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek EK-megfelelőségi nyilatkozatait és használatra való alkalmasságuk EK-tanúsítványait.

40. cikk

Tapasztalatcsere

A Bizottság gondoskodik a tagállamok bejelentéssel kapcsolatos szakpolitikai intézkedésekért felelős nemzeti hatóságai közötti tapasztalatcsere megszervezéséről.

41. cikk

A bejelentett szervezetek koordinálása

A Bizottság biztosítja, hogy megfelelő koordináció és együttműködés jöjjön létre az ezen irányelv szerint bejelentett szervezetek között, és ez az együttműködés a bejelentett szervezetek ágazati csoportja formájában megfelelően működjön. Az Ügynökség a(z) .../.../EU rendelet [ügynökségi rendelet] 20. cikkével összhangban támogatja a bejelentett szervezetek tevékenységeit.

A tagállamok biztosítják, hogy az általuk bejelentett szervezetek közvetlenül vagy kijelölt képviselőkön keresztül részt vegyenek e csoport munkájában.

VIII. FEJEZET

NYILVÁNTARTÁS

42. cikk

Járműszámozási rendszer

(1)   Az Unió vasúthálózatán üzembe helyezett járműveket a területileg illetékes nemzeti biztonsági hatóság a jármű első üzembe helyezése előtt

  járműveket az Ügynökség az engedély kiadásakor
  európai járműszámmal (EJSZ) látja el. [Mód. 120]

(2)   A járművet üzemeltető vasúttársaság gondoskodik arról, hogy a járművön fel legyen tüntetve a hozzá rendelt EJSZ
  , és felelős a jármű megfelelő nyilvántartásba vételéért
  . [Mód. 121]

(3)   Az EJSZ-t a 2007/756/EK bizottsági határozat (17) rögzíti.

(4)   A járműhöz csak egyszer rendelnek EJSZ-t, ha a 2007/756/EK határozat másképp nem rendelkezik.

(5)   Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére, az olyan járművek esetében, amelyeket az Unió fő vasúthálózatának nyomtávjától eltérő nyomtávot alkalmazó harmadik országokból vagy harmadik országokba működtetnek, vagy terveznek működtetni, a tagállamok elfogadhatják azokat, amelyeket egyértelműen azonosítottak egy eltérő kódrendszer szerint.

43. cikk

Nemzeti járműnyilvántartás

(1)   Minden tagállam nyilvántartást vezet a területén üzembe helyezett járművekről. Ez a nyilvántartás megfelel az alábbi feltételeknek:

| a) | megfelel az (2) bekezdésben meghatározott közös előírásoknak; |
| --- | --- |

a)

megfelel az (2) bekezdésben meghatározott közös előírásoknak;

| b) | a vasúttársaságoktól független szervezet vezeti és tartja naprakészen; |
| --- | --- |

b)

a vasúttársaságoktól független szervezet vezeti és tartja naprakészen;

| c) | hozzáférhetővé

  nyilvánosnak
  kell tenni [a vasúti rendszer Unión belüli biztonságáról szóló .../.../...] irányelv 16. és 21. cikkében kijelölt nemzeti biztonsági hatóságok és vizsgáló szervezetek számára; ugyancsak hozzáférhetővé kell tenni – minden jogos kérés esetében – az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (18)

  55. és 56. cikkében kijelölt szabályozó testületek, az Ügynökség, a vasúttársaságok és az pályahálózat-működtetők, valamint a járműveket nyilvántartásba vevő vagy a nyilvántartásban meghatározott személyek vagy szervezetek részére.
  lennie. [Mód. 122] |
| --- | --- |

c)

hozzáférhetővé

  nyilvánosnak
  kell tenni [a vasúti rendszer Unión belüli biztonságáról szóló .../.../...] irányelv 16. és 21. cikkében kijelölt nemzeti biztonsági hatóságok és vizsgáló szervezetek számára; ugyancsak hozzáférhetővé kell tenni – minden jogos kérés esetében – az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (18)

  55. és 56. cikkében kijelölt szabályozó testületek, az Ügynökség, a vasúttársaságok és az pályahálózat-működtetők, valamint a járműveket nyilvántartásba vevő vagy a nyilvántartásban meghatározott személyek vagy szervezetek részére.
  lennie. [Mód. 122]

(2)   A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján közös előírásokat fogad el a tartalom, adatformátum, a funkcionális és műszaki felépítés, az üzemmód – beleértve az adatcserére vonatkozó rendszert –, az adatbeviteli szabályok és a nemzeti járműnyilvántartásba való betekintés vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

(2a)
     
  A nyilvántartásnak az egyes járművekre vonatkozóan legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | az EJSZ; |
| --- | --- |

a)

az EJSZ;

| b) | hivatkozások a hitelesítési nyilatkozatra és a kibocsátó szervezetre; |
| --- | --- |

b)

hivatkozások a hitelesítési nyilatkozatra és a kibocsátó szervezetre;

| c) | a jármű üzemben tartójának és tulajdonosának azonosítása; |
| --- | --- |

c)

a jármű üzemben tartójának és tulajdonosának azonosítása;

| d) | a jármű használatára vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

d)

a jármű használatára vonatkozó korlátozások;

| e) | a karbantartással megbízott szervezet megnevezése.

  [Mód. 123] |
| --- | --- |

e)

a karbantartással megbízott szervezet megnevezése.

  [Mód. 123]

(3)   A nyilvántartásba vétel jogosultjának haladéktalanul be kell jelentenie azon tagállam
  nemzeti biztonsági
  hatóságának, amely tagállamban a járművet üzembe helyezték

  járművet használták
  , a nemzeti járműnyilvántartásba felvett adatok bármilyen módosítását, a jármű megsemmisülését vagy az arra vonatkozó döntését, hogy a járművet már nem kívánja nyilvántartásba vetetni. [Mód. 124]

(4)   Amennyiben a tagállamok nemzeti járműnyilvántartásai nincsenek összekapcsolva, a tagállamoknak az érintett adatok vonatkozásában a valamely másik tagállam által végzett módosítások felvételével naprakésszé kell tenniük a saját nyilvántartásukat. [Mód. 125]

(5)   Az először egy harmadik országban üzembe helyezett és később egy tagállamban üzembe helyezett

  tagállamban használt
  járművek esetében az adott tagállam biztosítja, hogy a jármű adatai lehívhatók legyenek a nemzeti járműnyilvántartásból vagy egy nemzetközi megállapodás rendelkezései alapján

  járműnyilvántartásból
  . [Mód. 126]

(5a)
     
  A nemzeti járműnyilvántartásokat az 50a. cikkben említett átmeneti időszak végét követően bele kell vonni az európai járműnyilvántartásba, kivéve a 20. cikk (9a) bekezdésében említett esetekben az azon cikkben meghatározott feltételekkel. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a dokumentumtípus formátumát. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. [Mód. 127]

43a. cikk

Európai járműnyilvántartás

(1)
     
  Az Ügynökség nyilvántartást vezet az Unióban üzembe helyezett járművekről. Az említett nyilvántartás megfelel az alábbi feltételeknek:

| a) | megfelel az (2) bekezdésben meghatározott közös előírásoknak; |
| --- | --- |

a)

megfelel az (2) bekezdésben meghatározott közös előírásoknak;

| b) | az Ügynökség vezeti és tartja naprakészen; |
| --- | --- |

b)

az Ügynökség vezeti és tartja naprakészen;

| c) | nyilvánosnak kell lennie. |
| --- | --- |

c)

nyilvánosnak kell lennie.

(2)
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján közös előírásokat fogad el a tartalom, adatformátum, a funkcionális és műszaki felépítés, az üzemmód – beleértve az adatcserére vonatkozó rendszert –, az adatbeviteli szabályok és az európai járműnyilvántartásba való betekintés vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

(3)
     
  A nyilvántartásba vétel jogosultjának haladéktalanul be kell jelentenie az Ügynökségnek az európai járműnyilvántartásba felvett adatok bármilyen módosítását, a jármű megsemmisülését vagy az arra vonatkozó döntését, hogy a járművet már nem kívánja nyilvántartásba vetetni.

(4)
     
  A nyilvántartásnak az egyes járművekre vonatkozóan legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | az EJSZ; |
| --- | --- |

a)

az EJSZ;

| b) | hivatkozások az EK-hitelesítési nyilatkozatra és a kibocsátó testületre; |
| --- | --- |

b)

hivatkozások az EK-hitelesítési nyilatkozatra és a kibocsátó testületre;

| c) | hivatkozás az engedélyezett járműtípusok 44. cikkben hivatkozott európai nyilvántartására; |
| --- | --- |

c)

hivatkozás az engedélyezett járműtípusok 44. cikkben hivatkozott európai nyilvántartására;

| d) | a jármű üzemben tartójának és tulajdonosának azonosítása; |
| --- | --- |

d)

a jármű üzemben tartójának és tulajdonosának azonosítása;

| e) | a jármű használatára vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

e)

a jármű használatára vonatkozó korlátozások;

| f) | a karbantartással megbízott szervezet megnevezése. |
| --- | --- |

f)

a karbantartással megbízott szervezet megnevezése.

Amikor az Ügynökség kibocsát, megújít, módosít, felfüggeszt vagy visszavon egy járműengedélyt, késedelem nélkül aktualizálja a nyilvántartást.

(5)
     
  Az először egy harmadik országban használt és később egy tagállamban használt járművek esetében az adott tagállam biztosítja, hogy a jármű adatai, így például legalább a jármű üzembentartójával, a karbantartással megbízott szervezettel és a jármű használatára vonatkozó korlátozásokkal kapcsolatos adatok lehívhatók legyenek az európai járműnyilvántartásból vagy egy nemzetközi megállapodás rendelkezései alapján.

  [Mód. 128]

44. cikk

A járműtípusok forgalombahozatali engedélyeinek európai nyilvántartása

(1)   Az Ügynökség a járműtípusoknak a 22. cikk szerint kiállított forgalombahozatali engedélyeiről nyilvántartást hoz létre és tart fenn. Ez a nyilvántartás megfelel az alábbi feltételeknek:

| a) | nyilvános és elektronikusan hozzáférhető; |
| --- | --- |

a)

nyilvános és elektronikusan hozzáférhető;

| b) | megfelel a (3) bekezdésben hivatkozott közös előírásoknak. |
| --- | --- |

b)

megfelel a (3) bekezdésben hivatkozott közös előírásoknak.

| c) | össze van kapcsolva az összes nemzeti járműnyilvántartással.
  [Mód. 129] |
| --- | --- |

c)

össze van kapcsolva az összes nemzeti járműnyilvántartással.
  [Mód. 129]

(2)   A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján közös előírásokat fogad el a tartalom, adatformátum, a funkcionális és műszaki felépítés, az üzemmód, az adatbeviteli szabályok és a járműtípusok forgalombahozatali engedélyeinek nyilvántartásába való betekintés vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

(2a)
     
  A nyilvántartás legalább a következő adatokat tartalmazza minden egyes járműtípus tekintetében:

| a) | a járműtípus műszaki jellemzői az adott ÁME-ben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

a)

a járműtípus műszaki jellemzői az adott ÁME-ben meghatározottak szerint;

| b) | a gyártó neve; |
| --- | --- |

b)

a gyártó neve;

| c) | az adott járműtípus egymást követő engedélyeinek kelte és a rájuk való hivatkozás, ideértve bármilyen korlátozást vagy visszavonást is; |
| --- | --- |

c)

az adott járműtípus egymást követő engedélyeinek kelte és a rájuk való hivatkozás, ideértve bármilyen korlátozást vagy visszavonást is;

| d) | a mozgáskorlátozott és fogyatékos személyek számára készült konstrukciós elemek; |
| --- | --- |

d)

a mozgáskorlátozott és fogyatékos személyek számára készült konstrukciós elemek;

| e) | a jármű tulajdonosának és üzemben tartójának azonosítása; |
| --- | --- |

e)

a jármű tulajdonosának és üzemben tartójának azonosítása;

Ha az Ügynökség kibocsát, megújít, módosít, felfüggeszt vagy visszavon egy járműtípus-üzembehelyezési engedélyt, késedelem nélkül aktualizálja a nyilvántartást. [Mód. 130]

45. cikk

Infrastruktúra-nyilvántartás

(1)   Minden tagállam infrastruktúra-nyilvántartást tesz közzé, melyben részletezi

  gondoskodik
  az egyes alrendszerek vagy alrendszerrészek hálózati paramétereinek értékeit
  részletező infrastruktúra-nyilvántartás közzétételéről
  . [Mód. 131]

(2)   Az infrastruktúra-nyilvántartásban rögzített paraméterértékek és a forgalombahozatali járműengedélyekben szereplő paraméterértékek együttes vizsgálata alapján történik a jármű és az érintett hálózat műszaki összeegyeztethetőségének ellenőrzése.

(3)   Az infrastruktúra-nyilvántartásban szerepelhetnek a helyhez kötött berendezések használatára vonatkozó feltételek vagy egyéb korlátozások
  , például a hat hónapot meghaladóan alkalmazandó átmeneti korlátozások
  . [Mód. 132]

(4)   A tagállamok
  gondoskodnak
  az infrastruktúra-nyilvántartást

  infrastruktúra-nyilvántartásnak
  a 2011/633/EU bizottsági végrehajtási határozatnak (19) megfelelően aktualizálják

  történő aktualizálásáról
  . [Mód. 133]

(5)   Az infrastruktúra-myilvántartáshoz egyéb dokumentumok, például
  a mozgáskorlátozott és fogyatékossággal élő személyekre vonatkozó
  akadálymentesítési nyilvántartások is kapcsolódhatnak

  kapcsolódnak
  . [Mód. 134]

(6)   tartalom, adatformátum, a funkcionális és műszaki felépítés, az üzemmód, az adatbeviteli szabályok és az infrastruktúra-nyilvántartásokba való betekintés vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

VIII. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

46. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottság
  [Kiadóhivatal: kérjük, illesszék be
  ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától határozatlan időre

  dátumát]-tól/től számított öt évre
  szóló felhatalmazást kap a 4. cikk (2) bekezdésében, az 5. cikk (10) bekezdésében
  , a 8. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (7a) bekezdésében, a 20. cikk (7) bekezdésében és a 22a. cikk (4) bekezdésében
  említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam lejárta előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 135]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (2) bekezdésében, az 5. cikk (10) bekezdésében
  , a 8. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (7a) bekezdésében, a 20. cikk (7) bekezdésében és a 22a. cikk (4) bekezdésében
  említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 4. cikk (2) bekezdése, az 5. cikk (10) bekezdése
  , a 8. cikk (2) bekezdése, a 15. cikk (7a) bekezdése, a 20. cikk (7) bekezdéseés a 22a. cikk (4) bekezdése
  alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az aktusról szóló értesítést követő két hónapos időtartamon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogással élni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbítható.

47. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 46. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Kifogás esetén a kifogásolásról szóló európai parlamenti vagy tanácsi határozat közlését követően a Bizottság haladéktalanul visszavonja az aktust.

48. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját a 96/48/EK tanácsi irányelv (20) 21. cikke értelmében létrehozott bizottság segíti. Az említett bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak tekintendő.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.

(4)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni.

49. cikk

Indokolás

Az ezen irányelv alapján a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségi vagy használatra való alkalmassági értékelésére, illetve a vasúti rendszert alkotó alrendszerek ellenőrzésére vonatkozó, vagy a 6., 11. és 16. cikk értelmében hozott valamennyi határozatnak tartalmaznia kell az alapjául szolgáló részletes indokokat. A határozatról az érintett felet a lehető leghamarabb értesíteni kell, egyben tájékoztatni kell az érintett tagállam hatályos jogszabályai szerinti jogorvoslati lehetőségekről és a jogorvoslat gyakorlására rendelkezésre álló határidőről.

49a. cikk

Szankciók

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 46. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e rendeletben az Ügynökség döntéseinek elfogadása tekintetében megállapított határidők be nem tartásáért kiszabott szankciókra vonatkozó szabályok megállapítása érdekében. Létrehoz továbbá egy kártérítési rendszert azokra az esetekre, amelyekben a(z) .../.../EU rendelet [ügynökségi rendelet] alapján kijelölt fellebbezési tanács az Ügynökség határozata ellen, a határozat címzettjének javára dönt. A jogkövetkezményeknek és a kártérítési rendszernek hatékonynak, arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és visszatartó erejűnek kell lenniük. [Mód. 136]

50. cikk

Jelentés és tájékoztatás

(1)   A Bizottság háromévente, és először ezen irányelv közzétételét követően három

  két
  év elteltével jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a vasúti rendszer átjárhatósága terén elért eredményekről. A jelentésnek a 7. cikkben felsorolt eseteknek és az V. fejezet alkalmazásának elemzését is tartalmaznia kell.
  A jelentés megállapításaitól függően a Bizottság javaslatot tesz a kölcsönös átjárhatóság végrehajtásának javítására és az Ügynökség abban játszott szerepének megerősítésére. [Mód. 137]

(1a)
     
  A Bizottság ezen irányelv közzétételét követően két év elteltével, valamint az egyes érintett szereplőkkel folytatott konzultációt követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Ügynökség által új hatásköreinek ellátása tekintetében elért eredményekről és az Ügynökség működéséről. [Mód. 138]

(2)   Az Ügynökség kidolgoz és rendszeresen naprakésszé tesz egy olyan eszközt, amely a tagállamok
  , az Európai Parlament
  vagy a Bizottság kérésére áttekintés formájában képes bemutatni a vasúti rendszer átjárhatóságának szintjét. Ezen eszköznek a VII. fejezetben foglalt nyilvántartásokban található információt kell használnia. [Mód. 139]

50a. cikk

Átmeneti rendszer

A 20. cikk (9a) bekezdésének sérelme nélkül, ezen irányelv hatálybalépését követő négy év során a 20. cikkben és a 22. cikkben említett engedélyeket az Ügynökség adja ki. Az átmeneti időszakban a kérelmezők eldönthetik, hogy járműengedély iránti kérelmüket az Ügynökséghez vagy az illetékes nemzeti biztonsági hatósághoz nyújtják-e be.

Az Ügynökség rendelkezik az ahhoz szükséges szervezeti kapacitással és szakértelemmel, hogy az irányelv hatálybalépésének napjától számított legfeljebb négy éven belül a 18., 20. és 22. cikk szerinti valamennyi feladatát ellássa.

Ahhoz, hogy eleget tehessen kötelezettségeinek, az Ügynökség a 22b. cikkel összhangban együttműködési megállapodásokat köthet a nemzeti biztonsági hatóságokkal. [Mód. 140]

51. cikk

Átmeneti rendszer a járművek üzembe helyezésére

(1)   A tagállamok a 2008/57/EK irányelv V. fejezetében meghatározott rendelkezéseket [két

  egy
  évvel a hatálybalépés után]-(jé)ig továbbra is alkalmazhatják. [Mód. 141]

(2)   A járműveknek az (1) bekezdés szerint – és a nemzeti megállapodások, különösen a RIC (Regolamento Internazionale Carrozze) és RIV (Regolamento Internazionale Veicoli) értelmében – kibocsátott üzembehelyezési engedélyei érvényben maradnak a kibocsátásuk feltételeinek megfelelően.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdés szerinti üzembehelyezési engedéllyel rendelkező járművek kizárólag forgalombahozatali járműengedély birtokában üzemelhetnek az engedélyük által nem érintett egy vagy több hálózaton. Az említett további hálózatokon való üzemelésre a 21. cikk rendelkezései vonatkoznak.

52. cikk

Egyéb átmeneti rendelkezések

A 2008/57/EK irányelv IV., V., VI., VII. és IX. melléklete az ezen irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében,
  és 15. cikkének (7a) bekezdésében említett,
  kapcsolódó felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  és a
  14. cikkének (8) bekezdésében, 15. cikkének (7) bekezdésében és 7. cikkének (3) bekezdésében említett
  végrehajtási
  aktusok alkalmazásának kezdőnapjáig marad alkalmazandó. [Mód. 142]

53. cikk

Ügynökségi ajánlások és vélemények

Az Ügynökség ezen irányelv alkalmazása céljából a(z) .../.../EU rendelet [ügynökségi rendelet] 15. cikkével összhangban ajánlásokat ad és véleményez. Ezek az ajánlások és vélemények az ezen irányelv értelmében elfogadott uniós intézkedések alapjául szolgálnak.

54. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy, az 1. cikknek, a 2. cikknek, a 7. cikk (1)–(4) bekezdésének, a 11. cikk (1) bekezdésének, a 13. cikknek, a 14. cikk (1)–(7) bekezdésének, a 15. cikk (1)–(6) bekezdésének, a 17–21. cikknek, a 22 cikk (3)–(7) bekezdésének, a 23–36. cikknek, a 37. cikk (2) bekezdésének, a 38. cikknek, a 39. cikknek, a 41–43. cikknek, a 45. cikk (1)–(5) bekezdésének, az 51. cikknek, valamint az I–III. mellékletnek legkésőbb [két

  egy
  évvel a hatálybelépés után]-(jé)ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot. A megfelelési táblázatra azért van szükség, hogy abból az összes érintett pontos képet kapjon az irányelvet átültető, nemzeti szinten alkalmazandó rendelkezésekről. [Mód. 143]

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. A tagállamok határozzák meg a hivatkozás és a nyilatkozat megfogalmazásának módját.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a legfontosabb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el.

(3)   Az ezen irányelv 13. cikkének, 14. cikke (1)–(7) bekezdésének, 15. cikke (1)–(6) bekezdésének, 17–21. cikkének, 42. cikkének, 43. cikkének, 45. cikke (1)–(5) bekezdésének és 51. cikkének nemzeti jogba történő átültetésére és végrehajtására vonatkozó kötelezettségek nem vonatkoznak a Ciprusi Köztársaságra és a Máltai Köztársaságra, mindaddig, amíg területükön nem hoznak létre vasúti hálózatot.

Amikor azonban egy közjogi vagy magánjogi jogalany vasútvonal építésére irányuló hivatalos kérelmet nyújt be a vasútvonal egy vagy több vasúttársaság általi üzemeltetésére való tekintettel, az érintett tagállamok a kérelem kézhezvételétől számított egy éven belül jogszabályokat léptetnek hatályba az első albekezdésben említett cikkek végrehajtására.

55. cikk

Hatályon kívül helyezés

A IV. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított A 2008/57/EK irányelv [a hatálybalépés után két

  egy
  évvel]-án/-(j)én hatályát veszti, a IV. melléklet B. részében meghatározott irányelvek nemzeti jogba való átültetésének határidejére vonatkozó tagállami kötelezettségek sérelme nélkül. [Mód. 144]

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásoknak kell tekinteni a V. mellékletben található megfelelési táblázatnak megfelelően.

56. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 3–10. cikk, a 11. cikk (2), (3) és (4) bekezdése, a 12. cikk, valamint a 16. cikk [a hatálybalépés után két évvel]-tól/-(jé)től alkalmazandó.

57. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

1

(2)  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. február 26-i álláspontja.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 17-i 2008/57/EK irányelve a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 191., 2008.7.18., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 1025/2012/EU rendelete az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/17/EK irányelve a vízügyi, energiaipari, szállítási és postai szolgáltatási ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/57/EK irányelve alapján elfogadott, az átjárhatósági műszaki előírások keretében alkalmazandó megfelelőségértékelési, alkalmazhatósági és EK-hitelesítési eljárások moduljairól szóló, 2010. november 9-i 2010/713/EU bizottsági határozat (HL L 319., 2010.12.4., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács .../.../EU irányelve (...) (HL L...).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. július 9-i 768/2008/EK határozata a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 82. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. július 9-i 765/2008/EK rendelete a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács .../.../EU irányelve (...) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L ...).

12

(13)  
  Az Európai Parlament és a Tanács ...-i .../.../EU rendelete az Európai Vasúti Ügynökségről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L ...).

13

Az Európai Parlament és a Tanács ...-i .../.../EU rendelete az Európai Vasúti Ügynökségről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L ...).

(14)  A Bizottság 1998. május 20-i 98/500/EK határozata a szociális partnerek közötti európai szintű párbeszéd előmozdítására irányuló ágazati párbeszédbizottságok létrehozásáról (HL L 225., 1998.8.12., 27. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 1998. június 22-i 98/34/EK irányelve a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 204., 1998.7.21., 37. o.)..

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 21-i 2012/34/EU irányelve az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

16

(17)  A Bizottság 2007. november 9-i 2007/756/EK határozata a 96/48/EK és a 2001/16/EK irányelv 14. cikkének (4) és (5) bekezdésében előírt nemzeti járműnyilvántartás közös előírásainak elfogadásáról (HL L 305., 2007.11.23., 30. o.).

17

(18)  
  HL L 343., 2012.12.14., 32. o.

18

HL L 343., 2012.12.14., 32. o.

(19)  A Bizottság 2011. szeptember 15-i 2011/633/EU végrehajtási határozata a vasúti infrastruktúra nyilvántartásának közös előírásairól (HL L 256., 2011.10.1., 1. o.).

19

(20)  A Tanács 1996. július 23-i 96/48/EK irányelve a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 235., 1996.9.17., 6. o.).

20

I. MELLÉKLET

Az uniós vasúti rendszer elemei

1.   Hálózat

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az uniós hálózat az alábbiakat

  az uniós hálózat az a), b) és c) pontban meghatározott nagysebességű hálózat és a d)–i) pontban meghatározott hagyományos hálózat alábbi elemeit
  foglalja magában:

| a) | a
  speciális konstrukciójú nagysebességű vonalak, amelyek általában 250 km/h vagy azt meghaladó sebességre vannak kialakítva,
  de amelyeken megfelelő körülmények között a 300 km/h-t meghaladó sebesség is elérhető; |
| --- | --- |

a)

a
  speciális konstrukciójú nagysebességű vonalak, amelyek általában 250 km/h vagy azt meghaladó sebességre vannak kialakítva,
  de amelyeken megfelelő körülmények között a 300 km/h-t meghaladó sebesség is elérhető;

| b) | a speciálisan nagysebességű forgalom céljára továbbfejlesztett vonalak, amelyek 200 km/h körüli sebességre vannak kialakítva; |
| --- | --- |

b)

a speciálisan nagysebességű forgalom céljára továbbfejlesztett vonalak, amelyek 200 km/h körüli sebességre vannak kialakítva;

| c) | a speciálisan nagysebességű forgalom céljára továbbfejlesztett vonalak, amelyek a domborzati viszonyok, tehermentesítési, illetve városrendezési korlátok miatt sajátos jellemzőkkel bírnak, és a sebességet mindenhol a helyi viszonyokhoz kell igazítani. E kategória magában foglalja azon nagysebességű és hagyományos hálózatok közötti összekapcsoló vonalakat, az állomásokat keresztező vonalakat, a terminálokhoz, raktárokhoz való hozzáférést biztosító vonalakat stb. is, amelyeken hagyományos sebességgel „nagysebességű” járművek közlekednek; |
| --- | --- |

c)

a speciálisan nagysebességű forgalom céljára továbbfejlesztett vonalak, amelyek a domborzati viszonyok, tehermentesítési, illetve városrendezési korlátok miatt sajátos jellemzőkkel bírnak, és a sebességet mindenhol a helyi viszonyokhoz kell igazítani. E kategória magában foglalja azon nagysebességű és hagyományos hálózatok közötti összekapcsoló vonalakat, az állomásokat keresztező vonalakat, a terminálokhoz, raktárokhoz való hozzáférést biztosító vonalakat stb. is, amelyeken hagyományos sebességgel „nagysebességű” járművek közlekednek;

| d) | személyszállítási célú hagyományos vonalak; |
| --- | --- |

d)

személyszállítási célú hagyományos vonalak;

| e) | vegyes szállításra szánt hagyományos vonalak (személyszállítás és árufuvarozás); |
| --- | --- |

e)

vegyes szállításra szánt hagyományos vonalak (személyszállítás és árufuvarozás);

| f) | árufuvarozás céljára szolgáló, hagyományos vonalak; |
| --- | --- |

f)

árufuvarozás céljára szolgáló, hagyományos vonalak;

| g) | személyszállítási csomópontok; |
| --- | --- |

g)

személyszállítási csomópontok;

| h) | árufuvarozási csomópontok, beleértve a kombinált fuvarozási terminálokat; |
| --- | --- |

h)

árufuvarozási csomópontok, beleértve a kombinált fuvarozási terminálokat;

| i) | a fent említett elemeket összekötő vonalak. [Mód. 145] |
| --- | --- |

i)

a fent említett elemeket összekötő vonalak. [Mód. 145]

Ez a hálózat magában foglalja a forgalomirányítási, helymegállapítási és navigációs rendszereket: a hálózaton történő távolsági személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokat támogató adatfeldolgozási és távközlési műszaki létesítményeket, amelyek feladata biztosítani a hálózat biztonságos és összehangolt üzemeltetését, valamint a hatékony forgalomirányítást. [Mód. 145]

2.   Járművek

Ezen irányelv alkalmazásában az Unió vasúthálózatának egészén vagy egy részén valószínűsíthetően közlekedő járművekből áll, amelyhez tartoznak:

| — | a mozdonyok és személyszállító járművek, köztük a dízel vagy villamos vontatójárművek, önjáró dízel vagy villamos személyvonatok, személyszállító kocsik; |
| --- | --- |

—

a mozdonyok és személyszállító járművek, köztük a dízel vagy villamos vontatójárművek, önjáró dízel vagy villamos személyvonatok, személyszállító kocsik;

| — | legalább 250 km/h sebességgel történő működésre tervezett, olyan speciális konstrukciójú nagysebességű vonalakon közlekedő járművek, ahol megfelelő körülmények között a 300 km/h-t meghaladó sebesség is elérhető; |
| --- | --- |

—

legalább 250 km/h sebességgel történő működésre tervezett, olyan speciális konstrukciójú nagysebességű vonalakon közlekedő járművek, ahol megfelelő körülmények között a 300 km/h-t meghaladó sebesség is elérhető;

| — | vagy a nagysebességű vonalakon, a speciális konstrukciójú nagysebességű vagy a speciálisan nagysebességű forgalom céljára továbbfejlesztett vonalakon 200 km/h körüli sebességgel történő működésre tervezett járművek, ha ezeknek a vonalaknak a teljesítményszintjével összeegyeztethetők. |
| --- | --- |

—

vagy a nagysebességű vonalakon, a speciális konstrukciójú nagysebességű vagy a speciálisan nagysebességű forgalom céljára továbbfejlesztett vonalakon 200 km/h körüli sebességgel történő működésre tervezett járművek, ha ezeknek a vonalaknak a teljesítményszintjével összeegyeztethetők.

Ezenkívül, a 200 km/h alatti legnagyobb sebességgel történő működésre tervezett járművek, amelyek valószínűsíthetően a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer egészén vagy egy részén közlekednek, ha ezen hálózat teljesítményszintjeivel összeegyeztethetők, eleget tesznek az ezen a hálózaton történő biztonságos üzemeltetést biztosító követelményeknek. Ebből a célból a hagyományos járművekre vonatkozó ÁME-k meghatározzák a hagyományos járművek nagysebességű hálózatokon történő biztonságos üzemeltetésének követelményeit is. [Mód. 146]

| — | teherkocsik, ideértve a
  teljes vasúti hálózatra tervezett alacsony járműveket és a
  tehergépkocsik szállítására tervezett járműveket; [Mód. 147] |
| --- | --- |

—

teherkocsik, ideértve a
  teljes vasúti hálózatra tervezett alacsony járműveket és a
  tehergépkocsik szállítására tervezett járműveket; [Mód. 147]

| — | speciális járművek, köztük vasúti munkagépek. |
| --- | --- |

—

speciális járművek, köztük vasúti munkagépek.

A fenti kategóriák mindegyikét a következők szerint lehet tovább bontani:

| — | nemzetközi használatra szánt járművek; |
| --- | --- |

—

nemzetközi használatra szánt járművek;

| — | belföldi használatra szánt járművek. |
| --- | --- |

—

belföldi használatra szánt járművek.

A felsorolt járműveknek a különböző vasútvonalakon való biztonságos üzemelése érdekében az ÁME-k meghatározzák a vonatkozó követelményeket.

II. MELLÉKLET

ALRENDSZEREK

1.   Az alrendszerek felsorolása

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a vasúti rendszert alkotó rendszert a következő alrendszerekre lehet bontani:

| a) | strukturális területek:






  — | infrastruktúra, |
| --- | --- | --- |

a)

strukturális területek:

—

infrastruktúra,

| — | energia, |
| --- | --- |

—

energia,

| — | pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer, |
| --- | --- |

—

pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer,

| — | fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer, |
| --- | --- |

—

fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer,

| — | járművek; |
| --- | --- |

—

járművek;

| b) | funkcionális területek:






  — | forgalomüzemeltetés és -irányítás, |
| --- | --- | --- |

b)

funkcionális területek:

—

forgalomüzemeltetés és -irányítás,

| — | karbantartás, |
| --- | --- |

—

karbantartás,

| — | telematikai alkalmazások a személyszállítási és áruszállítási szolgáltatások céljára. |
| --- | --- |

—

telematikai alkalmazások a személyszállítási és áruszállítási szolgáltatások céljára.

2.   Az alrendszerek ismertetése

A vonatkozó ÁME tervezetének kidolgozása során az Ügynökség javaslatot tesz az átjárhatósággal kapcsolatos rendszerelemek és szempontok listájára minden egyes alrendszer vagy alrendszerrész tekintetében. Az átjárhatósághoz kapcsolódó szempontok és rendszerelemek kiválasztásának, illetve az ÁME-kbe történő bevonásuk sorrendjének érintése nélkül az alrendszerek a következőket foglalják magukban:

2.1.   Infrastruktúra

Pálya, váltók, felépítmények (hidak, alagutak stb.), vasúti közlekedéssel összefüggő állomásrészek (köztük a bejáratok, peronok, megközelítési zónák, kiszolgálóhelyiségek, mosdók és a tájékoztató rendszerek, valamint a mozgáskorlátozott és fogyatékos személyek számára készült akadálymentesítő elemek) , biztonsági és védelmi berendezések.

2.2.   Energia

A villamosítási rendszer, a felsővezetékeket és a villamos fogyasztásmérő rendszer pálya menti elemeit is beleértve.

2.3.   Pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer

A biztonság garantálásához és a hálózaton közlekedésre jogosult szerelvények mozgásának ellenőrzéséhez és irányításához szükséges valamennyi pálya menti berendezés.

2.4.   Fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer

A biztonság garantálásához és a hálózaton közlekedésre jogosult szerelvények mozgásának ellenőrzéséhez és irányításához szükséges valamennyi fedélzeti berendezés.

2.5.   Forgalomüzemeltetés és -irányítás

A különböző strukturális alrendszerek összehangolt üzemeltetését biztosító eljárások és a kapcsolódó berendezések, a rendes és a korlátozott üzemmód esetére egyaránt, különösen a vonatösszeállítás, valamint a vonatvezetés, a forgalomtervezés és a forgalomirányítás terén.

A vasúti szolgáltatások bármely típusának végzéséhez szükséges szakképesítés.

2.6.   Telematikai alkalmazások

Az I. melléklettel összhangban ez az alrendszer két elemből áll:

| a) | személyszállítási alkalmazások, egyebek között az utasok utazás előtti és utazás alatti tájékoztatására szolgáló rendszerek, jegyfoglalási és fizetési rendszerek, poggyászkezelés és a vonatok vagy más utazási formák közötti csatlakozások kezelése; |
| --- | --- |

a)

személyszállítási alkalmazások, egyebek között az utasok utazás előtti és utazás alatti tájékoztatására szolgáló rendszerek, jegyfoglalási és fizetési rendszerek, poggyászkezelés és a vonatok vagy más utazási formák közötti csatlakozások kezelése;

| b) | árufuvarozási alkalmazások, egyebek között információs rendszerek (fuvarok és szerelvények valós idejű ellenőrzése), kocsirendezési és elosztási rendszerek, foglalási, fizetési és számlázási rendszerek, más közlekedési formákkal való csatlakozások kezelése és elektronikus kísérőokmányok készítése. |
| --- | --- |

b)

árufuvarozási alkalmazások, egyebek között információs rendszerek (fuvarok és szerelvények valós idejű ellenőrzése), kocsirendezési és elosztási rendszerek, foglalási, fizetési és számlázási rendszerek, más közlekedési formákkal való csatlakozások kezelése és elektronikus kísérőokmányok készítése.

2.7.   Járművek

Struktúra, irányítási és vezérlési rendszer az összes vonatberendezéshez, áramszedők, vontató és energiaátalakító egységek, fedélzeti villamos fogyasztásmérő készülék, fékmű, kapcsolókészülék és futómű (forgóváz, tengely stb.) és felfüggesztés, ajtók, ember/gép kapcsolódási pontok (mozdonyvezető, utazószemélyzet és utasok, köztük mozgáskorlátozott és fogyatékos személyek akadálymentesítő elemei), passzív vagy aktív biztonsági eszközök, az utasok és az utazószemélyzet egészségét biztosító eszközök.

2.8.   Karbantartás

A vasúti rendszer átjárhatóságát biztosító és a szükséges teljesítményt garantáló kötelező javításokat és megelőző karbantartásokat biztosító eljárások, a kapcsolódó berendezések, karbantartási logisztikai központok és tartalékok.

III. MELLÉKLET

ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK

1.   Általános követelmények

1.1.   Biztonság

| 1.1.1. | A biztonság szempontjából kritikus rendszerelemek és különösen a szerelvények mozgásában részt vevő rendszerelemek tervezésének, megépítésének vagy összeszerelésének, üzemeltetésének és ellenőrzésének olyannak kell lennie, hogy a hálózatra vonatkozóan előírt céloknak megfelelően – beleértve egyes korlátozott üzemmód által meghatározott helyzeteket is – garantálja a biztonságot. |
| --- | --- |

1.1.1.

A biztonság szempontjából kritikus rendszerelemek és különösen a szerelvények mozgásában részt vevő rendszerelemek tervezésének, megépítésének vagy összeszerelésének, üzemeltetésének és ellenőrzésének olyannak kell lennie, hogy a hálózatra vonatkozóan előírt céloknak megfelelően – beleértve egyes korlátozott üzemmód által meghatározott helyzeteket is – garantálja a biztonságot.

| 1.1.2. | A kerék/sín érintkezésre vonatkozó paramétereknek meg kell felelniük a szükséges futóstabilitási követelményeknek, amelyek biztosítják a legnagyobb engedélyezett sebesség melletti biztonságos közlekedést. A fékberendezésre vonatkozó paramétereknek garantálniuk kell, hogy egy megadott féktávolságon belül lehetséges legyen a legnagyobb engedélyezett sebességgel történő megállás. |
| --- | --- |

1.1.2.

A kerék/sín érintkezésre vonatkozó paramétereknek meg kell felelniük a szükséges futóstabilitási követelményeknek, amelyek biztosítják a legnagyobb engedélyezett sebesség melletti biztonságos közlekedést. A fékberendezésre vonatkozó paramétereknek garantálniuk kell, hogy egy megadott féktávolságon belül lehetséges legyen a legnagyobb engedélyezett sebességgel történő megállás.

| 1.1.3. | A felhasznált rendszerelemeknek használati időtartamuk alatt bírniuk kell a számukra meghatározott rendes vagy kivételes terheléseket. Az esetleges véletlen meghibásodások biztonsági utóhatásait a megfelelő eszközökkel a legkisebbre kell csökkenteni. |
| --- | --- |

1.1.3.

A felhasznált rendszerelemeknek használati időtartamuk alatt bírniuk kell a számukra meghatározott rendes vagy kivételes terheléseket. Az esetleges véletlen meghibásodások biztonsági utóhatásait a megfelelő eszközökkel a legkisebbre kell csökkenteni.

| 1.1.4. | A helyhez kötött berendezések és a járművek tervezése és az igénybe vett anyagok kiválasztásakor arra kell törekedni, hogy tűz esetén a tűz és füst keletkezése, terjedése és hatása a lehető legnagyobb mértékig korlátozható legyen. |
| --- | --- |

1.1.4.

A helyhez kötött berendezések és a járművek tervezése és az igénybe vett anyagok kiválasztásakor arra kell törekedni, hogy tűz esetén a tűz és füst keletkezése, terjedése és hatása a lehető legnagyobb mértékig korlátozható legyen.

| 1.1.5. | A felhasználók általi kezelésre szánt eszközöket úgy kell megtervezni, hogy azok abban az esetben se veszélyeztessék az eszköz biztonságos működését vagy a felhasználók egészségét és biztonságát, ha előre látható módon, ám a kiadott használati utasításnak nem megfelelően használják őket. |
| --- | --- |

1.1.5.

A felhasználók általi kezelésre szánt eszközöket úgy kell megtervezni, hogy azok abban az esetben se veszélyeztessék az eszköz biztonságos működését vagy a felhasználók egészségét és biztonságát, ha előre látható módon, ám a kiadott használati utasításnak nem megfelelően használják őket.

1.2.   Megbízhatóság és rendelkezésre állás

A szerelvény mozgásában részt vevő rögzített és mozgó rendszerelemek felügyeletét és karbantartását úgy kell megszervezni, elvégezni és mennyiségileg meghatározni, hogy üzemeltetésük a rendeltetés szerinti feltételek mellett folytatódhasson.

1.3.   Egészség

| 1.3.1. | Nem használhatók fel a vonatokon és a vasúti infrastruktúrában olyan anyagok, amelyek használati módjuknál fogva valószínűsíthetően veszélyeztethetik a hozzáférők egészségét. |
| --- | --- |

1.3.1.

Nem használhatók fel a vonatokon és a vasúti infrastruktúrában olyan anyagok, amelyek használati módjuknál fogva valószínűsíthetően veszélyeztethetik a hozzáférők egészségét.

| 1.3.2. | Ezeket az anyagokat olyan módon kell kiválasztani, felhasználni és alkalmazni, amely korlátozza a káros és veszélyes gőzök és gázok kibocsátását, különösen tűz esetén. |
| --- | --- |

1.3.2.

Ezeket az anyagokat olyan módon kell kiválasztani, felhasználni és alkalmazni, amely korlátozza a káros és veszélyes gőzök és gázok kibocsátását, különösen tűz esetén.

1.4.   Környezetvédelem

| 1.4.1. | A vasúti rendszer létrehozásának és üzemeltetésének környezeti hatásait a rendszer tervezési szakaszában az Unió hatályos rendelkezéseivel összhangban kell felmérni és figyelembe venni. |
| --- | --- |

1.4.1.

A vasúti rendszer létrehozásának és üzemeltetésének környezeti hatásait a rendszer tervezési szakaszában az Unió hatályos rendelkezéseivel összhangban kell felmérni és figyelembe venni.

| 1.4.2. | A vonatokban és az infrastruktúra létesítményeiben használt anyagoknak meg kell akadályozniuk a környezetre káros és veszélyes gőzök és gázok kibocsátását, különösen tűz esetén. |
| --- | --- |

1.4.2.

A vonatokban és az infrastruktúra létesítményeiben használt anyagoknak meg kell akadályozniuk a környezetre káros és veszélyes gőzök és gázok kibocsátását, különösen tűz esetén.

| 1.4.3. | A járműveket és az energiaellátási rendszereket úgy kell tervezni és gyártani, hogy elektromágnesesség szempontjából összeegyeztethetők legyenek azokkal a létesítményekkel, berendezésekkel és köz-, illetve magánhálózatokkal, amelyekkel esetlegesen interferálnának. |
| --- | --- |

1.4.3.

A járműveket és az energiaellátási rendszereket úgy kell tervezni és gyártani, hogy elektromágnesesség szempontjából összeegyeztethetők legyenek azokkal a létesítményekkel, berendezésekkel és köz-, illetve magánhálózatokkal, amelyekkel esetlegesen interferálnának.

| 1.4.4. | A vasúti rendszer működtetésénél tiszteletben kell tartani a zajártalomra vonatkozó hatályos rendelkezéseket. |
| --- | --- |

1.4.4.

A vasúti rendszer működtetésénél tiszteletben kell tartani a zajártalomra vonatkozó hatályos rendelkezéseket.

| 1.4.5. | A vasúti rendszer üzemeltetése átlagos karbantartási állapot esetén nem okozhat megengedhetetlen mértékű talajrezgést a pálya közelében elhelyezkedő területeken. |
| --- | --- |

1.4.5.

A vasúti rendszer üzemeltetése átlagos karbantartási állapot esetén nem okozhat megengedhetetlen mértékű talajrezgést a pálya közelében elhelyezkedő területeken.

1.5.   Műszaki összeegyeztethetőség

Az infrastruktúra és a helyhez kötött berendezések műszaki jellemzőinek összhangban kell lenniük egymással és a vasúti rendszerben alkalmazott vonatok jellemzőivel.

Amennyiben a hálózat bizonyos szakaszain nehezen valósítható meg a megfelelőség biztosítása, úgy lehetőség van átmeneti, a jövőbeni megfelelőséget garantáló megoldások bevezetésére.

2.   Az egyes alrendszerekre vonatkozó követelmények

2.1.   Infrastruktúra

2.1.1.   Biztonság

Megfelelő lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy megakadályozzák a létesítményekhez való hozzáférést vagy a jogosulatlan behatolást.

Intézkedéseket kell tenni a személyi sérülés kockázatával járó veszélyek korlátozására, különösen a vonatok állomásokon való áthaladásánál.

A mindenki számára hozzáférhető infrastruktúrát a személyi biztonságot veszélyeztető tényezők korlátozása mellett kell megtervezni és létrehozni (stabilitás, tűzvédelem, átjárás, evakuálás, peronok stb.).

Megfelelő rendelkezéseket kell hozni a nagyon hosszú alagutak és völgyhidak sajátos biztonsági feltételeinek figyelembevétele érdekében.

2.2.   Energia

2.2.1.   Biztonság

Az energiaellátási rendszer működtetése nem veszélyeztetheti a szerelvények vagy személyek (felhasználók, üzemeltető személyzet, a pálya mellett lakók és harmadik felek) biztonságát.

2.2.2.   Környezetvédelem

A villamos- vagy a hőenergia-ellátási rendszerek működése a meghatározott értéken túl nem terhelheti a környezetet.

2.2.3.   Műszaki összeegyeztethetőség

A villamos- és hőenergia-ellátási rendszereknek:

| — | biztosítaniuk kell, hogy a vonatok elérjék a meghatározott teljesítményszinteket, |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy a vonatok elérjék a meghatározott teljesítményszinteket,

| — | a villamosenergia-ellátási rendszereknek kompatibiliseknek kell lenniük az a vonatokra szerelt áramszedőkkel. |
| --- | --- |

—

a villamosenergia-ellátási rendszereknek kompatibiliseknek kell lenniük az a vonatokra szerelt áramszedőkkel.

2.3.   Ellenőrzés-irányítás és jelzés

2.3.1.   Biztonság

Az ellenőrző-irányító és jelzőrendszereknek és eljárásoknak lehetővé kell tenniük, hogy a vonatok olyan biztonsági szinten közlekedjenek, amely megfelel a hálózatra vonatkozóan kitűzött céloknak. Az ellenőrző-irányító és jelzőrendszereknek korlátozott üzemmód esetében is biztosítaniuk kell a közlekedni engedélyezett vonatok biztonságos áthaladását.

2.3.2.   Műszaki összeegyeztethetőség

Az összeegyeztethető ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek elfogadása után gyártott vagy kifejlesztett minden új infrastrukturális elemet és járművet ezekhez a rendszerekhez kell igazítani.

A vonatok vezetőállásában üzembe helyezett ellenőrző-irányító és jelzőrendszereknek a vasúti rendszer teljes hálózatán lehetővé kell tenniük a meghatározott feltételek melletti folyamatos működést.

2.4.   Gördülőállomány

2.4.1.   Biztonság

A járművek, illetve a köztük levő kapcsolóelemek szerkezetét úgy kell megtervezni, hogy ütközés vagy kisiklás esetén védjék az utasokat és a vezetőfülkét.

Az elektromos berendezések nem veszélyeztethetik az ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek biztonságát és működését.

A fékezési technikáknak és a kifejtett nyomásnak összeegyeztethetőnek kell lenniük a pálya, az építmények és a jelzőrendszerek konstrukciójával.

Megfelelő intézkedéseket kell hozni a feszültség alatt levő elemekhez való hozzáférés megakadályozására, a személyi biztonság védelme érdekében.

Rendelkezésre kell állniuk olyan eszközöknek, amelyek veszély esetén lehetővé teszik az utasok számára, hogy értesítsék a mozdonyvezetőt
  , illetve a vonatkísérőt,
  és
  kérhessék
  a kísérőszemélyzetet

  kísérőszemélyzet, hogy lépjen kapcsolatba a mozdonyvezetővel
  . [Mód. 148]

A peronajtókat

  vonatokat úgy kell kialakítani, hogy biztonságosan be és ki lehessen szállni.
  Az
  ajtók nyitó- és zárómechanizmusainak, a peron és az ajtó közötti nyílás szélességének és a vonatok indításának garantálnia kell az
  az utazók biztonságát. garantáló záró- és nyitórendszerrel

  A vonatokat úgy
  kell ellátni

  megtervezni, hogy az utazók ne szorulhassanak be
  . [Mód. 149]

Gondoskodni kell vészkijáratokról és azok jelzéséről.

Megfelelő rendelkezéseket kell hozni a nagyon hosszú alagutak sajátos biztonsági feltételeinek figyelembevétele érdekében.

A vonatok fedélzetén kötelező a megfelelő fényerejű és működési idejű vészvilágítási rendszer.

A vonatokat fel kell szerelni kihangosító rendszerrel, amely lehetővé teszi, hogy az utazószemélyzet
  , illetve a mozdonyvezető
  tájékoztathassa az utasokat. [Mód. 150]

Az utazókkal mind az állomásokon, mind pedig a vonatokon könnyen érthető és átfogó módon tájékoztatni kell a szükséges helyi szabályokról (belépési tilalom, be- és kijáratok, magatartási szabályok, mozgáskorlátozottak hozzáférése, a jelölések jelentése, veszélyes helyek stb.). [Mód. 151]

2.4.2.   Megbízhatóság és rendelkezésre állás

A létfontosságú berendezések: a futó-, vontató-, fékberendezések és az ellenőrző-irányító rendszer tervezésének lehetővé kell tennie, hogy a vonat különleges korlátozó feltételek esetén is folytathassa útját, a működőképes berendezések károsítása nélkül.

2.4.3.   Műszaki összeegyeztethetőség

Az elektromos berendezéseknek alkalmasnak kell lenniük az együttműködésre az ellenőrző-irányító és jelzőrendszerekkel.

Elektromos vontatás esetén az áramszedők tulajdonságainak olyanoknak kell lenniük, hogy lehetővé tegyék a vasúti rendszer energiaellátási rendszerét használó közlekedést.

A járművek jellemzőinek olyanoknak kell lenniük, hogy lehetővé tegyék az azokon a vonalakon történő közlekedést, amelyeken tervezik az üzemeltetésüket, az éghajlati
  és topográfiai
  viszonyok figyelembevételével. [Mód. 152]

2.4.4.   Ellenőrzések

A szerelvényeket regisztráló készülékkel kell felszerelni. A készülék által gyűjtött adatokat és az információ feldolgozását harmonizálni kell.

2.5.   Karbantartás

2.5.1.   Egészség és biztonság

A központokban alkalmazott műszaki berendezéseknek és eljárásoknak garantálniuk kell az alrendszer biztonságos működtetését, és nem jelenthetnek veszélyt egészségügyi és biztonsági szempontból.

2.5.2.   Környezetvédelem

A karbantartási központokban alkalmazott műszaki berendezések és eljárások nem léphetik túl a környezet szempontjából engedélyezett szennyezési szintet.

2.5.3.   Műszaki összeegyeztethetőség

A járművek karbantartási berendezéseinek lehetővé kell tenniük biztonsági és egészségvédelmi, valamint kényelemre irányuló műveletek elvégzését mindazon állományon, amelyhez tervezték őket.

2.6.   Forgalomüzemeltetés és -irányítás

2.6.1.   Biztonság

A hálózatüzemeltetési szabályokat, valamint a mozdonyvezetők
  , a műszaki járműszolgálat, a forgalmiszolgálat-vezető
  és az utazószemélyzet képesítését, illetve az irányító központok személyzetének képesítését oly módon kell összehangolni, hogy biztosítható legyen a biztonságos üzemeltetés, tekintetbe véve a határátlépéssel járó és a belföldi szolgáltatások követelményeinek eltéréseit.
  Az egész Unióban törekedni kell a magas szintű képzés biztosítására, fejlett szakképesítésekkel
  . [Mód. 153]

A magas biztonsági szintet a karbantartási tevékenységek és rendszerességük, a karbantartási és irányítási központok személyzetének képzése és képesítése, valamint az érintett üzemeltetők által az irányítási és karbantartási központokban bevezetett minőségbiztosítási rendszer útján kell elérni.

2.6.2.   Megbízhatóság és rendelkezésre állás

A magas megbízhatósági és rendelkezésre állási szintet a rendszeres karbantartási tevékenység, a karbantartási és irányítási központok személyzetének képzése és képzettsége, valamint az érintett üzemeltetők által az irányítási és karbantartási központokban bevezetett minőségbiztosítási rendszer útján kell elérni.

2.6.3.   Műszaki összeegyeztethetőség

A hálózatüzemeltetési szabályokat, valamint a mozdonyvezetők és az utazószemélyzet, illetve a forgalomirányítók képesítését oly módon kell összehangolni, hogy biztosítható legyen a vasúti rendszer hatékony üzemeltetése, tekintetbe véve a határátlépéssel járó és a belföldi szolgáltatások követelményeinek eltéréseit.

2.7.   Telematikai alkalmazások személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokhoz

2.7.1.   Műszaki összeegyeztethetőség

A telematikai alkalmazásokra vonatkozó alapvető követelmények garantálják a szolgáltatások minőségének egy minimális szintjét az utasok és árufuvarozók részére, különösen a műszaki összeegyeztethetőség tekintetében.

Lépéseket kell tenni a következők biztosítása érdekében:

| — | az adatbázisok, szoftverek és adatátviteli jegyzőkönyvek fejlesztését úgy kell megoldani, hogy az lehetővé tegye a maximális adatcserét a különböző alkalmazások és üzemeltetők között, kivéve a bizalmas kereskedelmi adatok kezelését, |
| --- | --- |

—

az adatbázisok, szoftverek és adatátviteli jegyzőkönyvek fejlesztését úgy kell megoldani, hogy az lehetővé tegye a maximális adatcserét a különböző alkalmazások és üzemeltetők között, kivéve a bizalmas kereskedelmi adatok kezelését,

| — | az információk könnyen hozzáférhetőek legyenek a felhasználók számára. |
| --- | --- |

—

az információk könnyen hozzáférhetőek legyenek a felhasználók számára.

2.7.2.   Megbízhatóság és rendelkezésre állás

Az adatbázisok, szoftverek és adatátviteli jegyzőkönyvek használati, kezelési, aktualizálási és karbantartási módjának biztosítania kell a rendszerek hatékonyságát és a szolgáltatás minőségét.

2.7.3.   Egészség

Az adott rendszerek és felhasználók közötti kapcsolódási pontoknak ki kell elégíteniük a minimális ergonómiai és egészségvédelmi előírásokat.

2.7.4.   Biztonság

Garantálni kell az adatok megfelelő integritását és megbízhatóságát a biztonsággal kapcsolatos információk tárolása és továbbítása során.

IV. MELLÉKLET

A. RÉSZ

A hatályon kívül helyezett irányelvek és későbbi módosításaiknak a listája

(az 55. cikkben említettek szerint)

| 2008/57/EK irányelv | (HL L 191., 2008.7.18., 1. o.) |
| --- | --- |
| 2009/131/EK irányelv | (HL L 273., 2009.10.17., 12. o.) |
| 2011/18/EU irányelv | (HL L 57., 2011.3.2., 21. o.) |

2008/57/EK irányelv

(HL L 191., 2008.7.18., 1. o.)

2009/131/EK irányelv

(HL L 273., 2009.10.17., 12. o.)

2011/18/EU irányelv

(HL L 57., 2011.3.2., 21. o.)

B. RÉSZ

A nemzeti jogba való átültetésre vonatkozó határidők

(az 55. cikkben említettek szerint)

| Irányelv | Az átültetés határideje |
| --- | --- |
| 2008/57/EK irányelv | 2010. július 19. |
| 2009/131/EK irányelv | 2010. július 19. |
| 2011/18/EU irányelv | 2011. december 31. |

Irányelv

Az átültetés határideje

2008/57/EK irányelv

2010. július 19.

2009/131/EK irányelv

2010. július 19.

2011/18/EU irányelv

2011. december 31.

V. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 2008/57/EK irányelv | Ezen irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk, a)–z) pont | 2. cikk, 1–24. pont |
| ----- | 2. cikk, 25–41. pont |
| 3. cikk | ----- |
| 4. cikk | 3. cikk |
| 5. cikk, (1)–(3) bekezdés g) pont | 4. cikk, (1)–(3) bekezdés g) pont |
| ----- | 4. cikk, (3) bekezdés h) és i) pont |
| 5. cikk, (4)–(8) bekezdés | 4. cikk, (4)–(8) bekezdés |
| 6. cikk | 5. cikk |
| 7. cikk | 6. cikk |
| 8. cikk | ----- |
| 9. cikk | 7. cikk |
| 10. cikk | 8. cikk |
| 11. cikk | 9. cikk |
| 12. cikk | ----- |
| 13. cikk | 10. cikk |
| 14. cikk | 11. cikk |
| 15. cikk, (1) bekezdés | A 18. cikk, (3) bekezdés és 19. cikk (2) bekezdés |
| 15. cikk, (2) és (3) bekezdés | ----- |
| 16. cikk | 12. cikk |
| 17. cikk | 13. cikk és 14. cikk. |
| 18. cikk | 15. cikk |
| 19. cikk | 16. cikk |
| ----- | 17. cikk |
| ----- | 18. cikk (kivéve a 18. cikk (3) bekezdését) |
| ----- | 19. cikk és 20. cikk. |
| 20. cikk | ----- |
| 21. cikk | 21. cikk |
| 22–25. cikk | ----- |
| 26. cikk | 22. cikk |
| 27. cikk | 14. cikk, (8) bekezdés |
| 28. cikk és VIII. melléklet | 23–41. cikk |
| 29. cikk | 48. cikk |
| 30. cikk és 31. cikk. | ----- |
| 32. cikk | 42. cikk |
| 33. cikk | 43. cikk |
| 34. cikk | 44. cikk |
| 35. cikk | 45. cikk |
| 36. cikk | ----- |
| ----- | 46. cikk és 47. cikk |
| 37. cikk | 49. cikk |
| 38. cikk | 54. cikk |
| 39. cikk | 50. cikk |
| ----- | 51. cikk és 52. cikk. |
| ----- | 53. cikk |
| 40. cikk | 55. cikk |
| 41. cikk | 56. cikk |
| 42. cikk | 57. cikk |
| I–III. melléklet | I–III. melléklet |
| IV. melléklet | 8. cikk, (2) bekezdés |
| V. és VI. melléklet | 15. cikk, (7) bekezdés |
| VII. melléklet | 14. cikk, (8) bekezdés |
| VIII. melléklet | 27., 28. és 29. cikk |
| IX. melléklet | 7. cikk, (3) bekezdés |
| X. melléklet | IV. melléklet |
| XI. melléklet | V. melléklet |

2008/57/EK irányelv

Ezen irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk, a)–z) pont

2. cikk, 1–24. pont

-----

2. cikk, 25–41. pont

3. cikk

-----

4. cikk

3. cikk

5. cikk, (1)–(3) bekezdés g) pont

4. cikk, (1)–(3) bekezdés g) pont

-----

4. cikk, (3) bekezdés h) és i) pont

5. cikk, (4)–(8) bekezdés

4. cikk, (4)–(8) bekezdés

6. cikk

5. cikk

7. cikk

6. cikk

8. cikk

-----

9. cikk

7. cikk

10. cikk

8. cikk

11. cikk

9. cikk

12. cikk

-----

13. cikk

10. cikk

14. cikk

11. cikk

15. cikk, (1) bekezdés

A 18. cikk, (3) bekezdés és 19. cikk (2) bekezdés

15. cikk, (2) és (3) bekezdés

-----

16. cikk

12. cikk

17. cikk

13. cikk és 14. cikk.

18. cikk

15. cikk

19. cikk

16. cikk

-----

17. cikk

-----

18. cikk (kivéve a 18. cikk (3) bekezdését)

-----

19. cikk és 20. cikk.

20. cikk

-----

21. cikk

21. cikk

22–25. cikk

-----

26. cikk

22. cikk

27. cikk

14. cikk, (8) bekezdés

28. cikk és VIII. melléklet

23–41. cikk

29. cikk

48. cikk

30. cikk és 31. cikk.

-----

32. cikk

42. cikk

33. cikk

43. cikk

34. cikk

44. cikk

35. cikk

45. cikk

36. cikk

-----

-----

46. cikk és 47. cikk

37. cikk

49. cikk

38. cikk

54. cikk

39. cikk

50. cikk

-----

51. cikk és 52. cikk.

-----

53. cikk

40. cikk

55. cikk

41. cikk

56. cikk

42. cikk

57. cikk

I–III. melléklet

I–III. melléklet

IV. melléklet

8. cikk, (2) bekezdés

V. és VI. melléklet

15. cikk, (7) bekezdés

VII. melléklet

14. cikk, (8) bekezdés

VIII. melléklet

27., 28. és 29. cikk

IX. melléklet

7. cikk, (3) bekezdés

X. melléklet

IV. melléklet

XI. melléklet

V. melléklet

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/485 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/485

---

P7_TA(2014)0150

A vasúti biztonság ***I

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti biztonságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozott szöveg) (COM(2013)0031 – C7-0028/2013 – 2013/0016(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 285/55)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság által a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra (COM(2013)0031), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra (COM(2013)0031),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0028/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0028/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a litván parlament, a román szenátus és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. számú jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a litván parlament, a román szenátus és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. számú jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. október 8-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. október 8-i véleményére (2),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése alapján a Jogi Bizottság által a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottságnak küldött levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése alapján a Jogi Bizottság által a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottságnak küldött levélre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0015/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0015/2014),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

(2)  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

(3)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0016

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a vasúti biztonságról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott szöveg)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) jelentősen módosult. Mivel most további módosításokra kerül sor, a szöveget az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) jelentősen módosult. Mivel most további módosításokra kerül sor, a szöveget az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.

| (1a) | A vasút immáron a legbiztonságosabb közlekedési mód az Unióban, és az elmúlt évtizedekben tovább javult a biztonsággal kapcsolatos teljesítménye. Jóllehet a vasúti szállítási teljesítmény az 1970-es 200 milliárd utaskilométerről mára több mint 300 milliárd utaskilométerre nőtt, a vasúti utasok haláleseteinek évi átlagos száma az 1970-es évek elején jegyzett 400-ról mára 100 alá csökkent. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(1a)

A vasút immáron a legbiztonságosabb közlekedési mód az Unióban, és az elmúlt évtizedekben tovább javult a biztonsággal kapcsolatos teljesítménye. Jóllehet a vasúti szállítási teljesítmény az 1970-es 200 milliárd utaskilométerről mára több mint 300 milliárd utaskilométerre nőtt, a vasúti utasok haláleseteinek évi átlagos száma az 1970-es évek elején jegyzett 400-ról mára 100 alá csökkent. [Mód. 1]

| (1b) | Nemcsak az utasok és az alkalmazottak, köztük az alvállalkozók személyzete számára kell biztosítani a biztonságot, hanem a vasúti átjárók használóinak és a vasútvonalak közelében lakók számára is. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(1b)

Nemcsak az utasok és az alkalmazottak, köztük az alvállalkozók személyzete számára kell biztosítani a biztonságot, hanem a vasúti átjárók használóinak és a vasútvonalak közelében lakók számára is. [Mód. 2]

| (1c) | A műszaki és tudományos fejlődéssel párhuzamosan tovább kell javítani a vasúti biztonságot, figyelembe véve a vasúti közlekedés versenyképességének várható növekedését. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(1c)

A műszaki és tudományos fejlődéssel párhuzamosan tovább kell javítani a vasúti biztonságot, figyelembe véve a vasúti közlekedés versenyképességének várható növekedését. [Mód. 3]

| (1d) | Az uniós vasúti környezet mélyreható változáson ment keresztül, amelynek oka többek között az 1990-es évek eleje óta elfogadott három uniós vasúti csomag. Az egységes európai vasúti térség fokozatos létrehozását a szereplők számának megsokszorozódása, az alvállalkozók bevonásának fokozódása és a piacra való belépések gyakoribbá válása jellemzi. A terület összetettségének növekedésével összefüggésben a vasúti biztonság alapvetően az összes szereplő – azaz a vasúttársaságok, a pályahálózat-működtetők, a vasúti ágazat és a biztonsági hatóságok – közötti együttműködéstől függ. A biztonsági jogszabályoknak figyelembe kell venniük ezeket a fejleményeket, valamint megfelelő információs, irányítási és sürgősségi eljárásokat és eszközöket kell bevezetniük. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(1d)

Az uniós vasúti környezet mélyreható változáson ment keresztül, amelynek oka többek között az 1990-es évek eleje óta elfogadott három uniós vasúti csomag. Az egységes európai vasúti térség fokozatos létrehozását a szereplők számának megsokszorozódása, az alvállalkozók bevonásának fokozódása és a piacra való belépések gyakoribbá válása jellemzi. A terület összetettségének növekedésével összefüggésben a vasúti biztonság alapvetően az összes szereplő – azaz a vasúttársaságok, a pályahálózat-működtetők, a vasúti ágazat és a biztonsági hatóságok – közötti együttműködéstől függ. A biztonsági jogszabályoknak figyelembe kell venniük ezeket a fejleményeket, valamint megfelelő információs, irányítási és sürgősségi eljárásokat és eszközöket kell bevezetniük. [Mód. 4]

| (2) | A 2004/49/EK irányelv – a biztonsági szabályok tartalmának, a vasúttársaságok biztonsági tanúsítványának, a biztonsági hatóságok feladatainak és szerepének, továbbá a balesetek kivizsgálásának az összehangolása révén – közös szabályozási keretet hozott létre a vasúti biztonság vonatkozásában. A vasúti közlekedési szolgáltatások egységes piacának kialakítására irányuló további erőfeszítésekhez azonban

  folyamatban lévő kialakítása azzal a következménnyel jár
  ,
  hogy megsokszorozódik a különböző szereplők és kommunikációs felületek száma. Annak érdekében, hogy e körülmények között garantálják a vasútbiztonságot,
  az említett irányelv alapos felülvizsgálatára van szükség. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(2)

A 2004/49/EK irányelv – a biztonsági szabályok tartalmának, a vasúttársaságok biztonsági tanúsítványának, a biztonsági hatóságok feladatainak és szerepének, továbbá a balesetek kivizsgálásának az összehangolása révén – közös szabályozási keretet hozott létre a vasúti biztonság vonatkozásában. A vasúti közlekedési szolgáltatások egységes piacának kialakítására irányuló további erőfeszítésekhez azonban

  folyamatban lévő kialakítása azzal a következménnyel jár
  ,
  hogy megsokszorozódik a különböző szereplők és kommunikációs felületek száma. Annak érdekében, hogy e körülmények között garantálják a vasútbiztonságot,
  az említett irányelv alapos felülvizsgálatára van szükség. [Mód. 5]

| (2a) | A biztonsági követelmények terén fennálló – az Unión belüli vasúti közlekedés optimális működésére is kiható – különbségek miatt különösen fontos, hogy ne álljon le az üzemeltetési és biztonsági szabályokkal, valamint a balesetek kivizsgálására vonatkozó szabályokkal kapcsolatos harmonizációs folyamat. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(2a)

A biztonsági követelmények terén fennálló – az Unión belüli vasúti közlekedés optimális működésére is kiható – különbségek miatt különösen fontos, hogy ne álljon le az üzemeltetési és biztonsági szabályokkal, valamint a balesetek kivizsgálására vonatkozó szabályokkal kapcsolatos harmonizációs folyamat. [Mód. 6]

| (2b) | Az összehangolás azonban egyetlen tagállam jelenlegi biztonsági szintjét sem veszélyeztetheti. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(2b)

Az összehangolás azonban egyetlen tagállam jelenlegi biztonsági szintjét sem veszélyeztetheti. [Mód. 7]

| (2c) | A vasúti biztonság, valamint az emberi élet, a közegészség és a környezet védelme szempontjából az a legfontosabb, hogy megfelelően végrehajtsák és tovább javítsák a 96/49/EK tanácsi irányelvet

   (5)

  és a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet

   (6)
  . [Mód. 8] |
| --- | --- |

(2c)

A vasúti biztonság, valamint az emberi élet, a közegészség és a környezet védelme szempontjából az a legfontosabb, hogy megfelelően végrehajtsák és tovább javítsák a 96/49/EK tanácsi irányelvet

   (5)

  és a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet

   (6)
  . [Mód. 8]

| (3) | Számos tagállamban a metrókra, villamosokra,
  villamos-vonatokra,
  valamint más városi és regionális vasúti rendszerekre helyi vagy regionális biztonsági szabályok vonatkoznak; ezeket gyakran a helyi vagy regionális hatóságok felügyelik, és nem terjednek ki rájuk a kölcsönös átjárhatóságra vagy az engedélyezésre vonatkozó uniós követelmények. Továbbá mivel a villamosokra gyakran a közúti biztonsági előírások vonatkoznak, így vasúti biztonsági szabályokkal nem szabályozhatók teljes mértékben. Ezért indokolt a szóban forgó helyi vasúti rendszereket kizárni az irányelv hatályából. Ez nem akadálya annak, hogy a tagállamok – ha indokoltnak találják – az irányelv rendelkezéseit önkéntes alapon alkalmazzák a helyi vasúti rendszerekre. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(3)

Számos tagállamban a metrókra, villamosokra,
  villamos-vonatokra,
  valamint más városi és regionális vasúti rendszerekre helyi vagy regionális biztonsági szabályok vonatkoznak; ezeket gyakran a helyi vagy regionális hatóságok felügyelik, és nem terjednek ki rájuk a kölcsönös átjárhatóságra vagy az engedélyezésre vonatkozó uniós követelmények. Továbbá mivel a villamosokra gyakran a közúti biztonsági előírások vonatkoznak, így vasúti biztonsági szabályokkal nem szabályozhatók teljes mértékben. Ezért indokolt a szóban forgó helyi vasúti rendszereket kizárni az irányelv hatályából. Ez nem akadálya annak, hogy a tagállamok – ha indokoltnak találják – az irányelv rendelkezéseit önkéntes alapon alkalmazzák a helyi vasúti rendszerekre. [Mód. 9]

| (4) | Az uniós vasúti rendszert általában magas szintű biztonság jellemzi, különösen a közúti szállításhoz képest. A műszaki és tudományos fejlődéssel párhuzamosan tovább kell javítani a vasúti biztonságot, azokban az esetekben, amikor az

  amennyiben
  ésszerű keretek közt kivitelezhető, figyelembe véve a vasúti közlekedés versenyképességének várható növekedését. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(4)

Az uniós vasúti rendszert általában magas szintű biztonság jellemzi, különösen a közúti szállításhoz képest. A műszaki és tudományos fejlődéssel párhuzamosan tovább kell javítani a vasúti biztonságot, azokban az esetekben, amikor az

  amennyiben
  ésszerű keretek közt kivitelezhető, figyelembe véve a vasúti közlekedés versenyképességének várható növekedését. [Mód. 10]

| (4a) | A biztonság nagymértékben függ a vasúti infrastruktúra, az üzemeltetés, a gyártók és a biztonsági hatóságok közötti együttműködéstől. Megfelelő eszközöket kell használni és kidolgozni a biztonság garantálása és javítása érdekében. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(4a)

A biztonság nagymértékben függ a vasúti infrastruktúra, az üzemeltetés, a gyártók és a biztonsági hatóságok közötti együttműködéstől. Megfelelő eszközöket kell használni és kidolgozni a biztonság garantálása és javítása érdekében. [Mód. 11]

| (5) | A vasúti rendszer fő szereplői, a pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok

  minden szereplője

  a saját területükön

  területén
  teljes felelősséggel tartoznak

  tartozik
  a rendszer biztonságáért. Minden indokolt esetben együtt kell működniük a kockázatok csökkentésére irányuló intézkedések végrehajtásában. A tagállamoknak egyértelműen különbséget kell tenniük a biztonsággal kapcsolatos közvetlen felelősség és a nemzeti biztonsági hatóságoknak a nemzeti keretszabályok létrehozásával és valamennyi piaci szereplő teljesítményének felügyeletével kapcsolatos feladatai között. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(5)

A vasúti rendszer fő szereplői, a pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok

  minden szereplője

  a saját területükön

  területén
  teljes felelősséggel tartoznak

  tartozik
  a rendszer biztonságáért. Minden indokolt esetben együtt kell működniük a kockázatok csökkentésére irányuló intézkedések végrehajtásában. A tagállamoknak egyértelműen különbséget kell tenniük a biztonsággal kapcsolatos közvetlen felelősség és a nemzeti biztonsági hatóságoknak a nemzeti keretszabályok létrehozásával és valamennyi piaci szereplő teljesítményének felügyeletével kapcsolatos feladatai között. [Mód. 12]

| (6) | A vasúti rendszer üzemeltetésével kapcsolatban a pályahálózat-működtetőkre és a vasúttársaságokra háruló felelősség nem zárja ki más szereplők – például gyártók, szállítók, feladók, berakók,
  kirakodók, címzettek,
  töltők, karbantartásért felelős szervezetek, karbantartási szolgáltatók, kocsiüzemeltetők,
  járműtulajdonosok
  ,
  járműüzemeltetők,
  szolgáltatók és beszerzéssel foglalkozó szervezetek – felelősségvállalását termékeikért, illetve szolgáltatásaikért
  , valamint a kockázatkezelési intézkedések bevezetéséért
  . A nem megfelelő felelősségvállalás kockázatának elkerülése érdekében indokolt, hogy mindegyik érintett szereplő
  szerződéses megállapodások keretében
  a saját folyamatáért tartozzon felelősséggel. A vasúti rendszer minden szereplőjének felelőssége a többi szereplő
  , többek között az illetékes hatóságok
  irányában, hogy minden, a járművek közlekedőképességének ellenőrzése szempontjából

  biztonságos működésének biztosításához szükséges minden
  lényeges információt hiánytalanul és pontosan átadjon.
  , különös tekintettel a

  Ez vonatkozik különösen a jármű állapotára és üzemi előzményeire, a karbantartási nyilvántartásra, a rakodási műveletek nyomonkövethetőségére és a fuvarlevelekre vonatkozó információkra. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(6)

A vasúti rendszer üzemeltetésével kapcsolatban a pályahálózat-működtetőkre és a vasúttársaságokra háruló felelősség nem zárja ki más szereplők – például gyártók, szállítók, feladók, berakók,
  kirakodók, címzettek,
  töltők, karbantartásért felelős szervezetek, karbantartási szolgáltatók, kocsiüzemeltetők,
  járműtulajdonosok
  ,
  járműüzemeltetők,
  szolgáltatók és beszerzéssel foglalkozó szervezetek – felelősségvállalását termékeikért, illetve szolgáltatásaikért
  , valamint a kockázatkezelési intézkedések bevezetéséért
  . A nem megfelelő felelősségvállalás kockázatának elkerülése érdekében indokolt, hogy mindegyik érintett szereplő
  szerződéses megállapodások keretében
  a saját folyamatáért tartozzon felelősséggel. A vasúti rendszer minden szereplőjének felelőssége a többi szereplő
  , többek között az illetékes hatóságok
  irányában, hogy minden, a járművek közlekedőképességének ellenőrzése szempontjából

  biztonságos működésének biztosításához szükséges minden
  lényeges információt hiánytalanul és pontosan átadjon.
  , különös tekintettel a

  Ez vonatkozik különösen a jármű állapotára és üzemi előzményeire, a karbantartási nyilvántartásra, a rakodási műveletek nyomonkövethetőségére és a fuvarlevelekre vonatkozó információkra. [Mód. 13]

| (6a) | A tehervagonokat érintő súlyos balesetek előfordulása megmutatta, hogy a tehervagonok, személyszállító járművek és mozdonyok karbantartásának gyakoriságára és intervallumaira vonatkozó, uniós szinten harmonizált kötelező szabályokra van szükség. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(6a)

A tehervagonokat érintő súlyos balesetek előfordulása megmutatta, hogy a tehervagonok, személyszállító járművek és mozdonyok karbantartásának gyakoriságára és intervallumaira vonatkozó, uniós szinten harmonizált kötelező szabályokra van szükség. [Mód. 14]

| (7) | Minden vasúttársaságnak, pályahálózat-működtetőnek és jármű-karbantartásért felelős szervezetnek biztosítania kell, hogy szerződéses megbízottai és egyéb szerződő felei kockázatkezelési intézkedéseket hajtsanak végre. Ennek érdekében a közös biztonsági módszerekben foglalt nyomonkövetési módszereket helyénvaló alkalmazniuk. Szerződéses megbízottaiknak az említett eljárást szerződéses megállapodások alapján indokolt alkalmazniuk. Mivel e megállapodások a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők biztonsági rendszerének alapvető részét képezik, indokolt, hogy a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők az Európai Vasúti Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) vagy a nemzeti biztonsági hatóság kérésére a felügyeleti tevékenységek kapcsán közöljék szerződéses megállapodásaikat. |
| --- | --- |

(7)

Minden vasúttársaságnak, pályahálózat-működtetőnek és jármű-karbantartásért felelős szervezetnek biztosítania kell, hogy szerződéses megbízottai és egyéb szerződő felei kockázatkezelési intézkedéseket hajtsanak végre. Ennek érdekében a közös biztonsági módszerekben foglalt nyomonkövetési módszereket helyénvaló alkalmazniuk. Szerződéses megbízottaiknak az említett eljárást szerződéses megállapodások alapján indokolt alkalmazniuk. Mivel e megállapodások a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők biztonsági rendszerének alapvető részét képezik, indokolt, hogy a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők az Európai Vasúti Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) vagy a nemzeti biztonsági hatóság kérésére a felügyeleti tevékenységek kapcsán közöljék szerződéses megállapodásaikat.

| (7a) | A gyártók, a karbantartási vállalkozók és a vasúttársaságok közötti együttműködés intenzitása csökkent az elmúlt évtizedekben. Ez a teljes vasúti rendszer biztonságának garantálása érdekében szükségessé teszi a karbantartások ütemezésével és a minőséggel kapcsolatos minimumkövetelmények összehangolását. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(7a)

A gyártók, a karbantartási vállalkozók és a vasúttársaságok közötti együttműködés intenzitása csökkent az elmúlt évtizedekben. Ez a teljes vasúti rendszer biztonságának garantálása érdekében szükségessé teszi a karbantartások ütemezésével és a minőséggel kapcsolatos minimumkövetelmények összehangolását. [Mód. 15]

| (8) | Közös biztonsági célok és közös biztonsági módszerek fokozatos bevezetésére került sor a magas biztonsági színvonal fenntartása és – amennyiben szükséges és ésszerű keretek között megvalósítható – javítása érdekében. E céloknak és módszereknek eszközül kell szolgálniuk a piaci szereplők biztonságos voltának és teljesítményének uniós és tagállami szintű értékeléséhez. Közös biztonsági mutatók kerültek rögzítésre, melyek lehetővé teszik annak felmérését, hogy a rendszerek megfelelnek-e a közös biztonsági céloknak, és megkönnyítik a vasút biztonsági teljesítményének nyomon követését. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(8)

Közös biztonsági célok és közös biztonsági módszerek fokozatos bevezetésére került sor a magas biztonsági színvonal fenntartása és – amennyiben szükséges és ésszerű keretek között megvalósítható – javítása érdekében. E céloknak és módszereknek eszközül kell szolgálniuk a piaci szereplők biztonságos voltának és teljesítményének uniós és tagállami szintű értékeléséhez. Közös biztonsági mutatók kerültek rögzítésre, melyek lehetővé teszik annak felmérését, hogy a rendszerek megfelelnek-e a közös biztonsági céloknak, és megkönnyítik a vasút biztonsági teljesítményének nyomon követését. [Mód. 16]

| (9) | A gyakran nemzeti műszaki szabványokra épülő nemzeti biztonsági szabályokat fokozatosan fel kell váltani

  felváltják
  a közös biztonsági célokon, a közös biztonsági módszereken és a kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásokon (ÁME-k) alapuló szabályokkal. A kölcsönös átjárhatóság akadályainak felszámolásához a nemzeti szabályok mennyiségének csökkentésére van szükség az ÁME-k hatályának az uniós vasúti rendszer egészére való kiterjesztése és az ÁME-kben nyitva hagyott kérdések tisztázása révén. Ehhez a tagállamoknak naprakészen kell tartaniuk nemzeti szabályrendszerüket, el kell törölniük az elavulttá vált szabályokat, és erről
  haladéktalanul
  értesíteniük kell a Bizottságot és az Ügynökséget. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(9)

A gyakran nemzeti műszaki szabványokra épülő nemzeti biztonsági szabályokat fokozatosan fel kell váltani

  felváltják
  a közös biztonsági célokon, a közös biztonsági módszereken és a kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásokon (ÁME-k) alapuló szabályokkal. A kölcsönös átjárhatóság akadályainak felszámolásához a nemzeti szabályok mennyiségének csökkentésére van szükség az ÁME-k hatályának az uniós vasúti rendszer egészére való kiterjesztése és az ÁME-kben nyitva hagyott kérdések tisztázása révén. Ehhez a tagállamoknak naprakészen kell tartaniuk nemzeti szabályrendszerüket, el kell törölniük az elavulttá vált szabályokat, és erről
  haladéktalanul
  értesíteniük kell a Bizottságot és az Ügynökséget. [Mód. 17]

| (10) | Figyelembe véve – a
  vasútbiztonság magas szintjének fenntartása mellett – a
  vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát hátráltató akadályok megszüntetésére vonatkozó fokozatos megközelítési módot és ebből következően az ÁME-k elfogadásához szükséges időtartamot, lépéseket kell tenni annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamok a jelenlegi rendszerek különbözőségét fokozó új nemzeti rendelkezéseket fogadjanak el, vagy ilyen hatással járó új projekteket vállaljanak fel. A baleset-megelőzésnek a biztonsági rendszer
  a baleset-megelőzés egyik
  elismert eszköze,
  . A tagállamok, az Ügynökség
  és a vasúttársaságok felelősek azért, hogy a balesetek megismétlődésének megelőzése érdekében azonnali korrekciós intézkedéseket tegyenek. Indokolt, hogy a tagállamok a vasúttársaságok felelősségét ne enyhíthessék olyan módon, hogy közvetlenül egy baleset után új nemzeti szabályokat hoznak. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(10)

Figyelembe véve – a
  vasútbiztonság magas szintjének fenntartása mellett – a
  vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát hátráltató akadályok megszüntetésére vonatkozó fokozatos megközelítési módot és ebből következően az ÁME-k elfogadásához szükséges időtartamot, lépéseket kell tenni annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamok a jelenlegi rendszerek különbözőségét fokozó új nemzeti rendelkezéseket fogadjanak el, vagy ilyen hatással járó új projekteket vállaljanak fel. A baleset-megelőzésnek a biztonsági rendszer
  a baleset-megelőzés egyik
  elismert eszköze,
  . A tagállamok, az Ügynökség
  és a vasúttársaságok felelősek azért, hogy a balesetek megismétlődésének megelőzése érdekében azonnali korrekciós intézkedéseket tegyenek. Indokolt, hogy a tagállamok a vasúttársaságok felelősségét ne enyhíthessék olyan módon, hogy közvetlenül egy baleset után új nemzeti szabályokat hoznak. [Mód. 18]

| (10a) | A vonatok ellenőrző-irányító és jelzőrendszerei kritikus szerepet töltenek be a vasútbiztonság garantálásában. Az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszernek (ERTMS) az Unió vasúthálózatán való harmonizált fejlesztése és bevezetése fontos hozzájárulást jelent a biztonsági szint növeléséhez. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(10a)

A vonatok ellenőrző-irányító és jelzőrendszerei kritikus szerepet töltenek be a vasútbiztonság garantálásában. Az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszernek (ERTMS) az Unió vasúthálózatán való harmonizált fejlesztése és bevezetése fontos hozzájárulást jelent a biztonsági szint növeléséhez. [Mód. 19]

| (11) | Kötelezettségeik és feladataik teljesítése során a pályahálózat-működtetőknek és a vasúttársaságoknak olyan biztonsági rendszert kell létrehozniuk, amely megfelel a közösségi követelményeknek, és közös elemeket tartalmaz. A biztonságról és a biztonsági rendszer megvalósításáról információkkal kell ellátni az Ügynökséget és az érintett tagállam nemzeti biztonsági hatóságát. |
| --- | --- |

(11)

Kötelezettségeik és feladataik teljesítése során a pályahálózat-működtetőknek és a vasúttársaságoknak olyan biztonsági rendszert kell létrehozniuk, amely megfelel a közösségi követelményeknek, és közös elemeket tartalmaz. A biztonságról és a biztonsági rendszer megvalósításáról információkkal kell ellátni az Ügynökséget és az érintett tagállam nemzeti biztonsági hatóságát.

| (11a) | A vasúttársaságoknak és pályahálózat-működtetőknek biztonsági kultúrájukon belül meg kell teremteniük a „méltányossági alapú vasútbiztonsági kultúrát”, hogy ténylegesen bátorítsák a személyzetet a biztonsággal kapcsolatos balesetek, váratlan események és balesetveszélyes helyzetek bejelentésére, anélkül, hogy a személyzet büntetésnek vagy megkülönböztetésnek lenne kitéve. A méltányossági alapú vasútbiztonsági kultúra lehetővé teszi, hogy a vasúti ágazat levonja a tanulságokat a balesetekből, váratlan eseményekből és balesetveszélyes helyzetekből, és ezzel javítsa a munkavállalók és az utazók biztonságát a vasúton. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(11a)

A vasúttársaságoknak és pályahálózat-működtetőknek biztonsági kultúrájukon belül meg kell teremteniük a „méltányossági alapú vasútbiztonsági kultúrát”, hogy ténylegesen bátorítsák a személyzetet a biztonsággal kapcsolatos balesetek, váratlan események és balesetveszélyes helyzetek bejelentésére, anélkül, hogy a személyzet büntetésnek vagy megkülönböztetésnek lenne kitéve. A méltányossági alapú vasútbiztonsági kultúra lehetővé teszi, hogy a vasúti ágazat levonja a tanulságokat a balesetekből, váratlan eseményekből és balesetveszélyes helyzetekből, és ezzel javítsa a munkavállalók és az utazók biztonságát a vasúton. [Mód. 20]

| (12) | Annak érdekében, hogy a vasúti biztonság magas színvonalon álljon, és a feltételek minden vasúttársaságra nézve egyenlők legyenek, ez utóbbiakkal szemben egyforma biztonsági követelményeket kell támasztani. Indokolt, hogy az engedélyezett vasúttársaságok csak biztonsági tanúsítvány birtokában férhessenek hozzá a vasúti infrastruktúrához. A biztonsági tanúsítványnak igazolnia kell, hogy a vasúttársaság kialakította a biztonsági rendszerét, és teljesíteni tudja a vonatkozó biztonsági szabványokat és szabályokat
  minden olyan tagállamban, ahol a társaság működik
  . A nemzetközi szállítási szolgáltatások esetében elegendő a biztonsági rendszer egyszeri jóváhagyása uniós szinten
  vagy azon területre, amelynek vasúti infrastruktúráját a vasúttársaság használja
  . [Mód. 21] |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy a vasúti biztonság magas színvonalon álljon, és a feltételek minden vasúttársaságra nézve egyenlők legyenek, ez utóbbiakkal szemben egyforma biztonsági követelményeket kell támasztani. Indokolt, hogy az engedélyezett vasúttársaságok csak biztonsági tanúsítvány birtokában férhessenek hozzá a vasúti infrastruktúrához. A biztonsági tanúsítványnak igazolnia kell, hogy a vasúttársaság kialakította a biztonsági rendszerét, és teljesíteni tudja a vonatkozó biztonsági szabványokat és szabályokat
  minden olyan tagállamban, ahol a társaság működik
  . A nemzetközi szállítási szolgáltatások esetében elegendő a biztonsági rendszer egyszeri jóváhagyása uniós szinten
  vagy azon területre, amelynek vasúti infrastruktúráját a vasúttársaság használja
  . [Mód. 21]

| (13) | A 2004/49/EK irányelv alapján rögzítésre kerültek a nyomon követés, a megfelelőségértékelés, a felügyelet, valamint a kockázatelemzés és -értékelés tekintetében a vasúttársaságokra és a nemzeti biztonsági hatóságokra
  minimálisan
  alkalmazandó harmonizált módszerek. Ez a szabályozási keret kellően kiforrott ahhoz, hogy fokozatosan át lehessen állni az egész Unióban
  a meghatározott üzemeltetési területen
  érvényes „egységes biztonsági tanúsítványra”. Az egységes biztonsági tanúsítványra való átállás a vasúttársaságok adminisztratív terhének csökkentése révén várhatóan eredményesebbé és hatékonyabbá fogja tenni a vasúti rendszert
  , ezáltal pedig a vasúti közlekedés versenyképesebbé válik az intermodális versenyben
  . [Mód. 22] |
| --- | --- |

(13)

A 2004/49/EK irányelv alapján rögzítésre kerültek a nyomon követés, a megfelelőségértékelés, a felügyelet, valamint a kockázatelemzés és -értékelés tekintetében a vasúttársaságokra és a nemzeti biztonsági hatóságokra
  minimálisan
  alkalmazandó harmonizált módszerek. Ez a szabályozási keret kellően kiforrott ahhoz, hogy fokozatosan át lehessen állni az egész Unióban
  a meghatározott üzemeltetési területen
  érvényes „egységes biztonsági tanúsítványra”. Az egységes biztonsági tanúsítványra való átállás a vasúttársaságok adminisztratív terhének csökkentése révén várhatóan eredményesebbé és hatékonyabbá fogja tenni a vasúti rendszert
  , ezáltal pedig a vasúti közlekedés versenyképesebbé válik az intermodális versenyben
  . [Mód. 22]

| (14) | Az egységes biztonsági tanúsítványt az adott vasúttársaság biztonsági rendszerének kialakításáról szolgáltatott bizonyíték alapján indokolt kiállítani. A bizonyításhoz a vasúttársaságnál végzett helyszíni vizsgálatokon kívül olyan felügyeletre is szükség lehet, amely annak megállapítására szolgál, hogy a vasúttársaság az egységes biztonsági tanúsítvány megszerzése után is megfelelően alkalmazza biztonsági rendszerét. |
| --- | --- |

(14)

Az egységes biztonsági tanúsítványt az adott vasúttársaság biztonsági rendszerének kialakításáról szolgáltatott bizonyíték alapján indokolt kiállítani. A bizonyításhoz a vasúttársaságnál végzett helyszíni vizsgálatokon kívül olyan felügyeletre is szükség lehet, amely annak megállapítására szolgál, hogy a vasúttársaság az egységes biztonsági tanúsítvány megszerzése után is megfelelően alkalmazza biztonsági rendszerét.

| (15) | A pályahálózat-működtető viseli a fő felelősséget a saját vasúti hálózata biztonságos tervezéséért, karbantartásáért és üzemeltetéséért. Indokolt a pályahálózat-működtetőt arra kötelezni, hogy biztonsági rendszerére vonatkozó biztonsági engedélyt szerezzen a nemzeti biztonsági hatóságtól, és hogy a biztonsági követelmények teljesítéséhez egyéb rendelkezéseknek is megfeleljen. |
| --- | --- |

(15)

A pályahálózat-működtető viseli a fő felelősséget a saját vasúti hálózata biztonságos tervezéséért, karbantartásáért és üzemeltetéséért. Indokolt a pályahálózat-működtetőt arra kötelezni, hogy biztonsági rendszerére vonatkozó biztonsági engedélyt szerezzen a nemzeti biztonsági hatóságtól, és hogy a biztonsági követelmények teljesítéséhez egyéb rendelkezéseknek is megfeleljen.

| (16) | A vonatszemélyzet képzése és képesítése a vasútbiztonság kritikus tényezője. A vasúttársaságoknak biztosítaniuk kell, hogy személyzetük megfelelő képesítéssel, tanúsítással és képzéssel rendelkezzen, beleértve azt a helyzetet is, amikor egy másik tagállam hálózatán működnek. A nemzeti biztonsági hatóságoknak nyomon kell követniük és végre kell hajtaniuk az erre irányuló a követelményeket.
   A vonatszemélyzet tanúsítása gyakran áthidalhatatlan akadály

  akadályt jelenthet
  a piacra újonnan belépőknek

  belépők számára
  . A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az adott hálózaton működni kívánó vasúttársaságok rendelkezésére álljanak a vonatszemélyzet képzése és tanúsítása tekintetében a nemzeti szabályok által támasztott követelmények teljesítéséhez szükséges eszközök. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(16)

A vonatszemélyzet képzése és képesítése a vasútbiztonság kritikus tényezője. A vasúttársaságoknak biztosítaniuk kell, hogy személyzetük megfelelő képesítéssel, tanúsítással és képzéssel rendelkezzen, beleértve azt a helyzetet is, amikor egy másik tagállam hálózatán működnek. A nemzeti biztonsági hatóságoknak nyomon kell követniük és végre kell hajtaniuk az erre irányuló a követelményeket.
   A vonatszemélyzet tanúsítása gyakran áthidalhatatlan akadály

  akadályt jelenthet
  a piacra újonnan belépőknek

  belépők számára
  . A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az adott hálózaton működni kívánó vasúttársaságok rendelkezésére álljanak a vonatszemélyzet képzése és tanúsítása tekintetében a nemzeti szabályok által támasztott követelmények teljesítéséhez szükséges eszközök. [Mód. 23]

| (17) | A tehervagonok esetében indokolt a karbantartásért felelős szervezeteket tanúsításnak alávetni. Indokolt, hogy amennyiben a karbantartásért felelős szervezet egy pályahálózat-működtető, a szóban forgó tanúsítás a biztonsági tanúsítási eljárás részét képezze. Az ilyen szervezetnek kiállított tanúsítvány azt hivatott biztosítani, hogy az ezen irányelvben foglalt karbantartási követelmények minden olyan tehervagon esetében teljesüljenek, amelyre kiterjed a szervezet megbízása. Indokolt, hogy a tanúsítvány az Unió egész területére érvényes legyen, és azt olyan szerv állítsa ki, amely ellenőrizni tudja a szervezet által kialakított karbantartási rendszert. Mivel a tehervagonok gyakran vesznek részt nemzetközi forgalomban, és mivel a karbantartásért felelős szervezet több tagállam területén is igénybe vehet műhelyeket, a tanúsító szervezetnek képesnek kell lennie arra, hogy ellenőrzéseit az Unióban bárhol elvégezze. |
| --- | --- |

(17)

A tehervagonok esetében indokolt a karbantartásért felelős szervezeteket tanúsításnak alávetni. Indokolt, hogy amennyiben a karbantartásért felelős szervezet egy pályahálózat-működtető, a szóban forgó tanúsítás a biztonsági tanúsítási eljárás részét képezze. Az ilyen szervezetnek kiállított tanúsítvány azt hivatott biztosítani, hogy az ezen irányelvben foglalt karbantartási követelmények minden olyan tehervagon esetében teljesüljenek, amelyre kiterjed a szervezet megbízása. Indokolt, hogy a tanúsítvány az Unió egész területére érvényes legyen, és azt olyan szerv állítsa ki, amely ellenőrizni tudja a szervezet által kialakított karbantartási rendszert. Mivel a tehervagonok gyakran vesznek részt nemzetközi forgalomban, és mivel a karbantartásért felelős szervezet több tagállam területén is igénybe vehet műhelyeket, a tanúsító szervezetnek képesnek kell lennie arra, hogy ellenőrzéseit az Unióban bárhol elvégezze.

| (17a) | Az Ügynökségnek az ágazati szakértőkkel közösen biztonsági rendszert kell kidolgoznia a biztonsági szempontból kritikus rendszerelemek azonosítására, figyelembe véve a légi közlekedési ágazat tapasztalatait. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(17a)

Az Ügynökségnek az ágazati szakértőkkel közösen biztonsági rendszert kell kidolgoznia a biztonsági szempontból kritikus rendszerelemek azonosítására, figyelembe véve a légi közlekedési ágazat tapasztalatait. [Mód. 24]

| (18) | A nemzeti biztonsági hatóságoknak szervezetileg, jogilag és a döntéshozatal szempontjából teljesen függetleneknek kell lenniük minden vasúttársaságtól, pályahálózat-működtetőtől, kérelmezőtől
  vagy
  beszerzést végző szervtől. Feladataikat nyíltan és megkülönböztetéstől mentesen kell ellátniuk, és együtt kell működniük az Ügynökséggel
  a magas szintű vasútbiztonsággal rendelkező
  egységes vasúti térség létrehozása és a döntéshozatali szempontok összehangolása érdekében.
  Feladataik teljesítése érdekében a nemzeti biztonsági hatóságoknak elégséges költségvetési forrásokkal és kellő számú jól képzett személyzettel kell rendelkezniük.
   A hatékonyság növelése érdekében két vagy több tagállam dönthet úgy, hogy nemzeti biztonsági hatóságaik személyzetét és erőforrásait egyesítik. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(18)

A nemzeti biztonsági hatóságoknak szervezetileg, jogilag és a döntéshozatal szempontjából teljesen függetleneknek kell lenniük minden vasúttársaságtól, pályahálózat-működtetőtől, kérelmezőtől
  vagy
  beszerzést végző szervtől. Feladataikat nyíltan és megkülönböztetéstől mentesen kell ellátniuk, és együtt kell működniük az Ügynökséggel
  a magas szintű vasútbiztonsággal rendelkező
  egységes vasúti térség létrehozása és a döntéshozatali szempontok összehangolása érdekében.
  Feladataik teljesítése érdekében a nemzeti biztonsági hatóságoknak elégséges költségvetési forrásokkal és kellő számú jól képzett személyzettel kell rendelkezniük.
   A hatékonyság növelése érdekében két vagy több tagállam dönthet úgy, hogy nemzeti biztonsági hatóságaik személyzetét és erőforrásait egyesítik. [Mód. 25]

| (18a) | Az egységes vasúti térség létrehozása és a vasútbiztonság javítása érdekében létfontosságú egy egységes biztonsági tanúsítvány bevezetése. Ez szükségessé teszi a feladatoknak és hatásköröknek az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok közötti egyértelmű megosztását. Az Ügynökségnek a biztonsági tanúsítványok tekintetében egyablakos ügyintézőhellyé kell válnia az Unióban, felhasználva a nemzeti biztonsági hatóságok értékes szakértelmét, helyi ismereteit és tapasztalatait. Az Ügynökségnek a ... rendeletben [az Európai vasúti Ügynökségről szóló rendelet] említett szerződéses megállapodások alapján meghatározott konkrét feladatokat és felelősségi köröket kell ruháznia a nemzeti biztonsági hatóságokra, azonban kizárólagos hatáskörrel kell rendelkeznie mind a vasúttársaságok, mind pedig a pályahálózat-működtetők biztonsági tanúsítványainak kiadása, megújítása, módosítása és visszavonása tekintetében. [Mód. 26] |
| --- | --- |

(18a)

Az egységes vasúti térség létrehozása és a vasútbiztonság javítása érdekében létfontosságú egy egységes biztonsági tanúsítvány bevezetése. Ez szükségessé teszi a feladatoknak és hatásköröknek az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok közötti egyértelmű megosztását. Az Ügynökségnek a biztonsági tanúsítványok tekintetében egyablakos ügyintézőhellyé kell válnia az Unióban, felhasználva a nemzeti biztonsági hatóságok értékes szakértelmét, helyi ismereteit és tapasztalatait. Az Ügynökségnek a ... rendeletben [az Európai vasúti Ügynökségről szóló rendelet] említett szerződéses megállapodások alapján meghatározott konkrét feladatokat és felelősségi köröket kell ruháznia a nemzeti biztonsági hatóságokra, azonban kizárólagos hatáskörrel kell rendelkeznie mind a vasúttársaságok, mind pedig a pályahálózat-működtetők biztonsági tanúsítványainak kiadása, megújítása, módosítása és visszavonása tekintetében. [Mód. 26]

| (19) | Amennyiben egy nemzeti biztonsági hatóság olyan vasúttársaság felügyeletében illetékes, amely több tagállamban rendelkezik illetőséggel, indokolt, hogy az Ügynökség tájékoztassa a többi illetékes nemzeti biztonsági hatóságot, és gondoskodjon a felügyeleti tevékenységek összehangolásáról. |
| --- | --- |

(19)

Amennyiben egy nemzeti biztonsági hatóság olyan vasúttársaság felügyeletében illetékes, amely több tagállamban rendelkezik illetőséggel, indokolt, hogy az Ügynökség tájékoztassa a többi illetékes nemzeti biztonsági hatóságot, és gondoskodjon a felügyeleti tevékenységek összehangolásáról.

| (19a) | A mozdonyvezetők és a biztonsági feladatokat ellátó vonatszemélyzet munkaidejére, vezetési idejére és pihenőidejére vonatkozó szabályok betartása döntő fontosságú a vasútbiztonság és a tisztességes verseny szempontjából. A nemzeti biztonsági hatóságoknak kell felelniük e szabályok végrehajtásáért és ellenőrzéséért, valamint a határokon átnyúló műveletekért. Az Ügynökségnek fedélzeti eszközt kell kifejlesztenie, mellyel nyilvántartható a mozdonyvezetők vezetési és pihenőideje. A nemzeti biztonsági hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük a vezetési és pihenőidő határokon átnyúló műveletek esetén történő ellenőrzésére. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(19a)

A mozdonyvezetők és a biztonsági feladatokat ellátó vonatszemélyzet munkaidejére, vezetési idejére és pihenőidejére vonatkozó szabályok betartása döntő fontosságú a vasútbiztonság és a tisztességes verseny szempontjából. A nemzeti biztonsági hatóságoknak kell felelniük e szabályok végrehajtásáért és ellenőrzéséért, valamint a határokon átnyúló műveletekért. Az Ügynökségnek fedélzeti eszközt kell kifejlesztenie, mellyel nyilvántartható a mozdonyvezetők vezetési és pihenőideje. A nemzeti biztonsági hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük a vezetési és pihenőidő határokon átnyúló műveletek esetén történő ellenőrzésére. [Mód. 27]

| (20) | A súlyos vasúti balesetek ritkák. Következményeik azonban súlyosak lehetnek, és ahhoz vezethetnek, hogy a közvélemény kétségbe vonja a vasúti rendszer biztonságos működését. Ezért a balesetek megismétlődésének elkerülése érdekében biztonsági szempontból ki kell vizsgálni az összes ilyen balesetet, a vizsgálat eredményét pedig nyilvánossá kell tenni
  , és be kell illeszteni őket a rendszeres jelentésekbe
  . Más balesetek vagy váratlan események esetében is indokolt biztonsági vizsgálatot lefolytatni, ha azok fontos figyelmeztető előjelei lehetnek súlyos balesteknek.
  E figyelmeztető jelek azonosítása érdekében a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők megteremtik a 3. cikkben meghatározott „méltányossági alapú vasútbiztonsági kultúrát”. [Mód. 28] |
| --- | --- |

(20)

A súlyos vasúti balesetek ritkák. Következményeik azonban súlyosak lehetnek, és ahhoz vezethetnek, hogy a közvélemény kétségbe vonja a vasúti rendszer biztonságos működését. Ezért a balesetek megismétlődésének elkerülése érdekében biztonsági szempontból ki kell vizsgálni az összes ilyen balesetet, a vizsgálat eredményét pedig nyilvánossá kell tenni
  , és be kell illeszteni őket a rendszeres jelentésekbe
  . Más balesetek vagy váratlan események esetében is indokolt biztonsági vizsgálatot lefolytatni, ha azok fontos figyelmeztető előjelei lehetnek súlyos balesteknek.
  E figyelmeztető jelek azonosítása érdekében a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők megteremtik a 3. cikkben meghatározott „méltányossági alapú vasútbiztonsági kultúrát”. [Mód. 28]

| (20a) | A vasúti közlekedés biztonsági rendszerének alapját a visszajelzések, valamint a balesetekből és a repülőeseményekből levont tanulságok képezik, ami az értékes információk jövőbeli elérhetőségének biztosítása érdekében a bizalmas kezelésre vonatkozó előírások szigorú alkalmazását követeli meg. Ebben az összefüggésben a biztonsággal összefüggő érzékeny információkat megfelelő védelemben kell részesíteni. [Mód. 29] |
| --- | --- |

(20a)

A vasúti közlekedés biztonsági rendszerének alapját a visszajelzések, valamint a balesetekből és a repülőeseményekből levont tanulságok képezik, ami az értékes információk jövőbeli elérhetőségének biztosítása érdekében a bizalmas kezelésre vonatkozó előírások szigorú alkalmazását követeli meg. Ebben az összefüggésben a biztonsággal összefüggő érzékeny információkat megfelelő védelemben kell részesíteni. [Mód. 29]

| (20b) | Egy baleset számtalan különböző közérdeket vet fel, mint például a jövőbeni balesetek megakadályozását és a hatékony igazságszolgáltatást. Ezen érdekek túlmutatnak az érintett felek egyedi érdekein és a szóban forgó konkrét eseményen. Az általános közérdek védelme érdekében meg kell teremteni az összes érdek közötti megfelelő egyensúlyt. [Mód. 30] |
| --- | --- |

(20b)

Egy baleset számtalan különböző közérdeket vet fel, mint például a jövőbeni balesetek megakadályozását és a hatékony igazságszolgáltatást. Ezen érdekek túlmutatnak az érintett felek egyedi érdekein és a szóban forgó konkrét eseményen. Az általános közérdek védelme érdekében meg kell teremteni az összes érdek közötti megfelelő egyensúlyt. [Mód. 30]

| (21) | A biztonsági vizsgálatot külön kell választani az ugyanarra az eseményre vonatkozó igazságügyi vizsgálattól, és az utóbbi vizsgálatot végzők számára a bizonyítékokhoz és a tanúkhoz hozzáférést kell biztosítani. E vizsgálatot egy, a vasúti ágazat szereplőitől független állandó testületnek kell végeznie. A testületnek úgy kell működnie, hogy elkerülje az érdekellentéteteket és azt, hogy bármilyen módon érintett legyen a vizsgált esemény okaiban; különösen arra kell figyelmet fordítani, hogy ne sérüljön a hatóság funkcionális függetlensége abban az esetben, ha szervezeti és jogi szempontból szoros kapcsolatban áll a vasúti ágazatért felelős nemzeti biztonsági vagy szabályozó hatósággal. A hatóságnak a lehető legnyíltabban kell e vizsgálatot elvégeznie. A vizsgáló testületnek minden eseményre vonatkozóan létre kell hoznia az adott vizsgálati munkacsoportot, amely rendelkezik a szükséges szakismerettel ahhoz, hogy megállapítsa az események közvetlen és közvetett okait. |
| --- | --- |

(21)

A biztonsági vizsgálatot külön kell választani az ugyanarra az eseményre vonatkozó igazságügyi vizsgálattól, és az utóbbi vizsgálatot végzők számára a bizonyítékokhoz és a tanúkhoz hozzáférést kell biztosítani. E vizsgálatot egy, a vasúti ágazat szereplőitől független állandó testületnek kell végeznie. A testületnek úgy kell működnie, hogy elkerülje az érdekellentéteteket és azt, hogy bármilyen módon érintett legyen a vizsgált esemény okaiban; különösen arra kell figyelmet fordítani, hogy ne sérüljön a hatóság funkcionális függetlensége abban az esetben, ha szervezeti és jogi szempontból szoros kapcsolatban áll a vasúti ágazatért felelős nemzeti biztonsági vagy szabályozó hatósággal. A hatóságnak a lehető legnyíltabban kell e vizsgálatot elvégeznie. A vizsgáló testületnek minden eseményre vonatkozóan létre kell hoznia az adott vizsgálati munkacsoportot, amely rendelkezik a szükséges szakismerettel ahhoz, hogy megállapítsa az események közvetlen és közvetett okait.

| (21a) | A vasúti ágazatnak ezenkívül olyan környezetet kell létrehoznia, amely nem a büntetésen alapul, és amely ösztönzi az események spontán bejelentését, és ezáltal elősegíti a „méltányossági alapú vasúti biztonsági kultúra” elvének terjedését. [Mód. 31] |
| --- | --- |

(21a)

A vasúti ágazatnak ezenkívül olyan környezetet kell létrehoznia, amely nem a büntetésen alapul, és amely ösztönzi az események spontán bejelentését, és ezáltal elősegíti a „méltányossági alapú vasúti biztonsági kultúra” elvének terjedését. [Mód. 31]

| (21b) | A balesetek és váratlan események megelőzése érdekében a lehető leghamarabb közölni kell a vonatkozó információkat, köztük különösen a biztonsági vizsgálat eredményeként megszülető jelentéseket és biztonsági ajánlásokat. [Mód. 32] |
| --- | --- |

(21b)

A balesetek és váratlan események megelőzése érdekében a lehető leghamarabb közölni kell a vonatkozó információkat, köztük különösen a biztonsági vizsgálat eredményeként megszülető jelentéseket és biztonsági ajánlásokat. [Mód. 32]

| (21c) | A vasúti ágazatban bekövetkező balesetek után nehéz az áldozatok és az értesítendő személyek és/vagy családtagok azonosítása, mivel a piaci szereplő általában nem ismeri az áldozatok személyazonosságát. Bizonyos uniós vasúti szolgáltatások esetében, ahol kötelező az előfoglalás vagy a vonatra való felszállást megelőzően az utasok biztonsági ellenőrzésen esnek át, célszerű lenne, ha a piaci szereplő – kizárólag a családtagokkal és/vagy az értesítendő személyekkel való gyors kapcsolatfelvétel érdekében – rendelkezne a fedélzeten tartózkodó utasokat és személyzetet felsoroló listával. Ezért fel kell hatalmazni az Ügynökséget arra, hogy rendszereket dolgozzon ki ezen információknak a jegyfoglalási rendszerekbe történő beillesztésére. A nemzeti hatóságoknak ezenkívül a sürgősségi szolgálatokra, hozzáférési tervekre és a baleset helyszínén biztosított segítségnyújtásra kiterjedő, valamint az áldozatok ellátási tervét is magában foglaló vészhelyzeti terveket kell kidolgozniuk. A nemzeti hatóságoknak ezenkívül a sürgősségi szolgálatokra, hozzáférési tervekre és a baleset helyszínén biztosított segítségnyújtásra kiterjedő, valamint az áldozatok ellátási tervét is magában foglaló vészhelyzeti terveket kell kidolgozniuk. A piaci szereplőnek is rendelkeznie kell egy tervvel az áldozatok számára történő segítségnyújtással kapcsolatosan. [Mód. 33] |
| --- | --- |

(21c)

A vasúti ágazatban bekövetkező balesetek után nehéz az áldozatok és az értesítendő személyek és/vagy családtagok azonosítása, mivel a piaci szereplő általában nem ismeri az áldozatok személyazonosságát. Bizonyos uniós vasúti szolgáltatások esetében, ahol kötelező az előfoglalás vagy a vonatra való felszállást megelőzően az utasok biztonsági ellenőrzésen esnek át, célszerű lenne, ha a piaci szereplő – kizárólag a családtagokkal és/vagy az értesítendő személyekkel való gyors kapcsolatfelvétel érdekében – rendelkezne a fedélzeten tartózkodó utasokat és személyzetet felsoroló listával. Ezért fel kell hatalmazni az Ügynökséget arra, hogy rendszereket dolgozzon ki ezen információknak a jegyfoglalási rendszerekbe történő beillesztésére. A nemzeti hatóságoknak ezenkívül a sürgősségi szolgálatokra, hozzáférési tervekre és a baleset helyszínén biztosított segítségnyújtásra kiterjedő, valamint az áldozatok ellátási tervét is magában foglaló vészhelyzeti terveket kell kidolgozniuk. A nemzeti hatóságoknak ezenkívül a sürgősségi szolgálatokra, hozzáférési tervekre és a baleset helyszínén biztosított segítségnyújtásra kiterjedő, valamint az áldozatok ellátási tervét is magában foglaló vészhelyzeti terveket kell kidolgozniuk. A piaci szereplőnek is rendelkeznie kell egy tervvel az áldozatok számára történő segítségnyújtással kapcsolatosan. [Mód. 33]

| (22) | Annak érdekében, hogy a vizsgáló testület hatékonyabban végezhesse tevékenységét, és hogy feladatait könnyebben láthassa el,
  a vizsgáló testületnek és – saját kérésére – az Ügynökségnek
  kellő időben
  el
  kell tudnia jutni a baleset helyszínére, szükség esetén az igazságügyi hatóságokkal jó együttműködésben.
  Minden érintett félnek, köztük az Ügynökségnek is, rendelkezésre kell bocsátania a vizsgálati testület tevékenységeinek elvégzéséhez szükséges összes lényeges információt.
   A vizsgálati jelentések, valamint a megállapítások és ajánlások döntő fontosságú információkat jelentenek a vasútbiztonság további javításával kapcsolatban, ezért azokat uniós szinten nyilvánossá kell tenni. A biztonsági ajánlásokat a címzetteknek végre kell hajtaniuk, a megtett intézkedésekről pedig jelentést kell tenniük a vizsgáló testület számára. [Mód. 34] |
| --- | --- |

(22)

Annak érdekében, hogy a vizsgáló testület hatékonyabban végezhesse tevékenységét, és hogy feladatait könnyebben láthassa el,
  a vizsgáló testületnek és – saját kérésére – az Ügynökségnek
  kellő időben
  el
  kell tudnia jutni a baleset helyszínére, szükség esetén az igazságügyi hatóságokkal jó együttműködésben.
  Minden érintett félnek, köztük az Ügynökségnek is, rendelkezésre kell bocsátania a vizsgálati testület tevékenységeinek elvégzéséhez szükséges összes lényeges információt.
   A vizsgálati jelentések, valamint a megállapítások és ajánlások döntő fontosságú információkat jelentenek a vasútbiztonság további javításával kapcsolatban, ezért azokat uniós szinten nyilvánossá kell tenni. A biztonsági ajánlásokat a címzetteknek végre kell hajtaniuk, a megtett intézkedésekről pedig jelentést kell tenniük a vizsgáló testület számára. [Mód. 34]

| (23) | A tagállamoknak meg kell határozniuk az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(23)

A tagállamoknak meg kell határozniuk az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (24) | Az ezen irányelvben javasolt intézkedések célkitűzéseit, nevezetesen a biztonság szabályozására és felügyeletére irányuló tagállami intézkedések összehangolását, a balesetek kivizsgálását, valamint a közös biztonsági célok, közös biztonsági módszerek, közös biztonsági mutatók és az egységes biztonsági tanúsítványra vonatkozó közös követelmények megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, ezért az Unió a Szerződés 5. cikke szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem terjed túl azon, ami a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges. |
| --- | --- |

(24)

Az ezen irányelvben javasolt intézkedések célkitűzéseit, nevezetesen a biztonság szabályozására és felügyeletére irányuló tagállami intézkedések összehangolását, a balesetek kivizsgálását, valamint a közös biztonsági célok, közös biztonsági módszerek, közös biztonsági mutatók és az egységes biztonsági tanúsítványra vonatkozó közös követelmények megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, ezért az Unió a Szerződés 5. cikke szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem terjed túl azon, ami a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges.

| (25) | A Bizottságnak indokolt felhatalmazást kapnia arra, hogy ezen irányelv egyes nem alapvető elemeinek kiegészítése és módosítása céljából a Szerződés 290. cikke alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a közös biztonsági módszerek és felülvizsgálatuk, továbbá a közös biztonsági mutatók és célkitűzések felülvizsgálata vonatkozásában. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson
  a szociális partnerekkel és különösen a nemzeti biztonsági hatóságokkal
  . Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és kidolgozásakor a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a releváns dokumentumok egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljussanak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. [Mód. 35] |
| --- | --- |

(25)

A Bizottságnak indokolt felhatalmazást kapnia arra, hogy ezen irányelv egyes nem alapvető elemeinek kiegészítése és módosítása céljából a Szerződés 290. cikke alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a közös biztonsági módszerek és felülvizsgálatuk, továbbá a közös biztonsági mutatók és célkitűzések felülvizsgálata vonatkozásában. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson
  a szociális partnerekkel és különösen a nemzeti biztonsági hatóságokkal
  . Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és kidolgozásakor a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a releváns dokumentumok egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljussanak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. [Mód. 35]

| (26) | Az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó feltételek egységességének biztosítása érdekében indokolt a Bizottságra végrehajtási hatásköröket ruházni a biztonsági rendszerre és annak alkotóelemeire vonatkozó követelmények, a tehervagonok karbantartásáért felelős szervezetekre vonatkozó tanúsítási rendszer felülvizsgálata és más vasúti járművekre való kiterjesztése, valamint a balesetekről és váratlan eseményekről készülő vizsgálati jelentés elsődleges tartalma tekintetében. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(26)

Az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó feltételek egységességének biztosítása érdekében indokolt a Bizottságra végrehajtási hatásköröket ruházni a biztonsági rendszerre és annak alkotóelemeire vonatkozó követelmények, a tehervagonok karbantartásáért felelős szervezetekre vonatkozó tanúsítási rendszer felülvizsgálata és más vasúti járművekre való kiterjesztése, valamint a balesetekről és váratlan eseményekről készülő vizsgálati jelentés elsődleges tartalma tekintetében. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni.

| (27) | Indokolt, hogy az irányelv nemzeti jogba való átültetésének kötelezettsége csak a korábbi irányelvhez képest jelentős változást jelentő rendelkezésekre vonatkozzon. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvből következik. |
| --- | --- |

(27)

Indokolt, hogy az irányelv nemzeti jogba való átültetésének kötelezettsége csak a korábbi irányelvhez képest jelentős változást jelentő rendelkezésekre vonatkozzon. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvből következik.

| (28) | Ez az irányelv nem érinti a IV. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettséget. |
| --- | --- |

(28)

Ez az irányelv nem érinti a IV. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettséget.

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv rendelkezéseket

  minimumrendelkezéseket
  ír
  , amelyen túlmenően a tagállamok csak a 8. cikkel összhangban alkothatnak jogszabályokat,
  annak érdekében, hogy a következőkkel gondoskodjon az uniós vasúti biztonság fejlesztéséről és
  további
  javításáról, valamint a vasúti szállítási szolgáltatások piacára való belépés elősegítéséről: [Mód. 36]

| a) | a szabályozási struktúrák összehangolása; |
| --- | --- |

a)

a szabályozási struktúrák összehangolása;

| b) | a vasúti rendszer szereplői közötti hatáskörmegosztás meghatározása; |
| --- | --- |

b)

a vasúti rendszer szereplői közötti hatáskörmegosztás meghatározása;

| c) | közös biztonsági célok és biztonsági módszerek kidolgozása annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozás fokozatosan nélkülözhetővé váljon

  szabályok magas biztonsági szint melletti nagyobb fokú harmonizációja céljából
  ; [Mód. 37] |
| --- | --- |

c)

közös biztonsági célok és biztonsági módszerek kidolgozása annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozás fokozatosan nélkülözhetővé váljon

  szabályok magas biztonsági szint melletti nagyobb fokú harmonizációja céljából
  ; [Mód. 37]

| d) | tagállamonként egy biztonsági hatóság, valamint egy, a baleseteket és váratlan eseményeket vizsgáló nemzeti testület létrehozásának a követelménye; |
| --- | --- |

d)

tagállamonként egy biztonsági hatóság, valamint egy, a baleseteket és váratlan eseményeket vizsgáló nemzeti testület létrehozásának a követelménye;

| e) | a vasútbiztonság irányítása, szabályozása és felügyelete érdekében közös elvek meghatározása; |
| --- | --- |

e)

a vasútbiztonság irányítása, szabályozása és felügyelete érdekében közös elvek meghatározása;

| ea) | egységes biztonsági tanúsítvány bevezetése, amely valamennyi tagállamban érvényes, és amelyet valamennyi tagállam elismer a meghatározott üzemeltetési területen belül;

  [Mód. 38] |
| --- | --- |

ea)

egységes biztonsági tanúsítvány bevezetése, amely valamennyi tagállamban érvényes, és amelyet valamennyi tagállam elismer a meghatározott üzemeltetési területen belül;

  [Mód. 38]

| eb) | az Ügynökség számára annak előírása, hogy iránymutatásokat tegyen közzé a vasúti biztonságról és a biztonsági tanúsítványokról, amely tartalmazza a bevált gyakorlatok példáinak felsorolását is, különösen a határokon átnyúló szállítás tekintetében.

  [Mód. 39] |
| --- | --- |

eb)

az Ügynökség számára annak előírása, hogy iránymutatásokat tegyen közzé a vasúti biztonságról és a biztonsági tanúsítványokról, amely tartalmazza a bevált gyakorlatok példáinak felsorolását is, különösen a határokon átnyúló szállítás tekintetében.

  [Mód. 39]

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt az irányelvet a tagállamok vasúti rendszerére kell alkalmazni, amely a strukturális és funkcionális területek szempontjából alrendszerekre osztható fel. Az irányelv hatálya magában foglalja a rendszer egészére vonatkozó biztonsági követelményeket, beleértve az infrastruktúra és a forgalmi szolgálat biztonságos irányítását, valamint a vasúttársaságoknak, a pályahálózat-működtetőknek és a vasúti rendszer többi szereplőjének együttműködését.

(2)   Az

  A tagállamok az ezen
  irányelv hatálya nem terjed ki a következő rendszerekre

  végrehajtása során elfogadott intézkedések köréből kizárhatják az alábbiakat
  : [Mód. 103]

| a) | a metrók, villamosok, valamint a

  villamos-vonatok és
  helyiérdekű vasúti rendszerek; [Mód. 40] |
| --- | --- |

a)

a metrók, villamosok, valamint a

  villamos-vonatok és
  helyiérdekű vasúti rendszerek; [Mód. 40]

| b) | azok a hálózatok, amelyek funkcionálisan elkülönülnek a vasúti rendszer fennmaradó részétől, és rendeltetésük szerint csak a helyi, városi vagy elővárosi utasforgalom lebonyolítására szolgálnak, továbbá azok a vasúttársaságok, amelyek csak ezeken a hálózatokon működnek; |
| --- | --- |

b)

azok a hálózatok, amelyek funkcionálisan elkülönülnek a vasúti rendszer fennmaradó részétől, és rendeltetésük szerint csak a helyi, városi vagy elővárosi utasforgalom lebonyolítására szolgálnak, továbbá azok a vasúttársaságok, amelyek csak ezeken a hálózatokon működnek;

(3)   A tagállamok az ezen irányelvet végrehajtó intézkedések hatályából kizárhatják:

| a) | azt a magántulajdonban levő infrastruktúrát, amelyet kizárólag az infrastruktúra tulajdonosa használ saját áruszállítási tevékenysége céljára valamint a kizárólag ilyen infrastruktúrán használt járműveket; |
| --- | --- |

a)

azt a magántulajdonban levő infrastruktúrát, amelyet kizárólag az infrastruktúra tulajdonosa használ saját áruszállítási tevékenysége céljára valamint a kizárólag ilyen infrastruktúrán használt járműveket;

| b) | a szigorúan csak helyi, történelmi vagy idegenforgalmi célra fenntartott infrastruktúrát és járműveket. |
| --- | --- |

b)

a szigorúan csak helyi, történelmi vagy idegenforgalmi célra fenntartott infrastruktúrát és járműveket.

| ba) | a nehéz vasúti szerelvények által a helyiérdekű vasúti rendszerek működési feltételei mellett időnként használt helyiérdekű vasúti infrastruktúrát, amennyiben erre az igénybevételre kizárólag összeköttetési célból van szükség;

  [Mód. 41] |
| --- | --- |

ba)

a nehéz vasúti szerelvények által a helyiérdekű vasúti rendszerek működési feltételei mellett időnként használt helyiérdekű vasúti infrastruktúrát, amennyiben erre az igénybevételre kizárólag összeköttetési célból van szükség;

  [Mód. 41]

| bb) | azon járműveket, amelyek elvesztették engedélyüket, és amelyeket az újraengedélyezés lehetővé tétele érdekében egy pályaudvarra vagy egy telephelyre szállítanak;

  [Mód. 42] |
| --- | --- |

bb)

azon járműveket, amelyek elvesztették engedélyüket, és amelyeket az újraengedélyezés lehetővé tétele érdekében egy pályaudvarra vagy egy telephelyre szállítanak;

  [Mód. 42]

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| a) | „
  uniós
  vasúti rendszer”: az Unió
  hagyományos és nagysebességű
  vasúti rendszere a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó irányelv] 2. cikkében foglalt fogalommeghatározás szerint; [Mód. 43] |
| --- | --- |

a)

„
  uniós
  vasúti rendszer”: az Unió
  hagyományos és nagysebességű
  vasúti rendszere a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó irányelv] 2. cikkében foglalt fogalommeghatározás szerint; [Mód. 43]

| b) | „pályahálózat-működtető”: a 2001/14/EK irányelv2.

  2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (8)

  3
  . cikkében foglalt fogalommeghatározás szerinti pályahálózat-működtető; [Mód. 44] |
| --- | --- |

b)

„pályahálózat-működtető”: a 2001/14/EK irányelv2.

  2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (8)

  3
  . cikkében foglalt fogalommeghatározás szerinti pályahálózat-működtető; [Mód. 44]

| c) | „vasúttársaság”: a 2001/14/EK

  2012/34/EU
   irányelv 2. cikkében meghatározott vasúttársaság és bármely más állami vagy magánvállalkozás, amelynek fő üzleti tevékenysége vasúti áru- és/vagy személyszállítási szolgáltatások nyújtása, azzal a megkötéssel, hogy e vállalkozásnak kell a vontatást biztosítania, beleértve azokat a vállalkozásokat is, amelyek csak vontatást végeznek; [Mód. 45] |
| --- | --- |

c)

„vasúttársaság”: a 2001/14/EK

  2012/34/EU
   irányelv 2. cikkében meghatározott vasúttársaság és bármely más állami vagy magánvállalkozás, amelynek fő üzleti tevékenysége vasúti áru- és/vagy személyszállítási szolgáltatások nyújtása, azzal a megkötéssel, hogy e vállalkozásnak kell a vontatást biztosítania, beleértve azokat a vállalkozásokat is, amelyek csak vontatást végeznek; [Mód. 45]

| ca) | „üzemeltetési terület”: hálózat vagy hálózatok egy tagállamban vagy tagállamok egy csoportjában, amelyen vagy amelyeken egy vasúttársaság a működését tervezi; |
| --- | --- |

ca)

„üzemeltetési terület”: hálózat vagy hálózatok egy tagállamban vagy tagállamok egy csoportjában, amelyen vagy amelyeken egy vasúttársaság a működését tervezi;

| cb) | „elszigetelt vasúthálózat”: egy tagállam olyan vasúthálózata vagy annak olyan része, amelynek nyomtávja 1 520 mm, és amely földrajzilag vagy műszakilag el van választva a szabványos névleges nyomtávú (1 435 mm – a továbbiakban: „szabványos nyomtáv”) európai hálózattól, és amely harmadik országokkal együtt szerves részét képezi az 1 520 mm-es nyomtávú hálózatnak, viszont az Unió standard hálózatától elszigetelt;

  [Mód. 46] |
| --- | --- |

cb)

„elszigetelt vasúthálózat”: egy tagállam olyan vasúthálózata vagy annak olyan része, amelynek nyomtávja 1 520 mm, és amely földrajzilag vagy műszakilag el van választva a szabványos névleges nyomtávú (1 435 mm – a továbbiakban: „szabványos nyomtáv”) európai hálózattól, és amely harmadik országokkal együtt szerves részét képezi az 1 520 mm-es nyomtávú hálózatnak, viszont az Unió standard hálózatától elszigetelt;

  [Mód. 46]

| d) | „kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások (ÁME)”: olyan műszaki előírások, amelyek a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 2. cikkében meghatározottak szerint az alapvető követelmények teljesítése, valamint a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának a biztosítása érdekében az egyes alrendszerekre, illetve azok részeire vonatkoznak; |
| --- | --- |

d)

„kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások (ÁME)”: olyan műszaki előírások, amelyek a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 2. cikkében meghatározottak szerint az alapvető követelmények teljesítése, valamint a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának a biztosítása érdekében az egyes alrendszerekre, illetve azok részeire vonatkoznak;

| e) | „közös biztonsági célok (KBC)”: azok a biztonsági szintek, amelyeket a vasúti rendszer különböző részein (mint például a hagyományos vasúti rendszer, nagysebességű vasúti rendszer, kizárólag áruszállításra használt hosszú vasúti alagutak vagy vonalak) és a rendszer egészén mindenképpen meg kell valósítani, és amelyet a kockázatelfogadási kritérium fejez ki; |
| --- | --- |

e)

„közös biztonsági célok (KBC)”: azok a biztonsági szintek, amelyeket a vasúti rendszer különböző részein (mint például a hagyományos vasúti rendszer, nagysebességű vasúti rendszer, kizárólag áruszállításra használt hosszú vasúti alagutak vagy vonalak) és a rendszer egészén mindenképpen meg kell valósítani, és amelyet a kockázatelfogadási kritérium fejez ki;

| f) | „közös biztonsági módszerek”: azok a módszerek, amelyek leírják a biztonsági szinteknek, a biztonsági célok megvalósításának és más biztonsági követelmények teljesítésének az értékelési módszereit; |
| --- | --- |

f)

„közös biztonsági módszerek”: azok a módszerek, amelyek leírják a biztonsági szinteknek, a biztonsági célok megvalósításának és más biztonsági követelmények teljesítésének az értékelési módszereit;

| fa) | „közös biztonsági mutatók”: a vasúti biztonsági teljesítmény nyomon követésének és a közös biztonsági célok elérésének elősegítése érdekében gyűjtött, vasúti biztonsággal kapcsolatos közös adatállomány;

  [Mód. 48] |
| --- | --- |

fa)

„közös biztonsági mutatók”: a vasúti biztonsági teljesítmény nyomon követésének és a közös biztonsági célok elérésének elősegítése érdekében gyűjtött, vasúti biztonsággal kapcsolatos közös adatállomány;

  [Mód. 48]

| g) | „nemzeti biztonsági hatóság”: az a nemzeti testület, amelyet az ezen irányelv szerinti vasútbiztonsági feladatok elvégzésével bíztak meg, illetve a több tagállam által ezekkel a feladatokkal megbízott más testület, amely egységes biztonsági rendszer biztosításával foglalkozik; |
| --- | --- |

g)

„nemzeti biztonsági hatóság”: az a nemzeti testület, amelyet az ezen irányelv szerinti vasútbiztonsági feladatok elvégzésével bíztak meg, illetve a több tagállam által ezekkel a feladatokkal megbízott más testület, amely egységes biztonsági rendszer biztosításával foglalkozik;

| h) | „nemzeti szabályok”: a
  tagállamok által bejelentett minden olyan kötelező szabály, amely tartalmazza a tagállami szinten előírt
  vasútbiztonsági
  , üzemeltetési
  vagy műszaki követelményeket, tartalmazó, tagállami szinten bevezetett kötelező szabályok, amelyek

  és amely
  a szabályokat bevezető testülettől függetlenül a vasúttársaságokra vonatkoznak

  vasúti szereplőkre vonatkozik
  ; [Mód. 49] |
| --- | --- |

h)

„nemzeti szabályok”: a
  tagállamok által bejelentett minden olyan kötelező szabály, amely tartalmazza a tagállami szinten előírt
  vasútbiztonsági
  , üzemeltetési
  vagy műszaki követelményeket, tartalmazó, tagállami szinten bevezetett kötelező szabályok, amelyek

  és amely
  a szabályokat bevezető testülettől függetlenül a vasúttársaságokra vonatkoznak

  vasúti szereplőkre vonatkozik
  ; [Mód. 49]

| i) | „biztonsági rendszer”: egy pályahálózat-működtető vagy vasúttársaság által létrehozott

  meghatározott
  szervezeti rend és meghozott intézkedések

  eljárások
  , amelyek az üzemeltetés biztonságos irányítására szolgálnak; [Mód. 50] |
| --- | --- |

i)

„biztonsági rendszer”: egy pályahálózat-működtető vagy vasúttársaság által létrehozott

  meghatározott
  szervezeti rend és meghozott intézkedések

  eljárások
  , amelyek az üzemeltetés biztonságos irányítására szolgálnak; [Mód. 50]

| j) | „megbízott vizsgálatvezető”: a vizsgálat megszervezéséért, végrehajtásáért és ellenőrzéséért felelős személy; |
| --- | --- |

j)

„megbízott vizsgálatvezető”: a vizsgálat megszervezéséért, végrehajtásáért és ellenőrzéséért felelős személy;

| k) | „baleset”: olyan nem kívánatos vagy nem szándékos váratlan esemény, illetve ilyen események sajátos láncolata, amelynek káros következményei vannak; a balesetek a következő kategóriákra oszthatók: ütközés, kisiklás, balesetek vasúti átjárókban, mozgó járművek okozta
  – akár a rendező pályaudvarokon és a pálya karbantartatási munkálatai során bekövetkező –
  személyi sérülés,
  ideértve a nem utasként meghatározott személyeket is,
  tűzesetek és egyéb balesetek; [Mód. 51] |
| --- | --- |

k)

„baleset”: olyan nem kívánatos vagy nem szándékos váratlan esemény, illetve ilyen események sajátos láncolata, amelynek káros következményei vannak; a balesetek a következő kategóriákra oszthatók: ütközés, kisiklás, balesetek vasúti átjárókban, mozgó járművek okozta
  – akár a rendező pályaudvarokon és a pálya karbantartatási munkálatai során bekövetkező –
  személyi sérülés,
  ideértve a nem utasként meghatározott személyeket is,
  tűzesetek és egyéb balesetek; [Mód. 51]

| l) | „súlyos baleset”: vonatok összeütközése vagy kisiklása, amely legalább egy halálos áldozattal, öt vagy több személy súlyos sérülésével, illetve a járművek, az infrastruktúra vagy a környezet jelentős károsodásával jár, valamint más hasonló baleset, amelynek nyilvánvaló hatása van a vasútbiztonsági szabályozásra vagy a biztonsági irányításra; a fentiekben „jelentős károsodás”: olyan kár, amelyről a vizsgáló testület azonnal megállapíthatja, hogy az összesen legalább kétmillió eurót tesz ki; |
| --- | --- |

l)

„súlyos baleset”: vonatok összeütközése vagy kisiklása, amely legalább egy halálos áldozattal, öt vagy több személy súlyos sérülésével, illetve a járművek, az infrastruktúra vagy a környezet jelentős károsodásával jár, valamint más hasonló baleset, amelynek nyilvánvaló hatása van a vasútbiztonsági szabályozásra vagy a biztonsági irányításra; a fentiekben „jelentős károsodás”: olyan kár, amelyről a vizsgáló testület azonnal megállapíthatja, hogy az összesen legalább kétmillió eurót tesz ki;

| m) | „váratlan esemény”: a baleseten vagy súlyos baleseten kívül minden olyan esemény, amely a vonatok üzemeltetését és a műveletek biztonságát érinti; |
| --- | --- |

m)

„váratlan esemény”: a baleseten vagy súlyos baleseten kívül minden olyan esemény, amely a vonatok üzemeltetését és a műveletek biztonságát érinti;

| n) | „vizsgálat”: a baleset és váratlan esemény megelőzése céljából végzett eljárás, amely magában foglalja az információk gyűjtését és elemzését, a következtetések levonását, beleértve az okok meghatározását is, és adott esetben biztonsági ajánlások megtételét; |
| --- | --- |

n)

„vizsgálat”: a baleset és váratlan esemény megelőzése céljából végzett eljárás, amely magában foglalja az információk gyűjtését és elemzését, a következtetések levonását, beleértve az okok meghatározását is, és adott esetben biztonsági ajánlások megtételét;

| na) | „ésszerű keretek között megvalósítható”: bármely olyan tevékenység, amely – költség-haszon elemzést követően – az elérni kívánt biztonsági célhoz képest nem vezet a költségek és/vagy a végrehajtási idő aránytalan növekedéshez;

  [Mód. 52] |
| --- | --- |

na)

„ésszerű keretek között megvalósítható”: bármely olyan tevékenység, amely – költség-haszon elemzést követően – az elérni kívánt biztonsági célhoz képest nem vezet a költségek és/vagy a végrehajtási idő aránytalan növekedéshez;

  [Mód. 52]

| nb) | „más felek”: bármely olyan fél, amely olyan külső tevékenységeket végez a vasúti rendszer kapcsolódási felületein, amelyek az üzemeltetésre közvetlen hatást gyakorló kockázatokat jelenthetnek, és amelyeket a pályahálózat-működtetőknek és a vasúttársaságoknak ellenőrizniük kell;

  [Mód. 53] |
| --- | --- |

nb)

„más felek”: bármely olyan fél, amely olyan külső tevékenységeket végez a vasúti rendszer kapcsolódási felületein, amelyek az üzemeltetésre közvetlen hatást gyakorló kockázatokat jelenthetnek, és amelyeket a pályahálózat-működtetőknek és a vasúttársaságoknak ellenőrizniük kell;

  [Mód. 53]

| o) | „okok”: azok a cselekvések, mulasztások, események vagy feltételek, illetve ezek kombinációja, amelyek a balesethez vagy a váratlan eseményhez vezetnek; |
| --- | --- |

o)

„okok”: azok a cselekvések, mulasztások, események vagy feltételek, illetve ezek kombinációja, amelyek a balesethez vagy a váratlan eseményhez vezetnek;

| p) | „helyiérdekű vasút”: olyan városi és/vagy elővárosi vasúti közlekedési rendszer, amelynek kapacitása és sebessége a szokványos vasúti rendszerekénél és a metrórendszerekénél kisebb, de a villamosközlekedési rendszerekénél nagyobb. A helyiérdekű vasúti rendszerek rendelkezhetnek saját pályatesttel, vagy pályatestük lehet a közúttal közös, és járműveik általában nem vesznek részt a távolsági személy- vagy áruszállítási forgalomban; |
| --- | --- |

p)

„helyiérdekű vasút”: olyan városi és/vagy elővárosi vasúti közlekedési rendszer, amelynek kapacitása és sebessége a szokványos vasúti rendszerekénél és a metrórendszerekénél kisebb, de a villamosközlekedési rendszerekénél nagyobb. A helyiérdekű vasúti rendszerek rendelkezhetnek saját pályatesttel, vagy pályatestük lehet a közúttal közös, és járműveik általában nem vesznek részt a távolsági személy- vagy áruszállítási forgalomban;

| pa) | „határon átnyúló vasúti rendszerek”: valamely határ két oldalán található legközelebbi városi csomópontok között közlekedési szolgáltatásokat nyújtó vasúti rendszerek;

  [Mód. 54] |
| --- | --- |

pa)

„határon átnyúló vasúti rendszerek”: valamely határ két oldalán található legközelebbi városi csomópontok között közlekedési szolgáltatásokat nyújtó vasúti rendszerek;

  [Mód. 54]

| q) | „bejelentett szervezetek”: azok a szervezetek, amelyeket a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségének vagy alkalmazhatóságának az értékelésével, illetve az alrendszerekre vonatkozó EK-hitelesítési eljárás elvégzésével bíztak meg; |
| --- | --- |

q)

„bejelentett szervezetek”: azok a szervezetek, amelyeket a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségének vagy alkalmazhatóságának az értékelésével, illetve az alrendszerekre vonatkozó EK-hitelesítési eljárás elvégzésével bíztak meg;

| r) | „kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem”: azok a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 2. cikkében meghatározott alkatrészek, alkatrészcsoportok, szerkezeti részegységek vagy teljes építmények, amelyeket egy alrendszerbe építenek be vagy szándékoznak beépíteni, és amelyeknek közvetett vagy közvetlen hatása van a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságára; |
| --- | --- |

r)

„kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem”: azok a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 2. cikkében meghatározott alkatrészek, alkatrészcsoportok, szerkezeti részegységek vagy teljes építmények, amelyeket egy alrendszerbe építenek be vagy szándékoznak beépíteni, és amelyeknek közvetett vagy közvetlen hatása van a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságára;

| s) | „üzembentartó

  tulajdonos
  ”: az a személy vagy szervezet, aki vagy amely a járművet, mint szállítóeszközt hasznosítja, akár

  jármű
  tulajdonosa, akár használati joga van felette, továbbá a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 43.
  és 43a.
  cikkében említett nemzeti járműnyilvántartásban

  járműnyilvántartásokban
  ily módon nyilvántartásba van véve; [Mód. 55] |
| --- | --- |

s)

„üzembentartó

  tulajdonos
  ”: az a személy vagy szervezet, aki vagy amely a járművet, mint szállítóeszközt hasznosítja, akár

  jármű
  tulajdonosa, akár használati joga van felette, továbbá a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 43.
  és 43a.
  cikkében említett nemzeti járműnyilvántartásban

  járműnyilvántartásokban
  ily módon nyilvántartásba van véve; [Mód. 55]

| t) | „karbantartásért felelős szervezet”: egy jármű karbantartásáért felelős szervezet, amely a nemzeti járműnyilvántartásban ily módon nyilvántartásba van véve; |
| --- | --- |

t)

„karbantartásért felelős szervezet”: egy jármű karbantartásáért felelős szervezet, amely a nemzeti járműnyilvántartásban ily módon nyilvántartásba van véve;

| u) | „jármű”: vontató eszközzel rendelkező vagy nem rendelkező, állandó vagy változó összetételben saját kerekein

  kerekeken
  vasúti sínen közlekedő vasúti jármű. Egy jármű egy vagy több strukturális és funkcionális alrendszerből áll; [Mód. 56] |
| --- | --- |

u)

„jármű”: vontató eszközzel rendelkező vagy nem rendelkező, állandó vagy változó összetételben saját kerekein

  kerekeken
  vasúti sínen közlekedő vasúti jármű. Egy jármű egy vagy több strukturális és funkcionális alrendszerből áll; [Mód. 56]

| v) | „személy, aki vagy amely kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket
  , alkatrészeket
  vagy alrendszereket gyárt, terveztet vagy gyártat, és aki vagy amely saját nevével vagy védjegyével ellátva értékesíti azt; [Mód. 57] |
| --- | --- |

v)

„személy, aki vagy amely kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket
  , alkatrészeket
  vagy alrendszereket gyárt, terveztet vagy gyártat, és aki vagy amely saját nevével vagy védjegyével ellátva értékesíti azt; [Mód. 57]

| w) | „feladó”: az a vállalkozás, amelyik saját nevében vagy harmadik fél megbízásából árut ad fel; |
| --- | --- |

w)

„feladó”: az a vállalkozás, amelyik saját nevében vagy harmadik fél megbízásából árut ad fel;

| x) | „berakó”: az a vállalkozás, amely a küldeménydarabos árut – beleértve a veszélyes árut is –, a kiskonténert vagy a mobil tartányt a kocsira vagy a konténerbe rakja, illetőleg a konténert, ömlesztettáru-konténert, MEG-konténert, tankkonténert vagy mobil tartányt a kocsira rakja. |
| --- | --- |

x)

„berakó”: az a vállalkozás, amely a küldeménydarabos árut – beleértve a veszélyes árut is –, a kiskonténert vagy a mobil tartányt a kocsira vagy a konténerbe rakja, illetőleg a konténert, ömlesztettáru-konténert, MEG-konténert, tankkonténert vagy mobil tartányt a kocsira rakja.

| xa) | „kirakodó”: az a vállalkozás, amely eltávolítja a konténereket a vasúti kocsiról, vagy kirakodja a csomagolt árut a kocsiból vagy konténerből, vagy kiüríti az árut a tartályból, a kocsiból vagy a konténerből;

  [Mód. 58] |
| --- | --- |

xa)

„kirakodó”: az a vállalkozás, amely eltávolítja a konténereket a vasúti kocsiról, vagy kirakodja a csomagolt árut a kocsiból vagy konténerből, vagy kiüríti az árut a tartályból, a kocsiból vagy a konténerből;

  [Mód. 58]

| y) | „töltő”: az a vállalkozás, amely az árut – beleértve a veszélyes árut is – tartányba (tartálykocsiba, illetve leszerelhető tartánnyal, mobil tartánnyal vagy tankkonténerrel rendelkező kocsiba), ömlesztettáru szállításához való vasúti kocsiba, nagykonténerbe vagy kiskonténerbe, illetve battériás kocsiba vagy MEG-konténerbe tölti; |
| --- | --- |

y)

„töltő”: az a vállalkozás, amely az árut – beleértve a veszélyes árut is – tartányba (tartálykocsiba, illetve leszerelhető tartánnyal, mobil tartánnyal vagy tankkonténerrel rendelkező kocsiba), ömlesztettáru szállításához való vasúti kocsiba, nagykonténerbe vagy kiskonténerbe, illetve battériás kocsiba vagy MEG-konténerbe tölti;

| ya) | „méltányossági alapú vasútbiztonsági kultúra”: annak érdekében létrehozandó eljárás, hogy a személyzetet, akik szándékos szabálysértés vagy súlyos gondatlanság esetén továbbra is elszámoltathatók, ténylegesen bátorítsák biztonsággal kapcsolatos balesetek, váratlan események és balesetveszélyes helyzetek bejelentésére. E személyeket nem szándékosan elkövetett hibákért vagy a fent említett információk rendelkezésre bocsátásáért nem lehet büntetni vagy megkülönböztetésnek kitenni. A méltányossági alapú vasútbiztonsági kultúra lehetővé teszi, hogy a vasúti ágazat levonja a tanulságokat a balesetekből, váratlan eseményekből és balesetveszélyes helyzetekből, és ezzel javítsa a munkavállalók és az utasok biztonságát a vasúton;

  [Mód. 59] |
| --- | --- |

ya)

„méltányossági alapú vasútbiztonsági kultúra”: annak érdekében létrehozandó eljárás, hogy a személyzetet, akik szándékos szabálysértés vagy súlyos gondatlanság esetén továbbra is elszámoltathatók, ténylegesen bátorítsák biztonsággal kapcsolatos balesetek, váratlan események és balesetveszélyes helyzetek bejelentésére. E személyeket nem szándékosan elkövetett hibákért vagy a fent említett információk rendelkezésre bocsátásáért nem lehet büntetni vagy megkülönböztetésnek kitenni. A méltányossági alapú vasútbiztonsági kultúra lehetővé teszi, hogy a vasúti ágazat levonja a tanulságokat a balesetekből, váratlan eseményekből és balesetveszélyes helyzetekből, és ezzel javítsa a munkavállalók és az utasok biztonságát a vasúton;

  [Mód. 59]

| yb) | „címzett”: a fuvarlevélen ekként feltüntetett bármely természetes vagy jogi személy, akinek kikézbesítik az árut és a fuvarlevelet;

  [Mód. 60] |
| --- | --- |

yb)

„címzett”: a fuvarlevélen ekként feltüntetett bármely természetes vagy jogi személy, akinek kikézbesítik az árut és a fuvarlevelet;

  [Mód. 60]

| yc) | „fuvarozó”: bármely vállalkozó, akivel a feladó vagy az utas fuvarozási szerződést köt, vagy egy rákövetkező fuvarozó, aki az említett szerződés alapján felelősséggel tartozik;

  [Mód. 61] |
| --- | --- |

yc)

„fuvarozó”: bármely vállalkozó, akivel a feladó vagy az utas fuvarozási szerződést köt, vagy egy rákövetkező fuvarozó, aki az említett szerződés alapján felelősséggel tartozik;

  [Mód. 61]

II. FEJEZET

A BIZTONSÁG FEJLESZTÉSE ÉS IRÁNYÍTÁSA

4. cikk

A vasúti rendszer szereplőinek közreműködése a vasútbiztonság fejlesztésében és javításában

(1)   A tagállamok és az Ügynökség
  saját hatáskörükön belül
  gondoskodnak a vasútbiztonság általános fenntartásáról és – amennyiben ésszerű keretek között kivitelezhető – folyamatos javításáról, amelynek során figyelembe veszik
  az emberi tényezők hatását,
  az uniós
  és nemzetközi
  jogszabályok alakulását, valamint a műszaki és tudományos fejlődést, és prioritást adva a súlyos balesetek megelőzésének.

A tagállamok és az Ügynökség biztosítják, hogy a vasútbiztonság fejlesztésére és javítására irányuló intézkedések figyelembe vegyék a rendszeralapú megközelítés alkalmazásának szükségességét.

(2)   A tagállamok
  és az Ügynökség
  gondoskodnak arról, hogy a vasúti rendszer biztonságos üzemeltetése és az azzal kapcsolatos kockázatok korlátozása az infrastruktúra működtetőinek és a vasúttársaságoknak a feladata legyen, azzal a kötelezettséggel, hogy:

| a) | adott esetben egymással együttműködve tegyék meg a szükséges intézkedéseket a kockázatok korlátozására, |
| --- | --- |

a)

adott esetben egymással együttműködve tegyék meg a szükséges intézkedéseket a kockázatok korlátozására,

| b) | alkalmazzák az uniós és a nemzeti szabályokat |
| --- | --- |

b)

alkalmazzák az uniós és a nemzeti szabályokat

| c) | ezzel az irányelvvel összhangban hozzák létre a biztonsági rendszereket. |
| --- | --- |

c)

ezzel az irányelvvel összhangban hozzák létre a biztonsági rendszereket.

A tagállamok jogszabályai szerinti polgári jogi felelősség sérelme nélkül valamennyi pályahálózat-működtető és vasúttársaság a felhasználókkal, az ügyfelekkel, az érintett munkavállalókkal és a harmadik személyekkel szemben felelős a rendszer rá eső részéért és annak biztonságos működéséért, beleértve az anyagbeszerzést és a szolgáltatásokra vonatkozó
  alvállalkozást
  is. A pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok kockázatkezelési rendszereinek figyelembe kell venniük a harmadik felek tevékenységével összefüggő kockázatokat is.

(3)   Minden gyártónak, karbantartási vállalkozónak, 1 üzembentartónak, szolgáltatónak és beszerző egységnek biztosítania kell, hogy az általa szállított járművek,
  létesítmények,
  berendezések, tartozékok, felszerelések és szolgáltatások megfeleljenek az előírt követelményeknek és használati feltételeknek, és hogy a vasúttársaság és/vagy a pályahálózat-működtető biztonságosan üzembe tudja helyezni azokat.

(4)   Minden, a biztonsági műveletekben lényeges szerephez jutó szereplő – adott esetben a többi szereplővel együttműködésben –
  saját felelősségi körén belül
  végrehajtja a szükséges kockázatkezelési intézkedéseket
  , és felelősséggel tartozik saját feladatainak ellátásáért
  . A vasúttársaságokon és a pályahálózat-működtetőkön kívül ilyen szereplők még:

| a) | a
  tulajdonosok


  és azok
  jármű-karbantartással megbízott gazdálkodó egységek

  egysége vagy egységei
  ; |
| --- | --- |

a)

a
  tulajdonosok


  és azok
  jármű-karbantartással megbízott gazdálkodó egységek

  egysége vagy egységei
  ;

| b) | a feladók

  berakók
  , a berakók

  kirakodók
  és a töltők, amelyeknek szerepük van a berakodási

  rakodási
  műveletek biztonságos voltában; |
| --- | --- |

b)

a feladók

  berakók
  , a berakók

  kirakodók
  és a töltők, amelyeknek szerepük van a berakodási

  rakodási
  műveletek biztonságos voltában;

| c) | a gyártók, amelyek felelősek a biztonságos vasúti járműveknek, a járművek alkatrészeinek, összetevőinek, illetve szerkezeti részegységeinek, a vasúti infrastruktúrának, az energia-alrendszernek és a pálya menti ellenőrzés-irányítás alrendszernek a tervezéséért és gyártásáért, továbbá a járműhöz tartozó előzetes karbantartási dokumentáció kibocsátásáért. |
| --- | --- |

c)

a gyártók, amelyek felelősek a biztonságos vasúti járműveknek, a járművek alkatrészeinek, összetevőinek, illetve szerkezeti részegységeinek, a vasúti infrastruktúrának, az energia-alrendszernek és a pálya menti ellenőrzés-irányítás alrendszernek a tervezéséért és gyártásáért, továbbá a járműhöz tartozó előzetes karbantartási dokumentáció kibocsátásáért.

(5)   Minden vasúttársaság, pályahálózat-működtető és jármű-karbantartásért felelős szervezet biztosítja, hogy szerződéses megbízottai kockázatkezelési intézkedéseket hajtsanak végre. Ebből a célból minden vasúttársaság, pályahálózat-működtető és jármű-karbantartásért felelős szervezet alkalmazza a folyamatok nyomon követésére szolgáló, az 1078/2012/EU bizottsági rendeletben (9) rögzített közös módszereket. Szerződéses megbízottaik az említett eljárást szerződéses megállapodások alapján alkalmazzák. A vasúttársaságok, a pályahálózat-működtetők és a jármű-karbantartásért felelős szervezetek az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóság kérésére betekintést engednek szerződéses megállapodásaikba.

(6)   Ha a vasúti rendszer valamelyik szereplője
  rendszerszintű
  biztonsági kockázatot észlel a műszaki berendezéseknek – beleértve azok szerkezeti alrendszereit is – hiányosságával, hibás kivitelezésével vagy üzemzavarával összefüggésben, e kockázatokról
  – az Unió egészében harmonizált eljárás révén –
  értesíti a többi érintett felet
  és az Ügynökséget
  annak érdekében, hogy azok megtehessenek minden korrekciós intézkedést, amely a vasúti rendszer biztonsági teljesítményének folyamatos fenntartásához szükséges.

(6a)
     
  A tagállamok, az Ügynökség és a vasúti rendszer valamennyi szereplője egy olyan „méltányossági alapú vasútbiztonsági kultúrát” hoz létre, amely biztosítja a balesetek, váratlan események és potenciális biztonsági kockázatok következetes bejelentését. E jelentéstétel ösztönzése érdekében a tagállamok olyan mechanizmust hoznak létre, amely lehetővé teszi a bizalmas jelentéstételt.

(7)   Járműveknek a vasúttársaságok közötti cseréje esetén minden szereplő
  a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 43. és 43a. cikkében említett járműnyilvántartások felhasználásával
  megosztja a többivel a működés biztonsága szempontjából lényeges információk összességét. Ezek az információk magukban foglalják a jármű állapotára és üzemi előzményeire, a karbantartási nyilvántartás egyes elemeire, a rakodási műveletek nyomonkövethetőségére és a
  kritikus biztonsági rendszerelemekre, valamint a
  fuvarlevelekre vonatkozó információkat. Az információknak elég részleteseknek kell lenniük a járműnek a vasúttársaság általi üzemeltetésével járó kockázatok értékeléséhez. [Mód. 62]

5. cikk

Közös biztonsági mutatók

(1)   Annak érdekében, hogy megkönnyítsék a közös biztonsági célok megvalósításának értékelését, és figyelemmel kísérjék a vasútbiztonság általános fejlődését, a tagállamok a nemzeti biztonsági hatóságok 18. cikkben említett éves beszámolói alapján információkat gyűjtenek a közös biztonsági mutatókkal kapcsolatban.

A közös biztonsági mutatókat az I. mellékletben leírtak szerint állapítják meg.

(1a)
     
  A tagállamok segítik az Ügynökséget a vasúti biztonság javításának uniós szintű nyomon követésével kapcsolatos munkájában. [Mód. 63]

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. melléklet felülvizsgálata, és különösen a közös biztonsági mutatóknak a műszaki fejlődésre való figyelemmel történő aktualizálása és a baleseti költségek közös számítási módszereinek kiigazítása céljából.

6. cikk

Közös biztonsági módszerek

(1)   A közös biztonsági módszerek leírják a biztonsági szintek, a biztonsági célok megvalósítása és más biztonsági követelmények teljesítése értékelésének módját azáltal, hogy kidolgozzák és meghatározzák a következőket:

| a) | kockázatelemzési és -értékelési módszerek; |
| --- | --- |

a)

kockázatelemzési és -értékelési módszerek;

| b) | a 10. és 11. cikk szerint kiállított biztonsági tanúsítványok és biztonsági engedélyek követelményeinek való megfelelés értékelésére szolgáló módszerek, |
| --- | --- |

b)

a 10. és 11. cikk szerint kiállított biztonsági tanúsítványok és biztonsági engedélyek követelményeinek való megfelelés értékelésére szolgáló módszerek,

| c) | a nemzeti biztonsági hatóságok által alkalmazandó felügyeleti módszerek, valamint a vasúttársaságok, a pályahálózat-működtetők és a karbantartásért felelős szervezetek által alkalmazandó nyomonkövetési módszerek; |
| --- | --- |

c)

a nemzeti biztonsági hatóságok által alkalmazandó felügyeleti módszerek, valamint a vasúttársaságok, a pályahálózat-működtetők és a karbantartásért felelős szervezetek által alkalmazandó nyomonkövetési módszerek;

| ca) | a biztonság nemzeti és uniós szintű nyomon követésének és fejlesztésének módszerei;

  [Mód. 64] |
| --- | --- |

ca)

a biztonság nemzeti és uniós szintű nyomon követésének és fejlesztésének módszerei;

  [Mód. 64]

| d) | minden egyéb olyan módszer, amely a biztonsági rendszereknek valamely, uniós szinten harmonizálásra szoruló folyamatára vonatkozik. |
| --- | --- |

d)

minden egyéb olyan módszer, amely a biztonsági rendszereknek valamely, uniós szinten harmonizálásra szoruló folyamatára vonatkozik.

(2)   A Bizottság az Ügynökségnek megbízást ad arra, hogy kidolgozza az (1) bekezdés d) pontjában említett új közös biztonsági módszereket, felülvizsgálja és aktualizálja a meglévő közös biztonsági módszereket, és vonatkozó ajánlásait
  mielőbb
  a Bizottság elé terjessze. [Mód. 65]

Az Ügynökség az ajánlások tervezetét a felhasználók
  , a nemzeti biztonsági hatóságok, a szociális partnerek
  és az
  egyéb
  érdekeltek véleményének figyelembevételével dolgozza ki. Az ajánlásokhoz csatolni kell az e konzultáció eredményeiről készült jelentést és az elfogadásra ajánlott közös biztonsági módszerek hatásvizsgálatáról készült jelentést. [Mód. 66]

(3)   A közös biztonsági módszereket rendszeres időközönként felül kell vizsgálni az alkalmazásuk során szerzett tapasztalatoknak és a vasútbiztonság általános fejlődésének figyelembevételével, általában a biztonság fenntartását és az ésszerű megvalósíthatóság határain belül

  – amennyiben ésszerűen megvalósítható –
  a biztonság folyamatos növelését szem előtt tartva. [Mód. 67]

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a közös biztonsági módszerek és a felülvizsgált közös biztonsági módszerek rögzítésére.

(5)   A tagállamok a közös biztonsági módszerek elfogadását és azok felülvizsgálatát figyelembe véve
  haladéktalanul
  elvégzik a nemzeti szabályaik szükséges módosításait. [Mód. 68]

7. cikk

Közös biztonsági célok

(1)   A közös biztonsági célok meghatározzák azt a minimális biztonsági szintet, amelyet a vasúti rendszer különböző részein és a rendszer egészén mindenképpen meg kell valósítani, és amelyet a kockázatelfogadási kritérium fejez ki a következők tekintetében:

| a) | az utasokkal, a személyzettel, beleértve az alvállalkozók személyzetét is, a vasúti átjárók használóival és más személyekkel kapcsolatos egyedi kockázatok, és a meglévő nemzeti és nemzetközi felelősségi szabályok sérelme nélkül a vasúti létesítményeken tartózkodó illetéktelen személyekkel kapcsolatos egyedi kockázatok; |
| --- | --- |

a)

az utasokkal, a személyzettel, beleértve az alvállalkozók személyzetét is, a vasúti átjárók használóival és más személyekkel kapcsolatos egyedi kockázatok, és a meglévő nemzeti és nemzetközi felelősségi szabályok sérelme nélkül a vasúti létesítményeken tartózkodó illetéktelen személyekkel kapcsolatos egyedi kockázatok;

| b) | társadalmi kockázatok. |
| --- | --- |

b)

társadalmi kockázatok.

(2)   A Bizottság az Ügynökségnek megbízást ad arra, hogy
  a lehető legrövidebb időn belül
  kidolgozza a felülvizsgált közös biztonsági célokat, és vonatkozó ajánlásait a Bizottság elé terjessze. [Mód. 69]

(3)   A közös biztonsági célokat rendszeres időközönként felül kell vizsgálni, figyelembe véve a vasútbiztonság általános fejlődését. A közös biztonsági céloknak tükrözniük kell azokat a kiemelt területeket, ahol tovább kell javítani a biztonságot.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a felülvizsgált közös biztonsági célok rögzítésére.

(5)   A tagállamok elvégzik nemzeti biztonsági szabályaik szükséges módosítását annak érdekében, hogy a mellékelt megvalósítási ütemtervnek megfelelően legalább a közös biztonsági célokat és az átdolgozott közös biztonsági célokat megvalósítsák. A tagállamok a 8. cikknek megfelelően értesítik ezekről a szabályokról a Bizottságot.

8. cikk

Nemzeti szabályok

(1)   A tagállamok
  ezen irányelv hatálybalépését követően
  kizárólag a következő esetekben állapíthatnak meg

  dolgozhatnak ki
  új nemzeti szabályokat:

| a) | ha a szabályok olyan meglévő biztonsági módszerekre vonatkoznak, amelyekre nem terjed ki a közös biztonsági módszerek hatálya; |
| --- | --- |

a)

ha a szabályok olyan meglévő biztonsági módszerekre vonatkoznak, amelyekre nem terjed ki a közös biztonsági módszerek hatálya;

| b) | sürgős megelőző intézkedésként, különösen balesetet követően. |
| --- | --- |

b)

sürgős megelőző intézkedésként, különösen balesetet követően.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szabályok
  megkülönböztetésmentesek legyenek, és
  figyelembe vegyék a rendszeralapú megközelítés szükségességét.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az alkalmazandó közös biztonsági célokban meghatározottnál magasabb biztonsági szintet valósítanak meg, azzal a feltétellel, hogy ez a magasabb biztonsági szint teljes mértékben összeegyeztethető a meglévő közös biztonsági célokkal.

(2)   Amennyiben egy tagállam új nemzeti szabályt kíván bevezetni, a szabály tervezetét a(z) ... rendelet [a Vasúti Ügynökségről szóló rendelet] 23. cikkével összhangban, a megfelelő IT-rendszer használatával
  haladéktalanul
  az Ügynökség elé terjeszti
  , és ehhez jelentést csatol, amelyben értékeli az elfogadandó új szabály hatását
  .
  Az (1) bekezdés b) pontjában leírt esetek kivételével erre az értesítésre legalább három hónappal a szabály tervezett elfogadása előtt sort kell keríteni.

A nemzeti szabály tervezetének kézhezvételét követően az Ügynökség koordinációs folyamatot kezdeményez valamennyi nemzeti biztonsági hatóság részvételével, hogy biztosítsa a lehető legmagasabb fokú harmonizációt az Unióban.

Az új nemzeti szabály nem maradhat hatályban, illetve nem léphet hatályba, amennyiben a Bizottság – az Ügynökség ajánlására – kifogást emel ellene, és kifogásához indokolást is fűz.

(3)   Ha az Ügynökség olyan – bejelentett vagy be nem jelentett – nemzeti szabályról szerez tudomást, amely fölöslegessé vált, vagy amely összeegyeztethetetlen a közös biztonsági módszerekkel vagy bármely más, a nemzeti szabály alkalmazásának kezdete óta elfogadott uniós rendelkezéssel, akkor a(z) ... rendelet [a Vasúti Ügynökségről szóló rendelet] 22. cikkével létrehozott eljárást kell alkalmazni.

A biztonsági szempontból kritikus feladatokkal megbízott vasúti szakemberek képzésével, munkahelyi egészségvédelmével és biztonságával kapcsolatos ügyek esetén az Ügynökség kizárólag akkor alkalmazhatja ezt a bekezdést, ha a szóban forgó nemzeti szabály megkülönböztetést alkalmaz, és a közös biztonsági módszerek vagy egyéb uniós jogszabályok magasabb szintű biztonságot biztosítanak.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályokhoz valamennyi érdekelt fél számára érthető megfogalmazásban,
  – beleértve azokat is
  ,
  amelyek a járművek és a hálózati infrastruktúrák közötti kapcsolódási felületekre vonatkoznak –
  ingyenesen
  , legalább az Unió két hivatalos nyelvén
  hozzá lehessen férni..

(5)   Az e cikknek megfelelően bejelentett nemzeti szabályokra nem vonatkozik a 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) szerinti értesítési eljárás.

(5a)
     
  Az Ügynökség iránymutatásokat dolgoz ki és tesz közzé az új nemzeti szabályok elfogadásával, illetve a meglévő szabályok módosításával kapcsolatban. [Mód. 70]

9. cikk

Biztonságirányítási rendszerek

(1)   A pályahálózat-működtetők és vasúttársaságok létrehozzák a saját biztonsági rendszereiket annak a biztosítása érdekében, hogy a vasúti rendszer legalább a közös biztonsági célokat elérhesse, és teljesítse az átjárhatósági műszaki előírásokban meghatározott biztonsági követelményeket, valamint hogy a közös biztonsági módszerek és a 8. cikk alapján bejelentett szabályok vonatkozó részei alkalmazásra kerüljenek.

(2)   A biztonsági rendszer teljesíti a követelményeket, és tartalmazza a végzett tevékenység jellegéhez, mértékéhez és más jellemzőihez igazított elemeket. A biztonsági rendszer iztosítja

  biztosítja
  a pályahálózat-működtető vagy a vasúttársaság tevékenységéhez kapcsolódó kockázatok ellenőrzését, beleérve a
  személyzet megfelelő képesítését és képzését, valamint a
  karbantartást, az anyagbeszerzéseket és szerződéses megbízottak igénybevételét is. A meglévő nemzeti és nemzetközi felelősségi szabályok sérelme nélkül a biztonsági rendszer figyelembe veszi a más felek tevékenysége következtében fellépő kockázatokat is, az esettől függően és az ésszerűség keretei között.
  Következésképpen a pályahálózat-működtetők és vasúttársaságok eljárásokkal rendelkeznek azon lehetséges kockázatok azonosítására, amelyek a vasúti rendszer kapcsolódási felületein végzett külső tevékenységekből adódhatnak, és amelyek közvetlen hatást gyakorolnak a műveletekre. [Mód. 71]

A Bizottság – végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján – meghatározza a biztonsági rendszer elemeit, A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett

  beleértve a következőket: belső szinten jóváhagyott és kommunikált biztonsági politika; kvalitatív és kvantitatív biztonsági célok és az azok elérésére szolgáló eljárások; a műszaki és üzemeltetési szabványok teljesítésére szolgáló eljárások; kockázatértékelési eljárások és kockázatkezelési intézkedések végrehajtása; a személyzet képzésére és tájékoztatására irányuló intézkedések; a biztonsággal kapcsolatos információk közlésére és dokumentálására szolgáló eljárások; a váratlan események, balesetek és egyéb biztonsági események bejelentésére és elemzésére, valamint megelőző intézkedések kialakítására szolgáló eljárások; az állami hatóságokkal egyeztetett vészhelyzeti tervekre vonatkozó rendelkezések; a biztonsági rendszer belső ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések. Ezek a felhatalmazáson alapuló aktusok az 26. cikkben meghatározott
  eljárás szerint kell elfogadni

  kerülnek elfogadásra
  . [Mód. 72]

(2a)
     
  A vasúti személyzetet illetően a biztonsági rendszer a személyzet képzésére irányuló programok biztosítására irányuló rendelkezéseket, valamint olyan rendszereket tartalmaz, amely biztosítja, hogy a személyzet kompetenciái fennmaradjanak, és a feladatokat ennek megfelelően végezzék el. [Mód. 73]

(2b)
     
  A biztonsági rendszernek tartalmaznia kell a 3. cikkben meghatározott „méltányossági alapú vasútbiztonsági kultúrára” vonatkozó rendelkezéseket. [Mód. 74]

(3)   Minden pályahálózat-működtető biztonsági rendszere figyelembe veszi a vasúttársaságok által a hálózaton végzett munkálatok következményeit, és biztosítja, hogy a vasúttársaságok a kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások, a nemzeti szabályok és a biztonsági tanúsítványukban meghatározott feltételek szerint működhessenek. A biztonsági rendszert azzal a céllal kell kialakítani, hogy a pályahálózat-működtető vészhelyzetben alkalmazandó eljárásait koordinálja mindazokkal a vasúttársaságokkal, amelyek az infrastruktúráját használják
  , a sürgősségi segélyszolgálatokkal, a mentőszolgálatok gyors beavatkozásának biztosítása érdekében, továbbá a vészhelyzetben esetlegesen érintett bármely más féllel
  .
  A határokon átnyúló infrastruktúrák és különösen a határokon átnyúló alagutak tekintetében külön biztonsági rendszereket kell kiépíteni, illetve javítani kell azokat a szükséges koordináció és a határ két oldalán található illetékes sürgősségi segélyszolgálatok felkészültségének biztosítása érdekében. [Mód. 75]

(3a)
     
  A pályahálózat-működtetők ezenkívül létrehozzák a hálózatukhoz csatlakozó szomszédos országok pályahálózat-működtetőivel való koordinációt biztosító rendszert. E rendszer magában foglalja a hálózaton bekövetkezett események vagy balesetek, illetve a határon átnyúló közlekedést megzavaró késések esetén tájékoztatást nyújtó mechanizmusokat és a két infrastruktúra közötti forgalom helyreállítását szolgáló eljárásokat, minden esetben szem előtt tartva a vasúthálózat biztonságát. Mindkét állam pályahálózat-működtetője a két tagállam közötti közlekedést esetlegesen befolyásoló bármely lényeges információt a piaci szereplők, az érintettek és az illetékes nemzeti hatóságok tudomására hoz. [Mód. 76]

(4)   Az infrastruktúra működtetői és a vasúttársaságok minden évben június 30. előtt éves biztonsági jelentést nyújtanak be a nemzeti biztonsági hatóságnak az előző naptári évre vonatkozóan. A biztonsági jelentés a következőket tartalmazza:

| a) | tájékoztatás arról, hogy a szervezet biztonsági célkitűzései hogyan teljesültek, továbbá a biztonsági tervek eredményei; |
| --- | --- |

a)

tájékoztatás arról, hogy a szervezet biztonsági célkitűzései hogyan teljesültek, továbbá a biztonsági tervek eredményei;

| b) | a nemzeti biztonsági mutatók és az I. mellékletben meghatározott közös biztonsági mutatók alakulása, amennyiben az a jelentést benyújtó szervezet szempontjából lényeges; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti biztonsági mutatók és az I. mellékletben meghatározott közös biztonsági mutatók alakulása, amennyiben az a jelentést benyújtó szervezet szempontjából lényeges;

| c) | a belső biztonsági ellenőrzés eredményei; |
| --- | --- |

c)

a belső biztonsági ellenőrzés eredményei;

| d) | észrevételek a vasút és az infrastruktúra működésének azon hiányosságairól és üzemzavarairól, amelyek fontosak lehetnek a nemzeti biztonsági hatóság számára. |
| --- | --- |

d)

észrevételek a vasút és az infrastruktúra működésének azon hiányosságairól és üzemzavarairól, amelyek fontosak lehetnek a nemzeti biztonsági hatóság számára.

III. FEJEZET

BIZTONSÁGI TANÚSÍTVÁNY ÉS ENGEDÉLY

10. cikk

Egységes uniós biztonsági tanúsítvány

(1)   A vasúti infrastruktúrához csak olyan vasúttársaság kaphat hozzáférést, amely egységes uniós biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezik.

(2)   Az egységes uniós biztonsági tanúsítványt
  – a (2a) bekezdésben említett esetek kivételével –
  az Ügynökség azon bizonyítékok alapján ítéli oda, amelyeket a vasúttársaság arról ad, hogy biztonsági rendszerét a 9. cikkel összhangban alakította ki, és hogy eleget tesz az ÁME-kben és az egyéb vonatkozó
  jogszabályokban, valamint a vasúttársaság által üzemeltetett szolgáltatásra vonatkozó bármely konkrét
  szabályozásban foglalt követelményeknek annak érdekében, hogy kezelje a kockázatokat és biztonságos közlekedési szolgáltatásokat nyújtson a hálózaton.

(2a)
     
  A kizárólag elszigetelt hálózaton működő vasúttársaságok biztonsági tanúsítványait azon tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai is kiállíthatják, amelyek ilyen hálózattal rendelkeznek. Ilyen esetekben a kérelmező megválaszthatja, hogy kérvényét az Ügynökséghez vagy az érintett tagállam nemzeti biztonsági hatóságához nyújtja be.

A 30. cikkben előírt átmeneti időszakon belül az elszigetelt hálózattal rendelkező tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai közös eljárásokat dolgoznak ki a biztonsági tanúsítványok kiadására, és biztosítják az általuk kiállított biztonsági tanúsítványok kölcsönös elismerését. A nemzeti biztonsági hatóságok egymásnak ellentmondó döntései esetén vagy kölcsönösen elfogadható döntés hiányában a(z) ... rendelet [a Vasúti Ügynökségről szóló rendelet] 12. cikkének megfelelően az Ügynökség hozza meg a döntést.

Amennyiben a 30. cikkben előírt átmeneti időszak végére e nemzeti biztonsági hatóságok nem dolgoztak ki a biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos közös eljárásokra és e tanúsítványok kölcsönös elismerésére irányuló megállapodásokat, az e cikkben szereplő engedélyeket csak az Ügynökség ítélheti oda.

Amennyiben a 30. cikkben előírt átmeneti időszak végére a közös tanúsítási eljárásokra és a biztonsági tanúsítványok kölcsönös elismerésére irányuló megállapodásokat kidolgozták, a 30. cikkben előírt átmeneti időszak letelte után az elszigetelt hálózattal rendelkező tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai folytathatják a biztonsági tanúsítványok kiadását és a kérelmezők megválaszthatják, hogy kérvényüket az Ügynökséghez vagy az érintett tagállam nemzeti biztonsági hatóságához nyújtják be.

Az irányelv hatálybalépése után tíz évvel a Bizottság jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé arról, hogy az elszigetelt vasúti hálózatok milyen eredményeket értek el a közös eljárások és a biztonsági tanúsítványok kölcsönös elismerése tekintetében, és szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatokat nyújt be.

(3)   Az egységes biztonsági tanúsítvány feltünteti, hogy milyen jellegű vasúti tevékenységekre, azok milyen körére
  , valamint mely üzemeltetési területre
  vonatkozik. Az egységes biztonsági tanúsítvány az
  Ügynökség által előírt feltételekkel összhangban az
  egész Unióban egyenértékű tevékenységekre vonatkozik

  vagy annak egyes részein érvényes és elismert
  .

(4)   Három hónappal bármilyen

  Bármilyen
  új
  , az egységes uniós biztonsági tanúsítvány hatálya alá nem tartozó
  szolgáltatás nyújtása előtt a vasúttársaság az illetékes

  Ügynökség, illetve a (2a) bekezdésben említett esetekben a
  nemzeti biztonsági hatóságnál olyan dokumentációból álló bejelentést tesz, amely megerősíti,

  hatóságok részére elküldi azokat a kiegészítő dokumentumokat
  ,
  amelyek megerősítik,
  hogy:

| a) | a vasúttársaság betartja a működési szabályokat – beleértve az ezen irányelv 8. cikkének (4) bekezdése alapján rendelkezésére bocsátott nemzeti szabályokat is – és értékeli működésének biztonságát, figyelembe véve a 352/2009/EK bizottsági rendeletben (11) foglalt követelményeket, és gondoskodva arról, hogy biztonsági rendszere révén minden kockázatot kezeljen, és minden szükséges lépést megtegyen működésének biztonsága érdekében; |
| --- | --- |

a)

a vasúttársaság betartja a működési szabályokat – beleértve az ezen irányelv 8. cikkének (4) bekezdése alapján rendelkezésére bocsátott nemzeti szabályokat is – és értékeli működésének biztonságát, figyelembe véve a 352/2009/EK bizottsági rendeletben (11) foglalt követelményeket, és gondoskodva arról, hogy biztonsági rendszere révén minden kockázatot kezeljen, és minden szükséges lépést megtegyen működésének biztonsága érdekében;

| b) | a vasúttársaság megtette a szükséges lépéseket a tevékenységében érintett pályahálózat-működtetővel (pályahálózat-működtetőkkel) és hálózattal (hálózatokkal) való együttműködés és koordináció érdekében; |
| --- | --- |

b)

a vasúttársaság megtette a szükséges lépéseket a tevékenységében érintett pályahálózat-működtetővel (pályahálózat-működtetőkkel) és hálózattal (hálózatokkal) való együttműködés és koordináció érdekében;

| c) | a vasúttársaság minden szükséges intézkedést megtett a szolgáltatásnyújtás biztonsága érdekében; |
| --- | --- |

c)

a vasúttársaság minden szükséges intézkedést megtett a szolgáltatásnyújtás biztonsága érdekében;

| d) | a vasúttársaság rendelkezik a 95/18/EK tanácsi irányelvnek (12) megfelelően kibocsátott engedéllyel; |
| --- | --- |

d)

a vasúttársaság rendelkezik a 95/18/EK tanácsi irányelvnek (12) megfelelően kibocsátott engedéllyel;

| e) | a vasúttársaság tervezett tevékenységének jellege, köre
  és üzemeltetési területe
  megegyezik az egységes biztonsági tanúsítványban foglaltakkal. |
| --- | --- |

e)

a vasúttársaság tervezett tevékenységének jellege, köre
  és üzemeltetési területe
  megegyezik az egységes biztonsági tanúsítványban foglaltakkal.

Ha
  az Ügynökségnek vagy
  a
  (2a) bekezdésben említett esetekben a
  nemzeti biztonsági hatóságnak kételyei vannak egy vagy több feltétel teljesülését illetően, akkor a
  11. cikk (1) bekezdésében előírt határidőknek megfelelően a
  vasúttársaságtól további információt kér. Ez a kapcsolattartás azonban a tevékenység kezdetére nem lehet semmilyen felfüggesztő vagy halasztó hatással. Ha
  az Ügynökség, vagy
  a
  (2a) bekezdésben említett esetekben a
  nemzeti biztonsági hatóság arra utaló jeleket észlel, hogy egy vagy több feltétel nem teljesül, akkor megkeresi az Ügynökséget, az pedig megfelelő intézkedéseket tesz, beleértve a tanúsítvány
  módosítását, felfüggesztését vagy
  visszavonását is.

(5)   Az egységes biztonsági tanúsítványt a vasúttársaság kérelmére egy öt évet meg nem haladó időszakra hosszabbítják meg. Ha

  Mielőtt
  a tevékenység jellege
  , köre
  vagy köre

  területe
  lényegesen megváltozik, teljesen vagy részben aktualizálni kell a tanúsítványt.

Az egységes

  A
  biztonsági tanúsítvány jogosultja minden esetben haladéktalanul tájékoztatja az Ügynökséget az egységes

  vagy a (2a) bekezdésben említett esetekben a nemzeti
  biztonsági
  hatóságot a biztonsági
  tanúsítványban meghatározott feltételek főbb változásairól. Ezenkívül értesíti az Ügynökséget
  vagy a (2a) bekezdésben említett esetekben a nemzeti biztonsági hatóságot
  minden olyan esetben, amikor új
  , biztonsági szempontból kritikus
  személyzeti kategóriák, illetve új típusú járművek kerülnek bevezetésre.
  Ezekben az esetekben szintén a 11. cikk (1) bekezdésében megállapított határidőket kell alkalmazni.

A biztonsági keretszabályok jelentős módosítása esetén az Ügynökség előírhatja az egységes biztonsági tanúsítvány felülvizsgálatát.

(6)   Ha egy nemzeti biztonsági hatóság azt állapítja meg, hogy egy egységes uniós biztonsági tanúsítvány jogosultja már nem teljesíti a tanúsítvány kiállításának feltételeit, az Ügynökséget felkéri a tanúsítvány visszavonására. Az Ügynökség vagy

  a (2a) bekezdésben említett esetekben a nemzeti biztonsági hatóság
   – döntése indoklásával – visszavonhatja az egységes uniós tanúsítványt. Az Ügynökség
  vagy a (2a) bekezdésben említett esetekben a nemzeti biztonsági hatóság
  haladéktalanul értesít minden olyan nemzeti biztonsági hatóságot, amelynek hálózatán a vasúti társaság tevékenykedik.

(7)   Az Ügynökség
  vagy a (2a) bekezdésben említett esetekben a nemzeti biztonsági hatóság
  egy hónapon belül tájékoztatja a nemzeti biztonsági hatóságokat arról, ha egy, a (2) bekezdés szerinti egységes uniós biztonsági tanúsítvány kiadására, meghosszabbítására, módosítására vagy visszavonására kerül sor. A biztonsági hatóság megadja a vasúttársaság nevét és címét, a kiállítás időpontját, a tanúsítvány hatályát és érvényességét, valamint a tanúsítvány visszavonása esetén a döntése indokolását.

(8)   Az Ügynökség folyamatosan nyomon követi az egységes biztonsági tanúsítványok kibocsátásával és a nemzeti biztonsági hatóságok általi felügyelettel kapcsolatos intézkedések eredményességét, és – adott esetben – javító célú ajánlásokat terjeszt a bizottság
  Bizottság elé. Ez magában foglalhat olyan ajánlást is, amely egy uniós szinten harmonizálásra szoruló folyamatra vonatkozó – a 6. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti – közös biztonsági rendszerre vonatkozik.

(8a)
     
  Bármely természetes vagy jogi személy fellebbezést nyújthat be a(z) ... rendelet [a Vasúti Ügynökségről szóló rendelet] 12., 16., 17. és 18. cikke értelmében az Ügynökség által neki címzett döntés ellen vagy amennyiben az Ügynökség elmulasztja a válaszadásra előírt határidő betartását. Ezek a jogok továbbá a(z) ... rendelet [a Vasúti Ügynökségről szóló rendelet] 34. cikkének (2) bekezdésében említett személyeket képviselő, az alapszabályuknak megfelelően kellően meghatalmazott szervezeteket is megilletik. [Mód. 77]

11. cikk

Egységes biztonsági tanúsítványok kérelmezése

(1)   Egységes biztonsági tanúsítványt az Ügynökségtől kell kérelmezni. Az Ügynökség a kérelemről haladéktalanul,
  de
  legkésőbb pedig az összes szükséges információ és valamennyi, az Ügynökség által kért kiegészítő információ beérkezésétől

  a kérelem kézhezvételétől
  számított négy

  három
  hónapon belül dönt. Ha a kérelmezőt kiegészítő információk benyújtására

  átadására
  kérik fel, haladéktalanul

  az Ügynökség által meghatározott – egy hónapnál nem hosszabb – ésszerű határidőn belül
  be kell nyújtania azokat
  , kivéve, ha kivételes esetben az Ügynökség korlátozott idejű meghosszabbítást fogad el és engedélyez
  .
  Az elutasító határozatokat indokolással kellően alá kell támasztani.

Az üzemeltetési terület további tagállamra történő kiterjesztése iránti kérelem esetén az Ügynökség döntését szintén a kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül hozza meg.

(2)   Az Ügynökség részletes iránymutatást ad az egységes biztonsági tanúsítvány megszerzésének módjáról. Az Ügynökség jegyzékbe szedi valamennyi, a 10. cikk (2) bekezdésének alkalmazása céljából megállapított követelményt, és közzétesz minden vonatkozó dokumentumot.

(3)   Az egységes biztonsági tanúsítványhoz kapcsolódó követelmények leírását és magyarázatát, valamint a szükséges dokumentumok jegyzékét tartalmazó útmutatót
  az Unió összes hivatalos nyelvén,
  díjmentesen a kérelmezők rendelkezésére kell bocsátani. A nemzeti biztonsági hatóságok ezen információk terjesztésében együttműködnek az Ügynökséggel. [Mód. 78]

12. cikk

A pályahálózat-működtetők biztonsági engedélye

(1)   A vasúti infrastruktúra irányításához és működtetéséhez az infrastruktúra működtetőjének biztonsági engedéllyel kell rendelkeznie, amelyet a letelepedése szerinti tagállam nemzeti biztonsági hatósága állít ki.
  Az egyetlen pályahálózat-üzemeltető által üzemeltetett, határokon átnyúló infrastruktúrák esetén az e cikkben előírt feladatok ellátásáért az Ügynökség felel.

(2)   A biztonsági engedély tartalmazza a pályahálózat-működtető 9. cikk szerinti biztonsági rendszerének elfogadását megerősítő engedély, engedély

  engedélyt
  , amely magában foglalja a vasúti infrastruktúra j biztonságos tervezéséhez, karbantartásához és üzemeltetéséhez szükséges különleges követelmények teljesítését szolgáló rendelkezéseket, adott esetben a forgalomirányító rendszer és a jelzőrendszer karbantartására és működtetésére is kiterjedően
  , valamint súlyos balesetek esetén a sürgősségi segítségnyújtást és az infrastruktúra biztonságának helyreállítására vonatkozó eljárásokat
  .

A biztonsági engedélyt a pályahálózat-működtető kérelmére ötévenként hosszabbítják meg. Ha az infrastruktúra, a jelzőrendszer, az energiaellátás, illetve az infrastruktúra működésének és karbantartásának elvei lényegesen módosulnak, teljesen vagy részben aktualizálni kell az engedélyt. A biztonsági engedély jogosultja haladéktalanul tájékoztatja a nemzeti biztonsági hatóságot
  és
  az
  Ügynökséget az
  ilyen jellegű változásokról.

A nemzeti biztonsági keretszabályok jelentős módosítása esetén a
  nemzeti
  biztonsági hatóság
  , illetve az (1) bekezdésben említett határokon átnyúló infrastruktúrák esetén az Ügynökség
  megkövetelheti a biztonsági engedély felülvizsgálatát.

Ha a nemzeti biztonsági hatóság
  , illetve az (1) bekezdésben említett határokon átnyúló infrastruktúrák esetén az Ügynökség
  úgy ítéli meg, hogy egy engedélyezett pályahálózat-működtető már nem teljesíti a biztonsági engedély feltételeit, akkor visszavonja az engedélyt, és indokolja döntését.

(3)   A nemzeti biztonsági hatóság haladéktalanul,
  de
  legkésőbb pedig az összes szükséges információ és valamennyi megkövetelt kiegészítő információ beérkezésétől

  a kérelem kézhezvételétől
  számított négy

  három
  hónapon belül dönt a biztonsági engedély iránti kérelemről.
  Ha a kérelmezőt kiegészítő információk átadására kérik fel, a nemzeti biztonsági hatóság vagy az Ügynökség által meghatározott – egy hónapnál nem hosszabb – ésszerű határidőn belül be kell nyújtania azokat, kivéve, ha kivételes esetben a nemzeti biztonsági hatóság vagy az Ügynökség korlátozott idejű meghosszabbítást fogad el és engedélyez. Az elutasító határozatokat kellően meg kell indokolni.

A biztonsági engedélyekhez kapcsolódó követelmények leírását és magyarázatát, valamint a szükséges dokumentumok jegyzékét tartalmazó útmutatót díjmentesen rendelkezésre kell bocsátani. [Mód. 79]

(4)   A nemzeti biztonsági hatóság egy hónapon belül tájékoztatja az Ügynökséget a kiállított, meghosszabbított, módosított vagy visszavont biztonsági engedélyekről. A nemzeti biztonsági hatóság megadja a pályahálózat-működtető nevét és címét, a kiállítás időpontját, a biztonsági engedély hatályát és érvényességét, valamint az engedély visszavonása esetén a döntése indokolását.

13. cikk

A képzési lehetőségekhez való hozzáférés

(1)   A tagállamok a vasúttársaságoknak tisztességes és megkülönböztetéstől mentes hozzáférést biztosítanak a mozdonyvezetők és a vonatkísérő személyzet képzéséhez szükséges eszközökhöz, amennyiben a hálózatukon történő szolgáltatásnyújtáshoz vagy a biztonsági tanúsítvány megszerzéséhez szükséges követelmények, illetőleg a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) szerinti engedélyek és tanúsítványok megszerzéséhez szükséges követelmények teljesítése érdekében az említetteknek ilyen jellegű képzésen kell részt venniük.

A felkínált képzéseknek ismertetniük kell a szükséges útvonalismereteket,
  a fogyatékkal élő személyeknek nyújtott segítséget,
  az üzemeltetési szabályokat és eljárásokat, az ellenőrző-irányító és jelzőrendszereket és az érintett útvonalakra vonatkozó, vészhelyzetben alkalmazandó eljárásokat. [Mód. 80]

A tagállamok azt is biztosítják, hogy a pályahálózat-működtetők és a létfontosságú biztonsági feladatokat ellátó személyzetük megkülönböztetés nélkül hozzáférhessenek a képzési szolgáltatásokhoz.

Ha a képzés során nincsenek vizsgák, és nem állítanak ki bizonyítványt, akkor a tagállamok biztosítják, hogy a vasúttársaságok megkapják a megfelelő bizonyítványt.

A nemzeti biztonsági hatóság gondoskodik arról, hogy a képzési szolgáltatások nyújtása, illetve adott esetben a bizonyítványok kiállítása megfeleljen a 2007/59/EK irányelvben, a kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásokban vagy a 8. cikk szerinti nemzeti szabályokban foglalt követelményeknek.

(2)   Ha csak egyetlen vasúttársaság vagy infrastruktúraműködtető kínál képzési lehetőségeket, akkor a tagállamok biztosítják, hogy azok méltányos és megkülönböztetéstől mentes áron más vasúttársaságoknak is a rendelkezésére álljanak; az említett árnak költségarányosnak kell lennie, és haszonkulcsot is tartalmazhat.

(3)   Új mozdonyvezetők, vonatkísérő személyzet és a létfontosságú biztonsági feladatokat ellátó személyzet toborzásakor a vasúttársaságoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy figyelembe vegyék a korábban más vasúttársaságoknál szerzett képzéseket, képesítéseket és szakmai tapasztalatokat. E célból e munkatársak jogosultak arra, hogy hozzáférjenek a képzésüket, képesítésüket és szakmai tapasztalataikat igazoló dokumentumhoz, azokról másolatot kapjanak, és bemutassák azokat.

(4)   A vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők felelősek a biztonsággal kapcsolatos munkát végző személyzet
  , köztük a fedélzeti személyzet
  képzésének és képesítésének a színvonaláért. [Mód. 81]

14. cikk

A járművek karbantartása

(1)   Az üzembe helyezése vagy a hálózaton való használata előtt valamennyi járműnek rendelkeznie kell egy hozzárendelt karbantartásért felelős szervezettel, amelyet a nemzeti járműnyilvántartásban

  járműnyilvántartásokban
  nyilvántartásba kell venni a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 43. cikkének megfelelően.

(2)   A karbantartásért felelős szervezet vasúttársaság, pályahálózat-működtető vagy üzembentartó lehet.

(3)   A vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők 4. cikkben előírt, a vonatok biztonságos üzemeltetésére vonatkozó feladatának sérelme nélkül a szervezet egy karbantartási rendszer révén biztosítja, hogy a járművek, amelyek karbantartásáért felelős, biztonságos üzemi állapotban legyenek. Ennek érdekében a karbantartásért felelős szervezet biztosítja, hogy a járművek karbantartása az alábbiakkal összhangban történjék:

| a) | az egyes járművek karbantartási naplója; |
| --- | --- |

a)

az egyes járművek karbantartási naplója;

| b) | a hatályos előírások, beleértve a karbantartási szabályokat és az ÁME-ket. |
| --- | --- |

b)

a hatályos előírások, beleértve a karbantartási szabályokat és az ÁME-ket.

A karbantartást a karbantartásért felelős szervezet saját maga, vagy a szerződött karbantartó műhelyek segítségével végzi.

(4)   A tehervagonok esetében minden karbantartásért felelős szervezetnek rendelkeznie kell egy, a 445/2011/EU bizottsági rendeletnek (14) megfelelően vagy a biztonsági hatóság által akkreditált vagy elismert szerv által kibocsátott tanúsítvánnyal. Az elismerési folyamatnak szintén a függetlenségre, hozzáértésre és pártatlanságra vonatkozó követelményeken kell alapulnia.

Amennyiben a karbantartásért felelős szervezet egy infrastruktúra-működtető, a 445/2011/EU rendeletnek való megfelelést az érintett nemzeti biztonsági hatóság ellenőrzi a
  jelen irányelv
   12. cikkben

  cikkében
  említett eljárások alapján, és azt az említett eljárásokban meghatározott tanúsítványokkal erősíti meg.

(5)   A 4. cikknek megfelelően kiállított tanúsítványok az Unió egész területén érvényesek
  , és azokat automatikusan elismerik
  .

Az Ügynökség létrehozza és nyilvánossá teszi, ezt követően pedig késedelem nélkül frissíti a karbantartásért felelős tanúsított szervezetek nyilvántartását. Ezt a nyilvántartást összekapcsolják a nemzeti járműnyilvántartással vagy a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 43. cikkének (1) és (4) bekezdése és 43a. cikke szerinti járműnyilvántartásokkal.

A Bizottság végrehajtási aktusok útján közös előírásokat fogad el e nyilvántartásra a tartalom, adatformátum, a funkcionális és műszaki felépítés, az üzemmód, az adatbeviteli szabályok és a nyilvántartásokba való betekintés vonatkozásában. A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (3) bekezdésében említett eljárás szerint kell elfogadni.

(5a)
     
  Az átjárhatósági műszaki előírások kidolgozása vagy módosítása során az Ügynökség a teljes vasúti rendszer biztonságának garantálása érdekében összehangolja a karbantartás minimális követelményeire vonatkozó szabályokat. Ehhez figyelembe veszi a vasúti járművek elhasználódását befolyásoló valamennyi tényezőt, többek között a használat módját, az életkort, az anyagot, a futásteljesítményt, az időjárási viszonyokat, valamint a pályatípust. A társaságok továbbra is használhatják saját karbantartási rendszereiket, amennyiben az Ügynökség úgy véli, hogy ez a rendszer azonos vagy magasabb biztonsági szintet garantál.

(6)   Az Ügynökség legkésőbb 2014. május 31-ig

  két évvel ezen irányelv hatálybalépését követően
  értékeli a tehervagonok karbantartásáért felelős szervezetek tanúsításának rendszerét és mérlegeli az említett rendszernek a teljes gördülőállományra való kiterjesztését, továbbá jelentést terjeszt a Bizottság elé.
  E jelentésben ajánlást fogalmaz meg arról, hogy az adott tanúsítási rendszert ki kellene-e terjeszteni egyéb járműtípusokra. A Bizottság ezt követően az ajánlás alapján megteszi a megfelelő intézkedéseket.

(6a)
     
  Legkésőbb hat hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően az Ügynökség azonosítja a vasútbiztonság szempontjából kritikus alkotóelemeket, és rendszert dolgoz ki, amely lehetővé teszi ezen alkotóelemek nyomon követését.

(7)   A Bizottság
  az Ügynökség ajánlása alapján
  legkésőbb 2016. december 24-ig végrehajtási

  az irányelv hatálybalépése után 36 hónappal a 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján elfogadja a karbantartásért felelős szervezetek tanúsításának közös feltételeit a teljes gördülőállományra kiterjedően.

A szóban forgó végrehajtási aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint kell elfogadni.

A 445/2011/EU rendelettel elfogadott, a tehervagonokra alkalmazandó tanúsítási rendszer az első albekezdésben említett végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok elfogadásáig továbbra is alkalmazandó. [Mód. 82]

15. cikk

Eltérések a karbantartásért felelős szervezetek tanúsításának rendszerétől

(1)   A következő esetekben a tagállamok úgy is dönthetnek, hogy a karbantartásért felelős szervezetek azonosítására és tanúsítására vonatkozó kötelezettségeiknek a 14. cikkel létrehozott tanúsítási rendszertől eltérő intézkedésekkel tesznek eleget:

| a) | a harmadik országokban nyilvántartásba vett és az adott ország előírásainak megfelelően karbantartott járművek; |
| --- | --- |

a)

a harmadik országokban nyilvántartásba vett és az adott ország előírásainak megfelelően karbantartott járművek;

| b) | az Unió fő vasútvonalainak nyomtávjától eltérő nyomtávú hálózatokon vagy vonalakon használt olyan járművek, amelyek esetében a 14. cikk (3) bekezdésében említett követelmények teljesítését harmadik országokkal kötött nemzetközi megállapodások biztosítják; |
| --- | --- |

b)

az Unió fő vasútvonalainak nyomtávjától eltérő nyomtávú hálózatokon vagy vonalakon használt olyan járművek, amelyek esetében a 14. cikk (3) bekezdésében említett követelmények teljesítését harmadik országokkal kötött nemzetközi megállapodások biztosítják;

| c) | a 2. cikk hatálya alá tartozó járművek, valamint a nemzeti biztonsági hatóság eseti, a szolgáltatás elvégzése előtt megszerzendő engedélyéhez kötött különleges és katonai felszerelési szállítmányok. Ebben az esetben egy legfeljebb 5 évre szóló eltérés engedélyezhető. |
| --- | --- |

c)

a 2. cikk hatálya alá tartozó járművek, valamint a nemzeti biztonsági hatóság eseti, a szolgáltatás elvégzése előtt megszerzendő engedélyéhez kötött különleges és katonai felszerelési szállítmányok. Ebben az esetben egy legfeljebb 5 évre szóló eltérés engedélyezhető.

(2)   Az (1) bekezdésben említett eltérő intézkedéseket az érintett nemzeti biztonsági hatóság vagy az Ügynökség által az alábbiak alkalmával engedélyezett eltérések révén kell végrehajtani:

| a) | járműveknek a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 43. cikke értelmében történő nyilvántartásba vételekor, amennyiben karbantartásért felelős szervezetek azonosításáról van szó; |
| --- | --- |

a)

járműveknek a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 43. cikke értelmében történő nyilvántartásba vételekor, amennyiben karbantartásért felelős szervezetek azonosításáról van szó;

| b) | biztonsági tanúsítványoknak és engedélyeknek az ezen irányelv 10. és 12. cikke alapján, vasúttársaságok és pályahálózat-működtetők részére történő kibocsátásakor, amennyiben karbantartásért felelős szervezetek azonosításáról vagy tanúsításáról van szó. |
| --- | --- |

b)

biztonsági tanúsítványoknak és engedélyeknek az ezen irányelv 10. és 12. cikke alapján, vasúttársaságok és pályahálózat-működtetők részére történő kibocsátásakor, amennyiben karbantartásért felelős szervezetek azonosításáról vagy tanúsításáról van szó.

(3)   Az ilyen eltéréseket a 18. cikkben említett éves jelentésben fel kell tüntetni és meg kell indokolni. Amennyiben megállapítható, hogy indokolatlan biztonsági kockázatnak teszik ki az uniós vasúti rendszert, az Ügynökség erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot. A Bizottság kapcsolatba lép az érintett felekkel, és adott esetben felszólítja a tagállamot az eltérő határozat visszavonására.

IV. FEJEZET

NEMZETI BIZTONSÁGI HATÓSÁGOK

16. cikk

Feladatok

(1)   Minden tagállam létrehoz egy biztonsági hatóságot.
  A tagállamok úgy is dönthetnek, hogy közösen hoznak létre egy – a területükön illetékes – biztonsági hatóságot.
  Ennek a hatóságnak szervezetileg, jogilag és a döntéshozatal szempontjából függetlennek kell lennie a vasúttársaságoktól, a pályahálózat-működtetőktől
  vagy
  a beszerző egységektől.
  A hatóság feladatainak elvégzéséhez rendelkezik a szükséges szakértelemmel és humán erőforrással. A hatóság lehet a közlekedési ügyekért felelős minisztérium is, amennyiben megfelel az e bekezdésben előírt függetlenségi előírásoknak.

(2)   A nemzeti biztonsági hatóságra kell ráruházni legalább a következő feladatokat:

| a) | a vasúti rendszert alkotó energia- és infrastruktúra-alrendszerek üzembe helyezésének engedélyezése a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 18. cikkének (2) bekezdésének megfelelően
  , az egyetlen pályahálózat-üzemeltető által üzemeltetett, határokon átnyúló infrastruktúrák kivételével, melyek esetében az ezen albekezdésben előírt feladatok ellátásáért az Ügynökség felel
  ; |
| --- | --- |

a)

a vasúti rendszert alkotó energia- és infrastruktúra-alrendszerek üzembe helyezésének engedélyezése a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 18. cikkének (2) bekezdésének megfelelően
  , az egyetlen pályahálózat-üzemeltető által üzemeltetett, határokon átnyúló infrastruktúrák kivételével, melyek esetében az ezen albekezdésben előírt feladatok ellátásáért az Ügynökség felel
  ;

| b) | annak felügyelete

  biztosítása
  , hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek teljesítik-e

  teljesítsék
  a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] [x] cikkében előírt alapvető követelményeket; |
| --- | --- |

b)

annak felügyelete

  biztosítása
  , hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek teljesítik-e

  teljesítsék
  a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] [x] cikkében előírt alapvető követelményeket;

| c) | a járművek európai

  nemzeti
  járműszámmal való ellátása a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 42.

  20a
  .
  és 43.
  cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a járművek európai

  nemzeti
  járműszámmal való ellátása a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 42.

  20a
  .
  és 43.
  cikkének megfelelően;

| d) | az Ügynökség támogatása – annak kérésére
  és a(z) ... rendeletben [Vasúti Ügynökségről szóló rendelet] említett szerződéses megállapodások alapján
   – a 10. cikk alapján odaítélt egységes biztonsági tanúsítványok kiállításában, megújításában, módosításában és visszavonásában, továbbá annak ellenőrzése, hogy teljesülnek-e a tanúsítványokban rögzített feltételek és követelmények, és hogy a vasúttársaságok működése megfelel-e az uniós és a nemzeti jog követelményeinek; |
| --- | --- |

d)

az Ügynökség támogatása – annak kérésére
  és a(z) ... rendeletben [Vasúti Ügynökségről szóló rendelet] említett szerződéses megállapodások alapján
   – a 10. cikk alapján odaítélt egységes biztonsági tanúsítványok kiállításában, megújításában, módosításában és visszavonásában, továbbá annak ellenőrzése, hogy teljesülnek-e a tanúsítványokban rögzített feltételek és követelmények, és hogy a vasúttársaságok működése megfelel-e az uniós és a nemzeti jog követelményeinek;

| e) | a 12. cikk alapján odaítélt egységes biztonsági tanúsítványok kiállítása, megújítása, módosítása és visszavonása, továbbá annak ellenőrzése, hogy teljesülnek-e a tanúsítványokban rögzített feltételek és követelmények, és hogy a pályahálózat-működtetők működése megfelel-e az uniós és a nemzeti jog követelményeinek; |
| --- | --- |

e)

a 12. cikk alapján odaítélt egységes biztonsági tanúsítványok kiállítása, megújítása, módosítása és visszavonása, továbbá annak ellenőrzése, hogy teljesülnek-e a tanúsítványokban rögzített feltételek és követelmények, és hogy a pályahálózat-működtetők működése megfelel-e az uniós és a nemzeti jog követelményeinek;

| f) | a nemzeti szabályrendszert is magában foglaló biztonsági keretszabályozás nyomon követése, előmozdítása, valamint – adott esetben – érvényre juttatása és aktualizálása; |
| --- | --- |

f)

a nemzeti szabályrendszert is magában foglaló biztonsági keretszabályozás nyomon követése, előmozdítása, valamint – adott esetben – érvényre juttatása és aktualizálása;

| g) | a vasúttársaságok felügyelete az 1158/2010/EU bizottsági rendelet (15) IV. mellékletének és az 1077/2012/EU bizottsági rendeletnek (16) megfelelően; |
| --- | --- |

g)

a vasúttársaságok felügyelete az 1158/2010/EU bizottsági rendelet (15) IV. mellékletének és az 1077/2012/EU bizottsági rendeletnek (16) megfelelően;

| h) | annak felügyelete

  biztosítása
  , hogy a járműveket
  az európai és
  a nemzeti járműnyilvántartásba

  járműnyilvántartásokba
  megfelelően felvegyék, és hogy az ott

  azokban
  szereplő, biztonsággal kapcsolatos információk pontosak és naprakészek legyenek; |
| --- | --- |

h)

annak felügyelete

  biztosítása
  , hogy a járműveket
  az európai és
  a nemzeti járműnyilvántartásba

  járműnyilvántartásokba
  megfelelően felvegyék, és hogy az ott

  azokban
  szereplő, biztonsággal kapcsolatos információk pontosak és naprakészek legyenek;

| ha) | a mozdonyvezetők munkaidejére, vezetési idejére és pihenőidejére vonatkozó szabályok betartásának nyomon követése a vasúttársaságoknál és a pályán; |
| --- | --- |

ha)

a mozdonyvezetők munkaidejére, vezetési idejére és pihenőidejére vonatkozó szabályok betartásának nyomon követése a vasúttársaságoknál és a pályán;

| hb) | a vasúti tehervagonok és más járművek biztonságos karbantartására és üzemeltetésére vonatkozó szabályoknak való megfelelés nyomon követése; |
| --- | --- |

hb)

a vasúti tehervagonok és más járművek biztonságos karbantartására és üzemeltetésére vonatkozó szabályoknak való megfelelés nyomon követése;

| hc) | általános, a vasúti rendszerben megjelenő valamennyi szereplő számára kötelező vasúti vészhelyzeti terv kidolgozása, amely részletes intézkedéseket tartalmaz súlyos baleset vagy vészhelyzet esetére, és ennek továbbítása az Ügynökség számára. A terv az alábbiakat tartalmazza:










  i. | az érdekelt felek, így elsősorban a pályahálózat-működtetők, a vasúttársaságok és sürgősségi szolgálatok közötti hatékony kommunikációt biztosító mechanizmusok és eljárások; |
| --- | --- | --- |

hc)

általános, a vasúti rendszerben megjelenő valamennyi szereplő számára kötelező vasúti vészhelyzeti terv kidolgozása, amely részletes intézkedéseket tartalmaz súlyos baleset vagy vészhelyzet esetére, és ennek továbbítása az Ügynökség számára. A terv az alábbiakat tartalmazza:

i.

az érdekelt felek, így elsősorban a pályahálózat-működtetők, a vasúttársaságok és sürgősségi szolgálatok közötti hatékony kommunikációt biztosító mechanizmusok és eljárások;

| ii. | a szomszédos országok nemzeti hatóságaival való együttműködést biztosító mechanizmusok; |
| --- | --- |

ii.

a szomszédos országok nemzeti hatóságaival való együttműködést biztosító mechanizmusok;

| iii. | súlyos balesetet követően az áldozatok családtagjai és a különböző feladatok ellátására felkészített szakképzett személyzet közötti kommunikációt biztosító csatornák; |
| --- | --- |

iii.

súlyos balesetet követően az áldozatok családtagjai és a különböző feladatok ellátására felkészített szakképzett személyzet közötti kommunikációt biztosító csatornák;

| iv. | az áldozatoknak a balesetet követően ellátást nyújtó rendszer, amely a vasúttársaságok kötelezettségeinek sérelme nélkül eligazítást ad nekik az uniós jog – és különösen az 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (17)

  – szerinti panasztételi eljárásokról; az ellátás a balesetek áldozatainak és családtagjaiknak nyújtott pszichológiai támogatást is magában foglalja. |
| --- | --- |

iv.

az áldozatoknak a balesetet követően ellátást nyújtó rendszer, amely a vasúttársaságok kötelezettségeinek sérelme nélkül eligazítást ad nekik az uniós jog – és különösen az 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (17)

  – szerinti panasztételi eljárásokról; az ellátás a balesetek áldozatainak és családtagjaiknak nyújtott pszichológiai támogatást is magában foglalja.

A Bizottság a 27. cikkben előirányzott végrehajtási aktusokkal mihamarabb intézkedéseket dolgoz ki, amelyek célja a vészhelyzeti tervek tartalmi és formai elemeinek összehangolása. Az Ügynökség támogatja és felügyeli a nemzeti biztonsági hatóságokat e tervek kidolgozása során, különös figyelmet fordítva a két vagy több nemzeti hálózatot érintő vasúti balesetekre.

(3)   A vasúttársaság működési helye szerinti tagállam nemzeti hatósága megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy az Ügynökséggel és a többi biztonsági hatósággal összehangoltan fellépve gondoskodjon az adott vasúttársaságra – és különösen az ismert kockázatokra és a vasúttársaság biztonsági teljesítményére – vonatkozó kulcsfontosságú információk maradéktalan megosztásáról. A nemzeti biztonsági hatóság más érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal is megoszt információkat, amennyiben úgy véli, hogy a vasúttársaság nem hozza meg a szükséges kockázatkezelési intézkedéseket.

A nemzeti biztonsági hatóság minden esetben haladéktalanul értesíti az Ügynökséget, ha aggálya merül fel a felügyelete alá tartozó vasúttársaságok biztonsági teljesítményét illetően. Az Ügynökség a 10. cikk (6) bekezdésében foglaltak szerint megfelelően intézkedik.

(4)   A (2) bekezdésben említett feladatok nem ruházhatók át a pályahálózat-működtetőkre, a vasúttársaságokra vagy a beszerző egységekre, és nem képezhetik alvállalkozói szerződés tárgyát.

(4a)
     
  A nemzeti biztonsági hatóságok az Ügynökség segítségével a helyes és bevált gyakorlatokra vonatkozó példák cseréjére szolgáló mechanizmusokat hoznak létre.

(4b)
     
  A nemzeti biztonsági hatóságok önkéntes alapon felkérhetik az Ügynökséget munkájuk ellenőrzésére. Az Ügynökség saját kezdeményezésére is ellenőrizheti a nemzeti biztonsági hatóságokat. [Mód. 83]

17. cikk

Döntéshozatali elvek

(1)   A nemzeti biztonsági hatóságok nyíltan, megkülönböztetéstől mentesen és átláthatóan végzik a feladataikat . Ez különösen azt jelenti, hogy lehetőséget biztosítanak minden félnek a véleménynyilvánításra, és megindokolják döntéseiket .

A biztonsági hatóságok késedelem nélkül válaszolnak a kérésekre és kérelmekre, és haladéktalanul közlik, ha információkat kérnek, továbbá határozataikat az összes kért információ benyújtásától számított négy hónapon belül meghozzák . A biztonsági hatóságok a 16. cikkben említett feladataik végrehajtása során bármikor kérhetik a pályahálózat-működtetők, vasúttársaságok vagy más minősített testületek technikai segítségnyújtását

  betartva a 11. cikk (1) bekezdésében előírt határidőket
  és
  az Ügynökséggel kötött szerződéses megállapodásokban lefektetett valamennyi kötelezettséget
  .

A nemzeti keretszabályok kidolgozása során a nemzeti biztonsági hatóság konzultál minden érintett személlyel és érdekelt féllel, beleértve a pályahálózat-működtetőket, a vasúttársaságokat, a gyártókat és karbantartókat, a felhasználókat és a személyzet képviselőit is
  , és figyelembe veszi véleményüket
  .

(2)   Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok szabadon elvégezhetik az összes olyan ellenőrzést
  , auditot
  és vizsgálatot, amelyet szükségesnek tartanak feladataik elvégzéséhez, és számukra hozzáférést kell biztosítani valamennyi releváns dokumentumhoz, valamint a pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok létesítményeihez, berendezéseihez és felszereléseihez.

(3)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a nemzeti biztonsági hatóságok határozatait bírósági felülvizsgálatnak lehessen alávetni.

(4)   A nemzeti biztonsági hatóságok az Ügynökség által létrehozott hálózaton belül folyamatos vélemény- és tapasztalatcserét folytatnak döntéshozatali kritériumaik uniós szintű harmonizálása érdekében

(4a)
     
  A nemzeti biztonsági hatóságok segítik az Ügynökséget a vasúti biztonság javításának uniós szintű nyomon követésével kapcsolatos munkájában.

(5)   Az egységes biztonsági tanúsítvány kiállításához kapcsolódó helyszíni vizsgálatokkal és a vasúttársaságoknak az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítása utáni felügyeletével kapcsolatos kérdések tekintetében az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok közötti együttműködés körét minden esetben az
  legkésőbb
  az
  ezen irányelv hatálybalépését követő egy éven belül az
  Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok közötti

  között létrejött
  szerződéses vagy egyéb megállapodások határozzák meg.

E megállapodások a ... rendelet [a Vasúti Ügynökségről szóló rendelet] 69. cikkével összhangban kiterjedhetnek az Ügynökség egyes feladatainak és felelősségi köreinek – például egyes dokumentumok ellenőrzésének és előkészítésének, a műszaki összeegyeztethetőség vizsgálatának, látogatások megszervezésének és műszaki tanulmányok készítésének – a nemzeti hatóságok részére történő kiszervezésére.

A megállapodások gondoskodnak a bevételeknek az egyes szereplők munkaterhelésével arányos megosztásáról. [Mód. 84]

18. cikk

Éves jelentés

A nemzeti biztonsági hatóság minden évben éves beszámolót tesz közzé az előző évben végzett tevékenységéről, és legkésőbb szeptember 30-ig továbbítja azt az Ügynökségnek. A jelentés a következő információkat tartalmazza:

| a) | a vasútbiztonság alakulása, beleértve az I. mellékletben meghatározott közös biztonsági mutatók tagállami szintű összefoglalását; |
| --- | --- |

a)

a vasútbiztonság alakulása, beleértve az I. mellékletben meghatározott közös biztonsági mutatók tagállami szintű összefoglalását;

| b) | a vasútbiztonságra vonatkozó jogszabályok és egyéb szabályozások jelentős változásai; |
| --- | --- |

b)

a vasútbiztonságra vonatkozó jogszabályok és egyéb szabályozások jelentős változásai;

| c) | a biztonsági tanúsítványokkal és biztonsági engedélyekkel kapcsolatos fejlemények; |
| --- | --- |

c)

a biztonsági tanúsítványokkal és biztonsági engedélyekkel kapcsolatos fejlemények;

| d) | a pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok felügyeletével kapcsolatos eredmények és tapasztalatok; |
| --- | --- |

d)

a pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok felügyeletével kapcsolatos eredmények és tapasztalatok;

| e) | a 14. cikk (8) bekezdése szerint engedélyezett eltérések; |
| --- | --- |

e)

a 14. cikk (8) bekezdése szerint engedélyezett eltérések;

| f) | a tagállamban működő vasúttársaságok minden vizsgálata és ellenőrzése, melyre a felügyeleti tevékenységek keretében kerül sor; |
| --- | --- |

f)

a tagállamban működő vasúttársaságok minden vizsgálata és ellenőrzése, melyre a felügyeleti tevékenységek keretében kerül sor;

| fa) | a vasúti tehervagonok összes műszaki ellenőrzése a pályán.

  [Mód. 85] |
| --- | --- |

fa)

a vasúti tehervagonok összes műszaki ellenőrzése a pályán.

  [Mód. 85]

V. FEJEZET

BALESETEK ÉS VÁRATLAN ESEMÉNYEK VIZSGÁLATA

19. cikk

Vizsgálati kötelezettség

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a vasúti rendszeren előforduló súlyos baleset után a 21. cikkben említett vizsgáló testület elvégezze a vizsgálatot, amelynek célja a vasútbiztonság lehetséges javítása és a balesetek megelőzése.

(2)   A súlyos baleseteken túl a 21. cikkben említett vizsgáló testület kivizsgálhatja azokat a baleseteket és váratlan eseményeket is, amelyek kissé más körülmények között súlyos balesetekhez vezethettek volna, beleértve a strukturális alrendszer vagy a nagysebességű vagy hagyományos transzeurópai vasúti rendszerek műszaki hibáit is.

A vizsgáló testület saját belátása szerint határoz arról, hogy kivizsgálja-e az ilyen jellegű balesetet vagy váratlan eseményt. Döntése során a következőket mérlegeli:

| a) | a baleset vagy váratlan esemény súlyossága; |
| --- | --- |

a)

a baleset vagy váratlan esemény súlyossága;

| b) | a baleset vagy váratlan esemény a rendszer egésze szempontjából jelentőséggel bíró baleset- vagy eseménysorozat részét képezi-e; |
| --- | --- |

b)

a baleset vagy váratlan esemény a rendszer egésze szempontjából jelentőséggel bíró baleset- vagy eseménysorozat részét képezi-e;

| c) | a balesetnek vagy váratlan eseménynek a vasútbiztonságra uniós szinten gyakorolt hatása, |
| --- | --- |

c)

a balesetnek vagy váratlan eseménynek a vasútbiztonságra uniós szinten gyakorolt hatása,

| d) | a pályahálózat-működtetők, a vasúttársaságok, a nemzeti biztonsági hatóságok vagy a tagállamok megkeresései. |
| --- | --- |

d)

a pályahálózat-működtetők, a vasúttársaságok, a nemzeti biztonsági hatóságok vagy a tagállamok megkeresései.

(3)   A vizsgálat körét és a vizsgálatok során követendő eljárást a vizsgáló testület határozza meg, figyelembe véve a 20. és 22. cikkben foglaltakat, és azon következtetések függvényében, amelyeket a biztonság javítása céljából a balesetből vagy a váratlan eseményből előreláthatólag le fog vonni.

(4)   A vizsgálat semmiképpen sem terjedhet ki a vétkesség vagy a felelősség megállapítására.

20. cikk

A vizsgálat jogi háttere

(1)   A tagállamok a saját jogrendszerük keretében a vizsgálatnak olyan jogi hátteret teremtenek, amely lehetővé teszi, hogy a megbízott vizsgálatvezetők a leghatékonyabban és a legrövidebb idő alatt végezzék el feladatukat.

(2)   A tagállamok – a hatályos szabályozással összhangban – biztosítják, hogy a bírósági vizsgálatért felelős hatóságok teljes mértékben együttműködjenek, és hogy a vizsgálatvezetők
  , valamint – saját kérésére – az Ügynökség
  mihamarabb: [Mód. 86]

| a) | hozzáférhessenek a baleset vagy váratlan esemény helyszínéhez, az érintett járműhöz, az ahhoz kapcsolódó infrastruktúrához, valamint a forgalomirányító és jelzőberendezésekhez; |
| --- | --- |

a)

hozzáférhessenek a baleset vagy váratlan esemény helyszínéhez, az érintett járműhöz, az ahhoz kapcsolódó infrastruktúrához, valamint a forgalomirányító és jelzőberendezésekhez;

| b) | azonnal jegyzékbe vehessék a bizonyítékokat, és a vizsgálat vagy elemzés céljából megfelelő ellenőrzés mellett eltávolíthassák a roncsokat, az infrastruktúra berendezéseit és alkatrészeit; |
| --- | --- |

b)

azonnal jegyzékbe vehessék a bizonyítékokat, és a vizsgálat vagy elemzés céljából megfelelő ellenőrzés mellett eltávolíthassák a roncsokat, az infrastruktúra berendezéseit és alkatrészeit;

| c) | hozzáférhessenek a fedélzeti adatrögzítő eszközökhöz, a szóbeli üzeneteket és a forgalomirányító és jelzőrendszer működését rögzítő berendezésekhez, és használhassák azokat; |
| --- | --- |

c)

hozzáférhessenek a fedélzeti adatrögzítő eszközökhöz, a szóbeli üzeneteket és a forgalomirányító és jelzőrendszer működését rögzítő berendezésekhez, és használhassák azokat;

| d) | hozzáférhessenek az áldozatokkal kapcsolatos fizikális vizsgálatok eredményeihez; |
| --- | --- |

d)

hozzáférhessenek az áldozatokkal kapcsolatos fizikális vizsgálatok eredményeihez;

| e) | hozzáférhessenek a vonatszemélyzettel és a balesetben vagy váratlan eseményben érintett más vasúti személyzettel kapcsolatos vizsgálatok eredményeihez; |
| --- | --- |

e)

hozzáférhessenek a vonatszemélyzettel és a balesetben vagy váratlan eseményben érintett más vasúti személyzettel kapcsolatos vizsgálatok eredményeihez;

| f) | kihallgathassák az érintett vasúti személyzetet és más tanúkat; |
| --- | --- |

f)

kihallgathassák az érintett vasúti személyzetet és más tanúkat;

| g) | hozzáférhessenek a pályahálózat-működtető, az érintett vasúttársaságok és a nemzeti biztonsági hatóság birtokában lévő lényeges információkhoz vagy feljegyzésekhez. |
| --- | --- |

g)

hozzáférhessenek a pályahálózat-működtető, az érintett vasúttársaságok és a nemzeti biztonsági hatóság birtokában lévő lényeges információkhoz vagy feljegyzésekhez.

(3)   A vizsgálatot a bírósági vizsgálattól függetlenül kell elvégezni.

21. cikk

A vizsgáló testület

(1)   Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a balesetek és váratlan események 19. cikkben említett vizsgálatát egy állandó testület végezze el, amelyben legalább egy olyan szakértő van, aki baleset vagy váratlan esemény esetén el tudja látni a megbízott vizsgálatvezető feladatait. A testület szervezetileg, jogilag és döntéshozatali szempontból független az összes pályahálózat-működtetőtől és vasúttársaságtól, a díjszabás meghatározásáért és az útvonalak kijelöléséért felelős testületektől, a bejelentett szervezetektől, valamint az összes olyan féltől, amelynek az érdekei összeférhetetlenek lehetnek a vizsgáló testületre bízott feladatokkal. A testület független a nemzeti biztonsági hatóságtól és minden vasúti szabályozó szervezettől.

(2)   A vizsgáló testület az (1) bekezdésben említett szervezetektől függetlenül
  és megkülönböztetés nélkül
  látja el feladatait, és ehhez elegendő forráshoz kell hozzájutnia. A vizsgáló testület tagjainak olyan jogállást kell biztosítani, amely garantálja a szükséges függetlenséget. [Mód. 87]

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vasúttársaságok, a pályahálózat-működtetők és adott esetben a nemzeti biztonsági hatóság haladéktalanul kötelesek legyenek jelenteni a vizsgáló testületnek a 19. cikkben említett baleseteket és váratlan eseményeket. A vizsgáló testületnek képesnek kell lennie arra, hogy legkésőbb a balesetre vagy váratlan eseményre vonatkozó jelentés kézhezvételétől számított egy héten belül válaszoljon ezekre a jelentésekre és megtegye a vizsgálat megkezdéséhez szükséges intézkedéseket.

(4)   A vizsgáló testület összekapcsolhatja az ezen irányelvben meghatározott feladatait a nem a vasúti hálózaton bekövetkező balesetek és váratlan események vizsgálatával kapcsolatos feladataival, amennyiben az ilyen jellegű vizsgálatok nem veszélyeztetik a függetlenségét.

(5)   Szükség esetén a vizsgáló testület felkérheti más tagállamok vizsgáló testületeit vagy az Ügynökséget, hogy a megfelelő szakismeretek biztosításával vagy a műszaki ellenőrzések, elemzések vagy értékelések elvégzésével nyújtsanak számára segítséget.

(5a)
     
  A vizsgáló testületek önkéntes alapon felkérhetik az Ügynökséget munkájuk ellenőrzésére. [Mód. 88]

(6)   A tagállamok a 19. cikkben említettektől eltérő vasúti balesetek és váratlan események vizsgálatával is megbízhatják a vizsgáló testületet.

(7)   A vizsgáló testületek folyamatos vélemény- és tapasztalatcserét folytatnak a közös vizsgálati módszerek kidolgozása, a biztonsági ajánlások megvalósításának figyelemmel kísérésére szolgáló közös elvek megfogalmazása és azoknak a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából.

Az Ügynökség támogatja a vizsgáló testületeket e feladat ellátásában.
  Ezenfelül a vizsgáló testületek is segítik az Ügynökséget a vasúti biztonság javításának uniós szintű nyomon követésével kapcsolatos munkájában. [Mód. 89]

22. cikk

A vizsgálati eljárás

(1)   A 19. cikkben említett baleseteket vagy váratlan eseményeket annak a tagállamnak a vizsgáló testülete vizsgálja ki, ahol azok megtörténtek. Ha nem lehet megállapítani, hogy a baleset vagy váratlan esemény melyik tagállamban történt, illetve az események a két tagállam határán lévő berendezésnél vagy annak közelében történtek, az érintett vizsgáló testületek megállapodnak, hogy melyikük végzi el a vizsgálatot, illetve hogy azt közösen végzik el. Az első esetben a másik vizsgáló testület részt vehet a vizsgálatban, és hozzáférhet annak eredményeihez.

Ha egy másik tagállamban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett vasúttársaság érintett a balesetben vagy váratlan eseményben, akkor az érintett tagállam vizsgáló testületeit
  és az Ügynökséget
  felkérik a vizsgálatban való részvételre. [Mód. 90]

Ez a bekezdés nem zárja ki a tagállamok abban történő megállapodását, hogy az illetékes testületek más körülmények között is együttműködnek vizsgálatok elvégzésében.

(2)   Valamennyi baleset vagy váratlan esemény esetében a vizsgálatért felelős testület gondoskodik a vizsgálat elvégzéséhez alkalmas eszközökről, beleértve a szükséges üzemeltetési és műszaki szakismereteket
  , valamint az elegendő erőforrást
  is. A vizsgálat tárgyát képező baleset vagy váratlan esemény jellegétől függően a testület belső vagy külső forrásból szerezheti meg e szakismereteket. [Mód. 91]

(3)   A vizsgálatot a lehető legnyíltabb módon kell elvégezni, úgy, hogy mindegyik fél meghallgatást nyerjen és megoszthassa eredményeit. Az érintett pályahálózat-működtetőt és vasúttársaságokat, a nemzeti biztonsági hatóságot, az áldozatokat és hozzátartozóikat, a megsérült vagyontárgyak tulajdonosait, a gyártókat, az érintett mentőszolgálatot, valamint a személyzet és a felhasználók képviselőit rendszeresen tájékoztatni kell a vizsgálatról és annak folyamatáról, és amennyiben kivitelezhető, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ismertessék álláspontjukat és véleményüket a vizsgálattal kapcsolatban, és megjegyzést fűzzenek a jelentéstervezetben szereplő információkhoz.

(4)   A vizsgáló testület a lehető legrövidebb időn belül befejezi a baleset helyszíni vizsgálatát annak érdekében, hogy az infrastruktúra működtetője helyreállíthassa az infrastruktúrát, és a lehető leghamarabb megnyithassa azt a vasúti forgalom előtt.

23. cikk

Jelentések

(1)   A 19. cikkben említett baleset vagy váratlan esemény vizsgálatáról a baleset vagy váratlan esemény jellegének és súlyosságának, valamint a vizsgálati megállapítások fontosságának megfelelő formában jelentést kell készíteni. A jelentésben ismertetni kell a vizsgálatnak a 19. cikk (1) bekezdése szerinti célkitűzéseit, és adott esetben a biztonsági ajánlásokat.

(2)   A vizsgáló testület a lehető legrövidebb időn belül, általában legkésőbb az esemény időpontjától számított 12

  időpontját követő hat
  hónapon belül közzéteszi a zárójelentést
  , beleértve a biztonsági ajánlásokat is
  . A jelentést – beleértve a biztonsági ajánlásokat is – továbbítani kell a 22. cikk (3) bekezdésében említett feleknek és a többi tagállam érintett testületeinek és feleinek. [Mód. 92]

A Bizottság – végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján – meghatározza a balesetekről és váratlan eseményekről készülő vizsgálati jelentések tartalmi elemeit
  , amelyek a következőket tartalmazzák: egy összefoglaló; az eset közvetlen tényezői; a vizsgálati jegyzőkönyv; elemzés és következtetések
  . A szóban forgó, végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében

  26. cikkben
  említett eljárás szerint kell elfogadni. [Mód. 93]

(3)   A vizsgáló testület minden évben, legkésőbb szeptember 30-ig éves beszámolót tesz közzé, amelyben beszámol az előző évben végzett vizsgálatokról, a kiadott biztonsági ajánlásokról és a korábban megfogalmazott ajánlásokkal összhangban végrehajtott intézkedésekről.

24. cikk

Az Ügynökség tájékoztatása

(1)   A vizsgálat kezdeményezéséről szóló határozat meghozatalától számított egy héten belül a vizsgáló testület tájékoztatja erről az Ügynökséget. A tájékoztatás tartalmazza az esemény dátumát, idejét és helyét, valamint jellegét és következményeit a halálos áldozatok, személyi sérülések és anyagi károk tekintetében.

(2)   A vizsgáló testület továbbítja az Ügynökségnek a 23. cikk (2) bekezdésében említett zárójelentés és a 23. cikk (3) bekezdésében említett éves beszámoló másolatát.

(2a)
     
  Az Ügynökség egy olyan központi adatbázist hoz létre és kezel, amely tartalmazza a váratlan eseményekkel és balesetekkel kapcsolatban megküldött összes információt. Ezt az adatbázist legkésőbb 2015. december 31-ig létre kell hozni. [Mód. 94]

25. cikk

Biztonsági ajánlások

(1)   A vizsgáló testület által kiadott biztonsági ajánlás semmiképpen sem jelenti a balesettel vagy váratlan eseménnyel kapcsolatos vétkesség vagy felelősség vélelmezését.

(2)   Az ajánlásoknak az Ügynökség, a biztonsági hatóság és – amennyiben az ajánlás jellege miatt ez szükséges – az adott tagállam vagy más tagállamok egyéb testületei vagy hatóságai a címzettjei. A tagállamok és nemzeti biztonsági hatóságaik megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a vizsgáló testületek által tett biztonsági ajánlásokat kellően figyelembe vegyék, és adott esetben annak megfelelően járjanak el.

(3)   A nemzeti biztonsági hatóság és más hatóságok vagy testületek, vagy adott esetben azok a tagállamok, amelyek ajánlások címzettjei, legalább évente egyszer jelentést nyújtanak be a vizsgáló testülethez az ajánlások nyomán megtett vagy tervezett intézkedésekről.

VI. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

26. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételekkel felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap

  A Bizottságot
  az 5. cikk (2) bekezdésében
  , a 7. cikk (2) bekezdésében, a 9. cikk (2) bekezdésében, a 14. cikk (7) bekezdésében
  és a 7

  23
  . cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozó hatáskörrel az e rendelet hatálybalépését követő ötéves időszakra kell feljogosítani
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 95]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk(2) bekezdésében, illetőleg a 7. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   Az 5. cikk (2) bekezdése és a 7. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítés napját követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

27. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti. A szóban forgó bizottság egy, a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   E bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

28. cikk

Jelentéstétel és további uniós intézkedések

Az Ügynökség által rendelkezésre bocsátott vonatkozó információk alapján a Bizottság legkésőbb ... (*1) -ig, a továbbiakban pedig ötévente

  háromévente
  jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé ezen irányelv végrehajtásáról. [Mód. 96]

A jelentéshez adott esetben további uniós intézkedésekre vonatkozó javaslatokat kell mellékelni.

29. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megtesznek minden szükséges intézkedést azok végrehajtásának biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak, megkülönböztetéstől menteseknek és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

A tagállamok legkésőbb a 32. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontig értesítik a Bizottságot ezekről a szabályokról, és haladéktalanul tájékoztatják a szabályokat érintő későbbi módosításokról is.

30. cikk

Átmeneti rendelkezések

A 2004/49/EK irányelv III. és V. melléklete az ezen irányelv 6. cikk (2) és (3) bekezdésében, 9. cikk (2) bekezdésében, 14. cikk (7) bekezdésében és 23. cikk (2) bekezdésében említett végrehajtási aktusok hatálybalépéséig alkalmazandó.

A
  10. cikk (2a) bekezdésének sérelme nélkül a
  nemzeti biztonsági hatóságok ... (*2) -ig továbbra is kiállítanak

  kiállíthatnak
  biztonsági tanúsítványokat a 2004/49/EK irányelvben foglaltak szerint. A szóban forgó biztonsági tanúsítványok lejáratukig érvényesek.

A 32. cikkben lefektetett egyéves átmeneti időszakot követő további hároméves időszak letelte után a kérelmezők kérelmeikkel vagy az Ügynökséghez, vagy a nemzeti biztonsági hatósághoz fordulhatnak. Ezen időszak alatt a nemzeti biztonsági hatóságok továbbra is kiállíthatnak biztonsági tanúsítványokat a 2004/49/EK irányelvben foglaltak szerint. [Mód. 97]

31. cikk

Az Ügynökség ajánlásai és véleményei

Az Ügynökség a ... rendelet [a Vasúti Ügynökségről szóló rendelet] 15. cikkével összhangban ajánlásokat és véleményeket bocsát ki ezen irányelv alkalmazása céljából. A szóban forgó ajánlások és rendeletek szolgálnak minden, ezen irányelv alapján elfogadott uniós intézkedés alapjául.

32. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 2., 3., 4., 8., 10., 16., 18., és 20. cikknek, valamint az I. mellékletnek

  ezen irányelv rendelkezéseinek
  legkésőbb ... (*3) -ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára. [Mód. 98]

(2)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezéseknek olyan értelmű nyilatkozatot is tartalmazniuk kell, hogy a meglévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásokként kell értelmezni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

(3)   Ezen irányelv átültetésének és végrehajtásának kötelezettsége mindaddig nem vonatkozik a Ciprusi Köztársaságra és a Máltai Köztársaságra, amíg területükön nem létesül vasúti rendszer.

Abban az esetben azonban, ha egy köz- vagy magánszervezet vasútvonal építésére irányuló kérelmet nyújt be a vasútvonalnak egy vagy több vasúttársaság általi üzemeltetése céljából, az érintett tagállam köteles az említett kérelem beérkezésétől számított egy éven belül hatályba léptetni az ezen irányelvet átültető szabályozást.

33. cikk

Hatályon kívül helyezés

A II. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 2004/49/EK ... (*4) -án/-(j)én hatályát veszti, az II. melléklet B. részben felsorolt irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére előírt határidők betartása és a szóban forgó irányelvek alkalmazása tekintetében fennálló tagállami kötelezettségek sérelme nélkül. [Mód. 99]

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni, a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.

34. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 10. és a 11. cikket
  a 30. cikkben előírt átmeneti rendelkezések sérelme nélkül
  ... (*5) -től kell alkalmazni. [Mód. 100]

35. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

1

(2)  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. február 26-i álláspontja.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

4

(5)  
  A Tanács 1996. július 23-i 96/49/EK irányelve a veszélyes áruk vasúti fuvarozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 235., 1996.9.17., 25. o.).

5

A Tanács 1996. július 23-i 96/49/EK irányelve a veszélyes áruk vasúti fuvarozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 235., 1996.9.17., 25. o.).

(6)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK irányelve a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

6

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK irányelve a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

7

(8)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 21-i 2012/34/EU irányelve az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (

  HL L
  343
  .,
  2012.12.14
  .,
  32
  . o.
  ).

8

Az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 21-i 2012/34/EU irányelve az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (

343

2012.12.14

32

).

(9)  A Bizottság 2012. november 16-i 1078/2012/EU rendelete a biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező vasúttársaságok, a biztonsági engedéllyel rendelkező pályahálózat-működtetők és a karbantartásért felelős szervezetek által alkalmazandó, a nyomon követésre vonatkozó közös biztonsági módszerről (HL L 320., 2012.11.17., 8. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1998. június 22-i 98/34/EK irányelve a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 204., 1998.7.21., 37. o.).

10

(11)  A Bizottság 352/2009/EK rendelete (2009. április 24.) a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett, kockázatelemzésre és -értékelésre vonatkozó közös biztonsági módszer elfogadásáról (HL L 108., 2009.4.29., 4. o.).

11

(12)  A Tanács 1995. június 19-i 95/18/EK irányelve a vasúttársaságok engedélyezéséről (HL L 143., 1995.6.27., 70. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 2007/59/EK irányelve a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről (HL L 315., 2007.12.3., 51. o.).

13

(14)  A Bizottság 2011. május 10-i 445/2011/EU rendelete a tehervagonok karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási rendszeréről és a 653/2007/EK rendelet módosításáról (HL L 122., 2011.5.11., 22. o.).

14

(15)  A Bizottság 2010. december 9-i 1158/2010/EU rendelete a vasútbiztonsági tanúsítvány megszerzéséhez szükséges követelményeknek való megfelelés értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerről (HL L 326., 2010.12.10., 11. o.).

15

(16)  A Bizottság 2012. november 16-i 1077/2012/EU rendelete a nemzeti biztonsági hatóságok által a biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadását követő felügyelet céljára alkalmazandó közös biztonsági módszerről (HL L 320., 2012.11.17., 3. o.).

16

(17)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1371/2007/EK rendelete a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (HL L 315., 2007.12.3., 14. o.).

17

Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1371/2007/EK rendelete a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (HL L 315., 2007.12.3., 14. o.).

(*1)  
  Három
  nappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

*1

Három

(*2)  
  Négy
  évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

*2

Négy

(*3)  
  Egy
  évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

*3

Egy

(*4)  
  Négy
  évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

*4

Négy

(*5)  
  Négy
  évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

*5

Négy

I. MELLÉKLET

KÖZÖS BIZTONSÁGI MUTATÓK

A nemzeti biztonsági hatóság évente jelentést készít a közös biztonsági mutatókról. Ha a jelentés benyújtását követően új tényeket vagy hibákat tárnak fel, a nemzeti biztonsági hatóság az első alkalmas időpontban, de legkésőbb a következő éves jelentésben módosítja vagy helyesbíti az adott évre vonatkozó mutatókat.

A balesetekkel összefüggésben az 1. pontban meghatározott mutatókra – az információk rendelkezésre állásának függvényében – a 91/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) az irányadó.

| 1. | Balesetekre vonatkozó mutatók






  1.1. | A jelentős balesetek abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma, a következő balesettípusok szerinti bontásban is:






  i. | vonatok ütközése vasúti járművekkel , |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Balesetekre vonatkozó mutatók

1.1.

A jelentős balesetek abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma, a következő balesettípusok szerinti bontásban is:

i.

vonatok ütközése vasúti járművekkel ,

| ii. | vonatok ütközése az űrszelvényen belüli akadályokkal |
| --- | --- |

ii.

vonatok ütközése az űrszelvényen belüli akadályokkal

| iii. | vonatok kisiklása, |
| --- | --- |

iii.

vonatok kisiklása,

| iv. | vasúti átjárókban bekövetkezett balesetek, a gyalogosokat érintő baleseteket is beleértve, |
| --- | --- |

iv.

vasúti átjárókban bekövetkezett balesetek, a gyalogosokat érintő baleseteket is beleértve,

| v. | mozgó vasúti jármű részvételével történt, személyeket érintő balesetek, kivéve az öngyilkosságot, |
| --- | --- |

v.

mozgó vasúti jármű részvételével történt, személyeket érintő balesetek, kivéve az öngyilkosságot,

| vi. | vasúti járműben keletkezett tűz, |
| --- | --- |

vi.

vasúti járműben keletkezett tűz,

| vii. | egyéb. |
| --- | --- |

vii.

egyéb.

Minden jelentős balesetről az eredeti baleset típusa szerint kell beszámolni a jelentésben, akkor is, ha a másodlagos baleset következményei súlyosabbak, ahogy például egy vonatkisiklást követő tűz esetében.

| 1.2. | A súlyos sérülést szenvedett személyek és a halálos áldozatok abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma a baleset típusa és a következő kategóriák szerinti bontásban:






  i. | utasok (az összes utaskilométerre és a személyszállító vonatok összes vonatkilométerére vonatkoztatva is), |
| --- | --- | --- |

1.2.

A súlyos sérülést szenvedett személyek és a halálos áldozatok abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma a baleset típusa és a következő kategóriák szerinti bontásban:

i.

utasok (az összes utaskilométerre és a személyszállító vonatok összes vonatkilométerére vonatkoztatva is),

| ii. | alkalmazottak, az alvállalkozók személyzetét is beleértve, |
| --- | --- |

ii.

alkalmazottak, az alvállalkozók személyzetét is beleértve,

| iii. | vasúti átjárók igénybe vevői, |
| --- | --- |

iii.

vasúti átjárók igénybe vevői,

| iv. | illetéktelen személyek, |
| --- | --- |

iv.

illetéktelen személyek,

| v. | egyéb személyek. |
| --- | --- |

v.

egyéb személyek.

| 2. | Veszélyes árukra vonatkozó mutatók
  A veszélyesáru-szállítás körében bekövetkezett balesetek
  és váratlan események
  abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma a következő kategóriák szerinti bontásban: [Mód. 101]







  i. | legalább egy olyan vonatot érintő baleset, amely veszélyes árut szállított, a függelék fogalommeghatározása szerint, |
| --- | --- | --- |

2.

Veszélyes árukra vonatkozó mutatók

A veszélyesáru-szállítás körében bekövetkezett balesetek
  és váratlan események
  abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma a következő kategóriák szerinti bontásban: [Mód. 101]

i.

legalább egy olyan vonatot érintő baleset, amely veszélyes árut szállított, a függelék fogalommeghatározása szerint,

| ii. | azon balesetek száma, amelyek következtében veszélyes áruk a környezetbe jutottak. |
| --- | --- |

ii.

azon balesetek száma, amelyek következtében veszélyes áruk a környezetbe jutottak.

| 3. | Öngyilkosságokra vonatkozó mutatók
  Az öngyilkosságok abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma. |
| --- | --- |

3.

Öngyilkosságokra vonatkozó mutatók

Az öngyilkosságok abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma.

| 4. | Baleset előidézésére alkalmas körülményekre vonatkozó mutatók
  A következő események abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma:






  i. | síntörés, |
| --- | --- | --- |

4.

Baleset előidézésére alkalmas körülményekre vonatkozó mutatók

A következő események abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma:

i.

síntörés,

| ii. | vágánykivetődés és sínillesztési hiba, |
| --- | --- |

ii.

vágánykivetődés és sínillesztési hiba,

| iii. | a biztonságot veszélyeztető jelzési hibák, |
| --- | --- |

iii.

a biztonságot veszélyeztető jelzési hibák,

| iv. | tilos jelzés túlfutása, |
| --- | --- |

iv.

tilos jelzés túlfutása,

| v. | üzemben lévő jármű keréktörése , |
| --- | --- |

v.

üzemben lévő jármű keréktörése ,

| vi. | üzemben lévő jármű tengelytörése. |
| --- | --- |

vi.

üzemben lévő jármű tengelytörése.

Minden olyan körülményről be kell számolni, amely balesetet idézhetett volna elő, függetlenül attól, hogy okozott-e balesetet vagy sem. A baleset előidézésére alkalmas körülményekre vonatkozó közös biztonsági mutatóknak tartalmazniuk kell azokat a körülményeket is, amelyek balesetet okoztak; az okozott balesetet, amennyiben jelentős volt, ezen túlmenően az 1. pont szerinti balesetekre vonatkozó közös biztonsági mutatókban is figyelembe kell venni.

| 5. | Mutatók a balesetek gazdasági hatásainak számításához
  Az Ügynökség az ezen irányelv hatálybalépéséig összegyűjtött adatok alapján egységköltségeket állapít meg. |
| --- | --- |

5.

Mutatók a balesetek gazdasági hatásainak számításához

Az Ügynökség az ezen irányelv hatálybalépéséig összegyűjtött adatok alapján egységköltségeket állapít meg.

| 6. | Az infrastruktúra műszaki biztonságára és annak megvalósítására vonatkozó mutatók






  6.1. | Az üzemben lévő automatikus vonatbiztosítással (ATP-rendszer) felszerelt vágányok százalékos aránya; az üzemben levő ATP-rendszer használatával megtett vonatkilométerek százalékos aránya. |
| --- | --- | --- |

6.

Az infrastruktúra műszaki biztonságára és annak megvalósítására vonatkozó mutatók

6.1.

Az üzemben lévő automatikus vonatbiztosítással (ATP-rendszer) felszerelt vágányok százalékos aránya; az üzemben levő ATP-rendszer használatával megtett vonatkilométerek százalékos aránya.

| 6.2. | Vasúti átjárók abszolút és relatív (vonalkilométerre és vágánykilométerre vonatkoztatott) száma a következő nyolc típus szerinti bontásban:






  a) | biztosított vasúti átjáró:






  i. | automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel; |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Vasúti átjárók abszolút és relatív (vonalkilométerre és vágánykilométerre vonatkoztatott) száma a következő nyolc típus szerinti bontásban:

a)

biztosított vasúti átjáró:

i.

automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel;

| ii. | automatikus igénybevevő-oldali védelemmel; |
| --- | --- |

ii.

automatikus igénybevevő-oldali védelemmel;

| iii. | automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel; |
| --- | --- |

iii.

automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel;

| iv. | automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel, továbbá biztonsági reteszes vasútoldali védelemmel; |
| --- | --- |

iv.

automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel, továbbá biztonsági reteszes vasútoldali védelemmel;

| v. | kézi működtetésű igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel; |
| --- | --- |

v.

kézi működtetésű igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel;

| vi. | kézi működtetésű igénybevevő-oldali védelemmel; |
| --- | --- |

vi.

kézi működtetésű igénybevevő-oldali védelemmel;

| vii. | kézi működtetésű igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel; |
| --- | --- |

vii.

kézi működtetésű igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel;

| b) | biztosítás nélküli vasúti átjáró. |
| --- | --- |

b)

biztosítás nélküli vasúti átjáró.

| 7. | A biztonsági irányításra vonatkozó mutatók
  A pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok által végzett, a biztonsági rendszer dokumentációjában meghatározott belső vizsgálatok. Az összes elvégzett ellenőrzés száma és százalékos aránya az előírt (és/vagy tervezett) ellenőrzések számához viszonyítva. |
| --- | --- |

7.

A biztonsági irányításra vonatkozó mutatók

A pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok által végzett, a biztonsági rendszer dokumentációjában meghatározott belső vizsgálatok. Az összes elvégzett ellenőrzés száma és százalékos aránya az előírt (és/vagy tervezett) ellenőrzések számához viszonyítva.

| 8. | Fogalommeghatározások
  A közös biztonsági mutatókra és a balesetek gazdasági hatásainak számítását szolgáló módszerekre vonatkozó közös fogalommeghatározásokat a függelék tartalmazza. |
| --- | --- |

8.

Fogalommeghatározások

A közös biztonsági mutatókra és a balesetek gazdasági hatásainak számítását szolgáló módszerekre vonatkozó közös fogalommeghatározásokat a függelék tartalmazza.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. december 16-i 91/2003/EK rendelete a vasúti közlekedés statisztikájáról (HL L 14., 2003.1.21., 1. o.).

Függelék

Fogalommeghatározások a közös biztonsági mutatók és a balesetek gazdasági hatásainak számítására szolgáló módszerek értelmezéséhez

| 1. | Balesetekre vonatkozó mutatók






  1.1. | „Jelentős baleset”: minden olyan baleset, amely legalább egy mozgásban lévő vasúti járművet érint, és legalább egy személy halálát vagy súlyos sérülését idézi elő, vagy jelentős kárt okoz a járműállományban, a pályában, egyéb berendezésekben vagy a környezetben, vagy jelentős forgalmi zavart okoz. Nem tartoznak ide a műhelyekben, a raktárakban és a járműtelephelyeken bekövetkező balesetek. |
| --- | --- | --- |

1.

Balesetekre vonatkozó mutatók

1.1.

„Jelentős baleset”: minden olyan baleset, amely legalább egy mozgásban lévő vasúti járművet érint, és legalább egy személy halálát vagy súlyos sérülését idézi elő, vagy jelentős kárt okoz a járműállományban, a pályában, egyéb berendezésekben vagy a környezetben, vagy jelentős forgalmi zavart okoz. Nem tartoznak ide a műhelyekben, a raktárakban és a járműtelephelyeken bekövetkező balesetek.

| 1.2. | „Jelentős kár a járműállományban, a pályában, egyéb berendezésekben vagy a környezetben”: legalább 150 000 EUR értékű kár. |
| --- | --- |

1.2.

„Jelentős kár a járműállományban, a pályában, egyéb berendezésekben vagy a környezetben”: legalább 150 000 EUR értékű kár.

| 1.3. | „Jelentős forgalmi zavar”: olyan forgalmi zavar, amelynek következtében valamely vasúti fővonalon a vonatforgalom legalább hat órán át szünetel. |
| --- | --- |

1.3.

„Jelentős forgalmi zavar”: olyan forgalmi zavar, amelynek következtében valamely vasúti fővonalon a vonatforgalom legalább hat órán át szünetel.

| 1.4. | „Vonat”: egy vagy több mozdony vagy vasúti motorkocsi által vontatott egy vagy több olyan vasúti jármű, továbbá önállóan közlekedő olyan vasúti motorkocsi, amely egy meghatározott szám vagy egyedi elnevezés alatt egy meghatározott kiindulási ponttól egy meghatározott rendeltetési pontig közlekedik. Vonatnak minősül az üres mozdonymenet, például az önmagában közlekedő mozdony is. |
| --- | --- |

1.4.

„Vonat”: egy vagy több mozdony vagy vasúti motorkocsi által vontatott egy vagy több olyan vasúti jármű, továbbá önállóan közlekedő olyan vasúti motorkocsi, amely egy meghatározott szám vagy egyedi elnevezés alatt egy meghatározott kiindulási ponttól egy meghatározott rendeltetési pontig közlekedik. Vonatnak minősül az üres mozdonymenet, például az önmagában közlekedő mozdony is.

| 1.5. | „Vonatok ütközése”: vonat valamely részének frontális ütközése, ráfutásos ütközése vagy oldalütközése másik vonat vagy vasúti jármű valamely részével vagy tolatásban részt vevő vasúti járművel: |
| --- | --- |

1.5.

„Vonatok ütközése”: vonat valamely részének frontális ütközése, ráfutásos ütközése vagy oldalütközése másik vonat vagy vasúti jármű valamely részével vagy tolatásban részt vevő vasúti járművel:

| 1.6. | „Az űrszelvényen belüli akadályokkal való ütközés”: vonat valamely részének ütközése a vasúti pályán vagy annak közelében lévő, oda rögzített vagy ott ideiglenesen jelen lévő tárggyal (a vasúti átjáróban az átkelő jármű vagy az átjáró igénybe vevője által elhagyott tárgy kivételével). Ez magában foglalja a felsővezetékkel való ütközést is. |
| --- | --- |

1.6.

„Az űrszelvényen belüli akadályokkal való ütközés”: vonat valamely részének ütközése a vasúti pályán vagy annak közelében lévő, oda rögzített vagy ott ideiglenesen jelen lévő tárggyal (a vasúti átjáróban az átkelő jármű vagy az átjáró igénybe vevője által elhagyott tárgy kivételével). Ez magában foglalja a felsővezetékkel való ütközést is.

| 1.7. | „Vonatkisiklás”: minden olyan esemény, amelynek során a vonatnak legalább egy kereke a vasúti sínt elhagyja. |
| --- | --- |

1.7.

„Vonatkisiklás”: minden olyan esemény, amelynek során a vonatnak legalább egy kereke a vasúti sínt elhagyja.

| 1.8. | „Vasúti átjáróban bekövetkezett baleset”: szintbeni vasúti átjáróban bekövetkező olyan baleset, amelyben legalább egy vasúti jármű, valamint egy vagy több átkelő jármű, az átjáró más igénybe vevője (például gyalogos), vagy átkelő jármű vagy az átjáró valamely igénybe vevője által a vasúti pályán vagy annak közelében elhagyott, ideiglenesen ott lévő más tárgy vesz részt. |
| --- | --- |

1.8.

„Vasúti átjáróban bekövetkezett baleset”: szintbeni vasúti átjáróban bekövetkező olyan baleset, amelyben legalább egy vasúti jármű, valamint egy vagy több átkelő jármű, az átjáró más igénybe vevője (például gyalogos), vagy átkelő jármű vagy az átjáró valamely igénybe vevője által a vasúti pályán vagy annak közelében elhagyott, ideiglenesen ott lévő más tárgy vesz részt.

| 1.9. | „Mozgó vasúti jármű részvételével történt

  által okozott
  , személyeket érintő baleset”: egy vagy több személyt érintő olyan baleset, amelynek során az adott személyt vagy személyeket a vasúti jármű elüti, vagy a vasúti járműhöz rögzített vagy arról leváló valamely tárgy megüti. Ide tartozik a vasúti járműről leeső személy, valamint a vasúti járművön utazó olyan személy is, aki a jármű belsejében elesik, vagy akit szabaddá váló tárgy megüt. [Mód. 102] |
| --- | --- |

1.9.

„Mozgó vasúti jármű részvételével történt

  által okozott
  , személyeket érintő baleset”: egy vagy több személyt érintő olyan baleset, amelynek során az adott személyt vagy személyeket a vasúti jármű elüti, vagy a vasúti járműhöz rögzített vagy arról leváló valamely tárgy megüti. Ide tartozik a vasúti járműről leeső személy, valamint a vasúti járművön utazó olyan személy is, aki a jármű belsejében elesik, vagy akit szabaddá váló tárgy megüt. [Mód. 102]

| 1.10. | „Vasúti járműben keletkezett tűzeset”: a vasúti járműben (beleértve rakományát is) a kiindulási állomás és a rendeltetési állomás közötti közlekedése közben (beleértve a kiindulási állomáson, a közbenső állomásokon és megállóhelyeken, valamint a rendeltetési állomáson való tartózkodását is) vagy vonatrendezés közben bekövetkező tűzeset vagy robbanás. |
| --- | --- |

1.10.

„Vasúti járműben keletkezett tűzeset”: a vasúti járműben (beleértve rakományát is) a kiindulási állomás és a rendeltetési állomás közötti közlekedése közben (beleértve a kiindulási állomáson, a közbenső állomásokon és megállóhelyeken, valamint a rendeltetési állomáson való tartózkodását is) vagy vonatrendezés közben bekövetkező tűzeset vagy robbanás.

| 1.11. | „Egyéb baleset”: az említetteken (vonatok ütközése, vonatkisiklás, vasúti átjáróban bekövetkezett baleset, mozgó vasúti jármű által okozott, személyeket érintő baleset, vasúti járműben keletkezett tűzeset) kívül valamennyi típusú baleset. |
| --- | --- |

1.11.

„Egyéb baleset”: az említetteken (vonatok ütközése, vonatkisiklás, vasúti átjáróban bekövetkezett baleset, mozgó vasúti jármű által okozott, személyeket érintő baleset, vasúti járműben keletkezett tűzeset) kívül valamennyi típusú baleset.

| 1.12. | „Utas”: olyan személy, aki vasúton utazik, a vonatszemélyzet tagját nem beleértve. A balesetekre vonatkozó statisztikai kimutatásokban a mozgó vonatra való felszállást vagy a mozgó vonatról való leszállást megkísérlő utast is számításba kell venni. |
| --- | --- |

1.12.

„Utas”: olyan személy, aki vasúton utazik, a vonatszemélyzet tagját nem beleértve. A balesetekre vonatkozó statisztikai kimutatásokban a mozgó vonatra való felszállást vagy a mozgó vonatról való leszállást megkísérlő utast is számításba kell venni.

| 1.13. | „Alkalmazott (a vállalkozó személyzetét és az önálló vállalkozót is beleértve)”: olyan személy, akinek foglalkoztatása a vasúttal kapcsolatos, és a baleset időpontjában munkáját végzi. A fogalom magában foglalja a vonatszemélyzet tagját, valamint a vasúti járművek és a vasúti infrastruktúra kezelését végző személyt is. |
| --- | --- |

1.13.

„Alkalmazott (a vállalkozó személyzetét és az önálló vállalkozót is beleértve)”: olyan személy, akinek foglalkoztatása a vasúttal kapcsolatos, és a baleset időpontjában munkáját végzi. A fogalom magában foglalja a vonatszemélyzet tagját, valamint a vasúti járművek és a vasúti infrastruktúra kezelését végző személyt is.

| 1.14. | „Vasúti átjáró igénybe vevője”: olyan személy, aki vasútvonalon való átkelés céljából bármilyen közlekedési eszközön vagy gyalogosan szintbeni vasúti átjárót vesz igénybe. |
| --- | --- |

1.14.

„Vasúti átjáró igénybe vevője”: olyan személy, aki vasútvonalon való átkelés céljából bármilyen közlekedési eszközön vagy gyalogosan szintbeni vasúti átjárót vesz igénybe.

| 1.15. | „illetéktelen személy”: olyan személy, aki olyan vasúti létesítményen tartózkodik, ahol tilos volna tartózkodnia, kivéve a vasúti átjáró igénybe vevőjét. |
| --- | --- |

1.15.

„illetéktelen személy”: olyan személy, aki olyan vasúti létesítményen tartózkodik, ahol tilos volna tartózkodnia, kivéve a vasúti átjáró igénybe vevőjét.

| 1.16. | „Mások (harmadik személyek)”: minden olyan személy, aki a fenti fogalommeghatározások értelmében nem „utas”, nem „alkalmazott, a vállalkozó személyzetét is beleértve”, nem „vasúti átjáró igénybe vevője” és nem „illetéktelen személy”. |
| --- | --- |

1.16.

„Mások (harmadik személyek)”: minden olyan személy, aki a fenti fogalommeghatározások értelmében nem „utas”, nem „alkalmazott, a vállalkozó személyzetét is beleértve”, nem „vasúti átjáró igénybe vevője” és nem „illetéktelen személy”.

| 1.17. | „Halálos áldozat (haláleset)”: olyan személy, aki a baleset következtében a helyszínen vagy a balesetet követően 30 napon belül elhunyt, kivéve az öngyilkosságot elkövető személyt. |
| --- | --- |

1.17.

„Halálos áldozat (haláleset)”: olyan személy, aki a baleset következtében a helyszínen vagy a balesetet követően 30 napon belül elhunyt, kivéve az öngyilkosságot elkövető személyt.

| 1.18. | „Súlyos sérülést szenvedett személy (súlyos sérülés)”: olyan sérült, aki baleset következtében 24 óránál hosszabb ideig kórházi kezelésre szorult, kivéve az öngyilkossági kísérletet elkövető személyt. |
| --- | --- |

1.18.

„Súlyos sérülést szenvedett személy (súlyos sérülés)”: olyan sérült, aki baleset következtében 24 óránál hosszabb ideig kórházi kezelésre szorult, kivéve az öngyilkossági kísérletet elkövető személyt.

| 2. | Veszélyes árukra vonatkozó mutatók






  2.1. | „A veszélyesáru-szállítás körében bekövetkezett baleset”: olyan baleset vagy váratlan esemény, amely a RID (1)/ADR 1.8.5. szakasza értelmében bejelentési kötelezettség alá esik. |
| --- | --- | --- |

2.

Veszélyes árukra vonatkozó mutatók

2.1.

„A veszélyesáru-szállítás körében bekövetkezett baleset”: olyan baleset vagy váratlan esemény, amely a RID (1)/ADR 1.8.5. szakasza értelmében bejelentési kötelezettség alá esik.

| 2.2. | „Veszélyes áru”: olyan anyag vagy tárgy, amelynek fuvarozása a RID értelmében tilos vagy csak az ott előírt feltételekkel engedélyezett. |
| --- | --- |

2.2.

„Veszélyes áru”: olyan anyag vagy tárgy, amelynek fuvarozása a RID értelmében tilos vagy csak az ott előírt feltételekkel engedélyezett.

| 3. | Öngyilkosságokra vonatkozó mutatók






  3.1. | „Öngyilkosság”: az illetékes nemzeti hatóság regisztrációja és minősítése alapján halállal végződő olyan cselekmény, amelynek során a személy önszántából saját magán testi sérülést idéz elő. |
| --- | --- | --- |

3.

Öngyilkosságokra vonatkozó mutatók

3.1.

„Öngyilkosság”: az illetékes nemzeti hatóság regisztrációja és minősítése alapján halállal végződő olyan cselekmény, amelynek során a személy önszántából saját magán testi sérülést idéz elő.

| 4. | Baleset előidézésére alkalmas körülményekre vonatkozó mutatók






  4.1. | „Síntörés”: az a jelenség, amelynek során egy sín két vagy több darabra válik szét vagy egy sínről fémdarab válik le oly módon, hogy a sínben hosszirányban 50 mm-nél, a futófelületre merőleges értelemben 10 mm-nél nagyobb folytonossági hiány keletkezik. |
| --- | --- | --- |

4.

Baleset előidézésére alkalmas körülményekre vonatkozó mutatók

4.1.

„Síntörés”: az a jelenség, amelynek során egy sín két vagy több darabra válik szét vagy egy sínről fémdarab válik le oly módon, hogy a sínben hosszirányban 50 mm-nél, a futófelületre merőleges értelemben 10 mm-nél nagyobb folytonossági hiány keletkezik.

| 4.2. | „Vágánykivetődés és sínillesztési hiba”: a vágány folytonosságával vagy geometriájával összefüggő olyan meghibásodás, amely vágányzár alkalmazását vagy sebességkorlátozás azonnali bevezetését teszi szükségessé. |
| --- | --- |

4.2.

„Vágánykivetődés és sínillesztési hiba”: a vágány folytonosságával vagy geometriájával összefüggő olyan meghibásodás, amely vágányzár alkalmazását vagy sebességkorlátozás azonnali bevezetését teszi szükségessé.

| 4.3. | „Biztonságot veszélyeztető jelzési hiba”: jelzőrendszer olyan műszaki meghibásodása, amelynek következtében a kiadott jelzés (akár az infrastruktúra, akár a vasúti jármű felé) a szükségesnél enyhébb mértékű korlátozásra utasít. |
| --- | --- |

4.3.

„Biztonságot veszélyeztető jelzési hiba”: jelzőrendszer olyan műszaki meghibásodása, amelynek következtében a kiadott jelzés (akár az infrastruktúra, akár a vasúti jármű felé) a szükségesnél enyhébb mértékű korlátozásra utasít.

| 4.4. | „Tilos jelzés túlfutása”: olyan alkalom, amikor a vonat bármely része a számára engedélyezetten túli mozgást végez.
  „Engedélyezetten túli mozgás”:
  a következő objektumok melletti elhaladás: a pálya menti színes fényjelző vagy alakjelző, ha veszélyt jelez vagy megállj jelzést ad, és automatikus vonatbefolyásoló rendszer (ATCS-rendszer) vagy ATP-rendszer nem üzemel,
  az ATCS- vagy az ATP-rendszer által a biztonsággal összefüggésben adott menetengedély végpontja,
  a szabályzat értelmében szóbeli vagy írásbeli engedélyben megjelölt pont,
  a „megállás helye” jelző (az ütközőbakot nem beleértve) és a kézi jelzés.
  Nem tartozik ide az az eset, amikor vontatójármű nélküli vasúti jármű vagy felügyelet nélkül hagyott vonat fut túl tilos jelzést. Nem tartozik ide az az eset sem, amikor a jelzőt bármely okból nem állítják kellő időben tilosra ahhoz, hogy a vonat a jelző előtt megállítható legyen.
  A nemzeti biztonsági hatóság a négy mutatóról külön-külön is beszámolhat, de minden esetben be kell számolnia legalább a négy mutató mindegyikét tartalmazó összesített mutatóról. |
| --- | --- |

4.4.

„Tilos jelzés túlfutása”: olyan alkalom, amikor a vonat bármely része a számára engedélyezetten túli mozgást végez.

„Engedélyezetten túli mozgás”:

a következő objektumok melletti elhaladás: a pálya menti színes fényjelző vagy alakjelző, ha veszélyt jelez vagy megállj jelzést ad, és automatikus vonatbefolyásoló rendszer (ATCS-rendszer) vagy ATP-rendszer nem üzemel,

az ATCS- vagy az ATP-rendszer által a biztonsággal összefüggésben adott menetengedély végpontja,

a szabályzat értelmében szóbeli vagy írásbeli engedélyben megjelölt pont,

a „megállás helye” jelző (az ütközőbakot nem beleértve) és a kézi jelzés.

Nem tartozik ide az az eset, amikor vontatójármű nélküli vasúti jármű vagy felügyelet nélkül hagyott vonat fut túl tilos jelzést. Nem tartozik ide az az eset sem, amikor a jelzőt bármely okból nem állítják kellő időben tilosra ahhoz, hogy a vonat a jelző előtt megállítható legyen.

A nemzeti biztonsági hatóság a négy mutatóról külön-külön is beszámolhat, de minden esetben be kell számolnia legalább a négy mutató mindegyikét tartalmazó összesített mutatóról.

| 4.5. | „Keréktörés”: kerék alapvető alkotóelemében bekövetkező olyan törés, amely baleset (kisiklás vagy ütközés) kockázatát hordozza magában. |
| --- | --- |

4.5.

„Keréktörés”: kerék alapvető alkotóelemében bekövetkező olyan törés, amely baleset (kisiklás vagy ütközés) kockázatát hordozza magában.

| 4.6. | „Tengelytörés”: tengely alapvető alkotóelemében bekövetkező olyan törés, amely baleset (kisiklás vagy ütközés) kockázatát hordozza magában. |
| --- | --- |

4.6.

„Tengelytörés”: tengely alapvető alkotóelemében bekövetkező olyan törés, amely baleset (kisiklás vagy ütközés) kockázatát hordozza magában.

| 5. | Közös módszertan a balesetek gazdasági hatásainak számításához
  Az Ügynökség az ezen irányelv hatálybalépéséig összegyűjtött adatok alapulvételével kidolgozza az egységköltségek számításának módszertanát. |
| --- | --- |

5.

Közös módszertan a balesetek gazdasági hatásainak számításához

Az Ügynökség az ezen irányelv hatálybalépéséig összegyűjtött adatok alapulvételével kidolgozza az egységköltségek számításának módszertanát.

| 6. | Az infrastruktúra műszaki biztonságára és annak érdekében hozott intézkedésekre vonatkozó mutatók






  6.1. | „Automatikus vonatbiztosítás (ATP)”: olyan rendszer, amely a jelzéseknek és a sebességkorlátozásoknak a sebesség felügyelete révén szerez érvényt, és a jelzéseknél automatikusan megállítja a vonatot. |
| --- | --- | --- |

6.

Az infrastruktúra műszaki biztonságára és annak érdekében hozott intézkedésekre vonatkozó mutatók

6.1.

„Automatikus vonatbiztosítás (ATP)”: olyan rendszer, amely a jelzéseknek és a sebességkorlátozásoknak a sebesség felügyelete révén szerez érvényt, és a jelzéseknél automatikusan megállítja a vonatot.

| 6.2. | „Vasúti átjáró”: a vasút és valamely közlekedőút közötti, az infrastruktúra működtetője által elismert, a nagyközönség vagy egyes igénybe vevők számára nyitva álló szintbeni kereszteződés. A fogalom nem terjed ki az állomás peronjai közötti átjárókra, sem a vágányokon átvezető, kizárólag az alkalmazottak által használható átkelőkre. |
| --- | --- |

6.2.

„Vasúti átjáró”: a vasút és valamely közlekedőút közötti, az infrastruktúra működtetője által elismert, a nagyközönség vagy egyes igénybe vevők számára nyitva álló szintbeni kereszteződés. A fogalom nem terjed ki az állomás peronjai közötti átjárókra, sem a vágányokon átvezető, kizárólag az alkalmazottak által használható átkelőkre.

| 6.3. | „Közlekedőút”: a közút, a magántulajdonban lévő út, az utca, a főközlekedési út, a gyalogosok és a kerékpárosok számára fenntartott út, valamint az emberek, állatok, járművek vagy gépek közlekedésére szolgáló egyéb út. |
| --- | --- |

6.3.

„Közlekedőút”: a közút, a magántulajdonban lévő út, az utca, a főközlekedési út, a gyalogosok és a kerékpárosok számára fenntartott út, valamint az emberek, állatok, járművek vagy gépek közlekedésére szolgáló egyéb út.

| 6.4. | „Biztosított vasúti átjáró”: olyan vasúti átjáró, amelyben az átjáró igénybe vevői a közeledő vonattal szemben védelemben részesülnek vagy a közeledő vonatról figyelmeztetést kapnak oly módon, hogy bizonyos eszközök vagy készülékek aktiválódnak, amikor az igénybe vevő számára az átjárón való átkelés nem biztonságos.
  Védelem fizikai eszközökkel:
  fél- vagy teljes sorompóval,
  kapuval.
  Figyelmeztetés a vasúti átjáróban elhelyezett helyhez között készülékkel:
  látható jelzéssel: fénysorompóval,
  hangjelzéssel: csengővel, kürttel, dudával stb.,
  fizikai eszközzel, például a közútba beépített bukkanó okozta rezgések útján.
  A biztosított vasúti átjárók a következő osztályokba sorolhatók:






  1. | „Vasúti átjáró automatikus igénybevevő-oldali védelemmel és/vagy figyelmeztető jelzéssel”: olyan vasúti átjáró, amelyben a védelmet és/vagy figyelmeztető jelzést a közeledő vonat aktiválja, vagy amelyben biztonsági reteszes vasútoldali védelem működik .
  Ezek a vasúti átjárók a következő osztályokba sorolhatók:






  i. | automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel ellátott átjáró; |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.

„Biztosított vasúti átjáró”: olyan vasúti átjáró, amelyben az átjáró igénybe vevői a közeledő vonattal szemben védelemben részesülnek vagy a közeledő vonatról figyelmeztetést kapnak oly módon, hogy bizonyos eszközök vagy készülékek aktiválódnak, amikor az igénybe vevő számára az átjárón való átkelés nem biztonságos.

Védelem fizikai eszközökkel:

fél- vagy teljes sorompóval,

kapuval.

Figyelmeztetés a vasúti átjáróban elhelyezett helyhez között készülékkel:

látható jelzéssel: fénysorompóval,

hangjelzéssel: csengővel, kürttel, dudával stb.,

fizikai eszközzel, például a közútba beépített bukkanó okozta rezgések útján.

A biztosított vasúti átjárók a következő osztályokba sorolhatók:

1.

„Vasúti átjáró automatikus igénybevevő-oldali védelemmel és/vagy figyelmeztető jelzéssel”: olyan vasúti átjáró, amelyben a védelmet és/vagy figyelmeztető jelzést a közeledő vonat aktiválja, vagy amelyben biztonsági reteszes vasútoldali védelem működik .

Ezek a vasúti átjárók a következő osztályokba sorolhatók:

i.

automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel ellátott átjáró;

| ii. | automatikus igénybevevő-oldali védelemmel ellátott átjáró; |
| --- | --- |

ii.

automatikus igénybevevő-oldali védelemmel ellátott átjáró;

| iii. | automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel ellátott átjáró; |
| --- | --- |

iii.

automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel ellátott átjáró;

| iv. | automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel, továbbá vasútoldali védelemmel ellátott átjáró.
  „Biztonsági reteszes vasútoldali védelem”: olyan jelző vagy más vonatbiztosító rendszer, amely a vonat továbbhaladását csak akkor engedi, ha a vasúti átjáró igénybevevő-oldali védelme aktiválva van és a vasúti átjáróban nem tartózkodik senki; a rendszer ez utóbbit kamerás megfigyelés útján és/vagy akadályfelismerő készülékkel állapítja meg. |
| --- | --- |

iv.

automatikus igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel, továbbá vasútoldali védelemmel ellátott átjáró.

„Biztonsági reteszes vasútoldali védelem”: olyan jelző vagy más vonatbiztosító rendszer, amely a vonat továbbhaladását csak akkor engedi, ha a vasúti átjáró igénybevevő-oldali védelme aktiválva van és a vasúti átjáróban nem tartózkodik senki; a rendszer ez utóbbit kamerás megfigyelés útján és/vagy akadályfelismerő készülékkel állapítja meg.

| 2. | „Vasúti átjáró kézi működtetésű igénybevevő-oldali védelemmel és/vagy figyelmeztető jelzéssel”: olyan vasúti átjáró, amelyben az átjáróban működő védelem és/vagy figyelmeztető jelzés aktiválása kézi úton, egy vasúti alkalmazott által történik, és nincs biztonsági reteszes vasútoldali védelem .
  Ezek a vasúti átjárók a következő osztályokba sorolhatók:






  v. | kézi működtetésű igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel ellátott átjáró; |
| --- | --- | --- |

2.

„Vasúti átjáró kézi működtetésű igénybevevő-oldali védelemmel és/vagy figyelmeztető jelzéssel”: olyan vasúti átjáró, amelyben az átjáróban működő védelem és/vagy figyelmeztető jelzés aktiválása kézi úton, egy vasúti alkalmazott által történik, és nincs biztonsági reteszes vasútoldali védelem .

Ezek a vasúti átjárók a következő osztályokba sorolhatók:

v.

kézi működtetésű igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel ellátott átjáró;

| vi. | kézi működtetésű igénybevevő-oldali védelemmel ellátott átjáró; |
| --- | --- |

vi.

kézi működtetésű igénybevevő-oldali védelemmel ellátott átjáró;

| vii. | kézi működtetésű igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel ellátott átjáró. |
| --- | --- |

vii.

kézi működtetésű igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel ellátott átjáró.

| 6.5. | „Biztosítás nélküli vasúti átjáró”: olyan vasúti átjáró, amelyben az átjáró igénybe vevői semmiféle figyelmeztető jelzést nem kapnak, sem védelemben nem részesülnek, amikor számukra az átjárón való átkelés nem biztonságos. |
| --- | --- |

6.5.

„Biztosítás nélküli vasúti átjáró”: olyan vasúti átjáró, amelyben az átjáró igénybe vevői semmiféle figyelmeztető jelzést nem kapnak, sem védelemben nem részesülnek, amikor számukra az átjárón való átkelés nem biztonságos.

| 7. | A biztonságirányításra vonatkozó mutatók






  7.1. | „Ellenőrzés”: olyan módszeres, független és dokumentált folyamat, amelynek célja auditinformációk gyűjtése, valamint az összegyűjtött információk tárgyilagos értékelése útján az auditkritériumok teljesülési fokának meghatározása. |
| --- | --- | --- |

7.

A biztonságirányításra vonatkozó mutatók

7.1.

„Ellenőrzés”: olyan módszeres, független és dokumentált folyamat, amelynek célja auditinformációk gyűjtése, valamint az összegyűjtött információk tárgyilagos értékelése útján az auditkritériumok teljesülési fokának meghatározása.

| 8. | Fogalommeghatározások a relatív mennyiségek viszonyítási alapjának felvételéhez






  8.1. | „Vonatkilométer”: egy vonat mozgása egy kilométer távolságon. Távolságként a ténylegesen megtett távolságot, ha ez rendelkezésre áll, egyébként pedig a kiindulási és a rendeltetési hely közötti standard hálózati távolságot kell figyelembe venni. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni. |
| --- | --- | --- |

8.

Fogalommeghatározások a relatív mennyiségek viszonyítási alapjának felvételéhez

8.1.

„Vonatkilométer”: egy vonat mozgása egy kilométer távolságon. Távolságként a ténylegesen megtett távolságot, ha ez rendelkezésre áll, egyébként pedig a kiindulási és a rendeltetési hely közötti standard hálózati távolságot kell figyelembe venni. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni.

| 8.2. | „Utaskilométer”: egy utas vasúti szállítása egy kilométer távolságon. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

8.2.

„Utaskilométer”: egy utas vasúti szállítása egy kilométer távolságon. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni.

| 8.3. | „Vonalkilométer”: a 2. cikk hatálya alá tartozó tagállami vasúthálózaton mért hossz kilométer mértékegységben. Többvágányú vonal esetében a kiindulási és a rendeltetési hely közötti távolságot csak egyszeresen kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

8.3.

„Vonalkilométer”: a 2. cikk hatálya alá tartozó tagállami vasúthálózaton mért hossz kilométer mértékegységben. Többvágányú vonal esetében a kiindulási és a rendeltetési hely közötti távolságot csak egyszeresen kell figyelembe venni.

| 8.4. | „Vágánykilométer”: a 2. cikk hatálya alá tartozó tagállami vasúthálózaton mért hossz kilométer mértékegységben. Többvágányú vonal esetében mindegyik vágányt figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

8.4.

„Vágánykilométer”: a 2. cikk hatálya alá tartozó tagállami vasúthálózaton mért hossz kilométer mértékegységben. Többvágányú vonal esetében mindegyik vágányt figyelembe kell venni.

---

(1)  A veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozásáról szóló szabályzat (RID), amelyet a közösségi jogba a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.) épített be.

II. MELLÉKLET

A. RÉSZ

A hatályon kívül helyezett irányelvek és egymást követő módosításaik jegyzéke

(a 32. cikkben említettek szerint)

| 2004/49/EK irányelv | (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.) |
| --- | --- |
| 2008/57/EK irányelv | (HL L 191., 2008.7.18., 1. o.) |
| 2008/110/EK irányelv | (HL L 345., 2008.12.23., 62. o.) |
| 2009/149/EK bizottsági irányelv | (HL L 313., 2009.11.28., 65. o.) |
| Helyesbítés a 2004/49/EK irányelvhez (nem érinti a magyar változatot) | (HL L 220., 2004.6.21., 16. o.) |

2004/49/EK irányelv

(HL L 164., 2004.4.30., 44. o.)

2008/57/EK irányelv

(HL L 191., 2008.7.18., 1. o.)

2008/110/EK irányelv

(HL L 345., 2008.12.23., 62. o.)

2009/149/EK bizottsági irányelv

(HL L 313., 2009.11.28., 65. o.)

Helyesbítés a 2004/49/EK irányelvhez (nem érinti a magyar változatot)

(HL L 220., 2004.6.21., 16. o.)

B. RÉSZ

A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők

(a 32. cikkben említettek szerint)

| Irányelv | Átültetési határidő |
| --- | --- |
| 2004/49/EK | 2006. április 30. |
| 2008/57/EK | 2010. július 19. |
| 2008/110/EK | 2010. december 24. |
| 2009/149/EK | 2010. június 18. |

Irányelv

Átültetési határidő

2004/49/EK

2006. április 30.

2008/57/EK

2010. július 19.

2008/110/EK

2010. december 24.

2009/149/EK

2010. június 18.

III. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 2004/49/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk | 5. cikk |
| 6. cikk | 6. cikk |
| 7. cikk | 7. cikk |
| 8. cikk | 8. cikk |
| 9. cikk | 9. cikk |
| 10. cikk | 10. cikk |
| 11. cikk | 12. cikk |
| 12. cikk | 11. cikk |
| 13. cikk | 13. cikk |
| 14a. cikk, (1)–(7) bekezdés | 14. cikk |
| 14a. cikk, (8) bekezdés | 15. cikk |
| 15. cikk | -- |
| 16. cikk | 16. cikk |
| 17. cikk | 17. cikk |
| 18. cikk | 18. cikk |
| 19. cikk | 19. cikk |
| 20. cikk | 20. cikk |
| 21. cikk | 21. cikk |
| 22. cikk | 22. cikk |
| 23. cikk | 23. cikk |
| 24. cikk | 24. cikk |
| 25. cikk | 25. cikk |
| 26. cikk | -- |
| -- | 26. cikk |
| 27. cikk | 27. cikk |
| 28. cikk | -- |
| 29. cikk | -- |
| 30. cikk | -- |
| 31. cikk | 28. cikk |
| 32. cikk | 29. cikk |
| -- | 30. cikk |
| -- | 31. cikk |
| 33. cikk | 32. cikk |
| -- | 33. cikk |
| 34. cikk | 34. cikk |
| 35. cikk | 35. cikk |
| I. melléklet | I. melléklet |
| II. melléklet | -- |
| III. melléklet | -- |
| IV. melléklet | -- |
| V. melléklet | -- |
| -- | II. melléklet |

2004/49/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk

4. cikk

4. cikk

5. cikk

5. cikk

6. cikk

6. cikk

7. cikk

7. cikk

8. cikk

8. cikk

9. cikk

9. cikk

10. cikk

10. cikk

11. cikk

12. cikk

12. cikk

11. cikk

13. cikk

13. cikk

14a. cikk, (1)–(7) bekezdés

14. cikk

14a. cikk, (8) bekezdés

15. cikk

15. cikk

--

16. cikk

16. cikk

17. cikk

17. cikk

18. cikk

18. cikk

19. cikk

19. cikk

20. cikk

20. cikk

21. cikk

21. cikk

22. cikk

22. cikk

23. cikk

23. cikk

24. cikk

24. cikk

25. cikk

25. cikk

26. cikk

--

--

26. cikk

27. cikk

27. cikk

28. cikk

--

29. cikk

--

30. cikk

--

31. cikk

28. cikk

32. cikk

29. cikk

--

30. cikk

--

31. cikk

33. cikk

32. cikk

--

33. cikk

34. cikk

34. cikk

35. cikk

35. cikk

I. melléklet

I. melléklet

II. melléklet

--

III. melléklet

--

IV. melléklet

--

V. melléklet

--

--

II. melléklet

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/524 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/524

---

P7_TA(2014)0151

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége ***I

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Vasúti Ügynökségről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0027 – C7-0029/2013 – 2013/0014(COD)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/56)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0027), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0027),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0029/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0029/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2013. október 8-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2013. október 8-i véleményére (2),

| — | tekintettel a litván parlament, a román szenátus és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. számú jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a litván parlament, a román szenátus és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. számú jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A7-0016/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A7-0016/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő olyan pénzügyi kimutatást, amely teljes mértékben figyelembe veszi a negyedik vasúti csomag keretébe tartozó összes jogszabályra vonatkozóan az Európai Parlament és a Tanács által kötött jogalkotási megállapodás eredményét az ERA és esetlegesen a bizottsági szolgálatok költségvetési és személyzeti igényeinek kielégítése érdekében; |
| --- | --- |

2.

kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő olyan pénzügyi kimutatást, amely teljes mértékben figyelembe veszi a negyedik vasúti csomag keretébe tartozó összes jogszabályra vonatkozóan az Európai Parlament és a Tanács által kötött jogalkotási megállapodás eredményét az ERA és esetlegesen a bizottsági szolgálatok költségvetési és személyzeti igényeinek kielégítése érdekében;

| 3. | kiemeli, hogy a jogalkotó hatóság e rendelettervezetre vonatkozó döntése nem sértheti a költségvetési hatóság által az éves költségvetési eljárás keretében hozott határozatokat; |
| --- | --- |

3.

kiemeli, hogy a jogalkotó hatóság e rendelettervezetre vonatkozó döntése nem sértheti a költségvetési hatóság által az éves költségvetési eljárás keretében hozott határozatokat;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

(2)  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0014

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Egy határok nélküli európai vasúti térség fokozatos létrehozásához a vasutakra alkalmazandó műszaki szabályozás területén uniós intézkedésre van szükség mind a műszaki szempontok (kölcsönös átjárhatóság), mind a biztonsági szempontok tekintetében, amelyek egymástól elválaszthatatlanul kapcsolódnak össze és egyaránt fokozottabb uniós szintű harmonizációt kívánnak. Az elmúlt két évtizedben sor került vonatkozó vasúti jogszabályok, különösen három vasúti csomag elfogadására, amelyek közül a legjelentősebb a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint a 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5). |
| --- | --- |

(1)

Egy határok nélküli európai vasúti térség fokozatos létrehozásához a vasutakra alkalmazandó műszaki szabályozás területén uniós intézkedésre van szükség mind a műszaki szempontok (kölcsönös átjárhatóság), mind a biztonsági szempontok tekintetében, amelyek egymástól elválaszthatatlanul kapcsolódnak össze és egyaránt fokozottabb uniós szintű harmonizációt kívánnak. Az elmúlt két évtizedben sor került vonatkozó vasúti jogszabályok, különösen három vasúti csomag elfogadására, amelyek közül a legjelentősebb a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint a 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5).

| (2) | A vasútbiztonság és a kölcsönös átjárhatóság céljának egyidejű követése jelentős technikai munkát igényel, amelyet egy szakosodott szervnek kell irányítania. Ezért volt szükség arra, hogy a 2004. évi második vasúti csomag részeként a meglévő intézményi keretek között és az Unión belüli erőegyensúly tiszteletben tartásával létrejöjjön a vasúti biztonságért és a kölcsönös átjárhatóságért felelős Európai Vasúti Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség). |
| --- | --- |

(2)

A vasútbiztonság és a kölcsönös átjárhatóság céljának egyidejű követése jelentős technikai munkát igényel, amelyet egy szakosodott szervnek kell irányítania. Ezért volt szükség arra, hogy a 2004. évi második vasúti csomag részeként a meglévő intézményi keretek között és az Unión belüli erőegyensúly tiszteletben tartásával létrejöjjön a vasúti biztonságért és a kölcsönös átjárhatóságért felelős Európai Vasúti Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség).

| (3) | Az Európai Vasúti Ügynökség eredetileg a 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel jött létre azzal a céllal, hogy létrehozzon egy határok nélküli európai vasúti térséget és elősegítse a vasúti ágazat újjáélesztését, ugyanakkor megerősítse az ágazat lényeges biztonsági előnyeit. A 881/2004/EK rendeletet az Ügynökség feladataiban és belső felépítésében bekövetkezett

  elvégzendő
  jelentős változások

  módosítások
  miatt új jogszabállyal kell felváltani. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Vasúti Ügynökség eredetileg a 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel jött létre azzal a céllal, hogy létrehozzon egy határok nélküli európai vasúti térséget és elősegítse a vasúti ágazat újjáélesztését, ugyanakkor megerősítse az ágazat lényeges biztonsági előnyeit. A 881/2004/EK rendeletet az Ügynökség feladataiban és belső felépítésében bekövetkezett

  elvégzendő
  jelentős változások

  módosítások
  miatt új jogszabállyal kell felváltani. [Mód. 1]

| (4) | A negyedik vasúti csomag fontos változásokra tesz javaslatot annak érdekében, hogy az Ügynökség feladataihoz egyaránt közvetlenül kapcsolódó 2004/49/EK és 2008/57/EK irányelv átdolgozás révén bevezetett módosításaival javítsa az egységes európai vasúti térség működését. Ezek az irányelvek a jelenlegi rendelettel együtt különösen az uniós szintű
  , főként a határokon átnyúló közlekedésben szükséges
  járműengedélyek és biztonsági tanúsítványok kiadásához kapcsolódó feladatok elvégzéséről rendelkeznek. Mindez az Ügynökség fokozott szerepvállalását feltételezi. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(4)

A negyedik vasúti csomag fontos változásokra tesz javaslatot annak érdekében, hogy az Ügynökség feladataihoz egyaránt közvetlenül kapcsolódó 2004/49/EK és 2008/57/EK irányelv átdolgozás révén bevezetett módosításaival javítsa az egységes európai vasúti térség működését. Ezek az irányelvek a jelenlegi rendelettel együtt különösen az uniós szintű
  , főként a határokon átnyúló közlekedésben szükséges
  járműengedélyek és biztonsági tanúsítványok kiadásához kapcsolódó feladatok elvégzéséről rendelkeznek. Mindez az Ügynökség fokozott szerepvállalását feltételezi. [Mód. 2]

| (5) | Az Ügynökségnek hozzá kell járulnia a határok nélküli és magas szintű biztonságot garantáló, és ezzel egyidejűleg a vasúti ágazat versenypozícióját javító egységes európai vasúti térség létrehozásához. Ezt úgy kell elérnie, hogy műszaki kérdésekben a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatósági szintjének növelése révén hozzájárul az európai uniós jogszabályok végrehajtásához, valamint az európai vasúti rendszer biztonságával kapcsolatos közös megközelítés kialakításához. Az Ügynökségnek továbbá a vasúti járművek és

  forgalombahelyezési engedélyeinek, illetve a
  járműtípusok forgalombahelyezési engedélyeinek, a vasúttársaságok biztonsági tanúsítványainak, valamint a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek

  Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) Unió területén található vagy üzemeltetett alrendszerei
  üzembehelyezési engedélyeinek
  uniós szintű
  kiadásáért felelős európai hatóság szerepét is be kell töltenie. Ezenfelül figyelemmel kell kísérnie a nemzeti vasúti szabályokat, valamint a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságával és biztonságával foglalkozó nemzeti hatóságok teljesítményét. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(5)

Az Ügynökségnek hozzá kell járulnia a határok nélküli és magas szintű biztonságot garantáló, és ezzel egyidejűleg a vasúti ágazat versenypozícióját javító egységes európai vasúti térség létrehozásához. Ezt úgy kell elérnie, hogy műszaki kérdésekben a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatósági szintjének növelése révén hozzájárul az európai uniós jogszabályok végrehajtásához, valamint az európai vasúti rendszer biztonságával kapcsolatos közös megközelítés kialakításához. Az Ügynökségnek továbbá a vasúti járművek és

  forgalombahelyezési engedélyeinek, illetve a
  járműtípusok forgalombahelyezési engedélyeinek, a vasúttársaságok biztonsági tanúsítványainak, valamint a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek

  Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) Unió területén található vagy üzemeltetett alrendszerei
  üzembehelyezési engedélyeinek
  uniós szintű
  kiadásáért felelős európai hatóság szerepét is be kell töltenie. Ezenfelül figyelemmel kell kísérnie a nemzeti vasúti szabályokat, valamint a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságával és biztonságával foglalkozó nemzeti hatóságok teljesítményét. [Mód. 3]

| (6) | Célkitűzései megvalósítása során az Ügynökségnek teljes mértékben figyelembe kell vennie az Unió bővítésének folyamatát és a harmadik országokkal összekapcsoló vasúti összeköttetésekre vonatkozó különleges korlátokat. Az Ügynökség a ráruházott funkciók és hatáskörök tekintetében kizárólagos felelősséggel tartozik

  és az eltérő nyomtávú vasúthálózatok sajátos helyzetét különösen abban az esetben, ha a tagállamok szorosan integrálódtak ilyen, harmadik országokkal közös hálózatokba, de elszigetelődtek az unió fő vasúthálózatától
  .
  Arra is törekednie kell, hogy harmadik országoknak
  az
  uniós piachoz való hozzáférése és az uniós társaságok harmadik országok piacaihoz való hozzáférése terén elősegítse a kölcsönösség elvét
  . [Mód. 4] |
| --- | --- |

(6)

Célkitűzései megvalósítása során az Ügynökségnek teljes mértékben figyelembe kell vennie az Unió bővítésének folyamatát és a harmadik országokkal összekapcsoló vasúti összeköttetésekre vonatkozó különleges korlátokat. Az Ügynökség a ráruházott funkciók és hatáskörök tekintetében kizárólagos felelősséggel tartozik

  és az eltérő nyomtávú vasúthálózatok sajátos helyzetét különösen abban az esetben, ha a tagállamok szorosan integrálódtak ilyen, harmadik országokkal közös hálózatokba, de elszigetelődtek az unió fő vasúthálózatától
  .
  Arra is törekednie kell, hogy harmadik országoknak
  az
  uniós piachoz való hozzáférése és az uniós társaságok harmadik országok piacaihoz való hozzáférése terén elősegítse a kölcsönösség elvét
  . [Mód. 4]

| (6a) | Az Ügynökség a ráruházott funkciók és hatáskörök tekintetében kizárólagos felelősséggel tartozik. A nemzeti biztonsági hatóságok kizárólagos felelősséggel tartoznak az általuk hozott döntésekért. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(6a)

Az Ügynökség a ráruházott funkciók és hatáskörök tekintetében kizárólagos felelősséggel tartozik. A nemzeti biztonsági hatóságok kizárólagos felelősséggel tartoznak az általuk hozott döntésekért. [Mód. 5]

| (7) | Feladatai ellátása során és különösen az ajánlások kidolgozásakor az Ügynökségnek maximálisan figyelembe kell vennie a vasúti kérdésekhez kapcsolódó külső szakértelmet. Ezt a szakértelmet elsősorban a vasúti ágazat és az

  nemzeti biztonsági hatóságok és más
  érintett nemzeti hatóságok
  szakértői, valamint a vasúti ágazat
  szakemberei
  – többek között a képviseleti testületek és a független bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek –
  biztosítják. Közreműködésükkel hozzáértő és reprezentatív ügynökségi munkacsoportokat kell létrehozni.
  Az Ügynökségnek szem előtt kell tartania egyrészt a kockázatok és az előnyök közötti egyensúly fenntartásának szükségességét, különösen az összeférhetetlenség kezelését illetően, másrészt a lehető legjobb tudományos szakértelem biztosítására vonatkozó célt. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(7)

Feladatai ellátása során és különösen az ajánlások kidolgozásakor az Ügynökségnek maximálisan figyelembe kell vennie a vasúti kérdésekhez kapcsolódó külső szakértelmet. Ezt a szakértelmet elsősorban a vasúti ágazat és az

  nemzeti biztonsági hatóságok és más
  érintett nemzeti hatóságok
  szakértői, valamint a vasúti ágazat
  szakemberei
  – többek között a képviseleti testületek és a független bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek –
  biztosítják. Közreműködésükkel hozzáértő és reprezentatív ügynökségi munkacsoportokat kell létrehozni.
  Az Ügynökségnek szem előtt kell tartania egyrészt a kockázatok és az előnyök közötti egyensúly fenntartásának szükségességét, különösen az összeférhetetlenség kezelését illetően, másrészt a lehető legjobb tudományos szakértelem biztosítására vonatkozó célt. [Mód. 6]

| (8) | A vasúti ágazat gazdasági és társadalmi hatásaira való jobb rálátás biztosítása, mások számára megalapozott döntéshozatal lehetővé tétele, valamint a munkával kapcsolatos prioritások és a forráselosztás Ügynökségen belüli hatékonyabb irányítása érdekében az Ügynökségnek tovább kell fokoznia a hatásvizsgálati tevékenységben való közreműködését. |
| --- | --- |

(8)

A vasúti ágazat gazdasági és társadalmi hatásaira való jobb rálátás biztosítása, mások számára megalapozott döntéshozatal lehetővé tétele, valamint a munkával kapcsolatos prioritások és a forráselosztás Ügynökségen belüli hatékonyabb irányítása érdekében az Ügynökségnek tovább kell fokoznia a hatásvizsgálati tevékenységben való közreműködését.

| (9) | Az Ügynökségnek független és objektív technikai támogatást kell nyújtania elsősorban a Bizottság részére. A ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] biztosítja az átjárhatósági műszaki előírások (ÁME-k) kidolgozásának és felülvizsgálatának alapját, míg a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] a közös biztonságtechnikai módszerek (KBM-ek) és közös biztonsági célok (KBC-k) kidolgozásához és felülvizsgálatához szolgál alapul. A munka folyamatosságához és az ÁME-k, KBM-ek és KBC-k idővel történő kialakításához állandó műszaki keretrendszerre és egy szakosodott szerven belül tevékenykedő szakszemélyzetre van szükség. E célból az Ügynökségnek az ÁME-k, KBM-ek és KBC-k kidolgozásával és felülvizsgálatával kapcsolatos ajánlásokat kell megfogalmaznia a Bizottság számára. A nemzeti biztonsági hatóságok és szabályozó szervek számára szintén lehetővé kell tenni, hogy független műszaki szakvéleményt kérjenek az Ügynökségtől. |
| --- | --- |

(9)

Az Ügynökségnek független és objektív technikai támogatást kell nyújtania elsősorban a Bizottság részére. A ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] biztosítja az átjárhatósági műszaki előírások (ÁME-k) kidolgozásának és felülvizsgálatának alapját, míg a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] a közös biztonságtechnikai módszerek (KBM-ek) és közös biztonsági célok (KBC-k) kidolgozásához és felülvizsgálatához szolgál alapul. A munka folyamatosságához és az ÁME-k, KBM-ek és KBC-k idővel történő kialakításához állandó műszaki keretrendszerre és egy szakosodott szerven belül tevékenykedő szakszemélyzetre van szükség. E célból az Ügynökségnek az ÁME-k, KBM-ek és KBC-k kidolgozásával és felülvizsgálatával kapcsolatos ajánlásokat kell megfogalmaznia a Bizottság számára. A nemzeti biztonsági hatóságok és szabályozó szervek számára szintén lehetővé kell tenni, hogy független műszaki szakvéleményt kérjenek az Ügynökségtől.

| (10) | A vasúttársaságok az elhúzódó eljárásoktól és túlzott költségektől a – különösen az új belépőkkel szembeni – tisztességtelen bánásmódig számos különféle problémával szembesültek, amikor az illetékes nemzeti hatóságoktól biztonsági tanúsítványt kérelmeztek. Az egyik tagállamban kiállított tanúsítványokat más tagállamok nem ismerték el feltétel nélkül, ami kedvezőtlenül érintette az egységes európai vasúti rendszert. A biztonsági tanúsítványok vasúttársaságoknak való kiadását szolgáló hatékonyabb és pártatlanabb eljárások érdekében elengedhetetlen az Ügynökség által kiállított és az Unió területén
  a meghatározott működési területeken
  érvényes egységes biztonsági tanúsítványra történő áttérés. Ennek jogalapját a felülvizsgált ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] biztosítja. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(10)

A vasúttársaságok az elhúzódó eljárásoktól és túlzott költségektől a – különösen az új belépőkkel szembeni – tisztességtelen bánásmódig számos különféle problémával szembesültek, amikor az illetékes nemzeti hatóságoktól biztonsági tanúsítványt kérelmeztek. Az egyik tagállamban kiállított tanúsítványokat más tagállamok nem ismerték el feltétel nélkül, ami kedvezőtlenül érintette az egységes európai vasúti rendszert. A biztonsági tanúsítványok vasúttársaságoknak való kiadását szolgáló hatékonyabb és pártatlanabb eljárások érdekében elengedhetetlen az Ügynökség által kiállított és az Unió területén
  a meghatározott működési területeken
  érvényes egységes biztonsági tanúsítványra történő áttérés. Ennek jogalapját a felülvizsgált ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] biztosítja. [Mód. 7]

| (11) | Jelenleg a 2008/57/EK irányelv – a különleges esetek kivételével – minden tagállamban előírja a vasúti járművek üzembe helyezésére vonatkozó engedélyt. A Bizottság által 2011-ben létrehozott, a jármű-engedélyezéssel foglalkozó munkacsoport több olyan esetet tárgyalt, amikor a gyártókat és a vasúttársaságokat hátrányosan érintette az engedélyezési eljárás időtartama és költsége, és több javításra irányuló javaslatot tett. Mivel egyes problémák a jelenlegi jármű-engedélyezési eljárás összetettségéből adódnak, azt egyszerűsíteni kell. Minden vasúti járműre csak egy engedélyt kell kiadni, és ezt a járműre vagy járműtípusra vonatkozó forgalombahelyezési engedélyt az Ügynökségnek kell kiállítania. Ez kézzelfogható előnyökkel járna az ágazat részére, mivel csökkentené az eljárás költségeit és idejét, valamint mérsékelné a hátrányos megkülönböztetés kockázatát, különösen a vasúti piacra belépni kívánó új vállalatokkal szemben. Ennek jogalapját a felülvizsgált ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] biztosítja. |
| --- | --- |

(11)

Jelenleg a 2008/57/EK irányelv – a különleges esetek kivételével – minden tagállamban előírja a vasúti járművek üzembe helyezésére vonatkozó engedélyt. A Bizottság által 2011-ben létrehozott, a jármű-engedélyezéssel foglalkozó munkacsoport több olyan esetet tárgyalt, amikor a gyártókat és a vasúttársaságokat hátrányosan érintette az engedélyezési eljárás időtartama és költsége, és több javításra irányuló javaslatot tett. Mivel egyes problémák a jelenlegi jármű-engedélyezési eljárás összetettségéből adódnak, azt egyszerűsíteni kell. Minden vasúti járműre csak egy engedélyt kell kiadni, és ezt a járműre vagy járműtípusra vonatkozó forgalombahelyezési engedélyt az Ügynökségnek kell kiállítania. Ez kézzelfogható előnyökkel járna az ágazat részére, mivel csökkentené az eljárás költségeit és idejét, valamint mérsékelné a hátrányos megkülönböztetés kockázatát, különösen a vasúti piacra belépni kívánó új vállalatokkal szemben. Ennek jogalapját a felülvizsgált ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] biztosítja.

| (11a) | A fokozódó, határokon átnyúló tevékenységekkel jellemezhető nyitott európai vasúti piacon alapvető fontosságú a vezetési és a pihenőidőkre vonatkozó követelmények tiszteletben tartása a vasútbiztonság és a tisztességes verseny érdekében, amit ellenőrizni kell és be kell tartatni. E fedélzeti rögzítő berendezés kifejlesztésének az Ügynökség feladatát kell képeznie. A nemzeti biztonsági hatóságoknak kell ellenőrizniük a vezetési és pihenőidőket, többek között a határokon átnyúló műveletek esetében is. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(11a)

A fokozódó, határokon átnyúló tevékenységekkel jellemezhető nyitott európai vasúti piacon alapvető fontosságú a vezetési és a pihenőidőkre vonatkozó követelmények tiszteletben tartása a vasútbiztonság és a tisztességes verseny érdekében, amit ellenőrizni kell és be kell tartatni. E fedélzeti rögzítő berendezés kifejlesztésének az Ügynökség feladatát kell képeznie. A nemzeti biztonsági hatóságoknak kell ellenőrizniük a vezetési és pihenőidőket, többek között a határokon átnyúló műveletek esetében is. [Mód. 8]

| (11b) | A vonatokon szolgálatot teljesítő személyzet a vasúti rendszeren belül hajt végre operatív biztonsági feladatokat, valamint a vonatokon utazó utasok kényelméért és biztonságáért felel. Az Ügynökségnek egy, a mozdonyvezetők tanúsítványához hasonló tanúsítványt kell létrehoznia a magas szintű képesítések és kompetenciák garantálása, az e szakmai csoport biztonságos vasúti szolgáltatások terén meglévő jelentőségének elismerése, valamint a dolgozók mobilitásának elősegítése érdekében. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(11b)

A vonatokon szolgálatot teljesítő személyzet a vasúti rendszeren belül hajt végre operatív biztonsági feladatokat, valamint a vonatokon utazó utasok kényelméért és biztonságáért felel. Az Ügynökségnek egy, a mozdonyvezetők tanúsítványához hasonló tanúsítványt kell létrehoznia a magas szintű képesítések és kompetenciák garantálása, az e szakmai csoport biztonságos vasúti szolgáltatások terén meglévő jelentőségének elismerése, valamint a dolgozók mobilitásának elősegítése érdekében. [Mód. 9]

| (12) | Az egységes európai vasúti térségnek különösen a fuvaroztatók és az utasok megfelelő tájékoztatásával összefüggő továbbfejlesztése érdekében, valamint figyelembe véve az Ügynökség jelenlegi közreműködését, a telematikai alkalmazások területén
  egy, a kölcsönös átjárhatóságot biztosító és innovatív kereskedelmi stratégiák egymással párhuzamos fennállását lehetővé tévő rugalmas keretrendszeren belül
  meg kell erősíteni az Ügynökség szerepét. Ez biztosítaná ezen alkalmazások egységes fejlesztését és gyors bevezetését. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(12)

Az egységes európai vasúti térségnek különösen a fuvaroztatók és az utasok megfelelő tájékoztatásával összefüggő továbbfejlesztése érdekében, valamint figyelembe véve az Ügynökség jelenlegi közreműködését, a telematikai alkalmazások területén
  egy, a kölcsönös átjárhatóságot biztosító és innovatív kereskedelmi stratégiák egymással párhuzamos fennállását lehetővé tévő rugalmas keretrendszeren belül
  meg kell erősíteni az Ügynökség szerepét. Ez biztosítaná ezen alkalmazások egységes fejlesztését és gyors bevezetését. [Mód. 10]

| (13) | Tekintettel az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszernek (ERTMS) az egységes európai vasúti térség zavartalan fejlődésében és biztonságos működésében játszott jelentős szerepére, valamint e rendszer
  fejlesztésének és bevezetésének
  eddigi széttagolt fejlődését

  kudarcát
  figyelembe véve fokozni kell annak átfogó, uniós szintű összehangolását.
  A vonatellenőrző és jelzőrendszerek
   uniós
  szintű kölcsönös átjárhatóságának és harmonizációjának elérését jelenleg súlyosan aláássa a nagyszámú eltérő nemzeti ERTMS-változat. [Mód. 11]

  Ennélfogva az Ügynökségnek – mint leginkább illetékes uniós szervnek – nagyobb szerepet kell kapnia ezen a területen, hogy biztosítsa az ERTMS egységes fejlődését, hozzájáruljon az ERTMS-berendezések hatályos előírásoknak való megfelelőségéhez, és gondoskodjon arról, hogy az ERTMS-hez kapcsolódó európai kutatási programokat összehangolják az ERTMS-re vonatkozó műszaki előírások kidolgozásával. Mindemellett a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembe helyezésének engedélyezését szolgáló hatékonyabb és pártatlanabb eljárások érdekében elengedhetetlen az Ügynökség által kiállított és az Unió területén érvényes egységes engedélyre történő áttérés. Ennek jogalapját a felülvizsgált ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] biztosítja. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszernek (ERTMS) az egységes európai vasúti térség zavartalan fejlődésében és biztonságos működésében játszott jelentős szerepére, valamint e rendszer
  fejlesztésének és bevezetésének
  eddigi széttagolt fejlődését

  kudarcát
  figyelembe véve fokozni kell annak átfogó, uniós szintű összehangolását.
  A vonatellenőrző és jelzőrendszerek
   uniós
  szintű kölcsönös átjárhatóságának és harmonizációjának elérését jelenleg súlyosan aláássa a nagyszámú eltérő nemzeti ERTMS-változat. [Mód. 11]

Ennélfogva az Ügynökségnek – mint leginkább illetékes uniós szervnek – nagyobb szerepet kell kapnia ezen a területen, hogy biztosítsa az ERTMS egységes fejlődését, hozzájáruljon az ERTMS-berendezések hatályos előírásoknak való megfelelőségéhez, és gondoskodjon arról, hogy az ERTMS-hez kapcsolódó európai kutatási programokat összehangolják az ERTMS-re vonatkozó műszaki előírások kidolgozásával. Mindemellett a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembe helyezésének engedélyezését szolgáló hatékonyabb és pártatlanabb eljárások érdekében elengedhetetlen az Ügynökség által kiállított és az Unió területén érvényes egységes engedélyre történő áttérés. Ennek jogalapját a felülvizsgált ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] biztosítja.

| (13a) | Az elmúlt években a vasúti árufuvarozási ágazatban bekövetkezett számos baleset mutatott rá arra, hogy uniós szinten javítani kell a teherkocsik karbantartási színvonalára vonatkozó szabályokon. Az Ügynökségnek rendszeres karbantartási időszakokat előíró harmonizált és kötelező követelményeket kell kidolgoznia. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(13a)

Az elmúlt években a vasúti árufuvarozási ágazatban bekövetkezett számos baleset mutatott rá arra, hogy uniós szinten javítani kell a teherkocsik karbantartási színvonalára vonatkozó szabályokon. Az Ügynökségnek rendszeres karbantartási időszakokat előíró harmonizált és kötelező követelményeket kell kidolgoznia. [Mód. 12]

| (14) | A járműengedélyek és biztonsági tanúsítványok kiállításáért fizetett díjak beszedését rendszerint az illetékes nemzeti hatóságok végezték. A hatáskör uniós szintre emelésével az Ügynökséget fel kell jogosítani arra, hogy a kérelmezőktől díjat szedjen az előző preambulumbekezdésekben említett tanúsítványok és engedélyek kiállításáért. E díjak mértéke legfeljebb a jelenlegi uniós átlagértékkel megegyező lehet

  a tevékenységek nagyságrendje és a tanúsítványban vagy az engedélyben meghatározott felhasználási terület szerint változik
  , és azt a Bizottság által elfogadandó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell meghatározni.
  Az e díjak által finanszírozott, a létszámtervben szereplő álláshelyeket nem érinthetik a minden uniós intézményre és szervre előirányzott létszámcsökkentések. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(14)

A járműengedélyek és biztonsági tanúsítványok kiállításáért fizetett díjak beszedését rendszerint az illetékes nemzeti hatóságok végezték. A hatáskör uniós szintre emelésével az Ügynökséget fel kell jogosítani arra, hogy a kérelmezőktől díjat szedjen az előző preambulumbekezdésekben említett tanúsítványok és engedélyek kiállításáért. E díjak mértéke legfeljebb a jelenlegi uniós átlagértékkel megegyező lehet

  a tevékenységek nagyságrendje és a tanúsítványban vagy az engedélyben meghatározott felhasználási terület szerint változik
  , és azt a Bizottság által elfogadandó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell meghatározni.
  Az e díjak által finanszírozott, a létszámtervben szereplő álláshelyeket nem érinthetik a minden uniós intézményre és szervre előirányzott létszámcsökkentések. [Mód. 13]

| (14a) | Ennek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak biztosítania kell, hogy a díjak mértéke ne haladja meg az adott tanúsítási vagy engedélyezési eljárások költségeit. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(14a)

Ennek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak biztosítania kell, hogy a díjak mértéke ne haladja meg az adott tanúsítási vagy engedélyezési eljárások költségeit. [Mód. 14]

| (15) | Általános cél, hogy a tagállami funkciók és feladatok Ügynökségnek való átadása hatékonyan történjen, a biztonság jelenlegi szintjének bármiféle csorbulása nélkül. Az Ügynökségnek elegendő forrásokkal kell rendelkeznie új feladatai ellátására, és e források elosztását világosan meghatározott igények szerint kell időzíteni. A nemzeti hatóságok, különösen a nemzeti biztonsági hatóságok know-how-jára figyelemmel az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy az érintett engedélyek és tanúsítványok kiadásakor
  , többek között szerződéses megállapodások keretében
  megfelelő módon igénybe vegye ezt a szakértelmet. E célból
  határozottan
  szorgalmazni kell
  , elő kell mozdítani és elő kell segíteni
  nemzeti szakértők kirendelését az Ügynökség részére. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(15)

Általános cél, hogy a tagállami funkciók és feladatok Ügynökségnek való átadása hatékonyan történjen, a biztonság jelenlegi szintjének bármiféle csorbulása nélkül. Az Ügynökségnek elegendő forrásokkal kell rendelkeznie új feladatai ellátására, és e források elosztását világosan meghatározott igények szerint kell időzíteni. A nemzeti hatóságok, különösen a nemzeti biztonsági hatóságok know-how-jára figyelemmel az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy az érintett engedélyek és tanúsítványok kiadásakor
  , többek között szerződéses megállapodások keretében
  megfelelő módon igénybe vegye ezt a szakértelmet. E célból
  határozottan
  szorgalmazni kell
  , elő kell mozdítani és elő kell segíteni
  nemzeti szakértők kirendelését az Ügynökség részére. [Mód. 15]

| (16) | A ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] és a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] rendelkezik a nemzeti biztonsági intézkedéseknek a biztonság és a kölcsönös átjárhatóság szempontjából való megvizsgálásáról, és előírja a versenyszabályoknak való megfelelést. Ezenfelül a két irányelv korlátozza a tagállamok lehetőségét arra, hogy új nemzeti szabályokat fogadjanak el. A jelenlegi rendszer, amelyben továbbra is nagyszámú nemzeti szabály van hatályban,
  biztonsági kockázatokhoz és
  az uniós szabályokkal való ellentmondásokhoz vezet, valamint az elégtelen átláthatóság kockázatával és annak a veszélyével jár, hogy a külföldi, különösen a kisebb és az új üzemeltetőkkel szemben rejtett hátrányos megkülönböztetést alkalmaznak. A valóban átlátható és pártatlan uniós szintű vasúti szabályrendszer felé történő elmozdulás érdekében meg kell erősíteni a nemzeti szabályok
  , így többek között az üzemeltetési szabályok
  fokozatos csökkentését. Elengedhetetlen egy független és semleges szakértői véleményen alapuló uniós szintű vélemény kidolgozása. E célból meg kell erősíteni az Ügynökség szerepét. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(16)

A ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] és a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] rendelkezik a nemzeti biztonsági intézkedéseknek a biztonság és a kölcsönös átjárhatóság szempontjából való megvizsgálásáról, és előírja a versenyszabályoknak való megfelelést. Ezenfelül a két irányelv korlátozza a tagállamok lehetőségét arra, hogy új nemzeti szabályokat fogadjanak el. A jelenlegi rendszer, amelyben továbbra is nagyszámú nemzeti szabály van hatályban,
  biztonsági kockázatokhoz és
  az uniós szabályokkal való ellentmondásokhoz vezet, valamint az elégtelen átláthatóság kockázatával és annak a veszélyével jár, hogy a külföldi, különösen a kisebb és az új üzemeltetőkkel szemben rejtett hátrányos megkülönböztetést alkalmaznak. A valóban átlátható és pártatlan uniós szintű vasúti szabályrendszer felé történő elmozdulás érdekében meg kell erősíteni a nemzeti szabályok
  , így többek között az üzemeltetési szabályok
  fokozatos csökkentését. Elengedhetetlen egy független és semleges szakértői véleményen alapuló uniós szintű vélemény kidolgozása. E célból meg kell erősíteni az Ügynökség szerepét. [Mód. 16]

| (17) | A nemzeti biztonsági hatóságok és bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek között jelentős eltérések figyelhetők meg a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága és biztonsága területén nyújtott teljesítmény, azok szervezése és a döntéshozatali eljárások tekintetében, ami kedvezőtlenül befolyásolja az egységes európai vasúti térség zavartalan működését. Ez különösen a valamely másik tagállam vasúti piacára belépni kívánó kis- és középvállalkozásokat érintheti kedvezőtlenül. Ennélfogva nélkülözhetetlen a fokozott uniós szintű harmonizációt célzó megerősített koordináció. E célból az Ügynökségnek ellenőrzések és vizsgálatok keretében figyelemmel kell kísérnie a nemzeti biztonsági hatóságokat. A bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteket.

  szervezetek figyelemmel kísérését a nemzeti akkreditáló testületeknek kell elvégezniük a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (6)

  5
  .
  cikkének (3) bekezdésével összhangban. Az Ügynökség teljesítményét ugyanilyen módon kell figyelemmel kísérni. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(17)

A nemzeti biztonsági hatóságok és bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek között jelentős eltérések figyelhetők meg a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága és biztonsága területén nyújtott teljesítmény, azok szervezése és a döntéshozatali eljárások tekintetében, ami kedvezőtlenül befolyásolja az egységes európai vasúti térség zavartalan működését. Ez különösen a valamely másik tagállam vasúti piacára belépni kívánó kis- és középvállalkozásokat érintheti kedvezőtlenül. Ennélfogva nélkülözhetetlen a fokozott uniós szintű harmonizációt célzó megerősített koordináció. E célból az Ügynökségnek ellenőrzések és vizsgálatok keretében figyelemmel kell kísérnie a nemzeti biztonsági hatóságokat. A bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteket.

  szervezetek figyelemmel kísérését a nemzeti akkreditáló testületeknek kell elvégezniük a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (6)

  5
  .
  cikkének (3) bekezdésével összhangban. Az Ügynökség teljesítményét ugyanilyen módon kell figyelemmel kísérni. [Mód. 17]

| (18) | A biztonság területén fontos gondoskodni a lehető legnagyobb átláthatóságról és a hatékony információáramlásról. Nagy jelentőséggel bír a valamennyi ágazati felet összekötő, közös mutatókon alapuló teljesítményelemzés, amelyet el kell végezni. A statisztikák tekintetében szükséges az Eurostattal való szoros együttműködés. |
| --- | --- |

(18)

A biztonság területén fontos gondoskodni a lehető legnagyobb átláthatóságról és a hatékony információáramlásról. Nagy jelentőséggel bír a valamennyi ágazati felet összekötő, közös mutatókon alapuló teljesítményelemzés, amelyet el kell végezni. A statisztikák tekintetében szükséges az Eurostattal való szoros együttműködés.

| (19) | A vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága és biztonsága terén tett előrelépés figyelemmel kísérése érdekében az Ügynökségnek erre vonatkozóan kétévente jelentést kell közzétennie. Műszaki szakértelmére és pártatlanságára tekintettel az Ügynökségnek emellett segítenie kell a Bizottságot a vasúti rendszer biztonságáról és kölcsönös átjárhatóságáról szóló uniós jogszabályok végrehajtásának figyelemmel kísérése terén. |
| --- | --- |

(19)

A vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága és biztonsága terén tett előrelépés figyelemmel kísérése érdekében az Ügynökségnek erre vonatkozóan kétévente jelentést kell közzétennie. Műszaki szakértelmére és pártatlanságára tekintettel az Ügynökségnek emellett segítenie kell a Bizottságot a vasúti rendszer biztonságáról és kölcsönös átjárhatóságáról szóló uniós jogszabályok végrehajtásának figyelemmel kísérése terén.

| (20) | Növelni kell a transzeurópai hálózat kölcsönös átjárhatóságát, és az uniós támogatásra kiválasztott
  , mind a folyamatban lévő, mind pedig az
  új beruházási projekteknek összhangban kell állniuk az 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) kölcsönös átjárhatósági célkitűzésével. E célkitűzések megvalósításának elősegítéséhez az Ügynökség a megfelelő intézmény. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(20)

Növelni kell a transzeurópai hálózat kölcsönös átjárhatóságát, és az uniós támogatásra kiválasztott
  , mind a folyamatban lévő, mind pedig az
  új beruházási projekteknek összhangban kell állniuk az 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) kölcsönös átjárhatósági célkitűzésével. E célkitűzések megvalósításának elősegítéséhez az Ügynökség a megfelelő intézmény. [Mód. 18]

| (21) | A járművek karbantartása a biztonsági rendszer fontos része. A karbantartó műhelyek tanúsítási rendszerének hiánya miatt a vasúti berendezések karbantartásának eddig nem volt valódi európai piaca. Ez a helyzet növelte az ágazat költségeit, és üresjáratokat eredményezett. Emiatt fokozatosan ki kell alakítani és aktualizálni kell a karbantartó műhelyek európai tanúsítási rendszerét, és az Ügynökség a legalkalmasabb szerv arra, hogy megfelelő megoldásokat javasoljon a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(21)

A járművek karbantartása a biztonsági rendszer fontos része. A karbantartó műhelyek tanúsítási rendszerének hiánya miatt a vasúti berendezések karbantartásának eddig nem volt valódi európai piaca. Ez a helyzet növelte az ágazat költségeit, és üresjáratokat eredményezett. Emiatt fokozatosan ki kell alakítani és aktualizálni kell a karbantartó műhelyek európai tanúsítási rendszerét, és az Ügynökség a legalkalmasabb szerv arra, hogy megfelelő megoldásokat javasoljon a Bizottságnak.

| (22) | A mozdonyvezetők számára előírt szakmai képesítés a biztonság és az Unión belüli kölcsönös átjárhatóság szempontjából egyaránt fontos tényező. Ez a munkavállalók vasúti ágazaton belüli szabad mozgásának az előfeltétele is egyben. Ezt a kérdést a társadalmi párbeszéd meglévő keretrendszerének tiszteletben tartásával kell kezelni. Az Ügynökségnek kell biztosítania az e szempont uniós szintű figyelembevételéhez szükséges technikai támogatást. |
| --- | --- |

(22)

A mozdonyvezetők számára előírt szakmai képesítés a biztonság és az Unión belüli kölcsönös átjárhatóság szempontjából egyaránt fontos tényező. Ez a munkavállalók vasúti ágazaton belüli szabad mozgásának az előfeltétele is egyben. Ezt a kérdést a társadalmi párbeszéd meglévő keretrendszerének tiszteletben tartásával kell kezelni. Az Ügynökségnek kell biztosítania az e szempont uniós szintű figyelembevételéhez szükséges technikai támogatást.

| (23) | Az Ügynökségnek meg kell szerveznie és meg kell könnyítenie az együttműködést a nemzeti biztonsági hatóságok, a nemzeti vizsgáló testületek és a vasúti ágazat európai szintű képviseleti testületei között, hogy ezáltal népszerűsíteni tudja a bevált gyakorlatokat, előmozdítsa a lényeges információk cseréjét és a vasúti vonatkozású adatok gyűjtését, valamint hogy figyelemmel kísérje a vasúti rendszer átfogó biztonsági teljesítményét. |
| --- | --- |

(23)

Az Ügynökségnek meg kell szerveznie és meg kell könnyítenie az együttműködést a nemzeti biztonsági hatóságok, a nemzeti vizsgáló testületek és a vasúti ágazat európai szintű képviseleti testületei között, hogy ezáltal népszerűsíteni tudja a bevált gyakorlatokat, előmozdítsa a lényeges információk cseréjét és a vasúti vonatkozású adatok gyűjtését, valamint hogy figyelemmel kísérje a vasúti rendszer átfogó biztonsági teljesítményét.

| (24) | A lehető legnagyobb átláthatóság és annak biztosítása érdekében, hogy az összes fél egyenrangúan férhessen hozzá a vonatkozó információkhoz, a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságával és biztonságával kapcsolatos folyamatok céljából készített dokumentumoknak a nyilvánosság számára hozzáférhetőnek kell lenniük. Ugyanez érvényes az engedélyekre, a biztonsági tanúsítványokra és más vonatkozó vasúti okiratokra. Az Ügynökségnek hatékony
  , felhasználóbarát és egyszerűen hozzáférhető
  eszközt kell biztosítania ezen információk kicseréléséhez

  megosztásához
  és közzétételéhez. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(24)

A lehető legnagyobb átláthatóság és annak biztosítása érdekében, hogy az összes fél egyenrangúan férhessen hozzá a vonatkozó információkhoz, a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságával és biztonságával kapcsolatos folyamatok céljából készített dokumentumoknak a nyilvánosság számára hozzáférhetőnek kell lenniük. Ugyanez érvényes az engedélyekre, a biztonsági tanúsítványokra és más vonatkozó vasúti okiratokra. Az Ügynökségnek hatékony
  , felhasználóbarát és egyszerűen hozzáférhető
  eszközt kell biztosítania ezen információk kicseréléséhez

  megosztásához
  és közzétételéhez. [Mód. 19]

| (25) | A vasúti ágazaton belül fontos feladat az innováció és a kutatás előmozdítása, amelyet az Ügynökségnek – elismertségéből és helyzetéből adódóan – támogatnia kell. Az Ügynökség e tekintetben folytatott tevékenységeinek a keretében nyújtott pénzügyi támogatások nem vezethetnek torzuláshoz az adott piacon. |
| --- | --- |

(25)

A vasúti ágazaton belül fontos feladat az innováció és a kutatás előmozdítása, amelyet az Ügynökségnek – elismertségéből és helyzetéből adódóan – támogatnia kell. Az Ügynökség e tekintetben folytatott tevékenységeinek a keretében nyújtott pénzügyi támogatások nem vezethetnek torzuláshoz az adott piacon.

| (26) | Az uniós pénzügyi támogatás hatékonyságának, minőségének és a vonatkozó műszaki előírásokkal való összeegyeztethetőségének javítása érdekében az Ügynökségnek – a vasúti ágazaton belül elismert szakértelemmel rendelkező egyetlen uniós szervként

  nemzeti infrastruktúra-működtetőkkel szoros együttműködésben
   – tevékeny szerepet kell játszania a

  az európai hozzáadott értékkel is rendelkező
  vasúti projektek értékelésében. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(26)

Az uniós pénzügyi támogatás hatékonyságának, minőségének és a vonatkozó műszaki előírásokkal való összeegyeztethetőségének javítása érdekében az Ügynökségnek – a vasúti ágazaton belül elismert szakértelemmel rendelkező egyetlen uniós szervként

  nemzeti infrastruktúra-működtetőkkel szoros együttműködésben
   – tevékeny szerepet kell játszania a

  az európai hozzáadott értékkel is rendelkező
  vasúti projektek értékelésében. [Mód. 20]

| (27) | A vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról és biztonságáról szóló jogszabályok, az Ügynökség végrehajtási útmutatói vagy ajánlásai bizonyos esetekben értelmezési vagy más problémákat vethetnek fel az érdekelt felek számára. E dokumentumok megfelelő és egységes megértése előfeltétele a vasúti vívmányok hatékony végrehajtásának és a vasúti piac működésének. Az Ügynökségnek ezért aktívan közre kell működnie az ehhez kapcsolódó képzési és felvilágosító tevékenységekben
  , és ennek során különös figyelmet kell fordítania a kis- és középvállalkozásokra
  . [Mód. 21] |
| --- | --- |

(27)

A vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról és biztonságáról szóló jogszabályok, az Ügynökség végrehajtási útmutatói vagy ajánlásai bizonyos esetekben értelmezési vagy más problémákat vethetnek fel az érdekelt felek számára. E dokumentumok megfelelő és egységes megértése előfeltétele a vasúti vívmányok hatékony végrehajtásának és a vasúti piac működésének. Az Ügynökségnek ezért aktívan közre kell működnie az ehhez kapcsolódó képzési és felvilágosító tevékenységekben
  , és ennek során különös figyelmet kell fordítania a kis- és középvállalkozásokra
  . [Mód. 21]

| (27a) | Az Ügynökségnek teljes körűen együtt kell működnie a polgári vagy bűnügyi nyomozást folytató nemzeti hatóságokkal, és minden lehetséges segítséget meg kell adnia a számukra, amennyiben ezek a nyomozások az Ügynökség felelősségi körébe tartozó kérdéseket érintenek. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(27a)

Az Ügynökségnek teljes körűen együtt kell működnie a polgári vagy bűnügyi nyomozást folytató nemzeti hatóságokkal, és minden lehetséges segítséget meg kell adnia a számukra, amennyiben ezek a nyomozások az Ügynökség felelősségi körébe tartozó kérdéseket érintenek. [Mód. 22]

| (28) | Ahhoz, hogy feladatait megfelelően el tudja látni, az Ügynökségnek jogi személyiséggel és önálló költségvetéssel kell rendelkeznie, amelyet főként uniós hozzájárulásból és a kérelmezők által fizetett díjakból és illetékekből finanszíroznak.
  Az uniós hozzájárulást minden olyan új hatáskör kijelölésekor értékelni kell és felül kell vizsgálni, amelyre vonatkozóan a kérelmezők nem fizetnek illetéket vagy díjat. Az Ügynökség függetlenségét és pártatlanságát semmilyen tagállamtól, harmadik országtól vagy egyéb szervezettől kapott pénzügyi hozzájárulás nem veszélyeztetheti.
  Napi működése, valamint az általa kiadott szakvélemények, ajánlások és határozatok függetlenségének biztosítása érdekében az Ügynökség szervezetének átláthatónak kell lennie és ügyvezető igazgatójának teljes felelősséggel kell tartoznia. Az Ügynökség személyzetének függetlennek kell lennie, és tagjainak megfelelő arányban kell rövid, illetve hosszú távú szerződésekkel rendelkezniük
  , illetve kirendelt nemzeti szakértőkből és állandó tisztviselőkből állniuk
  a szervezeti ismeretek és az üzletmenet-folytonosság fenntartása, és ezzel egyidejűleg a vasúti ágazattal kapcsolatos szakértelem szükséges és folyamatos cseréjének biztosítása érdekében. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(28)

Ahhoz, hogy feladatait megfelelően el tudja látni, az Ügynökségnek jogi személyiséggel és önálló költségvetéssel kell rendelkeznie, amelyet főként uniós hozzájárulásból és a kérelmezők által fizetett díjakból és illetékekből finanszíroznak.
  Az uniós hozzájárulást minden olyan új hatáskör kijelölésekor értékelni kell és felül kell vizsgálni, amelyre vonatkozóan a kérelmezők nem fizetnek illetéket vagy díjat. Az Ügynökség függetlenségét és pártatlanságát semmilyen tagállamtól, harmadik országtól vagy egyéb szervezettől kapott pénzügyi hozzájárulás nem veszélyeztetheti.
  Napi működése, valamint az általa kiadott szakvélemények, ajánlások és határozatok függetlenségének biztosítása érdekében az Ügynökség szervezetének átláthatónak kell lennie és ügyvezető igazgatójának teljes felelősséggel kell tartoznia. Az Ügynökség személyzetének függetlennek kell lennie, és tagjainak megfelelő arányban kell rövid, illetve hosszú távú szerződésekkel rendelkezniük
  , illetve kirendelt nemzeti szakértőkből és állandó tisztviselőkből állniuk
  a szervezeti ismeretek és az üzletmenet-folytonosság fenntartása, és ezzel egyidejűleg a vasúti ágazattal kapcsolatos szakértelem szükséges és folyamatos cseréjének biztosítása érdekében. [Mód. 23]

| (29) | Az Ügynökséghez rendelt feladatok ellátásának eredményes biztosítása érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak képviseltetniük kell magukat az igazgatótanácsban, amely rendelkezik a szükséges jogkörökkel többek között a költségvetés megállapításához és az éves és többéves munkaprogramok jóváhagyásához. |
| --- | --- |

(29)

Az Ügynökséghez rendelt feladatok ellátásának eredményes biztosítása érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak képviseltetniük kell magukat az igazgatótanácsban, amely rendelkezik a szükséges jogkörökkel többek között a költségvetés megállapításához és az éves és többéves munkaprogramok jóváhagyásához.

| (30) | Az igazgatótanácsi határozatok átláthatóságának szavatolása érdekében az érintett ágazatok képviselőinek szavazati jog nélkül részt kell venniük a tanács ülésein, a szavazati jogot pedig azon hatóságok képviselői számára kell fenntartani, amelyek a demokratikus ellenőrző hatóságoknak tartoznak elszámolással. Az ágazat képviselőit a Bizottságnak kell kineveznie annak alapján, hogy uniós szinten mennyire képviselik a vasúttársaságokat, az infrastruktúra-működtetőket, a vasúti ágazatot, a
  bejelentett szervezeteket, a kijelölt szerveket, a
  szakszervezeteket, az utasokat, és
  különösen
  a
  csökkent mozgásképességű utasokat, valamint a
  fuvaroztatókat. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(30)

Az igazgatótanácsi határozatok átláthatóságának szavatolása érdekében az érintett ágazatok képviselőinek szavazati jog nélkül részt kell venniük a tanács ülésein, a szavazati jogot pedig azon hatóságok képviselői számára kell fenntartani, amelyek a demokratikus ellenőrző hatóságoknak tartoznak elszámolással. Az ágazat képviselőit a Bizottságnak kell kineveznie annak alapján, hogy uniós szinten mennyire képviselik a vasúttársaságokat, az infrastruktúra-működtetőket, a vasúti ágazatot, a
  bejelentett szervezeteket, a kijelölt szerveket, a
  szakszervezeteket, az utasokat, és
  különösen
  a
  csökkent mozgásképességű utasokat, valamint a
  fuvaroztatókat. [Mód. 24]

| (31) | Az igazgatótanács üléseinek megfelelő előkészítése és a meghozandó határozatokkal kapcsolatos tanácsadás nyújtása céljából tanácsadó szerepet betöltő végrehajtó tanácsot kell létrehozni. |
| --- | --- |

(31)

Az igazgatótanács üléseinek megfelelő előkészítése és a meghozandó határozatokkal kapcsolatos tanácsadás nyújtása céljából tanácsadó szerepet betöltő végrehajtó tanácsot kell létrehozni.

| (32) | Gondoskodni kell arról, hogy az Ügynökség határozatai által érintett felek független és pártatlan módon élhessenek a szükséges jogorvoslatokkal. Megfelelő fellebbezési

  jogorvoslati
  mechanizmust kell létrehozni annak érdekében

  kialakítani
  , hogy az ügyvezető igazgató határozatai ellen a szakosodott fellebbezési tanácsnál fellebbezésre legyen mód, utóbbi

  egy különleges, a Bizottságtól, az Ügynökségtől, a nemzeti biztonsági hatóságoktól és a vasúti ágazat minden szereplőjétől teljes mértékben függetlenül eljáró fellebbviteli tanács előtt legyenek megtámadhatók, amelynek
  határozataival szemben pedig

  viszont kereset indítható
  a Bíróság előtt eljárást lehessen indítani. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(32)

Gondoskodni kell arról, hogy az Ügynökség határozatai által érintett felek független és pártatlan módon élhessenek a szükséges jogorvoslatokkal. Megfelelő fellebbezési

  jogorvoslati
  mechanizmust kell létrehozni annak érdekében

  kialakítani
  , hogy az ügyvezető igazgató határozatai ellen a szakosodott fellebbezési tanácsnál fellebbezésre legyen mód, utóbbi

  egy különleges, a Bizottságtól, az Ügynökségtől, a nemzeti biztonsági hatóságoktól és a vasúti ágazat minden szereplőjétől teljes mértékben függetlenül eljáró fellebbviteli tanács előtt legyenek megtámadhatók, amelynek
  határozataival szemben pedig

  viszont kereset indítható
  a Bíróság előtt eljárást lehessen indítani. [Mód. 25]

| (32a) | A fellebbezési tanács számára csak olyan ügynökségi munkatársak adhatnak tanácsot, akik korábban nem vettek részt a fellebbezés során tárgyalt döntésben. [Mód. 26] |
| --- | --- |

(32a)

A fellebbezési tanács számára csak olyan ügynökségi munkatársak adhatnak tanácsot, akik korábban nem vettek részt a fellebbezés során tárgyalt döntésben. [Mód. 26]

| (33) | Az Ügynökség tevékenységeihez kapcsolódó átfogóbb stratégiai jövőkép elősegítené erőforrásai hatékonyabb tervezését és kezelését, valamint hozzájárulna a jobb minőségű eredményekhez. Ennélfogva az igazgatótanácsnak az érdekelt felekkel folytatott megfelelő konzultációt követően többéves munkaprogramot kell elfogadnia, és azt rendszeresen aktualizálnia kell. |
| --- | --- |

(33)

Az Ügynökség tevékenységeihez kapcsolódó átfogóbb stratégiai jövőkép elősegítené erőforrásai hatékonyabb tervezését és kezelését, valamint hozzájárulna a jobb minőségű eredményekhez. Ennélfogva az igazgatótanácsnak az érdekelt felekkel folytatott megfelelő konzultációt követően többéves munkaprogramot kell elfogadnia, és azt rendszeresen aktualizálnia kell.

| (34) | Az Ügynökség munkájának átláthatónak kell lennie. Gondoskodni kell az Európai Parlament általi hatékony ellenőrzésről, és az Európai Parlamentnek ebből a célból lehetőséget kell adni arra, hogy meghallgassa az Ügynökség ügyvezető igazgatóját, valamint hogy a többéves munkaprogramról

  és az éves munkaprogramokról
  konzultáljanak vele. Az Ügynökségnek alkalmaznia kell a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó uniós jogszabályokat is. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(34)

Az Ügynökség munkájának átláthatónak kell lennie. Gondoskodni kell az Európai Parlament általi hatékony ellenőrzésről, és az Európai Parlamentnek ebből a célból lehetőséget kell adni arra, hogy meghallgassa az Ügynökség ügyvezető igazgatóját, valamint hogy a többéves munkaprogramról

  és az éves munkaprogramokról
  konzultáljanak vele. Az Ügynökségnek alkalmaznia kell a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó uniós jogszabályokat is. [Mód. 27]

| (35) | Az elmúlt évek során, amint egyre több decentralizált ügynökséget hoztak létre, a költségvetési hatóság törekedett a számukra kiutalt uniós támogatás kezelése átláthatóságának és ellenőrzésének növelésére, különösen a díjak költségvetésbe vonása, a pénzügyi ellenőrzés, a végrehajtás felelőssége alóli mentesítés hatásköre, a nyugdíjrendszerbe fizetett járulékok és a belső költségvetési eljárás (magatartási kódex) vonatkozásában. Ehhez hasonlóan korlátozás nélkül alkalmazni kell az Ügynökségre az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8)
  ; az Ügynökségnek

  korlátozás nélkül alkalmazni kell az Ügynökségre, amelynek
  csatlakoznia kell az Európai Csalás Elleni Hivatal által végzett belső vizsgálatokról szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (9). [Mód. 28] |
| --- | --- |

(35)

Az elmúlt évek során, amint egyre több decentralizált ügynökséget hoztak létre, a költségvetési hatóság törekedett a számukra kiutalt uniós támogatás kezelése átláthatóságának és ellenőrzésének növelésére, különösen a díjak költségvetésbe vonása, a pénzügyi ellenőrzés, a végrehajtás felelőssége alóli mentesítés hatásköre, a nyugdíjrendszerbe fizetett járulékok és a belső költségvetési eljárás (magatartási kódex) vonatkozásában. Ehhez hasonlóan korlátozás nélkül alkalmazni kell az Ügynökségre az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8)
  ; az Ügynökségnek

  korlátozás nélkül alkalmazni kell az Ügynökségre, amelynek
  csatlakoznia kell az Európai Csalás Elleni Hivatal által végzett belső vizsgálatokról szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (9). [Mód. 28]

| (36) | Mivel a javasolt intézkedés célját, vagyis a vasúti biztonsággal és a kölcsönös átjárhatósággal kapcsolatos ügyekben közös megoldásokat kidolgozó szakosodott szerv létrehozását a tagállamok az elvégzendő munka közös jellege miatt nem tudják elégségesen megvalósítani, és ebből következően e cél uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió a szubszidiaritásnak a Szerződés 5. cikkében meghatározott elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. A fent említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lép túl a célkitűzések megvalósításához szükséges mértéken. |
| --- | --- |

(36)

Mivel a javasolt intézkedés célját, vagyis a vasúti biztonsággal és a kölcsönös átjárhatósággal kapcsolatos ügyekben közös megoldásokat kidolgozó szakosodott szerv létrehozását a tagállamok az elvégzendő munka közös jellege miatt nem tudják elégségesen megvalósítani, és ebből következően e cél uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió a szubszidiaritásnak a Szerződés 5. cikkében meghatározott elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. A fent említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lép túl a célkitűzések megvalósításához szükséges mértéken.

| (37) | Az Ügynökség által kiszabható díjak és illetékek mértékének megfelelő meghatározása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek

  ERTMS-alrendszerek
  üzembe helyezésére vonatkozó engedélyek, a járművekre és járműtípusokra vonatkozó forgalombahelyezési engedélyek és a biztonsági tanúsítványok kiadásával és megújításával foglalkozó cikkek tekintetében.
  A biztonsági tanúsítványokban és engedélyekben meghatározott felhasználási területek és tevékenységek nagyságrendje szerint differenciált díj- és illetékszinteket kell alkalmazni.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson.
  A díjakat és illetékeket átlátható, tisztességes és egységes módon kell megállapítani, és nem szabad veszélyeztetni az érintett európai iparágak versenyképességét. [Mód. 29]

  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vonatkozó dokumentumok az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz egyidejűleg, megfelelő időben és módon eljussanak. |
| --- | --- |

(37)

Az Ügynökség által kiszabható díjak és illetékek mértékének megfelelő meghatározása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek

  ERTMS-alrendszerek
  üzembe helyezésére vonatkozó engedélyek, a járművekre és járműtípusokra vonatkozó forgalombahelyezési engedélyek és a biztonsági tanúsítványok kiadásával és megújításával foglalkozó cikkek tekintetében.
  A biztonsági tanúsítványokban és engedélyekben meghatározott felhasználási területek és tevékenységek nagyságrendje szerint differenciált díj- és illetékszinteket kell alkalmazni.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson.
  A díjakat és illetékeket átlátható, tisztességes és egységes módon kell megállapítani, és nem szabad veszélyeztetni az érintett európai iparágak versenyképességét. [Mód. 29]

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vonatkozó dokumentumok az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz egyidejűleg, megfelelő időben és módon eljussanak.

| (37a) | A vasúti alkatrészek szabványosításának ösztönzése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a vasúti alkatrészek szabványosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. [Mód. 30] |
| --- | --- |

(37a)

A vasúti alkatrészek szabványosításának ösztönzése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a vasúti alkatrészek szabványosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. [Mód. 30]

| (38) | Indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra annak biztosítása érdekében, hogy végrehajtásra kerüljön e rendeletnek a nemzeti szabálytervezetek és hatályos nemzeti szabályok vizsgálatáról szóló 21. és 22. cikke. |
| --- | --- |

(38)

Indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra annak biztosítása érdekében, hogy végrehajtásra kerüljön e rendeletnek a nemzeti szabálytervezetek és hatályos nemzeti szabályok vizsgálatáról szóló 21. és 22. cikke.

| (39) | Indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra annak érdekében, hogy e rendelet 29., 30., 31. és 51. cikkének végrehajtása egységes feltételek mellett történjen. A szóban forgó hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(39)

Indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra annak érdekében, hogy e rendelet 29., 30., 31. és 51. cikkének végrehajtása egységes feltételek mellett történjen. A szóban forgó hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni.

| (40) | Végre kell hajtani az Ügynökség irányításával kapcsolatos bizonyos alapelveket az uniós decentralizált ügynökségekkel foglalkozó intézményközi munkacsoport által 2012 júliusában elfogadott együttes nyilatkozatnak és közös megközelítésnek való megfelelés érdekében, amelyek célja az ügynökségek tevékenységeinek ésszerűsítése és teljesítményük javítása. |
| --- | --- |

(40)

Végre kell hajtani az Ügynökség irányításával kapcsolatos bizonyos alapelveket az uniós decentralizált ügynökségekkel foglalkozó intézményközi munkacsoport által 2012 júliusában elfogadott együttes nyilatkozatnak és közös megközelítésnek való megfelelés érdekében, amelyek célja az ügynökségek tevékenységeinek ésszerűsítése és teljesítményük javítása.

| (41) | Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket, |
| --- | --- |

(41)

Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. FEJEZET

ELVEK

1. cikk

A rendelet tárgya és alkalmazási köre

(1)   Ez a rendelet létrehozza az Európai Unió Vasúti Ügynökségét (a továbbiakban: Ügynökség).

(2)   Ez a rendelet a következőket írja elő:

| a) | az Ügynökség létrehozása és feladatai; |
| --- | --- |

a)

az Ügynökség létrehozása és feladatai;

| b) | a tagállamok feladatai. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok feladatai.

(3)   Ez a rendelet az alábbiakra alkalmazandó:

| a) | az uniós vasúti rendszer ../../EU irányelvben [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] előírt kölcsönös átjárhatósága; |
| --- | --- |

a)

az uniós vasúti rendszer ../../EU irányelvben [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] előírt kölcsönös átjárhatósága;

| b) | a vasúti rendszer ./../EU irányelvben [vasútbiztonsági irányelv] előírt biztonsága; |
| --- | --- |

b)

a vasúti rendszer ./../EU irányelvben [vasútbiztonsági irányelv] előírt biztonsága;

| c) | a mozdonyvezetők minősítése, a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11)
  [a mozdonyvezetőkről szóló irányelv] értelmében
  , valamint a biztonsági szempontból fontos teljes személyzet minősítése
  . [Mód. 31] |
| --- | --- |

c)

a mozdonyvezetők minősítése, a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11)
  [a mozdonyvezetőkről szóló irányelv] értelmében
  , valamint a biztonsági szempontból fontos teljes személyzet minősítése
  . [Mód. 31]

(3a)
     
  Az Ügynökség célja, hogy magas szintű vasúti biztonságot biztosítson és hozzájáruljon az egységes európai vasúti térség létrehozásához. Ezek a célok a következőképpen érhetők el:

| a) | technikai hozzájárulás a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságának növelésére irányuló uniós jogszabályok végrehajtásához és az uniós vasúti rendszer biztonságával kapcsolatos közös megközelítés kidolgozásához; |
| --- | --- |

a)

technikai hozzájárulás a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságának növelésére irányuló uniós jogszabályok végrehajtásához és az uniós vasúti rendszer biztonságával kapcsolatos közös megközelítés kidolgozásához;

| b) | a nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködve uniós hatósági szerep betöltése a forgalombahelyezési járműengedélyek és a biztonsági tanúsítványok vasúttársaságok részére történő kiadása terén; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködve uniós hatósági szerep betöltése a forgalombahelyezési járműengedélyek és a biztonsági tanúsítványok vasúttársaságok részére történő kiadása terén;

| c) | a nemzeti szabályok összehangolása és az eljárások optimalizálása; |
| --- | --- |

c)

a nemzeti szabályok összehangolása és az eljárások optimalizálása;

| d) | a kölcsönös átjárhatóság és a vasúti biztonság területén eljáró nemzeti biztonsági hatóságok tevékenységének nyomon követése.

  [Mód. 32] |
| --- | --- |

d)

a kölcsönös átjárhatóság és a vasúti biztonság területén eljáró nemzeti biztonsági hatóságok tevékenységének nyomon követése.

  [Mód. 32]

2. cikk

Jogállás

(1)   Az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkező uniós szerv.

(2)   Az Ügynökség az egyes tagállamokban a nemzeti jog alapján a jogi személyeknek járó legszélesebb körű jogképességet élvezi. Az Ügynökség ingó- és ingatlanvagyont szerezhet és idegeníthet el, és félként részt vehet jogi eljárásokban.

(3)   Az Ügynökséget az igazgató képviseli.

3. cikk

Az Ügynökség intézkedéseinek típusai

Az Ügynökség:

| a) | a 11., 13., 14., 15., 23., 24., 26., 30., 32., 31., 33. és 41. cikk alkalmazása tekintetében ajánlásokat fogalmazhat a Bizottságnak; |
| --- | --- |

a)

a 11., 13., 14., 15., 23., 24., 26., 30., 32., 31., 33. és 41. cikk alkalmazása tekintetében ajánlásokat fogalmazhat a Bizottságnak;

| b) | a 21., 22. és 30. cikk alkalmazása tekintetében ajánlásokat fogalmazhat a tagállamoknak
  és a nemzeti biztonsági hatóságoknak a 29. cikk (4) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatban
  ; [Mód. 33] |
| --- | --- |

b)

a 21., 22. és 30. cikk alkalmazása tekintetében ajánlásokat fogalmazhat a tagállamoknak
  és a nemzeti biztonsági hatóságoknak a 29. cikk (4) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatban
  ; [Mód. 33]

| c) | a 9., 21., 22. és 38. cikk alapján véleményeket adhat ki a Bizottság, valamint a 9. cikk alapján a tagállamok érintett hatóságai számára; |
| --- | --- |

c)

a 9., 21., 22. és 38. cikk alapján véleményeket adhat ki a Bizottság, valamint a 9. cikk alapján a tagállamok érintett hatóságai számára;

| d) | a 12., 16., 17. és 18. cikk alapján határozatokat hozhat; |
| --- | --- |

d)

a 12., 16., 17. és 18. cikk alapján határozatokat hozhat;

| e) | a 15. cikk alapján elfogadható igazolási eljárásnak minősülő véleményeket adhat ki; |
| --- | --- |

e)

a 15. cikk alapján elfogadható igazolási eljárásnak minősülő véleményeket adhat ki;

| f) | a 15. cikk alapján műszaki dokumentációt adhat ki; |
| --- | --- |

f)

a 15. cikk alapján műszaki dokumentációt adhat ki;

| g) | a 29. és 30. cikk alapján ellenőrzési jelentéseket adhat ki; |
| --- | --- |

g)

a 29. és 30. cikk alapján ellenőrzési jelentéseket adhat ki;

| h) | a 11., 15. és 24. cikk alapján a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról és biztonságáról szóló jogszabályok alkalmazását megkönnyítő iránymutatásokat és más nem kötelező erejű dokumentumokat adhat ki. |
| --- | --- |

h)

a 11., 15. és 24. cikk alapján a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról és biztonságáról szóló jogszabályok alkalmazását megkönnyítő iránymutatásokat és más nem kötelező erejű dokumentumokat adhat ki.

2. FEJEZET

MUNKAMÓDSZEREK

4. cikk

A munkacsoportok létrehozása és összetétele

(1)   Az Ügynökség korlátozott számú munkacsoportot hoz létre különösen az átjárhatósági műszaki előírásokhoz (ÁME-k), közös biztonsági célokhoz (KBC-k) és közös biztonságtechnikai módszerekhez (KBM-ek)
  , a közös biztonsági mutatókhoz (KBMu-k), a nyilvántartásokhoz, a karbantartásért felelős szervezetekhez és a 15. cikkben említett dokumentumokhoz kapcsolódó ajánlások, illetve a biztonság szempontjából kritikus feladatokkal megbízott vasúti személyzet minimális képesítésekre vonatkozó rendelkezésekhez
  kapcsolódó ajánlások kidolgozása érdekében. [Mód. 34]

Az Ügynökség a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére a Bizottsággal folytatott konzultációt követően más megfelelően indokolt esetekben is létrehozhat munkacsoportokat.

(2)   Az Ügynökség a munkacsoportokba szakértőket nevez ki.

Az Ügynökség képviselőket nevez ki a munkacsoportokba az illetékes nemzeti hatóságok által azokba a munkacsoportokba jelölt személyek közül, amelyekben részt kívánnak venni.

Az Ügynökség a (3) bekezdésben említett jegyzékből a vasúti ágazatban tevékenykedő szakembereket nevez ki a munkacsoportokba. Biztosítja
  minden tagállam, illetve
  azon vasúti iparágak és azon felhasználók megfelelő képviseletét, amelyeket érinthetnek azok az intézkedések, amelyeket a Bizottság az Ügynökség által neki címzett ajánlások alapján javasolhat. [Mód. 35]

Az Ügynökség szükség esetén az érintett területen hozzáértőként elismert szakemberekkel – független szakértőkkel és nemzetközi szervezetek képviselőivel – egészítheti ki a munkacsoportokat. Az Ügynökség személyzetének tagjai nem lehetnek munkacsoportok tagjai
  , a munkacsoportok elnöki tisztségének kivételével, amelyet az Ügynökség egyik képviselője tölt majd be
  . [Mód. 36]

(3)   A 34. cikkben említett valamennyi képviseleti testület
  minden évben
  továbbítja az Ügynökségnek a legképzettebb szakértők jegyzékét, akiket az egyes munkacsoportokban a képviseletével megbíz. [Mód. 37]

(4)   Ha az ilyen munkacsoportok tevékenysége közvetlen kihatással jár

  van
  az ágazat munkavállalóinak munkakörülményeire, egészségére és biztonságára, a

  valamennyi tagállam
  munkavállalói szervezetek

  szervezeteinek
  képviselői teljes jogú tagként részt vesznek a megfelelő munkacsoportokban. [Mód. 38]

(5)   A munkacsoportok tagjainak utazási és tartózkodási költségeit az igazgatótanács által elfogadott szabályok és díjtáblázat alapján az Ügynökség állja.

(6)   A munkacsoportokban az Ügynökség képviselője elnököl.
  [Mód. 39]

(7)   A munkacsoportok munkájának átláthatónak kell lennie. A munkacsoportok eljárási szabályait az igazgatótanács határozza meg.

5. cikk

Konzultáció a szociális partnerekkel

Ha a 11. 12., 15. és 32. cikkben meghatározott munkának közvetlen hatása van az ágazat munkavállalóinak szociális környezetére vagy munkakörülményeire, az Ügynökség a 98/500/EK bizottági határozat (12) alapján létrehozott ágazati párbeszédbizottságok keretében konzultál a
  valamennyi tagállamban található
  szociális partnerekkel. [Mód. 40]

E konzultációkat azt megelőzően tartják meg, hogy az Ügynökség benyújtja ajánlásait a Bizottságnak. Az Ügynökség e konzultációkat kellően figyelembe veszi, és mindig rendelkezésre áll, hogy megmagyarázza ajánlásait. Az Ügynökség az ágazati párbeszédbizottság által kifejtett véleményt
  két hónapon belül
  továbbítja a Bizottságnak, majd a Bizottság továbbítja azt a 75. cikkben említett bizottságnak. [Mód. 41]

6. cikk

Konzultáció a vasúti fuvaroztatókkal és utasokkal

Ha a 11. és a 15. cikkben meghatározott munkának közvetlen hatása van a vasúti fuvaroztatókra és utasokra, az Ügynökség konzultál az őket képviselő szervezetekkel
  , többek között különösen a csökkent mozgásképességű utasok képviselőivel
  . Azoknak a szervezeteknek a jegyzékét, amelyekkel konzultálni kell, a Bizottság segítségével a 75. cikkben említett bizottság állítja össze. [Mód. 42]

Ezeket a konzultációkat azt megelőzően kell megtartani, hogy az Ügynökség benyújtja javaslatait a Bizottságnak. Az Ügynökség e konzultációkat kellően figyelembe veszi, és mindig rendelkezésre áll, hogy megmagyarázza ajánlásait. Az Ügynökség az érintett szervezetek

  ágazati párbeszédbizottság
  által kifejtett véleményt
  két hónapon belül
  továbbítja a Bizottságnak, majd a Bizottság továbbítja azt a 75. cikkben említett bizottságnak. [Mód. 43]

7. cikk

Hatásvizsgálat

(1)   Az Ügynökség elvégzi ajánlásai és véleményei hatásvizsgálatát. Az igazgatótanács a
  (z) ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] követelményeinek figyelembevételével a
  Bizottság módszere alapján elfogadja a hatásvizsgálati módszert. Az Ügynökség kapcsolatot tart fenn a Bizottsággal, hogy biztosítsa a vonatkozó bizottsági munka megfelelő figyelembevételét.
  Az egyes ajánlásokat kísérő jelentésben egyértelműen azonosítani kell a hatásvizsgálathoz alapul vett hipotéziseket, valamint a felhasznált adatok forrásait. [Mód. 44]

(2)   A munkaprogramban szereplő valamely tevékenység bevezetését megelőzően az Ügynökség korai kapcsolódó hatásvizsgálatot végez, amelyben megnevezi a következőket:

| a) | a megoldandó probléma és a lehetséges megoldások; |
| --- | --- |

a)

a megoldandó probléma és a lehetséges megoldások;

| b) | az, hogy milyen mértékben lesz szükség konkrét intézkedésekre, többek között ügynökségi ajánlás vagy szakvélemény közzétételére; |
| --- | --- |

b)

az, hogy milyen mértékben lesz szükség konkrét intézkedésekre, többek között ügynökségi ajánlás vagy szakvélemény közzétételére;

| c) | a probléma megoldásához való várható ügynökségi hozzájárulás. |
| --- | --- |

c)

a probléma megoldásához való várható ügynökségi hozzájárulás.

Ezenfelül a munkaprogram valamennyi tevékenységét és projektjét önállóan és a többi tevékenységgel és projekttel együtt is hatékonysági vizsgálatnak kell alávetni az Ügynökség költségvetésének és erőforrásainak lehető legjobb hasznosítása érdekében.

(3)   Az Ügynökség utólagos értékelést készíthet az ajánlásai nyomán kidolgozott jogszabályokról.

(4)   A tagállamok
  és
  az
  érdekelt felek – szükség esetén és az
  Ügynökség
  kérésére – az Ügynökség
  rendelkezésére bocsátják a hatásvizsgálathoz szükséges adatokat. [Mód. 45]

8. cikk

Tanulmányok

Amennyiben a feladatai végrehajtásához szükséges, az Ügynökség tanulmányokat rendel meg, amelyeket saját költségvetéséből finanszíroz.

9. cikk

Vélemények

(1)   Az Ügynökség
  a 2012/34/EU európai parlamenit és tanácsi irányelv

   (13) 55. cikkében említett
  egy vagy több
  nemzeti igazgatási
  szervezet
  kérésére szakvéleményt ad az e szervezetek elé tárt ügyek biztonsági vonatkozású és kölcsönös átjárhatósághoz kapcsolódó szempontjai tekintetében. [Mód. 46]

(2)   A Bizottság kérésére az Ügynökség különösen állítólagos hiányosságok bejelentésekor szakvéleményt ad a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] vagy a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] alapján elfogadott jogszabályok módosításairól.

(3)   Az előző bekezdésekben és e rendelet más cikkeiben említett szakvéleményeket illetően az Ügynökség – eltérő megállapodás hiányában – két hónapon belül ad szakvéleményt. A szakvéleményeket az Ügynökség két hónapon belül olyan változatban hozza nyilvánosságra, amelyből minden bizalmas kereskedelmi adatot eltávolítottak.

10. cikk

Látogatások a tagállamokban

(1)   Az Ügynökség a feladatai, különösen a 12., 21., 22., 16., 17.,
  18.,
  27.,
  28.,
  29., 30., 31.
  , 33.
   és 38. cikkben rábízott feladatok elvégzése érdekében az igazgatótanács által meghatározott politikának megfelelően látogatásokat tehet a tagállamokban. [Mód. 47]

(2)   Az Ügynökség tájékoztatja az érintett tagállamot a tervezett látogatásról, a kiküldött ügynökségi tisztviselők nevéről és a látogatás kezdetének napjáról. A látogatások végrehajtásával megbízott ügynökségi tisztviselők a látogatást az ügyvezető igazgatótól származó, a látogatás tárgyát és célját meghatározó határozat bemutatása után kezdik meg.

(3)   A tagállamok nemzeti hatóságai segítik az Ügynökség munkatársainak munkáját.

(4)   A Ügynökség minden látogatásról jelentést készít, és azt elküldi a Bizottságnak és az érintett tagállamnak.

(5)   Az előző bekezdések nem érintik a 29. cikk (6) bekezdésében és a 30. cikk (6) bekezdésében említett vizsgálatokat, amelyeket az ott leírt eljárásnak megfelelően végeznek el.

3. FEJEZET

A VASÚTI BIZTONSÁGHOZ KAPCSOLÓDÓ FELADATOK

11. cikk

Technikai támogatás – vasútbiztonsági ajánlások

(1)   Az Ügynökség ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 6. és 7. cikkében meghatározott közös biztonságtechnikai módszerekre (KBM-ek)
  , közös biztonsági mutatókra (KBMu-k)
  és közös biztonsági célokra (KBC-k) vonatkozóan. Az Ügynökség a KBM-ek és a KBC-k rendszeres felülvizsgálatára vonatkozóan szintén ajánlásokat intéz a Bizottsághoz. [Mód. 48]

(2)   Az Ügynökség a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a biztonság területét érintő más intézkedésekre vonatkozóan.

(3)   Az Ügynökség iránymutatásokat és más nem kötelező erejű dokumentumokat tehet közzé, hogy előmozdítsa a vasútbiztonsági jogszabályok végrehajtását.

12. cikk

Biztonsági tanúsítványok

Az Ügynökség A ...
  irányelv [biztonsági irányelv] 10.cikke (2a) bekezdésének sérelme nélkül az Ügynökség
  a... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 10. és 11. cikkének megfelelően egységes biztonsági tanúsítványokat ad ki
  , újít meg, függeszt fel, módosít vagy von vissza
  . [Mód. 49]

13. cikk

A járművek karbantartása

(1)   Az Ügynökség a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban segíti a Bizottságot a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítási rendszere tekintetében.

(2)   Az Ügynökség a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 14. cikkének (7) bekezdésére figyelemmel ajánlást intéz a Bizottsághoz.

(3)   Az Ügynökség, az e rendelet 30. cikke (2) bekezdésében említett jelentésben elemzi a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 15. cikkével összhangban hozott alternatív intézkedéseket.

14. cikk

Veszélyes áruk vasúti szállítása

Az Ügynökség figyelemmel kíséri a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) alkalmazásában a veszélyes áruk vasúti szállításával foglalkozó jogszabályok változásait, és összeveti azokat a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról és biztonságáról szóló jogszabályokkal, különösen az alapvető követelményekkel. E célból az Ügynökség segíti a Bizottságot, és a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére ajánlásokat tehet közzé.

14a. cikk

Rendkívüli események spontán bejelentése

Az Ügynökség rendszert hoz létre, amely révén spontán módon és névtelenül be lehet jelenteni minden olyan rendkívüli eseményt, amely veszélyeztetheti a rendszer biztonságát. Az Ügynökség mechanizmust hoz létre, amely automatikusan tájékoztatja a vezető munkatársakat. Irányítja továbbá a nemzeti hatóságok bejelentéseinek közzétételét, különösen, ha azok több tagállam biztonságát érintik. [Mód. 50]

4. FEJEZET

A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGHOZ KAPCSOLÓDÓ FELADATOK

15. cikk

Technikai támogatás a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának területén

(1)   Az Ügynökség:

| a) | a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 5. cikkének megfelelően ajánlásokat intéz a Bizottsághoz az ÁME-kre és azok felülvizsgálatára vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 5. cikkének megfelelően ajánlásokat intéz a Bizottsághoz az ÁME-kre és azok felülvizsgálatára vonatkozóan;

| b) | a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 15. cikkével összhangban ajánlásokat intéz a Bizottsághoz az EK-hitelesítési nyilatkozatnak és az azt kísérő műszaki dokumentáció dokumentumainak mintáira vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 15. cikkével összhangban ajánlásokat intéz a Bizottsághoz az EK-hitelesítési nyilatkozatnak és az azt kísérő műszaki dokumentáció dokumentumainak mintáira vonatkozóan;

| c) | a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 43., 44. és 45. cikkének megfelelően ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a nyilvántartásokra vonatkozó előírásokra és azok felülvizsgálatára vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 43., 44. és 45. cikkének megfelelően ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a nyilvántartásokra vonatkozó előírásokra és azok felülvizsgálatára vonatkozóan;

| d) | a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 6. cikkének (2) bekezdésének megfelelően elfogadható igazolási eljárásnak minősülő szakvéleményeket ad az ÁME-k hiányosságairól, és benyújtja azokat a Bizottságnak; |
| --- | --- |

d)

a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 6. cikkének (2) bekezdésének megfelelően elfogadható igazolási eljárásnak minősülő szakvéleményeket ad az ÁME-k hiányosságairól, és benyújtja azokat a Bizottságnak;

| e) | a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 7. cikkének megfelelően szakvéleményeket ad a Bizottságnak az ÁME-k tagállami alkalmazásának mellőzésére irányuló kérelmek tekintetében; |
| --- | --- |

e)

a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 7. cikkének megfelelően szakvéleményeket ad a Bizottságnak az ÁME-k tagállami alkalmazásának mellőzésére irányuló kérelmek tekintetében;

| f) | a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 4. cikkének (9) bekezdésének megfelelően műszaki dokumentációt ad ki; |
| --- | --- |

f)

a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 4. cikkének (9) bekezdésének megfelelően műszaki dokumentációt ad ki;

| g) | ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a biztonság szempontjából fontos feladatot ellátó személyzet munkakörülményeivel kapcsolatban. |
| --- | --- |

g)

ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a biztonság szempontjából fontos feladatot ellátó személyzet munkakörülményeivel kapcsolatban.

| ga) | ajánlásokat intéz a Bizottsághoz az illetékes európai szabványügyi testületek által elsősorban az alkatrészekre vonatkozóan kidolgozandó európai standardokkal kapcsolatban;

  [Mód. 52] |
| --- | --- |

ga)

ajánlásokat intéz a Bizottsághoz az illetékes európai szabványügyi testületek által elsősorban az alkatrészekre vonatkozóan kidolgozandó európai standardokkal kapcsolatban;

  [Mód. 52]

| gb) | részletes szabványosítás iránti kérelmeket ad ki az illetékes európai szabványügyi szervezetek részére a Bizottság által rájuk ruházott megbízás végrehajtása érdekében;

  [Mód. 53] |
| --- | --- |

gb)

részletes szabványosítás iránti kérelmeket ad ki az illetékes európai szabványügyi szervezetek részére a Bizottság által rájuk ruházott megbízás végrehajtása érdekében;

  [Mód. 53]

| gc) | ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a vonatokon szolgálatot teljesítő, biztonsági feladatokat is ellátó személyzet képzésével és tanúsításával kapcsolatban;

  [Mód. 54] |
| --- | --- |

gc)

ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a vonatokon szolgálatot teljesítő, biztonsági feladatokat is ellátó személyzet képzésével és tanúsításával kapcsolatban;

  [Mód. 54]

| gd) | a nemzeti szabályok összehangolása érdekében a 22. cikk (1) bekezdésével összhangban ajánlásokat intéz a Bizottsághoz, különösen abban az esetben, ha egy szabály több tagállamot érint. Ezt a feladatot a nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködve végzi el;

  [Mód. 55] |
| --- | --- |

gd)

a nemzeti szabályok összehangolása érdekében a 22. cikk (1) bekezdésével összhangban ajánlásokat intéz a Bizottsághoz, különösen abban az esetben, ha egy szabály több tagállamot érint. Ezt a feladatot a nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködve végzi el;

  [Mód. 55]

| ge) | a Bizottság kérésére a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 11. cikkének megfelelően véleményeket ad ki azokról a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekről, amelyek nem felelnek meg az alapvető követelmények;

  [Mód. 56] |
| --- | --- |

ge)

a Bizottság kérésére a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 11. cikkének megfelelően véleményeket ad ki azokról a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekről, amelyek nem felelnek meg az alapvető követelmények;

  [Mód. 56]

| gf) | ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a járművek (tehervagonok, személyszállító járművek, mozdonyok) egységes minimális vizsgálati ciklusairól (időben és kilométerszám szerint).

  [Mód. 57] |
| --- | --- |

gf)

ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a járművek (tehervagonok, személyszállító járművek, mozdonyok) egységes minimális vizsgálati ciklusairól (időben és kilométerszám szerint).

  [Mód. 57]

(2)   Az (1) bekezdés a), és b) és
  c)
   pontjaiban említett ajánlások kidolgozásakor az Ügynökség: [Mód. 58]

| a) | a vasúti rendszer megfelelő költséghatékonyságának figyelembevétele mellett a hatékonyság javítása érdekében
  gondoskodik az ÁME-knek és a nyilvántartásokra vonatkozó előírásoknak a műszaki fejlődéssel, a piaci trendekkel és a társadalmi követelményekkel való egyeztetéséről; [Mód. 59] |
| --- | --- |

a)

a vasúti rendszer megfelelő költséghatékonyságának figyelembevétele mellett a hatékonyság javítása érdekében
  gondoskodik az ÁME-knek és a nyilvántartásokra vonatkozó előírásoknak a műszaki fejlődéssel, a piaci trendekkel és a társadalmi követelményekkel való egyeztetéséről; [Mód. 59]

| b) | biztosítja egyrészt az ÁME-k fejlesztésének és korszerűsítésének, másrészt a kölcsönös átjárhatósághoz szükségesnek bizonyuló európai szabványok fejlesztésének összehangolását, és kapcsolatot tart fenn az európai szabványügyi testületekkel; |
| --- | --- |

b)

biztosítja egyrészt az ÁME-k fejlesztésének és korszerűsítésének, másrészt a kölcsönös átjárhatósághoz szükségesnek bizonyuló európai szabványok fejlesztésének összehangolását, és kapcsolatot tart fenn az európai szabványügyi testületekkel;

| ba) | megfigyelőként részt vesz a megfelelő szabványügyi munkacsoportokban.

  [Mód. 60] |
| --- | --- |

ba)

megfigyelőként részt vesz a megfelelő szabványügyi munkacsoportokban.

  [Mód. 60]

(3)   Az Ügynökség iránymutatásokat és más nem kötelező erejű dokumentumokat tehet közzé, hogy előmozdítsa a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságával kapcsolatos jogszabályok végrehajtását.

(3a)
     
  Az Ügynökségnek a 4. cikkben meghatározott esetekben kell bevonnia a munkacsoportokat. [Mód. 61]

16. cikk

Járművek forgalombahelyezési engedélyei

Az Ügynökség a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 20. cikkének megfelelően

  cikke (9a) bekezdésének sérelme nélkül
  a vasúti járművek forgalomba helyezésére vonatkozó engedélyeket ad ki
  , újít meg, függeszt fel, módosít vagy von vissza az említett irányelv 20. cikkével összhangban. [Mód. 62]

17. cikk

Járműtípusok forgalombahelyezési engedélyei

Az Ügynökség a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 22. cikkével összhangban egyes járműtípusokra vonatkozóan forgalombahelyezési engedélyeket ad ki
  , újít meg, függeszt fel, módosít vagy von vissza
  . [Mód. 63]

18. cikk

A pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek
  ERTMS üzembe helyezésének engedélyezése [Mód. 64]

Az Ügynökség a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 18. cikkének megfelelően az Unió területén elhelyezkedő vagy ott üzemeltetett pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerekre

  ERTMS-ekre
  vonatkozóan üzembehelyezési engedélyeket ad ki
  , újít meg, függeszt fel, módosít vagy von vissza
  . [Mód. 65]

19. cikk

Telematikai alkalmazások

(1)   Az Ügynökség rendszerhatóságként jár el, és a vonatkozó ÁME-kkel összhangban felel a telematikai alkalmazásokra vonatkozó műszaki előírások fenntartásáért.

(1a)
     
  Az Ügynökség szerepet kaphat adatok – többek között a nemzetközi menetrendi adatállományok – nyitottságának és teljes hozzáférhetőségének előmozdításában. [Mód. 66]

(2)   Az Ügynökség meghatározza, közzéteszi és alkalmazza az ezen előírások módosítására irányuló kérelmek kezelését célzó eljárást. E célból az Ügynökség létrehozza és fenntartja a telematikai alkalmazásokra vonatkozó előírásoknak és azok állapotának módosítására vonatkozó kérelmek nyilvántartását.

(3)   Az Ügynökség kidolgozza és fenntartja a telematikai alkalmazásokra vonatkozó előírások különböző változatainak irányításához szükséges műszaki eszközöket
  és betartatja e különböző változatok lefelé és felfelé való kompatibilitását is
  . [Mód. 67]

(4)   Az Ügynökség segíti a Bizottságot a telematikai alkalmazások vonatkozó ÁME-kkel összhangban történő telepítésének figyelemmel kísérése terén.

20. cikk

Bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek támogatása

(1)   Az Ügynökség támogatja a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 27. cikkében említett bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységét. E támogatás keretében különösen iránymutatásokat dolgoz ki a ... irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 9. cikkében említett, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségének vagy használatra való alkalmasságának értékelésére, valamint a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 10. cikkében említett EK-hitelesítési eljárásra vonatkozóan.

(2)   Az Ügynökség előmozdítja a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek közötti együttműködést, és különösen e szervezetek koordinációs csoportjának technikai titkárságaként jár el.

5. FEJEZET

A NEMZETI SZABÁLYOKHOZ KAPCSOLÓDÓ FELADATOK

21. cikk

A nemzeti szabálytervezetek vizsgálata

(1)   Az Ügynökség a hozzá benyújtott nemzeti szabálytervezetet a kézhezvételtől számított két hónapon belül megvizsgálja a következők szerint:

| a) | a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 8. cikkének (2) bekezdése, |
| --- | --- |

a)

a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 8. cikkének (2) bekezdése,

| b) | a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 14. cikke. |
| --- | --- |

b)

a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 14. cikke.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett vizsgálatot követően
  és határidőkön belül
  az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a nemzeti szabályok lehetővé teszik a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó alapvető követelmények teljesítését, a KBM-ek betartását és a KBC-k elérését, valamint hogy nem vezetnek önkényes megkülönböztetéshez vagy burkolt korlátozáshoz a tagállamok közötti vasúti szállítás tekintetében, kedvező értékeléséről értesíti a Bizottságot és az érintett tagállamot. A Bizottság a 23. cikkben említett informatikai rendszerben érvényesítheti az adott szabályt. [Mód. 68]

(3)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett vizsgálat kedvezőtlen eredménnyel zárul, az Ügynökség:

| a) | az érintett tagállamnak címzett ajánlást tesz közzé, amelyben ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt az adott szabály nem léphet hatályba és/vagy nem alkalmazható; |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállamnak címzett ajánlást tesz közzé, amelyben ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt az adott szabály nem léphet hatályba és/vagy nem alkalmazható;

| b) | értesíti a Bizottságot kedvezőtlen értékeléséről. |
| --- | --- |

b)

értesíti a Bizottságot kedvezőtlen értékeléséről.

(4)   Amennyiben a tagállam a (3) bekezdés a) pontjában említett ügynökségi ajánlás kézhezvételétől számított 2 hónapon belül nem hoz intézkedést, a Bizottság a (3) bekezdés b) pontjában említett tájékoztatás kézhezvételét és az érintett tagállam indokainak meghallgatását követően az érintett tagállamnak címzett határozatot fogadhat el, amelyben felszólítja a tagállamot a szóban forgó szabálytervezet módosítására, illetve a tervezet elfogadásának, hatálybalépésének vagy végrehajtásának felfüggesztésére.

(4a)
     
  E cikk rendelkezései nem vonatkoznak a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra, valamint a biztonsággal összefüggő feladatokat is ellátó vasúti személyzet képesítésére és képzésére vonatkozó nemzeti szabályokra. [Mód. 69]

(4b)
     
  A ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 8. cikkében és a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 14. cikkének (4) bekezdésében említett, több tagállamot érintő sürgős megelőző intézkedések esetén – különösen baleset vagy incidens után – az Ügynökség irányítja a szabály uniós szintű harmonizálását a nemzeti biztonsági hatóságok viszonylatában. Szükség esetén az Ügynökség ajánlást vagy véleményt terjeszt a Bizottság elé. [Mód. 70]

22. cikk

A hatályos nemzeti szabályok vizsgálata

(1)   Az Ügynökség a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 14. cikkének (3) bekezdésének megfelelően a hozzá benyújtott nemzeti szabályokat a kézhezvételtől számított két hónapon belül megvizsgálja.

(1a)
     
  Az Ügynökség megvizsgálja az e rendelet alkalmazásának időpontjában hatályos nemzeti szabályokat. E cél elérése érdekében az Ügynökség a 48. cikkben említett többéves és éves munkaprogramok keretében munkatervet javasol az igazgatótanácsnak e vizsgálat elvégzésére vonatkozóan. Az Ügynökség az 50. cikknek megfelelően minden évben egy jelentésben mutatja be az igazgatótanácsnak az általa végzett munkák előrehaladását és az elért eredményeket. [Mód. 71]

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett vizsgálatot követően az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a nemzeti szabályok lehetővé teszik a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó alapvető követelmények teljesítését, a KBM-ek betartását és a KBC-k elérését, valamint hogy nem vezetnek önkényes megkülönböztetéshez vagy burkolt korlátozáshoz a tagállamok közötti vasúti szállítás tekintetében, kedvező értékeléséről értesíti a Bizottságot és az érintett tagállamot. A Bizottság a 23. cikkben említett informatikai rendszerben érvényesítheti az adott szabályt. [Mód. 72]

(3)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett vizsgálat kedvezőtlen eredménnyel zárul, az Ügynökség:

| a) | az érintett tagállamnak címzett ajánlást tesz közzé, amelyben
  megjelöli, hogy a kedvezőtlen értékeléssel zárult intézkedést azonnal hatályon kívül kell-e helyezni vagy módosítani kell, és
  ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt az adott szabályt módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni; [Mód. 73] |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállamnak címzett ajánlást tesz közzé, amelyben
  megjelöli, hogy a kedvezőtlen értékeléssel zárult intézkedést azonnal hatályon kívül kell-e helyezni vagy módosítani kell, és
  ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt az adott szabályt módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni; [Mód. 73]

| b) | értesíti a Bizottságot kedvezőtlen értékeléséről
  , és továbbítja neki a tagállamhoz intézett ajánlást
  . [Mód. 74] |
| --- | --- |

b)

értesíti a Bizottságot kedvezőtlen értékeléséről
  , és továbbítja neki a tagállamhoz intézett ajánlást
  . [Mód. 74]

(4)   Amennyiben a tagállam a (3) bekezdés a) pontjában említett ügynökségi ajánlás kézhezvételétől számított 2 hónapon belül nem hoz intézkedést, a Bizottság a (3) bekezdés b) pontjában említett tájékoztatás kézhezvételét és az érintett tagállam indokainak meghallgatását követően az érintett tagállamnak címzett határozatot fogadhat el, amelyben felszólítja a tagállamot a szóban forgó szabály módosítására vagy hatályon kívül helyezésére.

(5)   A (2), és

  (3) és
  (
  4
  ) bekezdésben ismertetett eljárást kell értelemszerűen alkalmazni azokban az esetekben, amikor az Ügynökség
  észreveszi vagy
  tudomást szerez arról, hogy egy bejelentett vagy be nem jelentett nemzeti szabály felesleges vagy ellentétes a KBM-ekkel, a KBC-kkel, az ÁME-kkel vagy más vasúti vonatkozású uniós jogszabályokkal
  , vagy indokolatlan akadályt képez az egységes vasúti piac előtt
  .
  Ebben az esetben az (1) bekezdésben meghatározott határidőket kell alkalmazni. [Mód. 75]

(5a)
     
  A biztonság szempontjából kritikus feladatokért felelős vasúti szakemberek képzésére, munkahelyi egészségére és biztonságára vonatkozó esetekben az Ügynökség csak akkor alkalmazhatja e bekezdést, ha a nemzeti szabály diszkriminációhoz vezethetne. [Mód. 76]

22a. cikk

Az adatbázis használata

Az Ügynökség az említett hatályos nemzeti szabályok technikai vizsgálatát az e rendelet hatálybalépésének időpontjában rendelkezésre álló, például az Ügynökség által közzétett referenciadokumentumok adatbázisában felsorolt nemzeti jogszabályok keretei között végzi el. [Mód. 77]

23. cikk

A bejelentési célra vagy a nemzeti szabályok osztályozására szolgáló informatikai rendszer

(1)   Az Ügynökség létrehozza és kezeli a 21. cikk (1) bekezdésében és a 22. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szabályokat tartalmazó célzott informatikai rendszert, valamint
  a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 2. cikkének (28a) bekezdésében említett elfogadható nemzeti igazolási eljárásokat. Az Ügynökség
  hozzáférhetővé teszi azt az érdekeltek és a nyilvánosság számára. [Mód. 78]

(1a)
     
  A tagállamok ezen rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül értesítik a Bizottságot minden olyan létező nemzeti szabályról, amellyel kapcsolatban ezt a rendelet hatálybalépésének időpontjáig még nem tették meg. [Mód. 79]

(2)   A tagállamok a 21. cikk (1) bekezdésében és a 22. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szabályokat az (1) bekezdésben említett informatikai rendszer útján bejelentik az Ügynökségnek és a Bizottságnak. Az Ügynökség közzéteszi a szabályokat a rendszerben, amelynek segítségével értesíti a Bizottságot a 21. és 22. cikknek megfelelően.
  Az Ügynökség arra használja az informatikai rendszert, hogy a 21. cikk (3) bekezdésének és a 22. cikk (3) bekezdése b) pontjának megfelelően tájékoztassa a Bizottságot a valamely tagállamhoz intézett kedvezőtlen ajánlásokról. [Mód. 80]

(3)   Az Ügynökség a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 14. cikkének (8) bekezdésének megfelelően osztályozza a bejelentett nemzeti szabályokat. E célból igénybe veszi az e cikk (1) bekezdésében említett rendszert.

(4)   Az Ügynökség a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 8. cikkének (2) bekezdésének megfelelően osztályozza a bejelentett szabályokat, figyelembe véve az uniós jogszabályok változását. E célból az Ügynökség kifejleszt egy szabálykezelő eszközt, amelynek segítségével a tagállamok egyszerűsíthetik nemzeti szabályrendszereiket. Az Ügynökség a szabálykezelő eszközt az e cikk (1) bekezdésében említett rendszeren keresztül teszi közzé.

(4a)
     
  Az Ügynökségnek e szabályok értékelési státuszát, illetve az értékelések elkészülte után azok eredményeit is nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie az e cikk (1) bekezdésében említett rendszeren keresztül. [Mód. 81]

6. FEJEZET

AZ EURÓPAI VASÚTI FORGALOMIRÁNYÍTÁSI RENDSZERHEZ (ERTMS) KAPCSOLÓDÓ FELADATOK

24. cikk

Az ERTMS rendszerhatósága

(1)   Az Ügynökség rendszerhatóságként jár el, és mint ilyen felelős az ERTMS-re vonatkozó műszaki előírások fenntartásáért.

(2)   Az Ügynökség meghatározza, közzéteszi és alkalmazza az ezen előírások módosítására irányuló kérelmek kezelését célzó eljárást. E célból az Ügynökség létrehozza és fenntartja az ERTMS-előírásoknak és azok állapotának módosítására vonatkozó kérelmek nyilvántartását.

(3)   Az Ügynökség javasolja az ERTMS műszaki előírások új változatának elfogadását. Ezt azonban kizárólag akkor teszi, ha az előző változatot megfelelő arányban telepítették. Az új változatok kifejlesztése nem sértheti az ERTMS kiépítésének arányát, az ERTMS-berendezések előállításának optimalizálásához szükséges előírások stabilitását, a vasúttársaságok
  és a tulajdonosok
  befektetéseinek megtérülését, valamint az ERTMS kiépítésének hatékony tervezését. [Mód. 82]

(4)   Az Ügynökség kidolgozza és fenntartja az ERTMS különböző változatainak irányításához szükséges műszaki eszközöket a különböző változatokkal ellátott hálózatok és járművek közötti műszaki és működési kompatibilitás biztosítása, valamint a hatályban lévő változatok gyors bevezetésének ösztönzése céljából.

(5)   A ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 5. cikkének (10) bekezdésének megfelelően az Ügynökség biztosítja, hogy az ERTMS-berendezések egymást követő változatai műszakilag kompatibilisek legyenek a korábbi változatokkal.

(6)   Az Ügynökség elkészíti és terjeszti az érdekelt feleknek szóló vonatkozó alkalmazási iránymutatásokat és az ERTMS-re vonatkozó műszaki előírásokhoz kapcsolódó magyarázó dokumentumokat.

25. cikk

A bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek ERTMS-sel foglalkozó ad hoc munkacsoportja

(1)   Az Ügynökség létrehozza a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 27. cikkében említett bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek ERTMS-sel foglalkozó ad hoc munkacsoportját, és betölti annak elnökségét.

A munkacsoport ellenőrzi a ... irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 9. cikkében említett, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségének vagy használatra való alkalmasságának értékelésére szolgáló eljárás, valamint a ... irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 10. cikkében említett, a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek által végzett EK-hitelesítési eljárások következetes alkalmazását.

(2)   Az Ügynökség kétévente jelentést nyújt be a Bizottságnak az (1) bekezdésben említett munkacsoport tevékenységeiről, amelyben feltünteti a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek képviselőinek a munkacsoportban való részvételével kapcsolatos statisztikákat is.

(3)   Az Ügynökség értékeli a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségértékelési eljárása és az ERTMS-berendezésekkel kapcsolatos EK-hitelesítési eljárás alkalmazását, és kétévente jelentést nyújt be a Bizottságnak, amelyben adott esetben javaslatot tesz a végrehajtandó javításokra.

26. cikk

Az ERTMS fedélzeti és pálya menti alrendszerek közötti műszaki és működési kompatibilitás támogatása

(1)   Az Ügynökség kérésükre segítséget nyújthat

  nyújt
  a vasúttársaságok részére az ERTMS fedélzeti és pálya menti alrendszerei közötti műszaki és működési kompatibilitásnak a járművek üzembe helyezését megelőző ellenőrzéséhez. [Mód. 83]

(2)   Amennyiben az Ügynökség megállapítja, hogy az egyedi ERTMS-projektek keretében fennáll a hálózatok és az ERTMS-berendezéssel felszerelt járművek közötti műszaki és működési kompatibilitás hiányának kockázata, felkérheti a megfelelő szereplőket, különösen a gyártókat, a bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteket, a vasúttársaságokat,
  a tulajdonosokat,
  az infrastruktúra-működtetőket és a nemzeti biztonsági hatóságokat, hogy az alkalmazott EK-hitelesítési és üzembehelyezési eljárásokra, valamint a működési feltételekre vonatkozóan minden lényeges információt bocsássanak rendelkezésre. Az Ügynökség
  haladéktalanul
  tájékoztatja a Bizottságot az ilyen kockázatról, és szükség esetén ajánlásokat tesz a Bizottságnak a megfelelő intézkedésekre vonatkozóan. [Mód. 84]

(2a)
     
  Az Ügynökség tesztpályát és -laboratóriumot hoz létre az ERTMS pálya menti és fedélzeti berendezéseinek központi teszteléséhez. [Mód. 85]

27. cikk

Az ERTMS kiépítésének és az ERTMS-projekteknek a támogatása

(1)   Az Ügynökség a 2012/88/EU bizottsági határozatban (15) meghatározott megvalósítási tervvel összhangban figyelemmel kíséri az ERTMS kiépítését, valamint az ERTMS transzeurópai közlekedési folyosók és vasúti árufuvarozási folyosók mentén történő telepítési munkálatainak a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) szerinti összehangolását.

(2)   Az Ügynökség gondoskodik az ERTMS kiépítése keretében uniós finanszírozásban részesült projektek műszaki követő intézkedéseiről, adott esetben többek között az ajánlati dokumentációnak az ajánlati felhívás időpontjában történő vizsgálatáról. Az Ügynökség továbbá szükség esetén segítséget nyújt az uniós támogatások kedvezményezettjei részére annak biztosításához, hogy a projektek keretében megvalósított műszaki megoldások maradéktalanul megfeleljenek az ellenőrzéssel-irányítással és jelzéssel kapcsolatos ÁME-knek, és ennélfogva teljesen átjárhatók legyenek.

28. cikk

A laboratóriumok akkreditálása

(1)   Az Ügynökség a 765/2008/EK rendeletnek megfelelően és különösen az akkreditáló testületeknek szóló megfelelő iránymutatások révén támogatja az ERTMS-laboratóriumok harmonizált akkreditálását.

(2)   Az Ügynökség megfigyelőként közreműködhet a 765/2008/EK rendeletben előírt szakértői értékelésekben.

(2a)
     
  Amennyiben az Ügynökségnek kétségei vannak egy akkreditált laboratórium teljesítményével kapcsolatban, jelzi az illetékes akkreditáló testületnek, valamint az érintett tagállamnak és a nemzeti biztonsági szervezeteknek. Az Ügynökség megfigyelőként részt vehet a szakértői értékelésben. Amennyiben a kétségeket eloszlatják, az Ügynökség arról haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot és a nemzeti biztonsági szervezeteket. [Mód. 86]

7. FEJEZET

AZ EGYSÉGES EURÓPAI VASÚTI TÉRSÉG FIGYELEMMEL KÍSÉRÉSÉHEZ KAPCSOLÓDÓ FELADATOK

29. cikk

A nemzeti biztonsági hatóságok figyelemmel kísérése

(1)   Az Ügynökség ellenőrzések és vizsgálatok keretében figyelemmel kíséri a nemzeti biztonsági hatóságok teljesítményét és döntéshozatalát.

(2)   Az Ügynökség jogosult ellenőrizni a következőket:

| a) | a nemzeti biztonsági hatóságnak a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó feladatok ellátására való képessége; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti biztonsági hatóságnak a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó feladatok ellátására való képessége;

| b) | a [...] irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 16. cikkében említett szereplők biztonságirányítási rendszerei nemzeti biztonsági hatóságok általi figyelemmel kísérésének eredményessége. |
| --- | --- |

b)

a [...] irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 16. cikkében említett szereplők biztonságirányítási rendszerei nemzeti biztonsági hatóságok általi figyelemmel kísérésének eredményessége.

Az ellenőrzések elvégzése során alkalmazandó eljárásokat az igazgatótanács fogadja el.

(3)   Az Ügynökség ellenőrzési jelentéseket tesz közzé, amelyeket eljuttat az érintett nemzeti biztonsági hatóságnak és a Bizottságnak. Valamennyi ellenőrzési jelentés tartalmazza különösen az Ügynökség által meghatározott hiányosságok jegyzékét, valamint az azok kijavítására vonatkozó ajánlásokat.

(4)   Ha az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a nemzeti biztonsági hatóság a (3) bekezdésben említett hiányosságok miatt nem képes hatékonyan ellátni a vasúti rendszer biztonságával és kölcsönös átjárhatóságával kapcsolatos feladatait, ajánlást intéz a nemzeti biztonsági hatósághoz arra vonatkozóan, hogy a hiányosság jelentősége alapján
  általa
  meghatározott határidőn belül tegye meg a megfelelő lépéseket. [Mód. 87]

(5)   Amennyiben a nemzeti biztonsági hatóság nem ért egyet a (4) bekezdésben említett ügynökségi ajánlással, vagy amennyiben a nemzeti biztonsági hatóság az Ügynökség ajánlása nyomán annak kézhezvételétől számított 3 hónapon belül nem hoz intézkedést, a Bizottság a 75. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban hat hónapon belül határozatot hozhat.

(6)   Az Ügynökség továbbá jogosult előre bejelentett és nem bejelentett vizsgálatokat végezni a nemzeti biztonsági hatóságoknál azok tevékenysége és működése egyes területeinek ellenőrzése, különösen a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 16. cikkében említett feladataikhoz kapcsolódó dokumentumok, folyamatok és nyilvántartások vizsgálata céljából. A vizsgálatokat alkalomszerűen vagy az Ügynökség által kidolgozott terv alapján végezhetik. A vizsgálat időtartama nem haladhatja meg a két napot. A tagállamok nemzeti hatóságai segítik az Ügynökség munkatársainak munkáját. Az Ügynökség az egyes vizsgálatokról jelentést nyújt be a Bizottságnak.

(6a)
     
  A ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 10. cikkének (2a) bekezdésében és a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 20. cikkének (9a) bekezdésében említett esetekben, ha a nemzeti biztonsági hatóságok egymással ellentétes határozatokat fogadnak el, és nem születik kölcsönösen elfogadott határozat, a határozatok által érintett kérelmező vagy az egyik érintett nemzeti biztonsági hatóság az Ügynökséghez utalhatja a határozatot, amely határozatot hoz. [Mód. 88]

30. cikk

A bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek figyelemmel kísérése

(1)   Az Ügynökség a (2)–(5) bekezdésben foglaltak szerint az akkreditáló testületeknek biztosított segítségnyújtás, valamint ellenőrzés és vizsgálatok keretében figyelemmel kíséri a bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteket.

(2)   Az Ügynökség – a 765/2008/EK rendelet 14. cikkében elismert európai akkreditálási infrastruktúra révén – támogatja a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek harmonizált akkreditálását; e célból különösen megfelelő iránymutatásokat ad az akkreditáló testületeknek azon értékelési szempontokra és eljárásokra vonatkozóan, amelyek alapján megállapítható, hogy a bejelentett szervezetek megfelelnek-e a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 27. cikkében

  6. fejezetében
  említett követelményeknek. [Mód. 89]

(3)   A ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 24. cikke szerinti akkreditációval nem rendelkező bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek esetében az Ügynökség ellenőrizheti, hogy képesek-e az említett irányelv 27. cikkében foglalt követelmények teljesítésére. Az ellenőrzések elvégzése során alkalmazandó eljárásokat az igazgatótanács fogadja el.

(4)   Az Ügynökség a (3) bekezdésben említett tevékenységeket magukban foglaló ellenőrzési jelentéseket készít, amelyeket eljuttat az érintett bejelentett megfelelőségértékelő szervezetnek és a Bizottságnak. Valamennyi ellenőrzési jelentés tartalmazza különösen az Ügynökség által meghatározott hiányosságokat, valamint az azok kijavítására vonatkozó ajánlásokat. Ha az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a bejelentett szervezet e hiányosságok miatt nem képes hatékonyan ellátni a vasúti rendszer biztonságával és kölcsönös átjárhatóságával kapcsolatos feladatait, ajánlást fogad el, amelyben felkéri a bejelentett szervezet letelepedési helye szerinti tagállamot, hogy adott

  az általa megadott
  határidőn belül tegye meg a megfelelő lépéseket. [Mód. 90]

(5)   Amennyiben valamely tagállam nem ért egyet a (4) bekezdésben említett ajánlással, vagy amennyiben a bejelentett szervezet az Ügynökség ajánlása nyomán annak kézhezvételétől számított 3 hónapon belül nem hoz intézkedést, a Bizottság a 75. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban hat hónapon belül véleményt fogadhat el.

(6)   Az Ügynökség, többek között a megfelelő nemzeti akkreditáló testületekkel együttműködve, előre bejelentett és nem bejelentett vizsgálatokat végezhet a bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteknél azok tevékenysége és működése egyes területeinek ellenőrzése, különösen a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 27. cikkében említett feladataikhoz kapcsolódó dokumentumok, tanúsítványok és nyilvántartások vizsgálata céljából. A vizsgálatokat alkalomszerűen vagy az Ügynökség által kidolgozott terv alapján végezhetik. A vizsgálat időtartama nem haladhatja meg a két napot. A bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek segítik az Ügynökség munkatársainak munkáját. Az Ügynökség az egyes vizsgálatokról jelentést nyújt be a Bizottságnak.

31. cikk

A kölcsönös átjárhatóság és a biztonság területén elért előrelépés figyelemmel kísérése

(1)   Az Ügynökség a nemzeti vizsgáló testületek hálózatával közösen összegyűjti a balesetekre és váratlan eseményekre vonatkozó lényeges adatokat, és figyelemmel kíséri, hogyan járulnak hozzá a nemzeti vizsgáló testületek a vasúti rendszer egészének biztonságához.

(2)   Az Ügynökség figyelemmel kíséri a vasúti rendszer
  és a biztonsági szabályozási keretrendszer
  átfogó biztonsági teljesítményét. Az Ügynökség kérheti különösen a 34. cikkben említett hálózatok segítségét, többek között az adatgyűjtésben. Az Ügynökség emellett felhasználja az Eurostat által összegyűjtött adatokat, és a párhuzamos munka elkerülése, valamint a közös biztonsági mutatók és a más közlekedési módoknál használt mutatók közötti összhang biztosítása érdekében együttműködik az Eurostattal. [Mód. 91]

(3)   Az Ügynökség a Bizottság kérésére ajánlásokat fogalmazhat meg a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságának – különösen a vasúttársaságok és az infrastruktúra-működtetők közötti, illetve az infrastruktúra-működtetők közötti koordináció megkönnyítésén keresztül történő – javítására vonatkozóan

  általános eseményjelentési és megfigyelési rendszert dolgoz ki
  . [Mód. 92]

(4)   Az Ügynökség figyelemmel kíséri
  és értékeli
  a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága és biztonsága terén elért előrehaladást
  , valamint a vonatkozó költségeket és előnyöket
  . Az egységes európai vasúti térségen belüli kölcsönös átjárhatóság és biztonság terén elért előrehaladásról kétévente jelentést nyújt be a Bizottságnak, és azt közzéteszi. [Mód. 93]

(5)   Az Ügynökség a Bizottság kérésére jelentést nyújt be a biztonságról és kölcsönös átjárhatóságról szóló uniós jogszabályok végrehajtásának és alkalmazásának valamely tagállambeli állapotáról.

8. FEJEZET

EGYÉB FELADATOK

32. cikk

Vasúti személyzet

(1)   Az Ügynökség elvégzi a 2007/59/EK irányelv 4., 20., 22., 23., 25., 28., 33., 34., 35. és 37. cikkében meghatározott, a vasúti személyzethez kapcsolódó szükséges feladatokat.

(2)   A Bizottság más, a 2007/59/EK irányelv értelmében a vasúti személyzethez
  , és a 2007/59/EK irányelv hatály alá nem tartozó, biztonsági szempontból fontos feladatokkal megbízott vasúti személyzethez
  kapcsolódó feladatok elvégzésére is felkérheti az Ügynökséget. [Mód. 94]

(3)   Az Ügynökség az (1) és (2) bekezdésben említett feladatokról konzultál a vasúti személyzethez kapcsolódó kérdésekben illetékes hatóságokkal. Az Ügynökség többek között a képviselőik részvételével zajló megfelelő ülések szervezése révén előmozdíthatja az e hatóságok közötti együttműködést.

33. cikk

Nyilvántartások és azok hozzáférhetősége

(1)   Az
  üzleti és az üzemeltetési igények teljes támogatása érdekében az
  Ügynökség elkészíti és vezeti

  gyakorlatias, hatékony és felhasználóbarát formában meghatározza
  a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 43., 44. és 45. cikkében előírt európai nyilvántartásokat. Az Ügynökség a biztonságról, a kölcsönös átjárhatóságról és a mozdonyvezetőkről szóló irányelvekben említett valamennyi nyilvántartás és adatbázis tekintetében rendszerhatóságként jár el. Ez különösen a következőket foglalja magában: [Mód. 95]

| a) | a nyilvántartásokra vonatkozó előírások kidolgozása és fenntartása; |
| --- | --- |

a)

a nyilvántartásokra vonatkozó előírások kidolgozása és fenntartása;

| b) | a nyilvántartásokhoz kapcsolódó tagállami változások összehangolása; |
| --- | --- |

b)

a nyilvántartásokhoz kapcsolódó tagállami változások összehangolása;

| c) | a nyilvántartásokkal kapcsolatos iránymutatás nyújtása az érdekelt felek számára; |
| --- | --- |

c)

a nyilvántartásokkal kapcsolatos iránymutatás nyújtása az érdekelt felek számára;

| d) | ajánlások megfogalmazása a Bizottságnak a meglévő nyilvántartásokra vonatkozó előírások javításával vagy új nyilvántartások szükséges létrehozásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

d)

ajánlások megfogalmazása a Bizottságnak a meglévő nyilvántartásokra vonatkozó előírások javításával vagy új nyilvántartások szükséges létrehozásával kapcsolatban;

| da) | a g), i) és ma) pontokban említett nyilvántartások létrehozása és karbantartása; [Mód. 96] |
| --- | --- |

da)

a g), i) és ma) pontokban említett nyilvántartások létrehozása és karbantartása; [Mód. 96]

| db) | egy európai járműnyilvántartás létrehozása. [Mód. 97] |
| --- | --- |

db)

egy európai járműnyilvántartás létrehozása. [Mód. 97]

(1a)
     
  Az európai járműnyilvántartás:

| a) | vezetése az Ügynökség feladata; |
| --- | --- |

a)

vezetése az Ügynökség feladata;

| b) | nyilvános; |
| --- | --- |

b)

nyilvános;

| c) | legkésőbb két évvel ezen rendelet hatálybalépését követően kötelezően az nemzeti járműnyilvántartásba foglalandó. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a dokumentumtípus formátumát. E végrehajtási jogi aktusokat a 75. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni; |
| --- | --- |

c)

legkésőbb két évvel ezen rendelet hatálybalépését követően kötelezően az nemzeti járműnyilvántartásba foglalandó. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a dokumentumtípus formátumát. E végrehajtási jogi aktusokat a 75. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni;

| d) | legalább a következő adatokat tartalmazza minden egyes járműtípus tekintetében:










  i. | a járműtípus műszaki jellemzői az adott ÁME-ben meghatározottak szerint; |
| --- | --- | --- |

d)

legalább a következő adatokat tartalmazza minden egyes járműtípus tekintetében:

i.

a járműtípus műszaki jellemzői az adott ÁME-ben meghatározottak szerint;

| ii. | a gyártó neve; |
| --- | --- |

ii.

a gyártó neve;

| iii. | az adott járműtípus egymást követő engedélyeinek kelte és a rájuk való hivatkozás, ideértve bármilyen korlátozást vagy visszavonást is, valamint az engedélyt kibocsátó tagállam; |
| --- | --- |

iii.

az adott járműtípus egymást követő engedélyeinek kelte és a rájuk való hivatkozás, ideértve bármilyen korlátozást vagy visszavonást is, valamint az engedélyt kibocsátó tagállam;

| iv. | a csökkent mozgásképességű személyek és a fogyatékossággal élő személyek részére szánt tervezési jellemzők. |
| --- | --- |

iv.

a csökkent mozgásképességű személyek és a fogyatékossággal élő személyek részére szánt tervezési jellemzők.

Ha az Ügynökség kibocsát, megújít, módosít, felfüggeszt vagy visszavon egy járműtípus-üzembehelyezési engedélyt, a nyilvántartást haladéktalanul naprakésszé teszi. [Mód. 98]

(2)   Az Ügynökség nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a ... irányelvben [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] és a ... irányelvben [vasútbiztonsági irányelv] előírt alábbi dokumentumokat és nyilvántartásokat
  megvalósított, felhasználóbarát és egyszerűen hozzáférhető informatikai megoldás révén
  : [Mód. 99]

| a) | az alrendszerekre vonatkozó EK-hitelesítési nyilatkozatok; |
| --- | --- |

a)

az alrendszerekre vonatkozó EK-hitelesítési nyilatkozatok;

| b) | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozó EK-megfelelőségi nyilatkozatok vagy az e rendszerelemekre vonatkozó, használatra való alkalmassági EK-nyilatkozatok; |
| --- | --- |

b)

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozó EK-megfelelőségi nyilatkozatok vagy az e rendszerelemekre vonatkozó, használatra való alkalmassági EK-nyilatkozatok;

| c) | a ... irányelvnek [az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló irányelv (átdolgozás)] megfelelően kiadott engedélyek; |
| --- | --- |

c)

a ... irányelvnek [az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló irányelv (átdolgozás)] megfelelően kiadott engedélyek;

| d) | a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 10. cikkének megfelelően kiadott biztonsági tanúsítványok; |
| --- | --- |

d)

a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 10. cikkének megfelelően kiadott biztonsági tanúsítványok;

| e) | a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 24. cikkének megfelelően az Ügynökségnek küldött vizsgálati jelentések; |
| --- | --- |

e)

a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 24. cikkének megfelelően az Ügynökségnek küldött vizsgálati jelentések;

| f) | azok a nemzeti szabályok, amelyekről a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 8. cikkének, valamint a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 14. cikkének megfelelően a Bizottságot értesítették
  , valamint ezeknek az Ügynökség által készített értékelése
  ; [Mód. 100] |
| --- | --- |

f)

azok a nemzeti szabályok, amelyekről a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 8. cikkének, valamint a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 14. cikkének megfelelően a Bizottságot értesítették
  , valamint ezeknek az Ügynökség által készített értékelése
  ; [Mód. 100]

| g) | a járműnyilvántartások, adott esetben a vonatkozó nemzeti nyilvántartásokra mutató hivatkozás útján

  az európai járműnyilvántartás
  ; [Mód. 101] |
| --- | --- |

g)

a járműnyilvántartások, adott esetben a vonatkozó nemzeti nyilvántartásokra mutató hivatkozás útján

  az európai járműnyilvántartás
  ; [Mód. 101]

| h) | az infrastruktúra-nyilvántartások, adott esetben a vonatkozó nemzeti nyilvántartásokra mutató hivatkozás útján; |
| --- | --- |

h)

az infrastruktúra-nyilvántartások, adott esetben a vonatkozó nemzeti nyilvántartásokra mutató hivatkozás útján;

| i) | az engedélyezett járműtípusok európai nyilvántartása; |
| --- | --- |

i)

az engedélyezett járműtípusok európai nyilvántartása;

| j) | az ERTMS előírásainak módosítására és tervezett módosítására vonatkozó kérelmek nyilvántartása; |
| --- | --- |

j)

az ERTMS előírásainak módosítására és tervezett módosítására vonatkozó kérelmek nyilvántartása;

| k) | a személyszállítás telematikai szolgáltatásaira (TAP) vonatkozó ÁME-k/a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásaira (TAF) vonatkozó ÁME-ek módosítására és tervezett módosítására vonatkozó kérelmek nyilvántartása; |
| --- | --- |

k)

a személyszállítás telematikai szolgáltatásaira (TAP) vonatkozó ÁME-k/a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásaira (TAF) vonatkozó ÁME-ek módosítására és tervezett módosítására vonatkozó kérelmek nyilvántartása;

| l) | az üzemben tartók jelöléseiről a forgalomirányítási és forgalmi szolgálati ÁME-kkel összhangban az Ügynökség által vezetett nyilvántartás; |
| --- | --- |

l)

az üzemben tartók jelöléseiről a forgalomirányítási és forgalmi szolgálati ÁME-kkel összhangban az Ügynökség által vezetett nyilvántartás;

| m) | az 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően kiadott minőségi jelentések; |
| --- | --- |

m)

az 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően kiadott minőségi jelentések;

| ma) | a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 14. cikkével összhangban a karbantartásért felelős tanúsított szervezetek nyilvántartása. [Mód. 102] |
| --- | --- |

ma)

a ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 14. cikkével összhangban a karbantartásért felelős tanúsított szervezetek nyilvántartása. [Mód. 102]

(3)   A (2) bekezdésben említett dokumentumok küldésének gyakorlati szabályait az Ügynökség által kidolgozott tervezet alapján a Bizottság és a tagállamok vitatják meg és hagyják jóvá.

(4)   A (2) bekezdésben említett dokumentumok küldésekor az érintett szervek megjelölhetik, hogy melyek azok a dokumentumok, amelyeket biztonsági okokból nem lehet a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tenni.

(5)   A (2) bekezdés c) és d) pontjában említett engedélyek és tanúsítványok kiadásáért felelős nemzeti hatóságok az ezen engedélyek és tanúsítványok kiadására, megújítására, módosítására vagy visszavonására vonatkozó minden egyes határozat meghozatalát követő egy hónapon

  tíz napon
  belül értesítik az Ügynökséget. [Mód. 103]

(6)   Az Ügynökség a nyilvános adatbázisába bármilyen további, az e rendelet célkitűzései szempontjából releváns nyilvános dokumentumot vagy hivatkozást felvehet, az alkalmazandó uniós adatvédelmi jogszabályokra is figyelemmel.

34. cikk

Nemzeti biztonsági hatóságok, vizsgáló testületek és képviseleti testületek hálózatai [Mód. 104]

(1)   Az Ügynökség létrehozza a nemzeti biztonsági hatóságok hálózatát, valamint a .../... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 21. cikkében

  17. cikkének (4) bekezdésében
  említett vizsgáló testületek

  nemzeti biztonsági hatóságok
  hálózatát. Az Ügynökség gondoskodik e hálózatok titkárságáról. A hálózatok különösen az alábbi feladatokat látják el: [Mód. 105]

| a) | a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó információk cseréje; |
| --- | --- |

a)

a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó információk cseréje;

| b) | a helyes gyakorlatok népszerűsítése; |
| --- | --- |

b)

a helyes gyakorlatok népszerűsítése;

| c) | a vasúti biztonságra vonatkozó adatok benyújtása az Ügynökségnek, különös tekintettel a közös biztonsági mutatókhoz kapcsolódó adatokra; |
| --- | --- |

c)

a vasúti biztonságra vonatkozó adatok benyújtása az Ügynökségnek, különös tekintettel a közös biztonsági mutatókhoz kapcsolódó adatokra;

| ca) | szükség esetén tájékoztatja az Ügynökséget a ... irányelvből [vasútbiztonsági irányelv] és a ... irányelvből [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] származó másodlagos jog hiányosságairól. [Mód. 106] |
| --- | --- |

ca)

szükség esetén tájékoztatja az Ügynökséget a ... irányelvből [vasútbiztonsági irányelv] és a ... irányelvből [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] származó másodlagos jog hiányosságairól. [Mód. 106]

Az Ügynökség előmozdítja az e hálózatok közötti együttműködést, és különösen határozhat a két hálózat közös részvételével zajló ülések megrendezéséről.

(2)   Az Ügynökség létrehozza a vasúti ágazat európai szinten eljáró képviseleti testületeinek
  – többek között az utasok, a csökkent mozgásképességű utasok és az alkalmazottak képviselőnek –
  hálózatát. E testületek jegyzékét a Bizottság által a 75. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusban kell meghatározni. Az Ügynökség gondoskodik e hálózat titkárságáról. A hálózat különösen az alábbi feladatokat látja el: [Mód. 107]

| a) | a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó információk cseréje; |
| --- | --- |

a)

a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó információk cseréje;

| b) | a helyes gyakorlatok népszerűsítése; |
| --- | --- |

b)

a helyes gyakorlatok népszerűsítése;

| c) | a vasúti rendszer biztonságára és kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó adatszolgáltatás az Ügynökség részére. |
| --- | --- |

c)

a vasúti rendszer biztonságára és kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó adatszolgáltatás az Ügynökség részére.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett hálózatok nem kötelező erejű véleményeket adhatnak ki a 9. cikk (2) bekezdésében említett ajánlástervezetekre vonatkozóan.

(4)   Az Ügynökség a vasúti rendszer egy részéért felelős szervek vagy hatóságok alkotta más hálózatokat is létrehozhat.

(5)   A Bizottság részt vehet az e cikkben említett hálózatok ülésein.

35. cikk

Tájékoztatás és terjesztés

Az Ügynökség az igazgatótanács által elfogadott vonatkozó tájékoztatási és terjesztési tervekkel összhangban tájékoztatja az érdekelt feleket a vasúti jogszabályok, szabványok és iránymutatások európai keretéről, és terjeszti körükben az ahhoz kapcsolódó információkat. Az igazgatótanács a szükségletek elemzése alapján rendszeresen aktualizálja ezeket a terveket.

36. cikk

Kutatás és az innováció előmozdítása

(1)   Az Ügynökség a Bizottság kérésére hozzájárul az uniós szintű vasúti kutatási tevékenységekhez, többek között az érintett bizottsági szolgálatoknak és képviseleti testületeknek nyújtott támogatás révén. Ez a hozzájárulás nem sért más uniós szintű kutatási tevékenységeket.

(2)   A Bizottság megbízhatja az Ügynökséget a vasút kölcsönös átjárhatósága és a biztonság javítását célzó innovációk előmozdításának feladatával, különösen az új információs technológiák, valamint helymeghatározási és követési rendszerek használatának előmozdításával.

37. cikk

Segítségnyújtás a Bizottságnak

(1)   Az Ügynökség a Bizottság kérésére segítséget nyújt a Bizottság számára a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságának fokozására és az európai vasúti rendszer biztonságával kapcsolatos közös megközelítés kidolgozására irányuló uniós jogszabályok végrehajtásában.

(2)   A segítségnyújtás az alábbiakat foglalhatja magában:

| a) | műszaki tanácsadás különleges know-how-t igénylő kérdésekben; |
| --- | --- |

a)

műszaki tanácsadás különleges know-how-t igénylő kérdésekben;

| b) | információgyűjtés a 34. cikkben említett hálózatokon keresztül. |
| --- | --- |

b)

információgyűjtés a 34. cikkben említett hálózatokon keresztül.

38. cikk

Segítségnyújtás a vasúti projektek értékeléséhez

A [...] irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 9. cikkében foglalt eltérések sérelme nélkül az Ügynökség a Bizottság kérésére a kölcsönös átjárhatóság és a biztonság szempontjából megvizsgálja az alrendszerek tervezését, kivitelezését, felújítását vagy korszerűsítését magukban foglaló azon projekteket, amelyekre uniós pénzügyi támogatást kértek.
  A transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) program keretében finanszírozott projektek esetében az Ügynökségnek szorosan együtt kell működnie a TEN-T Végrehajtó Hivatalával. [Mód. 108]

Az Ügynökség a projekt fontosságától és a rendelkezésre álló forrásoktól függően a Bizottsággal együtt megállapított, de két hónapot meg nem haladó határidőn belül véleményt ad arról, hogy a projekt megfelel-e a vasúti rendszer átjárhatóságáról és biztonságáról szóló vonatkozó jogszabályoknak.

39. cikk

Segítségnyújtás a tagállamoknak, a tagjelölt országoknak és az érdekelt feleknek

(1)   Az Ügynökség saját kezdeményezésére vagy a Bizottság, a tagállamok, a tagjelölt országok, illetve a 34. cikkben említett hálózatok kérésére a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról és biztonságáról szóló jogszabályok alkalmazásával és magyarázatával, valamint kapcsolódó ügynökségi termékekkel, például nyilvántartásokkal, végrehajtási útmutatókkal és ajánlásokkal kapcsolatos képzési és más megfelelő tevékenységeket indít.

(2)   Az (1) bekezdésben említett tevékenységek jellegéről és mértékéről az igazgatótanács határoz, és belefoglalja azokat a munkaprogramba.

40. cikk

Nemzetközi kapcsolatok

(1)   Az Ügynökség az e rendeletben meghatározott célkitűzések eléréséhez szükséges mértékben és a tagállamok és uniós intézmények, többek között az Európai Külügyi Szolgálat hatásköreinek sérelme nélkül, a tudományos és műszaki fejlemények nyomon követése és az európai uniós vasúti jogszabályok és szabványok népszerűsítésének biztosítása érdekében kapcsolatokat alakíthat ki és igazgatási megállapodásokat köthet felügyeleti hatóságokkal, nemzetközi szervezetekkel és az Ügynökség tevékenységi körébe tartozó kérdésekben illetékes harmadik országbeli közigazgatási szervekkel.

(2)   E megállapodások nem hoznak létre jogi kötelezettséget az Unió és tagállamai számára, és nem gátolják a tagállamokat és hatáskörrel rendelkező hatóságaikat abban, hogy kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokat kössenek e felügyeleti hatóságokkal, nemzetközi szervezetekkel és harmadik országok közigazgatási szerveivel. E megállapodásokat és az együttműködést a Bizottsággal folytatott egyeztetés előzi meg, és az Ügynökség rendszeresen beszámol azokról a Bizottságnak.

(3)   Az igazgatótanács az Ügynökség illetékességébe tartozó kérdések tekintetében a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel fenntartott kapcsolatokra vonatkozó stratégiát fogad el. Ez a stratégia az ahhoz kapcsolódó forrásokkal együtt szerepel az Ügynökség éves és többéves munkaprogramjában.
  A stratégiának annak biztosítására kell törekednie, hogy az Ügynökség tevékenysége előmozdítsa az uniós vasúttársaságok harmadik országok vasúti piacaihoz való, kölcsönösségen alapuló hozzáférését. [Mód. 109]

41. cikk

Az alkatrészekkel kapcsolatos koordináció

Az Ügynökség részt vesz a lehetséges szabványosítandó vasúti alkatrészek meghatározásában. E célból az Ügynökség munkacsoportot hozhat

  hoz
  létre az érdekelt felek tevékenységeinek összehangolására, és kapcsolatba léphet

  lép
  az európai szabványügyi testületekkel. Az Ügynökség megfelelő ajánlásokat nyújt be a Bizottságnak
  legkésőbb két évvel e rendelet hatálybalépése után
  . [Mód. 110]

9. FEJEZET

AZ ÜGYNÖKSÉG SZERVEZETE

42. cikk

Igazgatási és irányítási struktúra

Az Ügynökség igazgatási és irányítási struktúráját a következők alkotják:

| a) | az igazgatótanács, amely ellátja a 47. cikkben meghatározott feladatokat; |
| --- | --- |

a)

az igazgatótanács, amely ellátja a 47. cikkben meghatározott feladatokat;

| b) | a végrehajtó tanács, amely ellátja a 49. cikkben meghatározott feladatokat; |
| --- | --- |

b)

a végrehajtó tanács, amely ellátja a 49. cikkben meghatározott feladatokat;

| c) | az ügyvezető igazgató, aki ellátja az 50. cikkben meghatározott feladatokat; |
| --- | --- |

c)

az ügyvezető igazgató, aki ellátja az 50. cikkben meghatározott feladatokat;

| d) | a fellebbezési tanács, amely az 54–56. cikkben meghatározott feladatkörrel rendelkezik. |
| --- | --- |

d)

a fellebbezési tanács, amely az 54–56. cikkben meghatározott feladatkörrel rendelkezik.

43. cikk

Az igazgatótanács összetétele

(1)   Az igazgatótanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből és a Bizottság négy

  két
  képviselőjéből áll, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek. [Mód. 111]

Az igazgatótanácsnak hat további, szavazati jog nélküli képviselő is tagja, akik európai szinten képviselik a következő csoportokat:

| a) | vasúttársaságok; |
| --- | --- |

a)

vasúttársaságok;

| b) | infrastruktúra-működtetők; |
| --- | --- |

b)

infrastruktúra-működtetők;

| c) | a vasúti ágazat; |
| --- | --- |

c)

a vasúti ágazat;

| d) | szakszervezetek; |
| --- | --- |

d)

szakszervezetek;

| e) | utasok; |
| --- | --- |

e)

utasok;

| f) | fuvaroztatók. |
| --- | --- |

f)

fuvaroztatók.

A Bizottság e csoportok mindegyike vonatkozásában egy képviselőt és egy póttagot nevez ki a saját európai szervezeteik által benyújtott, négy nevet tartalmazó szűkített listáról.

(2)   Az igazgatótanács tagjait és a póttagokat a vonatkozó vezetési, igazgatási és költségvetési ismeretekre is figyelemmel aszerint kell kinevezni, hogy mennyire jártasak az Ügynökség alapvető tevékenységeinek terén. Az igazgatótanács munkájának folytonosságát biztosítandó valamennyi fél törekszik arra, hogy korlátozza az igazgatótanácson belüli képviselőinek fluktuációját. Valamennyi fél törekszik a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviseletére az igazgatótanácsban.

(3)   Az egyes tagállamok és a Bizottság kijelölik saját tagjaikat az igazgatótanácsban, valamint egy póttagot, aki az adott tagot távollétében képviseli.

(4)   A tagok megbízatása négy

  öt
  évre szól és
  egy alkalommal
  megújítható. [Mód. 112]

(5)   Harmadik országok képviselőinek részvételét, valamint annak feltételeit – adott esetben – a 68. cikkben meghatározott szabályokkal összhangban kell megállapítani.

44. cikk

Az igazgatótanács elnöke

(1)   Az igazgatótanács szavazásra jogosult tagjainak kétharmados többségével megválasztja a tagállamok képviselői közül az elnököt, valamint tagjai közül az elnökhelyettest.

Az elnökhelyettes helyettesíti az elnököt, ha az elnök nem tudja ellátni feladatait.

(2)   Az elnök és az elnökhelyettes hivatali ideje négy

  öt
  év, amely
  egy alkalommal
  megújítható. Amennyiben azonban igazgatótanácsi tagságuk elnöki vagy alelnöki megbízatásuk idején jár le, ezzel egyidejűleg elnöki vagy alelnöki megbízatásuk is automatikusan lejár. [Mód. 113]

(2a)
     
  Az igazgatótanács elnöke nyilatkozik arról, hogy az 53. cikk (3a) bekezdésének megfelelően elfogadja-e vagy sem a fellebbezési tanács valamelyik tagjának kizárására vonatkozó kérelmet, és szükség esetén az 53. cikk (3b) bekezdésének megfelelően ideiglenes tagot nevez ki a fellebbezési tanácsba. [Mód. 114]

45. cikk

Ülések

(1)   Az igazgatótanács üléseit az elnök hívja össze. Az üléseken részt vesz az Ügynökség ügyvezető igazgatója
  , kivéve ha az igazgatótanácsnak a 64
  .
  cikkre vonatkozó határozatról kell döntenie. [Mód. 115]

(2)   Az igazgatótanács évente legalább kétszer ülésezik. Összeül az elnöke kezdeményezésére, a Bizottság kérésére, tagjai többségének kérésére és a tagállamok igazgatótanácsi képviselői egyharmadának a kérésére is.

46. cikk

A szavazás módja

Az e rendeletben foglalt ellenkező rendelkezés hiányában az igazgatótanács a szavazásra jogosult tagok abszolút többségével hozza meg határozatait. Minden szavazásra jogosult tag egy szavazattal rendelkezik.

47. cikk

Az igazgatótanács feladatai

(1)   Az Ügynökség feladatai ellátásának biztosítása érdekében az igazgatótanács:

| a) | elfogadja az Ügynökség előző évre vonatkozó éves tevékenységi jelentését, július 1-jéig eljuttatja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, valamint közzéteszi azt; |
| --- | --- |

a)

elfogadja az Ügynökség előző évre vonatkozó éves tevékenységi jelentését, július 1-jéig eljuttatja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, valamint közzéteszi azt;

| b) | a Bizottság véleményének kézhezvételét követően és a 48. cikkel összhangban szavazásra jogosult tagjai kétharmados többségével évente elfogadja az Ügynökség következő évre vonatkozó éves munkaprogramját, valamint egy többéves stratégiai munkaprogramot; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság véleményének kézhezvételét követően és a 48. cikkel összhangban szavazásra jogosult tagjai kétharmados többségével évente elfogadja az Ügynökség következő évre vonatkozó éves munkaprogramját, valamint egy többéves stratégiai munkaprogramot;

| c) | a 10. fejezettel összhangban szavazásra jogosult tagjai kétharmados többségével elfogadja az Ügynökség éves költségvetését, és ellátja az Ügynökség költségvetéséhez kapcsolódó egyéb feladatokat; |
| --- | --- |

c)

a 10. fejezettel összhangban szavazásra jogosult tagjai kétharmados többségével elfogadja az Ügynökség éves költségvetését, és ellátja az Ügynökség költségvetéséhez kapcsolódó egyéb feladatokat;

| d) | eljárásokat állapít meg az ügyvezető igazgató általi döntéshozatal tekintetében; |
| --- | --- |

d)

eljárásokat állapít meg az ügyvezető igazgató általi döntéshozatal tekintetében;

| e) | elfogadja a 10. cikk szerinti látogatásokra vonatkozó politikát; |
| --- | --- |

e)

elfogadja a 10. cikk szerinti látogatásokra vonatkozó politikát;

| f) | megállapítja saját eljárási szabályait; |
| --- | --- |

f)

megállapítja saját eljárási szabályait;

| g) | elfogadja és aktualizálja a 35. cikkben említett tájékoztatási és terjesztési terveket; |
| --- | --- |

g)

elfogadja és aktualizálja a 35. cikkben említett tájékoztatási és terjesztési terveket;

| h) | eljárásokat fogad el a 29. és 30. cikkben említett ellenőrzések elvégzésére; |
| --- | --- |

h)

eljárásokat fogad el a 29. és 30. cikkben említett ellenőrzések elvégzésére;

| i) | a (2) bekezdésnek megfelelően az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevezéssel megbízott hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek által a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott kinevezési hatásköröket („kinevezési hatáskörök”); |
| --- | --- |

i)

a (2) bekezdésnek megfelelően az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevezéssel megbízott hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek által a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott kinevezési hatásköröket („kinevezési hatáskörök”);

| j) | a személyzeti szabályzat 110. cikkében előírt eljárással összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzathoz és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételekhez kapcsolódóan; |
| --- | --- |

j)

a személyzeti szabályzat 110. cikkében előírt eljárással összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzathoz és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételekhez kapcsolódóan;

| k) | a 62. cikknek megfelelően a szavazásra jogosult tagok kétharmados többségével kinevezi az ügyvezető igazgatót, akinek hivatali idejét ugyanilyen módon meghosszabbíthatja, vagy akit visszahívhat hivatalából; |
| --- | --- |

k)

a 62. cikknek megfelelően a szavazásra jogosult tagok kétharmados többségével kinevezi az ügyvezető igazgatót, akinek hivatali idejét ugyanilyen módon meghosszabbíthatja, vagy akit visszahívhat hivatalából;

| l) | a csalási kockázatokkal arányos csalás elleni
  és átláthatósági
  stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségét és hasznát; [Mód. 116] |
| --- | --- |

l)

a csalási kockázatokkal arányos csalás elleni
  és átláthatósági
  stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségét és hasznát; [Mód. 116]

| m) | biztosítja az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból és a különböző belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből származó eredményeknek és ajánlásoknak megfelelő nyomonkövetési intézkedéseket; |
| --- | --- |

m)

biztosítja az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból és a különböző belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből származó eredményeknek és ajánlásoknak megfelelő nyomonkövetési intézkedéseket;

| n) | szabályokat fogad el
  a 68a. cikkben meghatározottak szerint
  az
  Ügynökségen belüli, valamint az
  igazgatótanács és a fellebbezési tanács tagjait érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére. [Mód. 117] |
| --- | --- |

n)

szabályokat fogad el
  a 68a. cikkben meghatározottak szerint
  az
  Ügynökségen belüli, valamint az
  igazgatótanács és a fellebbezési tanács tagjait érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére. [Mód. 117]

(2)   Az igazgatótanács a személyzeti szabályzat 110. cikkében foglalt eljárásnak megfelelően a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdésén és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek 6. cikkén alapuló határozatot fogad el a vonatkozó kinevezési hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történő átruházásáról, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a kinevezési hatáskörök felfüggeszthetők. Az ügyvezető igazgató jogosult e hatáskörök továbbruházására.
  A hatáskörök továbbruházása azonban nem érinti a felelősségét. Az ügyvezető igazgató a hatáskör-átruházásért és a hatáskör-továbbruházásért az igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel. [Mód. 118]

Az előző albekezdés alkalmazásában, amennyiben rendkívüli körülmények azt szükségessé teszik, az igazgatótanács határozat útján ideiglenesen felfüggesztheti az ügyvezető igazgatóra ruházott és ez utóbbi által továbbruházott kinevezési hatásköröket, és azokat maga gyakorolhatja vagy tagjainak egyikére vagy az ügyvezető igazgató kivételével valamely másik munkatársra ruházhatja.
  A felhatalmazott értesíti az igazgatótanácsot a hatáskör-átruházásról. [Mód. 119]

(2a)
     
  Az igazgatótanács a 64. cikk rendelkezéseinek megfelelően függeszti fel az Ügynökség és annak jelenlegi vagy volt alkalmazottainak mentelmi jogát. [Mód. 120]

48. cikk

Éves és többéves munkaprogramok

(1)   Az Ügynökség igazgatótanácsa a Bizottság véleményét figyelembe véve minden évben november 30-ig elfogadja a munkaprogramot, és továbbítja azt a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a 34. cikkben említett hálózatoknak.

(2)   A munkaprogramot az Unió éves költségvetési eljárásának sérelme nélkül kell elfogadni. Amennyiben a Bizottság a munkaprogram elfogadása után 15 napon belül kifejezi, hogy nem ért egyet a programmal, az igazgatótanács újra megvizsgálja a programot, és két hónapon belül, szükség esetén módosított formában, a második olvasat után vagy a szavazásra jogosult tagok – a Bizottság képviselőit is beleértve – kétharmados többségével, vagy a tagállamok képviselőinek egyhangú szavazatával, elfogadja azt. [Mód. 121]

(3)   Az Ügynökség munkaprogramja minden tevékenység esetében megállapítja a követendő célokat. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés és irányítás elveivel, valamint a 7. cikk (2) bekezdésében előírt korai hatásvizsgálati eljárással összhangban általánosságban minden tevékenységet és projektet egyértelműen össze kell kapcsolni a végrehajtásukhoz szükséges erőforrásokkal.

(4)   Ha szükséges, az igazgatótanács az Ügynökség új feladattal történő felruházása esetén módosítja az elfogadott munkaprogramot. Az ilyen új feladat munkaprogramba történő felvételét megelőzően meg kell vizsgálni annak humánerőforrás- és költségvetési vonzatait, és e felvétel más feladatok elhalasztására vonatkozó határozat meghozatalától függhet.

(5)   Az igazgatótanács továbbá minden évben november 30-ig többéves stratégiai munkaprogramot fogad el és aktualizálja azt. Ennek során figyelembe veszi a Bizottság véleményét. A tervezetről konzultál az Európai Parlamenttel és a 34. cikkben említett hálózatokkal. Az elfogadott többéves munkaprogramot továbbítja a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a 34. cikkben említett hálózatoknak.

49. cikk

A végrehajtó tanács

(1)   Az igazgatótanácsot a végrehajtó tanács segíti.

(2)   A végrehajtó tanács feladata az igazgatótanács által elfogadandó határozatok előkészítése. Sürgős és indokolt esetben az igazgatótanács nevében bizonyos ideiglenes határozatokat hoz, különösen igazgatási és költségvetési ügyekben.

Az igazgatótanáccsal közösen biztosítja az OLAF vizsgálataiból és a különböző belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből származó eredményeknek és ajánlásoknak megfelelő nyomonkövetési intézkedéseket.

Az igazgatási és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése céljából az ügyvezető igazgató 30. cikkben meghatározott feladatainak sérelme nélkül segítséget és tanácsadást nyújt utóbbi részére az igazgatótanácsi határozatok végrehajtásához.

(3)   A végrehajtó tanács az igazgatótanács elnökéből, a Bizottság egy képviselőjéből és az igazgatótanács további [négy] tagjából áll. A végrehajtó tanács tagjait és elnökét az igazgatótanács nevezi ki.

(4)   A végrehajtó tanács tagjainak megbízatási ideje azonos az igazgatótanács tagjaiéval.

(5)   A végrehajtó tanács negyedévente legalább egyszer ülésezik. A végrehajtó tanács elnöke a tanács tagjainak kérésére további üléseket is összehívhat.

(6)   A végrehajtó tanács eljárási szabályait az igazgatótanács határozza meg.

50. cikk

Az ügyvezető igazgató feladatai

(1)   Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató vezeti, aki feladatainak elvégzésében teljesen független. Az ügyvezető igazgató a tevékenységéért az igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel.

(2)   Az ügyvezető igazgató – a Bizottság, az igazgatótanács vagy a végrehajtó tanács hatáskörének sérelme nélkül – egyik kormánytól vagy más szervtől sem kérhet vagy fogadhat el utasítást.

(3)   Az ügyvezető igazgató felkérésre jelentést tesz az Európai Parlamentnek feladatai ellátásáról. A Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai ellátásáról.

(4)   Az ügyvezető igazgató képviseli az Ügynökséget. Elfogadja az Ügynökség határozatait, ajánlásait, szakvéleményeit és más hivatalos aktusait.

(5)   Az ügyvezető igazgató feladata az Ügynökség igazgatási irányítása és az e rendelet által rá bízott feladatok végrehajtása. Az ügyvezető igazgató feladatai különösen:

| a) | az Ügynökség napi szintű ügyvitele; |
| --- | --- |

a)

az Ügynökség napi szintű ügyvitele;

| b) | az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtása;

| c) | az éves munkaprogram és a többéves stratégiai munkaprogram kidolgozása és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően azok benyújtása az igazgatótanácsnak; |
| --- | --- |

c)

az éves munkaprogram és a többéves stratégiai munkaprogram kidolgozása és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően azok benyújtása az igazgatótanácsnak;

| d) | az éves munkaprogram és a többéves stratégiai munkaprogram végrehajtása és amennyiben lehetséges, a Bizottság segítség iránti kéréseinek teljesítése, amelyek az Ügynökség e rendelet szerinti feladataival kapcsolatosak; |
| --- | --- |

d)

az éves munkaprogram és a többéves stratégiai munkaprogram végrehajtása és amennyiben lehetséges, a Bizottság segítség iránti kéréseinek teljesítése, amelyek az Ügynökség e rendelet szerinti feladataival kapcsolatosak;

| e) | jelentéstétel az igazgatótanácsnak a többéves stratégiai munkaprogram végrehajtásáról; |
| --- | --- |

e)

jelentéstétel az igazgatótanácsnak a többéves stratégiai munkaprogram végrehajtásáról;

| f) | a szükséges lépések megtétele, különösen a belső igazgatási utasítások elfogadása és a rendelkezések közzététele az Ügynökség e rendelettel összhangban álló működésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

f)

a szükséges lépések megtétele, különösen a belső igazgatási utasítások elfogadása és a rendelkezések közzététele az Ügynökség e rendelettel összhangban álló működésének biztosítása érdekében;

| g) | hatékony ellenőrző rendszer létrehozása az Ügynökség eredményeinek a működési célkitűzéseivel való összehasonlítására, és az elismert szakmai szabványoknak megfelelő rendszeres értékelési rendszer létrehozása; |
| --- | --- |

g)

hatékony ellenőrző rendszer létrehozása az Ügynökség eredményeinek a működési célkitűzéseivel való összehasonlítására, és az elismert szakmai szabványoknak megfelelő rendszeres értékelési rendszer létrehozása;

| h) | a g) pontban említett ellenőrző és értékelési rendszerek alapján évente általános jelentéstervezet kidolgozása, majd annak benyújtása az igazgatótanácshoz; |
| --- | --- |

h)

a g) pontban említett ellenőrző és értékelési rendszerek alapján évente általános jelentéstervezet kidolgozása, majd annak benyújtása az igazgatótanácshoz;

| i) | az Ügynökség bevételi és kiadási előirányzat-tervezetének az 58. cikk alapján történő kidolgozása és a költségvetés 59. cikk alapján történő végrehajtása; |
| --- | --- |

i)

az Ügynökség bevételi és kiadási előirányzat-tervezetének az 58. cikk alapján történő kidolgozása és a költségvetés 59. cikk alapján történő végrehajtása;

| j) | az Ügynökség éves tevékenységi jelentésének kidolgozása és annak benyújtása értékelésre az igazgatótanácsnak; |
| --- | --- |

j)

az Ügynökség éves tevékenységi jelentésének kidolgozása és annak benyújtása értékelésre az igazgatótanácsnak;

| k) | az utólagos értékelések következtetéseihez kapcsolódó nyomonkövetési cselekvési terv kidolgozása és évente kétszeri beszámoló a Bizottságnak az elért előrehaladásról; |
| --- | --- |

k)

az utólagos értékelések következtetéseihez kapcsolódó nyomonkövetési cselekvési terv kidolgozása és évente kétszeri beszámoló a Bizottságnak az elért előrehaladásról;

| l) | az Unió pénzügyi érdekeinek védelme csalás, vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi büntetésekkel; |
| --- | --- |

l)

az Unió pénzügyi érdekeinek védelme csalás, vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi büntetésekkel;

| m) | az Ügynökség csalás elleni stratégiájának kidolgozása és annak benyújtása jóváhagyásra az igazgatótanácshoz; |
| --- | --- |

m)

az Ügynökség csalás elleni stratégiájának kidolgozása és annak benyújtása jóváhagyásra az igazgatótanácshoz;

| n) | az Ügynökség pénzügyi szabályzata tervezetének elkészítése, hogy az igazgatótanács a 60. cikk értelmében elfogadhassa azt, valamint e szabályzat végrehajtási szabályainak elkészítése. |
| --- | --- |

n)

az Ügynökség pénzügyi szabályzata tervezetének elkészítése, hogy az igazgatótanács a 60. cikk értelmében elfogadhassa azt, valamint e szabályzat végrehajtási szabályainak elkészítése.

51. cikk

A fellebbezési tanács létrehozása és összetétele

(1)   Az Ügynökség egy vagy több
  független
  fellebbezési tanácsot hoz létre. [Mód. 122]

(2)   Egy fellebbezési tanács egy elnökből és két másik tagból áll. A tagokat távollétük esetén póttagok helyettesítik.

(3)   Az elnököt, a többi tagot és a póttagokat az igazgatótanács jelöli ki a Bizottság által összeállított, szakképzett jelöltek jegyzékéből.

(4)   A fellebbezési tanács felkérheti az igazgatótanácsot további két tag és póttagjaik kijelölésére a (3) bekezdésben említett jegyzékből, amennyiben úgy véli, hogy a fellebbezés jellege ezt megkívánja.

(5)   A Bizottság az Ügynökség javaslata alapján és az igazgatótanáccsal folytatott konzultációt követően, a 75. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban meghatározza a fellebbezési tanács eljárási szabályait.

(5a)
     
  A fellebbezési tanácsi tagsághoz szükséges képesítéseket, a döntés-előkészítési szakaszban az egyes tagok jogkörét és a szavazási feltételeket a Bizottságnak a ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 48. cikkének (3) bekezdésében említett bizottság segítségével határozza meg. [Mód. 123]

52. cikk

A fellebbezési tanács tagjai

(1)   A fellebbezési tanács tagjainak és póttagjainak hivatali ideje négy

  öt
  év, amely
  egy alkalommal
  megújítható. [Mód. 124]

(2)   A fellebbezési tanács tagjai
  a fellebbezésben érintett összes féltől
  függetlenek. Az Ügynökségen
  vagy a Bizottságon
  belül más feladatokat nem végezhetnek. Határozataik meghozatalában
  vagy véleményeik kibocsátásában
  semmilyen utasítás nem köti őket. [Mód. 125]

(3)   A fellebbezési tanácsok tagjai nem mozdíthatók el hivatali idejük folyamán a hivatalukból, illetve nem lehet őket a szakképzett jelöltek listájáról törölni, kivéve, ha komoly indok áll fenn az eltávolításukra, és a Bizottság az igazgatótanács véleményének kézhezvétele után ilyen célú határozatot hoz.

53. cikk

Kizárás és kifogás

(1)   A fellebbezési tanács tagjai nem vehetnek

  vesznek
  részt a fellebbezési eljárásban

  eljárásokban
  , ha abban bármilyen személyes érdekeltségük van, ha abban azt megelőzően az eljárás egyik felének

  félnek
  képviselőjeként részt vettek, vagy ha részt vettek a fellebbezés tárgyát képező határozatban
  , azt is ideértve, ha az 54
  .
  cikk (1) bekezdése értelmében benyújtott fellebbezés esetén az 54. cikk (4) bekezdésének alkalmazásában, illetve ugyanarra az engedélyre vagy tanúsítványra vonatkozóan véleményt adtak ki
  . [Mód. 126]

(2)   A fellebbezési tanács azon tagjai, akik úgy ítélik meg, hogy az (1) bekezdésben említett okok valamelyike vagy más ok miatt nem vehetnek részt egy fellebbezési eljárásban, erről megfelelően tájékoztatják a fellebbezési tanácsot, amely dönt a kizárásról

  a távolmaradásukra vonatkozó döntésükről
  . [Mód. 127]

(3a)
     
  A felek az igazgatótanács elnökének címzett írásos kérelemmel kérhetik a fellebbezési tanács valamelyik tagjának kizárását. A kizárás iránti kérelmet az (1) bekezdésben említett okok egyikével vagy részrehajlás kockázatával kell megindokolni. A kérelemhez csatolni kell az annak igazolására alkalmas iratokat. Elfogadhatóságához a kérelmet a fellebbezési tanács előtti eljárás megkezdése előtt kell benyújtani, vagy abban az esetben, ha a kizárási kérelmet indokolttá tevő információ az eljárás megkezdése után válik ismertté, az azt a napot követő öt napon belül, amikor a kérelmező fél erről az információról tudomást szerez.

A kérelmet közlik a fellebbezési tanács érintett tagjával. Ez utóbbi a kizárás iránti kérelemmel kapcsolatos tájékoztatását követő öt napon belül tudatja, hogy beleegyezik-e a kizárásba. Ellenkező esetben az igazgatótanács elnöke az érintett tag válaszát követő, vagy ha a tag nem válaszolt, a válaszadásra megadott határidő lejártát követő hét munkanapon belül dönt a kérdésről. [Mód. 128]

(3b)
     
  A fellebbezési tanács a távolmaradás mellett döntő vagy a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően kizárt tag részvétele nélkül adja ki véleményét vagy hozza meg döntését. A döntés meghozatala vagy a vélemény kiadása érdekében az érintett tagot a helyettese helyettesíti a fellebbezési tanácsban.

Ha a helyettes bármilyen okból nem tud részt venni az üléseken, az igazgatótanács elnöke az 51. cikk (3) bekezdésében említett listáról ideiglenes tagot nevez ki a tanácsba abból a célból, hogy az ügy folyamán őt helyettesítse. [Mód. 129]

54. cikk

Fellebbezéssel megtámadható határozatok

(1)   Az Ügynökség által a 12., 16. , 17. és 18. 
  és 17.
  cikk szerint hozott határozatok
  vagy a 21. és 22. cikk szerint kiadott ajánlások
  ellen
  , vagy ha
  a
  megadott határidőre az Ügynökség semmit sem tesz, a
  fellebbezési tanács előtt fellebbezéssel lehet élni. [Mód. 130]

(2)   Az (1) bekezdésnek megfelelően beadott fellebbezésnek nincsen felfüggesztő hatálya. Az Ügynökség azonban felfüggesztheti a fellebbezés tárgyát képező határozat alkalmazását, ha megítélése szerint a körülmények ezt lehetővé teszik
  , és amennyiben e határozat felfüggesztése nem érinti a vasútbiztonságot
  . [Mód. 131]

55. cikk

Fellebbezésre jogosult személyek, határidő

  határidők
  és formai követelmények

(1)   Bármely természetes vagy jogi személy fellebbezéssel élhet az Ügynökség által a 12., 16., 17. és 18. cikk értelmében neki címzett határozat vagy az ellen, ha az Ügynökség határidőre nem hoz határozatot.
  Ezek a fellebbezési jogok továbbá a 34. cikk (2) bekezdésében említett személyeket képviselő, az alapszabályuknak megfelelően kellően meghatalmazott szervezetekre is alkalmazandók.

(2)   A fellebbezést indokolással együtt írásban kell eljuttatni az Ügynökséghez, két hónapon belül attól számítva, hogy az érintett személyt értesítették a szóban forgó intézkedésről, illetőleg – ha az érintettet nem értesítették – két hónapon belül attól a naptól számítva, amikor az intézkedésről tudomást szerzett.

(2a)
     
  A határozat hiánya miatti jogorvoslati kérelmeket a vonatkozó cikkben meghatározott határidő lejártától számított két hónapon belül írásban kell eljuttatni az Ügynökséghez. [Mód. 132]

56. cikk

A fellebbezés vizsgálata és a határozatok

(1)   A
  fellebbezési tanács a
  fellebbezés vizsgálata során

  benyújtásától számított három hónapon belül határoz
  a
  fellebbezés elfogadásáról vagy elutasításáról. A fellebbezés benyújtásától számított egy hónapon belül kérhet bármilyen szükséges kiegészítő információt. A vonatkozó információkat
  a fellebbezési tanács gyorsan cselekszik

  által megállapított ésszerű – egy hónapot nem meghaladó – határidőn belül kell benyújtani
  . Amilyen gyakran szükséges, összehívja a feleket a fellebbezési eljáráshoz, hogy azok meghatározott
  – egy hónapot nem meghaladó –
  határidőkön belül nyújtsák be észrevételeiket a fellebbezési tanács által küldött értesítésekről vagy a fellebbezési eljárás egyéb feleinek közléseiről. A fellebbezési eljárások felei jogosultak szóbeli előterjesztés megtételére. [Mód. 133]

(2)   A fellebbezési tanács gyakorolhatja az Ügynökség hatáskörébe tartozó megfelelő jogköröket, vagy átadhatja az esetet az Ügynökség hatáskörrel rendelkező szervének. Ez utóbbira nézve a fellebbezési tanács határozata kötelező.

57. cikk

A Bírósághoz benyújtott keresetek

(1)   Az Ügynökségnek a 12., 16., 17. és 18. cikk alapján elfogadott határozataira vonatkozó megsemmisítés iránti keresetet csak az Ügynökségen belüli valamennyi fellebbezési eljárás lezárását követően lehet benyújtani az Európai Unió Bíróságához.

(2)   Az Ügynökség megteszi a szükséges intézkedéseket az Európai Unió Bírósága ítéletének való megfeleléshez.

10. FEJEZET

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

58. cikk

Költségvetés

(1)   Minden, a naptári évnek megfelelő pénzügyi évre vonatkozóan elkészítik az Ügynökség összes bevételének és kiadásának előirányzatát, amelyet az Ügynökség költségvetésében rögzítenek. A bevételeknek és a kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.

(2)   Az Ügynökség bevétele

  bevételei különösen
  a következőkből áll

  állnak
  : [Mód. 134]

| a) | az Unió hozzájárulása, |
| --- | --- |

a)

az Unió hozzájárulása,

| b) | az Ügynökség munkájában a 68. cikk értelmében részt vevő harmadik országok hozzájárulása, |
| --- | --- |

b)

az Ügynökség munkájában a 68. cikk értelmében részt vevő harmadik országok hozzájárulása,

| c) | az Ügynökség által a 12., 16., 17. és 18. cikknek megfelelően kiállított engedélyek és tanúsítványok kérelmezői és birtokosai által fizetett díjak.
  A 73. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus a tanúsítványok és engedélyek felhasználási területei és a vasúti tevékenységek típusa és nagyságrendje szerint differenciált díjakat állapít meg
  ; [Mód. 135] |
| --- | --- |

c)

az Ügynökség által a 12., 16., 17. és 18. cikknek megfelelően kiállított engedélyek és tanúsítványok kérelmezői és birtokosai által fizetett díjak.
  A 73. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus a tanúsítványok és engedélyek felhasználási területei és a vasúti tevékenységek típusa és nagyságrendje szerint differenciált díjakat állapít meg
  ; [Mód. 135]

| d) | az Ügynökség által készített kiadványokért, valamint az általa biztosított képzésekért és egyéb szolgáltatásokért felszámított díjak; |
| --- | --- |

d)

az Ügynökség által készített kiadványokért, valamint az általa biztosított képzésekért és egyéb szolgáltatásokért felszámított díjak;

| e) | a tagállamoktól, harmadik országoktól vagy egyéb szervezetektől származó bármely önkéntes pénzügyi hozzájárulás, feltéve hogy az ilyen hozzájárulás nem veszélyezteti az Ügynökség függetlenségét és pártatlanságát. |
| --- | --- |

e)

a tagállamoktól, harmadik országoktól vagy egyéb szervezetektől származó bármely önkéntes pénzügyi hozzájárulás, feltéve hogy az ilyen hozzájárulás nem veszélyezteti az Ügynökség függetlenségét és pártatlanságát.

(2a)
     
  Meg kell állapítani és az Unió költségvetéséből kell ellentételezni minden olyan, a feladatköröket kiegészítő feladat vagy kötelezettség értékét, amely valamelyik uniós jogszabályi rendelkezésből következik, és amelyért nem jár az e rendelet 58. cikke (2) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában meghatározott ellentételezés. [Mód. 136]

(3)   Az Ügynökség kiadásai magukban foglalják a személyzeti, igazgatási, infrastrukturális és működési költségeket.

(4)   A bevételeknek és a kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.

(5)   Az igazgatótanács az ügyvezető igazgató által a tevékenységalapú költségvetés-tervezés elvei szerint kidolgozott tervezet alapján minden évben elkészíti az Ügynökség bevételeinek és kiadásainak a következő pénzügyi évre szóló előirányzatát. Az igazgatótanács legkésőbb január 31-ig megküldi a Bizottság részére ezt a létszámtervet is magában foglaló előirányzatot.

(6)   A Bizottság az előirányzatot az Unió előzetes általános költségvetés-tervezetével együtt továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (a továbbiakban: költségvetési hatóság).

(7)   A Bizottság az előirányzat alapján belefoglalja az Unió előzetes általános költségvetés-tervezetébe – amelyet a Szerződés 314. cikkének megfelelően és az Ügynökség előirányzatai és az általános költségvetésre terhelendő támogatások közötti különbségek ismertetésével és indokolásával együtt benyújt a költségvetési hatóságnak – azokat az előirányzatokat, amelyeket a létszámtervhez szükségesnek tart, és az általános költségvetésre terhelendő támogatás összegét.

(8)   A költségvetési hatóság engedélyezi az Ügynökségnek nyújtandó támogatás előirányzatait. A költségvetési hatóság fogadja el az Ügynökség létszámtervét.

(9)   Az igazgatótanács a költségvetést a szavazásra jogosult tagok kétharmados többségével fogadja el. Az Ügynökség költségvetése az Unió általános költségvetésének végleges elfogadásával válik véglegessé. Ezt adott esetben megfelelően módosítani kell.

(10)   Az igazgatótanács mihamarabb értesíti a költségvetési hatóságot arról a szándékáról, ha olyan projektet kíván megvalósítani, amelynek jelentős pénzügyi hatása lehet a költségvetés finanszírozására, különösen az ingatlanokkal kapcsolatos projektekről, mint például épületek bérbevételéről és megvásárlásáról. Erről tájékoztatja a Bizottságot. Ha a költségvetési hatóság egyik részlege értesítést adott arról a szándékáról, hogy véleményezi a projektet, véleményét a projekt bejelentésétől számított hat héten belül továbbítja az igazgatótanácsnak.

59. cikk

A költségvetés végrehajtása és ellenőrzése

(1)   Az Ügynökség költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre.

(2)   Az Ügynökség számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi évet követően legkésőbb március 1-jéig közli a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjével az előzetes elszámolást az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról és pénzgazdálkodásáról szóló jelentéssel együtt. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője konszolidálja az intézmények és a decentralizált szervek előzetes elszámolásait a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) (az általános költségvetési rendelet) 147. cikkének megfelelően.

(3)   A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi évet követően legkésőbb március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek az Ügynökség előzetes elszámolását az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtására és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentéssel együtt. Az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtására és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is továbbítják.

A Számvevőszék a Szerződés 287. cikkének megfelelően megvizsgálja ezeket az elszámolásokat. Minden évben jelentést tesz közzé az Ügynökség tevékenységeiről.

(4)   
  Adott esetben
  az Ügynökség előzetes elszámolására vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően

  észrevételekre támaszkodva
  az ügyvezető igazgató saját felelősségére – az általános költségvetési rendelet 148. cikkének megfelelően – elkészíti az Ügynökség végleges elszámolását, és azt véleményezésre

  egy megbízhatósági nyilatkozattal együtt jóváhagyásra
  benyújtja az igazgatótanácshoz. [Mód. 137]

(5)   Az igazgatótanács véleményezi az Ügynökség végleges beszámolóját.

(6)   Az ügyvezető igazgató a végleges elszámolást minden pénzügyi évet követően legkésőbb július 1-jéig az igazgatótanács véleményével együtt megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.

(7)   A végleges elszámolásokat közzéteszik.

(8)   Az ügyvezető igazgató minden egyes pénzügyi évet követően legkésőbb szeptember 30-ig válaszol a Számvevőszéknek az általa tett észrevételekre. Ezt a választ az igazgatótanácsnak is megküldi.

(9)   Az ügyvezető igazgató az általános költségvetési rendelet 165. cikkének (3) bekezdésének megfelelően az Európai Parlament kérésére ez utóbbinak benyújtja a kérdéses pénzügyi évvel kapcsolatos mentesítési eljárás zökkenőmentes alkalmazásához szükséges összes információt.

(10)   Az Európai Parlament a minősített többséggel eljáró Tanács ajánlása alapján az n + 2. év április 30-a előtt mentesítést ad az ügyvezető igazgatónak az n. évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében.

60. cikk

Költségvetési rendelet

Az Ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács fogadja el. A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettől (19) nem lehet eltérni, kivéve, ha az eltérés az Ügynökség működéséhez külön szükséges, és a Bizottság ahhoz előzetesen a beleegyezését adta.

11. FEJEZET

SZEMÉLYZET

61. cikk

Általános rendelkezések

(1)   Az Ügynökség személyzetére alkalmazni kell az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket, valamint az Európai Unió intézményei által a fent említett személyzeti szabályzat hatálybaléptetése céljából közösen elfogadott szabályokat.

(2)   A szolgáltatás ellátása érdekében az Ügynökség alkalmazza a következőket:

| a) | határozatlan idejű szerződésre jogosult alkalmazottak és |
| --- | --- |

a)

határozatlan idejű szerződésre jogosult alkalmazottak és

| b) | határozatlan idejű szerződésre nem jogosult alkalmazottak. |
| --- | --- |

b)

határozatlan idejű szerződésre nem jogosult alkalmazottak.

Ehhez a bekezdéshez kapcsolódó megfelelő végrehajtási szabályokat kell elfogadni a személyzeti szabályzat 110. cikkében említett eljárásnak megfelelően.

(3)   Az összeférhetetlenségek
  – ideértve a foglalkoztatást követő ügyeket is, mint pl. a „forgóajtó-effektus” és a „bennfentes információ”
  elkerülése érdekében az Ügynökség megfelelő igazgatási intézkedéseket hoz
  – többek között szakképzés és megelőzési stratégiák révén –
  szolgáltatásai megszervezésére. [Mód. 138]

(3a)
     
  Az Ügynökség és a személyzete az e rendeletben meghatározott feladatokat az adott területtel kapcsolatos legmagasabb szintű szakmai feddhetetlenséggel és a szükséges műszaki szaktudással végzik el. Függetleneknek kell lenniük minden olyan, különösen az ilyen tevékenységek eredményeiben érdekelt személyektől vagy személyek csoportjaitól eredő – főként pénzügyi – nyomásgyakorlástól és korrupcióveszélytől, amely befolyásolhatná döntésüket vagy tevékenységeik eredményeit. Az Ügynökség kellő létszámú személyzettel rendelkezik ahhoz, hogy az e rendeletben meghatározott feladatok megfelelő végrehajtását biztosítsa.

(3b)
     
  A személyzetnek a következő ismeretekkel kell rendelkeznie:

| a) | alapos műszaki és szakmai képzettség, amely az Ügynökség tevékenységére kiterjed; |
| --- | --- |

a)

alapos műszaki és szakmai képzettség, amely az Ügynökség tevékenységére kiterjed;

| b) | megfelelő ismeretek az Ügynökség által végzett értékelések követelményeiről, és megfelelő hatáskör az ilyen értékelések elvégzésére; |
| --- | --- |

b)

megfelelő ismeretek az Ügynökség által végzett értékelések követelményeiről, és megfelelő hatáskör az ilyen értékelések elvégzésére;

| c) | az Ügynökség határozatainak meghozatalához szükséges követelmények megfelelő ismerete és megértése; |
| --- | --- |

c)

az Ügynökség határozatainak meghozatalához szükséges követelmények megfelelő ismerete és megértése;

| d) | a nemzeti biztonsági hatóságok által kiadott vélemények és határozatok, valamint a nemzeti rendeletek felülvizsgálatának képessége.

  [Mód. 139] |
| --- | --- |

d)

a nemzeti biztonsági hatóságok által kiadott vélemények és határozatok, valamint a nemzeti rendeletek felülvizsgálatának képessége.

  [Mód. 139]

62. cikk

Ügyvezető igazgató

(1)   Az ügyvezető igazgató az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének a) pontja értelmében az Ügynökség ideiglenes alkalmazottjaként tevékenykedik.

(2)   Az ügyvezető igazgatót nyílt és átlátható kiválasztási eljárás keretében a Bizottság által javasolt jelöltek listájáról az igazgatótanács nevezi ki.

Az ügyvezető igazgató szerződésének megkötése céljából az Ügynökséget az igazgatótanács elnöke képviseli.

Kinevezését megelőzően az igazgatótanács által kiválasztott jelölt felkérhető arra, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt nyilatkozatot tegyen, és válaszoljon a tagok kérdéseire.

(3)   Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. Ezen időszak végéig a Bizottság értékelést készít, amelyben figyelembe veszi az ügyvezető igazgató teljesítményének értékelését, valamint az Ügynökség előtt álló jövőbeni feladatokat és kihívásokat.

(4)   Az igazgatótanács a Bizottság (3) bekezdésben említett értékelést figyelembe vevő javaslata alapján eljárva egyszer, legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató hivatali idejét.

(5)   Amennyiben az igazgatótanács meg kívánja hosszabbítani az ügyvezető igazgató hivatali idejét, erről a szándékáról tájékoztatja az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal e meghosszabbítás előtt az ügyvezető igazgató felkérhető arra, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt nyilatkozatot tegyen, és válaszoljon a tagok kérdéseire.

(6)   Az az ügyvezető igazgató, akinek hivatali idejét meghosszabbították, a teljes hivatali idő lejártát követően nem vehet részt az azonos munkakör betöltésére irányuló kiválasztási eljárásban.

(7)   Az igazgatótanács a Bizottság javaslata alapján határozhat arról, hogy visszahívja hivatalából az ügyvezető igazgatót.

63. cikk

Kirendelt nemzeti szakértők és egyéb alkalmazottak

Az Ügynökség a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek szerint alkalmazásában nem álló kirendelt nemzeti szakértőket és egyéb alkalmazottakat

  különösen a nemzeti biztonsági hatóságok személyzetét
  is igénybe vehet

  veszi
  .
  Az Ügynökség politikát fogad el és hajt végre a kirendelt nemzeti szakértők esetleges összeférhetetlenségének értékelésére és kezelésére, ami magában foglalja a munkacsoport megbeszéléseinek látogatásától való eltiltásukat is, amennyiben részvételük alááshatja ezek függetlenségét és pártatlanságát. [Mód. 140]

Az igazgatótanács a nemzeti szakértők Ügynökséghez történő kirendelésének szabályait meghatározó határozatot fogad el.

12. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

64. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Ügynökségre és személyi állományára alkalmazni kell az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet
  az Ügynökség felelősségi körébe tartozó bírósági és/vagy bíróságon kívüli eljárások sérelme nélkül
  . [Mód. 141]

65. cikk

A székhely-megállapodás és a működési feltételek

(1)   Az Ügynökség fogadó tagállambeli elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, a fogadó tagállam által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre, továbbá az Ügynökség ügyvezető igazgatójára, az igazgatótanács tagjaira, valamint az Ügynökség személyi állományára és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat az Ügynökség és a fogadó tagállam által – az igazgatótanács jóváhagyásának megszerzése után és legkésőbb 2015-ig – megkötött székhely-megállapodás rögzíti.

(2)   A fogadó tagállam a lehető legjobb körülményeket biztosítja ahhoz, hogy az Ügynökség megfelelően működhessen, ideértve a többnyelvű, európai irányultságú iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési összeköttetéseket is.

66. cikk

Felelősségrevonhatóság

(-1)
     
  Az Ügynökség teljes felelősséggel tartozik – beleértve a szerződéses és a nem szerződéses felelősségvállalását is – az általa kiadott engedélyekért és tanúsítványokért. [Mód. 142]

(1)   Az Ügynökség szerződéses felelősségét a kérdéses szerződésre irányadó jog szabályozza.

(2)   Az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az Ügynökség által kötött valamely szerződésben található bármilyen választottbírósági kikötés alapján ítéletet hozzon.

(3)   Nem szerződéses felelősség esetén az Ügynökség a tagállamok jogrendszereinek közös általános elveivel összhangban téríti meg az ügyosztályai vagy személyzete által a feladataik teljesítése során okozott károkat.

(4)   A (3) bekezdésben említett kártérítéssel összefüggő jogviták elbírálására az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel.

67. cikk

Nyelvhasználat

(-1)
     
  Az Ügynökség és a kérelmező közötti, fordítási követelményekre vonatkozó bármely megállapodás sérelme nélkül a kérelmezők, valamint a tanúsítványok és engedélyek birtokosai által a 12., 16., 17. és 18. cikknek megfelelően az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok részére e tanúsítványok és engedélyek vizsgálata céljából szolgáltatott dokumentumokat minden olyan ország összes uniós hivatalos nyelvére lefordítva kell átadni, amelyet a gördülőállomány használati területe és a vasúttársaság működési területe érint. Az érintett ország számára mindegyik fordítás bizonyító erejű, még az 56.cikk hatálya alá tartozó eljárások esetében is. Az engedélyt és a tanúsítványt e tagállamok összes uniós nyelvén ki kell bocsátani. [Mód. 143]

(1)   Az Ügynökségre az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet (20) rendelkezései alkalmazandók
  , amennyiben a 67
  . 
  cikk (-1) bekezdése nem alkalmazandó
  . [Mód. 144]

(2)   Az Ügynökség működéséhez szükséges fordítási szolgáltatásokat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.

68. cikk

Harmadik országok részvétele az Ügynökség munkájában

(1)   Az Ügynökség a 40. cikk sérelme nélkül nyitott az olyan harmadik országok , elsősorban az európai szomszédságpolitika és a bővítési politika hatálya alá tartozó azon országok, valamint azon EFTA-tagországok részvételére, amelyek megállapodást kötöttek az Unióval, amelynek értelmében az érintett országok az e rendelet hatálya alá tartozó területen elfogadták és alkalmazzák az uniós jogszabályokat vagy az azoknak megfelelő nemzeti rendelkezéseket.
  Ez a bekezdés elsősorban az európai szomszédságpolitika és az uniós bővítési politika hatálya alá tartozó országokra, valamint az EFTA-tagországokra vonatkozik. [Mód. 145]

(2)   Az (1) bekezdésben említett megállapodások vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően az Ügynökség és a harmadik országok szabályokat dolgoznak ki, amelyek meghatározzák az ezen országoknak az Ügynökség munkájában való részvételére vonatkozó részletes szabályokat, különösen e részvétel jellegét és mértékét. Ezek a szabályok rendelkezéseket tartalmaznak a pénzügyi hozzájárulásra és a személyzetre vonatkozóan. Rendelkezhetnek az igazgatótanácsban való, szavazati jog nélküli képviseletről.

Az Ügynökség a Bizottság jóváhagyásának kézhezvételét és az igazgatótanáccsal folytatott konzultációt követően aláírja a szabályokat.

68a. cikk

Összeférhetetlenség

(1)
     
  Az ügyvezető igazgató, valamint a tagállamok és a Bizottság által ideiglenesen kiküldött tisztviselők kötelezettségvállalási nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek, amelyben nyilatkoznak a függetlenségüket esetleg befolyásoló mindenfajta közvetlen vagy közvetett érdekeltségük hiányáról. Ezeket a nyilatkozatokat tisztségük elfoglalásakor írásban kell megtenniük, és személyi helyzetük megváltozása esetén meg kell újítaniuk. Az igazgatótanács, a végrehajtó tanács és a fellebbezési tanács tagjai szintén megteszik ezeket a nyilatkozatokat, és az életrajzukkal együtt nyilvánosságra hozzák azokat. Az Ügynökség a weboldalán közzéteszi a 42. cikkben meghatározott testületek tagjainak, valamint külső és belső szakértőinek jegyzékét.

(2)
     
  Az igazgatótanács az összeférhetetlenség eseteinek a kezelése és elkerülése érdekében politikát hajt végre, amely legalább az alábbiakat foglalja magában:

| a) | az érdekeltségi nyilatkozat kezelésére és hitelességének megállapítására vonatkozó elvek, például a közzétételükre vonatkozó szabályok a 77. cikk figyelembevételével; |
| --- | --- |

a)

az érdekeltségi nyilatkozat kezelésére és hitelességének megállapítására vonatkozó elvek, például a közzétételükre vonatkozó szabályok a 77. cikk figyelembevételével;

| b) | az összeférhetetlenség eseteivel kapcsolatos kötelező képzés előírása az Ügynökség személyzete, valamint a kirendelt nemzeti szakértők számára; |
| --- | --- |

b)

az összeférhetetlenség eseteivel kapcsolatos kötelező képzés előírása az Ügynökség személyzete, valamint a kirendelt nemzeti szakértők számára;

| c) | az ajándékokra és a meghívásokra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

c)

az ajándékokra és a meghívásokra vonatkozó szabályok;

| d) | részletes szabályok az Ügynökség személyzete és tagjai számára az Ügynökséggel folytatott munkaviszony megszűnése utáni összeférhetetlenségről; |
| --- | --- |

d)

részletes szabályok az Ügynökség személyzete és tagjai számára az Ügynökséggel folytatott munkaviszony megszűnése utáni összeférhetetlenségről;

| e) | az Ügynökség határozatainak átláthatóságára vonatkozó szabályok, beleértve az Ügynökség szerveinek jegyzőkönyveit is, amelyeket az érzékeny, a minősített és a kereskedelmi információk figyelembevételével nyilvánosságra kell hozni; továbbá |
| --- | --- |

e)

az Ügynökség határozatainak átláthatóságára vonatkozó szabályok, beleértve az Ügynökség szerveinek jegyzőkönyveit is, amelyeket az érzékeny, a minősített és a kereskedelmi információk figyelembevételével nyilvánosságra kell hozni; továbbá

| f) | az Ügynökség önállóságának és függetlenségének védelmére irányuló szankciók és mechanizmusok. |
| --- | --- |

f)

az Ügynökség önállóságának és függetlenségének védelmére irányuló szankciók és mechanizmusok.

Az Ügynökségnek ügyelnie kell arra, hogy fenntartsa a kockázatok és az előnyök közötti egyensúlyt, különös tekintettel a legjobb technikai tanácsadás és szakértelem megszerzésére irányuló célkitűzésre, valamint az összeférhetetlenség eseteinek kezelésére. Amikor az ügyvezető igazgató ezzel a rendelettel összhangban jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, tájékoztatja őket e politika végrehajtásával kapcsolatban is. [Mód. 146]

69. cikk

Együttműködés a nemzeti hatóságokkal és szervekkel
  [Mód. 147]

(1)   Az Ügynökség a 12., 16., 17. és 18. cikk végrehajtásához kapcsolódóan megállapodásokat köthet az érintett nemzeti hatóságokkal, különösen a nemzeti biztonsági hatóságokkal és más illetékes szervekkel.
  Ezekben a megállapodásokban akár több nemzeti biztonsági hatóság is részt vehet. [Mód. 148]

(2)   A megállapodások keretében az Ügynökség egyes feladatait
  és felelősségi köreit
  , például az akták ellenőrzését és összeállítását, a műszaki kompatibilitás ellenőrzését, a látogatásokat és a műszaki tanulmányok kidolgozását kiszervezheti

  átruházhatja
  a nemzeti hatóságokhoz

  hatóságokra
  . [Mód. 149]

(2a)
     
  Hasonlóképpen, a nemzeti biztonsági hatóságok a(z) ... irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 20. cikke és a(z) ... irányelv [a vasúti biztonságról szóló irányelv] 16. cikkének (2) bekezdése értelmében ráruházott feladatokon kívüli egyéb feladatok ellátásával bízhatja meg az Ügynökséget. [Mód. 150]

(3)   Az Ügynökség gondoskodik arról, hogy a megállapodások tartalmazzák legalább a szolgáltatási feladatok és feltételek pontos leírását, az ezek nyújtására vonatkozó határidőket, valamint a díjak mértékét és a fizetési ütemezést.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdésben ismertetett megállapodások nem érintik

  megállapodásoknak egyértelműen meg kell határozniuk
  az Ügynökség
  és a nemzeti biztonsági hatóságok kötelezettségének mértékét az egyes szerződéses felek által a megállapodásokban meghatározottak szerint végzett feladatok tekintetében. Ez nem érinti az Ügynökség
  12., 16., 17. és 18. cikkben előírt feladatainak ellátására való átfogó kötelezettségét. [Mód. 151]

70. cikk

Átláthatóság

Az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (21) kell alkalmazni.

Az igazgatótanács legkésőbb [...]-ig elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtásához szükséges végrehajtási rendelkezéseket.

Az Ügynökség által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke alapján elfogadott határozatokkal szemben a Szerződés 228. cikke alapján az ombudsmannál panasznak, továbbá a Szerződés 263. cikke alapján az Európai Unió Bíróságánál keresetindításnak van helye.

A személyes adatok Ügynökség általi feldolgozásakor a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (22) kell alkalmazni.

71. cikk

A minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályok

Az Ügynökség a Bizottságnak az EU-minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok védelmére vonatkozó – a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (23) mellékletében meghatározott – biztonsági szabályaiban foglalt biztonsági elveket alkalmazza. Ennek keretében többek között rendelkezik az ilyen adatok cseréjéről, feldolgozásáról és tárolásáról.

72. cikk

Csalás elleni küzdelem és a teljesítmény nyomon követése [Mód. 152]

(1)   Az 1073/1999/EK rendelet szerinti csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem céljából az Ügynökség e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz, és az e megállapodás mellékletében található minta alapján elfogadja az Ügynökség személyzetére alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.

(2)   Az Európai Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.

(2a)
     
  Az Európai Számvevőszék ellenőrzések és vizsgálatok keretében figyelemmel kíséri az Ügynökség teljesítményét és döntéshozatalát. [Mód. 153]

(3)   Az 1073/1999/EK rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (24) megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az OLAF-vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az Ügynökség által finanszírozott támogatásokkal vagy szerződésekkel kapcsolatban csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység révén sérültek-e az Unió pénzügyi érdekei.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül az Ügynökség harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásaiban, szerződéseiben, támogatási megállapodásaiban és támogatási határozataiban az Európai Számvevőszéket és az OLAF-ot külön rendelkezés útján kifejezetten fel kell hatalmazni arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően ilyen ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek.

13. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

73. cikk

A 12., 16., 17., és 18. és 41. cikkhez kapcsolódó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok [Mód. 154]

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 74. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 12., 16., 17. és 18. cikk szerinti díjakra és illetékekre vonatkozóan.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések meghatározzák különösen a 12., 16., 17. és 18. cikk szerinti díj- és illetékköteles ügyeket, a díjak és illetékek összegét és megfizetésük módját.

(3)   Díj- és illetékkötelesek a következők:

| a) | a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembe helyezésére vonatkozó engedélyek, a járművekre és járműtípusokra vonatkozó, adott esetben a hálózatokkal vagy vonalakkal való kompatibilitást is jelző forgalombahelyezési engedélyek kiadása és megújítása; |
| --- | --- |

a)

a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembe helyezésére vonatkozó engedélyek, a járművekre és járműtípusokra vonatkozó, adott esetben a hálózatokkal vagy vonalakkal való kompatibilitást is jelző forgalombahelyezési engedélyek kiadása és megújítása;

| b) | biztonsági tanúsítványok kiadása és megújítása; |
| --- | --- |

b)

biztonsági tanúsítványok kiadása és megújítása;

| c) | szolgáltatásnyújtás; ezek díjai az egyes szolgáltatások nyújtásának tényleges költségét tükrözik; |
| --- | --- |

c)

szolgáltatásnyújtás; ezek díjai az egyes szolgáltatások nyújtásának tényleges költségét tükrözik;

| d) | kérelmek feldolgozása. |
| --- | --- |

d)

kérelmek feldolgozása.

Minden díjat és illetéket euróban kell kifejezni és kifizetni.

(4)   A

  Az Ügynökséget megillető
  díjak és illetékek összegét olyan szinten határozzák meg, amely biztosítja, hogy az azokból származó bevétel elegendő a nyújtott szolgáltatások teljes költségének fedezésére. E költség tükrözi különösen a (3) bekezdésben említett tevékenységekben részt vevő ügynökségi alkalmazottakra fordított összes kiadást, többek között az alkalmazottak arányos nyugdíjjárulékait.. Amennyiben a díjakból és illetékekből fedezett szolgáltatás nyújtásából fakadóan visszatérő jelleggel jelentős egyensúlytalanság keletkezik, a díjak és illetékek összege szintjének ellenőrzését kötelezővé kell tenni. [Mód. 155]

(4a)
     
  A Bizottság továbbá felhatalmazást kap a 41. cikk alkalmazásában a vasúti alkatrészek szabványosítására vonatkozó 74. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. [Mód. 156]

74. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottság 73. cikkben említett, felhatalmazása

  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására irányuló felhatalmazást az
  e rendelet hatálybalépésének időpontjától határozatlan időre szól

  számított ötéves időszakra ruházzák át a Bizottságra
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam lejárta előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben a jelentést megkapták, és az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra
  . [Mód. 157]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 73. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 73. cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítést követő [két hónapos] időtartamon belül nem emel ellene kifogást, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam [2 hónappal] meghosszabbodik.

75. cikk

A bizottsági eljárás

A Bizottságot munkájában a 96/48/EK tanácsi irányelv (25) 21. cikkével létrehozott bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

Az e cikkre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikke alkalmazandó.

76. cikk

Értékelés és felülvizsgálat

(1)   A Bizottság e rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül, majd azt követően ötévente értékelést rendel meg, hogy felmérje különösen az Ügynökség és az ügynökségi munkamódszerek hatását, eredményességét és hatékonyságát.
  Az értékelés figyelembe veszi a vasúti ágazat, a szociális partnerek és a fogyasztóvédelmi szervezetek képviselőinek álláspontját.
  Az értékelés megvizsgálja különösen az Ügynökség megbízatása módosításának szükségességét és az ilyen módosítás költségvetési vonzatait. [Mód. 158]

(2)   A Bizottság az értékelő jelentést és a jelentéssel kapcsolatos következtetéseit továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak. Az értékelés megállapításait közzéteszik.

(3)   Minden második értékelés alkalmával az Ügynökség által a célkitűzései, megbízatása és feladatai tekintetében elért eredményeket is értékelik.

77. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az Ügynökség a 881/2004/EK rendelettel létrehozott Európai Vasúti Ügynökség helyébe lép és a tulajdoni jogok, megállapodások, jogi kötelezettségek, munkaszerződések, pénzügyi kötelezettségvállalások és minden felelősség tekintetében annak jogutódjaként jár el.

(2)   A 43. cikktől eltérve az igazgatási tanácsnak a 881/2004/EK rendelet értelmében e rendelet hatálybalépése előtt kijelölt tagjai hivatali idejük lejártáig az igazgatótanács tagjaiként hivatalban maradnak.

A 49. cikktől eltérve a 881/2004/EK rendelet alapján kinevezett ügyvezető igazgató hivatali idejének lejártáig hivatalban marad.

(3)   A 61. cikktől eltérve az e rendelet hatálybalépésekor hatályos munkaszerződéseket lejáratuk napjáig tiszteletben kell tartani.

(3a)
     
  Az Ügynökségnek e rendelet hatálybalépését követő egy éven belül el kell látnia a 12., 16., 17. és 18. cikk szerinti, tanúsítással és engedélyezéssel kapcsolatos feladatait. Az említett időpontig a tagállamok továbbra is nemzeti jogszabályaikat alkalmazzák. [Mód. 159]

(3b)
     
  A 77. cikk (3a) bekezdésében meghatározott időszaktól számított további három éven belül a kérelmezők fordulhatnak az Ügynökséghez vagy a nemzeti biztonsági hatóságokhoz. Ezen időszak alatt a nemzeti biztonsági hatóságok a 2008/57/EK és 2004/49/EK irányelvekkel összhangban és a 12., 16. és 17. cikktől eltérve továbbra is kiállíthatnak tanúsítványokat és engedélyeket. [Mód. 160]

(3c)
     
  A(z) ... irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 10. cikkének (2a) bekezdésében és a(z) irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 20. cikkének (9a) bekezdésében említett esetekben a nemzeti biztonsági hatóságok továbbra is kibocsáthatnak tanúsítványokat és engedélyeket az e cikk (3b) bekezdésében említett időszakot követően, a cikkekben meghatározott feltételek szerint. [Mód. 161]

78. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 881/2004/EK rendelet hatályát veszti.

79. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazható valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

1

(2)  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. február 26-i álláspontja.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/57/EK irányelve (2008. június 17.) a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 191., 2008.7.18., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1692/96/EK határozata (1996. július 23.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról (HL L 228., 1996.9.9., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1073/1999/EK rendelete (1999. május 25.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról (HL L 136., 1999.5.31., 1. o.).

8

(9)  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/59/EK irányelve (2007. október 23.) a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről (HL L 315., 2007.12.3., 51. o.).

11

(12)  A Bizottság 98/500/EK határozata (1998. május 20.) a szociális partnerek közötti európai szintű párbeszéd előmozdítására irányuló ágazati párbeszédbizottságok létrehozásáról (HL L 225., 1998.8.12., 27. o.).

12

(13)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

13

Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.)

14

(15)  A Bizottsági 2012/88/EU határozata (2012. január 25.) a transzeurópai vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásról i (HL L 51., 2012.2.23., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 913/2010/EU rendelete (2010. szeptember 22.) a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról (HL L 276., 2010.10.20., 22. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 1371/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (HL L 315., 2007.12.3., 14. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

18

(19)  A Bizottság 2343/2002/EK, Euratom rendelete (2002. december 23.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről (HL L 357., 2002.12.31., 72. o.).

19

(20)  HL 17., 1958.10.6., 385. o.

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

22

(23)  A Bizottság 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozata (2001. november 29.) az eljárási szabályzatának módosításáról (HL L 317., 2001.12.3., 1. o.).

23

(24)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

24

(25)  A Tanács 96/48/EK irányelve (1996. július 23.) a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 235., 1996.9.17., 6. o.).

25

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/565 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/565

---

P7_TA(2014)0152

A vasúti vállalkozások elszámolásainak normalizálása ***I

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a vasúti vállalkozások elszámolásainak normalizálására vonatkozó közös szabályokról szóló 1192/69/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0026 – C7-0026/2013 – 2013/0013(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/57)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0026), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0026),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 91. és 109. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0026/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 91. és 109. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0026/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2013. június 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2013. június 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2013. október 8-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2013. október 8-i véleményére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0472/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0472/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

(2)  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0013

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a vasúti vállalkozások elszámolásainak normalizálására vonatkozó közös szabályokról szóló 1192/69/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. és 109. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az 1192/69/EGK tanácsi rendelet (4) 36 név szerint felsorolt vasúti vállalkozás esetében lehetővé teszi az olyan kötelezettségekkel kapcsolatos kifizetések pénzügyi ellentételezését, amelyek más közlekedési módok vállalkozásait nem terhelik. Az elszámolást normalizáló szabályok pontos alkalmazásának eredményeképpen a tagállamok mentességet kaptak az állami támogatásokkal kapcsolatban fennálló értesítési kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(1)

Az 1192/69/EGK tanácsi rendelet (4) 36 név szerint felsorolt vasúti vállalkozás esetében lehetővé teszi az olyan kötelezettségekkel kapcsolatos kifizetések pénzügyi ellentételezését, amelyek más közlekedési módok vállalkozásait nem terhelik. Az elszámolást normalizáló szabályok pontos alkalmazásának eredményeképpen a tagállamok mentességet kaptak az állami támogatásokkal kapcsolatban fennálló értesítési kötelezettség alól.

| (2) | Európai szintű jogalkotási intézkedések sora került elfogadásra azzal a céllal, hogy megnyissák a verseny előtt a vasúti teherszállítás és a nemzetközi vasúti személyszállítás piacait, és hogy a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) (5) révén meghatározzanak bizonyos alapelveket többek között arra vonatkozóan, hogy a vasúti vállalkozások kereskedelmi elvek alapján működjenek, a kapacitáskiosztásért és a vasúti infrastruktúráért felelős szervezetek el legyenek különítve a vasúti szolgáltatást nyújtó szervezetektől, megvalósuljon e szervezetek számviteli elkülönülése is, továbbá hogy bármely, az európai uniós kritériumoknak megfelelően engedélyezett vasúti vállalkozás méltányos és megkülönböztetésmentes feltételek mellett férhessen hozzá a vasúti infrastruktúrához, illetve hogy a pályahálózat-működtetők állami finanszírozásban részesülhessenek.
  A 2012/34/EU irányelv nemzeti jogba való átültetésének határideje: 2015. június 16. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(2)

Európai szintű jogalkotási intézkedések sora került elfogadásra azzal a céllal, hogy megnyissák a verseny előtt a vasúti teherszállítás és a nemzetközi vasúti személyszállítás piacait, és hogy a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) (5) révén meghatározzanak bizonyos alapelveket többek között arra vonatkozóan, hogy a vasúti vállalkozások kereskedelmi elvek alapján működjenek, a kapacitáskiosztásért és a vasúti infrastruktúráért felelős szervezetek el legyenek különítve a vasúti szolgáltatást nyújtó szervezetektől, megvalósuljon e szervezetek számviteli elkülönülése is, továbbá hogy bármely, az európai uniós kritériumoknak megfelelően engedélyezett vasúti vállalkozás méltányos és megkülönböztetésmentes feltételek mellett férhessen hozzá a vasúti infrastruktúrához, illetve hogy a pályahálózat-működtetők állami finanszírozásban részesülhessenek.
  A 2012/34/EU irányelv nemzeti jogba való átültetésének határideje: 2015. június 16. [Mód. 1]

| (3) | Az 1192/69/EGK rendelet nincs összhangban, sőt összeegyeztethetetlen a jelenleg hatályban lévő jogalkotási intézkedésekkel. Megjegyzendő különösen, hogy a liberalizált piac összefüggésében, ahol a vasúti vállalkozások közvetlenül versenyeznek a név szerint felsorolt vasúti vállalkozásokkal, a vállalkozások e két csoportja között a továbbiakban nem helyénvaló megkülönböztetést alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1192/69/EGK rendelet nincs összhangban, sőt összeegyeztethetetlen a jelenleg hatályban lévő jogalkotási intézkedésekkel. Megjegyzendő különösen, hogy a liberalizált piac összefüggésében, ahol a vasúti vállalkozások közvetlenül versenyeznek a név szerint felsorolt vasúti vállalkozásokkal, a vállalkozások e két csoportja között a továbbiakban nem helyénvaló megkülönböztetést alkalmazni.

| (4) | Mindebből következik, hogy az EU jogrendjében meglévő következetlenségek felszámolása érdekében az 1192/69/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni: ily módon egy immár elavult jogi aktus megszüntetése elősegíti a szabályozás egyszerűsödését, |
| --- | --- |

(4)

Mindebből következik, hogy az EU jogrendjében meglévő következetlenségek felszámolása érdekében az 1192/69/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni: ily módon egy immár elavult jogi aktus megszüntetése elősegíti a szabályozás egyszerűsödését,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1192/69/EGK rendelet hatályát veszti.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon

  kihirdetése után két évvel
  lép hatályba. [Mód. 2]

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ..., .

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

1

(2)  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. február 26-i álláspontja.

3

(4)  A Tanács 1192/69/EGK rendelete (1969. június 26.) a vasúti vállalkozások elszámolásainak normalizálására vonatkozó közös szabályokról (HL L 156., 1969.6.28., 8.o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (átdolgozás) (

  HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

5

HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/567 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/567

---

P7_TA(2014)0153

A polgári légi közlekedésben előforduló események jelentése ***I

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a polgári légiközlekedési események jelentéséről, a 996/2010/EU rendelet módosításáról és a 2003/42/EK irányelv, az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0776 – C7-0418/2012 – 2012/0361(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/58)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0776), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0776),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0418/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0418/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. április 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. április 17-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 2-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 2-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0317/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0317/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 198., 2013.7.10., 73. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0361

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a polgári légi közlekedési események jelentéséről, elemzéséről és nyomon követéséről, valamint a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 376/2014/EU rendelet.)

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/568 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/568

---

P7_TA(2014)0154

A fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítése ***I

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0316 – C7-0174/2013 – 2013/0165(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/59)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0316), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0316),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0174/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0174/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményeire (A7–0106/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményeire (A7–0106/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 341., 2013.11.21., 47. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0165

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1]

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel az európai adatvédelmi biztos véleményére,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) átfogó uniós típus-jóváhagyási rendszert hozott létre a gépjárművekre. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) átfogó uniós típus-jóváhagyási rendszert hozott létre a gépjárművekre.

| (2) | A gépjárművek típusjóváhagyására vonatkozó műszaki előírások uniós szintű harmonizálására már számos biztonsági és környezetvédelmi szempont tekintetében sor került annak érdekében, hogy az Unióban mindenütt biztosítva legyen a közúti közlekedés biztonsága. |
| --- | --- |

(2)

A gépjárművek típusjóváhagyására vonatkozó műszaki előírások uniós szintű harmonizálására már számos biztonsági és környezetvédelmi szempont tekintetében sor került annak érdekében, hogy az Unióban mindenütt biztosítva legyen a közúti közlekedés biztonsága.

| (2a) | A közúti közlekedés biztonsága terén 2003 óta a kiemelt uniós prioritások közé tartozik egy olyan fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítése, amely minden járműben és minden tagállamban rendelkezésre áll. E célkitűzés elérése érdekében a kiépítés önkéntes alapon való megközelítésének részeként egy sor kezdeményezés elindítására került sor, de ezek eddig még nem eredményeztek kellő előrelépést. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(2a)

A közúti közlekedés biztonsága terén 2003 óta a kiemelt uniós prioritások közé tartozik egy olyan fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítése, amely minden járműben és minden tagállamban rendelkezésre áll. E célkitűzés elérése érdekében a kiépítés önkéntes alapon való megközelítésének részeként egy sor kezdeményezés elindítására került sor, de ezek eddig még nem eredményeztek kellő előrelépést. [Mód. 2]

| (3) | A közúti közlekedésbiztonság további javítása érdekében az „e-segélyhívó: nem várhat tovább a rendszer kiépítése”
   (4)
  című
  , 2009. augusztus 21-i bizottsági
  közlemény új intézkedéseket javasol, hogy felgyorsítsa

  elterjessze
  a fedélzeti segélyhívó elterjesztését

  szolgáltatást
  az Unióban. A javasolt intézkedések egyike kötelezővé tenné a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerek beépítését minden új gépjárműbe, a 2007/46/EK irányelv II. mellékletében meghatározott M1 és N1 jármű-kategóriával kezdve. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(3)

A közúti közlekedésbiztonság további javítása érdekében az „e-segélyhívó: nem várhat tovább a rendszer kiépítése”
   (4)
  című
  , 2009. augusztus 21-i bizottsági
  közlemény új intézkedéseket javasol, hogy felgyorsítsa

  elterjessze
  a fedélzeti segélyhívó elterjesztését

  szolgáltatást
  az Unióban. A javasolt intézkedések egyike kötelezővé tenné a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerek beépítését minden új gépjárműbe, a 2007/46/EK irányelv II. mellékletében meghatározott M1 és N1 jármű-kategóriával kezdve. [Mód. 3]

| (4) | 2012. július 3-án az Európai Parlament jóváhagyta a „Jelentés az e-segélyhívó szolgáltatásról: egy új 112-es szolgáltatás a polgárok számára” című jelentést, amelyben sürgette a Bizottságot, hogy a 2007/46/EK irányelv keretében terjesszen elő javaslatot annak érdekében, hogy 2015-ig kötelezően bevezessék a közszolgáltatásként működő, a 112-n alapuló e-segélyhívó rendszert. |
| --- | --- |

(4)

2012. július 3-án az Európai Parlament jóváhagyta a „Jelentés az e-segélyhívó szolgáltatásról: egy új 112-es szolgáltatás a polgárok számára” című jelentést, amelyben sürgette a Bizottságot, hogy a 2007/46/EK irányelv keretében terjesszen elő javaslatot annak érdekében, hogy 2015-ig kötelezően bevezessék a közszolgáltatásként működő, a 112-n alapuló e-segélyhívó rendszert.

| (4a) | Továbbra is szükség van arra, hogy az Európai Unió egész területén javítsák a 112-es segélyhívószám működését annak érdekében, hogy vészhelyzetekben gyors és hatékony segítséget nyújthasson. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(4a)

Továbbra is szükség van arra, hogy az Európai Unió egész területén javítsák a 112-es segélyhívószám működését annak érdekében, hogy vészhelyzetekben gyors és hatékony segítséget nyújthasson. [Mód. 4]

| (5) | Az uniós e-segélyhívó szolgáltatás bevezetése várhatóan csökkenteni fogja az Unióban a közúti halálesetek számát, illetve kevesebb súlyos sérültje lesz a közúti baleseteknek
  , a sürgősségi segélyhívó szolgálatok korai értesítésének köszönhetően
  . Az

  A 112-es hívószámú fedélzeti
  e-segélyhívó rendszer kötelező bevezetése
  – az e-segélyhívások továbbítására szolgáló elektronikus hírközlő hálózatok és az e-segélyhívások fogadására szolgáló közbiztonsági válaszpontok (KBVP-k) kötelező és összehangolt infrastrukturális fejlesztésével együtt –
  mindenki számára elérhetővé tenné a szolgáltatást, és így hozzájárulna az emberi szenvedés

  a halálesetek és súlyos sérülések számának
  , valamint az egészségügyi
  vonatkozású, a balesetek okozta torlódásokhoz kapcsolódó
  és egyéb költségek csökkentéséhez. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(5)

Az uniós e-segélyhívó szolgáltatás bevezetése várhatóan csökkenteni fogja az Unióban a közúti halálesetek számát, illetve kevesebb súlyos sérültje lesz a közúti baleseteknek
  , a sürgősségi segélyhívó szolgálatok korai értesítésének köszönhetően
  . Az

  A 112-es hívószámú fedélzeti
  e-segélyhívó rendszer kötelező bevezetése
  – az e-segélyhívások továbbítására szolgáló elektronikus hírközlő hálózatok és az e-segélyhívások fogadására szolgáló közbiztonsági válaszpontok (KBVP-k) kötelező és összehangolt infrastrukturális fejlesztésével együtt –
  mindenki számára elérhetővé tenné a szolgáltatást, és így hozzájárulna az emberi szenvedés

  a halálesetek és súlyos sérülések számának
  , valamint az egészségügyi
  vonatkozású, a balesetek okozta torlódásokhoz kapcsolódó
  és egyéb költségek csökkentéséhez. [Mód. 5]

| (5a) | Az e-segélyhívó rendszer több, az emberélet védelmét szolgáló szereplőből álló fontos struktúra. Rendkívül fontos ezért, hogy a felhasználók teljes körű bizalmának és az e-segélyhívó rendszerek zavartalan működésének biztosítása érdekében e rendelet rendelkezzen a felelősség kérdéséről. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(5a)

Az e-segélyhívó rendszer több, az emberélet védelmét szolgáló szereplőből álló fontos struktúra. Rendkívül fontos ezért, hogy a felhasználók teljes körű bizalmának és az e-segélyhívó rendszerek zavartalan működésének biztosítása érdekében e rendelet rendelkezzen a felelősség kérdéséről. [Mód. 6]

| (6) | A pontos és megbízható helymeghatározási információk
  vészhelyzetben történő
  biztosítása nélkülözhetetlen eleme a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer hatékony működésének. Ezért helyénvaló előírni, hogy a rendszer kompatibilis legyen a műholdas navigációs programok, többek között az európai
  műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK 
  különösen az 1285/2013/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározott
  , a
  Galileo- és
  az
  EGNOS-programok alapján létrehozott rendszerek által nyújtott szolgáltatásokkal. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(6)

A pontos és megbízható helymeghatározási információk
  vészhelyzetben történő
  biztosítása nélkülözhetetlen eleme a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer hatékony működésének. Ezért helyénvaló előírni, hogy a rendszer kompatibilis legyen a műholdas navigációs programok, többek között az európai
  műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK 
  különösen az 1285/2013/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározott
  , a
  Galileo- és
  az
  EGNOS-programok alapján létrehozott rendszerek által nyújtott szolgáltatásokkal. [Mód. 7]

| (7) | A
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer kötelező beszerelése először csak az új
  típusú
  személygépjárművekre és a könnyű haszongépjárművekre (M1 és N1 kategória) vonatkozik majd, amelyek esetében már létezik a szükséges aktiváló mechanizmus.
  A Bizottságnak – adott esetben egy jogalkotási javaslat benyújtása érdekében –tovább kell vizsgálnia a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer alkalmazására vonatkozó követelmény közeljövőbeli kiterjesztésének lehetőségét, hogy más járműkategóriákra, például nehéz tehergépjárművekre, autóbuszokra és motorkerékpárokra, illetve mezőgazdasági traktorokra is kiterjedjen. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(7)

A
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer kötelező beszerelése először csak az új
  típusú
  személygépjárművekre és a könnyű haszongépjárművekre (M1 és N1 kategória) vonatkozik majd, amelyek esetében már létezik a szükséges aktiváló mechanizmus.
  A Bizottságnak – adott esetben egy jogalkotási javaslat benyújtása érdekében –tovább kell vizsgálnia a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer alkalmazására vonatkozó követelmény közeljövőbeli kiterjesztésének lehetőségét, hogy más járműkategóriákra, például nehéz tehergépjárművekre, autóbuszokra és motorkerékpárokra, illetve mezőgazdasági traktorokra is kiterjedjen. [Mód. 8]

| (7a) | Elő kell mozdítani a 2015 októbere után gyártandó meglévő járműtípusoknak a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel való felszerelését a rendszer elterjesztése érdekében. A 2015. október 1-je előtt típusjóváhagyáson átesett járművek esetében sor kerülhet e-segélyhívó rendszer önkéntes alapú, utólagos felszerelésére. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(7a)

Elő kell mozdítani a 2015 októbere után gyártandó meglévő járműtípusoknak a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel való felszerelését a rendszer elterjesztése érdekében. A 2015. október 1-je előtt típusjóváhagyáson átesett járművek esetében sor kerülhet e-segélyhívó rendszer önkéntes alapú, utólagos felszerelésére. [Mód. 9]

| (7b) | A 112-es egységes európai segélyhívó számon („112-es segélyhívó szám”) alapuló, az Unió egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható e-segélyhívó közszolgáltatás az e-segélyhívó magánszolgáltatásokkal (harmadik fél szolgáltatása által támogatott e-segélyhívó rendszerekkel) párhuzamosan létezhet, feltéve, hogy a fogyasztóknak nyújtott szolgáltatás folyamatosságának biztosításához szükséges intézkedéseket elfogadják. A 112-es hívószámú e-segélyhívó közszolgáltatás folyamatosságának minden tagállamban, a jármű teljes élettartama során történő biztosítása és annak garantálása érdekében, hogy a 112-es hívószámú e-segélyhívó közszolgáltatás mindig automatikusan rendelkezésre álljon, minden járművet fel kell szerelni a 112-es hívószámú e-segélyhívó közszolgáltatással, függetlenül attól, hogy a jármű vásárlója e-segélyhívó magánszolgáltatást választ-e vagy sem. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(7b)

A 112-es egységes európai segélyhívó számon („112-es segélyhívó szám”) alapuló, az Unió egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható e-segélyhívó közszolgáltatás az e-segélyhívó magánszolgáltatásokkal (harmadik fél szolgáltatása által támogatott e-segélyhívó rendszerekkel) párhuzamosan létezhet, feltéve, hogy a fogyasztóknak nyújtott szolgáltatás folyamatosságának biztosításához szükséges intézkedéseket elfogadják. A 112-es hívószámú e-segélyhívó közszolgáltatás folyamatosságának minden tagállamban, a jármű teljes élettartama során történő biztosítása és annak garantálása érdekében, hogy a 112-es hívószámú e-segélyhívó közszolgáltatás mindig automatikusan rendelkezésre álljon, minden járművet fel kell szerelni a 112-es hívószámú e-segélyhívó közszolgáltatással, függetlenül attól, hogy a jármű vásárlója e-segélyhívó magánszolgáltatást választ-e vagy sem. [Mód. 10]

| (7c) | A fogyasztók számára valós áttekintést kell nyújtani a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerről és a magánszolgáltatású e-segélyhívó rendszerről az ilyen rendszerrel felszerelt járművek esetében, valamint átfogó és megbízható tájékoztatást kell adni a kínálatban szereplő, magánszolgáltatású fedélzeti segélyhívó vagy vészhelyzeti alkalmazásokhoz kapcsolódó bármely további funkcióról vagy szolgáltatásról, és a szolgáltatás harmadik fél szolgáltatásainak igénybevétele esetén várható szintjéről és a vonatkozó költségekről. A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer általános érdekű közszolgáltatás, ezért minden fogyasztó számára díjmentesen hozzáférhetőnek kell lennie. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(7c)

A fogyasztók számára valós áttekintést kell nyújtani a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerről és a magánszolgáltatású e-segélyhívó rendszerről az ilyen rendszerrel felszerelt járművek esetében, valamint átfogó és megbízható tájékoztatást kell adni a kínálatban szereplő, magánszolgáltatású fedélzeti segélyhívó vagy vészhelyzeti alkalmazásokhoz kapcsolódó bármely további funkcióról vagy szolgáltatásról, és a szolgáltatás harmadik fél szolgáltatásainak igénybevétele esetén várható szintjéről és a vonatkozó költségekről. A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer általános érdekű közszolgáltatás, ezért minden fogyasztó számára díjmentesen hozzáférhetőnek kell lennie. [Mód. 11]

| (8) | A
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer kötelező beszerelésétől függetlenül valamennyi érdekelt félnek – mint például az autógyártóknak és a független szolgáltatóknak – jogában áll, hogy kiegészítő vészhelyzeti és/vagy hozzáadott értéket jelentő szolgáltatásokat kínáljon a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer mellett vagy arra építve. Ezeket a kiegészítő szolgáltatásokat azonban úgy kell megtervezni, hogy ne vonják el fokozottan a járművezető figyelmét
  , valamint ne hátráltassák a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer működését, illetve a a segélyhívó központok hatékony munkáját
  .
  A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszereket és a magánszolgáltatású vagy hozzáadott értéket képviselő e-segélyhívó rendszereket úgy kell megtervezni, hogy közöttük ne kerülhessen sor személyes adatok cseréjére. Ilyen szolgáltatás nyújtása esetén a szolgáltatásnak meg kell felelnie az alkalmazandó biztonsági, védelmi és adatvédelmi jogszabályoknak és mindig választhatónak kell lenniük a fogyasztók számára. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(8)

A
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer kötelező beszerelésétől függetlenül valamennyi érdekelt félnek – mint például az autógyártóknak és a független szolgáltatóknak – jogában áll, hogy kiegészítő vészhelyzeti és/vagy hozzáadott értéket jelentő szolgáltatásokat kínáljon a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer mellett vagy arra építve. Ezeket a kiegészítő szolgáltatásokat azonban úgy kell megtervezni, hogy ne vonják el fokozottan a járművezető figyelmét
  , valamint ne hátráltassák a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer működését, illetve a a segélyhívó központok hatékony munkáját
  .
  A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszereket és a magánszolgáltatású vagy hozzáadott értéket képviselő e-segélyhívó rendszereket úgy kell megtervezni, hogy közöttük ne kerülhessen sor személyes adatok cseréjére. Ilyen szolgáltatás nyújtása esetén a szolgáltatásnak meg kell felelnie az alkalmazandó biztonsági, védelmi és adatvédelmi jogszabályoknak és mindig választhatónak kell lenniük a fogyasztók számára. [Mód. 12]

| (9) | A fogyasztók szabad választása és a tisztességes verseny, valamint az innováció ösztönzése és az Unió információs technológiai ágazata által a globális piacokon elért versenyképesség ösztönzése érdekében a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszernek ingyenesnek kell lennie, a független szolgáltatók hátrányos megkülönböztetése nélkül, és egy olyan kölcsönösen átjárható, nyílt hozzáférésű
  , biztonságos és egységes
  platformon kell alapulnia, amely alkalmas a lehetséges jövőbeli fedélzeti alkalmazások és szolgáltatások nyújtására.
  Mivel ehhez műszaki és jogi támogatásra van szükség, a Bizottságnak az összes érintett érdekelt féllel – többek között járműgyártókkal és független szolgáltatókkal – való konzultációk alapján haladéktalanul meg kell vizsgálnia minden lehetőséget egy nyílt hozzáférésű platform támogatására és biztosítására, és adott esetben e célból jogalkotási javaslatot kell benyújtania. További pontosítással kell szolgálni arra vonatkozóan, hogy a hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokat nyújtó harmadik felek milyen feltételek mellett férhetnek hozzá a 112-es hívószámú fedélzeti rendszerben tárolt adatokhoz. Ezenkívül a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszernek javítási és karbantartási célokra minden független gazdasági szereplő számára ingyenesen és megkülönböztetés nélkül hozzáférhetőnek kell lennie. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(9)

A fogyasztók szabad választása és a tisztességes verseny, valamint az innováció ösztönzése és az Unió információs technológiai ágazata által a globális piacokon elért versenyképesség ösztönzése érdekében a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszernek ingyenesnek kell lennie, a független szolgáltatók hátrányos megkülönböztetése nélkül, és egy olyan kölcsönösen átjárható, nyílt hozzáférésű
  , biztonságos és egységes
  platformon kell alapulnia, amely alkalmas a lehetséges jövőbeli fedélzeti alkalmazások és szolgáltatások nyújtására.
  Mivel ehhez műszaki és jogi támogatásra van szükség, a Bizottságnak az összes érintett érdekelt féllel – többek között járműgyártókkal és független szolgáltatókkal – való konzultációk alapján haladéktalanul meg kell vizsgálnia minden lehetőséget egy nyílt hozzáférésű platform támogatására és biztosítására, és adott esetben e célból jogalkotási javaslatot kell benyújtania. További pontosítással kell szolgálni arra vonatkozóan, hogy a hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokat nyújtó harmadik felek milyen feltételek mellett férhetnek hozzá a 112-es hívószámú fedélzeti rendszerben tárolt adatokhoz. Ezenkívül a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszernek javítási és karbantartási célokra minden független gazdasági szereplő számára ingyenesen és megkülönböztetés nélkül hozzáférhetőnek kell lennie. [Mód. 13]

| (9a) | A kiegészítő fedélzeti alkalmazások vagy szolgáltatások bevezetése nem késleltetheti e rendelet hatálybalépését vagy alkalmazását. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(9a)

A kiegészítő fedélzeti alkalmazások vagy szolgáltatások bevezetése nem késleltetheti e rendelet hatálybalépését vagy alkalmazását. [Mód. 14]

| (10) | A típus-jóváhagyási rendszer teljességének fenntartása érdekében e rendelet alkalmazásában csak azokat a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszereket szabad elfogadni, amelyeken teljes körű vizsgálatot lehet végezni. |
| --- | --- |

(10)

A típus-jóváhagyási rendszer teljességének fenntartása érdekében e rendelet alkalmazásában csak azokat a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszereket szabad elfogadni, amelyeken teljes körű vizsgálatot lehet végezni.

| (10a) | A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer vészhelyzeti rendszerként a lehető legmagasabb szintű megbízhatóságot követeli meg. Biztosítani kell ezért a minimálisan előírt adatok és a hangátvitel pontosságát és a minőséget, illetve a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer hosszú élettartamának és tartósságának garantálása érdekében egységes vizsgálati rendszert kell kidolgozni. A 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (6)

  összhangban rendszeresen időszakos műszaki vizsgálatokat kell végezni. A vizsgálatra vonatkozó részletes rendelkezéseket az említett irányelv vonatkozó mellékletének kell tartalmaznia. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(10a)

A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer vészhelyzeti rendszerként a lehető legmagasabb szintű megbízhatóságot követeli meg. Biztosítani kell ezért a minimálisan előírt adatok és a hangátvitel pontosságát és a minőséget, illetve a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer hosszú élettartamának és tartósságának garantálása érdekében egységes vizsgálati rendszert kell kidolgozni. A 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (6)

  összhangban rendszeresen időszakos műszaki vizsgálatokat kell végezni. A vizsgálatra vonatkozó részletes rendelkezéseket az említett irányelv vonatkozó mellékletének kell tartalmaznia. [Mód. 15]

| (11) | A 2007/46/EK irányelv szerint a kis sorozatban gyártott járművek mentesülnek az utasok frontális ütközés és oldalirányú ütközés esetén való védelmére vonatkozó követelmények alól. Ezért ezekre a járművekre vonatkozóan nem kell előírni, hogy eleget tegyenek az e-segélyhívóval összefüggő
  , e rendeletben meghatározott
  követelményeknek. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(11)

A 2007/46/EK irányelv szerint a kis sorozatban gyártott járművek mentesülnek az utasok frontális ütközés és oldalirányú ütközés esetén való védelmére vonatkozó követelmények alól. Ezért ezekre a járművekre vonatkozóan nem kell előírni, hogy eleget tegyenek az e-segélyhívóval összefüggő
  , e rendeletben meghatározott
  követelményeknek. [Mód. 16]

| (12) | A különleges rendeltetésű járműveknek meg kell felelniük az e-segélyhívóval összefüggő, e rendeletben előírt követelményeknek, hacsak a típusjóváhagyó hatóságok eseti alapon úgy nem ítélik meg, hogy a jármű különleges rendeltetése miatt nem képes eleget tenni az említett követelményeknek.
  [Mód. 17] |
| --- | --- |

(12)

A különleges rendeltetésű járműveknek meg kell felelniük az e-segélyhívóval összefüggő, e rendeletben előírt követelményeknek, hacsak a típusjóváhagyó hatóságok eseti alapon úgy nem ítélik meg, hogy a jármű különleges rendeltetése miatt nem képes eleget tenni az említett követelményeknek.
  [Mód. 17]

| (13) | A 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport által tett és a 2006. szeptember 26-án elfogadott, az e-segélyhívó kezdeményezés adatvédelmi és a magánélet védelmével kapcsolatos vetületeivel foglalkozó
  munkadokumentumban olvasható ajánlások szerint a személyes adatok fedélzeti e-segélyhívó rendszerben történő feldolgozásának meg kell felelnie a személyes adatok védelmére a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben („Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”)irányelv (7)
  előírt szabályoknak
   (8)

  , valamint az Alapjogi Charta 7. és 8. cikke szabályozza a személyes adatoknak az e rendelettel összefüggésben végzett feldolgozását. A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren keresztül minden adatfeldolgozást ezen irányelvek alapján és az illetékes tagállami hatóságok
  , különösen
  pedig a tagállamok által az említett irányelvek alapján kijelölt független közjogi hatóságok felügyelete alatt kell végezni, különösen
  annak garantálása érdekében, hogy a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel felszerelt járművek a 112-es e-segélyhívóval összefüggő rendes működési állapotukban ne legyenek visszakövethetők, folyamatos nyomon követésük ne legyen lehetséges, és a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer által elküldött minimálisan előírt adatok csak a
  közbiztonsági válaszpontok számára a
  vészhívások megfelelő kezeléséhez szükséges legalapvetőbb információkat tartalmazzák
  , ezt követően pedig ne tároljanak személyes adatokat
  .
  Az adatfeldolgozás által érintett beleegyezésével vagy a két fél közötti szerződés alapján a járműbe épített, a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren kívüli egyéb segélyhívó rendszer esetében más feltételek vonatkozhatnak, ám e rendszernek is meg kell felelnie a fent említett irányelveknek. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(13)

A 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport által tett és a 2006. szeptember 26-án elfogadott, az e-segélyhívó kezdeményezés adatvédelmi és a magánélet védelmével kapcsolatos vetületeivel foglalkozó
  munkadokumentumban olvasható ajánlások szerint a személyes adatok fedélzeti e-segélyhívó rendszerben történő feldolgozásának meg kell felelnie a személyes adatok védelmére a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben („Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”)irányelv (7)
  előírt szabályoknak
   (8)

  , valamint az Alapjogi Charta 7. és 8. cikke szabályozza a személyes adatoknak az e rendelettel összefüggésben végzett feldolgozását. A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren keresztül minden adatfeldolgozást ezen irányelvek alapján és az illetékes tagállami hatóságok
  , különösen
  pedig a tagállamok által az említett irányelvek alapján kijelölt független közjogi hatóságok felügyelete alatt kell végezni, különösen
  annak garantálása érdekében, hogy a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel felszerelt járművek a 112-es e-segélyhívóval összefüggő rendes működési állapotukban ne legyenek visszakövethetők, folyamatos nyomon követésük ne legyen lehetséges, és a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer által elküldött minimálisan előírt adatok csak a
  közbiztonsági válaszpontok számára a
  vészhívások megfelelő kezeléséhez szükséges legalapvetőbb információkat tartalmazzák
  , ezt követően pedig ne tároljanak személyes adatokat
  .
  Az adatfeldolgozás által érintett beleegyezésével vagy a két fél közötti szerződés alapján a járműbe épített, a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren kívüli egyéb segélyhívó rendszer esetében más feltételek vonatkozhatnak, ám e rendszernek is meg kell felelnie a fent említett irányelveknek. [Mód. 18]

| (13a) | E rendelet figyelembe veszi a 95/46/EK irányelv által a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport által tett, az e-segélyhívó kezdeményezés adatvédelmi és a magánélet védelmével kapcsolatos vetületeivel foglalkozó 2006. szeptember 26-i munkadokumentumban

   (9)

  olvasható ajánlásokat. [Mód. 19 és 90] |
| --- | --- |

(13a)

E rendelet figyelembe veszi a 95/46/EK irányelv által a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport által tett, az e-segélyhívó kezdeményezés adatvédelmi és a magánélet védelmével kapcsolatos vetületeivel foglalkozó 2006. szeptember 26-i munkadokumentumban

   (9)

  olvasható ajánlásokat. [Mód. 19 és 90]

| (13b) | A műszaki követelményeknek való megfelelés részeként a járműgyártóknak integrálniuk kell a fedélzeti rendszerekbe az adatvédelem műszaki formáit és meg kell felelniük a beépített adatvédelem elvének. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(13b)

A műszaki követelményeknek való megfelelés részeként a járműgyártóknak integrálniuk kell a fedélzeti rendszerekbe az adatvédelem műszaki formáit és meg kell felelniük a beépített adatvédelem elvének. [Mód. 20]

| (14) | Az európai szabványügyi szervezetek – az ETSI és a CEN – közös szabványokat dolgoztak ki az összeurópai e-segélyhívó szolgáltatás kiépítéséhez, amelyeket e rendelet értelmében alkalmazni kell, ami megkönnyíti a fedélzeti e-segélyhívó szolgáltatás technológiai fejlődését, biztosítja a szolgáltatás kölcsönös átjárhatóságát és folytonosságát az Unió egész területén, és csökkenti a bevezetés költségeit az Unió egésze számára. |
| --- | --- |

(14)

Az európai szabványügyi szervezetek – az ETSI és a CEN – közös szabványokat dolgoztak ki az összeurópai e-segélyhívó szolgáltatás kiépítéséhez, amelyeket e rendelet értelmében alkalmazni kell, ami megkönnyíti a fedélzeti e-segélyhívó szolgáltatás technológiai fejlődését, biztosítja a szolgáltatás kölcsönös átjárhatóságát és folytonosságát az Unió egész területén, és csökkenti a bevezetés költségeit az Unió egésze számára.

| (15) | A
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerre vonatkozó közös műszaki követelmények alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a vonatkozó szabványok alkalmazására, a vizsgálatokra, a személyes adatok és a magánélet védelmére, valamint egyes M1 és N1 kategóriájú járművek vagy járműosztályok mentességére vonatkozó részletes szabályok tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is
  , különösen az európai adatvédelmi biztossal, a 29
  .
  cikk alapján létrehozott munkacsoporttal és fogyasztóvédelmi szervezetekkel.
   A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(15)

A
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerre vonatkozó közös műszaki követelmények alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a vonatkozó szabványok alkalmazására, a vizsgálatokra, a személyes adatok és a magánélet védelmére, valamint egyes M1 és N1 kategóriájú járművek vagy járműosztályok mentességére vonatkozó részletes szabályok tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is
  , különösen az európai adatvédelmi biztossal, a 29
  .
  cikk alapján létrehozott munkacsoporttal és fogyasztóvédelmi szervezetekkel.
   A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. [Mód. 21]

| (16) | A járműgyártóknak elegendő időt kell biztosítani arra, hogy alkalmazkodjanak az e rendeletben meghatározott műszaki követelményekhez
  és az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokhoz annak érdekében, hogy képesek legyenek a szükséges vizsgálatok és tesztek adott esetben eltérő feltételek melletti elvégzésére, a követelményeknek megfelelően, hogy ily módon biztosítani tudják a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer teljes megbízhatóságát
  . [Mód. 22] |
| --- | --- |

(16)

A járműgyártóknak elegendő időt kell biztosítani arra, hogy alkalmazkodjanak az e rendeletben meghatározott műszaki követelményekhez
  és az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokhoz annak érdekében, hogy képesek legyenek a szükséges vizsgálatok és tesztek adott esetben eltérő feltételek melletti elvégzésére, a követelményeknek megfelelően, hogy ily módon biztosítani tudják a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer teljes megbízhatóságát
  . [Mód. 22]

| (17) | Ez a rendelet a 2007/46/EK irányelvben előírt EK-típusjóváhagyási eljárással összefüggésben elfogadott új, önálló rendelet, ezért az említett irányelv I., III., IV., VI. és IX. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(17)

Ez a rendelet a 2007/46/EK irányelvben előírt EK-típusjóváhagyási eljárással összefüggésben elfogadott új, önálló rendelet, ezért az említett irányelv I., III., IV., VI. és IX. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (18) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a belső piac megvalósítását az újonnan típusjóváhagyást kapott,
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel felszerelt járművekre vonatkozó közös műszaki követelmények bevezetése révén tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés nagyságrendje miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(18)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a belső piac megvalósítását az újonnan típusjóváhagyást kapott,
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel felszerelt járművekre vonatkozó közös műszaki követelmények bevezetése révén tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés nagyságrendje miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet megállapítja a járművek
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer tekintetében való EK-típusjóváhagyására vonatkozó műszaki követelményeket.

2. cikk

Hatály

Ez a rendelet a 2007/46/EK irányelv II. mellékletének 1.1.1. és 1.2.1. pontjában meghatározott M1 és N1 kategóriájú járművekre vonatkozik.

Ez a rendelet nem vonatkozik a kis sorozatban gyártott járművekre. [Mód. 23]

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 2007/46/EK irányelv 3. cikkében és a 305/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet

   (10)

  2. cikkében foglalt fogalommeghatározásokon kívül az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók: [Mód. 24]

| 1. | „
  a 112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer”: olyan, vagy a járműbe épített érzékelők révén automatikusan, vagy manuálisan bekapcsolódó
  segélyhívó
  rendszer, amely
  a fedélzeti berendezésből, valamint az e-segélyhíváshoz szükséges adattovábbítás indítására, kezelésére és lebonyolítására szolgáló eszközökből áll, amely nyilvános,
  mobil, vezeték nélküli hírközlési hálózatok segítségével
  jeleket bocsát ki annak érdekében, hogy lehetővé tegye a
  minimálisan előírt szabványos adatok továbbítását továbbít, és a 112-es segélyhívó számon alapuló hangátviteli csatorna létrehozását hoz a járműben tartózkodók és egy

  a megfelelő
  közbiztonsági válaszpont között; [Mód. 25. Ez a módosítás a szöveg egészére vonatkozik] |
| --- | --- |

1.

„
  a 112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer”: olyan, vagy a járműbe épített érzékelők révén automatikusan, vagy manuálisan bekapcsolódó
  segélyhívó
  rendszer, amely
  a fedélzeti berendezésből, valamint az e-segélyhíváshoz szükséges adattovábbítás indítására, kezelésére és lebonyolítására szolgáló eszközökből áll, amely nyilvános,
  mobil, vezeték nélküli hírközlési hálózatok segítségével
  jeleket bocsát ki annak érdekében, hogy lehetővé tegye a
  minimálisan előírt szabványos adatok továbbítását továbbít, és a 112-es segélyhívó számon alapuló hangátviteli csatorna létrehozását hoz a járműben tartózkodók és egy

  a megfelelő
  közbiztonsági válaszpont között; [Mód. 25. Ez a módosítás a szöveg egészére vonatkozik]

| 2. | „fedélzeti rendszer”: a fedélzeti berendezés, valamint az e-segélyhíváshoz szükséges adattovábbítás indítására, kezelésére és nyilvános, mobil, vezeték nélküli távközlési hálózaton keresztül történő lebonyolítására szolgáló eszköz együttesen, amely a nyilvános, mobil, vezeték nélküli távközlési hálózaton keresztül kapcsolatot teremt a jármű és az e-segélyhívó szolgáltatást megvalósító eszköz között.
  [Mód. 26 és 80] |
| --- | --- |

2.

„fedélzeti rendszer”: a fedélzeti berendezés, valamint az e-segélyhíváshoz szükséges adattovábbítás indítására, kezelésére és nyilvános, mobil, vezeték nélküli távközlési hálózaton keresztül történő lebonyolítására szolgáló eszköz együttesen, amely a nyilvános, mobil, vezeték nélküli távközlési hálózaton keresztül kapcsolatot teremt a jármű és az e-segélyhívó szolgáltatást megvalósító eszköz között.
  [Mód. 26 és 80]

| 2a. | „e-segélyhívás”: a 112-es segélyhívó számra érkező fedélzeti segélyhívás, amelyet a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren keresztül indítanak; [Mód. 27] |
| --- | --- |

2a.

„e-segélyhívás”: a 112-es segélyhívó számra érkező fedélzeti segélyhívás, amelyet a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren keresztül indítanak; [Mód. 27]

| 2b. | „közbiztonsági válaszpont” vagy KBVP: konkrét helyszín, ahol a beérkező segélyhívások első fogadása történik egy tagállam hatósága vagy az érintett tagállam által elismert magánszervezet felelőssége mellett; [Mód. 28] |
| --- | --- |

2b.

„közbiztonsági válaszpont” vagy KBVP: konkrét helyszín, ahol a beérkező segélyhívások első fogadása történik egy tagállam hatósága vagy az érintett tagállam által elismert magánszervezet felelőssége mellett; [Mód. 28]

| 2c. | „minimálisan előírt adatok”: az EN 15722 szabványban (Közúti szállítási és közlekedési telematika – E-biztonság – Az e-segélyhívó rendszer által küldött minimálisan előírt adatok) meghatározott, az e-segélyhívási KBVP-hez továbbított információk; [Mód. 29] |
| --- | --- |

2c.

„minimálisan előírt adatok”: az EN 15722 szabványban (Közúti szállítási és közlekedési telematika – E-biztonság – Az e-segélyhívó rendszer által küldött minimálisan előírt adatok) meghatározott, az e-segélyhívási KBVP-hez továbbított információk; [Mód. 29]

| 2d. | „fedélzeti eszköz”: olyan állandó jelleggel beépített berendezés a járművön belül, amely hozzáféréssel rendelkezik az e-segélyhívási tranzakciók nyilvános, mobil, vezeték nélküli távközlési hálózaton keresztül történő lebonyolítása céljából a minimálisan előírt adatokhoz szükséges, járművön belüli adatokhoz, illetve ezeket biztosítja; [Mód. 30] |
| --- | --- |

2d.

„fedélzeti eszköz”: olyan állandó jelleggel beépített berendezés a járművön belül, amely hozzáféréssel rendelkezik az e-segélyhívási tranzakciók nyilvános, mobil, vezeték nélküli távközlési hálózaton keresztül történő lebonyolítása céljából a minimálisan előírt adatokhoz szükséges, járművön belüli adatokhoz, illetve ezeket biztosítja; [Mód. 30]

| 2e. | „nyilvános mobil, vezeték nélküli távközlési hálózat”: olyan, vezeték nélküli távközlési hálózat, amely – a 2002/21/EK

   (11)

  és a 2002/22/EK

   (12)

  európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban – nyilvánosan elérhető. [Mód. 31] |
| --- | --- |

2e.

„nyilvános mobil, vezeték nélküli távközlési hálózat”: olyan, vezeték nélküli távközlési hálózat, amely – a 2002/21/EK

   (11)

  és a 2002/22/EK

   (12)

  európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban – nyilvánosan elérhető. [Mód. 31]

4. cikk

A gyártók általános kötelezettségei

A gyártók igazolják, hogy a 2. cikkben említett valamennyi új járműtípus e rendeletnek és valamennyi, e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak megfelelően fel van szerelve
  112-es hívószámú, beépített
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel. [Mód. 32]

5. cikk

A gyártók egyedi kötelezettségei

(1)   A gyártók biztosítják, hogy valamennyi új járműtípusukat az e rendeletben és az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban megállapított követelményeknek megfelelően gyártsák és hagyják jóvá.

(2)   A gyártók igazolják, hogy valamennyi új járműtípusukat

  az új járműtípusokat
  úgy alakítják ki, hogy az Unió területén bekövetkező
  , a járművön belüli egy vagy több érzékelő és/vagy processzor aktiválásával érzékelt
  súlyos baleset esetén a rendszer automatikusan e-segélyhívást kezdeményezzen a 112-es egységes európai segélyhívó számra. [Mód. 33]

A gyártók igazolják, hogy az új járműveket

  járműtípusokat
  úgy alakítják ki, hogy a 112-es egységes európai segélyhívó számra manuálisan is lehessen e-segélyhívást kezdeményezni. [Mód. 34]

(2a)
     
  A (2) bekezdés nem sérti a jármű tulajdonosának azon jogát, hogy a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren felül a járműbe épített és hasonló szolgáltatást kínáló más segélyhívó rendszert vegyen igénybe. Ebben az esetben ennek a másik segélyhívó rendszernek meg kell felelnie az EN 16102 „Intelligens közlekedési rendszer – e-segélyhívó – A harmadik fél által támogatott e-segélyhívó rendszer működésére vonatkozó követelmények” szabványnak, és a gyártók biztosítják, hogy egyszerre csak egy rendszer lehessen aktív, és hogy a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer automatikusan bekapcsol abban az esetben, ha a másik segélyhívó rendszer nem működik. [Mód. 35]

(3)   A gyártók gondoskodnak arról, hogy a
  112-es hívószámú
  fedélzeti
  e-segélyhívó
  rendszerekben található vevők kompatibilisek legyenek a műholdas navigációs rendszerek, köztük

  különösen
  a Galileo- és az EGNOS-rendszer nyújtotta helymeghatározási szolgáltatásokkal. [Mód. 36]

(4)   A típusjóváhagyás céljára csak azokat a
  112-es hívószámú beépített
  fedélzeti e-segélyhívó rendszereket szabad elfogadni, amelyeken vizsgálatot lehet végezni. [Mód. 37]

(5)   A
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszereknek meg kell felelniük az 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) és a 10. számú ENSZ-EGB-előírás (14) követelményeinek.

(5a)
     
  A gyártók igazolják, hogy az önteszt során vagy azt követően érzékelt olyan kritikus rendszerhiba esetén, amely az e-segélyhívás végrehajtására való képesség hiányához vezetne, a jármű utasai figyelmeztetést kapnak. [Mód. 38]

(6)   A
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer valamennyi

  rendszernek minden
  független gazdasági szereplő számára ingyenesen és megkülönböztetés nélkül hozzáférhető

  hozzáférhetőnek
  kell, hogy legyen legalább

  lennie
  javítási és karbantartási célokra. [Mód. 39]

(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 9. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerek típusjóváhagyásához alkalmazott részletes műszaki követelmények és vizsgálatok, valamint a 2007/46/EK irányelv ennek megfelelő módosítása vonatkozásában. [Mód. 40]

Az első albekezdésben említett műszaki követelmények és vizsgálatok

  követelményeket és vizsgálatokat az érintett érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően kell elfogadni, és azok
  a
  (2), (2a),
  (3), a (4) és a (6) bekezdésben megállapított követelményeken, valamint adott esetben a következő

  az e-segélyhívóhoz és az ENSZ-EGB-előírásokhoz kapcsolódó, rendelkezésre álló
  szabványokon alapulnak
  , többek között az alábbiakon
  : [Mód. 41]

| a) | EN 16072 „Intelligens közlekedési rendszer – E-biztonság – Az összeurópai e-segélyhívó szolgáltatás működtetésére vonatkozó követelmények”; |
| --- | --- |

a)

EN 16072 „Intelligens közlekedési rendszer – E-biztonság – Az összeurópai e-segélyhívó szolgáltatás működtetésére vonatkozó követelmények”;

| b) | EN 16062 „Intelligens közlekedési rendszer – E-biztonság – Az e-segélyhívóra vonatkozó magas szintű alkalmazási követelmények (HLAP)”; |
| --- | --- |

b)

EN 16062 „Intelligens közlekedési rendszer – E-biztonság – Az e-segélyhívóra vonatkozó magas szintű alkalmazási követelmények (HLAP)”;

| c) | EN 16454 „Intelligens közlekedési rendszer – E-biztonság – Az e-segélyhívó rendszer megfelelőségének végponttól végpontig történő vizsgálata”, a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer összeurópai e-segélyhívó rendszernek való megfelelésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

EN 16454 „Intelligens közlekedési rendszer – E-biztonság – Az e-segélyhívó rendszer megfelelőségének végponttól végpontig történő vizsgálata”, a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer összeurópai e-segélyhívó rendszernek való megfelelésére vonatkozóan;

| ca) | EN 15722 „Intelligens közlekedési rendszerek – E-biztonság – Az e-segélyhívó rendszer által küldött minimálisan előírt adatok.”

  [Mód. 42] |
| --- | --- |

ca)

EN 15722 „Intelligens közlekedési rendszerek – E-biztonság – Az e-segélyhívó rendszer által küldött minimálisan előírt adatok.”

  [Mód. 42]

| d) | az e-segélyhívó rendszerekre vonatkozó minden további európai szabvány vagy ENSZ-EGB-előírás.
  [Mód. 43] |
| --- | --- |

d)

az e-segélyhívó rendszerekre vonatkozó minden további európai szabvány vagy ENSZ-EGB-előírás.
  [Mód. 43]

6. cikk

Az adatok és a magánélet védelmére vonatkozó szabályok

(-1a)
     
  E rendeletet a 95/46/EK és az 2002/58/EK irányelv sérelme nélkül kell alkalmazni. A személyes adatoknak a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerben történő feldolgozása meg kell, hogy feleljen az említett irányelvek személyes adatok védelmére vonatkozó rendelkezéseinek. [Mód. 44]

(1)   A gyártók a 95/46/EK irányelvnek és a 2002/58/EK irányelvnek megfelelően biztosítják, hogy a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel felszerelt járművek az e-segélyhívóval összefüggő, rendes

  vészhelyzet előtti
  működési állapotukban ne legyenek visszakövethetők, és folyamatos nyomon követésük ne legyen lehetséges. [Mód. 45]

A
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerbe a magánélet védelmét erősítő technológiákat kell építeni, amelyek a kívánt mértékben védik az e-segélyhívó felhasználóit, valamint megfelelő biztosítékot jelentenek a megfigyelés és a visszaélés megelőzésére.

(2)   A
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer által elküldött minimálisan előírt adatok csak

  legfeljebb
  a
  3. cikk 2c. pontjában említett szabvány által megkövetelt információkat tartalmazzák. A minimálisan előírt adatok feldolgozása nem tarthat hosszabb ideig, mint amennyi a feldolgozásuk céljának eléréséhez szükséges, és nem tárolhatók hosszabb ideig, mint amennyi a
  vészhívások megfelelő kezeléséhez szükséges legalapvetőbb információkat tartalmazzák.
  A minimálisan előírt adatokat olyan formában kell tárolni, amely lehetővé teszi a teljes törlésüket. [Mód. 46]

(3)   A gyártók gondoskodnak arról, hogy az e-segélyhívó felhasználói világos és átfogó tájékoztatást kapjanak a
  112-es hívószámú, ingyenes és nyilvánosan elérhető e-segélyhívó rendszer létezéséről és a 112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerben történő

  rendszeren keresztül végzett
  adatfeldolgozásról, és különösen a következőkről: [Mód. 47]

| a) | hivatkozás a feldolgozás jogalapjára; |
| --- | --- |

a)

hivatkozás a feldolgozás jogalapjára;

| b) | utalás arra, hogy a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer alapértelmezetten működésbe lép; |
| --- | --- |

b)

utalás arra, hogy a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer alapértelmezetten működésbe lép;

| c) | a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer által végzett adatfeldolgozás módozatai; |
| --- | --- |

c)

a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszer által végzett adatfeldolgozás módozatai;

| d) | az e-segélyhívó általi adatfeldolgozás
  konkrét
  célja
  , amely az 5. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett vészhelyzetekre korlátozódik
  ; [Mód. 48] |
| --- | --- |

d)

az e-segélyhívó általi adatfeldolgozás
  konkrét
  célja
  , amely az 5. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett vészhelyzetekre korlátozódik
  ; [Mód. 48]

| e) | a gyűjtött és feldolgozott adatok típusa és ezen adatok fogadói; |
| --- | --- |

e)

a gyűjtött és feldolgozott adatok típusa és ezen adatok fogadói;

| f) | az adatok

  adatok
  megőrzésének időtartama
  a 112-es hívószámú
  fedélzeti
  e-segélyhívó
  rendszerben; [Mód. 49] |
| --- | --- |

f)

az adatok

  adatok
  megőrzésének időtartama
  a 112-es hívószámú
  fedélzeti
  e-segélyhívó
  rendszerben; [Mód. 49]

| g) | utalás arra, hogy a járműveket nem követik nyomon állandóan

  az ahhoz szükséges minimális adatmennyiség összegyűjtésén túl, hogy baleset bejelentésekor a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer meg tudja határozni és továbbítani tudja a jármű helyzetét és haladási irányát, illetve arra, hogy a nyomon követési adatoknak a berendezésen való tárolása szigorúan csak az e cél érdekében szükséges időtartamra korlátozódik
  ; [Mód. 50] |
| --- | --- |

g)

utalás arra, hogy a járműveket nem követik nyomon állandóan

  az ahhoz szükséges minimális adatmennyiség összegyűjtésén túl, hogy baleset bejelentésekor a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer meg tudja határozni és továbbítani tudja a jármű helyzetét és haladási irányát, illetve arra, hogy a nyomon követési adatoknak a berendezésen való tárolása szigorúan csak az e cél érdekében szükséges időtartamra korlátozódik
  ; [Mód. 50]

| h) | az adatfeldolgozás által érintettek jogai gyakorlásának módozatai; |
| --- | --- |

h)

az adatfeldolgozás által érintettek jogai gyakorlásának módozatai;

| ha) | utalás arra, hogy a közbiztonsági válaszpontok által a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren összegyűjtött adatokat az érintett előzetes aktív hozzájárulása nélkül harmadik felek számára nem továbbítják; [Mód. 51] |
| --- | --- |

ha)

utalás arra, hogy a közbiztonsági válaszpontok által a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren összegyűjtött adatokat az érintett előzetes aktív hozzájárulása nélkül harmadik felek számára nem továbbítják; [Mód. 51]

| i) | minden szükséges további információ a személyes adatoknak e-segélyhívó magánszolgáltatással és/vagy egyéb hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokkal összefüggésben történő
  visszakövethetőségéről és nyomon követéséről, illetve
  feldolgozásáról
  , aminek feltétele a felhasználó kifejezett beleegyezése és a 95/46/EK irányelvnek való megfelelés
  .
  Külön figyelmet kell fordítani arra, hogy különbségek lehetnek a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren és a magánszolgáltatású e-segélyhívó rendszereken vagy egyéb, hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokon keresztül elvégzett adatfeldolgozás között. [Mód. 52] |
| --- | --- |

i)

minden szükséges további információ a személyes adatoknak e-segélyhívó magánszolgáltatással és/vagy egyéb hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokkal összefüggésben történő
  visszakövethetőségéről és nyomon követéséről, illetve
  feldolgozásáról
  , aminek feltétele a felhasználó kifejezett beleegyezése és a 95/46/EK irányelvnek való megfelelés
  .
  Külön figyelmet kell fordítani arra, hogy különbségek lehetnek a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszeren és a magánszolgáltatású e-segélyhívó rendszereken vagy egyéb, hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokon keresztül elvégzett adatfeldolgozás között. [Mód. 52]

(3a)
     
  A gyártók a járművel együtt átadott műszaki dokumentáció részeként megadják a (3) bekezdésben említett információkat. [Mód. 53]

(3b)
     
  A kitűzött célokkal és a feldolgozás hozzáadott értékével kapcsolatos félreértések elkerülése végett a (3) bekezdésben említett információkat a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer és az egyéb e-segélyhívó szolgáltatások vonatkozásában a rendszer használata előtt külön-külön kell a felhasználó rendelkezésére bocsátani. [Mód. 54]

(3c)
     
  A gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer és más beépített segélyhívó rendszer, illetve hozzáadott értéket képviselõ szolgáltatásokat nyújtó rendszer úgy legyen megtervezve, hogy közöttük ne kerülhesen sor személyes adatok cseréjére. Az, hogy egy más rendszert vagy hozzáadott értéket képviselõ szolgáltatást nem vesznek igénybe, vagy hogy az adatfeldolgozás által érintett nem egyezik bele személyes adatainak a szolgáltatás céljából történő feldolgozásába, nem befolyásolhatja kedvezőtlenül a fedélzeti e-segélyhívó rendszer használatát és/vagy nem járhat hátránnyal a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer használójára nézve. [Mód. 55]

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 9. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek még pontosabban meghatározzák

  meghatározva
  az (1) bekezdésben említett, a visszakövethetőség és a nyomon követés tilalmára vonatkozó követelményt és a magánélet védelmét erősítő technológiákat
  az e-segélyhívó rendszer vonatkozásában
  ,
  különösen az e-segélyhívó szolgáltatások szolgáltatói által a jogszerű adatfeldolgozás biztosítása és a személyes adatokhoz való illetéktelen hozzáférésnek, a személyes adatok illetéktelen közlésének, módosításának vagy a személyes adatok elvesztésének megelőzése tekintetében,
  valamint a (3) bekezdésben említett, a személyes adatok feldolgozásának és a felhasználók tájékoztatásának módozatait. [Mód. 56]

7. cikk

A tagállamok kötelezettségei

2015. október 1-jétől

  ...től

   (*1) a nemzeti hatóságok csak olyan új járműtípusoknak adhatnak EK-típusjóváhagyást a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerük tekintetében, amelyek eleget tesznek e rendeletnek és az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak. [Mód. 57]

7a. cikk

Időszakos műszaki ellenőrzések

A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer időszakos műszaki vizsgálatával kapcsolatos előírásokat a 2014/45/EUirányelv szabályozza.

  [Mód. 58]

8. cikk

Mentességek

(1)   A Bizottság mentességet adhat egyes M1 és N1 kategóriájú járművekre vagy járműosztályokra a
  112-es hívószámú
  fedélzeti e-segélyhívó rendszerek

  rendszer
  beépítésének 4. cikkben meghatározott kötelezettsége alól, amennyiben egy, a Bizottság által végzett vagy megbízásba adott költség-haszon elemzés
  és műszaki elemzés
  szerint – valamennyi vonatkozó biztonsági szempontot figyelembe véve – az ilyen rendszerek alkalmazása az érintett járműben

  a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer beépítése nem bizonyul elengedhetetlennek a közúti biztonság további javításához, mivel
  az érintett
  járműosztályt elsősorban nem közúti használatra tervezték,
  vagy járműosztályban nem helyénvaló

  rendelkezik megfelelő aktiváló mechanizmussal
  .
  E mentességek száma korlátozott
  . [Mód. 59]

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 9. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek meghatározzák az e cikk (1) bekezdésében említett mentességeket. A szóban forgó mentességek a különleges rendeltetésű járművekre és a légzsák nélküli járművekre vonatkoznak, és számuk korlátozott.
  [Mód. 60]

9. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)   A Bizottság [...]-tól/-től [

  Publications Office, please insert the exact date of entry into force

  ] határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az

  Bizottságnak az
  5. cikk (7) bekezdésében, a 6. cikk (4) bekezdésében és a 8. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól ...

   (*2)

  -tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 61]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (7) bekezdésében, a 6. cikk (4) bekezdésében és a 8. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)   Az 5. cikk (7) bekezdése, a 6. cikk (4) bekezdése és a 8. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két

  három
  hónapon ibelül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. [Mód. 62]

10. cikk

Szankciók meg nem felelés esetén

(1)   A tagállamok megállapítják az abban az esetben alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, ha a gyártók nem felelnek meg e rendelet rendelkezéseinek
  és a vonatkozó
  ,
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak,
  és minden szükséges intézkedést megtesznek azok érvényesítése érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük
  , különösen e rendelet 6
  .
  cikkének megsértése esetén.
   A tagállamok értesítik a Bizottságot e rendelkezésekről, és haladéktalanul közlik a Bizottsággal az e rendelkezéseket érintő minden későbbi módosítást is. [Mód. 63]

(2)   A szankciókkal sújtható meg nem felelés típusába legalább a következők tartoznak:

| a) | hamis nyilatkozat tétele a jóváhagyási eljárás vagy visszahívást eredményező eljárás során, |
| --- | --- |

a)

hamis nyilatkozat tétele a jóváhagyási eljárás vagy visszahívást eredményező eljárás során,

| b) | a típusjóváhagyáshoz használt vizsgálati eredmények meghamisítása; |
| --- | --- |

b)

a típusjóváhagyáshoz használt vizsgálati eredmények meghamisítása;

| c) | olyan adatok vagy műszaki leírások visszatartása, amelyek visszahíváshoz vagy a típusjóváhagyás visszavonásához vezethetnek; |
| --- | --- |

c)

olyan adatok vagy műszaki leírások visszatartása, amelyek visszahíváshoz vagy a típusjóváhagyás visszavonásához vezethetnek;

| ca) | a 6. cikkben meghatározott rendelkezések megsértése. [Mód. 64] |
| --- | --- |

ca)

a 6. cikkben meghatározott rendelkezések megsértése. [Mód. 64]

10a. cikk

Jelentéstétel és felülvizsgálat

(1)
     
  A Bizottság jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arra vonatkozóan, milyen mértékben készültek fel az egyes tagállamok távközlési és KBVP-infrastruktúrái az e-segélyhívó rendszer bevezetésére. E jelentésből egyértelműen kiderül, hogy amennyiben az e-segélyhívó infrastruktúra a 12. cikk harmadik bekezdésében említett időpont előtt nem fog működni, a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket.

(2)
     
  A Bizottság 2018. október 1-jéig értékelő jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer eredményeiről és elterjedtségéről. A Bizottság megvizsgálja, hogy a rendelet hatályát ki kell-e terjeszteni más járműtípusokra, például a motorkerékpárokra, a nehéz tehergépjárművekre, az autóbuszokra, illetve a mezőgazdasági traktorokra. A Bizottság szüksége esetén e célból jogalkotási javaslatot nyújt be.

(3)
     
  A Bizottság a lehető leghamarabb, de legkésőbb ...

   (*3)

  -ig, az érdekeltekkel, többek között a járműgyártókkal és független szolgáltatókkal való széles körű konzultációt és egy hatásvizsgálatot követően jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy kölcsönösen átjárható, egységesített, biztonságos és nyílt hozzáférésű platform követelményeire vonatkozóan. A Bizottság szüksége esetén e jelentés mellé e célból jogalkotási javaslatot is beterjeszt. A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszereket e platform szabványaihoz kell igazítani, amint ezek hozzáférhetővé válnak. [Mód. 65]

11. cikk

A 2007/46/EK irányelv módosítása

A 2007/46/EK irányelv I., III., IV., VI. és IX. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

12. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Az 5. cikk (7) bekezdését, 6. cikk (4) bekezdését, 8. cikk (2) bekezdését, valamint a 9. és 10a. cikket ...-tól

   (*4)

  kell alkalmazni. [Mód. 66]

Ezt a rendeletet

  Az e cikk második bekezdésében említetteken kívüli cikkeket
  2015. október 1-jétől kell alkalmazni. [Mód. 67]

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 341., 2013.11.21., 47. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. február 26-i álláspontja.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (keretirányelv) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

3

(4)  COM(2009)0434 végleges.

4

COM(2009)0434 végleges.

(5)  
  HL L 196., 2008.7.24., 1. o.


  Az Európai Parlament és a Tanács 1285/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről, valamint a 876/2002/EK tanácsi rendelet és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 1. o.).

5

HL L 196., 2008.7.24., 1. o.

Az Európai Parlament és a Tanács 1285/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről, valamint a 876/2002/EK tanácsi rendelet és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 1. o.).

(6)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/45/EU irányelve (2014. április 3.) a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 51. o.).

6

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/45/EU irányelve (2014. április 3.) a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 51. o.).

(7)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (

  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

7

Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (

(8)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (

  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

8

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (

(9)  
  01609/06/EN – WP 125.

9

01609/06/EN – WP 125.

(10)  
  HL L 91., 2013.4.3., 1. o.

10

HL L 91., 2013.4.3., 1. o.

(11)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, („keretirányelv”) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).

11

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, („keretirányelv”) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).

(12)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/22/EK irányelve az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról („egyetemes szolgáltatási irányelv”) (HL L 108., 2002.4.24., 51. o.).

12

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/22/EK irányelve az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról („egyetemes szolgáltatási irányelv”) (HL L 108., 2002.4.24., 51. o.).

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 1999. március 9-i 1999/5/EK irányelve a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről (HL L 91., 1999.4.7., 10. o.).

13

(14)  Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 10. számú előírása – Egységes rendelkezések gépjárművek elektromágneses összeférhetőségük tekintetében történő jóváhagyásáról (HL L 254., 2012.9.20., 1. o.).

14

(*1)  
  A 12. cikk harmadik bekezdésében említett időpont.

*1

A 12. cikk harmadik bekezdésében említett időpont.

(*2)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

*2

E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(*3)  
  E rendelet hatálybalépése után egy évvel.

*3

E rendelet hatálybalépése után egy évvel.

(*4)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

*4

E rendelet hatálybalépésének időpontja.

MELLÉKLET

A 2007/46/EK irányelv módosítása

A 2007/46/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | az I. melléklet a következő pontokkal egészül ki:






  „12.8. | e-segélyhívó rendszer |
| --- | --- | --- |

1.

az I. melléklet a következő pontokkal egészül ki:

„12.8.

e-segélyhívó rendszer

| 12.8.1. | leírás vagy rajzok”; |
| --- | --- |

12.8.1.

leírás vagy rajzok”;

| 2. | a III. melléklet I. részének A. szakasza a következő pontokkal egészül ki:






  „12.8. | e-segélyhívó rendszer |
| --- | --- | --- |

2.

a III. melléklet I. részének A. szakasza a következő pontokkal egészül ki:

„12.8.

e-segélyhívó rendszer

| 12.8.1. | Be van szerelve: igen/nem (1)”; |
| --- | --- |

12.8.1.

Be van szerelve: igen/nem (1)”;

| 3. | a IV. melléklet 1. része a következőképpen módosul:






  a) | a táblázat a következő tétellel egészül ki:

















  Tétel | Tárgy | Szabályozási aktus | Alkalmazandóság |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 71. | e-segélyhívó rendszer | [...]/EU rendelet | X | | | X | | | | | | |

3.

a IV. melléklet 1. része a következőképpen módosul:

a)

a táblázat a következő tétellel egészül ki:

Tétel

Tárgy

Szabályozási aktus

Alkalmazandóság

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

71.

e-segélyhívó rendszer

[...]/EU rendelet

X

X

| b) | az 1. függelék a következőképpen módosul:






  i. | az 1. táblázat a következő tétellel egészül ki:









  Tétel | Tárgy | Szabályozási aktus | Konkrét kérdések | Alkalmazandóság és egyedi követelmények |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71. | e-segélyhívó rendszer | [...]/EU rendelet | | N/A |

b)

az 1. függelék a következőképpen módosul:

i.

az 1. táblázat a következő tétellel egészül ki:

Tétel

Tárgy

Szabályozási aktus

Konkrét kérdések

Alkalmazandóság és egyedi követelmények

71.

e-segélyhívó rendszer

[...]/EU rendelet

N/A

| ii. | a 2. táblázat a következő tétellel egészül ki:









  Tétel | Tárgy | Szabályozási aktus | Konkrét kérdések | Alkalmazandóság és egyedi követelmények |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71. | e-segélyhívó rendszer | [...]/EU rendelet | | N/A |

ii.

a 2. táblázat a következő tétellel egészül ki:

Tétel

Tárgy

Szabályozási aktus

Konkrét kérdések

Alkalmazandóság és egyedi követelmények

71.

e-segélyhívó rendszer

[...]/EU rendelet

N/A

| 4. | a VI. mellékletben, az A. minta függelékében a táblázat a következő tétellel egészül ki:









  Tétel | Tárgy | Jogszabály(1) | Módosította | A következő változatokra vonatkozik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71. | e-segélyhívó rendszer | [...]/EU rendelet | | |

4.

a VI. mellékletben, az A. minta függelékében a táblázat a következő tétellel egészül ki:

Tétel

Tárgy

Jogszabály(1)

Módosította

A következő változatokra vonatkozik

71.

e-segélyhívó rendszer

[...]/EU rendelet

| 5. | a IX. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az I. részben a B. minta a következőképpen módosul:






  i. | a 2. oldalon az „M1 járműkategória” című rész a következőképpen módosul:






  — | az 52. pont helyébe a következő szöveg lép:







  „52. | e-segélyhívó be van szerelve: igen/nem”, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5.

a IX. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az I. részben a B. minta a következőképpen módosul:

i.

a 2. oldalon az „M1 járműkategória” című rész a következőképpen módosul:

—

az 52. pont helyébe a következő szöveg lép:

„52.

e-segélyhívó be van szerelve: igen/nem”,

| — | a szöveg a következő ponttal egészül ki:







  „53. | Megjegyzések (11): ................”; |
| --- | --- | --- |

—

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„53.

Megjegyzések (11): ................”;

| ii. | a 2. oldalon az „N1 járműkategória” című rész a következőképpen módosul:






  — | az 52. pont helyébe a következő szöveg lép:







  „52. | e-segélyhívó be van szerelve: igen/nem”, |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

a 2. oldalon az „N1 járműkategória” című rész a következőképpen módosul:

1

—

az 52. pont helyébe a következő szöveg lép:

„52.

e-segélyhívó be van szerelve: igen/nem”,

| — | a szöveg a következő ponttal egészül ki:







  „53. | Megjegyzések (11): ................”; |
| --- | --- | --- |

—

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„53.

Megjegyzések (11): ................”;

| b) | a II. részben a C2. minta a következőképpen módosul:






  i. | a 2. oldalon az „M1 járműkategória” című rész a következőképpen módosul:






  — | az 52. pont helyébe a következő szöveg lép:







  „52. | e-segélyhívó be van szerelve: igen/nem”, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

a II. részben a C2. minta a következőképpen módosul:

i.

a 2. oldalon az „M1 járműkategória” című rész a következőképpen módosul:

1

—

az 52. pont helyébe a következő szöveg lép:

„52.

e-segélyhívó be van szerelve: igen/nem”,

| — | a szöveg a következő ponttal egészül ki:







  „53. | Megjegyzések (11): ................”; |
| --- | --- | --- |

—

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„53.

Megjegyzések (11): ................”;

| ii. | a 2. oldalon az „N1 járműkategória” című rész a következőképpen módosul:






  — | az 52. pont helyébe a következő szöveg lép:







  „52. | e-segélyhívó be van szerelve: igen/nem”, |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

a 2. oldalon az „N1 járműkategória” című rész a következőképpen módosul:

1

—

az 52. pont helyébe a következő szöveg lép:

„52.

e-segélyhívó be van szerelve: igen/nem”,

| — | a szöveg a következő ponttal egészül ki:







  „53. | Megjegyzések (11): ................” |
| --- | --- | --- |

—

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„53.

Megjegyzések (11): ................”

| 6. | a XI. melléklet 1. függelékében a táblázat a következő 71. tétellel egészül ki:













  Sorszám | Tárgy | Jogszabály | M1 ≤


  2 500 (1) kg | M1 >


  2 500 (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71. | e-segélyhívó rendszer | [...]/EU rendelet | A | A | N/A | N/A |

6.

6.

a XI. melléklet 1. függelékében a táblázat a következő 71. tétellel egészül ki:

a XI. melléklet 1. függelékében a táblázat a következő 71. tétellel egészül ki:

Sorszám

Sorszám

Tárgy

Tárgy

Jogszabály

Jogszabály

M1 ≤

M1

2 500 (1) kg

2 500 (1

M1 >

M1

2 500 (1) kg

2 500 (1

M2

M2

M3

M3

71.

71.

e-segélyhívó rendszer

e-segélyhívó rendszer

[...]/EU rendelet

[...]/EU rendelet

A

A

A

A

N/A

N/A

N/A

N/A

[Mód. 68]

[Mód. 68]

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/581 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/581

---

P7_TA(2014)0155

A biztosítási közvetítés ***I

Az Európai Parlament által 2014. február 26-án elfogadott módosítás a biztosítási közvetítésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (átdolgozás)) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 285/60)

(Módosítás 1 eltérő megjelölés hiányában)

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (*1)

a Bizottság javaslatához

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0085/2014).

(*1)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▌jel mutatja.

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS

2014/.../EU IRÁNYELVE

a biztosítási közvetítésről

(átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére és 62. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

rendes jogalkotási eljárás keretében ,

mivel:

| (1) | A 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (1) módosítani kell.
  ▌Ezért javasolt
  átdolgozni az irányelvet. |
| --- | --- |

(1)

A 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (1) módosítani kell.
  ▌Ezért javasolt
  átdolgozni az irányelvet.

| (2) | Mivel a javaslat fő célkitűzése és tárgya az említett területekkel kapcsolatos nemzeti rendelkezések harmonizálása, a javaslatnak az EUMSZ 53. cikkének (1) bekezdésén és 62. cikkén kell alapulnia. Az irányelv, mint forma, megfelelő ahhoz, hogy az irányelv által lefedett területeken a végrehajtási intézkedéseket szükség szerint kiigazítsák az adott piac és jogrendszer meglévő sajátosságai szerint minden egyes tagállamban. Az irányelvnek célja továbbá a biztosítási és viszontbiztosítási közvetítési tevékenység ▌ folytatására vonatkozó nemzeti szabályok összehangolása, ezért alapul továbbá a Szerződés 53. cikkének (1) bekezdésén. Emellett, mivel az Unió egész területén szolgáltatást nyújtó ágazatról van szó, az irányelvnek alapját jelenti továbbá a Szerződés 62. cikke. |
| --- | --- |

(2)

Mivel a javaslat fő célkitűzése és tárgya az említett területekkel kapcsolatos nemzeti rendelkezések harmonizálása, a javaslatnak az EUMSZ 53. cikkének (1) bekezdésén és 62. cikkén kell alapulnia. Az irányelv, mint forma, megfelelő ahhoz, hogy az irányelv által lefedett területeken a végrehajtási intézkedéseket szükség szerint kiigazítsák az adott piac és jogrendszer meglévő sajátosságai szerint minden egyes tagállamban. Az irányelvnek célja továbbá a biztosítási és viszontbiztosítási közvetítési tevékenység ▌ folytatására vonatkozó nemzeti szabályok összehangolása, ezért alapul továbbá a Szerződés 53. cikkének (1) bekezdésén. Emellett, mivel az Unió egész területén szolgáltatást nyújtó ágazatról van szó, az irányelvnek alapját jelenti továbbá a Szerződés 62. cikke.

| (3) | A biztosítás- és viszontbiztosítás-közvetítők központi szerepet töltenek be a biztosítási és a viszontbiztosítási termékek értékesítésében az Unióban . |
| --- | --- |

(3)

A biztosítás- és viszontbiztosítás-közvetítők központi szerepet töltenek be a biztosítási és a viszontbiztosítási termékek értékesítésében az Unióban .

| (4) | Ügynökként, alkuszként és „bankbiztosítási” közvetítőként, biztosítóként, utazási irodaként és gépjármű-bérbeadóként biztosítási termékeket többfajta személy és intézmény értékesíthet. ▌ |
| --- | --- |

(4)

Ügynökként, alkuszként és „bankbiztosítási” közvetítőként, biztosítóként, utazási irodaként és gépjármű-bérbeadóként biztosítási termékeket többfajta személy és intézmény értékesíthet. ▌

| (4a) | Annak biztosítása érdekében, hogy ugyanolyan szintű védelem álljon fenn, valamint hogy a fogyasztók javát összehasonlítható standardok szolgálják, elengedhetetlen, hogy ez az irányelv előmozdítsa az azonos versenyfeltételeket és az egyenlő feltételeken alapuló versenyt a közvetítők között, függetlenül attól, hogy függő biztosításközvetítőről van-e szó. A fogyasztók javát szolgálja, ha a biztosítási termékek közvetítését különféle csatornákon, a biztosítókkal különböző formában együttműködő közvetítők végzik, feltéve hogy e csatornáknak és közvetítőknek fogyasztóvédelem tekintetében azonos szabályokat kell alkalmazniuk. Fontos, hogy a tagállamok az irányelv végrehajtása során figyelembe vegyék ezeket a szempontokat. |
| --- | --- |

(4a)

Annak biztosítása érdekében, hogy ugyanolyan szintű védelem álljon fenn, valamint hogy a fogyasztók javát összehasonlítható standardok szolgálják, elengedhetetlen, hogy ez az irányelv előmozdítsa az azonos versenyfeltételeket és az egyenlő feltételeken alapuló versenyt a közvetítők között, függetlenül attól, hogy függő biztosításközvetítőről van-e szó. A fogyasztók javát szolgálja, ha a biztosítási termékek közvetítését különféle csatornákon, a biztosítókkal különböző formában együttműködő közvetítők végzik, feltéve hogy e csatornáknak és közvetítőknek fogyasztóvédelem tekintetében azonos szabályokat kell alkalmazniuk. Fontos, hogy a tagállamok az irányelv végrehajtása során figyelembe vegyék ezeket a szempontokat.

| (5) | A 2002/92/EK irányelv alkalmazása megmutatta, hogy számos rendelkezés további pontosítást igényel a biztosítási és viszontbiztosítási közvetítés elősegítése érdekében, valamint a fogyasztóvédelem megköveteli az irányelv hatályának a kiterjesztését valamennyi biztosítási termék
  főállásban történő
  értékesítésére, függetlenül attól, hogy biztosítási közvetítők vagy biztosítók nyújtották őket. Az értékesítési, értékesítés utáni és kárügyintézési folyamataik tekintetében a biztosítási termékeket közvetlenül értékesítő biztosítóknak a biztosítási ügynökökhöz és brókerekhez hasonlóan az új irányelv hatálya alá kell tartozniuk. |
| --- | --- |

(5)

A 2002/92/EK irányelv alkalmazása megmutatta, hogy számos rendelkezés további pontosítást igényel a biztosítási és viszontbiztosítási közvetítés elősegítése érdekében, valamint a fogyasztóvédelem megköveteli az irányelv hatályának a kiterjesztését valamennyi biztosítási termék
  főállásban történő
  értékesítésére, függetlenül attól, hogy biztosítási közvetítők vagy biztosítók nyújtották őket. Az értékesítési, értékesítés utáni és kárügyintézési folyamataik tekintetében a biztosítási termékeket közvetlenül értékesítő biztosítóknak a biztosítási ügynökökhöz és brókerekhez hasonlóan az új irányelv hatálya alá kell tartozniuk.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (8) | Még mindig lényeges eltérések vannak a nemzeti szabályozások között, amelyek a belső piacon akadályt jelentenek a biztosítás- és a viszontbiztosítás-közvetítői tevékenység megkezdése és folytatása tekintetében.
  Még tovább kell erősíteni a belső piacot és létre kell hozni az életbiztosítási és nem életbiztosítási termékek és szolgáltatások valódi európai belső piacát. |
| --- | --- |

(8)

Még mindig lényeges eltérések vannak a nemzeti szabályozások között, amelyek a belső piacon akadályt jelentenek a biztosítás- és a viszontbiztosítás-közvetítői tevékenység megkezdése és folytatása tekintetében.
  Még tovább kell erősíteni a belső piacot és létre kell hozni az életbiztosítási és nem életbiztosítási termékek és szolgáltatások valódi európai belső piacát.

| (9) | A jelenlegi és közelmúltbeli pénzügyi zavarok kiemelték a hatékony fogyasztóvédelem fontosságát valamennyi pénzügyi ágazatban. Ezért helyénvaló megerősíteni az ügyfelek bizalmát, valamint egységesíteni a biztosítási termékek értékesítésének szabályozását annak biztosítása érdekében, hogy az egész Unióban megfelelő szintű legyen a fogyasztóvédelem.
  A fogyasztóvédelem szintjét fokozni kell a 2002/92/EK irányelvhez viszonyítva, az eltérő nemzeti intézkedések szükségességének mérséklése érdekében. Fontos figyelembe venni a biztosítási szerződések sajátos jellegét a 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv [MiFID]

   (2)

  által szabályozott befektetési termékekkel összehasonlítva. A biztosítási szerződések – többek között az úgynevezett biztosítási befektetési termékek – értékesítését ezért ezen irányelvnek kell szabályoznia a 2014/.../EU irányelvvel [MiFID] összhangban. A minimális standardokat emelni kell a biztosítási befektetési csomagtermékekre vonatkozó értékesítési szabályok és egyenlő versenyfeltételek tekintetében egyaránt.
  Az ügyfelek védelmét célzó
  intézkedéseknek erősebbeknek kell lenniük a „nem szakmai” ügyfelek esetében, mint a „szakmai” ügyfelek esetében
  . |
| --- | --- |

(9)

A jelenlegi és közelmúltbeli pénzügyi zavarok kiemelték a hatékony fogyasztóvédelem fontosságát valamennyi pénzügyi ágazatban. Ezért helyénvaló megerősíteni az ügyfelek bizalmát, valamint egységesíteni a biztosítási termékek értékesítésének szabályozását annak biztosítása érdekében, hogy az egész Unióban megfelelő szintű legyen a fogyasztóvédelem.
  A fogyasztóvédelem szintjét fokozni kell a 2002/92/EK irányelvhez viszonyítva, az eltérő nemzeti intézkedések szükségességének mérséklése érdekében. Fontos figyelembe venni a biztosítási szerződések sajátos jellegét a 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv [MiFID]

   (2)

  által szabályozott befektetési termékekkel összehasonlítva. A biztosítási szerződések – többek között az úgynevezett biztosítási befektetési termékek – értékesítését ezért ezen irányelvnek kell szabályoznia a 2014/.../EU irányelvvel [MiFID] összhangban. A minimális standardokat emelni kell a biztosítási befektetési csomagtermékekre vonatkozó értékesítési szabályok és egyenlő versenyfeltételek tekintetében egyaránt.
  Az ügyfelek védelmét célzó
  intézkedéseknek erősebbeknek kell lenniük a „nem szakmai” ügyfelek esetében, mint a „szakmai” ügyfelek esetében
  .

| (10) | Ezt az irányelvet azokra a személyekre kell alkalmazni, akik harmadik felek számára, biztosításközvetítői vagy viszontbiztosítás-közvetítői tevékenységet végeznek ellenszolgáltatás fejében, amely lehet anyagi jellegű vagy más, megállapodás alapján járó, teljesítményhez kötött gazdasági előny. |
| --- | --- |

(10)

Ezt az irányelvet azokra a személyekre kell alkalmazni, akik harmadik felek számára, biztosításközvetítői vagy viszontbiztosítás-közvetítői tevékenységet végeznek ellenszolgáltatás fejében, amely lehet anyagi jellegű vagy más, megállapodás alapján járó, teljesítményhez kötött gazdasági előny.

| (11) | Ezt az irányelvet azokra a személyekre kell alkalmazni, akiknek a tevékenysége magában foglalja, hogy akár weblapon, akár az ügyfél által kiválasztott kritériumok alapján vagy egyéb módon tájékoztatást nyújtanak egy vagy több biztosítási vagy viszontbiztosítási szerződésről, vagy biztosítási vagy viszontbiztosítási termékeket rangsorolnak, vagy kedvezményt nyújtanak a szerződéses árra vonatkozóan, amennyiben az ügyfél a folyamat végén közvetlenül biztosítási szerződést köt; nem alkalmazandó viszont azon olyan, mindössze bemutató jellegű tevékenységekre, amelyek adatokat és információkat szolgáltatnak a potenciális szerződőkről a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítők vagy vállalkozások számára, vagy információkat nyújtanak a biztosítási vagy viszontbiztosítási termékekről vagy egy biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőről vagy vállalkozásról a potenciális szerződők számára. |
| --- | --- |

(11)

Ezt az irányelvet azokra a személyekre kell alkalmazni, akiknek a tevékenysége magában foglalja, hogy akár weblapon, akár az ügyfél által kiválasztott kritériumok alapján vagy egyéb módon tájékoztatást nyújtanak egy vagy több biztosítási vagy viszontbiztosítási szerződésről, vagy biztosítási vagy viszontbiztosítási termékeket rangsorolnak, vagy kedvezményt nyújtanak a szerződéses árra vonatkozóan, amennyiben az ügyfél a folyamat végén közvetlenül biztosítási szerződést köt; nem alkalmazandó viszont azon olyan, mindössze bemutató jellegű tevékenységekre, amelyek adatokat és információkat szolgáltatnak a potenciális szerződőkről a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítők vagy vállalkozások számára, vagy információkat nyújtanak a biztosítási vagy viszontbiztosítási termékekről vagy egy biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőről vagy vállalkozásról a potenciális szerződők számára.

| (12) | Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni azokra a személyekre, akik más jellegű szakmai tevékenységet folytatnak, például az adószakértőkre vagy a könyvelőkre, akik szakmai tevékenységük kifejtése során eseti jelleggel adnak tanácsot a biztosítási fedezettel kapcsolatban; ugyancsak nem kell ezt az irányelvet alkalmazni akkor, ha csupán a biztosítási termékekről általános jelleggel történő tájékoztatásra kerül sor, feltéve hogy ennek a tevékenységnek nem az a célja, hogy segítséget nyújtson a fogyasztónak biztosítási vagy viszontbiztosítási szerződés megkötéséhez, vagy teljesítéséhez .
  Nem alkalmazandó a biztosító vagy viszontbiztosító nevében végzett szakmai kárügyintézésre, sem a kárrendezésre vagy a szakértői kárbecslésre. |
| --- | --- |

(12)

Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni azokra a személyekre, akik más jellegű szakmai tevékenységet folytatnak, például az adószakértőkre vagy a könyvelőkre, akik szakmai tevékenységük kifejtése során eseti jelleggel adnak tanácsot a biztosítási fedezettel kapcsolatban; ugyancsak nem kell ezt az irányelvet alkalmazni akkor, ha csupán a biztosítási termékekről általános jelleggel történő tájékoztatásra kerül sor, feltéve hogy ennek a tevékenységnek nem az a célja, hogy segítséget nyújtson a fogyasztónak biztosítási vagy viszontbiztosítási szerződés megkötéséhez, vagy teljesítéséhez .
  Nem alkalmazandó a biztosító vagy viszontbiztosító nevében végzett szakmai kárügyintézésre, sem a kárrendezésre vagy a szakértői kárbecslésre.

| (13) | Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni azokra a személyekre, akik a biztosításközvetítői tevékenységet a biztosítási szerződésre, különösen az annak értékesítéséhez előírt ismeretekre, a fedezett kockázatokra és a biztosítási díj összegére vonatkozó bizonyos korlátozások mellett melléktevékenységként végzik. |
| --- | --- |

(13)

Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni azokra a személyekre, akik a biztosításközvetítői tevékenységet a biztosítási szerződésre, különösen az annak értékesítéséhez előírt ismeretekre, a fedezett kockázatokra és a biztosítási díj összegére vonatkozó bizonyos korlátozások mellett melléktevékenységként végzik.

| (14) | Ez az irányelv meghatározza a „függő biztosításközvetítő” fogalmát, hogy figyelembe vegye bizonyos tagállamok piacainak jellemzőit, és megteremtse az ilyen közvetítőkre vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

(14)

Ez az irányelv meghatározza a „függő biztosításközvetítő” fogalmát, hogy figyelembe vegye bizonyos tagállamok piacainak jellemzőit, és megteremtse az ilyen közvetítőkre vonatkozó feltételeket.

| (15) | Azon biztosítás- és viszontbiztosítás-közvetítőket, akik természetes személyek, nyilvántartásba kell venni annak a tagállamnak az illetékes hatóságánál, amelyben lakóhelyük vagy székhelyük található; azon biztosítás- és viszontbiztosítás-közvetítőket, amelyek jogi személyek, nyilvántartásba kell venni annak a tagállamnak az illetékes hatóságánál, amelyben a létesítési okirat szerinti székhelyük található (vagy amennyiben a nemzeti jog szerint nincs bejegyzett székhelyük, azt a tagállamot, ahol központi irodájuk található), feltéve hogy megfelelnek a szaktudásra, a jó hírnévre, a szakmai kártérítési fedezetre és pénzügyi teljesítőképességre vonatkozó szigorú szakmai követelményeknek. A valamely tagállamban már nyilvántartásba vett biztosítási közvetítő számára nem kell előírni az ezen irányelv szerinti újabb nyilvántartásba vételt. |
| --- | --- |

(15)

Azon biztosítás- és viszontbiztosítás-közvetítőket, akik természetes személyek, nyilvántartásba kell venni annak a tagállamnak az illetékes hatóságánál, amelyben lakóhelyük vagy székhelyük található; azon biztosítás- és viszontbiztosítás-közvetítőket, amelyek jogi személyek, nyilvántartásba kell venni annak a tagállamnak az illetékes hatóságánál, amelyben a létesítési okirat szerinti székhelyük található (vagy amennyiben a nemzeti jog szerint nincs bejegyzett székhelyük, azt a tagállamot, ahol központi irodájuk található), feltéve hogy megfelelnek a szaktudásra, a jó hírnévre, a szakmai kártérítési fedezetre és pénzügyi teljesítőképességre vonatkozó szigorú szakmai követelményeknek. A valamely tagállamban már nyilvántartásba vett biztosítási közvetítő számára nem kell előírni az ezen irányelv szerinti újabb nyilvántartásba vételt.

| (16) | A biztosítási és viszontbiztosítási közvetítőknek képesnek kell lenniük arra, hogy éljenek a Szerződésben megfogalmazott, a tevékenységük megkezdésére és gyakorlására vonatkozó szabadságaikkal. Ennek megfelelően a nyilvántartásba vételnek vagy a székhely szerinti tagállamnak tett nyilatkozatnak lehetővé kell tennie, hogy a biztosítási és viszontbiztosítási közvetítő a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján más tagállamokban is nyújthasson szolgáltatást, feltéve, hogy sor került az illetékes hatóságok között a megfelelő értesítési eljárásra. |
| --- | --- |

(16)

A biztosítási és viszontbiztosítási közvetítőknek képesnek kell lenniük arra, hogy éljenek a Szerződésben megfogalmazott, a tevékenységük megkezdésére és gyakorlására vonatkozó szabadságaikkal. Ennek megfelelően a nyilvántartásba vételnek vagy a székhely szerinti tagállamnak tett nyilatkozatnak lehetővé kell tennie, hogy a biztosítási és viszontbiztosítási közvetítő a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján más tagállamokban is nyújthasson szolgáltatást, feltéve, hogy sor került az illetékes hatóságok között a megfelelő értesítési eljárásra.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (18) | Az átláthatóság növelése és a határokon átnyúló kereskedelem megkönnyítése érdekében az
  1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (3)

  létrehozott európai biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti hatóságnak (EBFH)
  egységes elektronikus adatbázist kell létrehoznia, közzétennie és naprakészen tartania minden olyan biztosítási és viszontbiztosítási közvetítőről, aki/amely bejelentette, hogy élni kíván a letelepedés vagy szolgáltatásnyújtás szabadságának jogával. E célból a tagállamoknak haladéktalanul az EBFH rendelkezésére kell bocsátaniuk a vonatkozó információkat. Az adatbázisnak hiperlinket kell tartalmaznia valamennyi tagállam minden egyes illetékes hatóságához. Valamennyi tagállam minden egyes illetékes hatóságának a weboldalán fel kell tüntetnie az adatbázisra mutató hiperlinket. |
| --- | --- |

(18)

Az átláthatóság növelése és a határokon átnyúló kereskedelem megkönnyítése érdekében az
  1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (3)

  létrehozott európai biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti hatóságnak (EBFH)
  egységes elektronikus adatbázist kell létrehoznia, közzétennie és naprakészen tartania minden olyan biztosítási és viszontbiztosítási közvetítőről, aki/amely bejelentette, hogy élni kíván a letelepedés vagy szolgáltatásnyújtás szabadságának jogával. E célból a tagállamoknak haladéktalanul az EBFH rendelkezésére kell bocsátaniuk a vonatkozó információkat. Az adatbázisnak hiperlinket kell tartalmaznia valamennyi tagállam minden egyes illetékes hatóságához. Valamennyi tagállam minden egyes illetékes hatóságának a weboldalán fel kell tüntetnie az adatbázisra mutató hiperlinket.

| (19) | Egyértelműen meg kell határozni a székhely szerinti és fogadó tagállamok vonatkozó jogait és feladatait az általuk nyilvántartásba vett vagy a letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadságával élve területükön biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítési tevékenységeket folytató biztosítási és viszontbiztosítási közvetítők felügyeletére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(19)

Egyértelműen meg kell határozni a székhely szerinti és fogadó tagállamok vonatkozó jogait és feladatait az általuk nyilvántartásba vett vagy a letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadságával élve területükön biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítési tevékenységeket folytató biztosítási és viszontbiztosítási közvetítők felügyeletére vonatkozóan.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (21) | Annak hiánya, hogy a biztosítási közvetítők szabadon működhessenek az Unió területén, meggátolja az egységes piac megfelelő működését a biztosítások terén.
  Ezen irányelv fontos lépés a belső piaci magasabb szintű fogyasztóvédelem és piaci integráció megvalósítása felé. |
| --- | --- |

(21)

Annak hiánya, hogy a biztosítási közvetítők szabadon működhessenek az Unió területén, meggátolja az egységes piac megfelelő működését a biztosítások terén.
  Ezen irányelv fontos lépés a belső piaci magasabb szintű fogyasztóvédelem és piaci integráció megvalósítása felé.

| (21a) | A biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítők biztosításközvetítési tevékenységüket a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján végzik, amennyiben olyan szerződő vagy potenciális szerződő számára végeznek biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítést, aki a közvetítő származása szerinti tagállamtól eltérő tagállamban lakik vagy telepedett le, és minden biztosítandó kockázat a közvetítő származása szerinti tagállamtól különböző tagállamban található. A biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítők biztosításközvetítési tevékenységüket a letelepedés szabadsága alapján végzik, ha tartósan jelen vannak egy, a tagállamuktól eltérő tagállamban. |
| --- | --- |

(21a)

A biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítők biztosításközvetítési tevékenységüket a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján végzik, amennyiben olyan szerződő vagy potenciális szerződő számára végeznek biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítést, aki a közvetítő származása szerinti tagállamtól eltérő tagállamban lakik vagy telepedett le, és minden biztosítandó kockázat a közvetítő származása szerinti tagállamtól különböző tagállamban található. A biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítők biztosításközvetítési tevékenységüket a letelepedés szabadsága alapján végzik, ha tartósan jelen vannak egy, a tagállamuktól eltérő tagállamban.

| (22) | Fontos magas szintű szakszerűséget és kompetenciát biztosítani a biztosítási és viszontbiztosítási közvetítők és a közvetlen biztosítók azon alkalmazottai körében, akik részt vesznek a biztosítási szerződések értékesítése előtti, alatti és utáni tevékenységekben. Ezért a közvetítők és a közvetlen biztosítók alkalmazottai szakmai ismereteinek meg kell felelniük az ilyen tevékenységek összetettségi szintjének. Gondoskodni kell a továbbképzésről.
  A formát, a tartalmat és az előírt igazoló dokumentumokat a tagállamok szabályozzák. Ezzel összefüggésben az ágazathoz kapcsolódó valamely egyesülethez tartozó szakmai képzési szervezeteknek kell tanúsítványt kapniuk. |
| --- | --- |

(22)

Fontos magas szintű szakszerűséget és kompetenciát biztosítani a biztosítási és viszontbiztosítási közvetítők és a közvetlen biztosítók azon alkalmazottai körében, akik részt vesznek a biztosítási szerződések értékesítése előtti, alatti és utáni tevékenységekben. Ezért a közvetítők és a közvetlen biztosítók alkalmazottai szakmai ismereteinek meg kell felelniük az ilyen tevékenységek összetettségi szintjének. Gondoskodni kell a továbbképzésről.
  A formát, a tartalmat és az előírt igazoló dokumentumokat a tagállamok szabályozzák. Ezzel összefüggésben az ágazathoz kapcsolódó valamely egyesülethez tartozó szakmai képzési szervezeteknek kell tanúsítványt kapniuk.

| (22a) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a közvetítő azon alkalmazottai, akik lakossági ügyfelek számára biztosítási befektetési termékekkel kapcsolatban tanácsadást nyújtanak, vagy ilyen termékeket értékesítenek, megfelelő szintű tudással és képességekkel rendelkezzenek a kínált termékekkel kapcsolatban. A biztosítási befektetési termékek egyre nagyobb mértékű összetettsége és a kidolgozásuk terén alkalmazott állandó innováció miatt ez különösen fontos. A biztosítási befektetési termékek vásárlása kockázattal jár, és a befektetőknek meg kell bízniuk a tájékoztatásban és a rendelkezésre bocsátott értékelések minőségében. Továbbá az is szükséges, hogy az alkalmazottak elegendő idővel és megfelelő forrásokkal rendelkezzenek ahhoz, hogy az összes fontos információt megadhassák az ügyfeleknek a szolgáltatott termékekről. |
| --- | --- |

(22a)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a közvetítő azon alkalmazottai, akik lakossági ügyfelek számára biztosítási befektetési termékekkel kapcsolatban tanácsadást nyújtanak, vagy ilyen termékeket értékesítenek, megfelelő szintű tudással és képességekkel rendelkezzenek a kínált termékekkel kapcsolatban. A biztosítási befektetési termékek egyre nagyobb mértékű összetettsége és a kidolgozásuk terén alkalmazott állandó innováció miatt ez különösen fontos. A biztosítási befektetési termékek vásárlása kockázattal jár, és a befektetőknek meg kell bízniuk a tájékoztatásban és a rendelkezésre bocsátott értékelések minőségében. Továbbá az is szükséges, hogy az alkalmazottak elegendő idővel és megfelelő forrásokkal rendelkezzenek ahhoz, hogy az összes fontos információt megadhassák az ügyfeleknek a szolgáltatott termékekről.

| (23) | A biztosításközvetítői vagy viszontbiztosítás-közvetítői tevékenységet kezdő és folytató személyekkel kapcsolatos szakmai követelményekre és nyilvántartásukra vonatkozó nemzeti szabályok összehangolása hozzájárulhat mind a pénzügyi szolgáltatások egységes piacához, mind a fogyasztók védelmének kiterjesztéséhez ezen a területen. |
| --- | --- |

(23)

A biztosításközvetítői vagy viszontbiztosítás-közvetítői tevékenységet kezdő és folytató személyekkel kapcsolatos szakmai követelményekre és nyilvántartásukra vonatkozó nemzeti szabályok összehangolása hozzájárulhat mind a pénzügyi szolgáltatások egységes piacához, mind a fogyasztók védelmének kiterjesztéséhez ezen a területen.

| (24) | A határokon átnyúló kereskedelem előmozdítása érdekében a közvetítők tudásának és képességeinek kölcsönös elismerését szabályozó elveket kell bevezetni. |
| --- | --- |

(24)

A határokon átnyúló kereskedelem előmozdítása érdekében a közvetítők tudásának és képességeinek kölcsönös elismerését szabályozó elveket kell bevezetni.

| (25) | Az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás szerint létrehozott Európai Képesítési Keretrendszer szerinti 3. vagy afeletti szinten akkreditált nemzeti képesítést a fogadó tagállamnak el kell fogadnia annak bizonyítékaként, hogy a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő teljesíti az ismeretekre és képességekre vonatkozó előírásokat, ami feltétele az ezen irányelv szerinti nyilvántartásba vételnek. Ez a keretrendszer segít a tagállamoknak, oktatási intézményeknek, munkaadóknak és egyéneknek összehasonlítani a képesítéseket az Unión belüli különböző oktatási és képzési rendszerek esetében. Ez az eszköz alapvető az egész Unión belüli foglalkoztatási piac kialakításában. Ez a keretrendszer nem a nemzeti képesítési rendszerek helyébe kíván lépni, hanem kiegészíti a tagállamok fellépéseit a közöttük folytatott együttműködés elősegítésével. |
| --- | --- |

(25)

Az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás szerint létrehozott Európai Képesítési Keretrendszer szerinti 3. vagy afeletti szinten akkreditált nemzeti képesítést a fogadó tagállamnak el kell fogadnia annak bizonyítékaként, hogy a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő teljesíti az ismeretekre és képességekre vonatkozó előírásokat, ami feltétele az ezen irányelv szerinti nyilvántartásba vételnek. Ez a keretrendszer segít a tagállamoknak, oktatási intézményeknek, munkaadóknak és egyéneknek összehasonlítani a képesítéseket az Unión belüli különböző oktatási és képzési rendszerek esetében. Ez az eszköz alapvető az egész Unión belüli foglalkoztatási piac kialakításában. Ez a keretrendszer nem a nemzeti képesítési rendszerek helyébe kíván lépni, hanem kiegészíti a tagállamok fellépéseit a közöttük folytatott együttműködés elősegítésével.

| (26) | A biztosítók és közvetítők meglevő egységes engedélyezési rendszerei ellenére az európai biztosítási piac továbbra is nagyon széttagolt. A határokon átnyúló üzleti tevékenység előmozdítása és a fogyasztók számára biztosított átláthatóság javítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell a területükön érvényes, közérdeket szolgáló szabályok közzétételét, továbbá a valamennyi tagállam biztosítási és viszontbiztosítási közvetítésre vonatkozó, közérdeket szolgáló szabályait tartalmazó egységes elektronikus nyilvántartás és tájékoztatás nyilvános hozzáférhetőségét. |
| --- | --- |

(26)

A biztosítók és közvetítők meglevő egységes engedélyezési rendszerei ellenére az európai biztosítási piac továbbra is nagyon széttagolt. A határokon átnyúló üzleti tevékenység előmozdítása és a fogyasztók számára biztosított átláthatóság javítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell a területükön érvényes, közérdeket szolgáló szabályok közzétételét, továbbá a valamennyi tagállam biztosítási és viszontbiztosítási közvetítésre vonatkozó, közérdeket szolgáló szabályait tartalmazó egységes elektronikus nyilvántartás és tájékoztatás nyilvános hozzáférhetőségét.

| (27) | Az illetékes hatóságok közötti együttműködés és információcsere alapvető jelentőségű a fogyasztók védelme és annak biztosítása érdekében, hogy megőrizzék a biztosítási és a viszontbiztosítási üzleti tevékenység megbízhatóságát az egységes piacon. |
| --- | --- |

(27)

Az illetékes hatóságok közötti együttműködés és információcsere alapvető jelentőségű a fogyasztók védelme és annak biztosítása érdekében, hogy megőrizzék a biztosítási és a viszontbiztosítási üzleti tevékenység megbízhatóságát az egységes piacon.

| (28) | Szükség van megfelelő és hatékony bíróságon kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárásokra a tagállamokban a biztosításközvetítők vagy biztosítók és az ügyfelek közötti viták rendezésére, adott esetben a már létező eljárások felhasználásával. Hatékony bíróságon kívüli panaszkezelési és jogorvoslati eljárásokat kell elérhetővé tenni az ezen irányelv szerinti jogokra és kötelezettségekre vonatkozó, a biztosítók vagy biztosítási termékeket értékesítő vagy ajánló személyek és az ügyfelek között kialakult viták kezelésére.
  Alternatív vitarendezés (AVR) esetén a 2013/11/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelv

   (4)

  rendelkezései ezen irányelv alkalmazásában is kötelező erejűek.
  Az ügyfelek által benyújtott panaszokat bíróságon kívüli vitarendezési eljárások keretében kezelő eljárások hatékonyságának javítása érdekében ezen irányelv rendelkezése szerint a biztosítóknak vagy biztosítási termékeket értékesítő vagy ajánló személyeknek részt kell venniük az ügyfelek által ellenük kezdeményezett, az ezen irányelv szerint létesített jogokra és kötelezettségekre vonatkozó vitarendezési eljárásokban, amelyek eredményeként meghozott döntések – kifejezett kérésre – kötelező erejűek lehetnek a közvetítőre és az ügyfélre nézve. E bíróságon kívüli vitarendezési eljárások célja a biztosítók vagy biztosítási termékeket értékesítő vagy ajánló személyek és ügyfelek közötti viták gyorsabb és olcsóbb rendezése, valamint a bírósági rendszer terheinek enyhítése. ▐
  Az ügyfelek azon jogának sérelme nélkül, hogy bírósági eljárást indíthassanak, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ezen irányelvben említett vitákkal foglalkozó AVR-szervezetek működjenek együtt a határokon átnyúló viták rendezésében. A tagállamoknak ösztönözniük kell az említett vitákkal foglalkozó AVR-szervezeteket, hogy csatlakozzanak a Pénzügyi Szolgáltatások Panaszhálózatához (FIN-NET). |
| --- | --- |

(28)

Szükség van megfelelő és hatékony bíróságon kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárásokra a tagállamokban a biztosításközvetítők vagy biztosítók és az ügyfelek közötti viták rendezésére, adott esetben a már létező eljárások felhasználásával. Hatékony bíróságon kívüli panaszkezelési és jogorvoslati eljárásokat kell elérhetővé tenni az ezen irányelv szerinti jogokra és kötelezettségekre vonatkozó, a biztosítók vagy biztosítási termékeket értékesítő vagy ajánló személyek és az ügyfelek között kialakult viták kezelésére.
  Alternatív vitarendezés (AVR) esetén a 2013/11/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelv

   (4)

  rendelkezései ezen irányelv alkalmazásában is kötelező erejűek.
  Az ügyfelek által benyújtott panaszokat bíróságon kívüli vitarendezési eljárások keretében kezelő eljárások hatékonyságának javítása érdekében ezen irányelv rendelkezése szerint a biztosítóknak vagy biztosítási termékeket értékesítő vagy ajánló személyeknek részt kell venniük az ügyfelek által ellenük kezdeményezett, az ezen irányelv szerint létesített jogokra és kötelezettségekre vonatkozó vitarendezési eljárásokban, amelyek eredményeként meghozott döntések – kifejezett kérésre – kötelező erejűek lehetnek a közvetítőre és az ügyfélre nézve. E bíróságon kívüli vitarendezési eljárások célja a biztosítók vagy biztosítási termékeket értékesítő vagy ajánló személyek és ügyfelek közötti viták gyorsabb és olcsóbb rendezése, valamint a bírósági rendszer terheinek enyhítése. ▐

Az ügyfelek azon jogának sérelme nélkül, hogy bírósági eljárást indíthassanak, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ezen irányelvben említett vitákkal foglalkozó AVR-szervezetek működjenek együtt a határokon átnyúló viták rendezésében. A tagállamoknak ösztönözniük kell az említett vitákkal foglalkozó AVR-szervezeteket, hogy csatlakozzanak a Pénzügyi Szolgáltatások Panaszhálózatához (FIN-NET).

| (29) | A számos biztosítási közvetítő és vállalkozás által egyidejűleg végzett tevékenységek bővülő köre megnövelte az összeférhetetlenség lehetőségét e tevékenységek és az ügyfeleik érdekei között. A tagállamoknak ezért szabályokat kell előírniuk annak biztosítására, hogy ▌szem előtt tartsák az ügyfelek érdekeit. |
| --- | --- |

(29)

A számos biztosítási közvetítő és vállalkozás által egyidejűleg végzett tevékenységek bővülő köre megnövelte az összeférhetetlenség lehetőségét e tevékenységek és az ügyfeleik érdekei között. A tagállamoknak ezért szabályokat kell előírniuk annak biztosítására, hogy ▌szem előtt tartsák az ügyfelek érdekeit.

| (30) | Egyértelmű előzetes tájékoztatást kell nyújtani a fogyasztóknak azon személyek jogállásáról, akik biztosítási terméket értékesítenek. Megfontolandó, hogy rendelkezzenek az európai biztosítási közvetítők és biztosítók jogállásának kötelező közzétételéről. Ezt a tájékoztatást a fogyasztóknak a szerződéskötés előtt meg kell kapniuk. Ennek az a szerepe, hogy bemutassa a biztosító és (adott esetben) a közvetítő közötti kapcsolatot ▌. |
| --- | --- |

(30)

Egyértelmű előzetes tájékoztatást kell nyújtani a fogyasztóknak azon személyek jogállásáról, akik biztosítási terméket értékesítenek. Megfontolandó, hogy rendelkezzenek az európai biztosítási közvetítők és biztosítók jogállásának kötelező közzétételéről. Ezt a tájékoztatást a fogyasztóknak a szerződéskötés előtt meg kell kapniuk. Ennek az a szerepe, hogy bemutassa a biztosító és (adott esetben) a közvetítő közötti kapcsolatot ▌.

| (31) | A biztosítási termék értékesítője és vevője közötti összeférhetetlenség enyhítése érdekében a biztosításértékesítők díjazását kellő módon közzé kell tenni. ▌A közvetítő és a biztosítási közvetítő vagy biztosító alkalmazottja az értékesítés előtt
  kérésre és díjmentesen
  köteles tájékoztatni az ügyfelet
  díjazásának jellegéről és forrásáról
  . |
| --- | --- |

(31)

A biztosítási termék értékesítője és vevője közötti összeférhetetlenség enyhítése érdekében a biztosításértékesítők díjazását kellő módon közzé kell tenni. ▌A közvetítő és a biztosítási közvetítő vagy biztosító alkalmazottja az értékesítés előtt
  kérésre és díjmentesen
  köteles tájékoztatni az ügyfelet
  díjazásának jellegéről és forrásáról
  .

| (32) | Annak érdekében, hogy az ügyfél attól függetlenül összehasonlítható információt kapjon a nyújtott biztosításközvetítési szolgáltatásokról, hogy a szolgáltatást közvetítőn keresztül vagy közvetlenül egy biztosítótól vásárolja, illetve annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a verseny amiatti torzulását, hogy a biztosítókat arra ösztönzik, hogy a tájékoztatási előírások elkerülése érdekében inkább közvetlenül értékesítsenek az ügyfeleknek és ne közvetítőkön keresztül, a biztosítóktól is meg kell követelni, hogy tájékoztatást nyújtsanak a biztosítási termékek értékesítéséért kapott díjazásukra vonatkozóan azon ügyfelek számára, akikkel közvetlenül foglalkoznak a biztosítási közvetítési szolgáltatások nyújtása során. |
| --- | --- |

(32)

Annak érdekében, hogy az ügyfél attól függetlenül összehasonlítható információt kapjon a nyújtott biztosításközvetítési szolgáltatásokról, hogy a szolgáltatást közvetítőn keresztül vagy közvetlenül egy biztosítótól vásárolja, illetve annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a verseny amiatti torzulását, hogy a biztosítókat arra ösztönzik, hogy a tájékoztatási előírások elkerülése érdekében inkább közvetlenül értékesítsenek az ügyfeleknek és ne közvetítőkön keresztül, a biztosítóktól is meg kell követelni, hogy tájékoztatást nyújtsanak a biztosítási termékek értékesítéséért kapott díjazásukra vonatkozóan azon ügyfelek számára, akikkel közvetlenül foglalkoznak a biztosítási közvetítési szolgáltatások nyújtása során.

| (32a) | Amennyiben a tanácsadást megelőzően nem állapítható meg a díjak és az ösztönzők költsége, a kiemelt szolgáltatásokra vonatkozó dokumentumokban átfogóan, pontosan és érthetően közzé kell tenni a számítás módját, és ezt követően a tanácsadás összesített költségét és annak a hozamra gyakorolt hatását a lehető legrövidebb időn belül ismertetni kell az ügyféllel. Amennyiben a befektetési tanácsadás folyamatos, a befektetési tanácsadás költségét – többek között az ösztönzőket – illetően a közzétételt rendszeres időszakonként, legalább évente kell biztosítani. Az időszakos jelentésben a megelőző időszakban fizetett vagy kapott összes ösztönzőt nyilvánosságra kell hozni. |
| --- | --- |

(32a)

Amennyiben a tanácsadást megelőzően nem állapítható meg a díjak és az ösztönzők költsége, a kiemelt szolgáltatásokra vonatkozó dokumentumokban átfogóan, pontosan és érthetően közzé kell tenni a számítás módját, és ezt követően a tanácsadás összesített költségét és annak a hozamra gyakorolt hatását a lehető legrövidebb időn belül ismertetni kell az ügyféllel. Amennyiben a befektetési tanácsadás folyamatos, a befektetési tanácsadás költségét – többek között az ösztönzőket – illetően a közzétételt rendszeres időszakonként, legalább évente kell biztosítani. Az időszakos jelentésben a megelőző időszakban fizetett vagy kapott összes ösztönzőt nyilvánosságra kell hozni.

| (32b) | A biztosítási terméket értékesítő személynek, ha az nem a termék előállítója, a kiemelt szolgáltatásokra vonatkozó külön dokumentumban kell tájékoztatnia a lakossági befektetőt a költségekkel és a szolgáltatásokkal kapcsolatos részletekről ezen irányelvvel és a 2014/.../EU irányelvvel [MiFID] összhangban, és biztosítania kell minden olyan további lényeges információt, amelyeket a befektetési termék előállítója nem biztosíthat, és amelyre a lakossági befektetőnek szüksége van annak megállapításához, hogy a biztosítási termék megfelel-e az igényeinek. |
| --- | --- |

(32b)

A biztosítási terméket értékesítő személynek, ha az nem a termék előállítója, a kiemelt szolgáltatásokra vonatkozó külön dokumentumban kell tájékoztatnia a lakossági befektetőt a költségekkel és a szolgáltatásokkal kapcsolatos részletekről ezen irányelvvel és a 2014/.../EU irányelvvel [MiFID] összhangban, és biztosítania kell minden olyan további lényeges információt, amelyeket a befektetési termék előállítója nem biztosíthat, és amelyre a lakossági befektetőnek szüksége van annak megállapításához, hogy a biztosítási termék megfelel-e az igényeinek.

| (32c) | A fogyasztók javát szolgálja, ha a biztosítási termékek értékesítését különféle csatornákon keresztül és a biztosítókkal különböző formában együttműködő közvetítők végzik, feltéve, hogy a fogyasztóvédelem és az átláthatóság tekintetében azonos szabályokat kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

(32c)

A fogyasztók javát szolgálja, ha a biztosítási termékek értékesítését különféle csatornákon keresztül és a biztosítókkal különböző formában együttműködő közvetítők végzik, feltéve, hogy a fogyasztóvédelem és az átláthatóság tekintetében azonos szabályokat kell alkalmazniuk.

| (33) | Mivel a jelenlegi javaslat célja a fogyasztóvédelem javítása, néhány rendelkezés csak a „kiskereskedelmi” (B2C) kapcsolatokra vonatkozik, különösen azok, amelyek a biztosítási közvetítők vagy egyéb biztosításitermék-értékesítők üzletviteli szabályait szabályozzák. |
| --- | --- |

(33)

Mivel a jelenlegi javaslat célja a fogyasztóvédelem javítása, néhány rendelkezés csak a „kiskereskedelmi” (B2C) kapcsolatokra vonatkozik, különösen azok, amelyek a biztosítási közvetítők vagy egyéb biztosításitermék-értékesítők üzletviteli szabályait szabályozzák.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (34a) | A tagállamoknak elő kell írniuk, hogy a biztosítási közvetítők és a biztosítók által az alkalmazottaik vagy képviselőik tekintetében alkalmazott díjazási politika ne sértse azt a képességet, hogy az ügyfelek legjobb érdekét szolgálva járjanak el. Azon alkalmazottak tekintetében, akik ügyfelek számára biztosítási befektetési termékekkel kapcsolatban tanácsadást nyújtanak, vagy ilyen termékeket értékesítenek, a tagállamok a biztosítási közvetítők és a biztosítók számára előírják annak biztosítását, hogy a vállalkozás által fizetett díjazásuk ne befolyásolja az alkalmazottak pártatlanságát abban a tekintetben, hogy helyénvaló ajánlatot adjanak, vagy megfelelő értékesítést hajtsanak végre, vagy tisztességes, egyértelmű és nem félrevezető tájékoztatást nyújtsanak. Ezekben a helyzetekben a díjazás nem függhet kizárólag az értékesítési céloktól vagy a vállalkozás által valamely meghatározott termékből elért nyereségtől. |
| --- | --- |

(34a)

A tagállamoknak elő kell írniuk, hogy a biztosítási közvetítők és a biztosítók által az alkalmazottaik vagy képviselőik tekintetében alkalmazott díjazási politika ne sértse azt a képességet, hogy az ügyfelek legjobb érdekét szolgálva járjanak el. Azon alkalmazottak tekintetében, akik ügyfelek számára biztosítási befektetési termékekkel kapcsolatban tanácsadást nyújtanak, vagy ilyen termékeket értékesítenek, a tagállamok a biztosítási közvetítők és a biztosítók számára előírják annak biztosítását, hogy a vállalkozás által fizetett díjazásuk ne befolyásolja az alkalmazottak pártatlanságát abban a tekintetben, hogy helyénvaló ajánlatot adjanak, vagy megfelelő értékesítést hajtsanak végre, vagy tisztességes, egyértelmű és nem félrevezető tájékoztatást nyújtsanak. Ezekben a helyzetekben a díjazás nem függhet kizárólag az értékesítési céloktól vagy a vállalkozás által valamely meghatározott termékből elért nyereségtől.

| (35) | Az ügyfél számára
  fontos
  , hogy tudja, olyan közvetítővel tárgyal, aki a biztosítók széles körének termékeivel vagy a biztosítók meghatározott körének termékeivel kapcsolatosan látja el tanácsokkal. |
| --- | --- |

(35)

Az ügyfél számára
  fontos
  , hogy tudja, olyan közvetítővel tárgyal, aki a biztosítók széles körének termékeivel vagy a biztosítók meghatározott körének termékeivel kapcsolatosan látja el tanácsokkal.

| (36) | Tekintettel arra, hogy az ügyfelek egyre nagyobb mértékben támaszkodnak a személyre szóló javaslatokra, indokolt meghatározni a tanácsadás fogalmát.
  A tanácsadás minősége döntő fontosságú, és minden tanácsnak igazodnia kell az ügyfél személyes jellemzőihez.
   A tanácsadás előtt a biztosításközvetítőnek vagy biztosítónak értékelnie kell az ügyfél szükségleteit
  és elvárásait
  , valamint pénzügyi helyzetét. Amennyiben a közvetítő kijelenti, hogy a biztosítók széles körének termékeivel kapcsolatban nyújt tanácsot, akkor köteles a piacon elérhető,
  kellően nagyszámú biztosítási termékről
  tisztességes és széles körű elemzést nyújtani. Ezenkívül minden biztosítás-közvetítő és biztosító köteles bemutatni azokat az érveket, amelyek alátámasztják az általa adott tanácsot
  , valamint az ügyfelek preferenciáihoz, szükségleteihez, pénzügyi helyzetéhez és személyes körülményeihez igazodó, számukra megfelelő biztosítási termékeket ajánlani
  . |
| --- | --- |

(36)

Tekintettel arra, hogy az ügyfelek egyre nagyobb mértékben támaszkodnak a személyre szóló javaslatokra, indokolt meghatározni a tanácsadás fogalmát.
  A tanácsadás minősége döntő fontosságú, és minden tanácsnak igazodnia kell az ügyfél személyes jellemzőihez.
   A tanácsadás előtt a biztosításközvetítőnek vagy biztosítónak értékelnie kell az ügyfél szükségleteit
  és elvárásait
  , valamint pénzügyi helyzetét. Amennyiben a közvetítő kijelenti, hogy a biztosítók széles körének termékeivel kapcsolatban nyújt tanácsot, akkor köteles a piacon elérhető,
  kellően nagyszámú biztosítási termékről
  tisztességes és széles körű elemzést nyújtani. Ezenkívül minden biztosítás-közvetítő és biztosító köteles bemutatni azokat az érveket, amelyek alátámasztják az általa adott tanácsot
  , valamint az ügyfelek preferenciáihoz, szükségleteihez, pénzügyi helyzetéhez és személyes körülményeihez igazodó, számukra megfelelő biztosítási termékeket ajánlani
  .

| (37) | A szerződés megkötése előtt, ideértve a tanácsadás nélküli értékesítés esetét, megfelelő tájékoztatást kell nyújtani az ügyfél számára a biztosítási termékről, ami alapján az ügyfél megalapozott döntést tud hozni. A biztosítási közvetítőnek el kell magyaráznia az ügyfélnek az általa értékesített biztosítási termékek főbb jellemzőit,
  és ezért biztosítania kell alkalmazottai számára az ehhez szükséges erőforrásokat és időt
  . |
| --- | --- |

(37)

A szerződés megkötése előtt, ideértve a tanácsadás nélküli értékesítés esetét, megfelelő tájékoztatást kell nyújtani az ügyfél számára a biztosítási termékről, ami alapján az ügyfél megalapozott döntést tud hozni. A biztosítási közvetítőnek el kell magyaráznia az ügyfélnek az általa értékesített biztosítási termékek főbb jellemzőit,
  és ezért biztosítania kell alkalmazottai számára az ehhez szükséges erőforrásokat és időt
  .

| (38) | Egységes szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy
  megkönnyítsék az azzal kapcsolatos választást,
  hogy milyen médium révén nyújtják az ügyfeleknek
  az előírt
  tájékoztatást, lehetővé téve az elektronikus kommunikáció alkalmazását, amennyiben az az ügylet körülményeire tekintettel megfelelő. Az ügyfél számára azonban lehetővé kell tenni, hogy a tájékoztatást nyomtatott formában is megkapja. Az ügyfelek információkhoz való hozzáférése érdekében a szerződéskötés előtti tájékoztatást minden esetben ingyenesen
  hozzáférhetővé kell tenni
  . |
| --- | --- |

(38)

Egységes szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy
  megkönnyítsék az azzal kapcsolatos választást,
  hogy milyen médium révén nyújtják az ügyfeleknek
  az előírt
  tájékoztatást, lehetővé téve az elektronikus kommunikáció alkalmazását, amennyiben az az ügylet körülményeire tekintettel megfelelő. Az ügyfél számára azonban lehetővé kell tenni, hogy a tájékoztatást nyomtatott formában is megkapja. Az ügyfelek információkhoz való hozzáférése érdekében a szerződéskötés előtti tájékoztatást minden esetben ingyenesen
  hozzáférhetővé kell tenni
  .

| (39) | Kevéssé van szükség az ilyen tájékoztatás megadására, amikor az ügyfél kereskedelmi vagy ipari kockázatokra keres viszontbiztosítási vagy biztosítási fedezetet, vagy szakmai ügyfél ▌. |
| --- | --- |

(39)

Kevéssé van szükség az ilyen tájékoztatás megadására, amikor az ügyfél kereskedelmi vagy ipari kockázatokra keres viszontbiztosítási vagy biztosítási fedezetet, vagy szakmai ügyfél ▌.

| (40) | Ennek az irányelvnek meg kell határoznia a biztosító és a biztosításközvetítő azon minimum kötelezettségeit, amelyeket az ügyfelek tájékoztatása során teljesítenie kell. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ezen a területen szigorúbb rendelkezéseket tartsanak fenn vagy fogadjanak el a biztosításközvetítők és biztosítók tekintetében, a székhelyük szerinti tagállam rendelkezéseitől függetlenül, amennyiben a területükön biztosítási közvetítői tevékenységet fejtenek ki, feltéve hogy az ilyen szigorúbb rendelkezések összhangban vannak az uniós joggal, beleértve a 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5). Annak a tagállamnak, amely a biztosítási közvetítők és a biztosításitermék-értékesítés tekintetében az ezen irányelvben meghatározottak mellett további szabályozási előírások alkalmazását ajánlja vagy ilyeneket alkalmaz, biztosítania kell, hogy az ilyen rendelkezésekből származó adminisztratív
  terheknek továbbra is határt szabjanak
  . |
| --- | --- |

(40)

Ennek az irányelvnek meg kell határoznia a biztosító és a biztosításközvetítő azon minimum kötelezettségeit, amelyeket az ügyfelek tájékoztatása során teljesítenie kell. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ezen a területen szigorúbb rendelkezéseket tartsanak fenn vagy fogadjanak el a biztosításközvetítők és biztosítók tekintetében, a székhelyük szerinti tagállam rendelkezéseitől függetlenül, amennyiben a területükön biztosítási közvetítői tevékenységet fejtenek ki, feltéve hogy az ilyen szigorúbb rendelkezések összhangban vannak az uniós joggal, beleértve a 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5). Annak a tagállamnak, amely a biztosítási közvetítők és a biztosításitermék-értékesítés tekintetében az ezen irányelvben meghatározottak mellett további szabályozási előírások alkalmazását ajánlja vagy ilyeneket alkalmaz, biztosítania kell, hogy az ilyen rendelkezésekből származó adminisztratív
  terheknek továbbra is határt szabjanak
  .

| (41) | A keresztértékesítési gyakorlat Unió-szerte a lakossági pénzügyi szolgáltatók általános és
  helyénvaló
  stratégiája. ▐ |
| --- | --- |

(41)

A keresztértékesítési gyakorlat Unió-szerte a lakossági pénzügyi szolgáltatók általános és
  helyénvaló
  stratégiája. ▐

| (41a) | Amennyiben valamely biztosítási szolgáltatást egy másik szolgáltatással vagy termékkel együtt egy csomag részeként vagy ugyanazon megállapodás vagy csomag feltételeként kínálnak, akkor az 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (6)

  hatálya alá tartozik. Ez az irányelv is tartalmaz számos olyan rendelkezést, amelyek a biztosítási szolgáltatást valamely csomag részeként vásárló fogyasztókat védik. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a nemzeti illetékes hatóságok fogadjanak el vagy tartsanak fenn további intézkedéseket a fogyasztókat károsan érintő keresztértékesítési gyakorlatok kezelése érdekében. |
| --- | --- |

(41a)

Amennyiben valamely biztosítási szolgáltatást egy másik szolgáltatással vagy termékkel együtt egy csomag részeként vagy ugyanazon megállapodás vagy csomag feltételeként kínálnak, akkor az 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (6)

  hatálya alá tartozik. Ez az irányelv is tartalmaz számos olyan rendelkezést, amelyek a biztosítási szolgáltatást valamely csomag részeként vásárló fogyasztókat védik. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a nemzeti illetékes hatóságok fogadjanak el vagy tartsanak fenn további intézkedéseket a fogyasztókat károsan érintő keresztértékesítési gyakorlatok kezelése érdekében.

| (42) | A befektetéseket tartalmazó biztosítási szerződéseket gyakran a
  2014/.../EU
  [MiFID] irányelv szerinti befektetési termékek lehetséges alternatívájaként vagy helyettesítőjeként ajánlják az ügyfelek számára. A következetes befektetővédelem biztosítása és a szabályozási arbitrázs megelőzése érdekében fontos, hogy a lakossági befektetési termékekre (a befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról szóló rendeletben meghatározott biztosítási befektetési termékek) ugyanolyan üzletviteli standardok vonatkozzanak: idetartozik a megfelelő tájékoztatás, a megfelelő tanácsadásra vonatkozó előírás és a vásárlási ösztönzőkkel kapcsolatos korlátozások, valamint az összeférhetetlenség kezelését szabályozó előírások, illetve ▌a díjazással ▌kapcsolatos további korlátozások. Az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott európai felügyeleti hatóságnak (Európai Értékpapírpiaci Hatóságnak) (EÉPH) és az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságnak (EBFH) együtt kell működnie a
  2014/.../EU
  [MiFID] irányelv vagy ezen irányelv hatálya alá tartozó lakossági befektetési termékekre vonatkozó üzletviteli standardok lehető legnagyobb összhangjának iránymutatások révén történő elérése érdekében.
  A nem életbiztosítási termékek sajátosságait mindazonáltal figyelembe kell venni az említett iránymutatásokban. Ezen irányelv nemzeti szinten történő végrehajtása során és a vegyes bizottság iránymutatásaiban a 2014/.../EU [MiFID] irányelvben foglalt hasonló elvvel összhangban a biztosítókra vonatkozóan mérlegelni kell egy hasonló rendszer bevezetését.
   A biztosítási befektetési termékekre
  szigorúbb üzletviteli standardoknak kell vonatkozniuk, amelyek felváltják
  ezen irányelv
  általános
  biztosítási szerződésre vonatkozó
  előírásait
  ▌. Ennek megfelelően a biztosítási befektetési termékekkel kapcsolatban biztosítási közvetítést folytató személyeknek teljesíteniük kell ▌
  az ilyen termékekre alkalmazandó kibővített előírásokat
  . |
| --- | --- |

(42)

A befektetéseket tartalmazó biztosítási szerződéseket gyakran a
  2014/.../EU
  [MiFID] irányelv szerinti befektetési termékek lehetséges alternatívájaként vagy helyettesítőjeként ajánlják az ügyfelek számára. A következetes befektetővédelem biztosítása és a szabályozási arbitrázs megelőzése érdekében fontos, hogy a lakossági befektetési termékekre (a befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról szóló rendeletben meghatározott biztosítási befektetési termékek) ugyanolyan üzletviteli standardok vonatkozzanak: idetartozik a megfelelő tájékoztatás, a megfelelő tanácsadásra vonatkozó előírás és a vásárlási ösztönzőkkel kapcsolatos korlátozások, valamint az összeférhetetlenség kezelését szabályozó előírások, illetve ▌a díjazással ▌kapcsolatos további korlátozások. Az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott európai felügyeleti hatóságnak (Európai Értékpapírpiaci Hatóságnak) (EÉPH) és az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságnak (EBFH) együtt kell működnie a
  2014/.../EU
  [MiFID] irányelv vagy ezen irányelv hatálya alá tartozó lakossági befektetési termékekre vonatkozó üzletviteli standardok lehető legnagyobb összhangjának iránymutatások révén történő elérése érdekében.
  A nem életbiztosítási termékek sajátosságait mindazonáltal figyelembe kell venni az említett iránymutatásokban. Ezen irányelv nemzeti szinten történő végrehajtása során és a vegyes bizottság iránymutatásaiban a 2014/.../EU [MiFID] irányelvben foglalt hasonló elvvel összhangban a biztosítókra vonatkozóan mérlegelni kell egy hasonló rendszer bevezetését.
   A biztosítási befektetési termékekre
  szigorúbb üzletviteli standardoknak kell vonatkozniuk, amelyek felváltják
  ezen irányelv
  általános
  biztosítási szerződésre vonatkozó
  előírásait
  ▌. Ennek megfelelően a biztosítási befektetési termékekkel kapcsolatban biztosítási közvetítést folytató személyeknek teljesíteniük kell ▌
  az ilyen termékekre alkalmazandó kibővített előírásokat
  .

| (42a) | A 2014/.../EU [MiFID II] irányelv elfogadását követően felül kell vizsgálni az ezen irányelv VII. fejezetét a szabályozási átfedések, az ellentmondó szabályok és az alkalmazkodási nehézségek elkerülése végett. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(42a)

A 2014/.../EU [MiFID II] irányelv elfogadását követően felül kell vizsgálni az ezen irányelv VII. fejezetét a szabályozási átfedések, az ellentmondó szabályok és az alkalmazkodási nehézségek elkerülése végett. [Mód. 5]

| (42b) | Ez az irányelv szabályokat állapít meg a valamely tagállamban letelepedett vagy letelepedni szándékozó természetes és jogi személyek biztosítási és viszontbiztosítási közvetítési tevékenységének megkezdése és folytatása tekintetében. A más uniós jogi aktusokban található, ettől eltérő vagy ezt kiegészítő rendelkezések a biztosítás- és viszontbiztosítás-közvetítésre nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

(42b)

Ez az irányelv szabályokat állapít meg a valamely tagállamban letelepedett vagy letelepedni szándékozó természetes és jogi személyek biztosítási és viszontbiztosítási közvetítési tevékenységének megkezdése és folytatása tekintetében. A más uniós jogi aktusokban található, ettől eltérő vagy ezt kiegészítő rendelkezések a biztosítás- és viszontbiztosítás-közvetítésre nem alkalmazandók.

| (43) | Annak biztosítása érdekében, hogy a biztosítók és a biztosításközvetítést folytató személyek teljesítsék ezen irányelv rendelkezéseit, és hogy az egész Unióban egyforma elbánásban részesüljenek, a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciókat és intézkedéseket kell előírniuk. A pénzügyi szolgáltatások ágazatában a szankciórendszerek megerősítéséről szóló, 2010. december 8-i bizottsági közleményben felülvizsgálták a jelenlegi szankcionálási hatásköröket és azok gyakorlati alkalmazását a szankciók és az intézkedések konvergenciájának előmozdítása érdekében. A tagállamok által meghatározott közigazgatási szankcióknak ezért a címzettekkel, a szankció vagy intézkedés alkalmazásakor figyelembe veendő kritériumokkal, a közzététellel és a legfontosabb szankcionálási hatáskörökkel ▌kapcsolatban bizonyos alapvető követelményeknek eleget kell tenniük. |
| --- | --- |

(43)

Annak biztosítása érdekében, hogy a biztosítók és a biztosításközvetítést folytató személyek teljesítsék ezen irányelv rendelkezéseit, és hogy az egész Unióban egyforma elbánásban részesüljenek, a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciókat és intézkedéseket kell előírniuk. A pénzügyi szolgáltatások ágazatában a szankciórendszerek megerősítéséről szóló, 2010. december 8-i bizottsági közleményben felülvizsgálták a jelenlegi szankcionálási hatásköröket és azok gyakorlati alkalmazását a szankciók és az intézkedések konvergenciájának előmozdítása érdekében. A tagállamok által meghatározott közigazgatási szankcióknak ezért a címzettekkel, a szankció vagy intézkedés alkalmazásakor figyelembe veendő kritériumokkal, a közzététellel és a legfontosabb szankcionálási hatáskörökkel ▌kapcsolatban bizonyos alapvető követelményeknek eleget kell tenniük.

| (44) | Az illetékes hatóságokat fel kell hatalmazni különösen olyan pénzbírságok kiszabására, amelyek kellően magasak a várható haszon ellensúlyozásához és még a nagyobb intézmények és azok vezetői számára is visszatartó erővel bírnak. |
| --- | --- |

(44)

Az illetékes hatóságokat fel kell hatalmazni különösen olyan pénzbírságok kiszabására, amelyek kellően magasak a várható haszon ellensúlyozásához és még a nagyobb intézmények és azok vezetői számára is visszatartó erővel bírnak.

| (45) | Annak biztosítása érdekében, hogy a szankciókat minden tagállamban következetesen alkalmazzák, a közigazgatási szankciók vagy intézkedések típusának és a közigazgatási pénzbírságok szintjének meghatározása során a tagállamok számára elő kell írni annak biztosítását, hogy az illetékes hatóságok figyelembe vegyenek valamennyi lényeges körülményt.
  A tagállamok azonban nem kötelesek közigazgatási szankciókat előírni akkor, ha a nemzeti jog a büntetőjog rendszerén belül ír elő szankciókat. |
| --- | --- |

(45)

Annak biztosítása érdekében, hogy a szankciókat minden tagállamban következetesen alkalmazzák, a közigazgatási szankciók vagy intézkedések típusának és a közigazgatási pénzbírságok szintjének meghatározása során a tagállamok számára elő kell írni annak biztosítását, hogy az illetékes hatóságok figyelembe vegyenek valamennyi lényeges körülményt.
  A tagállamok azonban nem kötelesek közigazgatási szankciókat előírni akkor, ha a nemzeti jog a büntetőjog rendszerén belül ír elő szankciókat.

| (46) | A közvéleményre gyakorolt elrettentő hatás erősítése és a fogyasztóvédelemre negatív hatással levő szabálysértésekről szóló tájékoztatás érdekében az alkalmazott szankciókat és intézkedéseket – egyes, jól meghatározott körülmények kivételével – közzé kell tenni. Az arányosság elve betartásának biztosítása érdekében az alkalmazott szankciókat és intézkedéseket az anonimitás megőrzésével kell közzétenni, ha a közzététel aránytalan kárt okozna az érintett feleknek. |
| --- | --- |

(46)

A közvéleményre gyakorolt elrettentő hatás erősítése és a fogyasztóvédelemre negatív hatással levő szabálysértésekről szóló tájékoztatás érdekében az alkalmazott szankciókat és intézkedéseket – egyes, jól meghatározott körülmények kivételével – közzé kell tenni. Az arányosság elve betartásának biztosítása érdekében az alkalmazott szankciókat és intézkedéseket az anonimitás megőrzésével kell közzétenni, ha a közzététel aránytalan kárt okozna az érintett feleknek.

| (47) | A potenciális jogsértések feltárása érdekében az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell a szükséges vizsgálati hatáskörökkel, és hatékony mechanizmusokat kell létrehozniuk, amelyekkel ösztönzik a lehetséges vagy tényleges jogsértés bejelentését,
  és amelyek megfelelő védelmet biztosítanak az ilyen jogsértéseket bejelentők számára
  .
  E az irányelv azonban nem rendelkezik arról, hogy a tagállamoknak a közigazgatási hatóságokat bűnügyi nyomozási hatáskörrel kell felruházniuk. |
| --- | --- |

(47)

A potenciális jogsértések feltárása érdekében az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell a szükséges vizsgálati hatáskörökkel, és hatékony mechanizmusokat kell létrehozniuk, amelyekkel ösztönzik a lehetséges vagy tényleges jogsértés bejelentését,
  és amelyek megfelelő védelmet biztosítanak az ilyen jogsértéseket bejelentők számára
  .
  E az irányelv azonban nem rendelkezik arról, hogy a tagállamoknak a közigazgatási hatóságokat bűnügyi nyomozási hatáskörrel kell felruházniuk.

| (48) | Ennek az irányelvnek közigazgatási szankciókra és intézkedésekre egyaránt hivatkoznia kell, tekintet nélkül arra, hogy azok a nemzeti jog alapján szankciónak vagy intézkedésnek minősülnek-e. |
| --- | --- |

(48)

Ennek az irányelvnek közigazgatási szankciókra és intézkedésekre egyaránt hivatkoznia kell, tekintet nélkül arra, hogy azok a nemzeti jog alapján szankciónak vagy intézkedésnek minősülnek-e.

| (49) | Ez az irányelv nem sérti a tagállamok büntetendő cselekményekkel kapcsolatos jogának rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(49)

Ez az irányelv nem sérti a tagállamok büntetendő cselekményekkel kapcsolatos jogának rendelkezéseit.

| (49a) | A közérdekű bejelentők az illetékes hatóságok számára olyan új információkat szolgáltatnak, amelyek segítik a hatóságokat a bennfentes kereskedelem és piaci manipuláció eseteinek felderítésében és szankcionálásában. A közérdekű bejelentőket azonban visszatarthatja a megtorlástól való félelem vagy a jogsértések bejelentésére szolgáló megfelelő eljárások hiánya. Ezen irányelvnek ezért megfelelő rendszert kell biztosítania, amely ösztönzi a közérdekű bejelentőket arra, hogy az illetékes hatóságok figyelmét felhívják az irányelv esetleges megsértésére, ugyanakkor megvédi őket a megtorlástól. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy a közérdekű bejelentőkre vonatkozóan bevezetett rendszereik tartalmazzanak a bejelentett személy számára megfelelő védelmet biztosító mechanizmusokat is, különös tekintettel az ilyen személy személyes adatok védelméhez fűződő jogára, továbbá olyan eljárásokat, amelyek biztosítják a bejelentett személy védelemhez fűződő jogát, valamint meghallgatáshoz fűződő jogát az őt érintő döntések meghozatala előtt, valamint azt a jogát, hogy az őt érintő döntések ellen bíróság előtt hatékony jogorvoslattal éljen. |
| --- | --- |

(49a)

A közérdekű bejelentők az illetékes hatóságok számára olyan új információkat szolgáltatnak, amelyek segítik a hatóságokat a bennfentes kereskedelem és piaci manipuláció eseteinek felderítésében és szankcionálásában. A közérdekű bejelentőket azonban visszatarthatja a megtorlástól való félelem vagy a jogsértések bejelentésére szolgáló megfelelő eljárások hiánya. Ezen irányelvnek ezért megfelelő rendszert kell biztosítania, amely ösztönzi a közérdekű bejelentőket arra, hogy az illetékes hatóságok figyelmét felhívják az irányelv esetleges megsértésére, ugyanakkor megvédi őket a megtorlástól. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy a közérdekű bejelentőkre vonatkozóan bevezetett rendszereik tartalmazzanak a bejelentett személy számára megfelelő védelmet biztosító mechanizmusokat is, különös tekintettel az ilyen személy személyes adatok védelméhez fűződő jogára, továbbá olyan eljárásokat, amelyek biztosítják a bejelentett személy védelemhez fűződő jogát, valamint meghallgatáshoz fűződő jogát az őt érintő döntések meghozatala előtt, valamint azt a jogát, hogy az őt érintő döntések ellen bíróság előtt hatékony jogorvoslattal éljen.

| (50) | Az ebben az irányelvben meghatározott célkitűzések elérése érdekében a Szerződés 290. cikke szerinti jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazást kell adni a Bizottság számára ▌ az összeférhetetlenség kezelése és a biztosítással kapcsolt lakossági befektetési termékekkel összefüggő üzletvitelre vonatkozó kötelezettségek tekintetében, valamint a szankciókkal kapcsolatos tájékoztatás eljárásával és formájával kapcsolatban. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus előkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére egyidejűleg, időben és megfelelő módon történő továbbításáról. |
| --- | --- |

(50)

Az ebben az irányelvben meghatározott célkitűzések elérése érdekében a Szerződés 290. cikke szerinti jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazást kell adni a Bizottság számára ▌ az összeférhetetlenség kezelése és a biztosítással kapcsolt lakossági befektetési termékekkel összefüggő üzletvitelre vonatkozó kötelezettségek tekintetében, valamint a szankciókkal kapcsolatos tájékoztatás eljárásával és formájával kapcsolatban. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus előkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére egyidejűleg, időben és megfelelő módon történő továbbításáról.

| (51) | A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó technikai standardok biztosítják a következetes harmonizálást, valamint a fogyasztók megfelelő védelmét az egész Unióban.
  ▌Tekintettel arra, hogy az EBFH
  nagyon jelentős szakértelemmel,
  de csak korlátozott kapacitással
  rendelkező
  szerv
  ,
  meg lehetne bízni kizárólag
  azzal, hogy olyan
  javaslattervezeteke
  t dolgozzon ki, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket, és benyújtsa azokat
  az Európai Parlamenthez és
  a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(51)

A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó technikai standardok biztosítják a következetes harmonizálást, valamint a fogyasztók megfelelő védelmét az egész Unióban.
  ▌Tekintettel arra, hogy az EBFH
  nagyon jelentős szakértelemmel,
  de csak korlátozott kapacitással
  rendelkező
  szerv
  ,
  meg lehetne bízni kizárólag
  azzal, hogy olyan
  javaslattervezeteke
  t dolgozzon ki, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket, és benyújtsa azokat
  az Európai Parlamenthez és
  a Bizottsághoz.

| (52) | Az EUMSZ 290. és 291. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, és az ▌1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 10–15. cikkének megfelelően, a Bizottság
  ezen irányelvnek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ▌ az összeférhetetlenség kezelésére vonatkozóan,
  a lakossági befektetési biztosítási csomagtermékekkel kapcsolatos
  üzletviteli kötelezettségekre vonatkozóan,
  a végrehajtási technikai standardokra vonatkozóan, továbbá a szankciókkal kapcsolatos eljárásra és az információk bejelentésének formájára vonatkozóan
  . E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási technikai standardok tervezetét az EBFH dolgozza ki. |
| --- | --- |

(52)

Az EUMSZ 290. és 291. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, és az ▌1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 10–15. cikkének megfelelően, a Bizottság
  ezen irányelvnek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ▌ az összeférhetetlenség kezelésére vonatkozóan,
  a lakossági befektetési biztosítási csomagtermékekkel kapcsolatos
  üzletviteli kötelezettségekre vonatkozóan,
  a végrehajtási technikai standardokra vonatkozóan, továbbá a szankciókkal kapcsolatos eljárásra és az információk bejelentésének formájára vonatkozóan
  . E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási technikai standardok tervezetét az EBFH dolgozza ki.

| (53) | A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) ▌és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szabályozza a személyes adatok EBFH általi feldolgozását ezen irányelv keretein belül, az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt |
| --- | --- |

(53)

A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) ▌és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szabályozza a személyes adatok EBFH általi feldolgozását ezen irányelv keretein belül, az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt

| (54) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió – Szerződésbe foglalt – Alapjogi Chartájában elismert elveket. |
| --- | --- |

(54)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió – Szerződésbe foglalt – Alapjogi Chartájában elismert elveket.

| (55) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (10) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely részletesen ismerteti az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt. |
| --- | --- |

(55)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (10) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely részletesen ismerteti az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt.

| (55a) | A tagállamok felügyeleti hatóságainak rendelkezniük kell minden olyan eszközzel, amely ahhoz szükséges, hogy a biztosítási közvetítők vagy viszontbiztosítók számára biztosítsák üzleti tevékenységük szabályszerű végzését az egész Unióban, függetlenül attól, hogy e tevékenységet a letelepedéshez fűződő joguk vagy a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján végzik-e. A felügyelet eredményessége érdekében a felügyeleti hatóságok által hozott intézkedéseknek arányban kell állniuk a biztosítók vagy viszontbiztosítók üzleti tevékenységében rejlő kockázatok jellegével, nagyságrendjével és összetettségével, függetlenül attól, hogy az érintett vállalkozás milyen jelentőséggel bír a piac általános pénzügyi stabilitása szempontjából. |
| --- | --- |

(55a)

A tagállamok felügyeleti hatóságainak rendelkezniük kell minden olyan eszközzel, amely ahhoz szükséges, hogy a biztosítási közvetítők vagy viszontbiztosítók számára biztosítsák üzleti tevékenységük szabályszerű végzését az egész Unióban, függetlenül attól, hogy e tevékenységet a letelepedéshez fűződő joguk vagy a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján végzik-e. A felügyelet eredményessége érdekében a felügyeleti hatóságok által hozott intézkedéseknek arányban kell állniuk a biztosítók vagy viszontbiztosítók üzleti tevékenységében rejlő kockázatok jellegével, nagyságrendjével és összetettségével, függetlenül attól, hogy az érintett vállalkozás milyen jelentőséggel bír a piac általános pénzügyi stabilitása szempontjából.

| (55b) | Ez az irányelv nem róhat túl nagy terhet a kis- és közepes méretű biztosítókra. E cél elérésének egyik eszköze az arányosság elvének megfelelő alkalmazása. Ezt az elvet kell alkalmazni mind a biztosítási és viszontbiztosítási vállalkozásokra előírt követelményekre, mind a felügyeleti hatáskörök gyakorlására. |
| --- | --- |

(55b)

Ez az irányelv nem róhat túl nagy terhet a kis- és közepes méretű biztosítókra. E cél elérésének egyik eszköze az arányosság elvének megfelelő alkalmazása. Ezt az elvet kell alkalmazni mind a biztosítási és viszontbiztosítási vállalkozásokra előírt követelményekre, mind a felügyeleti hatáskörök gyakorlására.

| (56) | Ennek az irányelvnek a felülvizsgálatát
  három
  évvel ezen irányelv hatálybalépése után el kell végezni a piaci fejlemények, valamint az uniós jog más területeinek fejleményei vagy a tagállamok uniós jog végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatai figyelembevétele érdekében, különösen a 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) hatálya alá tartozó termékek tekintetében. |
| --- | --- |

(56)

Ennek az irányelvnek a felülvizsgálatát
  három
  évvel ezen irányelv hatálybalépése után el kell végezni a piaci fejlemények, valamint az uniós jog más területeinek fejleményei vagy a tagállamok uniós jog végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatai figyelembevétele érdekében, különösen a 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) hatálya alá tartozó termékek tekintetében.

| (57) | A 2002/92/EK irányelv következésképpen hatályát veszti . |
| --- | --- |

(57)

A 2002/92/EK irányelv következésképpen hatályát veszti .

| (58) | Ezen irányelv nemzeti jogba való átültetésének kötelezettségét azokra a rendelkezésekre kell korlátozni, amelyek a 2002/92/EK irányelv lényegi elemeinek módosítására vonatkoznak. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettséget a 2002/92/EK irányelv írja elő. |
| --- | --- |

(58)

Ezen irányelv nemzeti jogba való átültetésének kötelezettségét azokra a rendelkezésekre kell korlátozni, amelyek a 2002/92/EK irányelv lényegi elemeinek módosítására vonatkoznak. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettséget a 2002/92/EK irányelv írja elő.

| (59) | Ez az irányelv nem érinti a nemzeti jogba történő átültetésre vonatkozóan a 2002/92/EK irányelvben meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(59)

Ez az irányelv nem érinti a nemzeti jogba történő átültetésre vonatkozóan a 2002/92/EK irányelvben meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Hatály

(1)   Ez az irányelv a valamely tagállamban letelepedett vagy letelepedni szándékozó természetes és jogi személyek biztosítási és viszontbiztosítási közvetítési tevékenységének ▐ megkezdésére és folytatására vonatkozó szabályokat állapítja meg.

(2)   Ez az irányelv nem vonatkozik azokra a személyekre, akik biztosítási szerződésekkel kapcsolatos közvetítői tevékenységet folytatnak, ha az összes következő feltétel fennáll:

| a) | a biztosítási szerződés csak az általa nyújtott biztosítási fedezet ismeretét követeli meg; |
| --- | --- |

a)

a biztosítási szerződés csak az általa nyújtott biztosítási fedezet ismeretét követeli meg;

| b) | a biztosítási szerződés nem életbiztosítási szerződés; |
| --- | --- |

b)

a biztosítási szerződés nem életbiztosítási szerződés;

| c) | a biztosítási szerződés nem nyújt fedezetet semmiféle felelősségi kockázatra; |
| --- | --- |

c)

a biztosítási szerződés nem nyújt fedezetet semmiféle felelősségi kockázatra;

| d) | a személy fő szakmai tevékenysége nem a biztosítási közvetítés; |
| --- | --- |

d)

a személy fő szakmai tevékenysége nem a biztosítási közvetítés;

| e) | a biztosítás valamely szolgáltató által
  szállított árukhoz vagy nyújtott szolgáltatásokhoz
  képest kiegészítő jellegű, amennyiben az ilyen biztosítás fedezetet nyújt az ilyen szolgáltató által szállított áruk meghibásodásának, elveszésének
  , lopásának
  vagy sérülésének kockázatával kapcsolatosan; |
| --- | --- |

e)

a biztosítás valamely szolgáltató által
  szállított árukhoz vagy nyújtott szolgáltatásokhoz
  képest kiegészítő jellegű, amennyiben az ilyen biztosítás fedezetet nyújt az ilyen szolgáltató által szállított áruk meghibásodásának, elveszésének
  , lopásának
  vagy sérülésének kockázatával kapcsolatosan;

| f) | a biztosítási szerződés arányosítással számított, egész évre vetített díja nem haladja meg a 600 eurót. |
| --- | --- |

f)

a biztosítási szerződés arányosítással számított, egész évre vetített díja nem haladja meg a 600 eurót.

(3)   Ez az irányelv nem vonatkozik az olyan biztosítás- és viszontbiztosítás-közvetítői szolgáltatásokra, amelyek Unión kívüli kockázatokra és kötelezettségvállalásokra vonatkoznak.

Ez az irányelv nem érinti a tagállamnak a biztosítás- és viszontbiztosítás -közvetítési üzleti tevékenységre vonatkozó jogát, amely a harmadik országban létrejött és a területén működő biztosítókra és viszontbiztosítókra vagy közvetítőkre vonatkozik a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapelvének megfelelően, feltéve hogy azonos bánásmód illeti meg mindazokat a személyeket, akik a piacon biztosítás- és viszontbiztosítás -közvetítői tevékenységet folytatnak, vagy erre felhatalmazást kaptak.

Ez az irányelv nem szabályozza a harmadik országokban folytatott biztosítás- vagy viszontbiztosítás -közvetítői tevékenységet .

A tagállamok kötelesek tájékoztatni a Bizottságot minden olyan általános nehézségről, amellyel biztosítási közvetítőik szembesülnek harmadik országokban letelepedésük vagy biztosításközvetítési tevékenységeik végzése során.

(3a)
     
  Ez az irányelv biztosítja, hogy ugyanolyan szintű védelem álljon fenn, valamint hogy a fogyasztók javát összehasonlítható standardok szolgálják. Az irányelv előmozdítja az egyenlő versenyfeltételeket és az egyenlő feltételeken alapuló versenyt a közvetítők között, függetlenül attól, hogy függő biztosításközvetítőkről van-e szó. A fogyasztók javát szolgálja, ha a biztosítási termékek közvetítését különféle csatornákon, a biztosítókkal különböző formában együttműködő közvetítők végzik, feltéve hogy a fogyasztóvédelem tekintetében azonos szabályokat kell alkalmazniuk. Ezen irányelv végrehajtása során a tagállamoknak ezt figyelembe kell venniük.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)
     Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „a biztosító”:
  a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (12)

  13. cikkének 1. pontjában meghatározott biztosító
  ; |
| --- | --- |

1.

„a biztosító”:
  a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (12)

  13. cikkének 1. pontjában meghatározott biztosító
  ;

| 2. | „a viszontbiztosító”:
  a 2009/138/EK
  irányelv
  13. cikkének 4. pontjában meghatározott viszontbiztosító
  ; |
| --- | --- |

2.

„a viszontbiztosító”:
  a 2009/138/EK
  irányelv
  13. cikkének 4. pontjában meghatározott viszontbiztosító
  ;

| 3. | „a biztosítási közvetítés”: biztosítási szerződések megkötésével kapcsolatos tanácsadással, ajánlattétellel, vagy biztosítási szerződések megkötésének előkészítésével kapcsolatos egyéb tevékenység, az ilyen szerződések megkötése, illetve közreműködés az ilyen szerződések kezelésében és teljesítésében
  . A biztosítási szerződésekkel kapcsolatos tanácsadással, ajánlattétellel vagy ilyen szerződések megkötésével kapcsolatos
  tevékenységek akkor is biztosítási közvetítésnek tekintendők, ha azokat
  valamely biztosítónak az ügyféllel közvetlen kapcsolatban álló alkalmazottja
  végzi, biztosítási közvetítő közreműködése nélkül.

  Biztosítási közvetítésnek tekintendő az információk rendelkezésre bocsátása egy vagy több biztosítási szerződésről olyan kritériumoknak megfelelően, amelyeket az ügyfél egy weboldalon vagy más médiumon keresztül választ ki, valamint a biztosítási termékek rangsorának összeállítása – az árak és a termékek, vagy biztosítási díjkedvezmények összehasonlítását is beleértve –, amennyiben a folyamat végén az ügyfélnek lehetősége van a weboldal vagy az egyéb médium útján közvetlenül biztosítási szerződést kötni.

  Ezen irányelv alkalmazásában nem tekintendők biztosítási közvetítésnek a következő tevékenységek:






  a) | a más szakmai tevékenységgel összefüggésben az ügyfélnek esetileg adott tájékoztatás, amennyiben a szolgáltató nem tesz további lépéseket, hogy segítséget adjon az ügyfélnek a biztosítási szerződés megkötésében vagy teljesítésében |
| --- | --- | --- |

3.

„a biztosítási közvetítés”: biztosítási szerződések megkötésével kapcsolatos tanácsadással, ajánlattétellel, vagy biztosítási szerződések megkötésének előkészítésével kapcsolatos egyéb tevékenység, az ilyen szerződések megkötése, illetve közreműködés az ilyen szerződések kezelésében és teljesítésében
  . A biztosítási szerződésekkel kapcsolatos tanácsadással, ajánlattétellel vagy ilyen szerződések megkötésével kapcsolatos
  tevékenységek akkor is biztosítási közvetítésnek tekintendők, ha azokat
  valamely biztosítónak az ügyféllel közvetlen kapcsolatban álló alkalmazottja
  végzi, biztosítási közvetítő közreműködése nélkül.

Ezen irányelv alkalmazásában nem tekintendők biztosítási közvetítésnek a következő tevékenységek:

a)

a más szakmai tevékenységgel összefüggésben az ügyfélnek esetileg adott tájékoztatás, amennyiben a szolgáltató nem tesz további lépéseket, hogy segítséget adjon az ügyfélnek a biztosítási szerződés megkötésében vagy teljesítésében

| b) | adat- és információszolgáltatás a potenciális szerződőkről a biztosítási közvetítők vagy biztosítók számára, vagy a biztosítási termékekről, illetőleg valamely biztosítási közvetítőről vagy biztosítóról nyújtott tájékoztatás a potenciális szerződők számára. |
| --- | --- |

b)

adat- és információszolgáltatás a potenciális szerződőkről a biztosítási közvetítők vagy biztosítók számára, vagy a biztosítási termékekről, illetőleg valamely biztosítási közvetítőről vagy biztosítóról nyújtott tájékoztatás a potenciális szerződők számára.

| 4. | „biztosítási alapú
  befektetési termék”: olyan biztosítási
  termék, amely lejárati értékkel vagy visszaváltási értékkel rendelkezik, és amelynek lejárati vagy visszaváltási értéke részben vagy egészben, közvetlenül vagy közvetve ki van téve a piaci ingadozásoknak, kivéve:










  a) | a 2009/138/EK irányelv I. mellékletében (Nem-életbiztosítási ágazatok) felsorolt nem-életbiztosítási termékek; |
| --- | --- | --- |

4.

„biztosítási alapú
  befektetési termék”: olyan biztosítási
  termék, amely lejárati értékkel vagy visszaváltási értékkel rendelkezik, és amelynek lejárati vagy visszaváltási értéke részben vagy egészben, közvetlenül vagy közvetve ki van téve a piaci ingadozásoknak, kivéve:

a)

a 2009/138/EK irányelv I. mellékletében (Nem-életbiztosítási ágazatok) felsorolt nem-életbiztosítási termékek;

| b) | életbiztosítási szerződések, ha a szerződés alapján a szolgáltatás kizárólag halál esetén, vagy sérülésből, betegségből vagy fogyatékosságból eredő rokkantságra tekintettel fizethető ki; |
| --- | --- |

b)

életbiztosítási szerződések, ha a szerződés alapján a szolgáltatás kizárólag halál esetén, vagy sérülésből, betegségből vagy fogyatékosságból eredő rokkantságra tekintettel fizethető ki;

| c) | nyugdíjelőtakarékossági termékek, amelyek a nemzeti jog alapján elsődleges céljukat tekintve a befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosító és a befektetőt bizonyos szolgáltatásokra feljogosító termékként elismert termékek; |
| --- | --- |

c)

nyugdíjelőtakarékossági termékek, amelyek a nemzeti jog alapján elsődleges céljukat tekintve a befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosító és a befektetőt bizonyos szolgáltatásokra feljogosító termékként elismert termékek;

| d) | foglalkoztatási nyugdíjrendszerek, amelyek hivatalosan elismertek és a 2003/41/EK irányelv vagy a 2009/138/EK irányelv hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

d)

foglalkoztatási nyugdíjrendszerek, amelyek hivatalosan elismertek és a 2003/41/EK irányelv vagy a 2009/138/EK irányelv hatálya alá tartoznak;

| e) | olyan egyéni nyugdíjelőtakarékossági termékek, amelyeknél a nemzeti szabályozás alapján a munkáltató pénzügyi hozzájárulásra kötelezett, és amelyek esetében a munkáltatónak vagy a munkavállalónak nincs választási lehetősége a nyugdíjelőtakarékossági termék vagy szolgáltatója tekintetében; |
| --- | --- |

e)

olyan egyéni nyugdíjelőtakarékossági termékek, amelyeknél a nemzeti szabályozás alapján a munkáltató pénzügyi hozzájárulásra kötelezett, és amelyek esetében a munkáltatónak vagy a munkavállalónak nincs választási lehetősége a nyugdíjelőtakarékossági termék vagy szolgáltatója tekintetében;

| 5. | „a biztosítási közvetítő”: bármely, a biztosítótól
  és annak alkalmazottaitól
  eltérő természetes vagy jogi személy, aki díjazás ellenében kezd vagy folytat biztosítási közvetítést; |
| --- | --- |

5.

„a biztosítási közvetítő”: bármely, a biztosítótól
  és annak alkalmazottaitól
  eltérő természetes vagy jogi személy, aki díjazás ellenében kezd vagy folytat biztosítási közvetítést;

| 6. | „viszontbiztosítási közvetítés”:
  biztosítási vagy
  viszontbiztosítási szerződések megkötésével kapcsolatos tanácsadással, ajánlattétellel vagy biztosítási szerződések megkötésének előkészítésével kapcsolatos egyéb tevékenységek, az ilyen szerződések megkötése, illetve közreműködés az ilyen szerződések kezelésében és teljesítésében, különös tekintettel a követelésekre, ▌
  ideértve azt az esetet is,
  ha azokat viszontbiztosító végzi, viszontbiztosítási közvetítő közreműködése nélkül.
  Ezen irányelv alkalmazásában nem tekintendők viszontbiztosítási közvetítésnek a következő tevékenységek:






  a) | a más szakmai tevékenységgel összefüggésben esetileg adott tájékoztatás, feltéve hogy annak a tevékenységnek nem az a célja, hogy segítséget adjon az ügyfélnek a viszontbiztosítási szerződés megkötésében vagy teljesítésében; |
| --- | --- | --- |

6.

„viszontbiztosítási közvetítés”:
  biztosítási vagy
  viszontbiztosítási szerződések megkötésével kapcsolatos tanácsadással, ajánlattétellel vagy biztosítási szerződések megkötésének előkészítésével kapcsolatos egyéb tevékenységek, az ilyen szerződések megkötése, illetve közreműködés az ilyen szerződések kezelésében és teljesítésében, különös tekintettel a követelésekre, ▌
  ideértve azt az esetet is,
  ha azokat viszontbiztosító végzi, viszontbiztosítási közvetítő közreműködése nélkül.

Ezen irányelv alkalmazásában nem tekintendők viszontbiztosítási közvetítésnek a következő tevékenységek:

a)

a más szakmai tevékenységgel összefüggésben esetileg adott tájékoztatás, feltéve hogy annak a tevékenységnek nem az a célja, hogy segítséget adjon az ügyfélnek a viszontbiztosítási szerződés megkötésében vagy teljesítésében;

| aa) | a viszontbiztosító által szakmai alapon végzett kárügyintézés, valamint kárrendezés és szakértői kárbecslés; |
| --- | --- |

aa)

a viszontbiztosító által szakmai alapon végzett kárügyintézés, valamint kárrendezés és szakértői kárbecslés;

| b) | adat- és információszolgáltatás a potenciális szerződőkről a viszontbiztosítási közvetítők vagy viszontbiztosítók számára, vagy a viszontbiztosítási termékekről, illetőleg valamely viszontbiztosítási közvetítőről vagy viszontbiztosítóról nyújtott tájékoztatás a potenciális szerződők számára. |
| --- | --- |

b)

adat- és információszolgáltatás a potenciális szerződőkről a viszontbiztosítási közvetítők vagy viszontbiztosítók számára, vagy a viszontbiztosítási termékekről, illetőleg valamely viszontbiztosítási közvetítőről vagy viszontbiztosítóról nyújtott tájékoztatás a potenciális szerződők számára.

| 7. | „a biztosítási közvetítő”: bármely, a biztosítótól
  és annak alkalmazottaitól
  eltérő természetes vagy jogi személy, aki díjazás ellenében kezd vagy folytat biztosítási közvetítést; |
| --- | --- |

7.

„a biztosítási közvetítő”: bármely, a biztosítótól
  és annak alkalmazottaitól
  eltérő természetes vagy jogi személy, aki díjazás ellenében kezd vagy folytat biztosítási közvetítést;

| 8. | „függő biztosításközvetítő”: az a személy, aki egy vagy
  – amennyiben a biztosítási termékek nem állnak versenyben egymással –
  több biztosító vagy biztosításközvetítő számára és nevében biztosításközvetítési tevékenységet végez,
  azonban nem vesz át díjakat vagy ügyfélnek szánt összegeket,
  és akinek a tevékenységéért a megbízó biztosítók, vagy biztosításközvetítők teljes felelősséggel tartoznak, feltéve, hogy azok a biztosításközvetítők, akik a személy tevékenységéért teljes felelősséggel tartoznak, nem tevékenykednek egy másik biztosító vagy biztosításközvetítő felelőssége mellett;

  Bármely személy, amely fő szakmai tevékenysége mellett fejt ki biztosításközvetítési tevékenységet, függő biztosításközvetítőnek tekintendő, akinek a tevékenységéért a saját termékeik tekintetében egy vagy több biztosítóintézet felelős, ha a biztosítás e fő szakmai tevékenység keretei között értékesített javak vagy nyújtott szolgáltatások kiegészítésére szolgál; |
| --- | --- |

8.

„függő biztosításközvetítő”: az a személy, aki egy vagy
  – amennyiben a biztosítási termékek nem állnak versenyben egymással –
  több biztosító vagy biztosításközvetítő számára és nevében biztosításközvetítési tevékenységet végez,
  azonban nem vesz át díjakat vagy ügyfélnek szánt összegeket,
  és akinek a tevékenységéért a megbízó biztosítók, vagy biztosításközvetítők teljes felelősséggel tartoznak, feltéve, hogy azok a biztosításközvetítők, akik a személy tevékenységéért teljes felelősséggel tartoznak, nem tevékenykednek egy másik biztosító vagy biztosításközvetítő felelőssége mellett;

| 9. | „tanácsadás”:
  személyes
  ajánlás valamely ügyfélnek annak kérésére vagy a biztosító, illetőleg a biztosítási közvetítő kezdeményezésére; |
| --- | --- |

9.

„tanácsadás”:
  személyes
  ajánlás valamely ügyfélnek annak kérésére vagy a biztosító, illetőleg a biztosítási közvetítő kezdeményezésére;

| 10. | „céljutalék”: ▐ jutalék formájában nyújtott javadalmazás,
  amely
  ▐ a közvetítő és a biztosító közötti
  üzleti forgalom mértékéhez
  kapcsolódóan
  előzetesen
  megállapodott célok
  vagy küszöbértékek
  elérésén alapul; |
| --- | --- |

10.

„céljutalék”: ▐ jutalék formájában nyújtott javadalmazás,
  amely
  ▐ a közvetítő és a biztosító közötti
  üzleti forgalom mértékéhez
  kapcsolódóan
  előzetesen
  megállapodott célok
  vagy küszöbértékek
  elérésén alapul;

| 11. | „a nagy kockázatok”:
  a nagy kockázatok
  meghatározása a
  2009/138/EK
  irányelv
  13. cikkének 27.
  pontja szerint történik; |
| --- | --- |

11.

„a nagy kockázatok”:
  a nagy kockázatok
  meghatározása a
  2009/138/EK
  irányelv
  13. cikkének 27.
  pontja szerint történik;

| 12. | „székhely szerinti tagállam”:






  a) | ha a közvetítő természetes személy, azt a tagállamot jelenti, ahol lakóhelye van; |
| --- | --- | --- |

12.

„székhely szerinti tagállam”:

a)

ha a közvetítő természetes személy, azt a tagállamot jelenti, ahol lakóhelye van;

| b) | ha a közvetítő jogi személy, azt a tagállamot jelenti, ahol annak a létesítő okirat szerinti székhelye található, vagy amennyiben a nemzeti jog szerint nincs ilyen, azt a tagállamot, ahol székhelye található; |
| --- | --- |

b)

ha a közvetítő jogi személy, azt a tagállamot jelenti, ahol annak a létesítő okirat szerinti székhelye található, vagy amennyiben a nemzeti jog szerint nincs ilyen, azt a tagállamot, ahol székhelye található;

| 13. | „a fogadó tagállam”: az a tagállam, amelyben egy biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő állandóan jelen van vagy ott letelepedett vagy szolgáltatást nyújt, és amely nem a székhelye szerinti tagállam; |
| --- | --- |

13.

„a fogadó tagállam”: az a tagállam, amelyben egy biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő állandóan jelen van vagy ott letelepedett vagy szolgáltatást nyújt, és amely nem a székhelye szerinti tagállam;

| 14. | „tartós adathordozó”: a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 2. cikkének m) pontjában meghatározottak szerinti tartós adathordozó; |
| --- | --- |

14.

„tartós adathordozó”: a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 2. cikkének m) pontjában meghatározottak szerinti tartós adathordozó;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| 16. | „szoros kapcsolat” a
  2009/138/EK
  irányelv
  13. cikkének (7) bekezdésében
  meghatározott helyzet; |
| --- | --- |

16.

„szoros kapcsolat” a
  2009/138/EK
  irányelv
  13. cikkének (7) bekezdésében
  meghatározott helyzet;

| 17. | „a központi ügyvezetés helye”: az a helyszín, ahonnan a fő tevékenység irányítása történik; |
| --- | --- |

17.

„a központi ügyvezetés helye”: az a helyszín, ahonnan a fő tevékenység irányítása történik;

| 18. | „javadalmazás”: bármely jutalék, díj, ellenérték vagy más kifizetés, ideértve bármilyen jellegű gazdasági
  vagy természetbeni
  előnyt,
  valamint bármely egyéb ösztönzőt,
  amelyet a biztosításközvetítési tevékenységgel összefüggésben kínálnak fel vagy nyújtanak; |
| --- | --- |

18.

„javadalmazás”: bármely jutalék, díj, ellenérték vagy más kifizetés, ideértve bármilyen jellegű gazdasági
  vagy természetbeni
  előnyt,
  valamint bármely egyéb ösztönzőt,
  amelyet a biztosításközvetítési tevékenységgel összefüggésben kínálnak fel vagy nyújtanak;

| 19. | „árukapcsolási gyakorlat”:
  biztosítási termék
  felajánlása
  vagy értékesítése más külön kiegészítő szolgáltatásokkal
  vagy
  termékekkel
  együtt, csomagban, amikor
  a
  ▐ biztosítási ▐ terméket önmagában nem teszik elérhetővé az ügyfél számára; |
| --- | --- |

19.

„árukapcsolási gyakorlat”:
  biztosítási termék
  felajánlása
  vagy értékesítése más külön kiegészítő szolgáltatásokkal
  vagy
  termékekkel
  együtt, csomagban, amikor
  a
  ▐ biztosítási ▐ terméket önmagában nem teszik elérhetővé az ügyfél számára;

| 20. | „csomagban történő eladás gyakorlata”:
  biztosítási termék más külön
  kiegészítő ▐ biztosítási
  szolgáltatásokkal
  vagy
  termékekkel
  együtt, csomagban történő felkínálása
  vagy értékesítése
  , amikor
  a
  ▐ biztosítási ▐ termék különállóan is elérhető az ügyfél számára, de nem szükségszerűen ugyanazokkal a feltételekkel, mint a kiegészítő szolgáltatásokkal egy csomagban történő értékesítés esetén;
  (20a) „termék”: egy vagy több kockázatra kiterjedő biztosítási szerződés |
| --- | --- |

20.

„csomagban történő eladás gyakorlata”:
  biztosítási termék más külön
  kiegészítő ▐ biztosítási
  szolgáltatásokkal
  vagy
  termékekkel
  együtt, csomagban történő felkínálása
  vagy értékesítése
  , amikor
  a
  ▐ biztosítási ▐ termék különállóan is elérhető az ügyfél számára, de nem szükségszerűen ugyanazokkal a feltételekkel, mint a kiegészítő szolgáltatásokkal egy csomagban történő értékesítés esetén;
  (20a) „termék”: egy vagy több kockázatra kiterjedő biztosítási szerződés

| 20b. | „lakossági”: nem hivatásos |
| --- | --- |

20b.

„lakossági”: nem hivatásos

(2)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy ugyanolyan szintű védelem álljon fenn, valamint hogy a fogyasztók élvezzék az összehasonlítható standardok előnyeit, elengedhetetlen, hogy ez az irányelv előmozdítsa az egyenlő versenyfeltételeket és az egyenlő feltételeken alapuló versenyt a közvetítők között, függetlenül attól, hogy függő biztosításközvetítőkről van-e szó. A tagállamok ezen irányelv végrehajtása során figyelembe veszik az egyenlő versenyfeltételek és az egyenlő feltételeken alapuló verseny előmozdításának fontosságát.

II. FEJEZET

A NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

3. cikk

Nyilvántartásba vétel

(1)   A 4. cikkben foglaltak kivételével a biztosítási és a viszontbiztosítási közvetítőket saját tagállamuk
  10. cikk (2) bekezdése szerinti
  illetékes hatóságánál nyilvántartásba kell venni. A 73/239/EGK tanácsi irányelvnek (14), a 2002/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (15) és a 2005/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (16) megfelelően a tagállamokban nyilvántartásba vett biztosítók
  és viszontbiztosítók, illetve
  azok alkalmazottai esetében nem kell előírni az ezen irányelv szerinti ismételt nyilvántartásba vételt.

Az első albekezdés sérelme nélkül a tagállamok meghatározhatják, hogy a biztosítók és a viszontbiztosítók és más testületek együttműködhetnek az illetékes hatóságokkal a biztosítási és a viszontbiztosítási közvetítők nyilvántartásba vételében, valamint a 8. cikk követelményeinek az ilyen közvetítők tekintetében történő alkalmazásában. A függő biztosításközvetítőket egy biztosító, biztosítók egyesülete, vagy egy biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő is nyilvántartásba veheti az illetékes hatóság felügyelete mellett.

A tagállamok kiköthetik, hogy amennyiben egy biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő tevékenységéért egy biztosító vagy viszontbiztosító vagy ▐ közvetítő visel felelősséget, akkor
  a biztosítási
  közvetítő
  nem köteles az illetékes hatóság számára a 3. cikk (7) bekezdésének a) és b) pontjában szereplő információkat nyújtani, az illetékes biztosítási szervezet pedig biztosítja, hogy a biztosítási közvetítő megfelel a
  nyilvántartásba-vételi
  feltételeknek és az ebben az irányelvben meghatározott egyéb rendelkezéseknek
  . A tagállamok azt is kiköthetik, hogy a közvetítő tevékenységéért felelősséget vállaló személynek vagy vállalkozásnak nyilvántartásba kell vennie a szóban forgó közvetítőt.

A tagállamoknak nem szükséges alkalmazniuk az első és második albekezdésben említett követelményeket minden olyan természetes személyre, aki egy biztosítóval vagy viszontbiztosítóval, illetőleg nyilvántartásba vett biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítővel áll munkaviszonyban, és biztosítási vagy viszontbiztosítási tevékenységet folytat.

A tagállamok biztosítják a jogi személyek nyilvántartásba vételét, és a nyilvántartásban külön feltüntetik azoknak a természetes személyeknek a nevét, akik a vezetőségen belül a közvetítői üzleti tevékenységért felelősek.

(2)   A tagállamok egynél több nyilvántartást hozhatnak létre a biztosítási és a viszontbiztosítási közvetítők tekintetében, feltéve hogy ők határozzák meg azokat a követelményeket, amelyeknek megfelelően a közvetítőket nyilvántartásba kell venni.

A tagállamok online nyilvántartást hoznak létre, amely az interneten elérhető egyetlen egységes nyilvántartásba-vételi űrlapból áll, amely egyszerűen elérhető a biztosítási közvetítők és vállalkozások számára és lehetővé teszi az űrlap közvetlen online kitöltését.

(3)   A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy létrejöjjön egy információs pont, amely lehetővé teszi a gyors és könnyű hozzáférést az ilyen nyilvántartásokban található információkhoz, amelyeket elektronikus úton kell gyűjteni és állandóan frissíteni kell. Ez az információs pont szolgáltatja továbbá az (1) bekezdés első albekezdésében említett illetékes hatóságok azonosító részadatait minden tagállamban. A nyilvántartás ezenkívül megjelöli azt az országot vagy országokat, amelyekben a közvetítő üzleti tevékenységet folytat a letelepedés szabadságára vagy a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó szabályok szerint.

(4)   Az EBFH elektronikus nyilvántartást hoz létre, azt a weboldalán közzéteszi és naprakészen tartja; e nyilvántartás azoknak a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőknek a nyilvántartási adatait tartalmazza, amelyek bejelentették, hogy határokon átnyúló üzleti tevékenységet kívánnak folytatni a IV. fejezetnek megfelelően. A tagállamoknak haladéktalanul az EBFH rendelkezésére kell bocsátaniuk az ehhez szükséges információkat. A nyilvántartásnak hiperlinket kell tartalmaznia az összes tagállam összes illetékes hatóságához. A nyilvántartásnak linket kell tartalmaznia az egyes tagállamok illetékes hatóságainak a weboldalaihoz, illetve onnan elérhetőnek kell lennie.
  Az EBFH jogosult betekinteni az ott tárolt adatokba. Az EBFH-nak és az illetékes hatóságoknak jogukban áll módosítani a tárolt adatokat. Azok az érintettek, akiknek a személyes adatait tárolhatják és kicserélhetik, betekintési joggal rendelkeznek, továbbá joguk van a megfelelő tájékoztatáshoz.

Az EBFH weboldalt hoz létre, amely a tagállamok által a 3. cikk (3) bekezdése értelmében létrehozott információs pontokra mutató hiperlinkeket tartalmaz.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a biztosítási közvetítők – beleértve a szerződéseseket is – és a viszontbiztosítási közvetítők nyilvántartása a 8. cikkben meghatározott szakmai követelmények betartása mellett történjen.

A tagállamoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy azokat a biztosítási közvetítőket – beleértve a szerződéseseket is – és viszontbiztosítási közvetítőket, akik már nem teljesítik ezeket a követelményeket,
  haladéktalanul
  töröljék a nyilvántartásból. A nyilvántartás érvényességét az illetékes hatóságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia. Szükség esetén a székhely szerinti tagállam tájékoztatja a fogadó tagállamot az ilyen törlésről.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok csak akkor vegyék nyilvántartásba a biztosítási, illetőleg viszontbiztosítási közvetítőket, amennyiben meggyőződtek arról, hogy azok megfelelnek a 8. cikkben meghatározott követelményeknek
  , illetve hogy egy másik közvetítő vagy vállalkozás felelősséget fog vállalni annak biztosításáért, hogy a közvetítő megfeleljen ezeknek a követelményeknek a 3. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban
  .

(5a)
     
  A nyilvántartásban szereplő biztosítási és viszontbiztosítási közvetítők mind a letelepedés, mind a szolgáltatásnyújtás szabadsága értelmében kezdhetnek és folytathatnak biztosítás- és viszontbiztosítás-közvetítési tevékenységet az Unióban.

A biztosítási közvetítő a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján végzi tevékenységét, ha a – biztosítási közvetítő letelepedésének helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban letelepedett – biztosításikötvény-tulajdonos számára a biztosítási közvetítő letelepedésének helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban fennálló kockázathoz kapcsolódóan szándékozik biztosítási szerződést kínálni.

Az illetékes hatóságok elláthatják a biztosítási és a viszontbiztosítási közvetítőket olyan dokumentummal, amely bármely érdekelt fél számára lehetővé teszi a konzultációt bármely, a (2) bekezdésben említett nyilvántartással abból a célból, hogy ellenőrizni lehessen, hogy azok megfelelő módon nyilvántartásba vannak-e véve.

Ennek a dokumentumnak tartalmazni kell legalább a 16. cikk a)
  pontjának i. és iii. alpontjában, valamint
  b)
  pontjának i. és iii. alpontjában
  meghatározott információkat, továbbá jogi személyek esetében az e cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdésében említett természetes személy(ek) nevét.

A tagállamnak meg kell követelnie az okmány visszaszolgáltatását a kibocsátó illetékes hatóságnak akkor, ha az érintett biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő nyilvántartásba vétele megszűnt.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a közvetítők nyilvántartásba vétel iránti kérelmeit a teljes kérelem benyújtásától számított
  két
  hónapon belül elbírálják, és a kérelmezőt haladéktalanul értesítik a döntésről.

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok megfelelő intézkedéseket hozzanak, amelyek révén figyelemmel tudják kísérni, hogy a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítők továbbra is mindenkor teljesítik-e az ebben az irányelvben meghatározott nyilvántartásba-vételi követelményeket.

(7)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok a nyilvántartásba vétel feltételeként
  bizonyítékot kérjenek az alábbiakról
  a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőktől
  , akik nem függő biztosításközvetítők vagy olyan közvetítők, amelyek esetében egy másik biztosítási szervezet vállal felelősséget annak biztosításáért, hogy a közvetítő megfelel ezeknek a követelményeknek a 3. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban.

| a) | illetékes hatóságaik tájékoztatása azon részvényeseikről vagy tagjaikról, akár természetes vagy jogi személyekről van szó, akik 10 %-ot meghaladó tulajdoni részesedéssel rendelkeznek a közvetítőben, valamint az ilyen tulajdoni részesedés mértékéről; |
| --- | --- |

a)

illetékes hatóságaik tájékoztatása azon részvényeseikről vagy tagjaikról, akár természetes vagy jogi személyekről van szó, akik 10 %-ot meghaladó tulajdoni részesedéssel rendelkeznek a közvetítőben, valamint az ilyen tulajdoni részesedés mértékéről;

| b) | az illetékes hatóságaik tájékoztatása azokról a személyekről, akik szoros kapcsolatban állnak a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítővel; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságaik tájékoztatása azokról a személyekről, akik szoros kapcsolatban állnak a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítővel;

| c) | annak megfelelő módon történő igazolása, hogy a tulajdoni részesedés vagy szoros kapcsolat nem akadályozza meg az illetékes hatóságok felügyeleti funkcióinak tényleges gyakorlását. |
| --- | --- |

c)

annak megfelelő módon történő igazolása, hogy a tulajdoni részesedés vagy szoros kapcsolat nem akadályozza meg az illetékes hatóságok felügyeleti funkcióinak tényleges gyakorlását.

A tagállamok biztosítják, hogy illetékes hatóságaik megköveteljék, hogy a 3. cikk (7) bekezdésének hatálya alá tartozó biztosítási és viszontbiztosítási közvetítők indokolatlan késedelem nélkül tájékoztassák őket a 3. cikk (7) bekezdésének a) és b) pontjában előírt információk változása esetén.

(8)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok megtagadják a nyilvántartásba vételt, ha valamely harmadik országnak a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítővel szoros kapcsolatot fenntartó egy vagy több természetes vagy jogi személyre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései, vagy az ilyen törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések végrehajtásának a nehézségei megakadályozzák a felügyeleti funkcióik tényleges gyakorlását.

(8a)
     
  A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy azok a személyek, akik 2014. január 1-jét megelőzően közvetítői tevékenységet folytattak, és akiket nyilvántartásba vettek, valamint akik rendelkeznek az irányelv által megkövetelthez hasonló szintű képzéssel és tapasztalattal, automatikusan felvételre kerülnek a létrehozandó nyilvántartásba, amennyiben a 4. cikk (3) és (4) bekezdésében meghatározott követelmények teljesülnek.

III. FEJEZET

EGYSZERŰSÍTETT NYILVÁNTARTÁSBA-VÉTELI ELJÁRÁS – TEVÉKENYSÉGEK BEJELENTÉSE

4. cikk

Kiegészítő jellegű biztosítási közvetítési, szakmai kárügyintézési és kárbecslési szolgáltatások bejelentési eljárása

(1)   A 3. cikkben meghatározott nyilvántartásba-vételi előírások nem alkalmazandók az olyan biztosítási közvetítőre, aki kiegészítő jelleggel folytat biztosítási közvetítési tevékenységet, feltéve, hogy a tevékenységek teljesítik valamennyi alábbi feltételt:

| a) | a biztosítási közvetítő fő szakmai tevékenysége nem biztosítási közvetítés; |
| --- | --- |

a)

a biztosítási közvetítő fő szakmai tevékenysége nem biztosítási közvetítés;

| b) | a biztosítási közvetítő csak bizonyos biztosítási termékek közvetítését végzi, amelyek kiegészítenek egy terméket vagy szolgáltatást, és ezeket egyértelműen meghatározza a bejelentésben; |
| --- | --- |

b)

a biztosítási közvetítő csak bizonyos biztosítási termékek közvetítését végzi, amelyek kiegészítenek egy terméket vagy szolgáltatást, és ezeket egyértelműen meghatározza a bejelentésben;

| c) | az érintett biztosítási termékek nem tartalmaznak életbiztosítást vagy felelősségi kockázatot, kivéve, ha az ilyen fedezet
  kiegészíti a közvetítő által fő szakmai tevékenységeként kínált terméket vagy nyújtott szolgáltatást
  ; |
| --- | --- |

c)

az érintett biztosítási termékek nem tartalmaznak életbiztosítást vagy felelősségi kockázatot, kivéve, ha az ilyen fedezet
  kiegészíti a közvetítő által fő szakmai tevékenységeként kínált terméket vagy nyújtott szolgáltatást
  ;

| ca) | a közvetítő tevékenységéért egy nyilvántartásba vett közvetítő felelős. |
| --- | --- |

ca)

a közvetítő tevékenységéért egy nyilvántartásba vett közvetítő felelős.

(3)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésének hatálya alá tartozó biztosítási közvetítőnek a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságához bejelentést kell eljuttatnia, amelyben tájékoztatja az illetékes hatóságot a kilétéről, címéről és szakmai tevékenységeiről.

(4)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésének hatálya alá tartozó közvetítők az ezen irányelv I., III, IV., V., VIII. és IX. fejezetének, valamint 15. és 16. cikke rendelkezéseinek a hatálya alá tartoznak.

(4a)
     
  A tagállamok a 4.cikk hatálya alá tartozó biztosítási közvetítőkre alkalmazhatják a 3. cikk szerinti nyilvántartásba-vételi feltételeket, ha ezt a fogyasztók védelme érdekében szükségesnek ítélik.

IV. FEJEZET

A SZOLGÁLTATÁSNYÚJTÁS ÉS A LETELEPEDÉS SZABADSÁGA

5. cikk

A szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlása

(1)   Bármely olyan biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő, aki első alkalommal szándékozik üzleti tevékenységet folytatni egy másik tagállam területén a szolgáltatásnyújtás szabadsága szerint, a következő információkat közli a hazai tagállam illetékes hatóságával.

| a) | a közvetítő neve, címe és nyilvántartási száma; |
| --- | --- |

a)

a közvetítő neve, címe és nyilvántartási száma;

| b) | az a tagállam vagy tagállamok, ahol a közvetítő tevékenykedni szándékozik; |
| --- | --- |

b)

az a tagállam vagy tagállamok, ahol a közvetítő tevékenykedni szándékozik;

| c) | a közvetítő kategóriája és adott esetben a képviselt biztosító vagy viszontbiztosító neve; |
| --- | --- |

c)

a közvetítő kategóriája és adott esetben a képviselt biztosító vagy viszontbiztosító neve;

| d) | az érintett biztosítási osztályok, ha vannak; |
| --- | --- |

d)

az érintett biztosítási osztályok, ha vannak;

| e) | a szakmai ismeretek és képesség igazolása. |
| --- | --- |

e)

a szakmai ismeretek és képesség igazolása.

(2)   A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága az (1) bekezdésben említett tájékoztatás megérkezésétől számított egy hónapon belül továbbítja azt a fogadó tagállam illetékes hatóságának, amely haladéktalanul igazolja a kézhezvételt. A székhely szerinti tagállam írásban tájékoztatja a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőt arról, hogy a fogadó tagállam megkapta az információt és a biztosító vagy viszontbiztosító megkezdheti az üzleti tevékenységet a fogadó tagállamban.

Az (1) bekezdésben említett tájékoztatás megérkezésekor a fogadó tagállam az előírt tudás és képességek bizonyítékaként elfogadja a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítési tevékenységgel kapcsolatos előző tapasztalatot, amit a székhely szerinti tagállamban történt nyilvántartásba vétel vagy bejelentés bizonyít.

(3)   Az előző nyilvántartásba vétel vagy bejelentés bizonyítéka a kérelmező székhely szerinti tagállamának illetékes hatósága által kibocsátott, nyilvántartásba vételre vagy bejelentésre vonatkozó dokumentum, amelyet a kérelmezőnek be kell nyújtania a fogadó tagállamhoz benyújtott kérelme alátámasztására.

(4)   Amennyiben az (1) bekezdés szerint közölt adatok bármelyikében változás történik, a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőnek írásban értesítenie kell a változásról a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságát a változás életbelépése előtt legalább egy hónappal. A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a lehető leghamarabb, de legkésőbb egy hónappal azután, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága megkapta a tájékoztatást, értesíti a fogadó tagállam illetékes hatóságát a változásról.

(4a)
     
  A nyilvántartásba vett biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő akkor végez biztosítási közvetítési tevékenységet a „szolgáltatásnyújtás szabadsága” értelmében, ha:

| a) | olyan biztosításikötvény-jogosult számára vagy javára végez biztosítás- és viszontbiztosítás-közvetítést, aki a közvetítő székhely szerinti tagállamától eltérő tagállamban rendelkezik lakóhellyel vagy ott telepedett le; |
| --- | --- |

a)

olyan biztosításikötvény-jogosult számára vagy javára végez biztosítás- és viszontbiztosítás-közvetítést, aki a közvetítő székhely szerinti tagállamától eltérő tagállamban rendelkezik lakóhellyel vagy ott telepedett le;

| b) | a biztosítás tárgyát képező bármely kockázat helye a közvetítő székhely szerinti tagállamától eltérő tagállamban található; |
| --- | --- |

b)

a biztosítás tárgyát képező bármely kockázat helye a közvetítő székhely szerinti tagállamától eltérő tagállamban található;

| c) | megfelel az (1) és (4) bekezdésben foglaltaknak. |
| --- | --- |

c)

megfelel az (1) és (4) bekezdésben foglaltaknak.

6. cikk

A letelepedés szabadságának gyakorlása

(1)   A tagállamok előírják a letelepedés szabadságával élve egy másik tagállam területén fióktelep létrehozását tervező biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő számára, hogy először értesítse a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságát és bocsássa rendelkezésére az alábbi információkat:

| a) | a közvetítő neve, címe és nyilvántartási száma (ha van); |
| --- | --- |

a)

a közvetítő neve, címe és nyilvántartási száma (ha van);

| b) | az a tagállam, amelynek területén fióktelepet kíván létesíteni vagy állandóan jelen kíván lenni; |
| --- | --- |

b)

az a tagállam, amelynek területén fióktelepet kíván létesíteni vagy állandóan jelen kíván lenni;

| c) | a közvetítő kategóriája és adott esetben a képviselt biztosító vagy viszontbiztosító neve; |
| --- | --- |

c)

a közvetítő kategóriája és adott esetben a képviselt biztosító vagy viszontbiztosító neve;

| d) | az érintett biztosítási osztályok, ha vannak; |
| --- | --- |

d)

az érintett biztosítási osztályok, ha vannak;

| e) | működési program, amely meghatározza a folytatandó biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítési tevékenységeket és a telephely szervezeti felépítését; megjelölve azokat az ügynököket is, akiket a közvetítő igénybe akar venni; |
| --- | --- |

e)

működési program, amely meghatározza a folytatandó biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítési tevékenységeket és a telephely szervezeti felépítését; megjelölve azokat az ügynököket is, akiket a közvetítő igénybe akar venni;

| f) | az a cím, ahonnan a fogadó tagállamban az iratok beszerezhetők; |
| --- | --- |

f)

az a cím, ahonnan a fogadó tagállamban az iratok beszerezhetők;

| g) | a telephely vagy állandó jelenléti pont vezetéséért felelő személy neve. |
| --- | --- |

g)

a telephely vagy állandó jelenléti pont vezetéséért felelő személy neve.

(1a)
     
  Valamely biztosítási közvetítő akkor működik a letelepedés szabadsága alapján, ha egy fogadó tagállamban határozatlan ideig, az adott tagállamban való állandó jelenlét révén folytatja tevékenységét.

(2)   Amennyiben a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának nincs oka feltételezni, hogy a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő szervezeti felépítése vagy pénzügyi helyzete nem megfelelő, akkor a tervezett közvetítési tevékenységeket figyelembe véve az (1) bekezdésben említett tájékoztatás megérkezésétől számított egy hónapon belül továbbítja azt a fogadó tagállam illetékes hatóságának, amely haladéktalanul visszaigazolja a kézhezvételt, és erről írásban tájékoztatja a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőt. A székhely szerinti tagállam írásban tájékoztatja a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőt arról, hogy a fogadó tagállam megkapta az információt és a biztosító vagy viszontbiztosító megkezdheti az üzleti tevékenységet a fogadó tagállamban.

(3)   Amennyiben a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága megtagadja a tájékoztatás továbbítását a fogadó tagállam illetékes hatóságához, azt az (1) bekezdésben említett tájékoztatás megérkezésétől számított egy hónapon belül indokolni kell a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőnek.

(4)   Amennyiben az (1) bekezdés szerint közölt adatok bármelyikében változás történik, a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőnek írásos értesítést kell adnia a változásról a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága számára a változás életbelépése előtt legalább egy hónappal. A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a lehető leghamarabb, de legkésőbb egy hónappal azután, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága megkapta a tájékoztatást, értesíti a fogadó tagállam illetékes hatóságát a változásról.

7. cikk

Hatáskörök megosztása a székhely szerinti és a fogadó tagállam között

(1)   Ha a biztosítási közvetítő központi ügyvezetésének helye egy másik tagállamban van, akkor a szóban forgó másik tagállam illetékes hatósága megállapodhat a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságával, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságaként lép fel az ezen irányelv VI., VII. és VIII. fejezetében meghatározott kötelezettségek tekintetében. Egy ilyen megállapodás esetében a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága haladéktalanul értesíti a biztosítási közvetítőt és az EBFH-t.

(2)   A fogadó tagállam illetékes hatóságának feladata annak biztosítása, hogy a telephely által a területén nyújtott szolgáltatások teljesítsék a VI. és VII. fejezetben, valamint az annak alapján meghozott intézkedésekben meghatározott előírásokat.

A fogadó tagállam illetékes hatóságának jogában áll megvizsgálni a letelepedési intézkedéseket és olyan változtatásokat megkövetelni, amelyek elengedhetetlenül szükségesek ahhoz, hogy az illetékes hatóság érvényesíteni tudja a VI. és VII. fejezetben, valamint az annak alapján meghozott intézkedésekben meghatározott előírásokat a területén a telephely által nyújtott szolgáltatások vagy folytatott tevékenységek tekintetében.

(3)   Amennyiben a fogadó tagállam okkal feltételezi, hogy a területén a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján vagy egy telephely révén tevékenykedő biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő nem teljesíti az ebben az irányelvben meghatározott bármely kötelezettségét, ezeket a megállapításokat továbbítja a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága számára, amely megfelelő intézkedéseket hoz. Abban az esetben, ha a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által hozott intézkedések ellenére a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő továbbra is olyan módon tevékenykedik, ami egyértelműen káros a fogadó tagállam fogyasztói érdekeire vagy a biztosítási vagy viszontbiztosítási piacok megfelelő működésére, akkor a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítővel szemben az alábbi intézkedéseket kell érvényesíteni:

| a) | a fogadó tagállam illetékes hatósága a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának tájékoztatása után megtesz minden megfelelő intézkedést, amelyre szükség van a fogyasztók védelme, valamint a biztosítási és viszontbiztosítási piacok megfelelő működése érdekében, ideértve annak megelőzését, hogy a szabálysértő biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítők további tevékenységet folytassanak a területén; a fogadó tagállam illetékes hatósága indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot ezekről az intézkedésekről; |
| --- | --- |

a)

a fogadó tagállam illetékes hatósága a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának tájékoztatása után megtesz minden megfelelő intézkedést, amelyre szükség van a fogyasztók védelme, valamint a biztosítási és viszontbiztosítási piacok megfelelő működése érdekében, ideértve annak megelőzését, hogy a szabálysértő biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítők további tevékenységet folytassanak a területén; a fogadó tagállam illetékes hatósága indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot ezekről az intézkedésekről;

| b) | a fogadó tagállam illetékes hatósága továbbíthatja az ügyet az EBFH-nak és a segítségét kérheti az 1094/2010/EU rendelet 19. cikke alapján; ebben az esetben az EBFH az abban a cikkben ráruházott hatáskörrel élve léphet fel a fogadó és a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai közötti nézeteltérés esetében. |
| --- | --- |

b)

a fogadó tagállam illetékes hatósága továbbíthatja az ügyet az EBFH-nak és a segítségét kérheti az 1094/2010/EU rendelet 19. cikke alapján; ebben az esetben az EBFH az abban a cikkben ráruházott hatáskörrel élve léphet fel a fogadó és a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai közötti nézeteltérés esetében.

(4)   Ha a fogadó tagállam illetékes hatóságai megbizonyosodnak arról, hogy egy biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő, amelynek telephelye van a területén, nem teljesíti a tagállam által ezen irányelv olyan rendelkezései alapján hozott jogi vagy szabályozói előírásokat, amelyek hatáskörrel ruházzák fel a fogadó tagállam illetékes hatóságait, akkor ezek a hatóságok felszólítják a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőt, hogy szüntesse meg ezt a helyzetet.

Abban az esetben, ha a fogadó tagállam illetékes hatósága által hozott intézkedések ellenére a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő továbbra is olyan módon tevékenykedik, ami egyértelműen káros a fogadó tagállam fogyasztói érdekeire vagy a biztosítási vagy viszontbiztosítási piacok megfelelő működésére, akkor a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítővel szemben az alábbi intézkedéseket kell érvényesíteni:

| a) | a fogadó tagállam illetékes hatósága a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának tájékoztatása után megtesz minden megfelelő intézkedést, amelyre szükség van a fogyasztók védelme és a piacok megfelelő működése érdekében, ideértve annak megelőzését, hogy a szabálysértő biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítők további tevékenységet folytassanak a területén; a fogadó tagállam illetékes hatósága indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot ezekről az intézkedésekről; |
| --- | --- |

a)

a fogadó tagállam illetékes hatósága a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának tájékoztatása után megtesz minden megfelelő intézkedést, amelyre szükség van a fogyasztók védelme és a piacok megfelelő működése érdekében, ideértve annak megelőzését, hogy a szabálysértő biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítők további tevékenységet folytassanak a területén; a fogadó tagállam illetékes hatósága indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot ezekről az intézkedésekről;

| b) | a fogadó tagállam illetékes hatósága továbbíthatja az ügyet az EBFH-nak és a segítségét kérheti az 1094/2010/EU rendelet 19. cikke alapján; ebben az esetben az EBFH az abban a cikkben ráruházott hatáskörrel élve léphet fel a fogadó és a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai közötti nézeteltérés esetében. |
| --- | --- |

b)

a fogadó tagállam illetékes hatósága továbbíthatja az ügyet az EBFH-nak és a segítségét kérheti az 1094/2010/EU rendelet 19. cikke alapján; ebben az esetben az EBFH az abban a cikkben ráruházott hatáskörrel élve léphet fel a fogadó és a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai közötti nézeteltérés esetében.

V. FEJEZET

EGYÉB SZERVEZETI KÖVETELMÉNYEK

8. cikk

Szakmai és szervezeti követelmények

(1)   A biztosítási és a viszontbiztosítási közvetítőknek ▐
  és
  a biztosítók biztosítási közvetítési tevékenységet folytató alkalmazottainak rendelkezniük kell azokkal a megfelelő ismeretekkel és képességekkel, amelyeket a közvetítő, illetve a vállalkozás székhelye szerinti tagállam meghatároz feladataik megfelelő ellátásához▐..

A tagállamok biztosítják, hogy a
  biztosítási és a viszontbiztosítási közvetítők, valamint
  a
  biztosítási közvetítési tevékenységet fő szakmai tevékenységükként folytató
  biztosítók alkalmazottai
  az általuk végzett feladatok és az adott piac függvényében megfelelő módon
  , rendszeresen frissítsék ismereteiket és képességeiket.

Az e rendelkezéseknek történő megfelelés folyamatos szakmai fejlesztés, valamint elegendő és megfelelő képzés keretében való biztosítása érdekében a nevezett alkalmazottaknak ötévenkénti időszakonként legalább 200 órás, illetve – amennyiben nem fő tevékenységükről van szó – arányos óraszámú képzésen kell részt venniük.
  .
  A tagállamok ezenkívül közzéteszik az általuk megállapított kritériumokat, hogy az alkalmazottak megfelelhessenek a szakértelemre vonatkozó követelményeknek. Ezek a kritériumok magukban foglalják az általuk elismert képesítések jegyzékét.

E célból a tagállamok mechanizmusokat léptetnek életbe az ismeretek és készségek független szervek révén történő ellenőrzésére, értékelésére és tanúsítására.

A tagállam, tekintettel az adott biztosítás- és viszontbiztosítás-közvetítői tevékenységre és a közvetített termékekre,
  kiigazítja
  az ismeretek és a képességek terén megkövetelt feltételeket, különösen akkor, ha a közvetítő fő szakmai tevékenysége más, mint a biztosítási közvetítés. A tagállamok a 3. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett esetekben
  , illetve a biztosítók biztosításközvetítési tevékenységet folytató alkalmazottai tekintetében
  rendelkezhetnek úgy, hogy a biztosítónak vagy a közvetítőnek ellenőriznie kell azt, hogy a közvetítők ismeretei és képességei megfelelnek-e az e bekezdés első albekezdésében meghatározott kötelezettségeknek, és szükség esetén az ilyen közvetítők számára képzést kell nyújtani, amely megfelel a közvetítő által értékesítendő termékekkel kapcsolatos követelményeknek.

A tagállamoknak nem szükséges alkalmazniuk az e bekezdés első albekezdésében említett követelményeket minden olyan természetes személyre, akik egy biztosítónál, illetőleg biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőnél dolgoznak és biztosítási vagy viszontbiztosítási tevékenységet folytatnak. A tagállamok biztosítják, hogy az ilyen vállalatok vezetésének ésszerű hányadát alkotó, a biztosítási és viszontbiztosítási termékek közvetítésért felelős személyek és minden más személy, aki közvetlenül foglalkozik a biztosítási és a viszontbiztosítási közvetítéssel, bizonyságát adja, hogy rendelkezik a kötelezettségei ellátásához szükséges ismeretekkel és képességekkel.

(2)   A biztosítási és a viszontbiztosítási közvetítőknek, valamint a biztosítók biztosítási közvetítési tevékenységet végző alkalmazottainak jó hírnévvel kell bírniuk. Alapkövetelmény, hogy
  a termék fogalmazásában vagy értékesítésében közvetlenül részt vevő személyek
  súlyos vagyon elleni vagy más pénzügyi tevékenységgel kapcsolatos bűncselekmények miatt bűnügyi nyilvántartásban vagy bármely más ennek megfelelő nemzeti adattárban nem szerepelnek. ▌

A tagállamok a 3. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban engedélyezhetik, hogy a biztosító ellenőrizze a biztosítási közvetítők jó hírnevét.

A tagállamoknak nem szükséges alkalmazniuk az e bekezdés első albekezdésében említett követelményeket minden olyan természetes személyre, akik egy biztosítónál illetőleg biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőnél dolgoznak és biztosítási vagy viszontbiztosítási tevékenységet folytatnak. A tagállamok biztosítják, hogy az ilyen biztosítók vezetőségének tagjai és a személyi állomány minden, a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítéssel közvetlenül foglalkozó tagja megfeleljen ennek a követelménynek.

(3)   A biztosítási és viszontbiztosítási közvetítőknek az Unió egész területére érvényes olyan szakmai felelősségbiztosítással vagy valamilyen hasonló biztosítékkal kell rendelkezniük a szakmai hanyagságból eredő felelősség esetére, amely minden követelés tekintetében eléri a legalább 
  1 250 000 euró
  , az évenkénti összes követelés tekintetében az 
  1 850 000 euró
  összeget, kivéve ha az ilyen biztosítást vagy hasonló biztosítékot olyan biztosító, viszontbiztosító vagy más olyan vállalkozás nyújtja, amelynek nevében a biztosítási, vagy viszontbiztosítási közvetítő eljár, vagy amely tekintetében a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő az eljárásra felhatalmazással rendelkezik, vagy ha az ilyen vállalkozás teljes felelősséget vállal a közvetítő cselekményeiért.

(4)   A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést az ügyfelek védelmében arra az esetre, ha a biztosítási közvetítő nem képes a díjat a biztosítónak továbbítani, a követelés összegét továbbítani vagy a díjat a biztosítottnak visszaadni.

Az ilyen intézkedések a következők lehetnek:

| a) | olyan jogszabályi vagy szerződésben meghatározott rendelkezések, amelyek következtében az ügyfél által a közvetítőnek fizetett összegeket úgy kell kezelni, mintha azt a biztosítónak fizették volna be, miközben a biztosító által a közvetítőnek kifizetett összegeket mindaddig, amíg azokat az ügyfél ténylegesen meg nem kapja, nem lehet úgy kezelni, mintha az ügyfélnek fizették volna ki; |
| --- | --- |

a)

olyan jogszabályi vagy szerződésben meghatározott rendelkezések, amelyek következtében az ügyfél által a közvetítőnek fizetett összegeket úgy kell kezelni, mintha azt a biztosítónak fizették volna be, miközben a biztosító által a közvetítőnek kifizetett összegeket mindaddig, amíg azokat az ügyfél ténylegesen meg nem kapja, nem lehet úgy kezelni, mintha az ügyfélnek fizették volna ki;

| b) | az a követelmény, hogy a biztosítási közvetítők állandó jelleggel rendelkezzenek olyan pénzügyi teljesítőképességgel, amely eléri a beszedett éves díjak 4 %-át, de legalább 
  18 750 eurót
  ; |
| --- | --- |

b)

az a követelmény, hogy a biztosítási közvetítők állandó jelleggel rendelkezzenek olyan pénzügyi teljesítőképességgel, amely eléri a beszedett éves díjak 4 %-át, de legalább 
  18 750 eurót
  ;

| c) | az a követelmény, hogy az ügyfelek pénzét szigorúan elkülönített ügyfélszámlákon keresztül kell utalni, és ezeket a számlákat csőd esetén ne lehessen felhasználni más hitelezők kifizetésére; |
| --- | --- |

c)

az a követelmény, hogy az ügyfelek pénzét szigorúan elkülönített ügyfélszámlákon keresztül kell utalni, és ezeket a számlákat csőd esetén ne lehessen felhasználni más hitelezők kifizetésére;

| d) | az a követelmény, hogy garanciaalapot kell létrehozni. |
| --- | --- |

d)

az a követelmény, hogy garanciaalapot kell létrehozni.

(5)   A biztosítási és viszontbiztosítási tevékenység gyakorlása megköveteli, hogy az e cikkben meghatározott szakmai követelményeket állandó jelleggel teljesítsék.

(6)   A tagállamok szigoríthatják az e cikkben meghatározott követelményeket, és további követelményeket is meghatározhatnak a joghatósági területükön nyilvántartásba vett biztosítási és viszontbiztosítási közvetítőkkel kapcsolatosan.

(7)   Az EBFH rendszeresen felülvizsgálja a (3) és a (4) bekezdésben említett összegeket, tekintettel az EUROSTAT által közzétett európai fogyasztói árindexben bekövetkezett változásokra. Az első felülvizsgálatra ennek az irányelvnek a hatálybalépésétől számított öt év elteltével kerül sor, majd a következő felülvizsgálatokat az előző felülvizsgálat időpontjától számított öt év múlva kell végrehajtani.

Az EBFH szabályozási technikaistandard-tervezeteket dolgoz ki, amelyek kiigazítják a (3) és a (4) bekezdésben említett, euróban megadott alapösszeget az említett indexnek az irányelv hatálybalépése és az első felülvizsgálat időpontja közötti időszakban vagy az előző felülvizsgálat időpontja és az új felülvizsgálat közötti időszakban bekövetkezett százalékos változásának megfelelően, a legközelebbi euróban megadott összegre kerekítve.

Az EBFH az ezen irányelv hatálybalépésének napjától számított öt éven belül benyújtja a Bizottsághoz ezeket a szabályozási technikaistandard-tervezeteket, majd a következő felülvizsgálatokat az előző felülvizsgálat időpontjától számított öt éven belül.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett végrehajtási technikai standardoknak az 1094/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

(8)   
  A tagállamok
  meghatározzák a következőket:

| a) | a közvetítő
  , valamint a biztosítók alkalmazottai
  e cikk (1) bekezdésében említett, megfelelő ismereteinek és képességeinek fogalmát az ügyfélnek nyújtott biztosítási közvetítés tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a közvetítő
  , valamint a biztosítók alkalmazottai
  e cikk (1) bekezdésében említett, megfelelő ismereteinek és képességeinek fogalmát az ügyfélnek nyújtott biztosítási közvetítés tekintetében;

| b) | a biztosítási közvetítés folytatása tekintetében mindenekelőtt a szükséges képzettségi szint, tapasztalatok és készségek meghatározásának megfelelő kritériumait; |
| --- | --- |

b)

a biztosítási közvetítés folytatása tekintetében mindenekelőtt a szükséges képzettségi szint, tapasztalatok és készségek meghatározásának megfelelő kritériumait;

| c) | azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a biztosítási közvetítőktől vagy a biztosítók
  alkalmazottaitól
  ésszerűen elvárható ahhoz, hogy folyamatos szakmai továbbképzés keretében frissítsék ismereteiket és képességeiket annak érdekében, hogy megfelelő szintű teljesítményt tudjanak fenntartani. |
| --- | --- |

c)

azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a biztosítási közvetítőktől vagy a biztosítók
  alkalmazottaitól
  ésszerűen elvárható ahhoz, hogy folyamatos szakmai továbbképzés keretében frissítsék ismereteiket és képességeiket annak érdekében, hogy megfelelő szintű teljesítményt tudjanak fenntartani.

(8a)
     
  Amennyiben egy székhely szerinti tagállam nyilvántartásba vesz egy olyan biztosítási közvetítőt, amely egy másik tagállamban szerzett szakmai képesítést vagy tapasztalatot, úgy a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre

   (17)

  tekintettel figyelembe veszi a képesítést vagy tapasztalatot, valamint a képesítés szintjét, amint azt az Európai Parlament és a Tanács ajánlása

   (18)

  szerint létrehozott, az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó Európai Képesítési Keretrendszer meghatározza.

9. cikk

A közérdeket szolgáló szabályok közzététele

(1)   A tagállamok meghozzák a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok megfelelően közzétegyék azokat a közérdek védelmét szolgáló nemzeti jogszabályokat, amelyek a területükön a biztosítási és viszontbiztosítási közvetítési tevékenység folytatására alkalmazandók.

(2)   Az ezen irányelvben meghatározottakon túlmenően a biztosítási közvetítők és biztosítási termékek értékesítésének szabályozására vonatkozó rendelkezések alkalmazását ajánló vagy azokat alkalmazó tagállam biztosítja, hogy az ilyen rendelkezésekből származó adminisztratív teher arányos legyen a fogyasztóvédelem szempontjából. A tagállam továbbra is felügyeli az ilyen rendelkezéseket azok változatlanságának biztosítása érdekében.

(3)   Az EBFH a közérdeket szolgáló egységes szabályokra vonatkozó tájékoztató adatlapot biztosít, amelyet mindegyik tagállam illetékes hatóságának ki kell tölteni. Ennek hiperlinket kell tartalmaznia az illetékes hatóságok weboldalaira, ahol a közérdeket szolgáló szabályok elérhetők. Ezeket az információkat a nemzeti illetékes hatóságok rendszeresen frissítik, és az EBFH a weboldalán elérhetővé teszi őket angol, francia és német nyelven, a közérdeket szolgáló összes nemzeti szabályt kategóriákba sorolva a vonatkozó jogi területek szerint.

(4)   A tagállamok egyablakos ügyintézést biztosítanak az adott tagállamban alkalmazott, közérdeket szolgáló szabályokra vonatkozó információk nyújtására. Ez a kapcsolattartó pont a megfelelő illetékes hatóság.

(5)   Az EBFH a tagállamok által az ebben a cikkben említett módon közzétett, közérdeket szolgáló szabályok vizsgálatára vonatkozó jelentést készít és tájékoztatja a Bizottságot ezen irányelv és a belső piacok megfelelő működésével összefüggésben ... előtt [ezen irányelv hatálybalépése után három évvel].

10. cikk

Az illetékes hatóságok

(1)   A tagállamok kijelölik az irányelv végrehajtására felhatalmazott illetékes hatóságokat. Erről tájékoztatják a Bizottságot, megjelölve az ilyen feladatok megosztását.

(2)   Az (1) bekezdésben említett hatóságok lehetnek közhatóságok vagy a hazai jog által elismert testületek vagy olyan közhatóságok, amelyeket a hazai jog kifejezetten erre a célra hatalmaz fel. Ezek nem lehetnek biztosítóintézetek vagy viszontbiztosítók
  vagy olyan szövetségek, amelynek tagjai között közvetlenül vagy közvetve biztosítók vagy viszontbiztosítók, illetve biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítők találhatók
  .

(3)   Az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell mindazokkal a hatáskörökkel, amelyek feladataik ellátásához szükségesek. Amennyiben a tagállam területén egynél több illetékes hatóság van, akkor a tagállam biztosítja azt, hogy ezek a hatóságok olyan szorosan működjenek együtt, hogy megfelelő feladataikat hatékonyan tudják végrehajtani.

11. cikk

A tagállamok közötti információcsere

(1)   A különböző tagállamok illetékes hatóságai együttműködnek abból a célból, hogy biztosítsák az irányelv rendelkezéseinek megfelelő alkalmazását.

(2)   Az illetékes hatóságok kicserélik információikat azon biztosítási közvetítők és viszontbiztosítási közvetítők tekintetében, amelyek a VIII. fejezetben említett büntetés címzettjei, és az ilyen információ feltehetőleg az ilyen közvetítők nyilvántartásból történő törléséhez vezet. Az illetékes hatóságok az egyik hatóság kérésére bármely vonatkozó információt is kicserélhetnek.

(3)   Minden olyan személy, aki ezzel az irányelvvel kapcsolatos információt kap vagy ad át szakmai titoktartásra kötelezett ugyanolyan módon, ahogyan azt a 92/49/EGK tanácsi irányelv (19) 16. cikke és a 92/96/EGK tanácsi irányelv (20) 15. cikke meghatározza.

12. cikk

Panaszok

A tagállamok gondoskodnak olyan eljárások kialakításáról, amelyek lehetővé teszik az ügyfelek és más érdekelt felek, különösen a fogyasztói szövetségek számára, hogy a biztosításközvetítőkkel és a viszontbiztosítás-közvetítőkkel és vállalkozásokkal kapcsolatban panaszt jelentsenek be. A panaszokra minden esetben válaszolni kell.

13. cikk

A bíróságon kívüli jogorvoslat

(1)   
  A(z) ▌.../.../EU európai parlamenti és tanácsi
  irányelvvel (21)

  és a(z) ▌.../.../EU európai parlamenti és tanácsi
  rendelettel (22) összhangban a tagállamok biztosítják olyan megfelelő, hatékony, pártatlan és független panasztételi és jogorvoslati eljárások kialakítását, amelyek a biztosításközvetítők és az ügyfelek, valamint a biztosítók és az ügyfelek közötti viták nem bírósági úton történő rendezését szolgálják, felhasználva e célra – adott esetben – a már létező testületeket. A tagállamok biztosítják továbbá, hogy valamennyi biztosító és biztosításközvetítő részt vegyen a bíróságon kívüli vitarendezési eljárásokban, amennyiben az eljárás eredménye olyan döntés,
  amely kifejezett és kölcsönös kérésre kötelező érvényű lehet adott esetben a közvetítőre vagy a biztosítóra, valamint az ügyfélre nézve
  .

▐

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy ezek a testületek együttműködjenek a határon túlnyúló viták megoldásában .

(2a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a területükön letelepedett biztosítási közvetítők tájékoztassák a fogyasztókat azon alternatív vitarendezési szervezetek nevéről, címéről és weboldaláról, amelyek eljáró hatósága alá tartoznak és hatáskörrel rendelkeznek a köztük és a fogyasztók között esetlegesen felmerülő viták rendezésére.

(2b)
     
  Az Unióban online és határokon átnyúló online értékesítést végző biztosítási közvetítők – adott esetben – tájékoztatják a fogyasztókat az alternatív vitarendezési platformtól és e-mail címükről. Ezt a tájékoztatást könnyen, közvetlenül, világosan látható helyen és állandóan elérhető módon el kell helyezni a biztosítási közvetítők weboldalain, és amennyiben az ajánlatot e-mailben, vagy más elektronikus úton továbbított szöveges üzenet útján teszik, abban az üzenetben. A tájékoztatásnak magában kell foglalnia egy olyan elektronikus linket is, amely az alternatív vitarendezési platform honlapjára mutat. A biztosítási közvetítők abban az esetben is tájékoztatják a fogyasztókat az alternatív vitarendezési platformról, amikor panaszt nyújtanak be a közvetítőhöz, a biztosítási közvetítők által üzemeltetett fogyasztói panaszokat kezelő rendszerhez, vagy a vállalkozás ombudsmanjához.

(2c)
     
  Amennyiben valamely fogyasztó egy biztosítási közvetítővel vagy biztosítóval szemben az ezen irányelv alapján megállapított jogokkal vagy kötelezettségekkel kapcsolatos jogvita tekintetében a nemzeti jogban megállapított alternatív vitarendezési eljárást indít, a biztosítási közvetítő vagy biztosító köteles részt venni az eljárásban.

(2d)
     
  Ezen irányelv alkalmazásában az illetékes hatóságok a hatályos uniós jogszabályokban megengedett mértékben együttműködnek egymással, valamint az ebben a cikkben említett, bíróságon kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárásokért felelős szervezetekkel.

14. cikk

A közvetítők alkalmazásának korlátozása

A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy
  – az Unióban letelepedett biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítők szolgáltatásainak igénybevételekor –
  a biztosítók és a viszontbiztosítók, valamint a közvetítők csak a nyilvántartásban szereplő biztosítási és viszontbiztosítási közvetítők, illetve az 1. cikk (2) bekezdésében említett személyek vagy a 4. cikkben említett bejelentést teljesített személyek biztosítás- és viszontbiztosítás-közvetítői szolgáltatásait vegyék igénybe.

VI. FEJEZET

TÁJÉKOZTATÁSI KÖVETELMÉNYEK ÉS ÜZLETVITELI SZABÁLYOK

15. cikk

Általános elvek

(1)   A tagállamok előírják, hogy a biztosítási közvetítési tevékenység ügyfelekkel vagy azok számára történő folytatása során a biztosítási közvetítő vagy biztosító
  mindenkor
  becsületes, tisztességes,
  megbízható, becsületes
  és szakszerű módon tevékenykedjen az ügyfelek legjobb érdekében.

(2)   A biztosítási közvetítő vagy biztosító
  ügyfeleket
  vagy potenciális
  ügyfeleket célzó valamennyi tájékoztatásának, ideértve a marketingközleményeket
  , tisztességesnek, egyértelműnek és nem félrevezetőnek kell lennie▌. A marketingközlemények marketingjellegének
  mindenkor
  világosan felismerhetőnek kell lennie.

16. cikk

A biztosítási közvetítő vagy a biztosító által nyújtandó általános tájékoztatás

A tagállamok szabályokat állapítanak meg annak biztosításához, hogy

| a) | bármely biztosítási szerződés megkötése előtt, vagy ha a közvetítő ügyféltájékoztatóban foglalt adataiban lényegi változás történt biztosítási szerződés megkötését követően,
  a biztosítási közvetítő – ideértve a szerződéseseket is – tájékoztassa az ügyfeleket a következőkről:






  i. | a biztosítási közvetítő neve és címe, valamint az, hogy biztosításközvetítői tevékenységet végez; |
| --- | --- | --- |

a)

bármely biztosítási szerződés megkötése előtt, vagy ha a közvetítő ügyféltájékoztatóban foglalt adataiban lényegi változás történt biztosítási szerződés megkötését követően,
  a biztosítási közvetítő – ideértve a szerződéseseket is – tájékoztassa az ügyfeleket a következőkről:

i.

a biztosítási közvetítő neve és címe, valamint az, hogy biztosításközvetítői tevékenységet végez;

| ii. | arról, hogy nyújt-e bármilyen típusú tanácsadást az értékesített biztosítási termékekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

ii.

arról, hogy nyújt-e bármilyen típusú tanácsadást az értékesített biztosítási termékekre vonatkozóan;

| iii. | a 12. cikkben említett eljárások, amelyek lehetővé teszik az ügyfeleknek és más érdekelt feleknek panaszok bejelentését a biztosítási közvetítővel és a viszontbiztosítási közvetítővel kapcsolatban, illetve a 13. cikkben említett bíróságon kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárások; |
| --- | --- |

iii.

a 12. cikkben említett eljárások, amelyek lehetővé teszik az ügyfeleknek és más érdekelt feleknek panaszok bejelentését a biztosítási közvetítővel és a viszontbiztosítási közvetítővel kapcsolatban, illetve a 13. cikkben említett bíróságon kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárások;

| iv. | a nyilvántartás, amelyben szerepel, és az a mód, ahogyan nyilvántartásba vételét ellenőrizni lehet; és |
| --- | --- |

iv.

a nyilvántartás, amelyben szerepel, és az a mód, ahogyan nyilvántartásba vételét ellenőrizni lehet; és

| v. | arról, hogy a közvetítő az ügyfelet képviseli-e vagy a biztosító számára és nevében jár el; |
| --- | --- |

v.

arról, hogy a közvetítő az ügyfelet képviseli-e vagy a biztosító számára és nevében jár el;

| b) | bármely biztosítási szerződés megkötése előtt a biztosító tájékoztassa az ügyfeleket a következőkről:






  i. | a biztosító neve és címe, valamint az, hogy biztosítói tevékenységet végez; |
| --- | --- | --- |

b)

bármely biztosítási szerződés megkötése előtt a biztosító tájékoztassa az ügyfeleket a következőkről:

i.

a biztosító neve és címe, valamint az, hogy biztosítói tevékenységet végez;

| ii. | arról, hogy nyújt-e bármilyen típusú tanácsadást az értékesített biztosítási termékekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

ii.

arról, hogy nyújt-e bármilyen típusú tanácsadást az értékesített biztosítási termékekre vonatkozóan;

| iii. | a 12. cikkben említett eljárások, amelyek lehetővé teszik az ügyfeleknek és más érdekelt feleknek panaszok bejelentését a biztosítóval, illetve a 13. cikkben említett bíróságon kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárások. |
| --- | --- |

iii.

a 12. cikkben említett eljárások, amelyek lehetővé teszik az ügyfeleknek és más érdekelt feleknek panaszok bejelentését a biztosítóval, illetve a 13. cikkben említett bíróságon kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárások.

17. cikk

Összeférhetetlenség és átláthatóság

(1)   Bármely biztosítási szerződés megkötése előtt a biztosítási közvetítőnek ▌legalább a következő információkat kell megadnia az ügyfelek részére:

| a) | közvetlenül vagy közvetve résztulajdonos-e, aki a szavazati jogok vagy a tőke több mint 10 %-át birtokolja az adott biztosítóban; |
| --- | --- |

a)

közvetlenül vagy közvetve résztulajdonos-e, aki a szavazati jogok vagy a tőke több mint 10 %-át birtokolja az adott biztosítóban;

| b) | az adott biztosító vagy az adott biztosító anyavállalata résztulajdonosa-e, amely a szavazati jogok vagy a tőke több mint 10 %-át birtokolja a biztosítási közvetítőben; |
| --- | --- |

b)

az adott biztosító vagy az adott biztosító anyavállalata résztulajdonosa-e, amely a szavazati jogok vagy a tőke több mint 10 %-át birtokolja a biztosítási közvetítőben;

| c) | az ajánlott szerződéssel kapcsolatban a következőkről:






  i. | a tisztességes
  és személyes
  elemzés alapján ad-e tanácsot; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

az ajánlott szerződéssel kapcsolatban a következőkről:

i.

a tisztességes
  és személyes
  elemzés alapján ad-e tanácsot; vagy

| ii. | szerződési kötelezettsége van-e arra, hogy kizárólagosan egy vagy több biztosító számára fejtsen ki biztosításközvetítői üzleti tevékenységet. Ebben az esetben, az ügyfél kérésére meg kell adnia ezen biztosítók nevét; vagy |
| --- | --- |

ii.

szerződési kötelezettsége van-e arra, hogy kizárólagosan egy vagy több biztosító számára fejtsen ki biztosításközvetítői üzleti tevékenységet. Ebben az esetben, az ügyfél kérésére meg kell adnia ezen biztosítók nevét; vagy

| iii. | nincs szerződési kötelezettsége arra, hogy kizárólagosan egy vagy több biztosító számára fejtsen ki biztosításközvetítői üzleti tevékenységet, és nem a tisztességes és személyre szabott elemzés alapján nyújt tanácsot. Ebben az esetben, az ügyfél kérésére meg kell adnia azon biztosítók nevét, amelyekkel üzleteket köthet és köt; |
| --- | --- |

iii.

nincs szerződési kötelezettsége arra, hogy kizárólagosan egy vagy több biztosító számára fejtsen ki biztosításközvetítői üzleti tevékenységet, és nem a tisztességes és személyre szabott elemzés alapján nyújt tanácsot. Ebben az esetben, az ügyfél kérésére meg kell adnia azon biztosítók nevét, amelyekkel üzleteket köthet és köt;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| e) | a biztosítási szerződéssel összefüggésben:






  i. | díj alapján dolgozik, vagyis a javadalmazást közvetlenül az ügyféltől kapja; vagy |
| --- | --- | --- |

e)

a biztosítási szerződéssel összefüggésben:

i.

díj alapján dolgozik, vagyis a javadalmazást közvetlenül az ügyféltől kapja; vagy

| ii. | bármely jellegű jutalék alapján dolgozik, vagyis a biztosítási díj magában foglalja a javadalmazást; vagy |
| --- | --- |

ii.

bármely jellegű jutalék alapján dolgozik, vagyis a biztosítási díj magában foglalja a javadalmazást; vagy

| iii. | az i. és a ii. pont kombinációja alapján dolgozik; |
| --- | --- |

iii.

az i. és a ii. pont kombinációja alapján dolgozik;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| ea) | a biztosítási szerződéssel összefüggésben a javadalmazás forrása:










  i. | a szerződő; |
| --- | --- | --- |

ea)

a biztosítási szerződéssel összefüggésben a javadalmazás forrása:

i.

a szerződő;

| ii. | a biztosító; |
| --- | --- |

ii.

a biztosító;

| iii. | egy másik biztosítási közvetítő; |
| --- | --- |

iii.

egy másik biztosítási közvetítő;

| iv. | az i., ii. és iii. pont kombinációja; |
| --- | --- |

iv.

az i., ii. és iii. pont kombinációja;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

(2)   
  azt, hogy az ügyfél jogosult az (1) bekezdés ea) pontjában említett további részletes információ kérésére.

(3)   A biztosító
  a biztosítás ügyfélnek való közvetlen értékesítésekor
  tájékoztatja ▌az ügyfelet azon változó javadalmazás jellegéről és összegéről, amelyet bármely alkalmazottja kap a szóban forgó biztosítási termék értékesítéséért és kezeléséért.

▐

(5a)
     
  Összeférhetetlenség esetén és a tisztességes verseny ösztönzése érdekében a fogyasztót tájékoztatni kell a megfelelő mennyiségi elemekről, a fogalmakról, az e cikk (1) bekezdésének ea) pontjában és (3) bekezdésében említett feltételekkel megegyezően. Az 1094/2010/EU rendelet 16. cikkével összhangban az EBFH 2015. december 31-ig kialakítja, majd időszakosan frissíti az e cikk következetes alkalmazását biztosító iránymutatásokat.

17a. cikk

Információk közlése

A tagállamok a biztosítási közvetítőkre és a biztosítókra vonatkozóan további közzétételi követelményeket is bevezethetnek vagy fenntarthatnak a közvetítéssel összefüggő javadalmazás összegével, a díjakkal, a jutalékokkal és a nem pénzbeli juttatásokkal kapcsolatban, feltéve, hogy a tagállam az összes értékesítési csatorna között továbbra is biztosítja az egyenlő versenyfeltételeket, nem torzítja a versenyt, és megfelel az uniós jognak, és hogy az ebből eredő adminisztratív terhek arányosak maradnak a fogyasztók védelmének megcélzott szintjével.

18. cikk

Tanácsadás és az értékesítésre vonatkozó előírások ▌

(1)   Amennyiben a tanácsadásra bármely meghatározott szerződés megkötése előtt
  kerül sor
  , a biztosítási közvetítőnek – ideértve a szerződéseseket – vagy a biztosítónak az ügyfél által adott tájékoztatás alapján az alábbiakat 
  meg kell határoznia
  :

| a) | az ügyfél szükségleteit és igényeit; |
| --- | --- |

a)

az ügyfél szükségleteit és igényeit;

| b) | ▌az ügyfélnek egy meghatározott termék tekintetében adott tanács indokait ▌. |
| --- | --- |

b)

▌az ügyfélnek egy meghatározott termék tekintetében adott tanács indokait ▌.

(2)   Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett részleteket a javasolandó biztosítási termék bonyolultságától és az ügyfél pénzügyi kockázatának szintjétől függően
  – tekintet nélkül a választott értékesítési útvonalra –
  módosítani kell.

(3)   Amikor a biztosítási közvetítő vagy a biztosító
  méltányos elemzésen alapuló tanácsadást végez
  , akkor ahhoz, hogy a szakmai követelményeknek megfelelően
  , a fogyasztó mindenek fölött álló érdekét szem előtt tartva
  tehessen személyre szabott ajánlatot egy olyan biztosítási szerződés tekintetében, amely
  a legjobban
  megfelel az ügyfél szükségleteinek, köteles olyan tanácsot adni, amely a piacon elérhető biztosítási szerződések elég nagy számának elemzésén alapul.

(4)   A szerződés megkötését megelőzően, függetlenül attól, hogy sor került-e tanácsadásra, a biztosításközvetítő vagy a biztosító – figyelembe véve a biztosítási termékek összetettségét és az ügyfél típusát – érthető formában tájékoztatást nyújt az ügyfélnek a biztosítási termékről, ami alapján megalapozott döntést tud hozni.
  Ezt egységesített tájékoztató formájában, a termékkel kapcsolatos információkat tartalmazó dokumentumban, egyszerű nyelvezetben kell biztosítani. A melléklet legalább az alábbi információkat tartalmazza:

| a) | tájékoztatás a biztosítás típusáról; |
| --- | --- |

a)

tájékoztatás a biztosítás típusáról;

| b) | a biztosított és a kizárt kockázatok leírása; |
| --- | --- |

b)

a biztosított és a kizárt kockázatok leírása;

| c) | a díjfizetés módja és a fizetések időtartama, |
| --- | --- |

c)

a díjfizetés módja és a fizetések időtartama,

| d) | kizárások; |
| --- | --- |

d)

kizárások;

| e) | a szerződés kezdetekor jelentkező kötelezettségek; |
| --- | --- |

e)

a szerződés kezdetekor jelentkező kötelezettségek;

| f) | a szerződéses időszak során jelentkező kötelezettségek; |
| --- | --- |

f)

a szerződéses időszak során jelentkező kötelezettségek;

| g) | követelés benyújtásakor jelentkező kötelezettségek; |
| --- | --- |

g)

követelés benyújtásakor jelentkező kötelezettségek;

| h) | a szerződés időtartama, beleértve a szerződés kezdetének és végének időpontját; |
| --- | --- |

h)

a szerződés időtartama, beleértve a szerződés kezdetének és végének időpontját;

| i) | A szerződés megszűnésének esetei. |
| --- | --- |

i)

A szerződés megszűnésének esetei.

(4a)
     
  Az (4) bekezdést nem kell alkalmazni a következőkre:

| a) | a .../.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 4a. cikkében meghatározottak szerinti befektetési termékek

   (23)

  ; vagy |
| --- | --- |

a)

a .../.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 4a. cikkében meghatározottak szerinti befektetési termékek

   (23)

  ; vagy

| b) | ezen irányelv VII. fejezetében említett biztosítási befektetési termékek értékesítése |
| --- | --- |

b)

ezen irányelv VII. fejezetében említett biztosítási befektetési termékek értékesítése

19. cikk

A tájékoztatás alóli mentesség és rugalmassági záradék

(1)   
  A 16., 17. és 18. cikkben említett tájékoztatást nem szükséges nyújtani
  , amikor a biztosítási közvetítő nagy kockázatokról szóló biztosítást közvetít, vagy a viszontbiztosítási közvetítők vagy viszontbiztosítók által történő közvetítés esetében, vagy a mellékletben meghatározott szakmai ügyfelekkel kapcsolatban.

(2)   A tagállamok fenntarthatnak vagy elfogadhatnak szigorúbb rendelkezéseket a 16., 17. és 18. cikkben említett tájékoztatási követelmények tekintetében, feltéve hogy az ilyen rendelkezések összhangban vannak az uniós joggal. A tagállamok tájékoztatják az EBFH-t és a Bizottságot ezekről a nemzeti rendelkezésekről.

(2a)
     
  A biztosítási közvetítők vonatkozásában szigorúbb rendelkezéseket fenntartó vagy elfogadó tagállamok biztosítják, hogy ezek a rendelkezések tartsák tiszteletben az egyenlő versenyfeltételekre vonatkozó elveket, valamint hogy az e rendelkezésekből eredő adminisztratív teher arányos legyen a fogyasztóvédelmi előnyökhöz viszonyítva.

(3)   Az EBFH annak érdekében, hogy minden megfelelő módon biztosítsa az átláthatóság magas szintjét, gondoskodik arról, hogy a nemzeti szabályokról megkapott információkat a fogyasztókkal, a biztosítási közvetítőkkel és a biztosítókkal ugyancsak közöljék.

20. cikk

Tájékoztatási feltételek

(1)   A 16., 17. és 18. cikk értelmében az ügyfélnek szóló minden tájékoztatást az alábbiak szerint kell közölni:

| a) | papíron; |
| --- | --- |

a)

papíron;

| b) | világosan és pontosan, az ügyfél számára érthetően; és |
| --- | --- |

b)

világosan és pontosan, az ügyfél számára érthetően; és

| c) | azon tagállam hivatalos nyelvén, ahol a kockázat található vagy ahol a kötelezettségvállalásra sor került, vagy bármely más, a felek megegyezése szerinti nyelven. A tájékoztatást díjmentesen kell nyújtani. |
| --- | --- |

c)

azon tagállam hivatalos nyelvén, ahol a kockázat található vagy ahol a kötelezettségvállalásra sor került, vagy bármely más, a felek megegyezése szerinti nyelven. A tájékoztatást díjmentesen kell nyújtani.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve a 16., 17. és 18. cikkben említett tájékoztatás megadható az ügyfélnek a következő adathordozók valamelyikén:

| a) | a papírtól eltérő tartós adathordozó használatával, amennyiben a (4) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek; vagy |
| --- | --- |

a)

a papírtól eltérő tartós adathordozó használatával, amennyiben a (4) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek; vagy

| b) | weboldalon keresztül, amennyiben az (5) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

b)

weboldalon keresztül, amennyiben az (5) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek.

(3)   Amennyiben azonban a 16., 17. és 18. cikkben említett tájékoztatás a papírtól eltérő tartós adathordozó vagy weboldal révén történik, az ügyfél kérésére az információt díjmentesen papíron is rendelkezésre kell bocsátani.

(4)   A 16., 17. és 18. cikkben említett tájékoztatás a papírtól eltérő tartós adathordozón az alábbi feltételek teljesülése esetén bocsátható rendelkezésre:

| a) | a közvetítő vagy a biztosító, valamint az ügyfél közötti üzletvitel szempontjából a tartós adathordozó alkalmazása megfelelő; és |
| --- | --- |

a)

a közvetítő vagy a biztosító, valamint az ügyfél közötti üzletvitel szempontjából a tartós adathordozó alkalmazása megfelelő; és

| b) | az ügyfél számára felkínálták a választás lehetőségét a papíron és a tartós adathordozón közölt információk között, és ez utóbbit választotta. |
| --- | --- |

b)

az ügyfél számára felkínálták a választás lehetőségét a papíron és a tartós adathordozón közölt információk között, és ez utóbbit választotta.

(5)   A 16., 17. és 18. cikkben említett tájékoztatás weboldalon keresztül akkor bocsátható rendelkezésre, ha személyesen az ügyfélnek címezték vagy a következő feltételek teljesülnek:

| a) | A 16., 17. és 18. cikkben említett tájékoztatás weboldalon keresztüli nyújtása a közvetítő vagy a biztosító, valamint az ügyfél közötti üzletvitel szempontjából megfelelő; |
| --- | --- |

a)

A 16., 17. és 18. cikkben említett tájékoztatás weboldalon keresztüli nyújtása a közvetítő vagy a biztosító, valamint az ügyfél közötti üzletvitel szempontjából megfelelő;

| b) | az ügyfél beleegyezett a 16., 17. és 18. cikkben említett tájékoztatás weboldalon keresztül történő nyújtásához; |
| --- | --- |

b)

az ügyfél beleegyezett a 16., 17. és 18. cikkben említett tájékoztatás weboldalon keresztül történő nyújtásához;

| c) | az ügyfelet elektronikus úton értesítették a weboldal címéről és a 16., 17. és 18. cikkben említett tájékoztatásnak a weboldalon belüli elérhetőségéről; |
| --- | --- |

c)

az ügyfelet elektronikus úton értesítették a weboldal címéről és a 16., 17. és 18. cikkben említett tájékoztatásnak a weboldalon belüli elérhetőségéről;

| d) | biztosított, hogy a 16., 17. és 18. cikkben említett tájékoztatás a weblapon elérhető marad mindaddig, amíg ésszerű megfontolások alapján az ügyfélnek szüksége lehet rá. |
| --- | --- |

d)

biztosított, hogy a 16., 17. és 18. cikkben említett tájékoztatás a weblapon elérhető marad mindaddig, amíg ésszerű megfontolások alapján az ügyfélnek szüksége lehet rá.

(6)   A (4) és az (5) bekezdés alkalmazásában az információnak a papírtól eltérő tartós adathordozón vagy weblapon keresztül történő rendelkezésre bocsátását a közvetítő vagy a biztosító, valamint az ügyfél közötti üzletvitel szempontjából megfelelőnek kell tekinteni, amennyiben bizonyítható, hogy az ügyfél rendszeres internet-hozzáféréssel rendelkezik. Az említett üzletvitel céljából az ügyfél által megadott e-mail cím ilyen bizonyítéknak tekintendő.

(7)   Telefonon történő értékesítés esetében az ügyfélnek adott előzetes tájékoztatásnak összhangban kell lennie a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítésére vonatkozó uniós szabályokkal. Ezen túl
  , ha az ügyfél úgy döntött, hogy a tájékoztatást a (4) bekezdésnek megfelelően papírtól eltérő adathordozón kívánja megkapni,
  tájékoztatást az (1) vagy a (2) bekezdésnek megfelelően a biztosítási szerződés megkötése után azonnal meg kell adni az ügyfélnek.

▌

21a. cikk

Az árukapcsolás és a termékcsomagok alkalmazása

(1)
     
  Amennyiben valamely biztosítási szolgáltatás felajánlása másik szolgáltatással vagy kiegészítő termékkel együtt, csomagban vagy ugyanazon megállapodás vagy csomag részeként történik, a közvetítő vagy biztosító tájékoztatja az ügyfelet arról, hogy lehetőség van a csomag elemeinek együtt vagy külön történő megvásárlására és felajánlja ennek a lehetőségét, valamint tájékoztatást nyújt az egyes elemek költségeiről és díjairól. Ez nem akadályozza meg a különböző biztosítási fedezeti szinttel rendelkező biztosítási termékek vagy a többfajta kockázatot lefedő biztosítási kötvények közvetítését.

(2)
     
  Ha az ügyfélnek ajánlott ezen megállapodásból vagy termékcsomagból származó kockázat feltehetőleg eltér azon kockázattól, amely az elemekhez azokat különvéve kapcsolódik, a biztosító vagy a biztosítási közvetítő az ügyfél kérésére megfelelő leírást nyújt a megállapodás egyes elemeiről és arról, hogy azok interakciója hogyan változtatja meg a kockázatot.

(3)
     
  Az EBFH az európai felügyeleti hatósággal (Európai Bankhatósággal) együttműködve, az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságán keresztül ...-ig [az ezen irányelv hatálybalépését követő 18 hónap] iránymutatásokat dolgoz ki – melyeket időszakosan frissít – a keresztértékesítési gyakorlatok felügyeletével és értékelésével kapcsolatban, különös tekintettel azokra a helyzetekre, amelyekben a keresztértékesítési gyakorlatok nincsenek összhangban a 15. cikk (1) bekezdésében leírt kötelezettségekkel.

(4)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a tanácsadó bizottsági eljárás során a biztosítási közvetítő vagy biztosító garantálja, hogy a biztosítási termékek teljes csomagja megfeleljen az ügyfél egyedi kéréseinek és igényeinek.

(5)
     
  A tagállamok fenntarthatnak vagy elfogadhatnak szigorúbb rendelkezéseket vagy eseti alapon közbeléphetnek annak megakadályozása érdekében, hogy biztosítási termékeket egyéb szolgáltatással vagy termékkel, csomag részeként vagy ugyanazon megállapodás vagy csomag feltételeként árusítsanak, amennyiben kimutatható, hogy ez a gyakorlat hátrányos a fogyasztók számára.

VII. FEJEZET

TOVÁBBI FOGYASZTÓVÉDELMI ELŐÍRÁSOK A BIZTOSÍTÁSI BEFEKTETÉSI TERMÉKEKKEL KAPCSOLATBAN

22. cikk

Hatály

Ez a fejezet a
  biztosításközvetítési tevékenységekre
  vonatkozó
  a 15., 16., 17. és 18. cikkben említetteken túl
  további előírásokat hoz létre, amennyiben
  azokat biztosításon alapuló
  befektetési termékek alábbiak
  folytatják:

| a) | biztosítási közvetítő; |
| --- | --- |

a)

biztosítási közvetítő;

| b) | biztosító ▌. |
| --- | --- |

b)

biztosító ▌.

23. cikk

Összeférhetetlenség

(1)   A tagállamok előírják a biztosítási közvetítők és biztosítók számára, hogy tegyenek meg minden megfelelő lépést a köztük fennálló összeférhetetlenség azonosítása érdekében, ideértve a vezetőiket, alkalmazottaikat és szerződéses biztosítási közvetítőket, vagy a hozzájuk irányítás révén közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó személyeket és ügyfeleiket, illetve az olyan összeférhetetlenséget, mely egy ügyfél és egy másik ügyfél között a biztosítási közvetítési tevékenység folytatása során keletkezett.

(2)   Amennyiben a biztosítási közvetítő vagy biztosító által a 15., 16. és 17. cikknek megfelelően tett
  szervezéssel vagy adminisztratív lépésekkel kapcsolatos
  lépések nem elegendőek annak ésszerű bizonyossággal történő biztosítására, hogy megelőzzék az
  ügyfél
  ▌érdekei összeférhetetlenségből eredő sérülésének a kockázatát, akkor a biztosítási közvetítőnek vagy biztosítónak az
  ő
  nevében folytatott üzleti tevékenység megkezdése előtt
  megfelelő módon
  egyértelműen tájékoztatnia kell az ügyfelet az összeférhetetlenség általános jellegéről
  és
  forrásáról.

(2a)
     
  Az (2) bekezdésben említett közzétételre vonatkozóan az alábbiaknak kell teljesülnie:

| a) | tartós adathordozó segítségével kell történnie; és |
| --- | --- |

a)

tartós adathordozó segítségével kell történnie; és

| b) | elegendő adatot kell tartalmaznia, figyelembe véve az ügyfél jellegét, hogy az ügyfél tájékozott döntést tudjon hozni azzal a biztosításközvetítési tevékenységgel kapcsolatban, amellyel összefüggésben az összeférhetetlenség felmerül. |
| --- | --- |

b)

elegendő adatot kell tartalmaznia, figyelembe véve az ügyfél jellegét, hogy az ügyfél tájékozott döntést tudjon hozni azzal a biztosításközvetítési tevékenységgel kapcsolatban, amellyel összefüggésben az összeférhetetlenség felmerül.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők részletes meghatározása céljából:

| a) | a biztosítási közvetítők és a biztosítók által indokoltan elvárható lépések ▌a
  biztosításközvetítési tevékenység
  folytatása során felmerülő összeférhetetlenség azonosítása, megelőzése, kezelése és közzététele érdekében; |
| --- | --- |

a)

a biztosítási közvetítők és a biztosítók által indokoltan elvárható lépések ▌a
  biztosításközvetítési tevékenység
  folytatása során felmerülő összeférhetetlenség azonosítása, megelőzése, kezelése és közzététele érdekében;

| b) | az olyan összeférhetetlenség típusainak meghatározására szolgáló megfelelő kritériumok
  kialakítása
  , amelyek fennállása sértheti a biztosítási közvetítők és a biztosítók ügyfeleinek vagy potenciális ügyfeleinek érdekeit. |
| --- | --- |

b)

az olyan összeférhetetlenség típusainak meghatározására szolgáló megfelelő kritériumok
  kialakítása
  , amelyek fennállása sértheti a biztosítási közvetítők és a biztosítók ügyfeleinek vagy potenciális ügyfeleinek érdekeit.

24. cikk

Általános elvek és az ügyfelek tájékoztatása

(1)   
  A tagállamok biztosítják, hogy a biztosítási közvetítési tevékenység
  folytatása során a biztosítási közvetítő vagy biztosító becsületes, tisztességes és szakszerű módon tevékenykedjen az ügyfelek legjobb érdekében, különösen az ebben és a 25. cikkben meghatározott elveknek megfelelően.

(2)   A biztosítási közvetítő vagy biztosító ügyfeleket vagy potenciális ügyfeleket célzó valamennyi tájékoztatásának, ideértve a marketingközleményeket, tisztességesnek, egyértelműnek és nem félrevezetőnek kell lennie. A marketingközlemények marketingjellegének világosan felismerhetőnek kell lennie.

(3)   Megfelelő tájékoztatást kell nyújtani a ügyfelek vagy potenciális ügyfelek számára az alábbiakról:

| a) | a biztosítási közvetítő vagy biztosító és szolgáltatásai: Tanácsadás nyújtásakor a tájékoztatásnak meg kell adnia, hogy a tanácsadást független alapon adták-e, széles körű vagy korlátozottabb piacelemzésen alapul-e, és meg kell adni, hogy a biztosítási közvetítő vagy biztosító folyamatos értékelést fog-e adni az ügyfél számára
  az ügyfeleknek
  ajánlott
  biztosításon alapuló befektetési
  termék megfelelőségéről; |
| --- | --- |

a)

a biztosítási közvetítő vagy biztosító és szolgáltatásai: Tanácsadás nyújtásakor a tájékoztatásnak meg kell adnia, hogy a tanácsadást független alapon adták-e, széles körű vagy korlátozottabb piacelemzésen alapul-e, és meg kell adni, hogy a biztosítási közvetítő vagy biztosító folyamatos értékelést fog-e adni az ügyfél számára
  az ügyfeleknek
  ajánlott
  biztosításon alapuló befektetési
  termék megfelelőségéről;

| b) | biztosításon alapuló befektetési
  termékek és javasolt befektetési stratégiák
  : ennek magában kell foglalnia az adott eszközökbe történő befektetéssel vagy az egyes befektetési stratégiákkal kapcsolatos kockázatokról szóló megfelelő iránymutatást, illetve figyelmeztetést is
  ; ▐ |
| --- | --- |

b)

biztosításon alapuló befektetési
  termékek és javasolt befektetési stratégiák
  : ennek magában kell foglalnia az adott eszközökbe történő befektetéssel vagy az egyes befektetési stratégiákkal kapcsolatos kockázatokról szóló megfelelő iránymutatást, illetve figyelmeztetést is
  ; ▐

| ba) | a biztosításközvetítéssel és kiegészítő szolgáltatásokkal összefüggő minden költség és kapcsolódó díj, amelynek tartalmaznia kell a tanácsadás költségét, adott esetben az ügyfélnek ajánlott vagy értékesített pénzügyi eszköz költségét, valamint az ügyfél általi fizetés módját, beleértve az esetlegesen harmadik féltől származó befizetéseket is
  . [Mód. 8] |
| --- | --- |

ba)

a biztosításközvetítéssel és kiegészítő szolgáltatásokkal összefüggő minden költség és kapcsolódó díj, amelynek tartalmaznia kell a tanácsadás költségét, adott esetben az ügyfélnek ajánlott vagy értékesített pénzügyi eszköz költségét, valamint az ügyfél általi fizetés módját, beleértve az esetlegesen harmadik féltől származó befizetéseket is
  . [Mód. 8]

(3a)
     
  Az összes költségről és díjról szóló tájékoztatást – a közvetítési szolgáltatással és a
  biztosítási
  termékkel összefüggő azon költségeket és díjakat is beleértve, amelyeket nem a mögöttes piaci kockázat hoz létre –, összesített formában kell nyújtani annak érdekében, hogy az ügyfél megérthesse a teljes költséget és annak a befektetés hozamára gyakorolt kumulatív hatását, és amennyiben az ügyfél azt kéri, a tájékoztatást tételes lebontásban is biztosítani kell. Adott esetben ezt a tájékoztatást a befektetés élettartama alatt rendszeresen, legalább évente biztosítani kell az ügyfél számára.

Az első albekezdésben és a (6a) bekezdésben említett információkat érthető formában kell közölni, úgy, hogy ésszerűen feltételezhető legyen, hogy azok alapján az ügyfelek vagy potenciális ügyfelek képesek átlátni a felkínált befektetési szolgáltatás, illetve az adott befektetéssel kombinált biztosítási termék fajtájának természetét és kockázatait, és ennek következtében tájékozottan tudják meghozni befektetési döntéseiket. A tagállamok engedélyezhetik, hogy ez a tájékoztatás egységesített formátumban is biztosítható legyen. [Mód. 9]

(4)   A
  (2) és (3) bekezdésben
  említett tájékoztatást érthető formában olyan módon kell nyújtani, hogy az ügyfelek vagy potenciális ügyfelek ésszerű módon megérthessék a konkrét ajánlott
  biztosításon alapuló befektetési típus
  természetét és kockázatait és ezért megalapozott befektetési döntést hozhassanak. Az ilyen tájékoztatás egységesített formátumban is biztosítható
  a 18. cikk (4) bekezdésével összhangban
  .

(5)   
  A tagállamok előírhatják, hogy
  amikor a biztosítási közvetítő vagy biztosító tájékoztatja az ügyfelet arról, hogy a biztosítási tanácsadást független alapon nyújtják, akkor a biztosítási közvetítő vagy biztosító közli
  az ügyféllel a biztosítási szerződéssel összefüggésben kapott javadalmazás jellegét
  :

| a) | köteles a biztosítási termékek azon körét értékelni, amelyen az ajánlat alapul, és közölni különösen azt, hogy ez a termékkör azon kibocsátott vagy szolgáltatott biztosítási termékekre korlátozódik-e, amelyek szoros kapcsolatban állnak az ügyfelet képviselő közvetítővel; |
| --- | --- |

a)

köteles a biztosítási termékek azon körét értékelni, amelyen az ajánlat alapul, és közölni különösen azt, hogy ez a termékkör azon kibocsátott vagy szolgáltatott biztosítási termékekre korlátozódik-e, amelyek szoros kapcsolatban állnak az ügyfelet képviselő közvetítővel;

(5a)
     
  A tagállamok ezenfelül megtilthatják vagy tovább korlátozhatják a biztosítási tanácsadással kapcsolatban díjak, jutalékok vagy nem pénzbeli előnyök nyújtását vagy harmadik felektől való elfogadását. Ez magában foglalhatja annak előírását is, hogy az ilyen díjakat, jutalékokat vagy nem pénzbeli juttatásokat vissza kell juttatni az ügyfeleknek, vagy be kell számítani az ügyfél által fizetett díjakba.

A tagállamok előírhatják továbbá, hogy amennyiben a közvetítő arról tájékoztatja az ügyfelet, hogy a tanácsadást függetlenül végzik, a közvetítőnek a piacon elérhető kellően nagyszámú, típusait tekintve eléggé sokféle biztosítási terméket kell értékelnie, továbbá hogy a kibocsátóknak vagy termékszolgáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy az ügyfél céljainak ezek megfelelnek, és az elemzés nem korlátozódhat csupán olyan biztosítási termékekre, amelyeket a közvetítővel szoros kapcsolatban álló jogalanyok bocsátanak ki vagy nyújtanak.

(5b)
     
  A biztosításközvetítő hatékony szervezeti és igazgatási megoldásokat tart fenn és működtet abból a célból, hogy minden ésszerű lépést megtehessen annak megelőzése érdekében, hogy a 23. cikkben meghatározott összeférhetetlenség hátrányosan érintse ügyfeleinek érdekeit

Az ügyfelek számára történő értékesítés céljából pénzügyi eszközöket kialakító biztosító az egyes biztosítási termékek jóváhagyására vagy a meglévő biztosítási termékek jelentős kiigazításainak jóváhagyására szolgáló folyamatot tart fenn, működtet, és elvégzi annak felülvizsgálatát, mielőtt biztosítási terméket hoz forgalomba vagy forgalmaz ügyfelek részére.

A termék jóváhagyási folyamata meghatározza a végső ügyfelek azonosított célpiacát az egyes termékek ügyfél-kategóriáin belül, és biztosítja, hogy az adott azonosított célpiac valamennyi releváns kockázatának értékelése megtörténjen, és a tervezett forgalmazási stratégia az azonosított célpiacnak megfelelő legyen.

A biztosító emellett rendszeresen felülvizsgálja a vállalkozás által kínált vagy forgalomba hozott pénzügyi termékeket, és ennek során figyelembe vesz minden olyan eseményt, amely lényegesen befolyásolhatja az azonosított célpiac potenciális kockázatát, legalább annak felmérése érdekében, hogy a termék továbbra is megfelel-e az azonosított célpiac igényeinek, és hogy a tervezett forgalmazási stratégia továbbra is megfelelő-e. [Mód. 11]

(6)   
  Az EBFH ...-ig [18 hónappal ezen irányelv hatálybalépése után] iránymutatásokat dolgoz ki – melyeket időszakosan frissít – a keresztértékesítési gyakorlatok felügyeletével és értékelésével kapcsolatban, különös tekintettel azokra a helyzetekre, amelyekben a keresztértékesítési gyakorlatok nincsenek összhangban az (1) bekezdésben leírt kötelezettségekkel.

▐

(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek
  meghatározzák azon elveket, amelyeket
  a biztosítási
  közvetítőknek
  és
  biztosítóknak be kell tartaniuk
  az ügyfeleik számára nyújtott biztosítási
  közvetítési tevékenységek
  során. Ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  figyelembe veszik a következőket
  :

| a) | az ügyfél vagy potenciális ügyfél számára ajánlott vagy nyújtott
  szolgáltatás jellegét
  , figyelembe véve a tranzakciók típusát, tárgyát, méretét és gyakoriságát; |
| --- | --- |

a)

az ügyfél vagy potenciális ügyfél számára ajánlott vagy nyújtott
  szolgáltatás jellegét
  , figyelembe véve a tranzakciók típusát, tárgyát, méretét és gyakoriságát;

| b) | az ajánlott vagy figyelembe vett termékek természetét, ideértve a különböző típusú
  biztosításon alapuló befektetési
  termékeket. |
| --- | --- |

b)

az ajánlott vagy figyelembe vett termékek természetét, ideértve a különböző típusú
  biztosításon alapuló befektetési
  termékeket.

25. cikk

Megfelelőség és alkalmasság értékelése és jelentéskészítés az ügyfelek számára

(1)   Tanácsadás esetében a biztosítási közvetítő vagy biztosító beszerzi a szükséges információkat az ügyfél vagy potenciális ügyfél
  befektetésekkel kapcsolatos
  ismereteiről és tapasztalatáról az adott típusú termék ▌terén, valamint az ügyfél vagy potenciális ügyfél pénzügyi helyzetéről és befektetési céljairól, amelyek alapján a biztosítási közvetítő vagy biztosító olyan
  biztosításközvetítési tevékenységeket vagy biztosításon alapuló befektetési
  termékeket ajánl az ügyfélnek vagy potenciális ügyfélnek, amelyek megfelelőek az ügyfél vagy potenciális ügyfél számára.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a biztosítási közvetítők és biztosítók a tanácsadás
  az (1) bekezdésben említett tevékenységektől eltérő
  biztosítási közvetítés során tájékoztatást kérnek az ügyféltől vagy potenciális ügyféltől az ügyfél vagy potenciális ügyfél ismereteiről és tapasztalatáról az ajánlott vagy kért
  biztosításon alapuló befektetési
  termék ▌konkrét típusának megfelelő befektetési területen annak érdekében, hogy a biztosítási közvetítő vagy biztosító értékelni tudja, hogy a tervbe vett
  biztosításközvetítési tevékenység vagy befektetésen alapuló termék
  megfelelő-e az ügyfél számára.

Ha a biztosítási közvetítő vagy biztosító az előző albekezdés szerint kapott tájékoztatás alapján úgy ítéli meg, hogy a biztosításon alapuló befektetési termék ▌nem megfelelő az ügyfél vagy potenciális ügyfél számára, akkor a biztosítási közvetítő vagy biztosító figyelmezteti az ügyfelet vagy potenciális ügyfelet. Az ilyen figyelmeztetés szabványosított formátumban is kiadható.

Ha az ügyfelek vagy potenciális ügyfelek nem adják meg az első albekezdésben említett tájékoztatást vagy elégtelen tájékoztatást adnak ismereteikről és tapasztalatukról, akkor a biztosítási közvetítő vagy biztosító figyelmezteti őket arra, hogy nem tudják megállapítani, hogy a tervbe vett
  , biztosításon alapuló befektetési
  termék megfelelő-e számukra. Az ilyen figyelmeztetés szabványosított formátumban is kiadható.

(2a)
     
  A tagállamok lehetővé teszik a biztosítási közvetítők és biztosítók számára, hogy – amennyiben kizárólag olyan biztosítási közvetítési tevékenységeket végeznek, amelyek az ügyfelek rendelkezéseinek végrehajtásából állnak – e szolgáltatásokat anélkül nyújtsák ügyfeleik számára, hogy információkat kellene szerezniük vagy meg kellene határozniuk a (2) bekezdésben foglaltakat, amennyiben valamennyi alábbi feltétel teljesül:

| a) | a tevékenységek az alábbi biztosítási alapú befektetési termékek valamelyikéhez kapcsolódnak:










  i. | olyan szerződések, amelyek a .../.../EU irányelv [MiFID] értelmében nem összetettnek minősülő pénzügyi eszközökkel kapcsolatban jelentenek befektetési kitettséget, és szerkezetükből adódóan nem nehezítik meg az ügyfél számára a kapcsolódó kockázat megértését; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

a tevékenységek az alábbi biztosítási alapú befektetési termékek valamelyikéhez kapcsolódnak:

i.

olyan szerződések, amelyek a .../.../EU irányelv [MiFID] értelmében nem összetettnek minősülő pénzügyi eszközökkel kapcsolatban jelentenek befektetési kitettséget, és szerkezetükből adódóan nem nehezítik meg az ügyfél számára a kapcsolódó kockázat megértését; vagy

| ii. | e bekezdés alkalmazásában más, nem összetett, biztosítási alapú befektetések; |
| --- | --- |

ii.

e bekezdés alkalmazásában más, nem összetett, biztosítási alapú befektetések;

| b) | a biztosítási közvetítési tevékenységet az ügyfél vagy potenciális ügyfél kezdeményezésére végzik; |
| --- | --- |

b)

a biztosítási közvetítési tevékenységet az ügyfél vagy potenciális ügyfél kezdeményezésére végzik;

| c) | az ügyfelet vagy potenciális ügyfelet egyértelműen – akár szabványos, akár nem szabványos formában – tájékoztatták arról, hogy e biztosítási közvetítési tevékenység nyújtása során a biztosítási közvetítő vagy biztosító nem köteles a biztosítási alapú befektetési termék, illetve a nyújtott vagy felkínált biztosítási közvetítési tevékenység megfelelőségét értékelni, és hogy az ügyfél vagy potenciális ügyfél nem részesül a vonatkozó üzletviteli szabályok által nyújtott megfelelő védelemben; |
| --- | --- |

c)

az ügyfelet vagy potenciális ügyfelet egyértelműen – akár szabványos, akár nem szabványos formában – tájékoztatták arról, hogy e biztosítási közvetítési tevékenység nyújtása során a biztosítási közvetítő vagy biztosító nem köteles a biztosítási alapú befektetési termék, illetve a nyújtott vagy felkínált biztosítási közvetítési tevékenység megfelelőségét értékelni, és hogy az ügyfél vagy potenciális ügyfél nem részesül a vonatkozó üzletviteli szabályok által nyújtott megfelelő védelemben;

| d) | a biztosítási közvetítő vagy biztosító teljesíti a 23. cikk szerinti kötelezettségeit. |
| --- | --- |

d)

a biztosítási közvetítő vagy biztosító teljesíti a 23. cikk szerinti kötelezettségeit.

(3)   A biztosítási közvetítő vagy biztosító nyilvántartást hoz létre, amely
  az(oka)t az ügyféllel közösen elfogadott
  dokumentumo(ka)t
  tartalmazza
  ,▐
  amely(ek)
  meghatározza
  (meghatározzák)
  a felek jogait és kötelezettségeit, valamint azon egyéb feltételeket, amelyekkel a biztosítási közvetítő vagy biztosító
  biztosítási közvetítési tevékenységeket végez
  az ügyfél számára. A szerződő felek jogait és kötelezettségeit más dokumentumokra vagy jogszabályokra való hivatkozással is meg lehet határozni.

(4)   A ▐ biztosítási
  közvetítőnek
  vagy
  biztosítónak
  megfelelő jelentéseket
  kell az ügyfél rendelkezésére kell bocsátania
  ▐
  az általa nyújtott biztosítási közvetítési tevékenységekről
  . Ezek a jelentések az ügyfeleknek szánt rendszeres közleményeket tartalmaznak, figyelembe véve az érintett biztosítási
  alapú befektetési
  termékek típusát és összetettségét és az
  ügyfél számára végzett biztosítási közvetítési tevékenység
  jellegét, és adott esetben tartalmazzák az ügyfél nevében végrehajtott
  tevékenységek
  költségeit. ▐

Tanácsadás során a biztosítási közvetítőnek vagy biztosítónak a biztosítási alapú befektetési termék ügyféllel való véglegesítése előtt tartós adathordozón az ügyfél rendelkezésére kell bocsátania egy arra megfelelőségi nyilatkozatot, amelyben részletezi a tanácsadás tartalmaz és azt, hogy a tanácsadás milyen módon felel meg az ügyfél preferenciáinak, céljainak és egyéb jellemzőinek.

Amennyiben a megállapodást olyan távközlési eszköz igénybevételével kötik meg, amely nem teszi lehetővé a megfelelőségről szóló értékelés előzetes átadását, a biztosítási közvetítő vagy biztosító a megfelelőségi nyilatkozatot tartós adathordozón közvetlenül azt követően is átadhatja, hogy az ügyfél megkötötte a megállapodást.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek
  meghatározzák azon elveket, amelyeket
  a biztosítási
  közvetítőknek
  és
  biztosítóknak be kell tartaniuk
  ▌az ügyfeleik számára nyújtott biztosítási
  közvetítési tevékenységek
  során. Ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  figyelembe veszik a következőket
  :

| a) | az ügyfél vagy potenciális ügyfél számára ajánlott vagy nyújtott
  szolgáltatás
  jellegét, figyelembe véve a tranzakciók típusát, tárgyát, méretét és gyakoriságát; |
| --- | --- |

a)

az ügyfél vagy potenciális ügyfél számára ajánlott vagy nyújtott
  szolgáltatás
  jellegét, figyelembe véve a tranzakciók típusát, tárgyát, méretét és gyakoriságát;

| b) | az ajánlott vagy figyelembe vett termékek jellegét, ideértve
  a .../.../EU irányelv [MiFID] 1. cikkének (2) bekezdésében említett pénzügyi eszközök és banki letétek
  különböző
  típusait
  ; |
| --- | --- |

b)

az ajánlott vagy figyelembe vett termékek jellegét, ideértve
  a .../.../EU irányelv [MiFID] 1. cikkének (2) bekezdésében említett pénzügyi eszközök és banki letétek
  különböző
  típusait
  ;

| ba) | az ügyfél vagy potenciális ügyfél lakossági vagy szakmai voltát. |
| --- | --- |

ba)

az ügyfél vagy potenciális ügyfél lakossági vagy szakmai voltát.

(5a)
     
  Az EBFH ...-ig [18 hónappal ezen irányelv hatálybalépése után] kidolgozza és rendszeresen aktualizálja az olyan biztosítási alapú befektetési termékek értékelésére vonatkozó iránymutatásokat, amelyek a (3) bekezdés a) pontja szerint szerkezetükből adódóan megnehezítik az ügyfél számára a kapcsolódó kockázat megértését..

VIII. FEJEZET

SZANKCIÓK ÉS EGYÉB INTÉZKEDÉSEK

26. cikk

Közigazgatási szankciók és egyéb intézkedések

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a szankcióik és egyéb intézkedéseik hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben kötelezettségek vonatkoznak a biztosítókra vagy viszontbiztosítókra, illetve biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőkre, akkor azok megszegése esetében közigazgatási szankciókat és egyéb intézkedéseket alkalmazhassanak vezetői testületük azon tagjaira és bármely más természetes vagy jogi személyre, aki a nemzeti jog alapján felelős a jogsértésért.

(3)   Az illetékes hatóságokat fel kell ruházni minden olyan vizsgálati hatáskörrel, amely feladataik ellátásához szükséges. Az illetékes hatóságok szankcionálási hatáskörük gyakorlása során szorosan együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy a szankciók vagy egyéb intézkedések elérjék a kívánt hatást, és több tagállamra kiterjedő esetek kezelése során intézkedéseiket koordinálják
  , a 95/46/EK irányelvvel és a 45/2001/EK rendelettel összhangban figyelembe véve a jogszerű adatfeldolgozásra vonatkozó feltételeket
  .
  Az illetékes hatóságok hivatalos határozat formájában dokumentumokat vagy más információkat kérhetnek be, amely határozat tartalmazza a jogalapot, az információ megadására rendelkezésre álló határidőt, valamint a címzettek arra irányuló jogát, hogy a határozat bírósági felülvizsgálatát kérjék.

27. cikk

A szankciók közzététele

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóság az ezen irányelv átültetése során elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén kiszabott szankciókat vagy egyéb intézkedéseket ▌ – beleértve a jogsértés típusára és jellegére és a felelős személyek személyazonosságára vonatkozó információkat
  is
   –
  csak abban az esetben tegye közzé, ha a szankció vagy egyéb intézkedés jogerőssé vált, és fellebbezés vagy bírósági felülvizsgálat tárgyát nem képezi
  . Ha a közzététel aránytalan kárt okozna az érintett feleknek, az illetékes hatóságok az anonimitás megőrzésével teszik közzé a szankciókat.

28. cikk

Jogsértések

(1)   Ez a cikk a következőkre alkalmazandó:

| a) | az a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő, amelyet nem vett nyilvántartásba egy tagállam és nem tartozik az 1. cikk (2) bekezdésének vagy a 4. cikknek a hatálya alá; |
| --- | --- |

a)

az a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő, amelyet nem vett nyilvántartásba egy tagállam és nem tartozik az 1. cikk (2) bekezdésének vagy a 4. cikknek a hatálya alá;

| b) | az a személy, aki a 4. cikkben meghatározott bejelentés nélkül folytat kiegészítő jellegű biztosítási tevékenységet, vagy tett ilyen bejelentést, de vonatkozásában a 4. cikkben meghatározott előírások nem teljesülnek; |
| --- | --- |

b)

az a személy, aki a 4. cikkben meghatározott bejelentés nélkül folytat kiegészítő jellegű biztosítási tevékenységet, vagy tett ilyen bejelentést, de vonatkozásában a 4. cikkben meghatározott előírások nem teljesülnek;

| c) | az a biztosítási vagy viszontbiztosítási vállalkozás vagy biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő, amely olyan személyek biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítési szolgáltatásait veszi igénybe, akiket nem vett nyilvántartásba egy tagállam és nem említ az 1. cikk (2) bekezdése és nem jelentették be a szolgáltatást a 4. cikk szerint; |
| --- | --- |

c)

az a biztosítási vagy viszontbiztosítási vállalkozás vagy biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő, amely olyan személyek biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítési szolgáltatásait veszi igénybe, akiket nem vett nyilvántartásba egy tagállam és nem említ az 1. cikk (2) bekezdése és nem jelentették be a szolgáltatást a 4. cikk szerint;

| d) | az a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő, amely a 3. cikket megsértve valótlan nyilatkozatok révén vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével érte el a nyilvántartásba vételt; |
| --- | --- |

d)

az a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő, amely a 3. cikket megsértve valótlan nyilatkozatok révén vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével érte el a nyilvántartásba vételt;

| e) | az a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő vagy biztosító, amely nem teljesíti a 8. cikk rendelkezéseit; |
| --- | --- |

e)

az a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő vagy biztosító, amely nem teljesíti a 8. cikk rendelkezéseit;

| f) | az a biztosító, illetőleg biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő, amely nem teljesíti a VI. és VII. fejezet szerinti üzletviteli előírásokat. |
| --- | --- |

f)

az a biztosító, illetőleg biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő, amely nem teljesíti a VI. és VII. fejezet szerinti üzletviteli előírásokat.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett esetekben az alkalmazható közigazgatási szankciók és egyéb intézkedések magukban foglalják legalább a következőket:

| a) | nyilvános nyilatkozat, amely megnevezi a természetes vagy jogi személyt és a jogsértés természetét; |
| --- | --- |

a)

nyilvános nyilatkozat, amely megnevezi a természetes vagy jogi személyt és a jogsértés természetét;

| b) | végzés, amely előírja a természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással és tartózkodjon a magatartás megismétlésétől; |
| --- | --- |

b)

végzés, amely előírja a természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással és tartózkodjon a magatartás megismétlésétől;

| c) | biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő esetében a 3. cikk szerinti nyilvántartásba vétel visszavonása; |
| --- | --- |

c)

biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő esetében a 3. cikk szerinti nyilvántartásba vétel visszavonása;

| d) | a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő vagy biztosítási vagy viszontbiztosítási vállalkozás vezető testületének bármely tagja ▌, akit felelősnek tartanak,
  átmeneti
  eltiltása a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőben vagy biztosítási vagy viszontbiztosítási vállalkozásban funkciók ellátásától; |
| --- | --- |

d)

a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítő vagy biztosítási vagy viszontbiztosítási vállalkozás vezető testületének bármely tagja ▌, akit felelősnek tartanak,
  átmeneti
  eltiltása a biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőben vagy biztosítási vagy viszontbiztosítási vállalkozásban funkciók ellátásától;

| e) | jogi személy esetén közigazgatási pénzbírság az adott jogi személy előző üzleti évi teljes éves árbevételének legfeljebb 10 %-áig; ha a jogi személy egy anyavállalat leányvállalata, a vonatkozó teljes éves árbevétel a végső anyavállalat konszolidált beszámolójából eredő, előző üzleti évi teljes éves árbevétel; |
| --- | --- |

e)

jogi személy esetén közigazgatási pénzbírság az adott jogi személy előző üzleti évi teljes éves árbevételének legfeljebb 10 %-áig; ha a jogi személy egy anyavállalat leányvállalata, a vonatkozó teljes éves árbevétel a végső anyavállalat konszolidált beszámolójából eredő, előző üzleti évi teljes éves árbevétel;

| f) | természetes személy esetében a közigazgatási pénzbírság 5 000 000 euróig terjedő összeg, illetve azokban a tagállamokban, amelyekben nem az euró a hivatalos pénznem, a nemzeti pénznemben az ezen irányelv hatálybalépésének napján az említett összegnek megfelelő érték; és |
| --- | --- |

f)

természetes személy esetében a közigazgatási pénzbírság 5 000 000 euróig terjedő összeg, illetve azokban a tagállamokban, amelyekben nem az euró a hivatalos pénznem, a nemzeti pénznemben az ezen irányelv hatálybalépésének napján az említett összegnek megfelelő érték; és

amennyiben a jogsértésből származó előny meghatározható, akkor a tagállamok biztosítják, hogy a maximális szint legalább ezen előny összegének kétszerese.

29. cikk

A szankciók hatékony alkalmazása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a közigazgatási szankciók vagy egyéb közigazgatási intézkedések típusának és a közigazgatási pénzbírság mértékének meghatározásakor az illetékes hatóságok vegyenek figyelembe minden lényeges körülményt, többek között
  adott esetben a következőket
  :

| a) | a jogsértés súlyosságát és időtartamát; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés súlyosságát és időtartamát;

| b) | a felelős természetes vagy jogi személy felelősségének mértékét; |
| --- | --- |

b)

a felelős természetes vagy jogi személy felelősségének mértékét;

| c) | a felelős természetes vagy jogi személynek a felelős jogi személy teljes árbevételében vagy a felelős természetes személy éves jövedelmében kifejezett pénzügyi erejét; |
| --- | --- |

c)

a felelős természetes vagy jogi személynek a felelős jogi személy teljes árbevételében vagy a felelős természetes személy éves jövedelmében kifejezett pénzügyi erejét;

| d) | a felelős természetes vagy jogi személy által elért nyereség vagy elkerült veszteség jelentőségét, amennyiben ezek meghatározhatók; |
| --- | --- |

d)

a felelős természetes vagy jogi személy által elért nyereség vagy elkerült veszteség jelentőségét, amennyiben ezek meghatározhatók;

| e) | harmadik feleknek a jogsértés által okozott veszteséget, amennyiben ez meghatározható; |
| --- | --- |

e)

harmadik feleknek a jogsértés által okozott veszteséget, amennyiben ez meghatározható;

| f) | a felelős természetes vagy jogi személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintjét; és |
| --- | --- |

f)

a felelős természetes vagy jogi személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintjét; és

| g) | a felelős természetes vagy jogi személy általi korábbi jogsértéseket. |
| --- | --- |

g)

a felelős természetes vagy jogi személy általi korábbi jogsértéseket.

▐

(3)   Ez az irányelv nem érinti a fogadó tagállamok jogát arra, hogy a közérdek védelmében elfogadott jogi vagy közigazgatási rendelkezésekkel ellentétes, területükön elkövetett szabálytalanságok megelőzésére vagy szankcionálására megfelelő intézkedéseket fogadjanak el. Ez kiterjed annak lehetőségére, hogy az elkövető biztosítási vagy viszontbiztosítási közvetítőt meggátolják bármely, területükön belüli további tevékenységben.▐

30. cikk

A jogsértések jelentése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok hatékony mechanizmusokat hozzanak létre annak ösztönzésére, hogy értesüljenek az ezt az irányelvet végrehajtó nemzeti rendelkezések megsértéséről.

(2)   A rendelkezéseknek legalább a következőket tartalmazniuk kell:

| a) | a jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások; |
| --- | --- |

a)

a jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások;

| b) | ▌azon személyek
  megfelelő védelme,
  adott esetben az anonimitást is beleértve,
  akik bejelentik
  a bizottságnak
  a vállalkozáson belüli jogsértéseket; és |
| --- | --- |

b)

▌azon személyek
  megfelelő védelme,
  adott esetben az anonimitást is beleértve,
  akik bejelentik
  a bizottságnak
  a vállalkozáson belüli jogsértéseket; és

| c) | a személyes adatok védelme mind a jogsértést jelentő személy, mind a jogsértésért feltételezetten felelős természetes személy esetében, a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveknek megfelelően. |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok védelme mind a jogsértést jelentő személy, mind a jogsértésért feltételezetten felelős természetes személy esetében, a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveknek megfelelően.

A jogsértést bejelentő, illetve a jogsértésért állítólagosan felelős személyek személyazonosságát az eljárás minden szakaszában bizalmasan kell kezelni, kivéve, ha a nemzeti jog a további vizsgálatokkal vagy a bírósági eljárással összefüggésben azok közzétételét írják elő.

31. cikk

Az EBFH tájékoztatása a szankciókkal kapcsolatban

(1)   A tagállamok minden évben összesítő tájékoztatást bocsátanak az EBFH rendelkezésére a 26. cikkel összhangban kiszabott valamennyi közigazgatási intézkedésről és közigazgatási szankcióról.

Az illetékes hatóságok
  minden évben összesítő tájékoztatást bocsátanak az EBFH rendelkezésére a 26. cikkel összhangban kiszabott valamennyi közigazgatási intézkedésről és közigazgatási szankcióról.

(2)   Ha az illetékes hatóság nyilvánosságra hozott egy közigazgatási intézkedést vagy egy közigazgatási szankciót, erről a tényről egyidejűleg az EBFH-t is értesíti.

(3)   Az EBFH végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki az e cikkben említett információk benyújtásának eljárásairól és formáiról.

Az EBFH az említett végrehajtás-technikai standardtervezeteket ...-ig [6 hónappal ezen irányelv hatálybalépése után] benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett végrehajtási technikai standardoknak az 1094/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

IX. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

32. cikk

Adatvédelem

(1)   A tagállamok a személyes adatok ezen irányelv szerinti kezelése során a 95/46/EK irányelvet alkalmazzák.

(2)   A személyes adatok ezen irányelv szerinti, EBFH általi feldolgozása során a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó.

33. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 34. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a ▌23., 24. és 25. cikkel kapcsolatban.

34. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A Bizottság ezen irányelv hatálybalépésének napjától határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a ▌23., 24. és 25. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a ▌23., 24. és 25. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A ▌23., 24. és 25. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő
  három
  hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam
  három
  hónappal meghosszabbodik.

34a. cikk

A szabályozástechnikai standardtervezetekre vonatkozó további rendelkezések

(1)
     
  A szabályozástechnikai standardtervezetek Bizottsághoz való benyújtására vonatkozóan előírt esetleges határidők ellenére a Bizottság tervezeteit 12, 18 és 24 havonta nyújtja be.

(2)
     
  A Bizottság nem fogad el szabályozástechnikai standardokat, amennyiben az Európai Parlament rendelkezésére álló ellenőrzési idő a hosszabbítással együtt is két hónap alá csökken a parlamenti szünet miatt.

(3)
     
  Az európai felügyeleti hatóságok a szabályozástechnikai standardtervezetek szerkesztési szakaszában konzultálhatnak az Európai Parlamenttel, különösen, ha e rendelet hatályával kapcsolatos aggályok merülhetnek fel.

(4)
     
  Amennyiben az Európai Parlament illetékes bizottsága elutasította a szabályozástechnikai standardokat, és a következő plenáris ülésig két hétnél rövidebb idő áll rendelkezésre, az Európai Parlament a rendelkezésére álló ellenőrzési időt az azt követő ülésig meghosszabbíthatja.

(5)
     
  Amennyiben a szabályozástechnikai standardokat elutasították, és a feltárt problémák hatóköre korlátozott, a Bizottság a felülvizsgált szabályozástechnikai standardtervezet benyújtására gyorsított ütemtervet fogadhat el.

(6)
     
  A Bizottság gondoskodik arról, hogy az Európai Parlament által az illetékes bizottság elnökén keresztül hivatalosan feltett minden kérdést haladéktalanul, még a szabályozástechnikai standardtervezet elfogadása előtt megválaszolják.

35. cikk

Felülvizsgálat és értékelés

(1)   ▌A Bizottság ...-ig [öt évvel ezen irányelv hatálybalépése után] felülvizsgálja ▌az ebben az irányelvben meghatározott szabályok gyakorlati
  alkalmazását
  ▌, megfelelően figyelembe véve a lakossági befektetési termékek piacainak fejleményeit, valamint az ezen irányelv és a befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról szóló .../.../EU rendelet és a .../.../EU irányelv [MIFID II] gyakorlati alkalmazása során szerzett tapasztalatokat.
  E vizsgálat ezenfelül
  tartalmazza a 17. cikk (2) bekezdése szerinti rendelkezések hatásának elemzését, figyelembe véve a versenyhelyzetet a 2002/83/EK irányelv I. mellékletében meghatározott bármely ágazatba tartozó szerződésektől eltérő biztosítási szerződésekkel foglalkozó közvetítési szolgáltatások piacán, valamint a 17. cikk (2) bekezdése szerinti kötelezettségeknek a nem-életbiztosítások azon közvetítőire gyakorolt hatását, amelyek kis- és középvállalkozások.

(2)   Az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságával folytatott konzultációt követően a Bizottság benyújtja
  észrevételeit
  az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

▐

(5)   
  A Bizottság
  megvizsgálja, hogy a 10. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóságok elégséges felhatalmazással és megfelelő forrásokkal rendelkeznek-e feladataik végrehajtásához.

▐

36. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok
  legkésőbb ...-ig [18 hónappal ezen irányelv hatálybalépése után] elfogadják és kihirdetik
  azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Ezen rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Amennyiben a tagállamok által küldött, átültető intézkedésekről szóló értesítéshez mellékelt dokumentumok nem elégségesek ahhoz, hogy mindenre kiterjedően értékelni lehessen azt, hogy ezek a rendelkezések megfelelnek-e ezen irányelv egyes rendelkezéseinek, a Bizottság az EBFH-nak az 1094/2010/EU rendelet szerinti feladatai ellátása érdekében tett kérésére vagy saját kezdeményezésére előírhatja a tagállamoknak, hogy nyújtsanak részletesebb tájékoztatást az irányelv átültetéséről és e rendelkezések végrehajtásáról.

(1a)
     
  A tagállamok az (1) bekezdésben említett intézkedéseket ...-tól [18 hónappal ezen irányelv hatálybalépése után] alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket
  az intézkedéseket
  , azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. A tagállamok megállapítják, milyen módon kell a hivatkozást megtenni, és hogyan kell a nyilatkozatot megfogalmazni.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területeken fogadnak el.

37. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2002/92/EK irányelv ...-tól/től
  [18 hónappal ezen irányelv hatálybalépése után]
  hatályát veszti, ez nem érinti az említett irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni.

38. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

39. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

a Tanács részéről

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. december 9-i 2002/92/EK irányelve a biztosítási közvetítésről (HL L 9., 2003.1.15., 3. o.).

1

(2)  A pénzügyi eszközök piacairól és a 2004/39/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL ...).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1094/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

3

(4)  
  Az Európai Parlament és Tanács 2013/11/EU irányelve (2013. május 21.) a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (HL L 165., 2013.6.18., 63. o.).

4

Az Európai Parlament és Tanács 2013/11/EU irányelve (2013. május 21.) a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (HL L 165., 2013.6.18., 63. o.).

(5)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól (Elektronikus kereskedelmi irányelv) (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

5

Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól (Elektronikus kereskedelmi irányelv) (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

(6)  
  Az Európai Parlament és Tanács 2005/29/EK irányelve (2005. május 11.) a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról („Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról”) (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.).

6

Az Európai Parlament és Tanács 2005/29/EK irányelve (2005. május 11.) a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról („Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról”) (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.).

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.)

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok uniós intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

9

(10)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

10

(11)  A Parlament 2003/41/EK irányelve (2003. június 3.) a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről (HL L 235., 2003.9.23., 10. o.).

11

(12)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II), (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

12

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II), (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

(13)  Az Európai Parlamenti és a Tanács 2009/65/EK irányelve(2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).

13

(14)  A Tanács első 73/239/EGK irányelve (1973. július 24.) az életbiztosításon kívüli közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és folytatására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 228., 1973.8.16., 3. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/83/EK irányelve (2002. november 5.) az életbiztosításról (HL L 345., 2002.12.19., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/68/EK irányelve (2005. november 16.) a viszontbiztosításról és a 73/239/EGK, a 92/49/EGK tanácsi irányelv, valamint a 98/78/EK és a 2002/83/EK irányelv módosításáról (HL L 323., 2005.12.9., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a szakmai képesítések elismeréséről (HL L 255., 2005.9.30., 22. o.):

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács ajánlása (2008. április 23.) az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról. HL C 111., 2008.5.6., 1. o.).

18

(19)  A Tanács - 92/49/EGK irányelve (1992. június 18.) az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységekre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról, valamint a 73/239/EGK és 88/357/EGK irányelv módosításáról (harmadik nem-életbiztosítási irányelv) (HL L 228., 1992.8.11., 1. o.).

19

(20)  A Tanács 92/96/EGK irányelve (1992. november 10.) a közvetlen életbiztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról, valamint a 79/267/EGK és 90/619/EGK irányelv módosításáról (harmadik életbiztosítási irányelv) (HL L 360., 1992.12.9., 1. o.).

20

(21)  Az Európai Parlamenti és a Tanács .../.../EU irányelve (...) a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) (HL ...)

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács .../.../EU rendelete (...) a fogyasztói jogviták online rendezéséről (fogyasztói OVR-rendelet) (HL ...).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács .../.../EU rendelete (...) a befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról (HL ...).

23

I. MELLÉKLET

SZAKMAI ÜGYFELEK

A szakmai ügyfél olyan ügyfél, aki rendelkezik a saját döntéshozatalhoz és a felvállalt kockázatok megfelelő értékeléséhez szükséges tapasztalattal, ismeretekkel és szakértelemmel. Ennek az irányelvnek a céljára az alábbiak tekintendők valamennyi biztosítási szolgáltatás és tevékenység, valamint biztosítási termék tekintetében szakmai ügyfélnek.

| (1) | biztosítók és viszontbiztosítók;


  ▐ |
| --- | --- |

(1)

biztosítók és viszontbiztosítók;

▐

| (1a) | biztosítási és viszontbiztosítási közvetítők. |
| --- | --- |

(1a)

biztosítási és viszontbiztosítási közvetítők.

| (2) | Nagyvállalkozások, amelyek társasági alapon az alábbi méretkövetelmények közül kettőnek megfelelnek:






  — | mérlegfőösszeg: 20 000 000 EUR |
| --- | --- | --- |

(2)

Nagyvállalkozások, amelyek társasági alapon az alábbi méretkövetelmények közül kettőnek megfelelnek:

—

mérlegfőösszeg: 20 000 000 EUR

| — | nettó árbevétel: 40 000 000 EUR |
| --- | --- |

—

nettó árbevétel: 40 000 000 EUR

| — | saját tőke: 2 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

saját tőke: 2 000 000 EUR.

| (3) | Nemzeti ▌kormányzatok ▌. |
| --- | --- |

(3)

Nemzeti ▌kormányzatok ▌.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

II. MELLÉKLET

MAGYARÁZÓ DOKUMENTUMOK

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot.

Ezen irányelv tekintetében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt a következők miatt:

Az irányelv és az érintett ágazat összetettsége.

A biztosítási ágazat és a biztosítási termékek értékesítése különösen bonyolult és a nem erre specializálódott szakemberek számára erősen technikai jellegű lehet. Jól felépített magyarázó dokumentumok hiányában az irányelv átültetésének felügyeletére vonatkozó feladat aránytalanul időigényes lenne. A jelenlegi javaslat olyan felülvizsgálatot jelent, amelynek keretében a biztosítási közvetítésről szóló irányelv (IMD) átdolgozásra került. Bár számos rendelkezés lényegét tekintve változatlan maradt, több új előírás került bevezetésre és hatályos rendelkezések módosultak vagy törlésre kerültek. A szöveg szerkezete, formája és megfogalmazása teljesen új. Az új szerkezetre azért volt szükség, hogy a jogi előírások sorrendje egyértelműbb és logikusabb legyen, de ennek következtében az átültetés felügyelete is strukturáltabb megközelítést igényel.

A javasolt irányelv egyes rendelkezései hatással lehetnek a tagállamok nemzeti jogrendjének több területére, így a társasági, kereskedelmi, illetve adózási jogszabályokra vagy egyéb jogalkotási területekre. Befolyásolhatja továbbá a másodlagos nemzeti jogot, többek között a pénzügyi vagy biztosítási közvetítőkre vonatkozó jogszabályokat és üzletviteli szabályokat. A témakörök említett szomszédos területekkel való kölcsönhatása azt jelentheti, hogy a tagállami rendszerektől függően egyes rendelkezések végrehajtása új vagy a szóban forgó területeken már meglévő szabályok révén történik, amelyekről tiszta képet kell tudni alkotni.

Összhang és kölcsönhatás más kezdeményezésekkel

A jelen javaslatot a „fogyasztói lakossági csomag” részeként nyújtják be elfogadásra a befektetésitermék-tájékoztatókra vonatkozó PRIP (lakossági befektetési csomagtermék) javaslattal (a kiemelt befektetési információkat tartalmazó dokumentumokról, valamint a 2003/71/EK és a 2009/65/EK irányelv módosításáról szóló rendelet) javaslattal és az ÁÉKBV V. javaslattal együtt. A PRIP-kezdeményezés célja a terméktájékoztatókra vonatkozó egységes horizontális megközelítés biztosítása a befektetési termékek és a befektetési elemeket tartalmazó biztosítási termékek (úgynevezett biztosítási PRIP-k) tekintetében, az IMD1 és a MiFID (a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv) felülvizsgálata pedig az értékesítési gyakorlatokra vonatkozó rendelkezéseket fog tartalmazni. Ezenkívül a javaslat összhangban van más uniós jogszabályokkal és szakpolitikákkal, illetve kiegészíti azokat, különösen a fogyasztóvédelem, a befektetővédelem és a prudenciális felügyelet területén, mint például a Szolvencia II (2009/138/EK irányelv), MiFID II (a MiFID átdolgozása) és a fent említett PRIP-kezdeményezés.

Az új IMD továbbra is egy „minimális harmonizációs” jogi eszköz jellemzőivel fog rendelkezni. Ez azt jelenti, hogy a tagállamok további előírások bevezetéséről dönthetnek, amennyiben az fogyasztóvédelmi célokból szükséges. Az IMD minimális standardjainak esetében azonban jelentős szigorításra kerül sor. ▌Emellett az irányelv felülvizsgálati záradékot tartalmaz, és ahhoz, hogy össze tudja gyűjteni az említett szabályok működésével kapcsolatos valamennyi információt, a Bizottságnak kezdettől fogva nyomon kell tudnia követni azok végrehajtását.

A biztosítási befektetési termékekről szóló fejezet: a javaslat olyan fejezetet tartalmaz, amely további fogyasztóvédelmi követelményeket vezet be a biztosítási befektetési termékek tekintetében.

Határozott politikai szándék nyilvánul meg e rendelkezések bevezetésére vonatkozóan, ugyanakkor kevés tapasztalat áll rendelkezésre ezen az új területen. Ezért alapvető, hogy a Bizottság megkapja az átültetésre vonatkozó dokumentumokat, amelyekből látható, hogy a tagállamok hogyan érvényesítették ezeket az előírásokat.

A nem életbiztosítási termékek jellemzőit azonban figyelembe kell venni a második szintű iránymutatásokban. A MiFID II irányelv 3. cikkében foglalt hasonló elvvel összhangban, az irányelv nemzeti szintű végrehajtása során és a közös bizottság iránymutatásaiban is ennek megfelelő biztosítási rendszert kell mérlegelni. A biztosítási befektetési termékekkel kapcsolatban biztosítási közvetítést folytató személyeknek teljesíteniük kell a valamennyi biztosítási szerződésre vonatkozó üzletviteli standardokat, valamint a biztosítási befektetési termékek kibővített előírásait. A biztosítási befektetési termékek közvetítésével foglalkozó valamennyi személyt biztosítási közvetítőként nyilvántartásba kell venni.

A becslések szerint a tagállamoktól kért magyarázó dokumentumokkal kapcsolatos adminisztratív többletteher csekély. Ahogy fent említettük, a jelenlegi szöveg 2002 óta hatályos (ekkor fogadták el az eredeti irányelvet). Ezért a tagállamok számára nem fog terhet jelenteni, hogy tájékoztatást adjanak végrehajtási rendelkezéseikről, mivel azoknak a többségéről általában már megtették a bejelentést. A tagállamoktól az irányelv új részei tekintetében kért magyarázó dokumentumokkal kapcsolatban becsült csekély adminisztratív többletteher arányos és szükséges ahhoz, hogy a Bizottság végre tudja hajtani az uniós jog alkalmazásának felügyeletével összefüggő feladatát.

A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a magyarázó dokumentumok benyújtására vonatkozó követelmény a javasolt irányelv esetében arányos és nem haladja meg a megfelelő átültetés felügyeletével összefüggő feladat hatékony végrehajtására vonatkozó cél eléréséhez szükséges mértéket.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/620 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/620

---

P7_TA(2014)0156

Az Egészségügy a növekedésért program (2014–2020) ***I

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása az „Egészségügy a növekedésért” program, az egészségügyre vonatkozó harmadik többéves uniós cselekvési program (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0709 – C7-0399/2011 – 2011/0339(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/61)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0709), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0709),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 168. cikkének (5) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0399/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 168. cikkének (5) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0399/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 35. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 35. cikkére,

| — | tekintettel az „Együtt az egészségért: stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013” című fehér könyvről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Együtt az egészségért: stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013” című fehér könyvről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az „Együtt az egészségért: stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013” című fehér könyvre (COM(2007)0630), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Együtt az egészségért: stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013” című fehér könyvre (COM(2007)0630),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 23-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 23-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 4-i véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 4-i véleményére (3),

| — | tekintettel az EU-ban az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről szóló, 2011. március 8-i európai parlamenti állásfoglalásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről szóló, 2011. március 8-i európai parlamenti állásfoglalásra (4),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint Költségvetési Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0224/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint Költségvetési Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0224/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 9. E, 2010.1.15., 56. o.

(2)  HL C 143., 2012.5.12., 102. o.

(3)  HL C 225., 2012.7.27., 223. o.

(4)  HL C 199. E, 2012.7.7., 25. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0339

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra az egészségügyre vonatkozó harmadik uniós cselekvési program (2014–2020) létrehozásáról és az 1350/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 282/2014/EU rendelet.)

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/622 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/622

---

P7_TA(2014)0157

Transzeurópai távközlési hálózatok ***I

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a transzeurópai távközlési hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0329 – C7-0149/2013 – 2011/0299(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/62)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0657) és módosított javaslatára (COM(2013)0329), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0657) és módosított javaslatára (COM(2013)0329),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0149/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0149/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 22-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 4-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 4-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság, véleményére (A7-0272/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság, véleményére (A7-0272/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 143., 2012.5.22., 120. o.

(2)  HL C 225., 2012.7.27., 211. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0299

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a távközlési infrastruktúrák területén működő transzeurópai hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 283/2014/EU rendelet.)

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/623 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/623

---

P7_TA(2014)0158

A közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítése ***I

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0721 – C7-0394/2012 – 2012/0340(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/63)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0721),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0394/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0394/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 22-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0460/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0460/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 271., 2013.9.19., 116. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0340

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek, illetve a közfeladatokat ellátó szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel [Mód. 1]

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, (1)

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A digitális társadalom irányába történő elmozdulás a tájékoztatáshoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés új módjait biztosítja a felhasználók számára. A tájékoztatást és a szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók, például a közszektorbeli szervezetek egyre növekvő mértékben támaszkodnak az internetre a lakosság számára nélkülözhetetlen információk és szolgáltatások széles körének internetes előállításához, gyűjtéséhez és rendelkezésre bocsátásához.
  Ezzel kapcsolatban az információtovábbítás biztonsága és a személyes adatok védelme igen fontos. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(1)

A digitális társadalom irányába történő elmozdulás a tájékoztatáshoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés új módjait biztosítja a felhasználók számára. A tájékoztatást és a szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók, például a közszektorbeli szervezetek egyre növekvő mértékben támaszkodnak az internetre a lakosság számára nélkülözhetetlen információk és szolgáltatások széles körének internetes előállításához, gyűjtéséhez és rendelkezésre bocsátásához.
  Ezzel kapcsolatban az információtovábbítás biztonsága és a személyes adatok védelme igen fontos. [Mód. 2]

| (2) | A web-akadálymentesítés a webhelyek készítésekor betartandó olyan elvekre és módszerekre vonatkozik, amelyek célja, hogy az ilyen webhelyek tartalmát valamennyi felhasználó, különösen a funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára hozzáférhetővé tegyék. A webhelyek tartalma magában foglalja a szöveges és nem szöveges információkat, valamint az űrlapok letöltését és a kétirányú interakciót, például a digitális űrlapok feldolgozását, a hitelesítést és az olyan tranzakciókat, mint az ügykezelés és a fizetések.
  [Mód. 3] |
| --- | --- |

(2)

A web-akadálymentesítés a webhelyek készítésekor betartandó olyan elvekre és módszerekre vonatkozik, amelyek célja, hogy az ilyen webhelyek tartalmát valamennyi felhasználó, különösen a funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára hozzáférhetővé tegyék. A webhelyek tartalma magában foglalja a szöveges és nem szöveges információkat, valamint az űrlapok letöltését és a kétirányú interakciót, például a digitális űrlapok feldolgozását, a hitelesítést és az olyan tranzakciókat, mint az ügykezelés és a fizetések.
  [Mód. 3]

| (2a) | A web-akadálymentesítést – pontosabban az arra irányuló kötelezettségvállalást, hogy 2010-re minden nyilvános webhelyet akadálymentessé tesznek – az e-befogadásról szóló 2006. június 11-i rigai miniszteri nyilatkozat tartalmazza. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(2a)

A web-akadálymentesítést – pontosabban az arra irányuló kötelezettségvállalást, hogy 2010-re minden nyilvános webhelyet akadálymentessé tesznek – az e-befogadásról szóló 2006. június 11-i rigai miniszteri nyilatkozat tartalmazza. [Mód. 4]

| (2b) | Ugyan ezen irányelv az uniós intézmények webhelyire nem vonatkozik, ezen intézményeknek is meg kell felelniük az irányelvben szereplő követelményeknek, és jó példával kell elöl járniuk. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(2b)

Ugyan ezen irányelv az uniós intézmények webhelyire nem vonatkozik, ezen intézményeknek is meg kell felelniük az irányelvben szereplő követelményeknek, és jó példával kell elöl járniuk. [Mód. 5]

| (3) | „A 2011–2015.

  2011–2015 közötti
  időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési terv
   (3)


  fenntartható és innovatív kormányzat szolgálatában” című 2010. december 15-i bizottsági közlemény
  olyan elektronikus kormányzati szolgáltatások kifejlesztésére irányuló intézkedésekre szólít fel, amelyek biztosítják a társadalmi inklúziót

  befogadást
  és a hozzáférést.
  Ezzel egyidejűleg további erőfeszítésekre van szükség az e-befogadási politika hatékony végrehajtásához, amelynek célja, hogy csökkentse az információs és kommunikációs technológiák (ikt) használatának hiányosságait és támogassa az ikt használatát a kirekesztés leküzdése, valamint a gazdasági teljesítmény, a foglalkoztatási lehetőségek, az életminőség, a társadalmi részvétel és a kohézió, többek között a demokratikus konzultáció fokozása érdekében
  . [Mód. 6] |
| --- | --- |

(3)

„A 2011–2015.

  2011–2015 közötti
  időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési terv
   (3)


  fenntartható és innovatív kormányzat szolgálatában” című 2010. december 15-i bizottsági közlemény
  olyan elektronikus kormányzati szolgáltatások kifejlesztésére irányuló intézkedésekre szólít fel, amelyek biztosítják a társadalmi inklúziót

  befogadást
  és a hozzáférést.
  Ezzel egyidejűleg további erőfeszítésekre van szükség az e-befogadási politika hatékony végrehajtásához, amelynek célja, hogy csökkentse az információs és kommunikációs technológiák (ikt) használatának hiányosságait és támogassa az ikt használatát a kirekesztés leküzdése, valamint a gazdasági teljesítmény, a foglalkoztatási lehetőségek, az életminőség, a társadalmi részvétel és a kohézió, többek között a demokratikus konzultáció fokozása érdekében
  . [Mód. 6]

| (4) | Az Európa 2020 stratégia egyik kezdeményezéséről szóló,
  „Az európai digitális menetrend”
   (4)
  című
  2010. május 19-i
  közleményében a Bizottság bejelentette, hogy a közszektorbeli szervezetek weboldalainak

  webhelyeinek (és a lakosság számára alapszolgáltatásokat nyújtó webhelyeknek)
  teljes mértékben elérhetőnek kell lenniük 2015-ig. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(4)

Az Európa 2020 stratégia egyik kezdeményezéséről szóló,
  „Az európai digitális menetrend”
   (4)
  című
  2010. május 19-i
  közleményében a Bizottság bejelentette, hogy a közszektorbeli szervezetek weboldalainak

  webhelyeinek (és a lakosság számára alapszolgáltatásokat nyújtó webhelyeknek)
  teljes mértékben elérhetőnek kell lenniük 2015-ig. [Mód. 7]

| (4a) | Az időskorúak olyan tényezők miatt vannak kitéve a digitális kirekesztés veszélyeinek, mint az ikt-jártasság és az internet-hozzáférés hiánya. A „Részvétel az információs társadalomban – e-befogadásra vonatkozó i2010 európai kezdeményezés” című 2011. november 8-i bizottsági közlemény azt kívánja biztosítani, hogy a felhasználók valamennyi csoportja a lehető legjobb lehetőségekkel rendelkezzen az internet használatához, valamint az ikt-kel való megismerkedéshez. Az európai digitális menetrend egy sor intézkedést javasol az új ikt-k hátrányos helyzetű csoportok, például az időskorúak általi használatának előmozdítása érdekében. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(4a)

Az időskorúak olyan tényezők miatt vannak kitéve a digitális kirekesztés veszélyeinek, mint az ikt-jártasság és az internet-hozzáférés hiánya. A „Részvétel az információs társadalomban – e-befogadásra vonatkozó i2010 európai kezdeményezés” című 2011. november 8-i bizottsági közlemény azt kívánja biztosítani, hogy a felhasználók valamennyi csoportja a lehető legjobb lehetőségekkel rendelkezzen az internet használatához, valamint az ikt-kel való megismerkedéshez. Az európai digitális menetrend egy sor intézkedést javasol az új ikt-k hátrányos helyzetű csoportok, például az időskorúak általi használatának előmozdítása érdekében. [Mód. 8]

| (5) | A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (5) és a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) (6) támogatja a hozzáférhetőségi problémák technológiai megoldásaira irányuló kutatást és azok kifejlesztését. |
| --- | --- |

(5)

A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (5) és a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) (6) támogatja a hozzáférhetőségi problémák technológiai megoldásaira irányuló kutatást és azok kifejlesztését.

| (6) | A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény („ENSZ-egyezmény”) megerősítésével a tagállamok többsége és az Unió az egyezmény megkötésekor kötelezettséget vállalt arra, hogy „másokkal azonos alapon biztosítja a fogyatékossággal élő személyek számára többek között az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférést” és „megfelelő intézkedéseket hoz [...] a fogyatékossággal élő személyeknek az új információs és kommunikációs technológiákhoz és rendszerekhez való hozzáférésének, beleértve az Internetet is, előmozdítására”. |
| --- | --- |

(6)

A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény („ENSZ-egyezmény”) megerősítésével a tagállamok többsége és az Unió az egyezmény megkötésekor kötelezettséget vállalt arra, hogy „másokkal azonos alapon biztosítja a fogyatékossággal élő személyek számára többek között az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférést” és „megfelelő intézkedéseket hoz [...] a fogyatékossággal élő személyeknek az új információs és kommunikációs technológiákhoz és rendszerekhez való hozzáférésének, beleértve az Internetet is, előmozdítására”.

| (6a) | Az ENSZ-egyezménynek megfelelően az egyetemes tervezési megközelítésnek kell alapul szolgálnia az új technológiák kifejlesztéséhez. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(6a)

Az ENSZ-egyezménynek megfelelően az egyetemes tervezési megközelítésnek kell alapul szolgálnia az új technológiák kifejlesztéséhez. [Mód. 9]

| (7) | Az

  A fogyatékossággal élő személyek egyenlő alapokon való társadalmi részvételét akadályozó korlátok megszüntetésére irányuló „
  Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020

   (7)


  2010–2020: megújított elkötelezettség
  az
  akadálymentes Európa megvalósítása iránt” című 2010. november 15-i bizottsági közlemény az
  ENSZ-egyezményre épül és számos kiemelt területre, többek között a web-akadálymentesítésre vonatkozó intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja „a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása a fogyatékos személyek számára, beleértve a közszolgáltatásokat és a segítő eszközöket.”[Mód. 10] |
| --- | --- |

(7)

Az

  A fogyatékossággal élő személyek egyenlő alapokon való társadalmi részvételét akadályozó korlátok megszüntetésére irányuló „
  Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020

   (7)


  2010–2020: megújított elkötelezettség
  az
  akadálymentes Európa megvalósítása iránt” című 2010. november 15-i bizottsági közlemény az
  ENSZ-egyezményre épül és számos kiemelt területre, többek között a web-akadálymentesítésre vonatkozó intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja „a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása a fogyatékos személyek számára, beleértve a közszolgáltatásokat és a segítő eszközöket.”[Mód. 10]

| (8) | Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) az IKT akadálymentességére vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz. Ugyanakkor nem tér ki részletesen a web-akadálymentesítés sajátosságaira. |
| --- | --- |

(8)

Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) az IKT akadálymentességére vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz. Ugyanakkor nem tér ki részletesen a web-akadálymentesítés sajátosságaira.

| (8a) | Az Európai Parlament 2011. október 25-i állásfoglalásában

   (9)

  hangsúlyozza, hogy nem alakulhatnak ki innovatív és tudásalapú gazdaságok a fogyatékossággal élők számára hozzáférhető, kötelező jogszabályokkal bevezetett tartalmak és formák nélkül; ilyenek például a vakok számára hozzáférhető webhelyek, valamint feliratos tartalmak a hallássérültek számára – ideértve a tömegkommunikációs szolgáltatásokat –, valamint a jelnyelvet használók számára online szolgáltatások, okostelefon-alkalmazások és a tömegtájékoztatási eszközökön elérhető érintőképernyős és hangos támogatások. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(8a)

Az Európai Parlament 2011. október 25-i állásfoglalásában

   (9)

  hangsúlyozza, hogy nem alakulhatnak ki innovatív és tudásalapú gazdaságok a fogyatékossággal élők számára hozzáférhető, kötelező jogszabályokkal bevezetett tartalmak és formák nélkül; ilyenek például a vakok számára hozzáférhető webhelyek, valamint feliratos tartalmak a hallássérültek számára – ideértve a tömegkommunikációs szolgáltatásokat –, valamint a jelnyelvet használók számára online szolgáltatások, okostelefon-alkalmazások és a tömegtájékoztatási eszközökön elérhető érintőképernyős és hangos támogatások. [Mód. 11]

| (8b) | Az európai digitális menetrend hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek kulturális tartalmakhoz való hozzáférését segítő pozitív intézkedések kulcsfontosságúak az uniós polgárság teljes körű gyakorlásához, és felszólít a fogyatékossággal élő személyek digitális hozzáféréséről szóló egyetértési megállapodásban rögzített elvek maradéktalan megvalósítására. A dokumentumok – például jelentések, könyvek, jogszabályok stb. – nyilvános webhelyeken teljes hozzáférhetőséget biztosító formában történő előállítása jelentősen hozzájárulhat e célkitűzés eléréséhez, és elősegíti a képességek és a szolgáltatók lehetőségeinek Unión belüli fejlesztését, az erre irányuló beruházások ösztönzése érdekében a magánszektor számára igényelt támogatás biztosítása mellett. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(8b)

Az európai digitális menetrend hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek kulturális tartalmakhoz való hozzáférését segítő pozitív intézkedések kulcsfontosságúak az uniós polgárság teljes körű gyakorlásához, és felszólít a fogyatékossággal élő személyek digitális hozzáféréséről szóló egyetértési megállapodásban rögzített elvek maradéktalan megvalósítására. A dokumentumok – például jelentések, könyvek, jogszabályok stb. – nyilvános webhelyeken teljes hozzáférhetőséget biztosító formában történő előállítása jelentősen hozzájárulhat e célkitűzés eléréséhez, és elősegíti a képességek és a szolgáltatók lehetőségeinek Unión belüli fejlesztését, az erre irányuló beruházások ösztönzése érdekében a magánszektor számára igényelt támogatás biztosítása mellett. [Mód. 12]

| (9) | A web-akadálymentesítés gyorsan növekvő piaca a gazdasági szereplők széles körét foglalja magában, például a webhelyek készítéséhez, kezeléséhez és ellenőrzéséhez szükséges webhelyek és szoftvereszközök fejlesztőit; a közvetítő eszközök, például az internetböngészők, és a hozzájuk kapcsolódó támogató technológiák fejlesztőit
  , valamint a webhelyekbe beépített közösségi médiacsatornákat
  ;
  E tekintetben nagyon fontosak a digitális munkahelyekkel foglalkozó nagykoalíció keretében tett erőfeszítések, amely koalíció a foglalkoztatási csomag folytatásaként az ikt-szakemberekre irányul abból a célból, hogy pótolja az ikt-ágazatban a készséghiányokat, többek között a digitális jártasság és a munkahelyi képességek terén. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(9)

A web-akadálymentesítés gyorsan növekvő piaca a gazdasági szereplők széles körét foglalja magában, például a webhelyek készítéséhez, kezeléséhez és ellenőrzéséhez szükséges webhelyek és szoftvereszközök fejlesztőit; a közvetítő eszközök, például az internetböngészők, és a hozzájuk kapcsolódó támogató technológiák fejlesztőit
  , valamint a webhelyekbe beépített közösségi médiacsatornákat
  ;
  E tekintetben nagyon fontosak a digitális munkahelyekkel foglalkozó nagykoalíció keretében tett erőfeszítések, amely koalíció a foglalkoztatási csomag folytatásaként az ikt-szakemberekre irányul abból a célból, hogy pótolja az ikt-ágazatban a készséghiányokat, többek között a digitális jártasság és a munkahelyi képességek terén. [Mód. 13]

| (10) | Számos tagállam fogadott el intézkedéseket az akadálymentes webhelyek tervezésére vonatkozó, nemzetközileg alkalmazott iránymutatások alapján, az ezekben szereplő útmutatás azonban gyakran az említett iránymutatások különböző változataira vagy a megfelelés különböző szintjeire hivatkozik, illetve nemzeti szinten eltérő műszaki változatok bevezetésére került sor. |
| --- | --- |

(10)

Számos tagállam fogadott el intézkedéseket az akadálymentes webhelyek tervezésére vonatkozó, nemzetközileg alkalmazott iránymutatások alapján, az ezekben szereplő útmutatás azonban gyakran az említett iránymutatások különböző változataira vagy a megfelelés különböző szintjeire hivatkozik, illetve nemzeti szinten eltérő műszaki változatok bevezetésére került sor.

| (11) | A web-akadálymentesítést biztosító szolgáltatók között nagy számban találhatóak kis és középvállalkozások (kkv-k). A szolgáltatók és különösen a kkv-k ellenérdekeltek abban, hogy nemzeti piacaikon kívüli üzleti vállalkozásokba kezdjenek. A web-akadálymentesítésre vonatkozó előírások és szabályozások különbözőségei miatt e vállalkozások versenyképességét és növekedését gátolják azok a további költségek, amelyeket viselniük kellene a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos több tagállamra kiterjedő termékek és szolgáltatások kifejlesztése és piaci értékesítése során. |
| --- | --- |

(11)

A web-akadálymentesítést biztosító szolgáltatók között nagy számban találhatóak kis és középvállalkozások (kkv-k). A szolgáltatók és különösen a kkv-k ellenérdekeltek abban, hogy nemzeti piacaikon kívüli üzleti vállalkozásokba kezdjenek. A web-akadálymentesítésre vonatkozó előírások és szabályozások különbözőségei miatt e vállalkozások versenyképességét és növekedését gátolják azok a további költségek, amelyeket viselniük kellene a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos több tagállamra kiterjedő termékek és szolgáltatások kifejlesztése és piaci értékesítése során.

| (11a) | Az internet semlegességének garantálása elengedhetetlen a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek jelenlegi és jövőbeli elérhetőségéhez, illetve az internet nyitottságához. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(11a)

Az internet semlegességének garantálása elengedhetetlen a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek jelenlegi és jövőbeli elérhetőségéhez, illetve az internet nyitottságához. [Mód. 14]

| (12) | A korlátozott verseny miatt a webhelyek, valamint a kapcsolódó termékek és szolgáltatások vásárlóinak a szolgáltatásnyújtás magas költségeivel vagy az egyetlen szolgáltatótól való függéssel kell szembenézniük. A szolgáltatók gyakran előnyben részesítik az egyedi „szabványok” különböző formáit, ami hátráltatja az interoperábilis közvetítő eszközök létrehozásának lehetőségeit és az Unión belül a webhelyek tartalmához való helyfüggetlen hozzáférést. A nemzeti szabályozások szétaprózódottsága csökkenti a társadalmi és technológiai fejlődésre adott válaszokkal kapcsolatos tapasztalatok nemzeti és nemzetközi szakmai partnerekkel történő cseréjéből származó lehetséges előnyöket. |
| --- | --- |

(12)

A korlátozott verseny miatt a webhelyek, valamint a kapcsolódó termékek és szolgáltatások vásárlóinak a szolgáltatásnyújtás magas költségeivel vagy az egyetlen szolgáltatótól való függéssel kell szembenézniük. A szolgáltatók gyakran előnyben részesítik az egyedi „szabványok” különböző formáit, ami hátráltatja az interoperábilis közvetítő eszközök létrehozásának lehetőségeit és az Unión belül a webhelyek tartalmához való helyfüggetlen hozzáférést. A nemzeti szabályozások szétaprózódottsága csökkenti a társadalmi és technológiai fejlődésre adott válaszokkal kapcsolatos tapasztalatok nemzeti és nemzetközi szakmai partnerekkel történő cseréjéből származó lehetséges előnyöket.

| (13) | A szétaprózottság megszüntetéséhez a nemzeti intézkedések olyan uniós szintű közelítésére van szükség, amely a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek
  és a közfeladatokat ellátó szervezetek webhelyeinek
  akadálymentesítésére vonatkozó követelményekről szóló megállapodáson alapul. Ez csökkentené a bizonytalanságot a webfejlesztők számára és elősegítené az interoperabilitást.
  A webhelytartalom-készítésre vonatkozó ajánlattételi felhívásokban a tagállamoknak ösztönözniük kell a megfelelő és interoperábilis
  akadálymentesítési követelmények alkalmazásával e

  alkalmazását. A
  technológiasemleges
  akadálymentesítési
  követelmények már nem gátolják, hanem talán még serkentik is az innovációt. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(13)

A szétaprózottság megszüntetéséhez a nemzeti intézkedések olyan uniós szintű közelítésére van szükség, amely a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek
  és a közfeladatokat ellátó szervezetek webhelyeinek
  akadálymentesítésére vonatkozó követelményekről szóló megállapodáson alapul. Ez csökkentené a bizonytalanságot a webfejlesztők számára és elősegítené az interoperabilitást.
  A webhelytartalom-készítésre vonatkozó ajánlattételi felhívásokban a tagállamoknak ösztönözniük kell a megfelelő és interoperábilis
  akadálymentesítési követelmények alkalmazásával e

  alkalmazását. A
  technológiasemleges
  akadálymentesítési
  követelmények már nem gátolják, hanem talán még serkentik is az innovációt. [Mód. 15]

| (14) | A harmonizált megközelítés lehetővé teheti azt is, hogy az uniós közszektorbeli szervezeteknek és vállalkozásoknak gazdasági és társadalmi előnyei származzanak abból, hogy internetes szolgáltatásnyújtásuk körét még több polgárra és fogyasztóra terjesztik ki. Ez bővítheti a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos termékek és szolgáltatások belső piacában rejlő lehetőségeket
  és közelebb visz az egységes digitális piac teljes körű létrehozásához
  . Az ebből eredő piaci növekedés lehetővé teheti, hogy a vállalkozások hozzájáruljanak az Unión belüli gazdasági növekedéshez és munkahelyteremtéshez. A belső piac megerősítése vonzóbbá teheti az Unióba irányuló beruházásokat. A kormányoknak előnyére válhat az olcsóbb web-akadálymentesítési szolgáltatás. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(14)

A harmonizált megközelítés lehetővé teheti azt is, hogy az uniós közszektorbeli szervezeteknek és vállalkozásoknak gazdasági és társadalmi előnyei származzanak abból, hogy internetes szolgáltatásnyújtásuk körét még több polgárra és fogyasztóra terjesztik ki. Ez bővítheti a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos termékek és szolgáltatások belső piacában rejlő lehetőségeket
  és közelebb visz az egységes digitális piac teljes körű létrehozásához
  . Az ebből eredő piaci növekedés lehetővé teheti, hogy a vállalkozások hozzájáruljanak az Unión belüli gazdasági növekedéshez és munkahelyteremtéshez. A belső piac megerősítése vonzóbbá teheti az Unióba irányuló beruházásokat. A kormányoknak előnyére válhat az olcsóbb web-akadálymentesítési szolgáltatás. [Mód. 16]

| (15) | A polgároknak

  polgárok
  élvezhetik az internetes közszektorbeli szolgáltatásokhoz való szélesebb körű hozzáférés előnyeit
  , a társadalmi
  és
  szakmai életben való teljes körű részvételük elősegítéseként hozzáférhetnek a hírekhez, illetve kulturális és szórakoztató tartalmakhoz, illetve
  olyan szolgáltatásokban és tájékoztatásban részesülhetnek, amelyek elősegítik jogaik, különösen az Unió területén belüli szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joguk,
  az információhoz való hozzáférési joguk,
  valamint a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának érvényesítését az Unió egész területén. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(15)

A polgároknak

  polgárok
  élvezhetik az internetes közszektorbeli szolgáltatásokhoz való szélesebb körű hozzáférés előnyeit
  , a társadalmi
  és
  szakmai életben való teljes körű részvételük elősegítéseként hozzáférhetnek a hírekhez, illetve kulturális és szórakoztató tartalmakhoz, illetve
  olyan szolgáltatásokban és tájékoztatásban részesülhetnek, amelyek elősegítik jogaik, különösen az Unió területén belüli szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joguk,
  az információhoz való hozzáférési joguk,
  valamint a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának érvényesítését az Unió egész területén. [Mód. 17]

| (15a) | Az internetes szolgáltatások egyre fontosabb szerepet töltenek be a társadalomban. Az internet az információkhoz, az oktatáshoz és a társadalmi szerepvállaláshoz való hozzáférés jelentős eszköze. A társadalmi befogadás érdekében ezért valamennyi ember számára akadálymentessé kell tenni a közszektorbeli szervezetek webhelyeit, továbbá a lakosság számára alapszolgáltatásokat nyújtó webhelyeket, például a fontos internetes híroldalakat és médiatárakat, a banki szolgáltatásokat (online bank), illetve az érdekképviseletek által nyújtott információkat és szolgáltatásokat. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(15a)

Az internetes szolgáltatások egyre fontosabb szerepet töltenek be a társadalomban. Az internet az információkhoz, az oktatáshoz és a társadalmi szerepvállaláshoz való hozzáférés jelentős eszköze. A társadalmi befogadás érdekében ezért valamennyi ember számára akadálymentessé kell tenni a közszektorbeli szervezetek webhelyeit, továbbá a lakosság számára alapszolgáltatásokat nyújtó webhelyeket, például a fontos internetes híroldalakat és médiatárakat, a banki szolgáltatásokat (online bank), illetve az érdekképviseletek által nyújtott információkat és szolgáltatásokat. [Mód. 18]

| (16) | Az ezen irányelvben megállapított feltételek technológiasemlegesek. Csupán azt jelzik, hogy mely alapvető funkcióknak kell megvalósulniuk ahhoz, hogy a felhasználó önállóan érzékelje, navigáljon, kezelje, interakcióban legyen, olvashassa és megértse a webhelyet és annak tartalmát. A feltételek nem határozzák meg, hogy ezt hogyan kell elérni vagy milyen technológiát kell választani egy adott webhely, internetes tájékoztatás vagy alkalmazás esetében. Ennélfogva nem gátolják az innovációt. |
| --- | --- |

(16)

Az ezen irányelvben megállapított feltételek technológiasemlegesek. Csupán azt jelzik, hogy mely alapvető funkcióknak kell megvalósulniuk ahhoz, hogy a felhasználó önállóan érzékelje, navigáljon, kezelje, interakcióban legyen, olvashassa és megértse a webhelyet és annak tartalmát. A feltételek nem határozzák meg, hogy ezt hogyan kell elérni vagy milyen technológiát kell választani egy adott webhely, internetes tájékoztatás vagy alkalmazás esetében. Ennélfogva nem gátolják az innovációt.

| (17) | A web-akadálymentesítéssel kapcsolatos interoperabilitásnak közösen elfogadott és alkalmazott előírásokon kell alapulnia, amelyek a jelenlegi és jövőbeli közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal a lehető legnagyobb mértékben kompatibilissé teszik az internetes tartalmakat. Pontosabban az internetes tartalomnak a természetes nyelvet, struktúrákat, kapcsolatokat és sorozatokat, valamint a felhasználói felületek beágyazott összetevőire vonatkozó adatokat közös belső kódolással kell megjelenítenie a közvetítő eszközök számára. Ennélfogva az interoperabilitás előnyös a felhasználók számára, mivel lehetővé teszi, hogy közvetítő eszközeiket mindenhol alkalmazzák a webhelyekhez való hozzáféréshez: így esetleg annak az előnyét is élvezhetik, hogy alacsonyabb áron nagyobb választék áll rendelkezésükre az Unió egész területén. Az interoperabilitás ugyancsak előnyökkel járna a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos termékek és szolgáltatások szállítói és vásárlói számára. |
| --- | --- |

(17)

A web-akadálymentesítéssel kapcsolatos interoperabilitásnak közösen elfogadott és alkalmazott előírásokon kell alapulnia, amelyek a jelenlegi és jövőbeli közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal a lehető legnagyobb mértékben kompatibilissé teszik az internetes tartalmakat. Pontosabban az internetes tartalomnak a természetes nyelvet, struktúrákat, kapcsolatokat és sorozatokat, valamint a felhasználói felületek beágyazott összetevőire vonatkozó adatokat közös belső kódolással kell megjelenítenie a közvetítő eszközök számára. Ennélfogva az interoperabilitás előnyös a felhasználók számára, mivel lehetővé teszi, hogy közvetítő eszközeiket mindenhol alkalmazzák a webhelyekhez való hozzáféréshez: így esetleg annak az előnyét is élvezhetik, hogy alacsonyabb áron nagyobb választék áll rendelkezésükre az Unió egész területén. Az interoperabilitás ugyancsak előnyökkel járna a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos termékek és szolgáltatások szállítói és vásárlói számára.

| (18) | Amint azt az európai digitális menetrend hangsúlyozza, a hatóságoknak ki kellene venniük a részüket az internetes tartalmak piacának előmozdításából. A kormányok úgy élénkíthetik a tartalomszolgáltatási piacokat, hogy a közszektor információit átlátható, hatékony és megkülönböztetésmentes módon teszik elérhetővé. Ez jelentős alapot ad az innovatív internetes szolgáltatások potenciális növekedéséhez. |
| --- | --- |

(18)

Amint azt az európai digitális menetrend hangsúlyozza, a hatóságoknak ki kellene venniük a részüket az internetes tartalmak piacának előmozdításából. A kormányok úgy élénkíthetik a tartalomszolgáltatási piacokat, hogy a közszektor információit átlátható, hatékony és megkülönböztetésmentes módon teszik elérhetővé. Ez jelentős alapot ad az innovatív internetes szolgáltatások potenciális növekedéséhez.

| (18a) | A tagállamok közhatóságai előírhatják, hogy bizonyos webhelyek az Unió területén működő szerverekről működjenek, az Unión kívüli felek általi kémkedés és az adatszivárgás elkerülése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az Unión kívüli felek ne zárhassanak le biztonsági szempontból lényeges szolgáltatásokat. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(18a)

A tagállamok közhatóságai előírhatják, hogy bizonyos webhelyek az Unió területén működő szerverekről működjenek, az Unión kívüli felek általi kémkedés és az adatszivárgás elkerülése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az Unión kívüli felek ne zárhassanak le biztonsági szempontból lényeges szolgáltatásokat. [Mód. 19]

| (19) | Ennek az
  irányelvnek törekednie kell annak biztosítására, hogy a közszektorbeli szervezetek bizonyos típusú,

  és
  a lakosság számára létfontosságú webhelyei

  közfeladatokat ellátó szervezetek valamennyi webhelye a fogyatékossággal élő személyek számára teljes mértékben
  akadálymentesen hozzáférhető legyenek.

  legyen, annak érdekében, hogy az ENSZ-egyezményben meghatározottak szerint önálló életvitelt folytathassanak és az élet valamennyi területén részt vehessenek.

  Ezeket a típusokat a 2001. évi elektronikus kormányzati teljesítményértékelésben

   (10)

  határozták meg, és a A
  közfeladatokat ellátó szervezetek által üzemeltetett, ezen irányelv hatálya alá tartozó webhelyek típusait a
  mellékletben szereplő jegyzékhez ezeket használták alapul

  kell felsorolni
  .
  Az irányelv előírásainak való megfelelésre fokozatos határidőket kell kitűzni abból a célból, hogy az irányelv hatálya a lakosságnak közvetlenül szolgáltatást nyújtó valamennyi közszektorbeli szervezet webhelyére kiterjeszthető legyen
  . [Mód. 20] |
| --- | --- |

(19)

Ennek az
  irányelvnek törekednie kell annak biztosítására, hogy a közszektorbeli szervezetek bizonyos típusú,

  és
  a lakosság számára létfontosságú webhelyei

  közfeladatokat ellátó szervezetek valamennyi webhelye a fogyatékossággal élő személyek számára teljes mértékben
  akadálymentesen hozzáférhető legyenek.

  legyen, annak érdekében, hogy az ENSZ-egyezményben meghatározottak szerint önálló életvitelt folytathassanak és az élet valamennyi területén részt vehessenek.

  Ezeket a típusokat a 2001. évi elektronikus kormányzati teljesítményértékelésben

   (10)

  határozták meg, és a A
  közfeladatokat ellátó szervezetek által üzemeltetett, ezen irányelv hatálya alá tartozó webhelyek típusait a
  mellékletben szereplő jegyzékhez ezeket használták alapul

  kell felsorolni
  .
  Az irányelv előírásainak való megfelelésre fokozatos határidőket kell kitűzni abból a célból, hogy az irányelv hatálya a lakosságnak közvetlenül szolgáltatást nyújtó valamennyi közszektorbeli szervezet webhelyére kiterjeszthető legyen
  . [Mód. 20]

| (20) | Ez az irányelv valamennyi közszektorbeli szervezet webhelyeire webhelyeinek bizonyos típusaira

  és a közfeladatokat ellátó szervezetek webhelyeire
  vonatkozóan állapít meg web-akadálymentesítési követelményeket. Annak elősegítése érdekében, hogy az érintett webhelyek teljesítsék ezeket a követelményeket, úgy szükséges rendelkezni, hogy a megfelelés mindazon érintett webhelyek esetében vélelmezhető, amelyek megfelelnek az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

  rendelettel

   (11) összhangban e követelmények részletes műszaki tartalmának meghatározása céljából kidolgozott és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett harmonizált szabványoknak.
  Az említett
  rendeletnek megfelelően lehetőséget kell biztosítani a tagállamok és az Európai Parlament számára arra, hogy kifogást emeljenek azokkal a harmonizált szabványokkal szemben, amelyek megítélésük szerint nem teljes mértékben elégítik ki az ezen irányelvben megállapított web-akadálymentesítési követelményeket. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(20)

Ez az irányelv valamennyi közszektorbeli szervezet webhelyeire webhelyeinek bizonyos típusaira

  és a közfeladatokat ellátó szervezetek webhelyeire
  vonatkozóan állapít meg web-akadálymentesítési követelményeket. Annak elősegítése érdekében, hogy az érintett webhelyek teljesítsék ezeket a követelményeket, úgy szükséges rendelkezni, hogy a megfelelés mindazon érintett webhelyek esetében vélelmezhető, amelyek megfelelnek az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

  rendelettel

   (11) összhangban e követelmények részletes műszaki tartalmának meghatározása céljából kidolgozott és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett harmonizált szabványoknak.
  Az említett
  rendeletnek megfelelően lehetőséget kell biztosítani a tagállamok és az Európai Parlament számára arra, hogy kifogást emeljenek azokkal a harmonizált szabványokkal szemben, amelyek megítélésük szerint nem teljes mértékben elégítik ki az ezen irányelvben megállapított web-akadálymentesítési követelményeket. [Mód. 21]

| (21) | A Bizottság már kiadott egy M/376. számú megbízást (12) az európai szabványügyi szervezetek számára egy európai szabvány kidolgozására, amely meghatározza az azokra az IKT-termékekre és -szolgáltatásokra, köztük az internetes tartalomra vonatkozó funkcionális akadálymentesítési követelményeket, amelyeket a közbeszerzések során, valamint más célból, például a magánszektor beszerzéseihez használhatnak. E célból az aurópai ezabványügyi szervezeteket felkérték, hogy alakítsanak ki szoros együttműködést a vonatkozó ágazati szabványokkal foglalkozó fórumokkal és konzorciumokkal beleértve a World Wide Web Konzorciumot (W3C/Web-hozzáférhetőségi kezdeményezés [WAI]). Az ezen irányelvben megállapított web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelés vélelmezését megalapozó harmonizált szabványt e munka eredményeire indokolt alapozni. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság már kiadott egy M/376. számú megbízást (12) az európai szabványügyi szervezetek számára egy európai szabvány kidolgozására, amely meghatározza az azokra az IKT-termékekre és -szolgáltatásokra, köztük az internetes tartalomra vonatkozó funkcionális akadálymentesítési követelményeket, amelyeket a közbeszerzések során, valamint más célból, például a magánszektor beszerzéseihez használhatnak. E célból az aurópai ezabványügyi szervezeteket felkérték, hogy alakítsanak ki szoros együttműködést a vonatkozó ágazati szabványokkal foglalkozó fórumokkal és konzorciumokkal beleértve a World Wide Web Konzorciumot (W3C/Web-hozzáférhetőségi kezdeményezés [WAI]). Az ezen irányelvben megállapított web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelés vélelmezését megalapozó harmonizált szabványt e munka eredményeire indokolt alapozni.

| (21a) | A vonatkozó európai és harmonizált szabványok kidolgozásakor és lehetséges jövőbeni felülvizsgálatakor az illetékes európai szabványügyi szervezeteket erőteljesen ösztönözni kell arra, hogy a széttöredezettségnek és a jogbiztonság hiányának az elkerülése érdekében biztosítsák az összhangot a vonatkozó nemzetközi szabványokkal (jelenleg az ISO/IEC 40500 szabvánnyal). [Mód. 22] |
| --- | --- |

(21a)

A vonatkozó európai és harmonizált szabványok kidolgozásakor és lehetséges jövőbeni felülvizsgálatakor az illetékes európai szabványügyi szervezeteket erőteljesen ösztönözni kell arra, hogy a széttöredezettségnek és a jogbiztonság hiányának az elkerülése érdekében biztosítsák az összhangot a vonatkozó nemzetközi szabványokkal (jelenleg az ISO/IEC 40500 szabvánnyal). [Mód. 22]

| (22) | Mindaddig, amíg egy ilyen harmonizált szabványt vagy annak részeit nem teszik közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, azon webhelyek esetén. amelyek megfelelnek a Bizottság által felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján meghatározott európai szabványoknak vagy annak részeinek, vélelmezni kell, hogy a webhely megfelel az emített szabványokban vagy annak részeiben foglalt webhely web-akadálymentesítési követelményeknek. Ilyen harmonizált szabványra jelöltként szóba jöhet ebben a vonatkozásban az M/376. számú megbízás alapján kidolgozandó európai szabvány. |
| --- | --- |

(22)

Mindaddig, amíg egy ilyen harmonizált szabványt vagy annak részeit nem teszik közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, azon webhelyek esetén. amelyek megfelelnek a Bizottság által felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján meghatározott európai szabványoknak vagy annak részeinek, vélelmezni kell, hogy a webhely megfelel az emített szabványokban vagy annak részeiben foglalt webhely web-akadálymentesítési követelményeknek. Ilyen harmonizált szabványra jelöltként szóba jöhet ebben a vonatkozásban az M/376. számú megbízás alapján kidolgozandó európai szabvány.

| (23) | Amíg ilyen európai szabvány nem áll rendelkezésre, az érintett webhely web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelését abban az esetben indokolt vélelmezni, ha teljesíti az ISO/IEC 40500:2012 nemzetközi szabványnak az AA megfelelőségi szinthez tartozó teljesítési feltételekre és követelményekre vonatkozó részeit. Az ISO/IEC 40500:2012 nemzetközi szabvány pontosan megegyezik a Web-akadálymentesítési Útmutató 2.0 verziójának eredeti szövegével. Az érdekeltek mind nemzetközi, mind uniós szinten széles körben elismerik a World Wide Web Konzorcium által kiadott Web-akadálymentesítési Útmutató 2.0 verziójában (WCAG 2.0) a webhelyekre vonatkozóan meghatározott, az AA megfelelőségi szinthez tartozó teljesítési feltételeket és követelményeket, amelyek alapján megfelelő web-akadálymentesítési előírásokat lehet kidolgozni. Ezt hangsúlyozzák a mindenki számára hozzáférhető információs társadalomról szóló, 2009. március 31-i tanácsi következtetések |
| --- | --- |

(23)

Amíg ilyen európai szabvány nem áll rendelkezésre, az érintett webhely web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelését abban az esetben indokolt vélelmezni, ha teljesíti az ISO/IEC 40500:2012 nemzetközi szabványnak az AA megfelelőségi szinthez tartozó teljesítési feltételekre és követelményekre vonatkozó részeit. Az ISO/IEC 40500:2012 nemzetközi szabvány pontosan megegyezik a Web-akadálymentesítési Útmutató 2.0 verziójának eredeti szövegével. Az érdekeltek mind nemzetközi, mind uniós szinten széles körben elismerik a World Wide Web Konzorcium által kiadott Web-akadálymentesítési Útmutató 2.0 verziójában (WCAG 2.0) a webhelyekre vonatkozóan meghatározott, az AA megfelelőségi szinthez tartozó teljesítési feltételeket és követelményeket, amelyek alapján megfelelő web-akadálymentesítési előírásokat lehet kidolgozni. Ezt hangsúlyozzák a mindenki számára hozzáférhető információs társadalomról szóló, 2009. március 31-i tanácsi következtetések

| (24) | A web-akadálymentesítésre vonatkozó követelmények teljesülését a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek

  az érintett webhelyek
  létrehozásától azok tartalmának valamennyi későbbi frissítéséig folyamatosan ellenőrizni kell.
  Minden tagállamban egy illetékes hatóság végrehajtó szervként való kijelölése jelentené
  a
  megfelelő megoldást annak biztosításához, hogy – a felderített kötelezettségszegési esetekben panasztételi mechanizmus létrehozása révén – az érintettek szoros bevonásával ellenőrizzék és szigorúan betartassák a web-akadálymentesítésre vonatkozó követelmények teljesülését.
   A harmonizált nyomonkövetési módszertan egy olyan ellenőrzési módot foglalna magában, amelynek keretében valamennyi tagállamban egységesen ellenőrzik
  az érintett
  webhelyek web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelését, valamint amely reprezentatív mintagyűjtésből és a nyomon követés gyakoriságának leírásából állna. A tagállamoknak évente

  kétévente
  jelentést kell készíteniük a nyomon követések eredményéről, valamint nagyobb általánosságban az ezen irányelv alkalmazásában hozott intézkedések jegyzékéről. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(24)

A web-akadálymentesítésre vonatkozó követelmények teljesülését a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek

  az érintett webhelyek
  létrehozásától azok tartalmának valamennyi későbbi frissítéséig folyamatosan ellenőrizni kell.
  Minden tagállamban egy illetékes hatóság végrehajtó szervként való kijelölése jelentené
  a
  megfelelő megoldást annak biztosításához, hogy – a felderített kötelezettségszegési esetekben panasztételi mechanizmus létrehozása révén – az érintettek szoros bevonásával ellenőrizzék és szigorúan betartassák a web-akadálymentesítésre vonatkozó követelmények teljesülését.
   A harmonizált nyomonkövetési módszertan egy olyan ellenőrzési módot foglalna magában, amelynek keretében valamennyi tagállamban egységesen ellenőrzik
  az érintett
  webhelyek web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelését, valamint amely reprezentatív mintagyűjtésből és a nyomon követés gyakoriságának leírásából állna. A tagállamoknak évente

  kétévente
  jelentést kell készíteniük a nyomon követések eredményéről, valamint nagyobb általánosságban az ezen irányelv alkalmazásában hozott intézkedések jegyzékéről. [Mód. 23]

| (24a) | Az érintett webhelyek web-akadálymentesítésre vonatkozó követelményeknek való folyamatos megfelelését ellenőrizni hivatott első módszertant legkésőbb egy évvel ezen irányelv hatálybalépését követően, végrehajtási jogi aktusok révén el kell fogadni. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(24a)

Az érintett webhelyek web-akadálymentesítésre vonatkozó követelményeknek való folyamatos megfelelését ellenőrizni hivatott első módszertant legkésőbb egy évvel ezen irányelv hatálybalépését követően, végrehajtási jogi aktusok révén el kell fogadni. [Mód. 24]

| (25) | A harmonizált rendszer keretében csökkenhet a webfejlesztői

  webfejlesztési
  ágazat belső piaci működését gátló akadályok száma, miközben a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos termékeket és szolgáltatásokat beszerző kormányok és más szereplők költségei mérséklődhetnek
  , hozzájárulva a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz
  . [Mód. 25] |
| --- | --- |

(25)

A harmonizált rendszer keretében csökkenhet a webfejlesztői

  webfejlesztési
  ágazat belső piaci működését gátló akadályok száma, miközben a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos termékeket és szolgáltatásokat beszerző kormányok és más szereplők költségei mérséklődhetnek
  , hozzájárulva a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz
  . [Mód. 25]

| (26) | Annak érdekében, hogy az ebben az irányelvben meghatározott web-akadálymentesítési követelményeknek megfelelően biztosítható legyen az érintett webhelyek hozzáférhetősége,
  valamint hogy e követelmények világosak és érthetőek legyenek az irányelv végrehajtásában részt vevő érintettek, köztük
  a
  külső webfejlesztők és a közfeladatokat ellátó szervezetek és egyéb szervek belső személyzete számára,
  a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke értelmében indokolt esetekben jogi aktusokat fogadjon el az e követelmények

  követelményekre vonatkozó, de azokat nem módosító
  további meghatározására

  részletek meghatározására
  , annak az európai szabványnak vagy részeinek a meghatározására, amely vagy amelyek alapján harmonizált szabvány

  szabványok
  hiányában vélelmezhető, hogy a benne vagy bennük található előírásokat kielégítő érintett webhelyek teljesítik a web-akadálymentesítési követelményeket, valamint az Ia. mellékletnek a műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében történő módosítására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. [Mód. 26] |
| --- | --- |

(26)

Annak érdekében, hogy az ebben az irányelvben meghatározott web-akadálymentesítési követelményeknek megfelelően biztosítható legyen az érintett webhelyek hozzáférhetősége,
  valamint hogy e követelmények világosak és érthetőek legyenek az irányelv végrehajtásában részt vevő érintettek, köztük
  a
  külső webfejlesztők és a közfeladatokat ellátó szervezetek és egyéb szervek belső személyzete számára,
  a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke értelmében indokolt esetekben jogi aktusokat fogadjon el az e követelmények

  követelményekre vonatkozó, de azokat nem módosító
  további meghatározására

  részletek meghatározására
  , annak az európai szabványnak vagy részeinek a meghatározására, amely vagy amelyek alapján harmonizált szabvány

  szabványok
  hiányában vélelmezhető, hogy a benne vagy bennük található előírásokat kielégítő érintett webhelyek teljesítik a web-akadálymentesítési követelményeket, valamint az Ia. mellékletnek a műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében történő módosítására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. [Mód. 26]

| (27) | Annak biztosítása érdekében, hogy ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtása egységes feltételek között történjen, a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni. A vizsgálóbizottsági eljárást indokolt alkalmazni annak a módszertannak a meghatározására, amelynek használatával a tagállamoknak nyomon kell követniük az érintett webhelyek e követelményeknek való megfelelését. A tanácsadó bizottsági eljárással kell meghatározni az akadálymentesítési nyilatkozatok mintáját, valamint tagállamok által a Bizottság felé teljesítendő jelentéstételi kötelezettségeket. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (13) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(27)

Annak biztosítása érdekében, hogy ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtása egységes feltételek között történjen, a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni. A vizsgálóbizottsági eljárást indokolt alkalmazni annak a módszertannak a meghatározására, amelynek használatával a tagállamoknak nyomon kell követniük az érintett webhelyek e követelményeknek való megfelelését. A tanácsadó bizottsági eljárással kell meghatározni az akadálymentesítési nyilatkozatok mintáját, valamint tagállamok által a Bizottság felé teljesítendő jelentéstételi kötelezettségeket. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (13) megfelelően kell gyakorolni.

| (28) | Mivel ezen irányelv célkitűzését – azaz a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek
  és a közfeladatokat ellátó szervezetek webhelyeinek
  akadálymentesítésére szolgáló harmonizált piac létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mert ehhez az egyes tagállamok jogrendszerein belül meglévő különféle szabályok összehangolására van szükség, az Unió szintjén azonban terjedelme és hatása miatt azonban e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket
  . A web-akadálymentesítéssel kapcsolatos
  ,
  az Unió szintjén összehangolt megközelítés csökkentené a webfejlesztő vállalatok, és ennek következtében a szolgáltatásaikat igénybe vevő közszektorbeli szervezetek költségeit. A webhelyek segítségével nyújtott információk és szolgáltatások elérése a jövőben fontos lesz a polgárok alapvető jogainak érvényesítéséhez, ideértve a munkaerőpiachoz való hozzáférést is. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(28)

Mivel ezen irányelv célkitűzését – azaz a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek
  és a közfeladatokat ellátó szervezetek webhelyeinek
  akadálymentesítésére szolgáló harmonizált piac létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mert ehhez az egyes tagállamok jogrendszerein belül meglévő különféle szabályok összehangolására van szükség, az Unió szintjén azonban terjedelme és hatása miatt azonban e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket
  . A web-akadálymentesítéssel kapcsolatos
  ,
  az Unió szintjén összehangolt megközelítés csökkentené a webfejlesztő vállalatok, és ennek következtében a szolgáltatásaikat igénybe vevő közszektorbeli szervezetek költségeit. A webhelyek segítségével nyújtott információk és szolgáltatások elérése a jövőben fontos lesz a polgárok alapvető jogainak érvényesítéséhez, ideértve a munkaerőpiachoz való hozzáférést is. [Mód. 27]

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ezen irányelv célja
  , hogy közelítse
  a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek
  és a közfeladatokat ellátó szervezetek webhelyeinek
  tartalmához való, mindenki számára – különösen a funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek
  és az időskorúak
  számára – elérhető akadálymentes hozzáféréssel kapcsolatos tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. [Mód. 28]

(1a)
     
  Az ENSZ-egyezmény értelmében a fogyatékossággal élő személyek közé tartozik minden olyan személy, aki hosszan tartó fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodással él, amely számos egyéb akadállyal együtt korlátozhatja az adott személy teljes, hatékony és másokkal egyenlő társadalmi szerepvállalását. [Mód. 29]

(2)   Ez az irányelv meghatározza azokat a szabályokat, amelyek értelmében a tagállamoknak akadálymentesíteniük kell a közszektorbeli szervezetekhez tartozó, a mellékletben meghatározott típusú webhelyek tartalmát.

  az alábbiak funkcióit és tartalmát:

| a) | a közszektorbeli szervezetekhez tartozó webhelyek; továbbá |
| --- | --- |

a)

a közszektorbeli szervezetekhez tartozó webhelyek; továbbá

| b) | az Ia. mellékletben meghatározott közfeladattípusokat ellátó egyéb szervek webhelyei. |
| --- | --- |

b)

az Ia. mellékletben meghatározott közfeladattípusokat ellátó egyéb szervek webhelyei.

A tagállamok az Ia. mellékletben meghatározott közfeladattípusokon túlmenően is kiterjeszthetik ezen irányelv alkalmazását. [Mód. 30]

(3)   A tagállamok kiterjeszthetik

  tagállamokat arra ösztönzik, hogy terjesszék ki
  ennek az irányelvnek az alkalmazását a (2) bekezdésben említettektől eltérő típusú közszektorbeli webhelyekre is. [Mód. 31]

(3a)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák ezt az irányelvet a 2003/361/EK bizottsági ajánlás

   (14)

  szerinti mikrovállalkozásokra, amennyiben azok az ezen irányelv Ia. mellékletében meghatározott közfeladattípusokat látják el. [Mód. 32]

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| -1a. | „közszektorbeli szervezet”: az állam, a területi vagy a települési önkormányzat, a 2014/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (15)

  2. cikke (1) bekezdésének 4. pontja értelmében vett közjogi intézmény, továbbá az egy vagy több ilyen szerv, illetve közjogi intézmény által létrehozott társulás; [Mód. 33] |
| --- | --- |

-1a.

„közszektorbeli szervezet”: az állam, a területi vagy a települési önkormányzat, a 2014/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (15)

  2. cikke (1) bekezdésének 4. pontja értelmében vett közjogi intézmény, továbbá az egy vagy több ilyen szerv, illetve közjogi intézmény által létrehozott társulás; [Mód. 33]

| -1b. | „közszektorbeli szervezetekhez tartozó webhelyek”: közszektorbeli szervek által létrehozott, közbeszerzéssel megrendelt, fenntartott vagy társfinanszírozott, vagy uniós alapokból társfinanszírozott webhelyek; [Mód. 34] |
| --- | --- |

-1b.

„közszektorbeli szervezetekhez tartozó webhelyek”: közszektorbeli szervek által létrehozott, közbeszerzéssel megrendelt, fenntartott vagy társfinanszírozott, vagy uniós alapokból társfinanszírozott webhelyek; [Mód. 34]

| -1c. | „közfeladatokat ellátó szervek webhelyei”: az Ia. mellékletben meghatározott közfeladattípusokat ellátó szervek webhelyei; [Mód. 35] |
| --- | --- |

-1c.

„közfeladatokat ellátó szervek webhelyei”: az Ia. mellékletben meghatározott közfeladattípusokat ellátó szervek webhelyei; [Mód. 35]

| 1. | „érintett webhelyek”: az ezen irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott webhelyek;
  valamennyi változata, beleértve a mobil- vagy bármilyen más eszközről történő hozzáférésre kifejlesztett változatokat. Amennyiben egy webhely tulajdonosai által tervezett alkalmazások a webhelyhez kapcsolódó szolgáltatásokat kínálnak, akkor a meghatározás ezekre az alkalmazásokra is kiterjed; [Mód. 36] |
| --- | --- |

1.

„érintett webhelyek”: az ezen irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott webhelyek;
  valamennyi változata, beleértve a mobil- vagy bármilyen más eszközről történő hozzáférésre kifejlesztett változatokat. Amennyiben egy webhely tulajdonosai által tervezett alkalmazások a webhelyhez kapcsolódó szolgáltatásokat kínálnak, akkor a meghatározás ezekre az alkalmazásokra is kiterjed; [Mód. 36]

| 2. | „webhelyek tartalma”: a felhasználó felé közvetítő eszköz, többek között a tartalom szerkezetét, megjelenítését és interaktív funkcióit meghatározó kód vagy jelölőnyelv útján közvetített információ;
  és felhasználói felületek. A webhelyek tartalma magában foglalja a szöveges és nem szöveges információkat, dokumentumok és űrlapok letöltésének lehetőségét, valamint olyan kétirányú interakciós formákat, amilyen például a digitális űrlapok feldolgozása, illetve a hitelesítési, azonosítási és fizetési eljárások teljesítése. Magában foglalja továbbá a webhelyeken biztosított, de az érintett közszektorbeli szervezet webhelyén kívül üzemeltetett – pl. hivatkozásokon keresztül elérhető – funkciókat is, azzal a feltétellel, hogy az információ vagy szolgáltatás felhasználó számára történő biztosítása kizárólag a külső webhelyen keresztül történik. A webhelyeken szerepelhetnek felhasználók által létrehozott tartalmak és – amennyiben ez műszakilag lehetséges – a webhelybe beágyazott közösségi médiatartalmak is. A webhelyek tartalma nemcsak a webhely speciális szolgáltatást kínáló részét foglalja magában, hanem az ehhez kapcsolódó webhely egészét is; [Mód. 37] |
| --- | --- |

2.

„webhelyek tartalma”: a felhasználó felé közvetítő eszköz, többek között a tartalom szerkezetét, megjelenítését és interaktív funkcióit meghatározó kód vagy jelölőnyelv útján közvetített információ;
  és felhasználói felületek. A webhelyek tartalma magában foglalja a szöveges és nem szöveges információkat, dokumentumok és űrlapok letöltésének lehetőségét, valamint olyan kétirányú interakciós formákat, amilyen például a digitális űrlapok feldolgozása, illetve a hitelesítési, azonosítási és fizetési eljárások teljesítése. Magában foglalja továbbá a webhelyeken biztosított, de az érintett közszektorbeli szervezet webhelyén kívül üzemeltetett – pl. hivatkozásokon keresztül elérhető – funkciókat is, azzal a feltétellel, hogy az információ vagy szolgáltatás felhasználó számára történő biztosítása kizárólag a külső webhelyen keresztül történik. A webhelyeken szerepelhetnek felhasználók által létrehozott tartalmak és – amennyiben ez műszakilag lehetséges – a webhelybe beágyazott közösségi médiatartalmak is. A webhelyek tartalma nemcsak a webhely speciális szolgáltatást kínáló részét foglalja magában, hanem az ehhez kapcsolódó webhely egészét is; [Mód. 37]

| 2a. | „tartalomszerkesztői eszköz”: minden olyan webes vagy nem webes alkalmazás, amelyet a tartalomszerkesztők más tartalomszerkesztők vagy végfelhasználók számára felhasználható webtartalmak létrehozására vagy módosítására (egyedül vagy másokkal közösen) felhasználhatnak; [Mód. 38] |
| --- | --- |

2a.

„tartalomszerkesztői eszköz”: minden olyan webes vagy nem webes alkalmazás, amelyet a tartalomszerkesztők más tartalomszerkesztők vagy végfelhasználók számára felhasználható webtartalmak létrehozására vagy módosítására (egyedül vagy másokkal közösen) felhasználhatnak; [Mód. 38]

| 3. | „közvetítő eszköz”: olyan szoftver, amely lehívja és megjeleníti az internetes tartalmakat a felhasználó számára, beleértve az internetböngészőket, a médialejátszókat, a beépülő modulokat (plug-in) és más programokat, amelyek elősegítik az internetes tartalmak lehívását, megjelenítését és az azokkal történő interakciót;
  , a tartalommal történő interakcióhoz használt eszköz típusától függetlenül, a mobilkészülékeket is beleértve; [Mód. 39] |
| --- | --- |

3.

„közvetítő eszköz”: olyan szoftver, amely lehívja és megjeleníti az internetes tartalmakat a felhasználó számára, beleértve az internetböngészőket, a médialejátszókat, a beépülő modulokat (plug-in) és más programokat, amelyek elősegítik az internetes tartalmak lehívását, megjelenítését és az azokkal történő interakciót;
  , a tartalommal történő interakcióhoz használt eszköz típusától függetlenül, a mobilkészülékeket is beleértve; [Mód. 39]

| 3a. | „web-akadálymentesítés”: az érintett webhelyek készítése közben betartandó olyan elvek és módszerek, amelyek célja, hogy az ilyen webhelyek tartalmát valamennyi felhasználó, különösen a fogyatékossággal élő személyek és az időskorúak számára hozzáférhetővé tegyék. A web-akadálymentesítés különösen a felhasználói érzékelést, navigációt, kezelést, interakciót, olvashatóságot és megértést fokozó elvekre és technikákra vonatkozik, és magában foglalja a támogató technológiák vagy az augmentatív és alternatív kommunikációs eszközök használatát; [Mód. 40] |
| --- | --- |

3a.

„web-akadálymentesítés”: az érintett webhelyek készítése közben betartandó olyan elvek és módszerek, amelyek célja, hogy az ilyen webhelyek tartalmát valamennyi felhasználó, különösen a fogyatékossággal élő személyek és az időskorúak számára hozzáférhetővé tegyék. A web-akadálymentesítés különösen a felhasználói érzékelést, navigációt, kezelést, interakciót, olvashatóságot és megértést fokozó elvekre és technikákra vonatkozik, és magában foglalja a támogató technológiák vagy az augmentatív és alternatív kommunikációs eszközök használatát; [Mód. 40]

| 3b. | „támogató technológia”: bármely olyan hardver vagy szoftver, amely közvetítő eszközként vagy a fő eszközt kiegészítve a fogyatékossággal élő felhasználók igényeinek kielégítése érdekében – a fő közvetítők által kínáltakon túlmenően – biztosítja a működést. Ez magában foglalja az alternatív megjelenítéseket, az alternatív beviteli módszereket, további navigációs vagy orientációs mechanizmusokat, illetve a tartalmi átalakításokat; [Mód. 41] |
| --- | --- |

3b.

„támogató technológia”: bármely olyan hardver vagy szoftver, amely közvetítő eszközként vagy a fő eszközt kiegészítve a fogyatékossággal élő felhasználók igényeinek kielégítése érdekében – a fő közvetítők által kínáltakon túlmenően – biztosítja a működést. Ez magában foglalja az alternatív megjelenítéseket, az alternatív beviteli módszereket, további navigációs vagy orientációs mechanizmusokat, illetve a tartalmi átalakításokat; [Mód. 41]

| 3c. | „egyetemes tervezés”: a termékek, a környezet, a programok és szolgáltatások oly módon történő tervezése, hogy azok az ENSZ-egyezményben meghatározottak szerint minden ember számára a lehető legnagyobb mértékben – kiigazítás, vagy speciális tervezés szükségessége nélkül – hozzáférhetőek legyenek. Ez nem zárhatja ki a fogyatékossággal élő személyek csoportjai számára szükséges támogató-segítő eszközök és technológiák indokolt esetben történő használatát; [Mód. 42] |
| --- | --- |

3c.

„egyetemes tervezés”: a termékek, a környezet, a programok és szolgáltatások oly módon történő tervezése, hogy azok az ENSZ-egyezményben meghatározottak szerint minden ember számára a lehető legnagyobb mértékben – kiigazítás, vagy speciális tervezés szükségessége nélkül – hozzáférhetőek legyenek. Ez nem zárhatja ki a fogyatékossággal élő személyek csoportjai számára szükséges támogató-segítő eszközök és technológiák indokolt esetben történő használatát; [Mód. 42]

| 4. | „szabvány”: az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontja értelmében vett szabvány; |
| --- | --- |

4.

„szabvány”: az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontja értelmében vett szabvány;

| 5. | „nemzetközi szabvány”: az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontjának a) alpontja értelmében vett nemzetközi szabvány; |
| --- | --- |

5.

„nemzetközi szabvány”: az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontjának a) alpontja értelmében vett nemzetközi szabvány;

| 6. | „európai szabvány”: az 1025/2012/EU 2. cikke 1. pontjának b) alpontja értelmében vett európai szabvány; |
| --- | --- |

6.

„európai szabvány”: az 1025/2012/EU 2. cikke 1. pontjának b) alpontja értelmében vett európai szabvány;

| 7. | „harmonizált szabvány”: az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontjának c) alpontja értelmében vett harmonizált szabvány; |
| --- | --- |

7.

„harmonizált szabvány”: az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontjának c) alpontja értelmében vett harmonizált szabvány;

| 8. | „közszektorbeli szervezet”: az állam, a területi vagy a települési önkormányzat, a 2004/18/EK irányelv 1. cikkének (9) bekezdése értelmében vett közjogi intézmény, továbbá az egy vagy több ilyen szerv, illetve közjogi intézmény által létrehozott társulás.
  [Mód. 43] |
| --- | --- |

8.

„közszektorbeli szervezet”: az állam, a területi vagy a települési önkormányzat, a 2004/18/EK irányelv 1. cikkének (9) bekezdése értelmében vett közjogi intézmény, továbbá az egy vagy több ilyen szerv, illetve közjogi intézmény által létrehozott társulás.
  [Mód. 43]

3. cikk

A web-akadálymentesítésre vonatkozó követelmények

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az érintett webhelyeket a következőképpen akadálymentesítsék:

| a) | következetes és a

  az önálló
  felhasználói érzékelés,
  navigáció,
  kezelés
  , interakció, olvashatóság
  és megértés szempontjából megfelelő módon, a különböző igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítéssel és interaktív funkciókkal, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; [Mód. 44] |
| --- | --- |

a)

következetes és a

  az önálló
  felhasználói érzékelés,
  navigáció,
  kezelés
  , interakció, olvashatóság
  és megértés szempontjából megfelelő módon, a különböző igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítéssel és interaktív funkciókkal, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; [Mód. 44]

| b) | olyan módon, hogy az uniós és nemzetközi szinten egyaránt előmozdítsa a különböző

  biztosítsa a
  közvetítő eszközökkel

  eszközök
  és támogató technológiákkal

  technológiák széles körével
  megvalósuló interoperabilitást; [Mód. 45] |
| --- | --- |

b)

olyan módon, hogy az uniós és nemzetközi szinten egyaránt előmozdítsa a különböző

  biztosítsa a
  közvetítő eszközökkel

  eszközök
  és támogató technológiákkal

  technológiák széles körével
  megvalósuló interoperabilitást; [Mód. 45]

| ba) | az egyetemes tervezési megközelítés alkalmazásával. [Mód. 46] |
| --- | --- |

ba)

az egyetemes tervezési megközelítés alkalmazásával. [Mód. 46]

(2)   A tagállamok legkésőbb 2015. december 31-ig megkezdik az (1) bekezdésben szereplő rendelkezések alkalmazását.
  [Mód. 47]

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdésben foglalt web-akadálymentesítési követelmények részletesebb meghatározására

  követelményekre vonatkozó, de azokat nem módosító további részletek kifejtésére
  a 8. cikknek megfelelően szükség szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. [Mód. 48]

4. cikk

A harmonizált szabványoknak való megfelelés vélelmezése

Azokról az érintett webhelyekről, amelyek megfelelnek azon harmonizált szabványoknak vagy azok részeinek, amelyek hivatkozási adatait a Bizottság az 1025/2012/EU rendeletnek megfelelően összeállította és közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott azon web-akadálymentesítési követelményeknek, amelyekre e szabványok vagy szabványrészek vonatkoznak.

5. cikk

Az európai, illetve a nemzetközi szabványoknak való megfelelés vélelmezése

(1)   Mindaddig, amíg a 4. cikkben említett harmonizált szabványok hivatkozási adatai nem kerülnek közzétételre, azokról az érintett webhelyekről, amelyek megfelelnek azon európai szabványoknak vagy azok részeinek, amelyeket a Bizottság az e cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározott, vélelmezni kell, hogy megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott azon web-akadálymentesítési követelményeknek, amelyekre e szabványok vagy szabványrészek vonatkoznak.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett szabványok és szabványrészek meghatározására a 8. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.

(3)   Az
  e cikk
  (1) bekezdésében említett európai szabványok meghatározásáig azokról az érintett webhelyekről, amelyek megfelelnek
  az AA megfelelőségi szinthez tartozó teljesítési feltételekre és követelményekre vonatkozó

  az ISO/IEC 40500:2012

  WCAG 2.0
  nemzetközi szabványnak

  műszaki szabványnak
  , vélelmezni kell, hogy megfelelnek a 3. cikkben

  cikk (1) bekezdésében
  meghatározott web-akadálymentesítési követelményeknek. [Mód. 49]

6. cikk

További intézkedések

(1)   A tagállamok szorgalmazzák

  biztosítják
  , hogy az érintett webhelyek
  világos és tömör
  nyilatkozatot tegyenek közzé akadálymentességükről, különösen arról, hogy megfelelnek ennek az irányelvnek
  , beleértve az élőben közvetített audiotartalmak esetében a webhelyek akadálymentesítésre vonatkozó követelményeknek való megfelelésre vonatkozó tájékoztatást
  és az akadálymentességre vonatkozó esetleges további,
  az érintett webhelyekhez való hozzáférés mértékének megállapításában
  a felhasználókat segítő tájékoztatást.
  E tájékoztatást hozzáférhető formátumban kell biztosítani.

(1a)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza az akadálymentesítési nyilatkozatok mintáját. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott tanácsadó bizottsági eljárással összhangban fogadja el. [Mód. 50]

(2)   A tagállamok intézkedéseket hoznak annak elősegítésére, hogy a 3. cikk szerinti

  (1) bekezdésében meghatározott
  web-akadálymentesítési követelmények alkalmazása az érintett webhelyeken túlmenően minden olyan webhelyre kiterjedjen, amelyet közszektorbeli szervezetek tartanak fenn, különösképpen pedig azokra, amelyek web-akadálymentesítésére meglévő nemzeti jogi rendelkezések vagy intézkedések vonatkoznak. [Mód. 51]

(2a)
     
  A tagállamok előmozdítják és támogatják az érintett érdekelt felek – például köztisztviselők, vagy közszektorbeli szervezetek és közfeladatokat ellátó szervezetek személyzete – számára nyújtott, a weboldalak és webes tartalmak létrehozását, kezelését és frissítését segítő web-akadálymentesítési képzési programokat. [Mód. 52]

(2b)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy felhívják a figyelmet a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott web-akadálymentesítési követelményekre, a web-akadálymentesítés felhasználók és webhely-tulajdonosok számára nyújtott előnyeire, illetve – az ezen irányelvben foglalt követelmények be nem tartása esetén – a panaszok benyújtásának a lehetőségére a 7a. cikk szerint. [Mód. 53]

(2c)
     
  A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket az ezen irányelv célkitűzéseinek megvalósítását támogató tartalomszerkesztői eszközök használatának előmozdítására. [Mód. 54]

(3)   A tagállamok támogatják a web-akadálymentesítés tárgyában az érdekeltekkel
  és a fogyatékossággal élő személyek és az időskorúak érdekeit képviselő szervezetekkel
  folytatott konzultációt megalapozó megfelelő mechanizmusokat, és a nyilvánosság elé tárják a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos politikájuk fejleményeit, valamint a web-akadálymentesítési követelményeknek való megfeleléssel összefüggő tapasztalatokat és megállapításokat. [Mód. 55]

(4)   A Bizottság támogatásával a tagállamok
  nemzeti és
  uniós szinten együttműködnek az
  érintett szociális partnerekkel, az
  iparág és a civil társadalom érdekeltjeivel annak érdekében, hogy a 7. cikk (4) bekezdésében

  7b. cikkben
  említett éves jelentéstétel céljából felülvizsgálják a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos piaci és technológiai fejlődést, illetve haladást, valamint végrehajtsák a bevált gyakorlati megoldások cseréjét. [Mód. 56]

(4a)
     
  A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az érintett szociális partnerek részt vegyenek a (2a), illetve (2b) bekezdésben említett képzési programok és figyelemfelkeltő programok kidolgozásában és alkalmazásában. [Mód. 57]

7. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel
  [Mód. 58]

(1)   A tagállamok a (4) bekezdés alapján meghatározott módszertan alkalmazásával folyamatosan ellenőrzik, hogy az érintett webhelyek megfelelnek-e a web-akadálymentesítésre vonatkozó követelményeknek.

(1a)
     
  A Bizottság a meghívására legalább kétévente ülésező szakértői csoportot hozhat létre annak érdekében, hogy megvitassák a nyomon követés eredményeit, megosszák egymással az ezen irányelv végrehajtása során bevált gyakorlatokat, illetve felmérjék a 3. cikk (1) szerint meghatározott web-akadálymentesítési előírások további részletezésének szükségességét. E szakértői csoport kormányzati és civil szakértőkből, valamint az érdekelt felekből áll, beleértve az időskorúakat, a fogyatékossággal élő személyeket és az őket képviselő szervezeteket. [Mód. 59]

(2)   A tagállamok évente jelentést készítenek a (4) bekezdés alapján végrehajtott nyomon követés eredményéről, amelynek tartalmaznia kell különösen a mérési adatokat és, ha vannak ilyenek, az 1. cikk (3) bekezdésének hatálya alá tartozó webhelyek jegyzékét.
  [Mód. 60]

(3)   A jelentésnek tartalmaznia kell a 6. cikk értelmében végrehajtott intézkedéseket is.
  [Mód. 61]

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza azt a módszertant, amelynek segítségével az érintett webhelyeknek a 3. cikkben

  cikk (1) bekezdésében
  foglalt web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelését nyomon kell követni.
  E módszertannak átláthatónak, átadhatónak, összehasonlíthatónak és megismételhetőnek kell lennie, és azt a megfelelő szakmai és civil társadalmi érdekelt felekkel, köztük különösen a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetekkel szorosan együttműködve kell kialakítani.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 9. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
  Az első módszertant ....

   (*1)

  -ig kell elfogadni.
   A módszertant az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. [Mód. 62]

(5)   A (4) bekezdésben említett módszertannak tartalmaznia kell:

| a) | a nyomon követés gyakoriságát és a nyomon követés tárgyát képező érintett webhelyekre vonatkozó mintavételek gyakoriságát; |
| --- | --- |

a)

a nyomon követés gyakoriságát és a nyomon követés tárgyát képező érintett webhelyekre vonatkozó mintavételek gyakoriságát;

| b) | a webhelyek szintjén azt, hogy a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelést hogyan kell igazolni, közvetlen hivatkozással, ha rendelkezésre állnak ilyenek, a 4. cikkben említett harmonizált szabvány vagy, ha ilyen nincs, az 5. cikkben említett európai vagy nemzetközi szabvány vonatkozó leírásaira; valamint |
| --- | --- |

b)

a webhelyek szintjén azt, hogy a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelést hogyan kell igazolni, közvetlen hivatkozással, ha rendelkezésre állnak ilyenek, a 4. cikkben említett harmonizált szabvány vagy, ha ilyen nincs, az 5. cikkben említett európai vagy nemzetközi szabvány vonatkozó leírásaira; valamint

| ba) | a szakértői elemzéseket és a felhasználók – többek között a fogyatékossággal élő felhasználók – tapasztalatait összekapcsoló kutatások módszertanát. [Mód. 63] |
| --- | --- |

ba)

a szakértői elemzéseket és a felhasználók – többek között a fogyatékossággal élő felhasználók – tapasztalatait összekapcsoló kutatások módszertanát. [Mód. 63]

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a tagállamok által a Bizottság felé teljesítendő jelentéstételi kötelezettségre vonatkozó szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott tanácsadó bizottsági eljárással összhangban fogadja el.
  [Mód. 64]

7a. cikk

A végrehajtó szerv

(1)
     
  A tagállamok kijelölnek egy illetékes hatóságot (végrehajtó szervet), amely a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott web-akadálymentesítési követelményeknek az érintett webhelyek általi betartatásáért felelősek. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a végrehajtó szerv a lehető legszorosabban együttműködjön az érintett felekkel, köztük az időskorúakkal, a fogyatékossággal élő személyekkel és az őket képviselő szervezetekkel.

(2)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a végrehajtó szerv rendelkezzen az alábbi feladatok ellátásához szükséges emberi és anyagi erőforrásokkal:

| a) | az érintett webhelyek web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelésének a 7. cikk szerinti nyomon követése; |
| --- | --- |

a)

az érintett webhelyek web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelésének a 7. cikk szerinti nyomon követése;

| b) | panasztételi mechanizmus létrehozása, amely lehetővé teszi bármely természetes vagy jogi személy számára, hogy bejelentést tegyen az érintett webhelyek web-akadálymentesítési követelményeknek való bármilyen meg nem feleléséről; továbbá |
| --- | --- |

b)

panasztételi mechanizmus létrehozása, amely lehetővé teszi bármely természetes vagy jogi személy számára, hogy bejelentést tegyen az érintett webhelyek web-akadálymentesítési követelményeknek való bármilyen meg nem feleléséről; továbbá

| c) | a benyújtott panaszok kivizsgálása. |
| --- | --- |

c)

a benyújtott panaszok kivizsgálása.

(3)
     
  A tagállamok a végrehajtó szervre ruházhatják a 6. cikk szerinti további intézkedések végrehajtásának felelősségét.

(4)
     
  A tagállamok ...

   (*2)

  -ig tájékoztatják a Bizottságot a kijelölt végrehajtó szervről. [Mód. 65]

7b. cikk

Jelentéstétel

(1)
     
  A tagállamok kétévente beszámolnak a Bizottságnak a 7. cikk alapján végrehajtott nyomon követés eredményéről, többek között a mérési adatokkal, és adott esetben az 1. cikk (3) bekezdésének hatálya alá tartozó webhelyek jegyzékével kapcsolatosan is.

(2)
     
  A jelentésnek tartalmaznia kell a 6. cikk értelmében elfogadott intézkedéseket is, ideértve a nyomon követés alapján az érintett végrehajtó szervek által esetlegesen levont általános következtetéseket is.

(3)
     
  E jelentést könnyen hozzáférhető formátumokban nyilvánossá kell tenni.

(4)
     
  A tagállamok által a Bizottság felé teljesítendő jelentéstételi kötelezettségeket végrehajtási jogi aktusok útján határozzák meg. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott tanácsadó bizottsági eljárással összhangban fogadja el. [Mód. 66]

7c. cikk

Az Ia. melléklet módosítása

A technológiai fejlődés figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 8. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az Ia. melléklet módosítására. [Mód. 67]

7d. cikk

Szankciók

A tagállamok meghatározzák az ezen irányelvnek megfelelően elfogadott nemzeti rendelkezések megsértéséért kiszabható szankciókkal kapcsolatos szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek a szankciók érvényesítése érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

A tagállamok ezekről a szabályokról ....

   (*3)

  -ig tájékoztatják a Bizottságot, és haladéktalanul közlik a Bizottsággal az azokat érintő bármely későbbi módosítást is. [Mód. 74]

8. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)   A Bizottságnak a 3. cikk (3) bekezdésében, az 5. cikk (2) bekezdésében és a 7c. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól ... (*4)-tól/től kezdődő hatállyal.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (3) bekezdésében, az 5. cikk (2) bekezdésében és a 7c. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)   A 3. cikk (3) bekezdésen, az 5. cikk (2) bekezdése és a 7c. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy kifogást nem fog emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbítható.

9. cikk

Bizottság

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

10. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2014. június 30-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(1a)
     
  A tagállamok az érintett webhelyek minden új tartalmára vonatkozóan ...

   (*5)

  -ig, illetve az érintett webhelyek jelenlegi tartalmára vonatkozóan ...

   (*6)

  -ig alkalmazzák a 3. cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseket. [Mód. 75]

(1b)
     
  Az (1a) bekezdésben meghatározott alkalmazási határidőket az audiotartalmakra vonatkozó web-akadálymentesítési követelmények tekintetében két évvel meghosszabítottnak kell tekinteni. [Mód. 70]

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal a nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el.

11. cikk

Felülvizsgálat

A
  7b. cikkben említett tagállami jelentések alapján a
  Bizottság ...
   (*7)

  -en
  belül felülvizsgálja ezen irányelv
  , különösen pedig az Ia. mellékletének
  alkalmazását
  , e felülvizsgálat megállapításait pedig közzéteszi
  . [Mód. 71]

12. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

13. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 271., 2013.9.19., 116. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. február 26-i álláspontja.

2

(3)  COM(2010)0743 végleges – a Hivatalos Lapban nem jelent meg.

3

COM(2010)0743 végleges – a Hivatalos Lapban nem jelent meg

(4)  COM(2010)0245 végleges/2.

4

COM(2010)0245 végleges/2.

(5)  HL L 347., 2013.12.20., 104. o.

5

(6)  HL L 347., 2013.12.20., 33. o.

6

(7)  COM(2010)0636 végleges – a Hivatalos Lapban nem jelent meg.

7

COM(2010)0636 végleges – a Hivatalos Lapban nem jelent meg.

(8)  Az Európai parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

8

(9)  
  A fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i európai parlamenti állásfoglalás (HL C 131. E, 2013.5.8., 9. o.).

9

A fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i európai parlamenti állásfoglalás (HL C 131. E, 2013.5.8., 9. o.).

(10)  http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/egovernment-indicators-benchmarking-eeurope

10

http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/egovernment-indicators-benchmarking-eeurope

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1025/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).

11

(12)  http://www.mandate376.eu/.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

13

(14)  
  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 136. o.).

14

A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 136. o.).

(15)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a köüzbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

15

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a köüzbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

(*1)  
  Ezen irányelv hatálybalépését követően egy évvel.

*1

Ezen irányelv hatálybalépését követően egy évvel.

(*2)  
  Ezen irányelv átültetésének napja.

*2

Ezen irányelv átültetésének napja.

(*3)  
  Hat hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

*3

Hat hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(*4)  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

*4

(*5)  
  Egy évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

*5

Egy évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

(*6)  
  Három évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

*6

Három évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

(*7)  
  Két évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

*7

Két évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

MELLÉKLET

A közszektorbeli szervezetek webhelyeinek típusai

(Említi az 1. cikk (2) bekezdése)

| 1. | Jövedelemadó: bevallás, értesítés a feldolgozásról |
| --- | --- |

1.

Jövedelemadó: bevallás, értesítés a feldolgozásról

| 2. | Munkaügyi hivatalok álláskeresési szolgáltatásai |
| --- | --- |

2.

Munkaügyi hivatalok álláskeresési szolgáltatásai

| 3. | Szociális biztonsági ellátások: munkanélküli-ellátások, gyermek utáni támogatások, orvosi költségek (visszatérítés vagy harmadik fizető fél), tanulmányi ösztöndíjak |
| --- | --- |

3.

Szociális biztonsági ellátások: munkanélküli-ellátások, gyermek utáni támogatások, orvosi költségek (visszatérítés vagy harmadik fizető fél), tanulmányi ösztöndíjak

| 4. | Személyes okmányok: útlevél vagy vezetői engedély |
| --- | --- |

4.

Személyes okmányok: útlevél vagy vezetői engedély

| 5. | Gépkocsik nyilvántartásba vétele |
| --- | --- |

5.

Gépkocsik nyilvántartásba vétele

| 6. | Építési engedély kérelmezése |
| --- | --- |

6.

Építési engedély kérelmezése

| 7. | Rendőrségi bejelentés megtétele, például lopás esetén |
| --- | --- |

7.

Rendőrségi bejelentés megtétele, például lopás esetén

| 8. | Nyilvános könyvtárak, például katalógusok és keresőeszközök |
| --- | --- |

8.

Nyilvános könyvtárak, például katalógusok és keresőeszközök

| 9. | Születési és házassági anyakönyvi kivonatok igénylése és kiadása |
| --- | --- |

9.

Születési és házassági anyakönyvi kivonatok igénylése és kiadása

| 10. | Felsőfokú képzésre vagy egyetemre való beiratkozás |
| --- | --- |

10.

Felsőfokú képzésre vagy egyetemre való beiratkozás

| 11. | Tartózkodási hely megváltozásának bejelentése |
| --- | --- |

11.

Tartózkodási hely megváltozásának bejelentése

| 12. | Egészségüggyel kapcsolatos szolgáltatások: interaktív tanácsadás az elérhető szolgáltatásokról, betegeknek szánt online szolgáltatások, időpont-egyeztetés
  [Mód. 72] |
| --- | --- |

12.

Egészségüggyel kapcsolatos szolgáltatások: interaktív tanácsadás az elérhető szolgáltatásokról, betegeknek szánt online szolgáltatások, időpont-egyeztetés
  [Mód. 72]

Ia. MELLÉKLET

Az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett közfeladatok

| 1. | hálózati szolgáltatások: gáz-, távhő-, áram- és vízszolgáltatások; postai szolgáltatások; elektronikus kommunikációs hálózatok és szolgáltatások; |
| --- | --- |

1.

hálózati szolgáltatások: gáz-, távhő-, áram- és vízszolgáltatások; postai szolgáltatások; elektronikus kommunikációs hálózatok és szolgáltatások;

| 2. | közlekedéssel kapcsolatos szolgáltatások; |
| --- | --- |

2.

közlekedéssel kapcsolatos szolgáltatások;

| 3. | alapvető banki és biztosítási szolgáltatások (legalább a következőket beleértve: alapszintű fizetési számla, a lakásban lévő ingóságokra kötött biztosítás, lakásbiztosítás, életbiztosítás vagy egészségbiztosítás); |
| --- | --- |

3.

alapvető banki és biztosítási szolgáltatások (legalább a következőket beleértve: alapszintű fizetési számla, a lakásban lévő ingóságokra kötött biztosítás, lakásbiztosítás, életbiztosítás vagy egészségbiztosítás);

| 4. | alapfokú, középfokú és felsőfokú oktatás, továbbá felnőttképzés; |
| --- | --- |

4.

alapfokú, középfokú és felsőfokú oktatás, továbbá felnőttképzés;

| 5. | jogszabályban előírt és kiegészítő szociális védelmi rendszerek, amelyek az élet alapvető kockázatait fedik le (beleértve legalább az egészséggel, öregkorral, munkahelyi balesetekkel, munkanélküliséggel, nyugdíjjal és fogyatékossággal kapcsolatos kockázatokat); |
| --- | --- |

5.

jogszabályban előírt és kiegészítő szociális védelmi rendszerek, amelyek az élet alapvető kockázatait fedik le (beleértve legalább az egészséggel, öregkorral, munkahelyi balesetekkel, munkanélküliséggel, nyugdíjjal és fogyatékossággal kapcsolatos kockázatokat);

| 6. | egészségüggyel kapcsolatos szolgáltatások; |
| --- | --- |

6.

egészségüggyel kapcsolatos szolgáltatások;

| 7. | gyermekfelügyeleti szolgáltatások; |
| --- | --- |

7.

gyermekfelügyeleti szolgáltatások;

| 8. | közvetlenül a nyilvánosságnak a társadalmi integráció megkönnyítése és az alapvető jogok védelme érdekében nyújtott egyéb alapvető szolgáltatások; |
| --- | --- |

8.

közvetlenül a nyilvánosságnak a társadalmi integráció megkönnyítése és az alapvető jogok védelme érdekében nyújtott egyéb alapvető szolgáltatások;

| 9. | kulturális tevékenységek és turisztikai információ. |
| --- | --- |

9.

kulturális tevékenységek és turisztikai információ.

[Mód. 73]

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/638 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/638

---

P7_TA(2014)0159

Közös európai adásvételi jog ***I

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a közös európai adásvételi jogról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0635 – C7-0329/2011 – 2011/0284(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/64)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0635), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0635),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0329/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0329/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a belga Szenátus, a német Bundesrat, az osztrák Szövetségi Tanács és a brit Lordok Háza által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belga Szenátus, a német Bundesrat, az osztrák Szövetségi Tanács és a brit Lordok Háza által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 29-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 29-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0301/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0301/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 75. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0284

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a közös európai adásvételi jogról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A határon átnyúló gazdasági tevékenységnek még mindig vannak olyan jelentős szűk keresztmetszetei, amelyek megakadályozzák, hogy a belső piac kiaknázza az összes növekedési és munkahely-teremtési lehetőségét. Jelenleg csak minden tizedik uniós kereskedő exportál árukat az Unión belül, és az exportálók többsége is csak néhány tagállamba. A határon átnyúló kereskedelem akadályai közül – ideértve többek között az adójogszabályokat, a közigazgatási előírásokat, a szállítási nehézségeket, valamint a nyelvi és a kulturális különbségeket – a kereskedők szerint a külföldi szerződési jog megismerésének nehézsége a vállalkozók és a fogyasztók, valamint a vállalkozók egymás közötti ügyleteinek legjelentősebb akadályai közé tartozik. Mindez amiatt is hátrányt okoz a fogyasztóknak, mert korlátozottan férnek hozzá az árukhoz. Ezért a különböző nemzeti szerződési jogok nehezítik az olyan alapszabadságok gyakorlását, mint az áruk és szolgáltatások nyújtásának szabadsága, és akadályt képeznek a belső piac működése és folyamatos kiépítése előtt. Versenykorlátozó hatásuk is van, különösen a kisebb tagállamok piacain. |
| --- | --- |

(1)

A határon átnyúló gazdasági tevékenységnek még mindig vannak olyan jelentős szűk keresztmetszetei, amelyek megakadályozzák, hogy a belső piac kiaknázza az összes növekedési és munkahely-teremtési lehetőségét. Jelenleg csak minden tizedik uniós kereskedő exportál árukat az Unión belül, és az exportálók többsége is csak néhány tagállamba. A határon átnyúló kereskedelem akadályai közül – ideértve többek között az adójogszabályokat, a közigazgatási előírásokat, a szállítási nehézségeket, valamint a nyelvi és a kulturális különbségeket – a kereskedők szerint a külföldi szerződési jog megismerésének nehézsége a vállalkozók és a fogyasztók, valamint a vállalkozók egymás közötti ügyleteinek legjelentősebb akadályai közé tartozik. Mindez amiatt is hátrányt okoz a fogyasztóknak, mert korlátozottan férnek hozzá az árukhoz. Ezért a különböző nemzeti szerződési jogok nehezítik az olyan alapszabadságok gyakorlását, mint az áruk és szolgáltatások nyújtásának szabadsága, és akadályt képeznek a belső piac működése és folyamatos kiépítése előtt. Versenykorlátozó hatásuk is van, különösen a kisebb tagállamok piacain.

| (2) | A szerződés minden gazdasági ügylethez elengedhetetlen jogi eszköz. Ugyanakkor, mivel a kereskedőknek azonosítaniuk kell az alkalmazandó jogot, vagy tárgyalniuk kell róla, meg kell ismerniük a külföldi alkalmazandó jog rendelkezéseit, ami gyakran fordítást tesz szükségessé, jogi tanácsot kell kérniük a követelmények között való eligazodás érdekében, és határon átnyúló ügyleteikben különböző alkalmazandó nemzeti jogokhoz kell hozzáigazítaniuk a szerződéseiket, a határon átnyúló kereskedelem a belföldi kereskedelemhez képest bonyolultabb és költségesebb. Ezért a szerződési joggal kapcsolatos akadályok komolyan hozzájárulnak ahhoz, hogy számos exportorientált kereskedő nem mer határon átnyúló kereskedelembe fogni, vagy tevékenységét több tagállamra kiterjeszteni. E tényezők visszatartó hatása különösen erős a kis- és középvállalkozások (kkv-k) esetén, amelyek tekintetében a több külföldi piacra való belépés költségei gyakran különösen magasak a forgalmukhoz viszonyítva. Ennek következtében a kereskedők elmulasztják azokat a költségmegtakarítási lehetőségeket, amelyekkel élhetnének, ha egy egységes szerződési jog alapján forgalmazhatnák a termékeiket és szolgáltatásaikat minden határon átnyúló ügyletük során, az online környezetben pedig egyetlen egységes weblapot használhatnának. |
| --- | --- |

(2)

A szerződés minden gazdasági ügylethez elengedhetetlen jogi eszköz. Ugyanakkor, mivel a kereskedőknek azonosítaniuk kell az alkalmazandó jogot, vagy tárgyalniuk kell róla, meg kell ismerniük a külföldi alkalmazandó jog rendelkezéseit, ami gyakran fordítást tesz szükségessé, jogi tanácsot kell kérniük a követelmények között való eligazodás érdekében, és határon átnyúló ügyleteikben különböző alkalmazandó nemzeti jogokhoz kell hozzáigazítaniuk a szerződéseiket, a határon átnyúló kereskedelem a belföldi kereskedelemhez képest bonyolultabb és költségesebb. Ezért a szerződési joggal kapcsolatos akadályok komolyan hozzájárulnak ahhoz, hogy számos exportorientált kereskedő nem mer határon átnyúló kereskedelembe fogni, vagy tevékenységét több tagállamra kiterjeszteni. E tényezők visszatartó hatása különösen erős a kis- és középvállalkozások (kkv-k) esetén, amelyek tekintetében a több külföldi piacra való belépés költségei gyakran különösen magasak a forgalmukhoz viszonyítva. Ennek következtében a kereskedők elmulasztják azokat a költségmegtakarítási lehetőségeket, amelyekkel élhetnének, ha egy egységes szerződési jog alapján forgalmazhatnák a termékeiket és szolgáltatásaikat minden határon átnyúló ügyletük során, az online környezetben pedig egyetlen egységes weblapot használhatnának.

| (3) | A szerződési joggal kapcsolatos, jelentősnek bizonyuló ügyleti költségeknek, valamint a kötelező nemzeti fogyasztóvédelmi szabályok eltéréseiből származó jogi akadályoknak közvetlen hatásuk van a belső piac működésére a vállalkozások és a fogyasztók közötti ügyletek terén. Az 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 6. cikke értelmében, amennyiben a kereskedő a tevékenységét egy másik tagállamban található fogyasztók tekintetében fejti ki, a fogyasztó szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam azon fogyasztóvédelmi rendelkezéseit, amelyek magasabb szintű védelmet nyújtanak, és amelyektől nem lehet megállapodással eltérni e tagállam joga értelmében, még akkor is alkalmazni kell, ha a felek más alkalmazandó jogot választottak. Ezért a kereskedőknek előzetesen kell megállapítaniuk azt, hogy a fogyasztó joga magasabb szintű védelmet nyújt-e, és gondoskodniuk kell arról, hogy a szerződésük összhangban legyen ezekkel a követelményekkel. Ezen túlmenően, az e-kereskedelemben további költségekkel jár a honlapok adaptálása, amelyeknek tükrözniük kell az alkalmazandó külföldi fogyasztói szerződési jog kötelező előírásait. A fogyasztóvédelmi jog jelenlegi uniós szintű harmonizációja bizonyos közelítést eredményezett egyes területeken. A tagállami jogrendszerek közötti különbségek azonban továbbra is jelentősek; a jelenlegi harmonizáció a tagállamok számára a lehetőségek széles körét hagyja meg arra nézve, hogy hogyan feleljenek meg az uniós jogszabályok követelményeinek, és hogy milyen legyen a fogyasztóvédelem szintje. |
| --- | --- |

(3)

A szerződési joggal kapcsolatos, jelentősnek bizonyuló ügyleti költségeknek, valamint a kötelező nemzeti fogyasztóvédelmi szabályok eltéréseiből származó jogi akadályoknak közvetlen hatásuk van a belső piac működésére a vállalkozások és a fogyasztók közötti ügyletek terén. Az 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 6. cikke értelmében, amennyiben a kereskedő a tevékenységét egy másik tagállamban található fogyasztók tekintetében fejti ki, a fogyasztó szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam azon fogyasztóvédelmi rendelkezéseit, amelyek magasabb szintű védelmet nyújtanak, és amelyektől nem lehet megállapodással eltérni e tagállam joga értelmében, még akkor is alkalmazni kell, ha a felek más alkalmazandó jogot választottak. Ezért a kereskedőknek előzetesen kell megállapítaniuk azt, hogy a fogyasztó joga magasabb szintű védelmet nyújt-e, és gondoskodniuk kell arról, hogy a szerződésük összhangban legyen ezekkel a követelményekkel. Ezen túlmenően, az e-kereskedelemben további költségekkel jár a honlapok adaptálása, amelyeknek tükrözniük kell az alkalmazandó külföldi fogyasztói szerződési jog kötelező előírásait. A fogyasztóvédelmi jog jelenlegi uniós szintű harmonizációja bizonyos közelítést eredményezett egyes területeken. A tagállami jogrendszerek közötti különbségek azonban továbbra is jelentősek; a jelenlegi harmonizáció a tagállamok számára a lehetőségek széles körét hagyja meg arra nézve, hogy hogyan feleljenek meg az uniós jogszabályok követelményeinek, és hogy milyen legyen a fogyasztóvédelem szintje.

| (4) | A szerződési joggal kapcsolatos akadályok, amelyek megakadályozzák, hogy a kereskedők teljes mértékben kihasználják a belső piac adta lehetőségeket, a fogyasztók kárára is jelentkeznek. A mérsékeltebb határokon átnyúló kereskedelem kevesebb importot és kisebb versenyt eredményez. A fogyasztókat hátrány érheti abból fakadóan, hogy magasabb áron szűkebb áruválaszték áll a rendelkezésükre, egyrészt azért, mert közvetlenül kevesebb külföldi kereskedő kínálja számukra az áruit és szolgáltatásait, másrészt közvetetten a vállalkozók közötti határokon átnyúló nagykereskedelem korlátozott volta miatt. Bár a határon átnyúló vásárlás jelentős gazdasági előnyökkel járhat a több és jobb árukínálat tekintetében, sok fogyasztó nehezen szánja rá magát, mert bizonytalan a jogait illetően. A fogyasztók fő aggodalmai közül néhány a szerződési joghoz kapcsolódik, például ahhoz, hogy hibás termék vásárlása esetén megfelelő védelmet élveznének-e. Ennek következtében számos fogyasztó még akkor is előnyben részesíti a belföldi vásárlást, ha emiatt kisebb választék áll a rendelkezésére vagy magasabb árat kell megfizetnie. |
| --- | --- |

(4)

A szerződési joggal kapcsolatos akadályok, amelyek megakadályozzák, hogy a kereskedők teljes mértékben kihasználják a belső piac adta lehetőségeket, a fogyasztók kárára is jelentkeznek. A mérsékeltebb határokon átnyúló kereskedelem kevesebb importot és kisebb versenyt eredményez. A fogyasztókat hátrány érheti abból fakadóan, hogy magasabb áron szűkebb áruválaszték áll a rendelkezésükre, egyrészt azért, mert közvetlenül kevesebb külföldi kereskedő kínálja számukra az áruit és szolgáltatásait, másrészt közvetetten a vállalkozók közötti határokon átnyúló nagykereskedelem korlátozott volta miatt. Bár a határon átnyúló vásárlás jelentős gazdasági előnyökkel járhat a több és jobb árukínálat tekintetében, sok fogyasztó nehezen szánja rá magát, mert bizonytalan a jogait illetően. A fogyasztók fő aggodalmai közül néhány a szerződési joghoz kapcsolódik, például ahhoz, hogy hibás termék vásárlása esetén megfelelő védelmet élveznének-e. Ennek következtében számos fogyasztó még akkor is előnyben részesíti a belföldi vásárlást, ha emiatt kisebb választék áll a rendelkezésére vagy magasabb árat kell megfizetnie.

| (5) | Ezen túlmenően, azok a fogyasztók, akik egy másik tagállam kereskedőjétől történő vásárlással ki akarják használni a tagállamok közötti árkülönbségekből adódó előnyt, gyakran akadályba ütköznek amiatt, hogy az adott kereskedő megtagadja az eladást. Bár az e-kereskedelem nagymértékben könnyítette az ajánlatok keresését, valamint az árak és egyéb feltételek összehasonlítását, függetlenül attól, hogy az adott kereskedőnek hol a székhelye, a külföldi vásárlók megrendeléseit gyakran visszautasítják azok a kereskedők, akik nem akarnak határon átnyúló ügyleteket folytatni. |
| --- | --- |

(5)

Ezen túlmenően, azok a fogyasztók, akik egy másik tagállam kereskedőjétől történő vásárlással ki akarják használni a tagállamok közötti árkülönbségekből adódó előnyt, gyakran akadályba ütköznek amiatt, hogy az adott kereskedő megtagadja az eladást. Bár az e-kereskedelem nagymértékben könnyítette az ajánlatok keresését, valamint az árak és egyéb feltételek összehasonlítását, függetlenül attól, hogy az adott kereskedőnek hol a székhelye, a külföldi vásárlók megrendeléseit gyakran visszautasítják azok a kereskedők, akik nem akarnak határon átnyúló ügyleteket folytatni.

| (6) | Tehát a nemzeti szerződési jogok különbözőségei olyan gátat képeznek, amely megakadályozza, hogy a fogyasztók és a kereskedők kihasználják a belső piac adta előnyöket. Az említett, szerződési joggal összefüggő akadályok lényegesen csökkenthetők volnának, ha a szerződéseket egyetlen egységes szabályrendszerre lehetne alapozni, függetlenül attól, hogy a felek székhelye hol található. Az ilyen egységes szerződési jogi szabályrendszernek le kellene fednie a szerződések teljes életciklusát, tehát ki kellene terjednie a szerződések megkötése szempontjából fontos szabályozási területekre, továbbá teljes körűen összehangolt fogyasztóvédelmi rendelkezéseket kellene tartalmaznia. |
| --- | --- |

(6)

Tehát a nemzeti szerződési jogok különbözőségei olyan gátat képeznek, amely megakadályozza, hogy a fogyasztók és a kereskedők kihasználják a belső piac adta előnyöket. Az említett, szerződési joggal összefüggő akadályok lényegesen csökkenthetők volnának, ha a szerződéseket egyetlen egységes szabályrendszerre lehetne alapozni, függetlenül attól, hogy a felek székhelye hol található. Az ilyen egységes szerződési jogi szabályrendszernek le kellene fednie a szerződések teljes életciklusát, tehát ki kellene terjednie a szerződések megkötése szempontjából fontos szabályozási területekre, továbbá teljes körűen összehangolt fogyasztóvédelmi rendelkezéseket kellene tartalmaznia.

| (7) | A nemzeti szerződési jogok közötti különbségek és ezeknek a határon átnyúló kereskedelemre gyakorolt hatása a verseny korlátozását is szolgálja. A kis volumenű határon átnyúló kereskedelem miatt csökken a verseny, így a kereskedők is kevesebb ösztönzést kapnak arra, hogy innovatívabbá váljanak, és javítsák áruik minőségét vagy csökkentsék az árakat. Különösen a kisebb tagállamokban, ahol kevesebb belföldi versenytárs működik, a külföldi kereskedők azon döntése, hogy nem lépnek be e piacokra a költségek és a piacra lépés bonyolultsága miatt, korlátozhatja a versenyt, és ennek következtében érzékelhető hatást gyakorolhat a rendelkezésre álló termékek választékára és árszintjére. A határon átnyúló kereskedelem akadályai veszélyeztethetik továbbá a kkv-k és a nagyobb vállalatok közötti versenyt is. Figyelemmel az ügyleti költségeknek a forgalomra gyakorolt jelentős hatására, egy kkv sokkal inkább hajlamos arra, hogy tartózkodjon egy külföldi piacra történő belépéstől, mint egy nagyobb versenytársa. |
| --- | --- |

(7)

A nemzeti szerződési jogok közötti különbségek és ezeknek a határon átnyúló kereskedelemre gyakorolt hatása a verseny korlátozását is szolgálja. A kis volumenű határon átnyúló kereskedelem miatt csökken a verseny, így a kereskedők is kevesebb ösztönzést kapnak arra, hogy innovatívabbá váljanak, és javítsák áruik minőségét vagy csökkentsék az árakat. Különösen a kisebb tagállamokban, ahol kevesebb belföldi versenytárs működik, a külföldi kereskedők azon döntése, hogy nem lépnek be e piacokra a költségek és a piacra lépés bonyolultsága miatt, korlátozhatja a versenyt, és ennek következtében érzékelhető hatást gyakorolhat a rendelkezésre álló termékek választékára és árszintjére. A határon átnyúló kereskedelem akadályai veszélyeztethetik továbbá a kkv-k és a nagyobb vállalatok közötti versenyt is. Figyelemmel az ügyleti költségeknek a forgalomra gyakorolt jelentős hatására, egy kkv sokkal inkább hajlamos arra, hogy tartózkodjon egy külföldi piacra történő belépéstől, mint egy nagyobb versenytársa.

| (8) | A szerződési joggal összefüggő akadályok meggátolják a fogyasztókat és a kereskedőket a belső piacban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázásában, és különösen jelentősek a távértékesítés területén, amelynek a belső piac egyik kézzelfogható eredményét kellene képeznie. A belső piac digitális dimenziója különösen létfontosságúvá válik mind a fogyasztók, mind a kereskedők számára, mivel a fogyasztók egyre többet vásárolnak
  az
  interneten keresztül, és egyre nagyobb számú kereskedő értékesíti termékeit online. Mivel az információs és kommunikációs technológiai eszközök folyamatosan fejlődnek és egyre inkább hozzáférhetővé válnak, az internetes értékesítések növekedési potenciálja igen magas. Tekintettel e háttérre, valamint az
  említett szerződési joggal összefüggő akadályok leküzdése érdekében a feleknek lehetőséget kell biztosítani, hogy megállapodjanak arról, hogy szerződéseikre

  az egymás távollétében és különösen az online megkötött szerződésekre
  egy sajátos, egységes szerződési jogi szabályrendszert, az összes tagállamban azonos jelentéssel és értelmezéssel bíró közös európai adásvételi jogot alkalmazzák. A

  E
  közös európai adásvételi jognak
  a távértékesítés és különösen az internetes kereskedelem egy
  kiegészítő lehetőségként

  lehetőségeként
  kell megjelennie, amely növeli a felek rendelkezésére álló alternatívákat, és amelyet minden alkalommal használhatnak, ha kölcsönösen úgy ítélik meg, hogy az segítséget jelentene a határon átnyúló kereskedelem megkönnyítésében, valamint az ügyleti és alternatív költségek, és a határon átnyúló kereskedelem egyéb, szerződési joggal összefüggő akadályainak csökkentésében. A közös európai adásvételi jog csak akkor válhat a szerződéses kapcsolat alapjává, ha a felek közösen így döntenek. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(8)

A szerződési joggal összefüggő akadályok meggátolják a fogyasztókat és a kereskedőket a belső piacban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázásában, és különösen jelentősek a távértékesítés területén, amelynek a belső piac egyik kézzelfogható eredményét kellene képeznie. A belső piac digitális dimenziója különösen létfontosságúvá válik mind a fogyasztók, mind a kereskedők számára, mivel a fogyasztók egyre többet vásárolnak
  az
  interneten keresztül, és egyre nagyobb számú kereskedő értékesíti termékeit online. Mivel az információs és kommunikációs technológiai eszközök folyamatosan fejlődnek és egyre inkább hozzáférhetővé válnak, az internetes értékesítések növekedési potenciálja igen magas. Tekintettel e háttérre, valamint az
  említett szerződési joggal összefüggő akadályok leküzdése érdekében a feleknek lehetőséget kell biztosítani, hogy megállapodjanak arról, hogy szerződéseikre

  az egymás távollétében és különösen az online megkötött szerződésekre
  egy sajátos, egységes szerződési jogi szabályrendszert, az összes tagállamban azonos jelentéssel és értelmezéssel bíró közös európai adásvételi jogot alkalmazzák. A

  E
  közös európai adásvételi jognak
  a távértékesítés és különösen az internetes kereskedelem egy
  kiegészítő lehetőségként

  lehetőségeként
  kell megjelennie, amely növeli a felek rendelkezésére álló alternatívákat, és amelyet minden alkalommal használhatnak, ha kölcsönösen úgy ítélik meg, hogy az segítséget jelentene a határon átnyúló kereskedelem megkönnyítésében, valamint az ügyleti és alternatív költségek, és a határon átnyúló kereskedelem egyéb, szerződési joggal összefüggő akadályainak csökkentésében. A közös európai adásvételi jog csak akkor válhat a szerződéses kapcsolat alapjává, ha a felek közösen így döntenek. [Mód. 1]

| (9) | E rendelet egy

  a távollevők között kötött szerződésekre és különösen az online szerződésekre vonatkozó
  közös európai adásvételi jogot hoz létre. A rendelet a nemzeti szerződési jogok közelítését nem a már meglévő

  az első
  nemzeti szerződési jog

  jogi rendszer
  módosításának előírásával valósítja meg, hanem – az e rendelet hatálya alá tartozó szerződések tekintetében – az egyes tagállamok nemzeti jogán belüli második szerződési jogi rendszer létrehozásával. E
  közvetlenül alkalmazandó
  második rendszernek
  a tagállamok területén alkalmazandó jogrend szerves részét kell képeznie. Amennyiben hatálya lehetővé teszi és alkalmazásáról a felek érvényesen megállapodtak, a közös európai adásvételi jogot kell alkalmazni
  az
  említett jogrenden belüli első nemzeti szerződési jogi rendszer helyett. Ennek az
  az egész Európai Unióban azonosnak kell lennie, és a már meglévő nemzeti szerződési joggal párhuzamosan fog létezni. A közös európai adásvételi jogot önkéntes alapon indokolt alkalmazni a határon átnyúló szerződésekre, a felek kifejezett megállapodása alapján. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(9)

E rendelet egy

  a távollevők között kötött szerződésekre és különösen az online szerződésekre vonatkozó
  közös európai adásvételi jogot hoz létre. A rendelet a nemzeti szerződési jogok közelítését nem a már meglévő

  az első
  nemzeti szerződési jog

  jogi rendszer
  módosításának előírásával valósítja meg, hanem – az e rendelet hatálya alá tartozó szerződések tekintetében – az egyes tagállamok nemzeti jogán belüli második szerződési jogi rendszer létrehozásával. E
  közvetlenül alkalmazandó
  második rendszernek
  a tagállamok területén alkalmazandó jogrend szerves részét kell képeznie. Amennyiben hatálya lehetővé teszi és alkalmazásáról a felek érvényesen megállapodtak, a közös európai adásvételi jogot kell alkalmazni
  az
  említett jogrenden belüli első nemzeti szerződési jogi rendszer helyett. Ennek az
  az egész Európai Unióban azonosnak kell lennie, és a már meglévő nemzeti szerződési joggal párhuzamosan fog létezni. A közös európai adásvételi jogot önkéntes alapon indokolt alkalmazni a határon átnyúló szerződésekre, a felek kifejezett megállapodása alapján. [Mód. 2]

| (10) | A közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó megállapodásnak az alábbi jogszabályok szerint
  az
  alkalmazandó
  jogként meghatározott
  megfelelő nemzeti jog

  jogrenden
  hatályán belüli választásként kell megvalósulnia: az 593/2008/EK rendelet, illetve a 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) vagy bármely más vonatkozó kollíziós jogi szabály. Ezért a közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó megállapodás nem minősül a kollíziós jogi szabályok szerinti jogválasztásnak, és azokkal nem téveszthető össze, továbbá azokat nem érinti.
  az egyazon nemzeti jogrenden belüli két különböző rendszer közötti választásból adódik
  .
  Ezért ez a választás nem minősül két nemzeti jogrend közötti, a kollíziós jogi szabályok szerinti választásnak és azzal nem tévesztendő össze, továbbá azokat nem érinti.
  Ezért e rendelet nem érinti a meglévő
  – így például az 593/2008/EK rendeletben foglalt –
  kollíziós jogi szabályokat. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(10)

A közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó megállapodásnak az alábbi jogszabályok szerint
  az
  alkalmazandó
  jogként meghatározott
  megfelelő nemzeti jog

  jogrenden
  hatályán belüli választásként kell megvalósulnia: az 593/2008/EK rendelet, illetve a 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) vagy bármely más vonatkozó kollíziós jogi szabály. Ezért a közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó megállapodás nem minősül a kollíziós jogi szabályok szerinti jogválasztásnak, és azokkal nem téveszthető össze, továbbá azokat nem érinti.
  az egyazon nemzeti jogrenden belüli két különböző rendszer közötti választásból adódik
  .
  Ezért ez a választás nem minősül két nemzeti jogrend közötti, a kollíziós jogi szabályok szerinti választásnak és azzal nem tévesztendő össze, továbbá azokat nem érinti.
  Ezért e rendelet nem érinti a meglévő
  – így például az 593/2008/EK rendeletben foglalt –
  kollíziós jogi szabályokat. [Mód. 3]

| (11) | A közös európai adásvételi jognak a teljes körűen összehangolt kötelező fogyasztóvédelmi szabályok teljes rendszerét tartalmaznia kell
  egy kötelező, egységes, átfogó fogyasztóvédelmi szabályrendszert
  . A Szerződés 114. cikkének (3) bekezdésével összhangban, e szabályoknak a fogyasztóvédelem magas szintjét kell biztosítaniuk, hogy erősítsék a fogyasztóknak a közös európai adásvételi jogba vetett bizalmát, és így arra ösztönözzék őket, hogy ezen az alapon kössenek határon átnyúló szerződéseket. E szabályoknak fenn kell tartaniuk vagy fokozniuk kell a fogyasztók számára az uniós fogyasztóvédelmi jog által biztosított védelem szintjét.
  Továbbá e rendelet elfogadása nem zárhatja ki a fogyasztóvédelmi irányelv felülvizsgálatát, melynek célja a fogyasztóvédelem legmagasabb szintű harmonizációja a tagállamokban. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(11)

A közös európai adásvételi jognak a teljes körűen összehangolt kötelező fogyasztóvédelmi szabályok teljes rendszerét tartalmaznia kell
  egy kötelező, egységes, átfogó fogyasztóvédelmi szabályrendszert
  . A Szerződés 114. cikkének (3) bekezdésével összhangban, e szabályoknak a fogyasztóvédelem magas szintjét kell biztosítaniuk, hogy erősítsék a fogyasztóknak a közös európai adásvételi jogba vetett bizalmát, és így arra ösztönözzék őket, hogy ezen az alapon kössenek határon átnyúló szerződéseket. E szabályoknak fenn kell tartaniuk vagy fokozniuk kell a fogyasztók számára az uniós fogyasztóvédelmi jog által biztosított védelem szintjét.
  Továbbá e rendelet elfogadása nem zárhatja ki a fogyasztóvédelmi irányelv felülvizsgálatát, melynek célja a fogyasztóvédelem legmagasabb szintű harmonizációja a tagállamokban. [Mód. 4]

| (11a) | A fogyasztó fogalommeghatározásának azon természetes személyeket kell magában foglalnia, akik saját szakmájuk, üzleti tevékenységük vagy foglalkozásuk körén kívül eső területen járnak el. Kettős célú szerződések esetében azonban, amelyeknél a szerződést részben a személy szakmájába tartozó, részben pedig azon kívül eső célból kötik, és a kereskedési cél annyira korlátozott, hogy a teljesítés egésze szempontjából nem elsődleges, az adott személy szintén fogyasztónak tekintendő. Annak megállapítása érdekében, hogy egy természetes személy teljesen vagy részben kereskedelmi, üzleti, kézműipari vagy szakmai tevékenységével összefüggő célok érdekében jár-e el, figyelembe kell venni, hogy a személy hogyan jár el a másik szerződő féllel szemben; [Mód. 5] |
| --- | --- |

(11a)

A fogyasztó fogalommeghatározásának azon természetes személyeket kell magában foglalnia, akik saját szakmájuk, üzleti tevékenységük vagy foglalkozásuk körén kívül eső területen járnak el. Kettős célú szerződések esetében azonban, amelyeknél a szerződést részben a személy szakmájába tartozó, részben pedig azon kívül eső célból kötik, és a kereskedési cél annyira korlátozott, hogy a teljesítés egésze szempontjából nem elsődleges, az adott személy szintén fogyasztónak tekintendő. Annak megállapítása érdekében, hogy egy természetes személy teljesen vagy részben kereskedelmi, üzleti, kézműipari vagy szakmai tevékenységével összefüggő célok érdekében jár-e el, figyelembe kell venni, hogy a személy hogyan jár el a másik szerződő féllel szemben; [Mód. 5]

| (12) | Miután érvényes megállapodás jött létre a közös európai adásvételi jog alkalmazásáról, csak a közös európai adásvételi jog irányadó a hatálya alá tartozó ügyekben.
  Mivel a közös európai adásvételi jog a teljes körűen összehangolt fogyasztóvédelmi szabályok teljes rendszerét tartalmazza, e területen nem lesznek eltérések a tagállamok jogrendszerei között, amennyiben a felek a közös európai adásvételi jogot választják. Következtetésképpen az 593/2008/EK rendelet (6) cikkének (2) bekezdése, amely a tagállamok fogyasztóvédelmének szintjei közötti eltérést veszi alapul, nem bírhat gyakorlati jelentőséggel a közös európai adásvételi jog által szabályozott kérdésekben. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(12)

Miután érvényes megállapodás jött létre a közös európai adásvételi jog alkalmazásáról, csak a közös európai adásvételi jog irányadó a hatálya alá tartozó ügyekben.
  Mivel a közös európai adásvételi jog a teljes körűen összehangolt fogyasztóvédelmi szabályok teljes rendszerét tartalmazza, e területen nem lesznek eltérések a tagállamok jogrendszerei között, amennyiben a felek a közös európai adásvételi jogot választják. Következtetésképpen az 593/2008/EK rendelet (6) cikkének (2) bekezdése, amely a tagállamok fogyasztóvédelmének szintjei közötti eltérést veszi alapul, nem bírhat gyakorlati jelentőséggel a közös európai adásvételi jog által szabályozott kérdésekben. [Mód. 6]

| (13) | A közös európai adásvételi jognak határon átnyúló szerződések tekintetében kell elérhetőnek lennie, mivel a nemzeti jogok közötti eltérések ezeket érintően vezetnek bonyodalmakhoz és többletköltségekhez, és tartják vissza a feleket a szerződéses kapcsolatok létesítésétől
  , és mivel a távkereskedelem, különösen az online kereskedelem jelentős potenciállal rendelkezik
  . A szerződés határon átnyúló jellegét a vállalkozások közötti szerződések esetén a felek szokásos tartózkodási helye alapján kell megítélni. Vállalkozások és fogyasztók közötti szerződések esetén megvalósul a határon átnyúló jelleg, ha akár a fogyasztó által megadott általános cím, akár áru kézbesítési címe vagy a fogyasztó által megadott számlázási cím egy tagállamban, azonban a kereskedő szokásos tartózkodási helyén kívüli államban található. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(13)

A közös európai adásvételi jognak határon átnyúló szerződések tekintetében kell elérhetőnek lennie, mivel a nemzeti jogok közötti eltérések ezeket érintően vezetnek bonyodalmakhoz és többletköltségekhez, és tartják vissza a feleket a szerződéses kapcsolatok létesítésétől
  , és mivel a távkereskedelem, különösen az online kereskedelem jelentős potenciállal rendelkezik
  . A szerződés határon átnyúló jellegét a vállalkozások közötti szerződések esetén a felek szokásos tartózkodási helye alapján kell megítélni. Vállalkozások és fogyasztók közötti szerződések esetén megvalósul a határon átnyúló jelleg, ha akár a fogyasztó által megadott általános cím, akár áru kézbesítési címe vagy a fogyasztó által megadott számlázási cím egy tagállamban, azonban a kereskedő szokásos tartózkodási helyén kívüli államban található. [Mód. 7]

| (14) | A közös európai adásvételi jog alkalmazását nem kell csupán a tagállamok közötti, határon átnyúló kapcsolatokra korlátozni, hanem az a tagállamok és harmadik országok közötti kereskedelem előmozdítására is használható kell, hogy legyen. Harmadik országok fogyasztóinak érintettsége esetén a közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó megállapodásra – ami a részükről külföldi jog választásának minősül – a vonatkozó kollíziós jogi szabályokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(14)

A közös európai adásvételi jog alkalmazását nem kell csupán a tagállamok közötti, határon átnyúló kapcsolatokra korlátozni, hanem az a tagállamok és harmadik országok közötti kereskedelem előmozdítására is használható kell, hogy legyen. Harmadik országok fogyasztóinak érintettsége esetén a közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó megállapodásra – ami a részükről külföldi jog választásának minősül – a vonatkozó kollíziós jogi szabályokat kell alkalmazni.

| (15) | A tisztán belföldi, valamint határon átnyúló ügyleteket is kötő kereskedők szintén hasznosnak ítélhetik, hogy valamennyi ügyletük esetében egyetlen, egységes szerződést használhatnak. Ezért a tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy a közös európai adásvételi jog alkalmazását lehetővé teszik-e a felek számára azok kizárólagosan belföldi ügyletei során is. |
| --- | --- |

(15)

A tisztán belföldi, valamint határon átnyúló ügyleteket is kötő kereskedők szintén hasznosnak ítélhetik, hogy valamennyi ügyletük esetében egyetlen, egységes szerződést használhatnak. Ezért a tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy a közös európai adásvételi jog alkalmazását lehetővé teszik-e a felek számára azok kizárólagosan belföldi ügyletei során is.

| (16) | A közös európai adásvételi jog alkalmazását különösen ingó dolgok eladása esetén kell biztosítani, beleértve az ilyen áruk előállítását vagy gyártását is, mert ez az a gazdaságilag legfontosabb egyedi szerződéstípus, amely kifejezett növekedési lehetőséget kínál a határon átnyúló kereskedelem tekintetében, különösen az e-kereskedelemben. |
| --- | --- |

(16)

A közös európai adásvételi jog alkalmazását különösen ingó dolgok eladása esetén kell biztosítani, beleértve az ilyen áruk előállítását vagy gyártását is, mert ez az a gazdaságilag legfontosabb egyedi szerződéstípus, amely kifejezett növekedési lehetőséget kínál a határon átnyúló kereskedelem tekintetében, különösen az e-kereskedelemben.

| (17) | A digitális gazdaság növekvő fontosságára reagálva a közös európai adásvételi jognak a digitális tartalom szolgáltatására irányuló szerződésekre is ki kell terjednie. Gyors ütemben növekszik a tárolási, feldolgozási vagy hozzáférési és ismételt felhasználási céllal történő digitálistartalom-szolgáltatás, mint például a zeneletöltés. A digitálistartalom-szolgáltatás még jelentős növekedési potenciállal rendelkezik, ám továbbra is sokféle jogi szabályozás vonatkozik rá, és jelentős bizonytalanság övezi. Ezért a közös európai adásvételi jognak ki kell terjednie a digitális tartalom szolgáltatására, független attól, hogy a tartalmat birtokba vehető adathordozón szolgáltatják-e vagy sem. |
| --- | --- |

(17)

A digitális gazdaság növekvő fontosságára reagálva a közös európai adásvételi jognak a digitális tartalom szolgáltatására irányuló szerződésekre is ki kell terjednie. Gyors ütemben növekszik a tárolási, feldolgozási vagy hozzáférési és ismételt felhasználási céllal történő digitálistartalom-szolgáltatás, mint például a zeneletöltés. A digitálistartalom-szolgáltatás még jelentős növekedési potenciállal rendelkezik, ám továbbra is sokféle jogi szabályozás vonatkozik rá, és jelentős bizonytalanság övezi. Ezért a közös európai adásvételi jognak ki kell terjednie a digitális tartalom szolgáltatására, független attól, hogy a tartalmat birtokba vehető adathordozón szolgáltatják-e vagy sem.

| (17a) | A felhőalapú számítástechnika gyorsan fejlődik és nagy növekedési potenciállal rendelkezik. A közös európai adásvételi jog a távolsági termékkínálatra, különösen a digitális tartalmak és a kapcsolódó szolgáltatások online kínálatára szabott egységes szabályrendszert biztosít. E szabályok alkalmazását lehetővé kell tenni azokban az esetekben is, ha a digitális tartalmat vagy a kapcsolódó szolgáltatásokat számítástechnikai felhő segítségével biztosítják, különösen, ha a digitális tartalmat az értékesítő számítástechnikai felhőjéről lehet letölteni vagy átmenetileg a szolgáltató számítástechnikai felhőjében lehet tárolni. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(17a)

A felhőalapú számítástechnika gyorsan fejlődik és nagy növekedési potenciállal rendelkezik. A közös európai adásvételi jog a távolsági termékkínálatra, különösen a digitális tartalmak és a kapcsolódó szolgáltatások online kínálatára szabott egységes szabályrendszert biztosít. E szabályok alkalmazását lehetővé kell tenni azokban az esetekben is, ha a digitális tartalmat vagy a kapcsolódó szolgáltatásokat számítástechnikai felhő segítségével biztosítják, különösen, ha a digitális tartalmat az értékesítő számítástechnikai felhőjéről lehet letölteni vagy átmenetileg a szolgáltató számítástechnikai felhőjében lehet tárolni. [Mód. 8]

| (18) | A digitális tartalom szolgáltatására gyakran nem vételár ellenében kerül sor, hanem külön fizetett árukhoz vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódóan, beleértve a nem pénzbeli ellentételezést is, mint például a személyes adatok megadása, vagy pedig ingyenesen történik egy marketingstratégia keretében, azzal a várakozással, hogy a fogyasztó később további vagy jobban kidolgozott digitális tartalmat megtestesítő termékeket fog vásárolni. Figyelemmel erre az egyedi piaci struktúrára és arra a tényre, hogy a szolgáltatott digitális tartalom hibái attól függetlenül sérthetik a fogyasztók gazdasági érdekeit, hogy azokat milyen feltételek alapján szolgáltatták, a közös európai adásvételi jog alkalmazása nem függhet attól, hogy az adott digitális tartalomért fizettek-e vételárat. .
  Ilyen esetekben azonban a vásárlót illető jogorvoslatnak a kártérítésre kell korlátozódnia. Másfelől biztosítani kell, hogy a vásárló – az árengedmény kivételével – a jogorvoslati lehetőségek teljes körét igénybe vehesse, még akkor is, ha a digitális tartalom szolgáltatásáért nem köteles fizetni, feltéve, hogy az általa nyújtott ellentételezés, például a személyes adatok megadása vagy az értékesítő számára kereskedelmi értékkel bíró egyéb előny a vételár megfizetésével egyenértékű, mivel az ilyen esetekben a digitális tartalmat valójában nem ingyenesen szolgáltatják. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(18)

A digitális tartalom szolgáltatására gyakran nem vételár ellenében kerül sor, hanem külön fizetett árukhoz vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódóan, beleértve a nem pénzbeli ellentételezést is, mint például a személyes adatok megadása, vagy pedig ingyenesen történik egy marketingstratégia keretében, azzal a várakozással, hogy a fogyasztó később további vagy jobban kidolgozott digitális tartalmat megtestesítő termékeket fog vásárolni. Figyelemmel erre az egyedi piaci struktúrára és arra a tényre, hogy a szolgáltatott digitális tartalom hibái attól függetlenül sérthetik a fogyasztók gazdasági érdekeit, hogy azokat milyen feltételek alapján szolgáltatták, a közös európai adásvételi jog alkalmazása nem függhet attól, hogy az adott digitális tartalomért fizettek-e vételárat. .
  Ilyen esetekben azonban a vásárlót illető jogorvoslatnak a kártérítésre kell korlátozódnia. Másfelől biztosítani kell, hogy a vásárló – az árengedmény kivételével – a jogorvoslati lehetőségek teljes körét igénybe vehesse, még akkor is, ha a digitális tartalom szolgáltatásáért nem köteles fizetni, feltéve, hogy az általa nyújtott ellentételezés, például a személyes adatok megadása vagy az értékesítő számára kereskedelmi értékkel bíró egyéb előny a vételár megfizetésével egyenértékű, mivel az ilyen esetekben a digitális tartalmat valójában nem ingyenesen szolgáltatják. [Mód. 9]

| (19) | A közös európai adásvételi jog által hozzáadott érték maximalizálása érdekében e jog tárgyi hatálya ki kell terjedjen az eladó által nyújtott bizonyos olyan szolgáltatásokra, amelyek közvetlenül és szorosan kapcsolódnak a közös európai adásvételi jog alapján szállított egyedi áruhoz vagy az így szolgáltatott digitális tartalomhoz, és amelyeket a gyakorlatban ugyanabban vagy egy kapcsolódó szerződésben ugyanakkor határoznak meg; ide tartozik nevezetesen az áru vagy a digitális tartalom javítása, karbantartása vagy üzembehelyezése

  üzembe helyezése, illetve a digitális tartalom ideiglenes tárolása a szolgáltató számítástechnikai felhőjében
  . [Mód. 10] |
| --- | --- |

(19)

A közös európai adásvételi jog által hozzáadott érték maximalizálása érdekében e jog tárgyi hatálya ki kell terjedjen az eladó által nyújtott bizonyos olyan szolgáltatásokra, amelyek közvetlenül és szorosan kapcsolódnak a közös európai adásvételi jog alapján szállított egyedi áruhoz vagy az így szolgáltatott digitális tartalomhoz, és amelyeket a gyakorlatban ugyanabban vagy egy kapcsolódó szerződésben ugyanakkor határoznak meg; ide tartozik nevezetesen az áru vagy a digitális tartalom javítása, karbantartása vagy üzembehelyezése

  üzembe helyezése, illetve a digitális tartalom ideiglenes tárolása a szolgáltató számítástechnikai felhőjében
  . [Mód. 10]

| (19a) | A közös európai adásvételi jog egy ugyanazon felek között létrejött másik szerződéshez kapcsolódó nem adásvételi, nem digitális tartalom nyújtásáról vagy kapcsolódó szolgáltatásról szóló szerződésre is alkalmazható. A kapcsolódó szerződésre a megfelelő kollíziós szabály értelmében alkalmazandó vonatkozó nemzeti jog az irányadó. A közös európai adásvételi jog alkalmazható olyan szerződésre is, amely az áru adásvételén, a digitális tartalom szolgáltatásán vagy a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásán túl bármely egyéb elemet is tartalmaz, feltéve, hogy ezek az elemek oszthatóak, és áruk elkülöníthető. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(19a)

A közös európai adásvételi jog egy ugyanazon felek között létrejött másik szerződéshez kapcsolódó nem adásvételi, nem digitális tartalom nyújtásáról vagy kapcsolódó szolgáltatásról szóló szerződésre is alkalmazható. A kapcsolódó szerződésre a megfelelő kollíziós szabály értelmében alkalmazandó vonatkozó nemzeti jog az irányadó. A közös európai adásvételi jog alkalmazható olyan szerződésre is, amely az áru adásvételén, a digitális tartalom szolgáltatásán vagy a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásán túl bármely egyéb elemet is tartalmaz, feltéve, hogy ezek az elemek oszthatóak, és áruk elkülöníthető. [Mód. 11]

| (20) | A közös európai adásvételi jog nem terjedhet ki egyetlen olyan kapcsolódó szerződésre sem, amely révén a vevő harmadik személytől kap árut vagy szolgáltatást. Ez azért nem lenne helyes, mert a harmadik személy nem részese a közös európai adásvételi jog rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó, a szerződő felek közötti megállapodásnak. A harmadik személlyel fennálló kapcsolódó szerződésre az 593/2008/EK és a 864/2007/EK rendelet vagy bármely más vonatkozó kollíziós szabály szerint alkalmazandó nemzeti jog az irányadó. |
| --- | --- |

(20)

A közös európai adásvételi jog nem terjedhet ki egyetlen olyan kapcsolódó szerződésre sem, amely révén a vevő harmadik személytől kap árut vagy szolgáltatást. Ez azért nem lenne helyes, mert a harmadik személy nem részese a közös európai adásvételi jog rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó, a szerződő felek közötti megállapodásnak. A harmadik személlyel fennálló kapcsolódó szerződésre az 593/2008/EK és a 864/2007/EK rendelet vagy bármely más vonatkozó kollíziós szabály szerint alkalmazandó nemzeti jog az irányadó.

| (21) | A fennálló belső piaci és versenyproblémák célzott és arányos kezelése érdekében a közös európai adásvételi jog személyi hatályának azokra a felekre kell összpontosítania, akiket a nemzeti szerződési jogok sokfélesége jelenleg elrettent a külföldi kereskedelmi kapcsolatok létesítésétől, jelentősen hátráltatva ezáltal a határon átnyúló kereskedelmet. Ezért e jognak ki kell terjednie valamennyi vállalkozások közötti ügyletre, és azokra a szerződésekre, amelyeknél legalább a felek egyike a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (5) értelmében – kkv. Ez azonban nem akadályozhatja meg azt, hogy a tagállamok olyan jogszabályokat fogadjanak el, amely a közös európai adásvételi jogot az olyan kereskedők közötti szerződésekre is alkalmazhatóvá teszi, amelyeknek egyike sem kkv. Mindenesetre a vállalkozások közötti ügyletekben a kereskedők teljes szerződési szabadságot élveznek, és ösztönzést kapnak arra, hogy szerződéses feltételeik megfogalmazásakor ötletet merítsenek a közös európai adásvételi jogból. |
| --- | --- |

(21)

A fennálló belső piaci és versenyproblémák célzott és arányos kezelése érdekében a közös európai adásvételi jog személyi hatályának azokra a felekre kell összpontosítania, akiket a nemzeti szerződési jogok sokfélesége jelenleg elrettent a külföldi kereskedelmi kapcsolatok létesítésétől, jelentősen hátráltatva ezáltal a határon átnyúló kereskedelmet. Ezért e jognak ki kell terjednie valamennyi vállalkozások közötti ügyletre, és azokra a szerződésekre, amelyeknél legalább a felek egyike a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (5) értelmében – kkv. Ez azonban nem akadályozhatja meg azt, hogy a tagállamok olyan jogszabályokat fogadjanak el, amely a közös európai adásvételi jogot az olyan kereskedők közötti szerződésekre is alkalmazhatóvá teszi, amelyeknek egyike sem kkv. Mindenesetre a vállalkozások közötti ügyletekben a kereskedők teljes szerződési szabadságot élveznek, és ösztönzést kapnak arra, hogy szerződéses feltételeik megfogalmazásakor ötletet merítsenek a közös európai adásvételi jogból.

| (22) | A szerződő felek

  feleknek a közös európai adásvételi jog alkalmazásáról szóló
  megállapodása elengedhetetlen a közös európai adásvételi jog alkalmazásához. A vállalkozások és a fogyasztók közötti ügyletek során szigorú követelményeket kell támasztani e megállapodással szemben. Mivel a gyakorlatban általában a kereskedő tesz javaslatot a közös európai adásvételi jog alkalmazására, a fogyasztóknak teljes mértékben tudatában kell lenniük annak a ténynek, hogy olyan szabályok alkalmazásába egyeznek bele, amelyek eltérnek a nemzeti jogban már meglévő szabályoktól. Ezért a fogyasztónak a közös európai adásvételi jog alkalmazásába történő beleegyezése csak akkor fogadható el, ha az egy olyan kifejezett nyilatkozat formájában történik, amely elkülönül a szerződés megkötésére vonatkozó megállapodásra vonatkozó jognyilatkozattól. Ezért nem lehetséges a közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó javaslatot a megkötendő szerződés feltételei közé beilleszteni, különösen nem a kereskedő általános szerződési feltételei közé. A kereskedő köteles tartós adathordozón megerősíteni a fogyasztó felé a közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó megállapodást. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(22)

A szerződő felek

  feleknek a közös európai adásvételi jog alkalmazásáról szóló
  megállapodása elengedhetetlen a közös európai adásvételi jog alkalmazásához. A vállalkozások és a fogyasztók közötti ügyletek során szigorú követelményeket kell támasztani e megállapodással szemben. Mivel a gyakorlatban általában a kereskedő tesz javaslatot a közös európai adásvételi jog alkalmazására, a fogyasztóknak teljes mértékben tudatában kell lenniük annak a ténynek, hogy olyan szabályok alkalmazásába egyeznek bele, amelyek eltérnek a nemzeti jogban már meglévő szabályoktól. Ezért a fogyasztónak a közös európai adásvételi jog alkalmazásába történő beleegyezése csak akkor fogadható el, ha az egy olyan kifejezett nyilatkozat formájában történik, amely elkülönül a szerződés megkötésére vonatkozó megállapodásra vonatkozó jognyilatkozattól. Ezért nem lehetséges a közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó javaslatot a megkötendő szerződés feltételei közé beilleszteni, különösen nem a kereskedő általános szerződési feltételei közé. A kereskedő köteles tartós adathordozón megerősíteni a fogyasztó felé a közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó megállapodást. [Mód. 12]

| (23) | A közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó fogyasztói választásnak nem csak tudatosnak kell lennie, hanem megfelelő tájékoztatáson kell alapulnia. A kereskedőnek ezért nem csak fel kell hívnia a fogyasztó figyelmét a közös európai adásvételi jog tervezett alkalmazására, de tájékoztatást is kell nyújtania annak természetéről és legfontosabb jellemzőiről. A kereskedők e feladatát megkönnyítendő, és így elkerülve a szükségtelen adminisztratív terheket, továbbá a fogyasztókkal közölt tájékoztatás egységes szintjének és minőségének biztosításának érdekében a kereskedőknek az e rendeletben előírt – és így az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén könnyen elérhető – szabványos tájékoztatót kell átadniuk a fogyasztóknak. Ha nem lehetséges a tájékoztató átadása a fogyasztó részére, például telefonhívás esetén, vagy amennyiben a kereskedő elmulaszotta átadni a tájékoztatót, akkor a közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó megállapodás mindaddig nem kötelezi a fogyasztót, amíg meg nem kapja a tájékoztatót a megállapodás visszaigazolásával együtt, és amíg ezt követően ki nem nyilvánította a beleegyezését. |
| --- | --- |

(23)

A közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó fogyasztói választásnak nem csak tudatosnak kell lennie, hanem megfelelő tájékoztatáson kell alapulnia. A kereskedőnek ezért nem csak fel kell hívnia a fogyasztó figyelmét a közös európai adásvételi jog tervezett alkalmazására, de tájékoztatást is kell nyújtania annak természetéről és legfontosabb jellemzőiről. A kereskedők e feladatát megkönnyítendő, és így elkerülve a szükségtelen adminisztratív terheket, továbbá a fogyasztókkal közölt tájékoztatás egységes szintjének és minőségének biztosításának érdekében a kereskedőknek az e rendeletben előírt – és így az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén könnyen elérhető – szabványos tájékoztatót kell átadniuk a fogyasztóknak. Ha nem lehetséges a tájékoztató átadása a fogyasztó részére, például telefonhívás esetén, vagy amennyiben a kereskedő elmulaszotta átadni a tájékoztatót, akkor a közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó megállapodás mindaddig nem kötelezi a fogyasztót, amíg meg nem kapja a tájékoztatót a megállapodás visszaigazolásával együtt, és amíg ezt követően ki nem nyilvánította a beleegyezését.

| (23a) | Amennyiben a feleknek a közös európai adásvételi jog alkalmazásáról szóló megállapodása érvénytelen, vagy amennyiben a szabványos tájékoztató biztosítására vonatkozó követelmények nem teljesültek, a vonatkozó kollíziós szabályok szerint alkalmazandó megfelelő nemzeti jognak kell meghatároznia, hogy a szerződés megkötöttnek minősül-e, és milyen feltételek mellett. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(23a)

Amennyiben a feleknek a közös európai adásvételi jog alkalmazásáról szóló megállapodása érvénytelen, vagy amennyiben a szabványos tájékoztató biztosítására vonatkozó követelmények nem teljesültek, a vonatkozó kollíziós szabályok szerint alkalmazandó megfelelő nemzeti jognak kell meghatároznia, hogy a szerződés megkötöttnek minősül-e, és milyen feltételek mellett. [Mód. 13]

| (24) | A közös európai adásvételi jog bizonyos elemei szelektív alkalmazásának elkerülése érdekében – amely megzavarhatná a felek jogai és kötelezettségei közötti egyensúlyt és hátrányosan hathatna a fogyasztóvédelem szintjére – a választásnak a közös európai adásvételi jog egészére ki kell terjednie és nem csak annak bizonyos részeire. |
| --- | --- |

(24)

A közös európai adásvételi jog bizonyos elemei szelektív alkalmazásának elkerülése érdekében – amely megzavarhatná a felek jogai és kötelezettségei közötti egyensúlyt és hátrányosan hathatna a fogyasztóvédelem szintjére – a választásnak a közös európai adásvételi jog egészére ki kell terjednie és nem csak annak bizonyos részeire.

| (25) | Amennyiben egyébként az Egyesült Nemzeteknek az áruk nemzetközi adásvételi szerződéseiről szóló egyezményét kellene alkalmazni a kérdéses szerződésre, akkor a közös európai adásvételi jogra vonatkozó választásnak tartalmaznia kell a szerződő feleknek az egyezmény kizárására vonatkozó megállapodását. |
| --- | --- |

(25)

Amennyiben egyébként az Egyesült Nemzeteknek az áruk nemzetközi adásvételi szerződéseiről szóló egyezményét kellene alkalmazni a kérdéses szerződésre, akkor a közös európai adásvételi jogra vonatkozó választásnak tartalmaznia kell a szerződő feleknek az egyezmény kizárására vonatkozó megállapodását.

| (26) | A közös európai adásvételi jog szabályainak ki kell terjednie a szerződési jog azon kérdéseire, amelyek a közös európai adásvételi jog tárgyi és személyi hatálya alá tartozó szerződéstípusok, különösen az interneten kötött szerződések életciklusa során gyakorlati jelentőséggel bírnak. A felek jogain és kötelezettségein, valamint a szerződésszegés esetén rendelkezésre álló jogorvoslatokon túl, a közös európai adásvételi jognak ezért szabályoznia kell a szerződést megelőző tájékoztatási kötelezettségeket, a szerződés megkötését (beleértve a formai követelményeket is), az elállás jogát és annak jogkövetkezményeit, a szerződés tévedés, csalás, fenyegetés vagy tisztességtelen kihasználás miatti megtámadását és az ilyen megtámadás jogkövetkezményeit, az értelmezést, a szerződés tartalmát és joghatásait, a szerződési feltételek tisztességtelenségének értékelését és annak jogkövetkezményeit, a megtámadás és a felmondás után az eredeti állapot helyreállítását, valamint a jogok elévülését és a jogvesztő határidőket. Szabályoznia kell az alkalmazásából eredő valamennyi kötelezettség és követelmény megszegése esetén rendelkezésre álló szankciókat. |
| --- | --- |

(26)

A közös európai adásvételi jog szabályainak ki kell terjednie a szerződési jog azon kérdéseire, amelyek a közös európai adásvételi jog tárgyi és személyi hatálya alá tartozó szerződéstípusok, különösen az interneten kötött szerződések életciklusa során gyakorlati jelentőséggel bírnak. A felek jogain és kötelezettségein, valamint a szerződésszegés esetén rendelkezésre álló jogorvoslatokon túl, a közös európai adásvételi jognak ezért szabályoznia kell a szerződést megelőző tájékoztatási kötelezettségeket, a szerződés megkötését (beleértve a formai követelményeket is), az elállás jogát és annak jogkövetkezményeit, a szerződés tévedés, csalás, fenyegetés vagy tisztességtelen kihasználás miatti megtámadását és az ilyen megtámadás jogkövetkezményeit, az értelmezést, a szerződés tartalmát és joghatásait, a szerződési feltételek tisztességtelenségének értékelését és annak jogkövetkezményeit, a megtámadás és a felmondás után az eredeti állapot helyreállítását, valamint a jogok elévülését és a jogvesztő határidőket. Szabályoznia kell az alkalmazásából eredő valamennyi kötelezettség és követelmény megszegése esetén rendelkezésre álló szankciókat.

| (27) | A közös európai adásvételi jogban nem szabályozott valamennyi szerződéses és nem szerződéses jellegű kérdés tekintetében annak a nemzeti jognak a közös európai adásvételi jogon kívül eső, korábban meglévő szabályai irányadók, amelyet az 593/2008/EK és a 864/2007/EK rendelet, vagy bármely más vonatkozó kollíziós szabály alapján kell alkalmazni. E kérdések közé tartozik a jogi személyiség, a szerződésnek a cselekvőképesség hiányából eredő érvénytelensége, a szerződés jogszabályba vagy jó erkölcsbe ütközése,
  kivéve, ha a jogszabályba vagy jó erkölcsbe ütközés kérdését a közös európai adásvételi jog szabályozza
  a szerződés nyelvének meghatározása, a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos kérdések, a képviselet, több személy megjelenése a hitelező vagy az adós oldalán, a felek módosulása, beleértve az engedményezést, a beszámítást és az egyesülést, a tulajdonjogi kérdések, beleértve a tulajdon átruházását, a szellemi tulajdonjog és a szerződésen kívüli károkozás joga
  és

  Ezen felül nem tartozik a közös európai adásvételi jog körébe a szerződéses és a szerződésen kívüli felelősségen alapuló párhuzamos követelések együttes érvényesíthetőségének kérdése.
  Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében a közös európai adásvételi jogban világosan meg kell határozni azokat a kérdéseket, amelyeket e jog szabályoz, valamint azokat is, amelyeket nem. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(27)

A közös európai adásvételi jogban nem szabályozott valamennyi szerződéses és nem szerződéses jellegű kérdés tekintetében annak a nemzeti jognak a közös európai adásvételi jogon kívül eső, korábban meglévő szabályai irányadók, amelyet az 593/2008/EK és a 864/2007/EK rendelet, vagy bármely más vonatkozó kollíziós szabály alapján kell alkalmazni. E kérdések közé tartozik a jogi személyiség, a szerződésnek a cselekvőképesség hiányából eredő érvénytelensége, a szerződés jogszabályba vagy jó erkölcsbe ütközése,
  kivéve, ha a jogszabályba vagy jó erkölcsbe ütközés kérdését a közös európai adásvételi jog szabályozza
  a szerződés nyelvének meghatározása, a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos kérdések, a képviselet, több személy megjelenése a hitelező vagy az adós oldalán, a felek módosulása, beleértve az engedményezést, a beszámítást és az egyesülést, a tulajdonjogi kérdések, beleértve a tulajdon átruházását, a szellemi tulajdonjog és a szerződésen kívüli károkozás joga
  és

  Ezen felül nem tartozik a közös európai adásvételi jog körébe a szerződéses és a szerződésen kívüli felelősségen alapuló párhuzamos követelések együttes érvényesíthetőségének kérdése.
  Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében a közös európai adásvételi jogban világosan meg kell határozni azokat a kérdéseket, amelyeket e jog szabályoz, valamint azokat is, amelyeket nem. [Mód. 14]

| (27a) | A közös európai adásvételi jog kiterjed a 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (6)

  (a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelvben) említett tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra, amennyiben átfedésben vannak bizonyos szerződésjogi szabályokkal, köztük különösen azokkal, amelyek olyan tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkoznak, amelyek a szerződés tévedés, csalás, fenyegetés vagy tisztességtelen kihasználás miatti megtámadásához vagy a tájékoztatási kötelezettség megszegésével kapcsolatos jogorvoslatokhoz vezethetnek. A szerződési jog szabályaival átfedésben nem lévő tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok nem tartoznak a közös európai adásvételi jog hatálya alá. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(27a)

A közös európai adásvételi jog kiterjed a 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (6)

  (a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelvben) említett tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra, amennyiben átfedésben vannak bizonyos szerződésjogi szabályokkal, köztük különösen azokkal, amelyek olyan tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkoznak, amelyek a szerződés tévedés, csalás, fenyegetés vagy tisztességtelen kihasználás miatti megtámadásához vagy a tájékoztatási kötelezettség megszegésével kapcsolatos jogorvoslatokhoz vezethetnek. A szerződési jog szabályaival átfedésben nem lévő tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok nem tartoznak a közös európai adásvételi jog hatálya alá. [Mód. 15]

| (28) | A közös európai adásvételi jog nem szabályozhat semmiféle, a szerződési jog körén kívül eső kérdést. Ez a rendelet nem érinti az ilyen kérdésekre vonatkozó uniós vagy nemzeti jogot. Például nem tartozhat a közös európai adásvételi jog körébe az egészségvédelmi, biztonsági vagy környezetvédelmi okból előírt tájékoztatási kötelezettség. Ez a rendelet nem érinti továbbá a 2006/123/EK európai parlamenti és tanács irányelvben foglalt tájékoztatási kötelezettségeket (7). |
| --- | --- |

(28)

A közös európai adásvételi jog nem szabályozhat semmiféle, a szerződési jog körén kívül eső kérdést. Ez a rendelet nem érinti az ilyen kérdésekre vonatkozó uniós vagy nemzeti jogot. Például nem tartozhat a közös európai adásvételi jog körébe az egészségvédelmi, biztonsági vagy környezetvédelmi okból előírt tájékoztatási kötelezettség. Ez a rendelet nem érinti továbbá a 2006/123/EK európai parlamenti és tanács irányelvben foglalt tájékoztatási kötelezettségeket (7).

| (29) | Miután érvényes megállapodás jött létre a közös európai adásvételi jog alkalmazásáról, csak a közös európai adásvételi jog irányadó a hatálya alá tartozó ügyekben. A közös európai adásvételi jogot autonóm módon kell értelmezni, összhangban az uniós jogszabályok értelmezésének kialakult alapelveivel. A közös európai adásvételi jog hatálya alá tartozó, de abban kifejezetten nem rendezett ügyekkel kapcsolatos kérdések kizárólag e jog szabályainak értelmezése útján válaszolhatók meg, bármely egyéb jog igénybevétele nélkül. A közös európai adásvételi jog szabályait az annak alapjául szolgáló célok és elvek, valamint e jog valamennyi rendelkezése alapján kell értelmezni. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(29)

Miután érvényes megállapodás jött létre a közös európai adásvételi jog alkalmazásáról, csak a közös európai adásvételi jog irányadó a hatálya alá tartozó ügyekben. A közös európai adásvételi jogot autonóm módon kell értelmezni, összhangban az uniós jogszabályok értelmezésének kialakult alapelveivel. A közös európai adásvételi jog hatálya alá tartozó, de abban kifejezetten nem rendezett ügyekkel kapcsolatos kérdések kizárólag e jog szabályainak értelmezése útján válaszolhatók meg, bármely egyéb jog igénybevétele nélkül. A közös európai adásvételi jog szabályait az annak alapjául szolgáló célok és elvek, valamint e jog valamennyi rendelkezése alapján kell értelmezni. [Mód. 16]

| (30) | A közös európai adásvételi jogra irányadó alapelv a szerződési szabadság kell, hogy legyen. A felek autonómiája csak akkor és annyiban korlátozható, ha az elengedhetetlen, különösen a fogyasztóvédelem okán. Ha fennáll ilyen ok, a szóban forgó szabályok kötelező jellegét egyértelműen jelezni kell. |
| --- | --- |

(30)

A közös európai adásvételi jogra irányadó alapelv a szerződési szabadság kell, hogy legyen. A felek autonómiája csak akkor és annyiban korlátozható, ha az elengedhetetlen, különösen a fogyasztóvédelem okán. Ha fennáll ilyen ok, a szóban forgó szabályok kötelező jellegét egyértelműen jelezni kell.

| (31) | A jóhiszeműség és a tisztesség
  általános
  elve kell, hogy irányítsa a felek közötti együttműködés módját. Mivel egyes szabályok a jóhiszeműség és a tisztesség alapelve egyedi megnyilvánulásainak minősülnek, ezek elsőbbséget élveznek az alapelvvel szemben. Ezért az alapelv nem használható a felek egyedi szabályokban rögzített egyedi jogai és kötelezettségei módosításának eszközeként. A jóhiszeműség és a tisztesség elvéből eredő konkrét követelményeknek többek között a felek vonatkozó szakértelmétől kell függeniük, és ezért eltérők kell, hogy legyenek a vállalkozások és a fogyasztók közötti, valamint a vállalkozások közötti ügyletek során. Ebben az összefüggésben a kereskedők közötti ügyletekben az érintett konkrét helyzetben helyes kereskedelmi gyakorlatot kell irányadónak tekinteni.
  A jóhiszeműség és a tisztesség általános elvének meg kell határoznia egy olyan magatartási normát, amely biztosítja a becsületes, átlátható és tisztességes kapcsolatot. Miközben kizárja, hogy egy adott fél egy egyébként a rendelkezésére álló jogot, jogorvoslatot vagy védekezést gyakoroljon vagy ezekre támaszkodjon, ezen elv önmagában nem eredményez általános kártérítési jogosultságot. A közös európai adásvételi jognak a jóhiszeműség és a tisztesség általános elvének egyedi megnyilvánulásait képező szabályai, mint a csalás miatti megszűnés vagy egy implicit feltétel által létrehozott kötelezettség teljesítésének elmulasztása kártérítési jogot idézhetnek elő, ám csak kifejezetten egyedi esetekben. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(31)

A jóhiszeműség és a tisztesség
  általános
  elve kell, hogy irányítsa a felek közötti együttműködés módját. Mivel egyes szabályok a jóhiszeműség és a tisztesség alapelve egyedi megnyilvánulásainak minősülnek, ezek elsőbbséget élveznek az alapelvvel szemben. Ezért az alapelv nem használható a felek egyedi szabályokban rögzített egyedi jogai és kötelezettségei módosításának eszközeként. A jóhiszeműség és a tisztesség elvéből eredő konkrét követelményeknek többek között a felek vonatkozó szakértelmétől kell függeniük, és ezért eltérők kell, hogy legyenek a vállalkozások és a fogyasztók közötti, valamint a vállalkozások közötti ügyletek során. Ebben az összefüggésben a kereskedők közötti ügyletekben az érintett konkrét helyzetben helyes kereskedelmi gyakorlatot kell irányadónak tekinteni.
  A jóhiszeműség és a tisztesség általános elvének meg kell határoznia egy olyan magatartási normát, amely biztosítja a becsületes, átlátható és tisztességes kapcsolatot. Miközben kizárja, hogy egy adott fél egy egyébként a rendelkezésére álló jogot, jogorvoslatot vagy védekezést gyakoroljon vagy ezekre támaszkodjon, ezen elv önmagában nem eredményez általános kártérítési jogosultságot. A közös európai adásvételi jognak a jóhiszeműség és a tisztesség általános elvének egyedi megnyilvánulásait képező szabályai, mint a csalás miatti megszűnés vagy egy implicit feltétel által létrehozott kötelezettség teljesítésének elmulasztása kártérítési jogot idézhetnek elő, ám csak kifejezetten egyedi esetekben. [Mód. 17]

| (32) | A közös európai adásvételi jognak – lehetőség szerint, és ha az a felek jogos érdekeit figyelembe véve helyénvaló – az érvényes szerződés védelmét kell céloznia. |
| --- | --- |

(32)

A közös európai adásvételi jognak – lehetőség szerint, és ha az a felek jogos érdekeit figyelembe véve helyénvaló – az érvényes szerződés védelmét kell céloznia.

| (33) | A közös európai adásvételi jognak a szerződésszegés esetén rendelkezésre álló jogorvoslatok meghatározása és érvényesítése terén kiegyensúlyozott megoldásokra kell törekednie, figyelemmel a felek jogos érdekeire. A vállalkozások és a fogyasztók közötti szerződésekben a jogorvoslati rendszernek tükröznie kell azt a tényt, hogy az áru, a digitális tartalom vagy a szolgáltatás hibája a kereskedő felelősségi körébe tartozik. |
| --- | --- |

(33)

A közös európai adásvételi jognak a szerződésszegés esetén rendelkezésre álló jogorvoslatok meghatározása és érvényesítése terén kiegyensúlyozott megoldásokra kell törekednie, figyelemmel a felek jogos érdekeire. A vállalkozások és a fogyasztók közötti szerződésekben a jogorvoslati rendszernek tükröznie kell azt a tényt, hogy az áru, a digitális tartalom vagy a szolgáltatás hibája a kereskedő felelősségi körébe tartozik.

| (34) | A Bizottság a vonatkozó jogerős határozatokat tartalmazó adatbázist hoz létre annak érdekében, hogy az Európai Unió Bírósága és a nemzeti bíróságok közös európai adásvételi jogot értelmező ítélkezési gyakorlatához, valamint e rendelet egyéb szabályaihoz való nyilvános hozzáférés biztosítása útján növelje a jogbiztonságot. E feladat ellátásának lehetővé tétele érdekében a tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az ilyen nemzeti ítéleteket gyorsan közöljék a Bizottsággal. .
  Könnyen hozzáférhető, teljes mértékben rendszerezett és könnyen kereshető adatbázist kell létrehozni. Az ítéletekkel szembeni, különféle Unión belüli megközelítésekből eredő problémák kiküszöbölése, valamint az adatbázis hatékony és gazdaságos működtetésének lehetővé tétele érdekében az ítéleteket az azokat kísérő szabványos összefoglalás útján kell közölni. Az összefoglalásnak tömörnek kell lennie, könnyen hozzáférhetővé téve azt. Az összefoglalásnak a közölt ítélet fő elemeinek megfelelően a következő öt szakaszból kell állnia: a tárgyalt ügy és a közös európai adásvételi jog vonatkozó cikke; a tényállás rövid összefoglalása; a főbb érvek rövid összefoglalása; a határozat; valamint a határozat indokolása, az alapelv egyértelmű megállapításával. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság a vonatkozó jogerős határozatokat tartalmazó adatbázist hoz létre annak érdekében, hogy az Európai Unió Bírósága és a nemzeti bíróságok közös európai adásvételi jogot értelmező ítélkezési gyakorlatához, valamint e rendelet egyéb szabályaihoz való nyilvános hozzáférés biztosítása útján növelje a jogbiztonságot. E feladat ellátásának lehetővé tétele érdekében a tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az ilyen nemzeti ítéleteket gyorsan közöljék a Bizottsággal. .
  Könnyen hozzáférhető, teljes mértékben rendszerezett és könnyen kereshető adatbázist kell létrehozni. Az ítéletekkel szembeni, különféle Unión belüli megközelítésekből eredő problémák kiküszöbölése, valamint az adatbázis hatékony és gazdaságos működtetésének lehetővé tétele érdekében az ítéleteket az azokat kísérő szabványos összefoglalás útján kell közölni. Az összefoglalásnak tömörnek kell lennie, könnyen hozzáférhetővé téve azt. Az összefoglalásnak a közölt ítélet fő elemeinek megfelelően a következő öt szakaszból kell állnia: a tárgyalt ügy és a közös európai adásvételi jog vonatkozó cikke; a tényállás rövid összefoglalása; a főbb érvek rövid összefoglalása; a határozat; valamint a határozat indokolása, az alapelv egyértelmű megállapításával. [Mód. 18]

| (34a) | A közös európai adásvételi joghoz fűzött magyarázat hasznos eszköz lehet, mivel egyértelművé teheti e jogot, és iránymutatást adhat hozzá. A magyarázatnak a közös európai adásvételi jog cikkeinek világos és átfogó szövegmagyarázatával kell szolgálnia, amely adott esetben kiegészül az egyes cikkeket alátámasztó szakpolitikai döntési lehetőségek kifejtésével. E lehetőségek világos kifejtése lehetővé tenné a tagállamok bíróságai számára a közös európai adásvételi jog megfelelő értelmezését és alkalmazását, valamint az esetleges hiányosságok megszüntetését. Ily módon elősegíti a közös európai adásvételi jog következetes, egységes alkalmazásának kialakítását. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia egy ilyen magyarázat biztosításának lehetőségeit. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(34a)

A közös európai adásvételi joghoz fűzött magyarázat hasznos eszköz lehet, mivel egyértelművé teheti e jogot, és iránymutatást adhat hozzá. A magyarázatnak a közös európai adásvételi jog cikkeinek világos és átfogó szövegmagyarázatával kell szolgálnia, amely adott esetben kiegészül az egyes cikkeket alátámasztó szakpolitikai döntési lehetőségek kifejtésével. E lehetőségek világos kifejtése lehetővé tenné a tagállamok bíróságai számára a közös európai adásvételi jog megfelelő értelmezését és alkalmazását, valamint az esetleges hiányosságok megszüntetését. Ily módon elősegíti a közös európai adásvételi jog következetes, egységes alkalmazásának kialakítását. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia egy ilyen magyarázat biztosításának lehetőségeit. [Mód. 19]

| (34b) | A határon átnyúló kereskedelem további akadálya a hatékony és megfizethető jogorvoslati eljárásokhoz való hozzáférés hiánya. Ezért a közös adásvételi jog alapján szerződést kötő fogyasztóknak és kereskedőknek fontolóra kell venniük annak lehetőségét, hogy a szerződésből eredő jogvitákat a 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (8)

  4. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerinti meglévő alternatív vitarendezési szervezet elé utalják. Ez semmilyen formában nem érintheti a felek azon lehetőségét, hogy az illetékes bíróságokon eljárást kezdeményezzenek anélkül, hogy először alternatív vitarendezéshez folyamodnának. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(34b)

A határon átnyúló kereskedelem további akadálya a hatékony és megfizethető jogorvoslati eljárásokhoz való hozzáférés hiánya. Ezért a közös adásvételi jog alapján szerződést kötő fogyasztóknak és kereskedőknek fontolóra kell venniük annak lehetőségét, hogy a szerződésből eredő jogvitákat a 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (8)

  4. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerinti meglévő alternatív vitarendezési szervezet elé utalják. Ez semmilyen formában nem érintheti a felek azon lehetőségét, hogy az illetékes bíróságokon eljárást kezdeményezzenek anélkül, hogy először alternatív vitarendezéshez folyamodnának. [Mód. 20]

| (34c) | A közös európai adásvételi jog alkalmazásának elősegítése érdekében a Bizottságnak munkálkodnia kell az európai szerződési mintafeltételek kidolgozásán egy olyan munkacsoport segítségével, amelyet elsősorban a fogyasztókat és a vállalkozókat képviselő csoportok alkotnak, valamint tudósok, illetve gyakorló szakemberek támogatnak. A szerződési mintafeltételek hasznosan kiegészíthetik a közös adásvételi jog szabályait egy adott szerződés egyedi jellemzőinek leírása során, és figyelembe vehetik a kérdéses kereskedelmi ágazat sajátosságait. Egyúttal választ kell adniuk az érdekelt felek igényeire, és le kell vonniuk a tanulságokat a közös európai adásvételi jog alkalmazása során szerzett első gyakorlati tapasztalatokból. A szerződési mintafeltételeket a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátani, mivel azok hozzáadott értéket jelenthetnek azon kereskedők számára, akik úgy döntenek, hogy a közös európai adásvételi jog alkalmazásával kötnek határokon átnyúló szerződéseket. Annak érdekében, hogy e szerződési mintafeltételek eredményesen kiegészítsék a közös európai adásvételi jogot, a bizottsági munkát a lehető leghamarabb el kell kezdeni. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(34c)

A közös európai adásvételi jog alkalmazásának elősegítése érdekében a Bizottságnak munkálkodnia kell az európai szerződési mintafeltételek kidolgozásán egy olyan munkacsoport segítségével, amelyet elsősorban a fogyasztókat és a vállalkozókat képviselő csoportok alkotnak, valamint tudósok, illetve gyakorló szakemberek támogatnak. A szerződési mintafeltételek hasznosan kiegészíthetik a közös adásvételi jog szabályait egy adott szerződés egyedi jellemzőinek leírása során, és figyelembe vehetik a kérdéses kereskedelmi ágazat sajátosságait. Egyúttal választ kell adniuk az érdekelt felek igényeire, és le kell vonniuk a tanulságokat a közös európai adásvételi jog alkalmazása során szerzett első gyakorlati tapasztalatokból. A szerződési mintafeltételeket a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátani, mivel azok hozzáadott értéket jelenthetnek azon kereskedők számára, akik úgy döntenek, hogy a közös európai adásvételi jog alkalmazásával kötnek határokon átnyúló szerződéseket. Annak érdekében, hogy e szerződési mintafeltételek eredményesen kiegészítsék a közös európai adásvételi jogot, a bizottsági munkát a lehető leghamarabb el kell kezdeni. [Mód. 21]

| (35) | Továbbá, ötévnyi működés után indokolt felülvizsgálni a közös európai adásvételi jognak vagy e rendelet bármely más rendelkezésének alkalmazását. A felülvizsgálatnak többek között figyelembe kell vennie a vállalkozások közötti szerződések tekintetében a hatály

  a tulajdonjog-fenntartási kikötésekkel kapcsolatos
  további kiterjesztésének

  szabályok bevezetésének
  szükségességét, és a digitális tartalom, valamint az uniós vívmányok jövőbeni fejlődése tekintetében megvalósuló piaci és technológiai fejlődést.
  Emellett különös megfontolást érdemel az a kérdés, hogy a hatálynak a távollevők között kötött szerződésekre és különösen az online szerződésekre való korlátozása továbbra is megfelelő-e, vagy megvalósítható a hatály bővítése, az üzlethelyiségben kötött szerződéseket is ideértve. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(35)

Továbbá, ötévnyi működés után indokolt felülvizsgálni a közös európai adásvételi jognak vagy e rendelet bármely más rendelkezésének alkalmazását. A felülvizsgálatnak többek között figyelembe kell vennie a vállalkozások közötti szerződések tekintetében a hatály

  a tulajdonjog-fenntartási kikötésekkel kapcsolatos
  további kiterjesztésének

  szabályok bevezetésének
  szükségességét, és a digitális tartalom, valamint az uniós vívmányok jövőbeni fejlődése tekintetében megvalósuló piaci és technológiai fejlődést.
  Emellett különös megfontolást érdemel az a kérdés, hogy a hatálynak a távollevők között kötött szerződésekre és különösen az online szerződésekre való korlátozása továbbra is megfelelő-e, vagy megvalósítható a hatály bővítése, az üzlethelyiségben kötött szerződéseket is ideértve. [Mód. 22]

| (36) | Mivel ennek a rendeletnek a célját – nevezetesen azt, hogy a határon átnyúló ügyletek során az egész Unióban alkalmazható egységes szerződési jogi szabályok rendelkezésre bocsátásával hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, így ez az Unió szintjén jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(36)

Mivel ennek a rendeletnek a célját – nevezetesen azt, hogy a határon átnyúló ügyletek során az egész Unióban alkalmazható egységes szerződési jogi szabályok rendelkezésre bocsátásával hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, így ez az Unió szintjén jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (37) | Ez a rendelet tiszteletben tartja mindazokat az alapjogokat és tekintettel van azokra az elvekre, amelyeket különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája ismer el, ezen belül annak 16., 38. és 47. cikke, |
| --- | --- |

(37)

Ez a rendelet tiszteletben tartja mindazokat az alapjogokat és tekintettel van azokra az elvekre, amelyeket különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája ismer el, ezen belül annak 16., 38. és 47. cikke,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

Tartalomjegyzék

   (*1)

[Mód. 23]

I. cím

Általános rendelkezések [Mód. 24]

-I. rész:
   A jogi eszköz alkalmazása [Mód. 25]

1. cikk

Cél és tárgy

1.   Ennek a rendeletnek az a célja, hogy javítsa a belső piac létrehozásának és működésének feltételeit azáltal, hogy
  az egyes tagállamok jogrendjén belül
  elérhetővé teszi a szerződési jog szabályainak az II. Címben megállapított egységes rendszerét (a továbbiakban: a közös európai adásvételi jog). Ezek a szabályok a szerződő felek megállapodása esetén áru adásvételére, digitális tartalom szolgáltatására, illetve az ezekhez kapcsolódó szolgáltatásra irányuló határon átnyúló ,
  távolból, különösen online lebonyolított
  ügyleteknél használhatók. [Mód. 26]

2.   Ez a rendelet lehetővé teszi a kereskedők
  , különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k)
  számára, hogy minden határon átnyúló ügyletük során közös szabályokra támaszkodhassanak és ugyanazokat a szerződési feltételeket alkalmazhassák, ezáltal csökkenti a szükségtelen költségeket, és egyidejűleg magas szintű jogbiztonságot teremt. [Mód. 27]

3.   A kereskedők és a fogyasztók közötti szerződésekkel kapcsolatban ez a rendelet a fogyasztóvédelmi szabályok átfogó rendszerét tartalmazza a fogyasztók magas szintű védelmének biztosítása érdekében, a fogyasztók belső piacba vetett bizalmának növelése és a határokon átnyúló fogyasztói vásárlások ösztönzése céljából.

2. cikk

Meghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

| a) | „szerződés”: olyan megállapodás, amelynek célja kötelezettségek létrehozása vagy más joghatások kiváltása; |
| --- | --- |

a)

„szerződés”: olyan megállapodás, amelynek célja kötelezettségek létrehozása vagy más joghatások kiváltása;

| b) | „jóhiszeműség és tisztesség”: olyan magatartásforma, amelyre az őszinteség, a nyíltság és az adott ügyletben, illetve jogviszonyban részes másik fél érdekeinek figyelembe vétele jellemző;
  [Mód. 28] |
| --- | --- |

b)

„jóhiszeműség és tisztesség”: olyan magatartásforma, amelyre az őszinteség, a nyíltság és az adott ügyletben, illetve jogviszonyban részes másik fél érdekeinek figyelembe vétele jellemző;
  [Mód. 28]

| c) | „hátrány”: vagyoni hátrány és nem vagyoni hátrány, ez utóbbi alatt értve a fájdalmat és szenvedést. Nem minősülnek hátránynak a nem vagyoni hátrány olyan egyéb formái, mint az életminőség romlása és a jog élvezetének csökkenése;
  [Mód. 29] |
| --- | --- |

c)

„hátrány”: vagyoni hátrány és nem vagyoni hátrány, ez utóbbi alatt értve a fájdalmat és szenvedést. Nem minősülnek hátránynak a nem vagyoni hátrány olyan egyéb formái, mint az életminőség romlása és a jog élvezetének csökkenése;
  [Mód. 29]

| d) | „általános szerződési feltételek”: olyan szerződési feltételek, amelyeket előzetesen, különböző felekkel kötendő több ügylet tekintetében határoztak meg, és amelyeket a felek a közös európai adásvételi jog 7. cikke értelmében egyedileg nem tárgyaltak meg.
  [Mód. 30] |
| --- | --- |

d)

„általános szerződési feltételek”: olyan szerződési feltételek, amelyeket előzetesen, különböző felekkel kötendő több ügylet tekintetében határoztak meg, és amelyeket a felek a közös európai adásvételi jog 7. cikke értelmében egyedileg nem tárgyaltak meg.
  [Mód. 30]

| e) | „kereskedő”: olyan természetes
  személy
  vagy
  olyan – akár magán-, akár köztulajdonban álló –
  jogi személy, aki
  vagy amely a szerződések vonatkozásában
  kereskedelmi, üzleti, kézműipari vagy szakmai tevékenységével összefüggő célok érdekében jár el; [Mód. 31] |
| --- | --- |

e)

„kereskedő”: olyan természetes
  személy
  vagy
  olyan – akár magán-, akár köztulajdonban álló –
  jogi személy, aki
  vagy amely a szerződések vonatkozásában
  kereskedelmi, üzleti, kézműipari vagy szakmai tevékenységével összefüggő célok érdekében jár el; [Mód. 31]

| f) | „fogyasztó”: olyan természetes személy, aki kereskedelmi, üzleti, kézműipari vagy szakmai tevékenységén kívül eső célok érdekében jár el;
  amennyiben a szerződést részben a személy szakmájába tartozó, részben pedig azon kívül eső célból kötik, és a kereskedési cél annyira korlátozott, hogy a teljesítés egésze szempontjából nem elsődleges, az adott személy szintén fogyasztónak tekintendő; [Mód. 32] |
| --- | --- |

f)

„fogyasztó”: olyan természetes személy, aki kereskedelmi, üzleti, kézműipari vagy szakmai tevékenységén kívül eső célok érdekében jár el;
  amennyiben a szerződést részben a személy szakmájába tartozó, részben pedig azon kívül eső célból kötik, és a kereskedési cél annyira korlátozott, hogy a teljesítés egésze szempontjából nem elsődleges, az adott személy szintén fogyasztónak tekintendő; [Mód. 32]

| fa) | „szolgáltatást nyújtó fél”: áru eladója vagy digitális tartalom szolgáltatója, aki vállalja, hogy a vásárló részére az adott áruhoz vagy digitális tartalomhoz kapcsolódó szolgáltatást nyújt; [Mód. 33] |
| --- | --- |

fa)

„szolgáltatást nyújtó fél”: áru eladója vagy digitális tartalom szolgáltatója, aki vállalja, hogy a vásárló részére az adott áruhoz vagy digitális tartalomhoz kapcsolódó szolgáltatást nyújt; [Mód. 33]

| fb) | „megrendelő”: olyan személy, aki kapcsolódó szolgáltatást vesz; [Mód. 34] |
| --- | --- |

fb)

„megrendelő”: olyan személy, aki kapcsolódó szolgáltatást vesz; [Mód. 34]

| fc) | „hitelező”: olyan személy aki jogosult egy másik személy – az adós – számára pénzügyi vagy nem pénzügyi kötelezettséget teljesíteni; [Mód. 35] |
| --- | --- |

fc)

„hitelező”: olyan személy aki jogosult egy másik személy – az adós – számára pénzügyi vagy nem pénzügyi kötelezettséget teljesíteni; [Mód. 35]

| fd) | „adós”: olyan személy, akit pénzügyi vagy nem pénzügyi kötelezettség terhel egy másik személlyel – a hitelezővel – szemben; [Mód. 36] |
| --- | --- |

fd)

„adós”: olyan személy, akit pénzügyi vagy nem pénzügyi kötelezettség terhel egy másik személlyel – a hitelezővel – szemben; [Mód. 36]

| fe) | „jóhiszeműség és tisztesség”: olyan magatartásforma, amelyre az őszinteség, a nyíltság és – amennyiben megvalósítható – az adott ügyletben, illetve jogviszonyban részes másik fél érdekeinek figyelembe vétele jellemző; [Mód. 37] |
| --- | --- |

fe)

„jóhiszeműség és tisztesség”: olyan magatartásforma, amelyre az őszinteség, a nyíltság és – amennyiben megvalósítható – az adott ügyletben, illetve jogviszonyban részes másik fél érdekeinek figyelembe vétele jellemző; [Mód. 37]

| ff) | „általános szerződési feltételek”: olyan szerződési feltételek, amelyeket előzetesen, különböző felekkel kötendő több ügylet tekintetében határoztak meg, és amelyeket a felek a közös európai adásvételi jog 7. cikke értelmében egyedileg nem tárgyaltak meg. [Mód. 38] |
| --- | --- |

ff)

„általános szerződési feltételek”: olyan szerződési feltételek, amelyeket előzetesen, különböző felekkel kötendő több ügylet tekintetében határoztak meg, és amelyeket a felek a közös európai adásvételi jog 7. cikke értelmében egyedileg nem tárgyaltak meg. [Mód. 38]

| fg) | „hátrány”: vagyoni hátrány és nem vagyoni hátrány, ez utóbbi alatt értve a fájdalmat és szenvedést. Nem minősülnek hátránynak a nem vagyoni hátrány olyan egyéb formái, mint az életminőség romlása és a jog élvezetének csökkenése; [Mód. 39] |
| --- | --- |

fg)

„hátrány”: vagyoni hátrány és nem vagyoni hátrány, ez utóbbi alatt értve a fájdalmat és szenvedést. Nem minősülnek hátránynak a nem vagyoni hátrány olyan egyéb formái, mint az életminőség romlása és a jog élvezetének csökkenése; [Mód. 39]

| g) | „kártérítés”: olyan pénzösszeg, amelyre valamely személy hátrány, sérülés vagy kár ellentételezése címén jogosult lehet. |
| --- | --- |

g)

„kártérítés”: olyan pénzösszeg, amelyre valamely személy hátrány, sérülés vagy kár ellentételezése címén jogosult lehet.

| ga) | „kötelező szabály”: olyan rendelkezés, amelynek alkalmazását a felek nem zárhatják ki, attól nem térhetnek el, vagy nem módosíthatják annak joghatását; [Mód. 40] |
| --- | --- |

ga)

„kötelező szabály”: olyan rendelkezés, amelynek alkalmazását a felek nem zárhatják ki, attól nem térhetnek el, vagy nem módosíthatják annak joghatását; [Mód. 40]

| gb) | „kötelezettség”: olyan teljesítési kötelezettség, amellyel a jogviszony egyik részes fele tartozik a másik félnek, [Mód. 41] |
| --- | --- |

gb)

„kötelezettség”: olyan teljesítési kötelezettség, amellyel a jogviszony egyik részes fele tartozik a másik félnek, [Mód. 41]

| gc) | „kifejezett”: valamely nyilatkozat vagy megállapodás tekintetében azt jelenti, hogy a nyilatkozatra vagy megállapodásra más nyilatkozatoktól vagy megállapodásoktól függetlenül, aktív és egyértelmű magatartás révén került sor, többek között egy négyzet megjelölésével, egy gomb aktiválásával vagy más hasonló funkció segítségével; és amelynek kikényszerítésére a másik fél jogosult; [Mód. 42] |
| --- | --- |

gc)

„kifejezett”: valamely nyilatkozat vagy megállapodás tekintetében azt jelenti, hogy a nyilatkozatra vagy megállapodásra más nyilatkozatoktól vagy megállapodásoktól függetlenül, aktív és egyértelmű magatartás révén került sor, többek között egy négyzet megjelölésével, egy gomb aktiválásával vagy más hasonló funkció segítségével; és amelynek kikényszerítésére a másik fél jogosult; [Mód. 42]

| h) | „áru”: bármilyen birtokba vehető ingó dolog; kivéve az alábbiakat:






  i. | a villamos energia és a földgáz, valamint |
| --- | --- | --- |

h)

„áru”: bármilyen birtokba vehető ingó dolog; kivéve az alábbiakat:

i.

a villamos energia és a földgáz, valamint

| ii. | a víz és a gáz egyéb típusai, kivéve, ha ezeket korlátozott térfogatban vagy meghatározott mennyiségben ajánlják fel értékesítésre; |
| --- | --- |

ii.

a víz és a gáz egyéb típusai, kivéve, ha ezeket korlátozott térfogatban vagy meghatározott mennyiségben ajánlják fel értékesítésre;

| i) | „ár”: olyan pénzösszeg, amelyet valamely értékesített áruért, szolgáltatott digitális tartalomért vagy nyújtott kapcsolódó szolgáltatásért cserébe kell fizetni; |
| --- | --- |

i)

„ár”: olyan pénzösszeg, amelyet valamely értékesített áruért, szolgáltatott digitális tartalomért vagy nyújtott kapcsolódó szolgáltatásért cserébe kell fizetni;

| j) | „digitális tartalom”: digitális formában előállított és szolgáltatot adat, tekintet nélkül arra, hogy ez a vevő által megadott jellemzők szerint történik-e, ideértve az alábbiakat: mozgókép, hanganyag, kép vagy írott digitális tartalom; digitális játékok; szoftverek; valamint a meglévő hardver vagy szoftver személyre szabását lehetővé tevő digitális tartalom; és kivételt képeznek az alábbiak:






  i. | pénzügyi szolgáltatások, ideértve az online banki szolgáltatásokat; |
| --- | --- | --- |

j)

„digitális tartalom”: digitális formában előállított és szolgáltatot adat, tekintet nélkül arra, hogy ez a vevő által megadott jellemzők szerint történik-e, ideértve az alábbiakat: mozgókép, hanganyag, kép vagy írott digitális tartalom; digitális játékok; szoftverek; valamint a meglévő hardver vagy szoftver személyre szabását lehetővé tevő digitális tartalom; és kivételt képeznek az alábbiak:

i.

pénzügyi szolgáltatások, ideértve az online banki szolgáltatásokat;

| ii. | elektronikus formában nyújtott jogi vagy pénzügyi tanácsadás; |
| --- | --- |

ii.

elektronikus formában nyújtott jogi vagy pénzügyi tanácsadás;

| iii. | elektronikus egészségügyi szolgáltatások; |
| --- | --- |

iii.

elektronikus egészségügyi szolgáltatások;

| iv. | elektronikus kommunikációs szolgáltatások és hálózatok, valamint a kapcsolódó létesítmények és szolgáltatások; |
| --- | --- |

iv.

elektronikus kommunikációs szolgáltatások és hálózatok, valamint a kapcsolódó létesítmények és szolgáltatások;

| v. | szerencsejáték; |
| --- | --- |

v.

szerencsejáték;

| vi. | új digitális tartalom létrehozása és meglevő digitális tartalom módosítása fogyasztók által, vagy más felhasználók alkotásaival történő bármely kölcsönhatás útján; |
| --- | --- |

vi.

új digitális tartalom létrehozása és meglevő digitális tartalom módosítása fogyasztók által, vagy más felhasználók alkotásaival történő bármely kölcsönhatás útján;

| k) | „adásvételi szerződés”: bármely olyan szerződés, amelynek alapján a kereskedő (az eladó) más személy (a vevő) részére az áru tulajdonjogát átruházza vagy erre kötelezettséget vállal, a vevő pedig megfizeti az árat vagy vállalja annak megfizetését; ide értendő az olyan szerződés is, amelynek tárgya áru legyártása vagy előállítása, ugyanakkor nem minősülnek adásvételi szerződésnek a végrehajtás során történő adásvételre irányuló szerződések, illetve az egyéb módon közhatalom gyakorlása útján létrejövő szerződések; |
| --- | --- |

k)

„adásvételi szerződés”: bármely olyan szerződés, amelynek alapján a kereskedő (az eladó) más személy (a vevő) részére az áru tulajdonjogát átruházza vagy erre kötelezettséget vállal, a vevő pedig megfizeti az árat vagy vállalja annak megfizetését; ide értendő az olyan szerződés is, amelynek tárgya áru legyártása vagy előállítása, ugyanakkor nem minősülnek adásvételi szerződésnek a végrehajtás során történő adásvételre irányuló szerződések, illetve az egyéb módon közhatalom gyakorlása útján létrejövő szerződések;

| l) | „fogyasztói adásvételi szerződés”: olyan adásvételi szerződés, amelyben az eladó egy kereskedő, a vevő pedig egy fogyasztó; |
| --- | --- |

l)

„fogyasztói adásvételi szerződés”: olyan adásvételi szerződés, amelyben az eladó egy kereskedő, a vevő pedig egy fogyasztó;

| m) | „kapcsolódó szolgáltatás”: áruhoz vagy digitális tartalomhoz kapcsolódó bármely szolgáltatás,
  többek között a tárolás vagy bármilyen egyéb feldolgozás,
  ideértve a beszerelést, a karbantartást,
  illetve
  a javítást vagy bármilyen egyéb feldolgozást, amelyet az adásvételi szerződés, a digitális tartalom nyújtásáról szóló szerződés, vagy az ezek megkötésével egy időben kötött külön, kapcsolódó szolgáltatásra irányuló szerződés alapján az áru eladója vagy a digitális tartalom szolgáltatója nyújt;
  illetve amelyet – akár csak opcióként – az adásvételi szerződés vagy a digitális tartalom nyújtásáról szóló szerződés szabályoz
  ; kivételt képeznek az alábbiak: [Mód. 44]







  i. | szállítási szolgáltatások, |
| --- | --- | --- |

m)

„kapcsolódó szolgáltatás”: áruhoz vagy digitális tartalomhoz kapcsolódó bármely szolgáltatás,
  többek között a tárolás vagy bármilyen egyéb feldolgozás,
  ideértve a beszerelést, a karbantartást,
  illetve
  a javítást vagy bármilyen egyéb feldolgozást, amelyet az adásvételi szerződés, a digitális tartalom nyújtásáról szóló szerződés, vagy az ezek megkötésével egy időben kötött külön, kapcsolódó szolgáltatásra irányuló szerződés alapján az áru eladója vagy a digitális tartalom szolgáltatója nyújt;
  illetve amelyet – akár csak opcióként – az adásvételi szerződés vagy a digitális tartalom nyújtásáról szóló szerződés szabályoz
  ; kivételt képeznek az alábbiak: [Mód. 44]

i.

szállítási szolgáltatások,

| ii. | képzési szolgáltatások, [Mód. 45] |
| --- | --- |

ii.

képzési szolgáltatások, [Mód. 45]

| iii. | távközlési támogató szolgáltatások; valamint |
| --- | --- |

iii.

távközlési támogató szolgáltatások; valamint

| iv. | a pénzügyi szolgáltatások,
  , ideértve a fizetési szolgáltatásokat és az elektronikus pénz kibocsátását, valamint az akár árukra, akár digitális tartalmakra vagy másra vonatkozó bármiféle biztosítást
  ; [Mód. 46] |
| --- | --- |

iv.

a pénzügyi szolgáltatások,
  , ideértve a fizetési szolgáltatásokat és az elektronikus pénz kibocsátását, valamint az akár árukra, akár digitális tartalmakra vagy másra vonatkozó bármiféle biztosítást
  ; [Mód. 46]

| n) | „szolgáltatást nyújtó fél”: áru eladója vagy digitális tartalom szolgáltatója, aki vállalja, hogy a vásárló részére az adott áruhoz vagy digitális tartalomhoz kapcsolódó szolgáltatást nyújt.
  [Mód. 47] |
| --- | --- |

n)

„szolgáltatást nyújtó fél”: áru eladója vagy digitális tartalom szolgáltatója, aki vállalja, hogy a vásárló részére az adott áruhoz vagy digitális tartalomhoz kapcsolódó szolgáltatást nyújt.
  [Mód. 47]

| o) | „megrendelő”: olyan személy, aki kapcsolódó szolgáltatást vesz;
  [Mód. 48] |
| --- | --- |

o)

„megrendelő”: olyan személy, aki kapcsolódó szolgáltatást vesz;
  [Mód. 48]

| p) | „távollevők között kötött szerződés”: kereskedő és fogyasztó
  vagy másik kereskedő
  közötti bármely olyan, távollevők közötti szervezett értékesítési rendszer alapján létrejött szerződés, amely a kereskedő és a fogyasztó, illetve amennyiben a kereskedő jogi személy, a kereskedőt képviselő természetes személy és a fogyasztó
  vagy másik kereskedő
  egyidejű fizikai jelenléte nélkül jött létre egy vagy több távközlési eszköznek a szerződés megkötésének időpontjáig bezárólag történő kizárólagos használatával; [Mód. 49] |
| --- | --- |

p)

„távollevők között kötött szerződés”: kereskedő és fogyasztó
  vagy másik kereskedő
  közötti bármely olyan, távollevők közötti szervezett értékesítési rendszer alapján létrejött szerződés, amely a kereskedő és a fogyasztó, illetve amennyiben a kereskedő jogi személy, a kereskedőt képviselő természetes személy és a fogyasztó
  vagy másik kereskedő
  egyidejű fizikai jelenléte nélkül jött létre egy vagy több távközlési eszköznek a szerződés megkötésének időpontjáig bezárólag történő kizárólagos használatával; [Mód. 49]

| q) | „üzlethelyiségen kívül kötött szerződés”: kereskedő és fogyasztó között létrejött bármely olyan szerződés, amelynek:








  i. | megkötésekor a kereskedő – vagy amennyiben a kereskedő jogi személy, a kereskedőt képviselő természetes személy – és a fogyasztó egyidejűleg fizikailag jelen vannak egy olyan helyszínen, amely nem azonos a kereskedő üzlethelyiségével, vagy amelyet a fogyasztó ugyanilyen körülmények között tett ajánlata alapján kötöttek meg; vagy |
| --- | --- | --- |

q)

„üzlethelyiségen kívül kötött szerződés”: kereskedő és fogyasztó között létrejött bármely olyan szerződés, amelynek:

i.

megkötésekor a kereskedő – vagy amennyiben a kereskedő jogi személy, a kereskedőt képviselő természetes személy – és a fogyasztó egyidejűleg fizikailag jelen vannak egy olyan helyszínen, amely nem azonos a kereskedő üzlethelyiségével, vagy amelyet a fogyasztó ugyanilyen körülmények között tett ajánlata alapján kötöttek meg; vagy

| ii. | megkötésére a kereskedő üzlethelyiségében, illetve bármely távközlési eszköz használata útján kerül sor röviddel azt követően, hogy a kereskedő – vagy amennyiben a kereskedő jogi személy, a kereskedőt képviselő természetes személy – és a fogyasztó egyidejű fizikai jelenléte mellett a fogyasztót személyesen és egyénileg megkeresték egy olyan helyszínen, amely nem azonos a kereskedő üzlethelyiségével; vagy |
| --- | --- |

ii.

megkötésére a kereskedő üzlethelyiségében, illetve bármely távközlési eszköz használata útján kerül sor röviddel azt követően, hogy a kereskedő – vagy amennyiben a kereskedő jogi személy, a kereskedőt képviselő természetes személy – és a fogyasztó egyidejű fizikai jelenléte mellett a fogyasztót személyesen és egyénileg megkeresték egy olyan helyszínen, amely nem azonos a kereskedő üzlethelyiségével; vagy

| iii. | megkötésére a kereskedő – vagy amennyiben a kereskedő jogi személy, a kereskedőt képviselő természetes személy – által szervezett utazás során kerül sor, amely utazás célja vagy hatása valamely áru, illetve kapcsolódó szolgáltatás vagy digitális tartalom nyújtásának a fogyasztóra irányuló promóciója vagy részére történő értékesítése;
  [Mód. 50] |
| --- | --- |

iii.

megkötésére a kereskedő – vagy amennyiben a kereskedő jogi személy, a kereskedőt képviselő természetes személy – által szervezett utazás során kerül sor, amely utazás célja vagy hatása valamely áru, illetve kapcsolódó szolgáltatás vagy digitális tartalom nyújtásának a fogyasztóra irányuló promóciója vagy részére történő értékesítése;
  [Mód. 50]

| r) | „üzlethelyiség”:








  i. | bármely olyan ingatlan kiskereskedelmi üzlethelyiség, ahol a kereskedő állandó jelleggel tevékenységet fejt ki, vagy |
| --- | --- | --- |

r)

„üzlethelyiség”:

i.

bármely olyan ingatlan kiskereskedelmi üzlethelyiség, ahol a kereskedő állandó jelleggel tevékenységet fejt ki, vagy

| ii. | bármely olyan ingó kiskereskedelmi üzlethelyiség, ahol a kereskedő rendszerint tevékenységet fejt ki;
  [Mód. 51] |
| --- | --- |

ii.

bármely olyan ingó kiskereskedelmi üzlethelyiség, ahol a kereskedő rendszerint tevékenységet fejt ki;
  [Mód. 51]

| s) | „kereskedelmi jótállás”: a kereskedő vagy a gyártó
  („a jótállásra kötelezett”)
  arra irányuló kötelezettségvállalása a fogyasztóval szemben a 106. cikk szerinti, szerződésszegés esetében

  jótállással kapcsolatosan
  fennálló kötelezettségén túl, hogy a jótállási nyilatkozatban vagy a vonatkozó reklámban feltüntetett tulajdonságoknak vagy a szerződés szerinti teljesítéshez nem kapcsolódó egyéb követelményeknek nem megfelelő áru vagy digitális tartalom vételárát visszatéríti, vagy az ilyen fogyasztási cikket kicseréli, kijavítja, vagy helyette más árut vagy digitális tartalmat szolgáltat; [Mód. 52] |
| --- | --- |

s)

„kereskedelmi jótállás”: a kereskedő vagy a gyártó
  („a jótállásra kötelezett”)
  arra irányuló kötelezettségvállalása a fogyasztóval szemben a 106. cikk szerinti, szerződésszegés esetében

  jótállással kapcsolatosan
  fennálló kötelezettségén túl, hogy a jótállási nyilatkozatban vagy a vonatkozó reklámban feltüntetett tulajdonságoknak vagy a szerződés szerinti teljesítéshez nem kapcsolódó egyéb követelményeknek nem megfelelő áru vagy digitális tartalom vételárát visszatéríti, vagy az ilyen fogyasztási cikket kicseréli, kijavítja, vagy helyette más árut vagy digitális tartalmat szolgáltat; [Mód. 52]

| sa) | „kijavítás”: hiba esetén a hibás áru vagy digitális tartalom szerződésszerű állapotának helyreállítását célzó feldolgozás művelete; [Mód. 53] |
| --- | --- |

sa)

„kijavítás”: hiba esetén a hibás áru vagy digitális tartalom szerződésszerű állapotának helyreállítását célzó feldolgozás művelete; [Mód. 53]

| t) | „tartós adathordozó”: bármely olyan adathordozó, amely lehetővé teszi a fél számára a személyesen neki címzett információk tárolását oly módon, hogy az az adott információ céljának megfelelő ideig visszakereshető legyen, és amely lehetővé teszi a tárolt információk változatlan formában történő megjelenítését; |
| --- | --- |

t)

„tartós adathordozó”: bármely olyan adathordozó, amely lehetővé teszi a fél számára a személyesen neki címzett információk tárolását oly módon, hogy az az adott információ céljának megfelelő ideig visszakereshető legyen, és amely lehetővé teszi a tárolt információk változatlan formában történő megjelenítését;

| u) | „nyilvános árverés”: olyan értékesítési módszer, ahol a kereskedő az árut vagy a digitális tartalmat annak a fogyasztónak kínálja, aki részt vesz vagy lehetőséget kap egy átlátható, kompetitív licitálási eljárás útján lefolytatott árverésen való személyes részvételre, amelyet az árverező vezet le, és ahol a sikeres ajánlatot tevő köteles megvásárolni az árut vagy digitális tartalmat; |
| --- | --- |

u)

„nyilvános árverés”: olyan értékesítési módszer, ahol a kereskedő az árut vagy a digitális tartalmat annak a fogyasztónak kínálja, aki részt vesz vagy lehetőséget kap egy átlátható, kompetitív licitálási eljárás útján lefolytatott árverésen való személyes részvételre, amelyet az árverező vezet le, és ahol a sikeres ajánlatot tevő köteles megvásárolni az árut vagy digitális tartalmat;

| v) | „kötelező szabály”: olyan rendelkezés, amelynek alkalmazását a felek nem zárhatják ki, attól nem térhetnek el, vagy nem módosíthatják annak joghatását;
  [Mód. 54] |
| --- | --- |

v)

„kötelező szabály”: olyan rendelkezés, amelynek alkalmazását a felek nem zárhatják ki, attól nem térhetnek el, vagy nem módosíthatják annak joghatását;
  [Mód. 54]

| w) | „hitelező”: olyan személy aki jogosult egy másik személy – az adós – számára pénzügyi vagy nem pénzügyi kötelezettséget teljesíteni;
  [Mód. 55] |
| --- | --- |

w)

„hitelező”: olyan személy aki jogosult egy másik személy – az adós – számára pénzügyi vagy nem pénzügyi kötelezettséget teljesíteni;
  [Mód. 55]

| x) | „adós”: olyan személy, akit pénzügyi vagy nem pénzügyi kötelezettség terhel egy másik személlyel – a hitelezővel – szemben
  [Mód. 56] |
| --- | --- |

x)

„adós”: olyan személy, akit pénzügyi vagy nem pénzügyi kötelezettség terhel egy másik személlyel – a hitelezővel – szemben
  [Mód. 56]

| y) | „kötelezettség”: olyan teljesítési kötelezettség, amellyel a jogviszony egyik részes fele tartozik a másik félnek. [Mód. 57] |
| --- | --- |

y)

„kötelezettség”: olyan teljesítési kötelezettség, amellyel a jogviszony egyik részes fele tartozik a másik félnek. [Mód. 57]

| ya) | „térítésmentes helyreállítás”: az áru szerződészerű állapotának helyreállítása során szükségszerűen felmerülő költségektől, különösen a postaköltségtől, a munkadíjtól és az anyagköltségtől mentes helyreállítás. [Mód. 58] |
| --- | --- |

ya)

„térítésmentes helyreállítás”: az áru szerződészerű állapotának helyreállítása során szükségszerűen felmerülő költségektől, különösen a postaköltségtől, a munkadíjtól és az anyagköltségtől mentes helyreállítás. [Mód. 58]

3. cikk

A közös európai adásvételi jog választható jellege

A felek
  – figyelemmel a 8. és 9. cikkben meghatározott követelményekre –
  megállapodhatnak arról, hogy áru adásvételére, digitális tartalom szolgáltatására, illetve kapcsolódó szolgáltatás nyújtására irányuló, határon átnyúló szerződéseikre – a 4–7. cikkben meghatározott területi, tárgyi és személyi hatályon belül – a közös európai adásvételi jogot alkalmazzák. [Mód. 59]

4. cikk

Határon átnyúló szerződések

1.   A közös európai adásvételi jog
  távollevők között kötött
  a határon átnyúló szerződésekre alkalmazható. [Mód. 60]

2.   E rendelet alkalmazásában a kereskedők közötti szerződés akkor minősül határon átnyúló szerződésnek, ha a felek szokásos tartózkodási helye különböző országokban található, amelyek közül legalább az egyik tagállam.

3.   E rendelet alkalmazásában a kereskedő és fogyasztó közötti szerződés akkor minősül határon átnyúló szerződésnek, ha

| a) | akár a fogyasztó által megjelölt cím, akár az áru kézbesítési címe vagy a számlázási cím a kereskedő szokásos tartózkodási helyétől eltérő országban található; valamint |
| --- | --- |

a)

akár a fogyasztó által megjelölt cím, akár az áru kézbesítési címe vagy a számlázási cím a kereskedő szokásos tartózkodási helyétől eltérő országban található; valamint

| b) | ezen országok közül legalább az egyik tagállam. |
| --- | --- |

b)

ezen országok közül legalább az egyik tagállam.

4.   E rendelet alkalmazásában a gazdasági társaságok és a jogi személyiséggel rendelkező vagy jogi személyiség nélküli más szervezetek szokásos tartózkodási helye a központi ügyvezetés helye. A természetes személy kereskedő szokásos tartózkodási helye az adott személy üzleti tevékenységének székhelye.

5.   Amennyiben a szerződést egy kereskedő fióktelepe, telephelye vagy más létesítménye működésének keretében kötik, a kereskedő szokásos tartózkodási helyének az adott fióktelep, telephely vagy más létesítmény működésének helye minősül.

6.   Annak meghatározása szempontjából, hogy az adott szerződés határon átnyúló-e vagy sem, a közös európai adásvételi jog alkalmazásáról szóló megállapodás időpontja irányadó.

5. cikk

Azok a szerződések, amelyekre a közös európai adásvételi jog alkalmazható

A közös európai adásvételi jog
  azokra a távollevők között kötött
  az alábbi szerződésekre -
  egyebek mellett online szerződésekre –
  alkalmazható
  , amelyek
  : [Mód. 61]

| a) | adásvételi szerződések; |
| --- | --- |

a)

adásvételi szerződések;

| b) | digitális tartalom szolgáltatására irányuló szerződések – akár birtokba vehető adathordozón
  , akár bármely más módon
  nyújtják azt, akár nem –, amelyet a felhasználó tárolhat, feldolgozhat és újrafelhasználhat, vagy amelyhez hozzáférhet, függetlenül attól, hogy a digitális tartalom szolgáltatására ár megfizetése fejében
  vagy ár megfizetésétől eltérő más ellentételezés fejében, illetve bármilyen ellentételezés nélkül
  került-e sor; [Mód. 62] |
| --- | --- |

b)

digitális tartalom szolgáltatására irányuló szerződések – akár birtokba vehető adathordozón
  , akár bármely más módon
  nyújtják azt, akár nem –, amelyet a felhasználó tárolhat, feldolgozhat és újrafelhasználhat, vagy amelyhez hozzáférhet, függetlenül attól, hogy a digitális tartalom szolgáltatására ár megfizetése fejében
  vagy ár megfizetésétől eltérő más ellentételezés fejében, illetve bármilyen ellentételezés nélkül
  került-e sor; [Mód. 62]

| c) | kapcsolódó szolgáltatás nyújtására irányuló szerződések, függetlenül attól, hogy a kapcsolódó szolgáltatásra vonatkozóan külön árról állapodtak-e meg. |
| --- | --- |

c)

kapcsolódó szolgáltatás nyújtására irányuló szerződések, függetlenül attól, hogy a kapcsolódó szolgáltatásra vonatkozóan külön árról állapodtak-e meg.

6. cikk

A vegyes

  Kapcsolódó
  szerződések és a fogyasztói hitelhez kapcsolódó

  vegyes
  szerződések kizárása
  [Mód. 63]

1.   A közös európai adásvételi jog nem alkalmazható
  továbbá:

| a) | az olyan esetekre, amikor a közös európai adásvételi jog hatálya alá tartozó szerződés az adásvételi szerződéstől, a digitális tartalom szolgáltatásáról szóló szerződéstől vagy a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásáról szóló szerződéstől eltérő szerződéshez kapcsolódik, vagy |
| --- | --- |

a)

az olyan esetekre, amikor a közös európai adásvételi jog hatálya alá tartozó szerződés az adásvételi szerződéstől, a digitális tartalom szolgáltatásáról szóló szerződéstől vagy a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásáról szóló szerződéstől eltérő szerződéshez kapcsolódik, vagy

| b) | az olyan esetekre, amikor a szerződés
  az olyan vegyes szerződésekre, amelyek az áru, a digitális tartalom és a kapcsolódó szolgáltatás 5. cikk értelmében vett adásvételén, szolgáltatásán, illetve nyújtásán túl bármely egyéb elemet is tartalmaznak.
  tartalmaz, feltéve, hogy ezen elemek oszthatóak, áruk pedig elkülöníthető
  . [Mód. 64] |
| --- | --- |

b)

az olyan esetekre, amikor a szerződés
  az olyan vegyes szerződésekre, amelyek az áru, a digitális tartalom és a kapcsolódó szolgáltatás 5. cikk értelmében vett adásvételén, szolgáltatásán, illetve nyújtásán túl bármely egyéb elemet is tartalmaznak.
  tartalmaz, feltéve, hogy ezen elemek oszthatóak, áruk pedig elkülöníthető
  . [Mód. 64]

(1a)
     
  Az (1) bekezdés a) pontjában említett esetekben a kapcsolódó szerződés az egyébként alkalmazandó jog hatálya alá tartozik. [Mód. 65]

(1b)
     
  Az (1) bekezdés a) pontjában említett esetekben, és

| a) | amennyiben a közös európai adásvételi jog hatálya alá tartozó szerződés összefüggésében bármely fél valamely jogot, jogorvoslatot vagy védekezést gyakorol, vagy a szerződés érvénytelen vagy nem kötelező erejű, a kapcsolódó szerződésre alkalmazandó nemzeti jog határozza meg a kapcsolódó szerződésre vonatkozó következményeket; [Mód. 66] |
| --- | --- |

a)

amennyiben a közös európai adásvételi jog hatálya alá tartozó szerződés összefüggésében bármely fél valamely jogot, jogorvoslatot vagy védekezést gyakorol, vagy a szerződés érvénytelen vagy nem kötelező erejű, a kapcsolódó szerződésre alkalmazandó nemzeti jog határozza meg a kapcsolódó szerződésre vonatkozó következményeket; [Mód. 66]

| b) | amennyiben a kapcsolódó szerződés összefüggésében bármely fél valamely jogot, jogorvoslatot vagy védekezést gyakorol, vagy a szerződés az arra alkalmazandó nemzeti jog alapján érvénytelen vagy nem kötelező erejű, a feleknek a közös európai adásvételi jog hatálya alá tartozó szerződés szerinti kötelezettségei változatlanok maradnak, kivéve, ha valamely fél a közös európai adásvételi jog hatálya alá tartozó szerződést a kapcsolódó szerződés hiányában nem kötötte volna meg, vagy azt alapvetően más feltételekkel kötötte volna meg, amely esetben e fél jogosult a közös európai adásvételi jog hatálya alá tartozó szerződés felmondására. [Mód. 67] |
| --- | --- |

b)

amennyiben a kapcsolódó szerződés összefüggésében bármely fél valamely jogot, jogorvoslatot vagy védekezést gyakorol, vagy a szerződés az arra alkalmazandó nemzeti jog alapján érvénytelen vagy nem kötelező erejű, a feleknek a közös európai adásvételi jog hatálya alá tartozó szerződés szerinti kötelezettségei változatlanok maradnak, kivéve, ha valamely fél a közös európai adásvételi jog hatálya alá tartozó szerződést a kapcsolódó szerződés hiányában nem kötötte volna meg, vagy azt alapvetően más feltételekkel kötötte volna meg, amely esetben e fél jogosult a közös európai adásvételi jog hatálya alá tartozó szerződés felmondására. [Mód. 67]

(1c)
     
  Az (1) bekezdés b) pontjában említett esetekben a szerződésbe foglalt egyéb elemek kapcsolódó szerződés alapján megállapított elemeknek tekintendők. [Mód. 68]

2.   A közös európai adásvételi jog nem alkalmazható a kereskedő és a fogyasztó közötti olyan szerződésekre, amelyekkel a kereskedő a fogyasztó részére fizetési haladék, kölcsön vagy más hasonló pénzügyi megoldás formájában hitelt nyújt vagy erre ígéretet tesz. A közös európai adásvételi jog alkalmazható a kereskedő és a fogyasztó közötti olyan szerződésekre, amelyek értelmében az ugyanolyan árut, digitális tartalmat vagy kapcsolódó szolgáltatást folyamatosan szolgáltatják és a fogyasztó az ilyen áruért, digitális tartalomért vagy kapcsolódó szolgáltatásért a szolgáltatás tartama alatt részletekben fizet. [Mód. 69]

7. cikk

A szerződő felek

1.   A közös európai adásvételi jog kizárólag akkor alkalmazható, ha az áru eladója vagy a digitális tartalom szolgáltatója kereskedő. Amennyiben valamennyi szerződő fél kereskedő, a közös európai adásvételi jog akkor alkalmazható, ha a felek legalább egyike kis- vagy középvállalkozás (a továbbiakban: kkv).

2.   E rendelet alkalmazásában a kkv olyan kereskedő, amely

| a) | 250 főnél kevesebb személyt alkalmaz; valamint |
| --- | --- |

a)

250 főnél kevesebb személyt alkalmaz; valamint

| b) | éves forgalma nem haladja meg az 50 millió eurót, vagy pedig éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 43 millió eurót, vagy az olyan kkv-k esetében, amelyek szokásos tartózkodási helye olyan tagállamban van, amelynek pénzneme nem az euró, vagy harmadik országban található, az adott tagállam vagy harmadik ország pénznemében ennek megfelelő összeget. [Mód. 70] |
| --- | --- |

b)

éves forgalma nem haladja meg az 50 millió eurót, vagy pedig éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 43 millió eurót, vagy az olyan kkv-k esetében, amelyek szokásos tartózkodási helye olyan tagállamban van, amelynek pénzneme nem az euró, vagy harmadik országban található, az adott tagállam vagy harmadik ország pénznemében ennek megfelelő összeget. [Mód. 70]

8. cikk

A közös európai adásvételi jog alkalmazásáról szóló megállapodás

1.   A közös európai adásvételi jog alkalmazására a felek erre vonatkozó megállapodása esetén kerülhet sor. Az erre vonatkozó megállapodás fennállását és annak érvényességét e cikk (2) és (3) bekezdése, valamint a közös európai adásvételi jog 9. cikke és rendelkezései alapján kell megítélni.

2.   A kereskedő és a fogyasztó közötti kapcsolatokban a közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó megállapodás csak akkor lehet érvényes, ha a fogyasztónak a közös európai adásvételi jog alkalmazásába történő beleegyezését egy olyan egyértelmű nyilatkozat tartalmazza, amely elkülönül a szerződéskötési szándékot tartalmazó nyilatkozattól
  , és ha a 9. cikk szerinti követelmények teljesültek
  . A kereskedő a megállapodást a fogyasztónak tartós adathordozón átadott visszaigazolás útján erősíti meg. [Mód. 71]

3.   A kereskedő és a fogyasztó közötti kapcsolatokban a közös európai adásvételi jog részben nem, csak teljes egészében választható.
  A kereskedők közötti kapcsolatokban a közös európai adásvételi jog részben is választható, feltéve, hogy az nem tiltja a megfelelő rendelkezések kizárását. [Mód. 72]

9. cikk

Szabványos tájékoztató a kereskedő és a fogyasztó közötti szerződésekben

1.   A közös európai adásvételi jog által megállapított, a szerződéskötést megelőző tájékoztatási kötelezettségek mellett a kereskedő és a fogyasztó közötti kapcsolatokban a kereskedő a megállapodást megelőzően felhívja a fogyasztó figyelmét a közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó szándékra, úgy, hogy a fogyasztónak figyelemfelhívó módon átadja a mellékletbe foglalt tájékoztatót. Amennyiben a közös európai adásvételi jog alkalmazására vonatkozó megállapodást telefonon keresztül, vagy bármely egyéb olyan módon kötik meg, amely nem teszi lehetővé a fogyasztó részére a tájékoztató átadását, a fogyasztót a megállapodás mindaddig nem köti, amíg nem kapja meg a 8. cikk (2) bekezdésében említett visszaigazolást és a tájékoztatót, és ezt követően kifejezetten bele nem egyezik a közös európai adásvételi jog alkalmazásába.

2.   Az (1) bekezdésben említett tájékoztató, amennyiben elektronikus formában adják át, olyan internetes hiperhivatkozást tartalmaz, vagy minden egyéb esetben feltüntet egy olyan weboldalt, amelyen keresztül a közös európai adásvételi jog szövege díjmentesen elérhető.

10. cikk

A különös követelmények megsértésére vonatkozó szankciók

A tagállamok szankciókat állapítanak meg arra az esetre, ha a kereskedők a fogyasztókkal szemben megsértik a 8. és a 9. cikkben meghatározott követelményeket, továbbá valamennyi szükséges intézkedést megtesznek e szankciók alkalmazásának biztosítására. Az ily módon előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok a vonatkozó rendelkezésekről legkésőbb .... (*2)-ig tájékoztatják a Bizottságot, és haladéktalanul közlik a Bizottsággal az azokat érintő minden későbbi módosítást is.

11. cikk

A közös európai adásvételi jog alkalmazásának következményei

(1)
     Amennyiben a felek egy szerződés tekintetében érvényesen megállapodtak a közös európai adásvételi jog alkalmazásában, akkor azokban a kérdésekben, amelyekre a közös európai adásvételi jog szabályai kiterjednek, csak ez a jog alkalmazható. Amennyiben a szerződést megkötötték, a közös európai adásvételi jog alkalmazandó a szerződéskötést megelőző tájékoztatási kötelezettségek betartására és az e kötelezettségek megszegése esetében alkalmazható jogorvoslatokra is.

  azon szerződési jogi rendszer helyett, amely ilyen megállapodás hiányában a szerződésre irányadó lenne az alkalmazandó jogként meghatározott jogrenden belül
  . [Mód. 73]

(1a)
     
  Amennyiben a felek a közös európai adásvételi jogra való hivatkozással tárgyalásokat kezdenek, vagy egy szerződés megkötése érdekében más előkészítő lépéseket tesznek, a közös európai adásvételi jog szabályozza a szerződéskötést megelőző tájékoztatási kötelezettségek betartását és az ennek elmulasztásakor esedékes jogorvoslatokat, valamint a szerződés megkötése előtt időszerű egyéb kérdéseket.

A közös európai adásvételi jognak az első albekezdés szerinti alkalmazása nem érinti a vonatkozó kollíziós szabályok szerint alkalmazandó jogot, amennyiben a kereskedő más jogi rendszerre is hivatkozott. [Mód. 74]

11a. cikk

A közös európai adásvételi jog hatálya alá tartozó kérdések

(1)
     
  A közös európai adásvételi jog a következő kérdéseket szabályozza:

| a) | szerződéskötést megelőző tájékoztatási kötelezettségek; |
| --- | --- |

a)

szerződéskötést megelőző tájékoztatási kötelezettségek;

| b) | a szerződés megkötése, a formai követelményeket is ideértve; |
| --- | --- |

b)

a szerződés megkötése, a formai követelményeket is ideértve;

| c) | az elállási jog és jogkövetkezményei; |
| --- | --- |

c)

az elállási jog és jogkövetkezményei;

| d) | a szerződések tévedés, csalás, fenyegetés vagy tisztességtelen kihasználás miatt történő megtámadása és ennek jogkövetkezményei; |
| --- | --- |

d)

a szerződések tévedés, csalás, fenyegetés vagy tisztességtelen kihasználás miatt történő megtámadása és ennek jogkövetkezményei;

| e) | értelmezés; |
| --- | --- |

e)

értelmezés;

| f) | a szerződések – ezen belül a vonatkozó szerződés – tartalma és joghatásai; |
| --- | --- |

f)

a szerződések – ezen belül a vonatkozó szerződés – tartalma és joghatásai;

| g) | a szerződési feltételek tisztességtelenségének értékelése és annak jogkövetkezményei; |
| --- | --- |

g)

a szerződési feltételek tisztességtelenségének értékelése és annak jogkövetkezményei;

| h) | a felek jogai és kötelezettségei; |
| --- | --- |

h)

a felek jogai és kötelezettségei;

| i) | szerződésszegés esetén igénybe vehető jogorvoslatok; |
| --- | --- |

i)

szerződésszegés esetén igénybe vehető jogorvoslatok;

| j) | az eredeti állapot helyreállítása megtámadás és felmondás után vagy nem kötelező erejű szerződés esetén; |
| --- | --- |

j)

az eredeti állapot helyreállítása megtámadás és felmondás után vagy nem kötelező erejű szerződés esetén;

| k) | a jogok elévülése és a jogvesztő határidők; |
| --- | --- |

k)

a jogok elévülése és a jogvesztő határidők;

| l) | az alkalmazásból eredő kötelezettségek és követelmények megszegése esetén rendelkezésre álló szankciók. [Mód. 75] |
| --- | --- |

l)

az alkalmazásból eredő kötelezettségek és követelmények megszegése esetén rendelkezésre álló szankciók. [Mód. 75]

(2)
     
  A közös európai adásvételi jogban nem szabályozott kérdésekben az 593/2008/EK és a 864/2007/EK rendelet értelmében alkalmazandó nemzeti jog vonatkozó szabályai, vagy bármely más vonatkozó kollíziós jogi szabályok az irányadók. E kérdések közé tartoznak az alábbiak:

| a) | jogi személyiség; |
| --- | --- |

a)

jogi személyiség;

| b) | a szerződésnek a cselekvőképesség hiányából eredő érvénytelensége, illetve a szerződés jogszabályba vagy jó erkölcsbe ütközése, kivéve, ha a jogszabályba vagy jó erkölcsbe ütközést előidéző okokat a közös európai adásvételi jog szabályozza; |
| --- | --- |

b)

a szerződésnek a cselekvőképesség hiányából eredő érvénytelensége, illetve a szerződés jogszabályba vagy jó erkölcsbe ütközése, kivéve, ha a jogszabályba vagy jó erkölcsbe ütközést előidéző okokat a közös európai adásvételi jog szabályozza;

| c) | a szerződés nyelvének meghatározása; |
| --- | --- |

c)

a szerződés nyelvének meghatározása;

| d) | a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos kérdések; |
| --- | --- |

d)

a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos kérdések;

| e) | képviselet; |
| --- | --- |

e)

képviselet;

| f) | több személy megjelenése a hitelező vagy az adós oldalán, és a felek módosulása, beleértve az engedményezést; |
| --- | --- |

f)

több személy megjelenése a hitelező vagy az adós oldalán, és a felek módosulása, beleértve az engedményezést;

| g) | beszámítás és egyesülés; |
| --- | --- |

g)

beszámítás és egyesülés;

| h) | ingatlanok vagy ingatlanokkal kapcsolatos jogok megszerzése, illetve létrehozása vagy átruházása; |
| --- | --- |

h)

ingatlanok vagy ingatlanokkal kapcsolatos jogok megszerzése, illetve létrehozása vagy átruházása;

| i) | szellemi tulajdonjog; valamint |
| --- | --- |

i)

szellemi tulajdonjog; valamint

| j) | a szerződésen kívüli károkozás joga, ideértve a szerződéses és a szerződésen kívüli felelősségen alapuló párhuzamos követelések együttes érvényesíthetőségének kérdését is. [Mód. 76] |
| --- | --- |

j)

a szerződésen kívüli károkozás joga, ideértve a szerződéses és a szerződésen kívüli felelősségen alapuló párhuzamos követelések együttes érvényesíthetőségének kérdését is. [Mód. 76]

(3)
     
  A cikk nem érinti a nem tagállamok azon kötelező szabályait, amelyek a vonatkozó kollíziós jogi szabályok szerint esetleg alkalmazandók. [Mód. 77]

12. cikk

A szolgáltatási irányelvből eredő tájékoztatási kötelezettségek

E rendelet nem sérti a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseit átültető nemzeti jogszabályokban megállapított azon tájékoztatási kötelezettségeket, amelyek kiegészítik a közös európai adásvételi jogban meghatározott tájékoztatási kötelezettségeket.

13. cikk

A tagállamok választási lehetőségei

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a közös európai adásvételi jogot az alábbi esetekben is elérhetővé teszik:

| a) | olyan szerződések, amelyeknél a kereskedők szokásos tartózkodási helye, vagy a kereskedő és a fogyasztó közötti szerződés esetén a kereskedő szokásos tartózkodási helye, a fogyasztó által megjelölt cím, az áru kézbesítési címe és a számlázási cím az adott tagállamban található; és/vagy |
| --- | --- |

a)

olyan szerződések, amelyeknél a kereskedők szokásos tartózkodási helye, vagy a kereskedő és a fogyasztó közötti szerződés esetén a kereskedő szokásos tartózkodási helye, a fogyasztó által megjelölt cím, az áru kézbesítési címe és a számlázási cím az adott tagállamban található; és/vagy

| b) | olyan szerződések, amelyeknél valamennyi fél kereskedő, de a 7. cikk (2) bekezdése értelmében egyikük sem minősül kkv-nek. |
| --- | --- |

b)

olyan szerződések, amelyeknél valamennyi fél kereskedő, de a 7. cikk (2) bekezdése értelmében egyikük sem minősül kkv-nek.

14. cikk

Az e rendeletet alkalmazó ítéletekre vonatkozó tájékoztatás

1.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a bíróságaik által hozott, e rendelet szabályait alkalmazó jogerős ítéletekről a Bizottság késedelem nélkül tájékoztatást kapjon.

2.   A Bizottság létrehoz egy rendszert, amely lehetővé teszi az (1) bekezdésben említett ítéletekkel, valamint az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítéleteivel kapcsolatos információk megtekintését. Ez a rendszer mindenki által elérhető.
  [Mód. 78]

15. cikk

Felülvizsgálat

1.   Az... [e rendelet alkalmazásának időpontját követő 4. év elteltével] a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot e rendelet alkalmazásáról, különösen a közös európai adásvételi jog elfogadottságának mértékéről, arról, hogy a közös európai adásvételi jog rendelkezései mennyiben szolgáltak peres eljárások alapjául, és arról, hogy a fogyasztóvédelem szintje aktuálisan mennyiben különbözik a közös európai adásvételi jogban és a nemzeti jogban. A tájékoztatásnak ki kell térnie a közös európai adásvételi jog rendelkezéseit értelmező nemzeti bíróságok ítélkezési gyakorlatának átfogó áttekintésére is.

2.   Az... [e rendelet alkalmazásának időpontját követő 5. év elteltével] a Bizottság részletes jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak e rendelet működésének felülvizsgálatáról, figyelembe véve többek között a vállalkozások közötti szerződések tekintetében a hatály további kiterjesztésének szükségességét, valamint a digitális tartalom és az uniós vívmányok jövőbeni fejlődése tekintetében a piaci és technológiai fejlődést.
  [Mód. 79]

16. cikk

Hatályba lépés és alkalmazás

1.   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

2.   Rendelkezéseit [6 hónappal a hatálybalépése után]-tól/-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
  [Mód. 80]

I. MELLÉKLET

KÖZÖS EURÓPAI ADÁSVÉTELI JOG

TARTALOMJEGYZÉK

| I. Rész: Bevezető rendelkezések 5 | 36 |
| --- | --- |

| 1. fejezet: Általános elvek és ezek alkalmazása 5 | 36 |
| --- | --- |

| 1. szakasz: Általános elvek 5 | 36 |
| --- | --- |

| 2. szakasz: Alkalmazás 5 | 36 |
| --- | --- |

| II. rész: Kötelező erejű szerződés kötése 5 | 42 |
| --- | --- |

| 2. fejezet: Szerződéskötést megelőző tájékoztatás 5 | 42 |
| --- | --- |

| 1. szakasz: A fogyasztóval szerződő kereskedő által a szerződéskötést megelőzően adandó tájékoztatás 5 | 42 |
| --- | --- |

| 2. szakasz: Egy másik kereskedővel szerződő kereskedő által a szerződéskötést megelőzően adandó tájékoztatás 5 | 48 |
| --- | --- |

| 3. szakasz: Elektronikus úton kötött szerződések 5 | 48 |
| --- | --- |

| 4. szakasz: A szolgáltatott tájékoztatás helytállóságának biztosítására vonatkozó kötelezettség 5 | 50 |
| --- | --- |

| 5. szakasz: A tájékoztatási kötelezettség megszegésével kapcsolatos jogorvoslatok 5 | 50 |
| --- | --- |

| 3. fejezet: A szerződés megkötése 5 | 52 |
| --- | --- |

| 4. fejezet: Elállási jog a távollevők között és az üzlethelyiségen kívül kötött, kereskedők és fogyasztók közötti szerződések esetében 5 | 56 |
| --- | --- |

| 5. fejezet: Akarathibák 5 | 62 |
| --- | --- |

| III. rész: A szerződés tartalmának értékelése 5 | 65 |
| --- | --- |

| 6. fejezet: Értelmezés 5 | 65 |
| --- | --- |

| 7. fejezet: Tartalom és joghatások 5 | 67 |
| --- | --- |

| 8. fejezet: Tisztességtelen szerződési feltételek 5 | 72 |
| --- | --- |

| 1. szakasz: Általános rendelkezések 5 | 72 |
| --- | --- |

| 2. szakasz: Tisztességtelen szerződési feltételek a kereskedő és a fogyasztó közötti szerződésekben 5 | 72 |
| --- | --- |

| 3. szakasz: Tisztességtelen feltételek a kereskedők közötti szerződésekben 5 | 76 |
| --- | --- |

| IV. rész: Adásvételi, vagy digitális tartalom nyújtására vonatkozó szerződés feleinek kötelezettségei és jogorvoslati lehetőségei 5 | 78 |
| --- | --- |

| 9. fejezet: Általános rendelkezések 5 | 78 |
| --- | --- |

| 10. fejezet: Az eladó kötelezettségei 5 | 81 |
| --- | --- |

| 1. szakasz: Általános rendelkezések 5 | 81 |
| --- | --- |

| 2. szakasz: Átadás 5 | 81 |
| --- | --- |

| 3. szakasz: Az áru és a digitális tartalom megfelelősége 5 | 84 |
| --- | --- |

| 11. fejezet: A vevő rendelkezésére álló jogorvoslatok 5 | 87 |
| --- | --- |

| 1. szakasz: Általános rendelkezések 5 | 87 |
| --- | --- |

| 2. szakasz: Az eladó általi orvoslás 5 | 88 |
| --- | --- |

| 3. szakasz: Teljesítés követelése 5 | 89 |
| --- | --- |

| 4. szakasz: A vevő kötelezettségei teljesítésének visszatartása 5 | 90 |
| --- | --- |

| 5. szakasz: Felmondás 5 | 90 |
| --- | --- |

| 6. szakasz: Árcsökkentés 5 | 92 |
| --- | --- |

| 7. szakasz: Vizsgálati és értesítési követelmények a kereskedők közötti szerződésekben 5 | 92 |
| --- | --- |

| 12. fejezet: A vevő kötelezettségei 5 | 94 |
| --- | --- |

| 1. szakasz: Általános rendelkezések 5 | 94 |
| --- | --- |

| 2. szakasz: Az ár megfizetése 5 | 94 |
| --- | --- |

| 3. szakasz: Átvétel 5 | 96 |
| --- | --- |

| 13. fejezet: Az eladó rendelkezésére álló jogorvoslatok 5 | 98 |
| --- | --- |

| 1. szakasz: Általános rendelkezések 5 | 98 |
| --- | --- |

| 2. szakasz: Teljesítés követelése 5 | 98 |
| --- | --- |

| 3. szakasz: Az eladó kötelezettségei teljesítésének visszatartása 5 | 99 |
| --- | --- |

| 4. szakasz: A szerződés felmondása 5 | 99 |
| --- | --- |

| 14. fejezet: A kárveszély átszállása 5 | 101 |
| --- | --- |

| 1. szakasz: Általános rendelkezések 5 | 101 |
| --- | --- |

| 2. szakasz: A kárveszély átszállása fogyasztói adásvételi szerződésekben 5 | 101 |
| --- | --- |

| 3. szakasz: A kárveszély átszállása a kereskedők közötti szerződésekben 5 | 102 |
| --- | --- |

| V. rész: Kapcsolódó szolgáltatási szerződés feleinek kötelezettségei és a rendelkezésükre álló jogorvoslatok 5 | 104 |
| --- | --- |

| 15. fejezet: A felek kötelezettségei és a rendelkezésükre álló jogorvoslatok 5 | 104 |
| --- | --- |

1. szakasz Az adásvételi szerződések bizonyos általános szabályainak alkalmazása2. szakasz: A szolgáltatást nyújtó fél kötelezettségei 5

| 3. szakasz: A megrendelő kötelezettségei 5 | 104 |
| --- | --- |

| 4. szakasz: Jogorvoslatok 5 | 106 |
| --- | --- |

| VI. rész: Kártérítés és kamat 5 | 106 |
| --- | --- |

| 16. fejezet: Kártérítés és kamat 5 | 109 |
| --- | --- |

| 1. szakasz: Kártérítés 5 | 109 |
| --- | --- |

| 2. szakasz: A késedelmes fizetéshez kapcsolódó késedelmi kamat: általános rendelkezések 5 | 109 |
| --- | --- |

| 3. szakasz: Késedelmek a kerekesdői kifizetésekben 5 | 110 |
| --- | --- |

| VII. rész: Az eredeti állapot helyreállítása 5 | 111 |
| --- | --- |

| 17. fejezet Az eredeti állapot helyreállítása 5 | 114 |
| --- | --- |

| VIII. rész: Elévülés 5 | 114 |
| --- | --- |

| 18. fejezet: Elévülés 5 | 117 |
| --- | --- |

| 1. szakasz – Általános rendelkezések 5 | 117 |
| --- | --- |

| 2. szakasz – Az elévülési idők és azok kezdete 5 | 117 |
| --- | --- |

| 3. szakasz Az elévülés meghosszabbodása 5 | 117 |
| --- | --- |

| 4. szakasz Az elévülés megszakadása 5 | 118 |
| --- | --- |

| 5. szakasz Az elévülés joghatásai 5 | 119 |
| --- | --- |

| 6. szakasz Módosítás megállapodás útján 5 | 119 |
| --- | --- |

| 1.
  függelék 117 | 119 |
| --- | --- |

| 2.
  függelék | 119 |
| --- | --- |

| 120 | 121 |
| --- | --- |

[Mód. 81]

II.
   
  cím

A közös európai adásvételi jog rendelkezései [Mód. 82]

I. RÉSZ

Bevezető rendelkezések

1. fejezet

Általános elvek és ezek alkalmazása

1. szakasz

általános elvek

1. cikk

Szerződési szabadság

1.   A felek szabadon köthetnek szerződést, és szabadon határozhatják meg annak tartalmát a kötelező szabályok keretei között.

2.   Eltérő rendelkezés hiányában a felek a közös európai adásvételi jog bármely előírásának alkalmazását kizárhatják, azoktól eltérhetnek, illetve módosíthatják azok joghatásait.

2. cikk

Jóhiszeműség és tisztesség

1.   Valamennyi fél jóhiszeműen és a tisztességesen köteles eljárni.

2.   E kötelezettség megszegése azt eredményezheti, hogy a kötelességszegő fél nem gyakorolhat egy egyébként a rendelkezésére álló jogot, jogorvoslatot vagy védekezést, illetve ezekre nem támaszkodhat, továbbá felelőssé tehető az e szerződésszegés által a másik fél számára okozott hátrányért.
  azonban közvetlenül nem ad okot a szerződésszegés miatti jogorvoslatokra
  . [Mód. 83]

3.   A felek nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

3. cikk

Együttműködés

A felek kötelesek olyan mértékben együttműködni egymással, amilyenben ez szerződéses kötelezettségeik teljesítése érdekében elvárható.

2. szakasz

alkalmazás

4. cikk

Értelmezés

1.   A közös európai adásvételi jogot autonóm módon, a céljaival és az alapelvekkel összhangban kell értelmezni.

2.   A közös európai adásvételi jog hatálya alá tartozó, de általa kifejezetten nem rendezett kérdéseket annak céljaival és alapelveivel, továbbá valamennyi rendelkezésével összhangban kell rendezni, annak a nemzeti jognak a felhívása nélkül, amely a közös európai adásvételi jog vagy egyéb jog használatára vonatkozó megállapodás hiányában alkalmazandó lenne.

3.   Amennyiben egy, az általános szabály hatálya alá tartozó adott helyzetre általános szabály és különös szabály is vonatkozik, akkor bármely összeütközés esetén a különös szabály alkalmazása élvez elsőbbséget.

5. cikk

Ésszerűség

1.   Az ésszerűséget objektíven, a szerződés jellegére és céljára, az eset körülményeire valamint az érintett kereskedelmi tevékenységek vagy szakmák irányadó szokásaira és gyakorlataira tekintettel kell felmérni.

2.   Bármely személytől vagy személy általi elvárhatóságra, illetve egy adott helyzetben elvárhatóságra való hivatkozás az ésszerű elvárhatóságra való hivatkozásnak minősül.

6. cikk

Alaki követelmények hiánya

Amennyiben a közös európai adásvételi jog másként nem rendelkezik, egy szerződés, nyilatkozat vagy az e jog hatálya alá tartozó bármely egyéb cselekmény megtételéhez vagy igazolásához nem szükséges sajátos alaki követelményeknek eleget tenni.

7. cikk

Egyedileg nem megtárgyalt szerződési feltételek

1.   Egy szerződési feltétel akkor minősül egyedileg nem megtárgyaltnak, ha az egyik fél fogalmazta meg, és a másik félnek nem volt lehetősége annak tartalmát befolyásolni.

2.   Ha az egyik fél a másik fél számára felajánlja a szerződési feltételek közötti választás lehetőségét, egy feltétel nem minősül egyedileg megtárgyaltnak pusztán azon az alapon, hogy azt a másik fél választja a felkínált lehetőségek közül.

3.   Az a fél, aki azt állítja, hogy egy általános szerződési feltételként meghatározott szerződési feltételt időközben egyedileg megtárgyaltak, viseli ennek bizonyítási terhét.

4.   Kereskedő és fogyasztó közötti szerződés esetén a kereskedő köteles bizonyítani, hogy a kereskedő által megfogalmazott szerződési feltételt egyedileg megtárgyalták.

5.   Kereskedő és fogyasztó közötti szerződés esetén egy harmadik fél által megfogalmazott szerződési feltétel a kereskedő által megfogalmazott feltételnek minősül, kivéve ha annak szerződésbe foglalását a fogyasztó kérte.

8. cikk

A szerződés felmondása

1.   A „szerződés felmondása” a felek szerződésből eredő jogainak és kötelezettségeinek a megszűnését jelenti, kivéve azokat, amelyek vitarendezésről rendelkező szerződési feltételen alapulnak, illetve azokat, amelyek még a felmondás után is hatályban maradnak.

2.   A felmondást megelőzően esedékessé vált kifizetések és a felmondást megelőző szerződésszegés miatti kártérítés megfizetésére vonatkozó kötelezettség fennmarad. Amennyiben a felmondás oka szerződésszegés vagy várható szerződésszegés, a felmondó fél kártérítést is kérhet a másik fél jövőbeli teljesítése helyett.

3.   A felmondásnak az ár visszafizetésére és az áru vagy digitális tartalom visszaszolgáltatására vonatkozó hatásait, továbbá az egyéb helyreállító hatásokat a 17. fejezetben meghatározott, az eredeti állapot helyreállításával kapcsolatos szabályok rendezik.

9. cikk

Vegyes szerződések

  A kapcsolódó szolgáltatás nyújtását magukban foglaló szerződések [Mód. 84]

1.   Amennyiben egy szerződés mind adásvételre, mind digitális tartalom vagy kapcsolódó szolgáltatás nyújtására irányul, a szerződő felek – mint az áru vagy digitális tartalom eladója és vevője – kötelezettségeire és jogorvoslati lehetőségeire a IV. rész szabályait kell alkalmazni, a felek – mint szolgáltatást nyújtó fél és megrendelő – kötelezettségeire és jogorvoslati lehetőségeire pedig az V. rész szabályait.

2.   Amennyiben egy, az (1) bekezdés hatálya alá tartozó szerződés alapján az eladó és a szolgáltatást nyújtó fél szerződéses kötelezettségeit különálló részekben kell teljesíteni, vagy azok egyébként oszthatóak, akkor, ha van jogalapja olyan rész szerződésszegés miatti felmondásának, amelynek az ára elkülöníthető, a vevő és a megrendelő csak ezen adott rész vonatkozásában élhet a felmondás jogával.

3.   A (2) bekezdés nem alkalmazandó, amennyiben a vevőtől, illetve a megrendelőtől nem várható el, hogy a többi rész teljesítését elfogadja, vagy a szerződésszegés olyan jellegű, amely a szerződés egészének a felmondását indokolja.

4.   Amennyiben az eladó és a szolgáltatást nyújtó fél szerződéses kötelezettségei nem oszthatók, vagy az ár egy része nem különíthető el, a vevő és a megrendelő csak akkor élhet a felmondás jogával, ha a szerződésszegés olyan jellegű, hogy az a szerződés egészének a felmondását indokolja.

10. cikk

Értesítés

1.   Ez a cikk a közös európai adásvételi jog és a szerződés szabályaiból következő, bármilyen célt szolgáló értesítésre alkalmazandó. „Értesítésnek” minősül minden olyan nyilatkozat közlése, amelynek célja joghatás kiváltása vagy jogi célú információátadás. [Mód. 85]

2.   Az értesítés a körülményeknek megfelelő bármely módon megvalósítható.

3.   Az értesítés akkor válik hatályossá, amikor a címzetthez megérkezik, kivéve ha késleltetett hatályról rendelkezik.

4.   Az értesítés akkor érkezik meg a címzetthez:

| a) | amikor a címzett részére kézbesítik; |
| --- | --- |

a)

amikor a címzett részére kézbesítik;

| b) | amikor a címzett telephelyén, vagy ha nincs ilyen telephely, illetve, ha az értesítés címzettje fogyasztó, a címzett szokásos tartózkodási helyén kézbesítik; |
| --- | --- |

b)

amikor a címzett telephelyén, vagy ha nincs ilyen telephely, illetve, ha az értesítés címzettje fogyasztó, a címzett szokásos tartózkodási helyén kézbesítik;

| c) | elektronikus levélben vagy más egyedi kommunikáció útján továbbított értesítés esetén, amikor a címzett hozzáférhet az értesítéshez; vagy |
| --- | --- |

c)

elektronikus levélben vagy más egyedi kommunikáció útján továbbított értesítés esetén, amikor a címzett hozzáférhet az értesítéshez; vagy

| d) | amikor egyébként a címzett tudomására hozzák olyan helyen és olyan módon, hogy a címzettől elvárható az, hogy késedelem nélkül hozzáférjen az értesítéshez. |
| --- | --- |

d)

amikor egyébként a címzett tudomására hozzák olyan helyen és olyan módon, hogy a címzettől elvárható az, hogy késedelem nélkül hozzáférjen az értesítéshez.

Az értesítést akkor érkezett meg a címzetthez, ha az a), b), c) vagy d) pontban foglalt feltételek bármelyike elsőként teljesül.

5.   Az értesítésnek nincs joghatása, ha a visszavonásáról szóló értesítés az értesítést megelőzően vagy azzal egy időben jut el a címzetthez.

6.   A kereskedő és a fogyasztó kapcsolatában a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki a (3) és a (4) bekezdés alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

11. cikk

Határidők számítása

1.   E cikk rendelkezéseit kell alkalmazni a határidők a közös európai adásvételi jog szerinti bármely célból történő számítására.
  [Mód. 86]

(1a)
     
  Amennyiben egy napokban, hetekben, hónapokban vagy években kifejezett határidőt egy adott eseménytől, cselekménytől vagy időponttól kell számítani, akkor úgy kell tekinteni, hogy a határidőbe nem számít bele az a nap, amikor az esemény vagy cselekmény történik, illetve a meghatározott időpont elérkezik. [Mód. 87]

2.   A (4), (5) és (7) bekezdés alkalmazásában:

| a) | a napokban kifejezett határidő az első nap első órájának kezdetével kezdődik és a határidő utolsó napja utolsó órájának leteltével ér véget; |
| --- | --- |

a)

a napokban kifejezett határidő az első nap első órájának kezdetével kezdődik és a határidő utolsó napja utolsó órájának leteltével ér véget;

| b) | a hetekben, hónapokban vagy években kifejezett határidő a határidő első napja első órájának kezdetével kezdődik és az utolsó héten, hónapban vagy évben a hétnek a határidő kezdőnapjával megegyező napjának vagy annak a napnak az utolsó órájának a leteltével ér véget, amely nap számánál fogva megfelel a határidő kezdőnapjának; amennyiben ez utóbbi nap a hónapban vagy évben kifejezett határidő esetén hiányzik a lejárat hónapjában, akkor a határidő az adott hónap utolsó napja utolsó órájának leteltével ér véget. |
| --- | --- |

b)

a hetekben, hónapokban vagy években kifejezett határidő a határidő első napja első órájának kezdetével kezdődik és az utolsó héten, hónapban vagy évben a hétnek a határidő kezdőnapjával megegyező napjának vagy annak a napnak az utolsó órájának a leteltével ér véget, amely nap számánál fogva megfelel a határidő kezdőnapjának; amennyiben ez utóbbi nap a hónapban vagy évben kifejezett határidő esetén hiányzik a lejárat hónapjában, akkor a határidő az adott hónap utolsó napja utolsó órájának leteltével ér véget.

3.   Amennyiben egy napokban, hetekben, hónapokban vagy években kifejezett határidőt egy adott eseménytől, cselekménytől vagy időponttól kell számítani, akkor a határidőbe nem számít bele az a nap, amikor az esemény vagy cselekmény történik, illetve a meghatározott időpont elérkezik. [Mód. 88]

4.   A határidőbe a szombatok, vasárnapok és munkaszüneti napok is beleszámítanak, kivéve ha ezek mellőzéséről kifejezetten rendelkeztek, vagy ha a határidőt munkanapokban fejezték ki.

5.   Amennyiben azon a helyen, ahol az előírt cselekményt el kell végezni, a határidő lejártának napja szombatra, vasárnapra vagy munkaszüneti napra esik, a határidő a következő munkanap utolsó órájával jár le. Ez a rendelkezés nem vonatkozik egy adott dátumtól vagy eseménytől visszamenőlegesen számított határidőkre.

6.   Ha egy személy egy másik személynek olyan dokumentumot küld, amely határidőt tartalmaz a címzett általi válaszadásra vagy cselekvésre, de nem határozza meg, hogy ez a határidő mikor kezdődik, akkor ellenkező rendelkezés hiányában a határidőt attól az időponttól kell számítani, amikor a dokumentum megérkezik a címzetthez. [Mód. 89]

7.   E cikk alkalmazásában:

| a) | „munkaszüneti nap”: az Európai Unió tagállama vagy tagállamának egy része tekintetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett jegyzékben az adott tagállamra vagy annak részére nézve munkaszüneti napként megjelölt nap; valamint |
| --- | --- |

a)

„munkaszüneti nap”: az Európai Unió tagállama vagy tagállamának egy része tekintetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett jegyzékben az adott tagállamra vagy annak részére nézve munkaszüneti napként megjelölt nap; valamint

| b) | „munkanap”: a szombat, a vasárnap és a munkaszüneti napok kivételével minden nap. |
| --- | --- |

b)

„munkanap”: a szombat, a vasárnap és a munkaszüneti napok kivételével minden nap.

(7a)
     
  Ha egy személy egy másik személynek olyan dokumentumot küld, amely határidőt tartalmaz a címzett általi válaszadásra vagy cselekvésre, de nem határozza meg, hogy ez a határidő mikor kezdődik, akkor ellenkező rendelkezés hiányában a határidőt attól az időponttól kell számítani, amikor a dokumentum megérkezik a címzetthez. [Mód. 90]

12. cikk

Egyoldalú jognyilatkozatok vagy magatartás

1.   A szándékot kifejező egyoldalú nyilatkozatot olyan módon kell értelmezni, ahogyan azt a címzett feltételezhetően értené.

2.   Amennyiben a nyilatkozatot tevő személy célja az, hogy a nyilatkozatban szereplő kifejezés meghatározott jelentéssel bírjon és a másik fél tudatában volt vagy tudatában lehetett volna e szándéknak, akkor a kifejezést a nyilatkozatot tevő személy szándékának megfelelően kell értelmezni.

3.   A 59–65. cikket a szándékot kifejező egyoldalú nyilatkozatok értelmezése tekintetében a megfelelő módosításokkal kell alkalmazni. [Mód. 91]

4.   Az 5. fejezetben foglalt, akarathibákra vonatkozó szabályokat a szándékot kifejező egyoldalú nyilatkozatok értelmezése tekintetében a megfelelő módosításokkal kell alkalmazni. [Mód. 92]

5.   A nyilatkozatra történő, e cikkben említett bármely hivatkozás a nyilatkozattal egyenértékű ráutaló magatartásra való hivatkozást is jelenti.

II. rész

Kötelező erejű szerződés kötése

2. fejezet

Szerződéskötést megelőző tájékoztatás

1. szakasz

a fogyasztóval szerződő kereskedő által a szerződéskötést megelőzően adandó tájékoztatás

13. cikk

Tájékoztatási kötelezettség távollevők között vagy üzlethelyiségen kívül kötött szerződés esetén
  [Mód. 93]

1.   A kereskedő által a fogyasztóval kötött, távollevők közötti vagy üzlethelyiségen kívüli szerződés esetén a szerződés megkötése vagy az ajánlat fogyasztóra nézve kötelezővé válása előtt a kereskedő köteles a fogyasztót világos és érthető módon a következőkről tájékoztatni: [Mód. 94]

| a) | az értékesítendő áru, szolgáltatandó digitális tartalom vagy a nyújtandó kapcsolódó szolgáltatás lényeges tulajdonságairól a távközlési eszköznek, valamint az árunak, a digitális tartalomnak vagy a kapcsolódó szolgáltatásnak megfelelő terjedelemben; |
| --- | --- |

a)

az értékesítendő áru, szolgáltatandó digitális tartalom vagy a nyújtandó kapcsolódó szolgáltatás lényeges tulajdonságairól a távközlési eszköznek, valamint az árunak, a digitális tartalomnak vagy a kapcsolódó szolgáltatásnak megfelelő terjedelemben;

| b) | a teljes árról és a további díjakról és költségekről, a 14. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a teljes árról és a további díjakról és költségekről, a 14. cikknek megfelelően;

| c) | a kereskedő azonosító adatairól és címéről az 15. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a kereskedő azonosító adatairól és címéről az 15. cikknek megfelelően;

| d) | a szerződési feltételekről, a 16. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

a szerződési feltételekről, a 16. cikknek megfelelően;

| e) | a felmondási jogokról, a 17. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

e)

a felmondási jogokról, a 17. cikknek megfelelően;

| f) | adott esetben a kereskedő ügyfélszolgálatának, utószervizének, kereskedelmi jótállásának és panaszkezelési rendszerének meglétéről és feltételeiről; |
| --- | --- |

f)

adott esetben a kereskedő ügyfélszolgálatának, utószervizének, kereskedelmi jótállásának és panaszkezelési rendszerének meglétéről és feltételeiről;

| g) | adott esetben a kereskedőre vonatkozó alternatív vitarendezési mechanizmus igénybevételének lehetőségéről és az ahhoz való hozzáférés módjairól; |
| --- | --- |

g)

adott esetben a kereskedőre vonatkozó alternatív vitarendezési mechanizmus igénybevételének lehetőségéről és az ahhoz való hozzáférés módjairól;

| h) | adott esetben a digitális tartalom működéséről, ideértve az alkalmazandó technikai védelmi intézkedéseket; valamint |
| --- | --- |

h)

adott esetben a digitális tartalom működéséről, ideértve az alkalmazandó technikai védelmi intézkedéseket; valamint

| i) | adott esetben a digitális tartalom hardverrel és szoftverrel való bármilyen lényeges együttes működtethetőségéről, amelyről a kereskedő tud vagy tőle elvárható, hogy tudjon. |
| --- | --- |

i)

adott esetben a digitális tartalom hardverrel és szoftverrel való bármilyen lényeges együttes működtethetőségéről, amelyről a kereskedő tud vagy tőle elvárható, hogy tudjon.

2.   A nyújtott tájékoztatás – az (1) bekezdés c) pontjában előírt cím kivételével – a szerződés elválaszthatatlan részét képezi, és a felek kifejezett beleegyezése nélkül nem változtatható meg.

3.   Távollevők között kötött szerződés esetén Az e cikk szerinti tájékoztatást: [Mód. 95]

| a) | olyan módon kell nyújtani, vagy a fogyasztó számára elérhetővé tenni, amely megfelel a használt távközlési eszköznek; |
| --- | --- |

a)

olyan módon kell nyújtani, vagy a fogyasztó számára elérhetővé tenni, amely megfelel a használt távközlési eszköznek;

| b) | egyértelmű és érthető nyelvezettel kell megfogalmazni; valamint |
| --- | --- |

b)

egyértelmű és érthető nyelvezettel kell megfogalmazni; valamint

| c) | olvashatóan kell biztosítani, amennyiben azt tartós adathordozón szolgáltatják. |
| --- | --- |

c)

olvashatóan kell biztosítani, amennyiben azt tartós adathordozón szolgáltatják.

4.   Üzlethelységen kívül kötött szerződés esetén az e cikk szerinti tájékoztatást:

| a) | papíron, vagy a fogyasztó beleegyezése esetén más tartós adathordozón kell nyújtani; valamint |
| --- | --- |

a)

papíron, vagy a fogyasztó beleegyezése esetén más tartós adathordozón kell nyújtani; valamint

| b) | olvashatóan, és egyértelmű, érthető nyelvezettel kell megfogalmazni. [Mód. 96] |
| --- | --- |

b)

olvashatóan, és egyértelmű, érthető nyelvezettel kell megfogalmazni. [Mód. 96]

5.   Ezt a cikket nem kell alkalmazni, ha a szerződés

| a) | tárgya élelmiszerek, italok vagy mindennapi háztartási fogyasztásra szolgáló más áruk szállítása, amelyet a kereskedő gyakori vagy rendszeres időközönként szállít a fogyasztó otthonába, tartózkodási helyére vagy munkahelyére; |
| --- | --- |

a)

tárgya élelmiszerek, italok vagy mindennapi háztartási fogyasztásra szolgáló más áruk szállítása, amelyet a kereskedő gyakori vagy rendszeres időközönként szállít a fogyasztó otthonába, tartózkodási helyére vagy munkahelyére;

| b) | áruértékesítő automatából vagy automatizált üzlethelyiségből történő értékesítéshez kötődően jön létre; [Mód. 97] |
| --- | --- |

b)

áruértékesítő automatából vagy automatizált üzlethelyiségből történő értékesítéshez kötődően jön létre; [Mód. 97]

| c) | üzlethelyiségen kívül kötött szerződés, amennyiben az ár, vagy – egy időben kötött több szerződés esetén – a szerződések összára nem haladja meg a 50 eurót vagy ennek értékét a szerződéses ár tekintetében megjelölt pénznemben. [Mód. 98] |
| --- | --- |

c)

üzlethelyiségen kívül kötött szerződés, amennyiben az ár, vagy – egy időben kötött több szerződés esetén – a szerződések összára nem haladja meg a 50 eurót vagy ennek értékét a szerződéses ár tekintetében megjelölt pénznemben. [Mód. 98]

| ca) | okiratba foglalását a tagállamok jogszabályai szerint olyan köztisztviselő végzi, akinek törvényben előírt kötelezettsége, hogy független és pártatlan legyen és átfogó jogi felvilágosítás révén biztosítsa, hogy a fogyasztó a szerződést csak alapos jogi megfontolás után, jogi következményeinek ismeretében kösse meg; [Mód. 99] |
| --- | --- |

ca)

okiratba foglalását a tagállamok jogszabályai szerint olyan köztisztviselő végzi, akinek törvényben előírt kötelezettsége, hogy független és pártatlan legyen és átfogó jogi felvilágosítás révén biztosítsa, hogy a fogyasztó a szerződést csak alapos jogi megfontolás után, jogi következményeinek ismeretében kösse meg; [Mód. 99]

14. cikk

Az árra, valamint a további díjakra és költségekre vonatkozó tájékoztatás

1.   A 13. cikk (1) bekezdésének b) pontja alapján nyújtandó tájékoztatásnak tartalmaznia kell a következőket:

| a) | az áru, a digitális tartalom vagy kapcsolódó szolgáltatás teljes árát az adókkal együtt, vagy ha az áru, a digitális tartalom vagy kapcsolódó szolgáltatás jellege nem teszi lehetővé az ár előzetes ésszerű kiszámítását, akkor az ár kiszámításának módját; valamint |
| --- | --- |

a)

az áru, a digitális tartalom vagy kapcsolódó szolgáltatás teljes árát az adókkal együtt, vagy ha az áru, a digitális tartalom vagy kapcsolódó szolgáltatás jellege nem teszi lehetővé az ár előzetes ésszerű kiszámítását, akkor az ár kiszámításának módját; valamint

| b) | adott esetben minden további fuvar-, kézbesítési vagy postai díjat és bármely egyéb költséget, vagy, ha ezeknek összege ésszerű módon nem számítható ki előre, akkor azt a tényt, hogy ilyen további díjak és költségek felmerülhetnek. |
| --- | --- |

b)

adott esetben minden további fuvar-, kézbesítési vagy postai díjat és bármely egyéb költséget, vagy, ha ezeknek összege ésszerű módon nem számítható ki előre, akkor azt a tényt, hogy ilyen további díjak és költségek felmerülhetnek.

2.   Határozatlan idejű vagy előfizetést tartalmazó szerződés esetén a teljes árnak tartalmaznia kell a számlázási időszakra eső teljes árat. Ha az ilyen szerződésben rögzített árat érvényesítenek, a teljes árnak tartalmaznia kell a havi teljes árat is. Ha ésszerűen nem számítható ki előre a teljes ár, akkor meg kell jelölni az ár kiszámításának módját.

3.   Adott esetben a kereskedőnek tájékoztatnia kell a fogyasztót a távközlési eszközök szerződéskötés érdekében való használatának költségéről, amennyiben ezt a költséget nem az alapdíj alapján számítják ki.

15. cikk

Tájékoztatás a kereskedő azonosító adatairól és címéről

A 13. cikk (1) bekezdésének c) pontja alapján nyújtandó tájékoztatásnak tartalmaznia kell a következőket:

| a) | a kereskedő azonosító adatai, például kereskedelmi neve, |
| --- | --- |

a)

a kereskedő azonosító adatai, például kereskedelmi neve,

| b) | a kereskedő székhelyének címe; |
| --- | --- |

b)

a kereskedő székhelyének címe;

| c) | ha rendelkezésre áll, a kereskedő telefon– és faxszáma, valamint e-mail címe annak érdekében, hogy a fogyasztó gyorsan kapcsolatba léphessen és hatékonyan kommunikálhasson a kereskedővel; |
| --- | --- |

c)

ha rendelkezésre áll, a kereskedő telefon– és faxszáma, valamint e-mail címe annak érdekében, hogy a fogyasztó gyorsan kapcsolatba léphessen és hatékonyan kommunikálhasson a kereskedővel;

| d) | adott esetben bármely egyéb olyan kereskedő azonosító adatai és címe, amelynek nevében a kereskedő eljár; valamint |
| --- | --- |

d)

adott esetben bármely egyéb olyan kereskedő azonosító adatai és címe, amelynek nevében a kereskedő eljár; valamint

| e) | amennyiben ez eltér az e cikk b) és d) pontja szerint megadott címtől, a kereskedő azon székhelyének címe, ahová a fogyasztó panasszal fordulhat, valamint adott esetben azon kereskedőé is, amelynek a nevében a kereskedő eljár. |
| --- | --- |

e)

amennyiben ez eltér az e cikk b) és d) pontja szerint megadott címtől, a kereskedő azon székhelyének címe, ahová a fogyasztó panasszal fordulhat, valamint adott esetben azon kereskedőé is, amelynek a nevében a kereskedő eljár.

16. cikk

A szerződési feltételekre vonatkozó tájékoztatás

A 13. cikk (1) bekezdésének d) pontja alapján nyújtandó tájékoztatásnak tartalmaznia kell a következőket:

| a) | a fizetésre, az áru átadására, a digitális tartalom szolgáltatására vagy a kapcsolódó szolgáltatás nyújtására vonatkozó rendelkezéseket és azt, hogy a kereskedő milyen határidővel vállalja az áru átadását, a digitális tartalom szolgáltatását vagy a kapcsolódó szolgáltatás nyújtását; |
| --- | --- |

a)

a fizetésre, az áru átadására, a digitális tartalom szolgáltatására vagy a kapcsolódó szolgáltatás nyújtására vonatkozó rendelkezéseket és azt, hogy a kereskedő milyen határidővel vállalja az áru átadását, a digitális tartalom szolgáltatását vagy a kapcsolódó szolgáltatás nyújtását;

| b) | adott esetben a szerződés időtartamát és a fogyasztó kötelezettségeinek minimális időtartamát, ha pedig a szerződés határozatlan időre szól vagy automatikusan meghosszabbodik, a szerződés felmondásának feltételeit; valamint |
| --- | --- |

b)

adott esetben a szerződés időtartamát és a fogyasztó kötelezettségeinek minimális időtartamát, ha pedig a szerződés határozatlan időre szól vagy automatikusan meghosszabbodik, a szerződés felmondásának feltételeit; valamint

| c) | adott esetben a kereskedő kérésére a fogyasztó által fizetendő vagy biztosítandó letétre vagy egyéb pénzügyi garanciára és ezek feltételeire vonatkozó információt; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a kereskedő kérésére a fogyasztó által fizetendő vagy biztosítandó letétre vagy egyéb pénzügyi garanciára és ezek feltételeire vonatkozó információt;

| d) | adott esetben a vonatkozó magatartási kódexek létezésére vonatkozó információt és másolatuk beszerezhetőségének módját. |
| --- | --- |

d)

adott esetben a vonatkozó magatartási kódexek létezésére vonatkozó információt és másolatuk beszerezhetőségének módját.

17. cikk

Tájékoztatási kötelezettség az elállási jogról távollevők közötti vagy üzlethelyiségen kívüli szerződés esetén
  [Mód. 100]

1.   Ha a fogyasztó a 4. fejezet alapján elállási joggal rendelkezik, akkor a 13. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerint nyújtandó tájékoztatásnak az 1. függelékkel összhangban tartalmaznia kell az e jog gyakorlására vonatkozó feltételeket, határidőt és eljárásokat, valamint a 2. függelékben meghatározott elállási formanyomtatványt.

2.   A 13. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerint nyújtandó tájékoztatásnak adott esetben tartalmaznia kell azt a tényt, hogy elállás esetén az áru visszaküldésének költségét a fogyasztó viseli, valamint távollevők között kötött szerződés esetén azt, hogy ha az áru jellegénél fogva nem küldhető vissza postai úton, akkor elállás esetén az áru visszaküldésének költségét a fogyasztónak kell viselnie.

3.   Ha a fogyasztó az elállási jogot azt követően gyakorolhatja, hogy az elállási időszak során kérelemmel élt a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásásának megkezdése érdekében, akkor a 13. cikk (1) bekezdésének e) pontja alapján nyújtandó tájékoztatásnak arra a tényre is ki kell terjednie, hogy a fogyasztónak meg kell fizetnie a kereskedő részére a 45. cikk (5) bekezdésében említett összeget.

4.   Az (1), (2) és (3) bekezdésben előírt tájékoztatási kötelezettség az 1. függelékben meghatározott, elállásra vonatkozó tájékoztatási minta a fogyasztó részére történő átadásával is teljesíthető. A kereskedő részéről e tájékoztatási kötelezettségek akkor tekinthetők teljesítettnek, ha a tájékoztatót a fogyasztónak helyesen kitöltve adta át.

5.   Ha a 40. cikk (2) bekezdésének c)–i) pontja és ugyanezen cikk (3) bekezdése szerint nem biztosított az elállás joga, akkor a 13. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerint nyújtandó tájékoztatásnak tartalmaznia kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a fogyasztót nem illeti meg elállási jog, vagy adott esetben tartalmaznia kell azokat a körülményeket, amelyek fennállása esetén a fogyasztó elveszíti az elállási jogot.

18. cikk

Kiegészítő tájékoztatási követelmények és visszaigazolás az üzlethelyiségen kívül kötött szerződések esetében

1.   A kereskedőnek át kell adnia a fogyasztó részére a szerződés egy aláírt példányát vagy a szerződés visszaigazolását, beleértve adott esetben a 40. cikk (3) bekezdésének d) pontja szerinti fogyasztói beleegyezés és tudomásulvétel visszaigazolását is, papíron vagy – ha a fogyasztó beleegyezik – más tartós adathordozón.

2.   Ha a fogyasztó azt kéri, hogy a kapcsolódó szolgáltatás nyújtása a 42. cikk (2) bekezdésében előírt elállási időszakon belül kezdődjön meg, a kereskedőnek meg kell követelnie, hogy a fogyasztó tartós adathordozón közölje az erre vonatkozó kifejezett kérését. [Mód. 101]

19. cikk

Kiegészítő tájékoztatási és egyéb követelmények a távollevők között kötött szerződések esetében
  [Mód. 102]

1.   Ha egy kereskedő távollevők közötti szerződés kötése céljából keresi meg telefonon a fogyasztót, a kereskedő köteles a fogyasztóval folytatott beszélgetés kezdetén azonosítani magát és adott esetben megnevezni azt a személyt, akinek vagy amelynek nevében a hívást lefolytatja, továbbá megjelölni a hívás kereskedelmi célját.

2.   Ha a távollevők közötti szerződést olyan távközlési eszköz útján kötik meg, amely az információk megjelenítésére korlátozott terjedelemben vagy időben ad lehetőséget, a kereskedőnek az adott eszköz útján legalább az e cikk (3) bekezdésében előírt információkat közölnie kell az ilyen szerződés megkötése előtt. A 13. cikkben említett további információkat a kereskedő megfelelő módon, a 13. cikk (3) bekezdésével összhangban nyújtja a fogyasztó számára.

3.   A (2) bekezdés alapján előírt információk az alábbiak:

| a) | az áru, digitális tartalom vagy kapcsolódó szolgáltatás lényeges tulajdonságai, a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírtak szerint; |
| --- | --- |

a)

az áru, digitális tartalom vagy kapcsolódó szolgáltatás lényeges tulajdonságai, a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírtak szerint;

| b) | a kereskedő azonosító adatai, a 15. cikk a) pontjában előírtak szerint; |
| --- | --- |

b)

a kereskedő azonosító adatai, a 15. cikk a) pontjában előírtak szerint;

| c) | a teljes ár, beleértve a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 14. cikk (1) és (2) bekezdésében említett összes tételt; |
| --- | --- |

c)

a teljes ár, beleértve a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 14. cikk (1) és (2) bekezdésében említett összes tételt;

| d) | az elállás joga; valamint |
| --- | --- |

d)

az elállás joga; valamint

| e) | adott esetben a szerződés időtartama, továbbá amennyiben – a szerződés határozatlan időre szól – a szerződés felmondására vonatkozó, a 16. cikk b) pontjában említett előírások. |
| --- | --- |

e)

adott esetben a szerződés időtartama, továbbá amennyiben – a szerződés határozatlan időre szól – a szerződés felmondására vonatkozó, a 16. cikk b) pontjában említett előírások.

4.   Telefonon keresztül kötött szerződés csak akkor érvényes, ha a fogyasztó aláírta az ajánlatot vagy megküldte arra vonatkozó írásbeli hozzájárulását, hogy beleegyezik a szerződéskötésbe. A kereskedőnek tartós adathordozón át kell adnia a beleegyezés visszaigazolását a fogyasztónak.

5.   A kereskedő köteles a megkötött szerződésről – ideértve adott esetben a fogyasztó általi, 40. cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett beleegyezést és tudomásulvételt is – és a 13. cikkben említett valamennyi információról a fogyasztónak tartós adathordozón visszaigazolást adni. A kereskedőnek az említett információkat a távollevők közötti szerződés megkötését követően ésszerű határidőn belül, de legkésőbb az áru átadásakor vagy a digitális tartalom szolgáltatásának vagy a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásának megkezdése előtt kell átadnia, kivéve, ha azokat már a távollevők közötti szerződés megkötése előtt tartós adathordozón közölte a fogyasztóval.

6.   Ha a fogyasztó azt kéri, hogy a kapcsolódó szolgáltatás nyújtása a 42. cikk (2) bekezdésében előírt elállási időszakon belül kezdődjön meg, a kereskedőnek meg kell követelnie, hogy a fogyasztó tartós adathordozón közölje az erre vonatkozó kifejezett kérését.

20. cikk

Tájékoztatási kötelezettség távollevők között kötött és üzlethelyiségen kívül kötött szerződéstől eltérő szerződések megkötése esetén

1.   Távollevők között kötött és üzlethelyiségen kívül kötött szerződéstől eltérő szerződések esetén a kereskedő köteles a szerződés megkötése előtt, vagy mielőtt a fogyasztót bármilyen ajánlat kötelezné, egyértelmű és érthető módon tájékoztatni a fogyasztót a következőkről, ha ezek az információk nem nyilvánvalóak a körülmények alapján:

| a) | az értékesítendő áru, szolgáltatandó digitális tartalom vagy a nyújtandó kapcsolódó szolgáltatás lényeges tulajdonságairól a közlési módnak, valamint az árunak, digitális tartalomnak vagy kapcsolódó szolgáltatásnak megfelelő terjedelemben; |
| --- | --- |

a)

az értékesítendő áru, szolgáltatandó digitális tartalom vagy a nyújtandó kapcsolódó szolgáltatás lényeges tulajdonságairól a közlési módnak, valamint az árunak, digitális tartalomnak vagy kapcsolódó szolgáltatásnak megfelelő terjedelemben;

| b) | a teljes árról és a további díjakról és költségekről, összhangban a 14. cikk (1) bekezdésével; |
| --- | --- |

b)

a teljes árról és a további díjakról és költségekről, összhangban a 14. cikk (1) bekezdésével;

| c) | a kereskedő azonosító adatairól, például kereskedelmi neve, székhelyének címe és annak telefonszáma; |
| --- | --- |

c)

a kereskedő azonosító adatairól, például kereskedelmi neve, székhelyének címe és annak telefonszáma;

| d) | a szerződési feltételekről, összhangban a 16. cikk a) és b) pontjával; |
| --- | --- |

d)

a szerződési feltételekről, összhangban a 16. cikk a) és b) pontjával;

| e) | adott esetben a kereskedő ügyfélszolgálatának, utószervizének, kereskedelmi jótállásának és panaszkezelési rendszerének meglétéről és feltételeiről; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a kereskedő ügyfélszolgálatának, utószervizének, kereskedelmi jótállásának és panaszkezelési rendszerének meglétéről és feltételeiről;

| f) | adott esetben a digitális tartalom működéséről, ideértve az alkalmazandó technikai védelmi intézkedéseket; valamint |
| --- | --- |

f)

adott esetben a digitális tartalom működéséről, ideértve az alkalmazandó technikai védelmi intézkedéseket; valamint

| g) | adott esetben a digitális tartalom hardverrel és szoftverrel való bármilyen lényeges együttes működtethetőségéről, amelyről a kereskedő tud vagy tőle elvárható, hogy tudjon. |
| --- | --- |

g)

adott esetben a digitális tartalom hardverrel és szoftverrel való bármilyen lényeges együttes működtethetőségéről, amelyről a kereskedő tud vagy tőle elvárható, hogy tudjon.

2.   Ez a cikk nem alkalmazandó, ha a szerződés mindennapi ügyletre vonatkozik és a megkötésekor azonnal teljesül.
  [Mód. 103]

21. cikk

Bizonyítási teher

A kereskedő köteles bizonyítani, hogy az e szakaszban előírt tájékoztatási kötelezettségének eleget tett.

22. cikk

Kötelező jelleg

A felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e szakasz alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

2. szakasz

egy másik kereskedővel szerződő kereskedő által a szerződéskötést megelőzően adandó tájékoztatás

23. cikk

Az árukra és a kapcsolódó szolgáltatásokra vonatkozó tájékoztatási kötelezettség

1.   A kereskedők között létrejövő, áru értékesítésére, digitális tartalom szolgáltatására vagy kapcsolódó szolgáltatás nyújtására irányuló szerződések megkötése előtt a szolgáltató köteles bármely megfelelő módon a másik kereskedővel közölni az átadandó áru, szolgáltatandó digitális tartalom vagy nyújtandó kapcsolódó szolgáltatás lényeges tulajdonságaira vonatkozó olyan információkat, amelyekkel a szolgáltató rendelkezik, vagy amelyekkel elvárható, hogy rendelkezzen, és amelynek elhallgatása ellentétes lenne a jóhiszeműség és tisztesség elvével.

2.   Annak meghatározása során, hogy az (1) bekezdés alapján fennáll-e a szolgáltató valamely információ közlésére vonatkozó kötelezettsége, minden körülményt mérlegelni kell, ideértve a következőket:

| a) | rendelkezik-e a szolgáltatást nyújtó fél különleges szakértelemmel; |
| --- | --- |

a)

rendelkezik-e a szolgáltatást nyújtó fél különleges szakértelemmel;

| b) | szolgáltatásó számára milyen költséget jelent az adott információ megszerzése; |
| --- | --- |

b)

szolgáltatásó számára milyen költséget jelent az adott információ megszerzése;

| c) | milyen könnyen szerezhette volna be a másik kereskedő más úton az információkat; |
| --- | --- |

c)

milyen könnyen szerezhette volna be a másik kereskedő más úton az információkat;

| d) | az információ jellege; |
| --- | --- |

d)

az információ jellege;

| e) | az információ valószínűsíthető fontossága a másik kereskedő számára; valamint |
| --- | --- |

e)

az információ valószínűsíthető fontossága a másik kereskedő számára; valamint

| f) | az adott helyzetre vonatkozó helyes kereskedelmi gyakorlat. |
| --- | --- |

f)

az adott helyzetre vonatkozó helyes kereskedelmi gyakorlat.

3. szakasz:

elektronikus úton kötött szerződések

24. cikk

Kiegészítő tájékoztatási kötelezettségek távollevők közötti, elektronikus úton kötött szerződések esetében

1.   Ezt a cikket akkor kell alkalmazni, ha a szerződéskötés eszközeit a kereskedő biztosítja, és ha ezek az eszközök elektronikusak, és használatuk nem jár együtt kizárólagos elektronikus levélváltással vagy más egyedi kommunikációval.

2.   A kereskedő köteles a másik fél részére megfelelő, hatékony és elérhető technikai eszközöket biztosítani ahhoz, hogy a másik fél azonosíthassa és kijavíthassa az adatbeviteli hibákat, mielőtt ajánlatot tesz vagy ajánlatot fogad el.

3.   A kereskedő köteles tájékoztatást nyújtani a következőkről, mielőtt a másik fél ajánlatot tesz vagy ajánlatot fogad el:

| a) | a szerződéskötés technikai lépései; |
| --- | --- |

a)

a szerződéskötés technikai lépései;

| b) | a kereskedő írásba foglalja-e a szerződést, és az elérhető lesz-e; |
| --- | --- |

b)

a kereskedő írásba foglalja-e a szerződést, és az elérhető lesz-e;

| c) | az adatbeviteli hibák azonosításának és kijavításának technikai eszközei, mielőtt a másik fél ajánlatot tesz vagy ajánlatot fogad el; |
| --- | --- |

c)

az adatbeviteli hibák azonosításának és kijavításának technikai eszközei, mielőtt a másik fél ajánlatot tesz vagy ajánlatot fogad el;

| d) | a szerződéskötés lehetséges nyelvei; |
| --- | --- |

d)

a szerződéskötés lehetséges nyelvei;

| e) | a

  azon
  szerződési feltételek
  , amelyek alapján a kereskedő kész megkötni a szerződést [Mód. 104]. |
| --- | --- |

e)

a

  azon
  szerződési feltételek
  , amelyek alapján a kereskedő kész megkötni a szerződést [Mód. 104].

4.   
  A fogyasztóval az 1. szakasznak megfelelően szerződő kereskedőre vonatkozó bármely szigorúbb követelmény sérelme nélkül
  a kereskedőnek a (3) bekezdés e) pontjában említett szerződési feltételeket betűvel vagy más érthető karakterekkel lejegyezve, tartós adathordozón kell rendelkezésre bocsátania olyan támogatás útján, amely lehetővé teszi a szövegben található információk elolvasását és rögzítését, valamint azok birtokba vehető formában történő megjelenítését. [Mód. 105]

5.   A kereskedőnek elektronikus úton késedelem nélkül vissza kell igazolnia a másik fél által küldött ajánlat vagy elfogadás beérkezését.
  A visszaigazoláson meg kell jeleníteni az ajánlat vagy az elfogadás tartalmát. [Mód. 106]

25. cikk

További követelmények távollevők közötti, elektronikus úton kötött szerződés esetében

1.   Ha egy, a fogyasztót fizetésre kötelező, távollevők közötti szerződést elektronikus úton kötöttek meg, akkor a kereskedőnek egyértelmű és hangsúlyos módon, közvetlenül a fogyasztó általi megrendelés megtétele előtt tájékoztatnia kell a fogyasztót a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontja, a 14. cikk (1) és (2) bekezdése, valamint a 16. cikkének b) pontja által előírt információkról.

2.   A kereskedőnek gondoskodnia kell arról, hogy a fogyasztó a megrendeléskor kifejezetten ismerje el fizetési kötelezettségét. Ha a megrendelés véglegesítéséhez gombot vagy hasonló funkciót kell aktiválni, a gombot vagy hasonló funkciót könnyen olvasható módon csak a „fizetési kötelezettséggel járó megrendelés” vagy hasonló, egyértelmű megfogalmazású, olyan felirattal kell ellátni, amely jelzi, hogy a megrendelés a kereskedő javára teljesítendő fizetési kötelezettséget von maga után. Ha ezt a bekezdést nem tartják be, akkor a fogyasztóra nézve a szerződés vagy a megrendelés nem kötelező erejű.

3.   A kereskedőnek kereskedelmi honlapján legkésőbb a megrendelési folyamat elején egyértelműen és olvashatóan jeleznie kell, hogy alkalmazandók-e valamilyen szállítási korlátozások, és hogy milyen fizetési módokat fogad el.

26. cikk

Bizonyítási teher

A kereskedők és a fogyasztók kapcsolatában a kereskedő köteles bizonyítani, hogy az e szakaszban előírt tájékoztatási kötelezettségének eleget tett.

27. cikk

Kötelező jelleg

A kereskedők és a fogyasztók kapcsolatában a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e szakasz alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

4. szakasz

A szolgáltatott tájékoztatás helytállóságának biztosítására vonatkozó kötelezettség

28. cikk

A szolgáltatott tájékoztatás helytállóságának biztosítására vonatkozó kötelezettség

1.   Az a fél, aki a szerződéskötéskor vagy azt megelőzően tájékoztatást nyújt az e fejezetben meghatározott, vagy egyéb kötelezettségeknek történő megfelelés érdekében, köteles elvárható gondosságot tanúsítani annak biztosítása érdekében, hogy a szolgáltatott tájékoztatás helytálló legyen és ne legyen félrevezető.

2.   Az a fél, akinek a részére téves vagy félrevezető tájékoztatást adtak az (1) bekezdésben említett kötelezettség megszegésével, és aki ésszerű módon e tájékoztatásra hagyatkozik az információt szolgáltató féllel való szerződéskötés során, a 29. cikkben meghatározott jogorvoslatokkal élhet.

3.   Kereskedő és fogyasztó közti kapcsolatban a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

5. szakasz

A tájékoztatási kötelezettség megszegésével kapcsolatos jogorvoslatok

29. cikk

A tájékoztatási kötelezettség megszegésével kapcsolatos jogorvoslatok

1.   Az a fél, amely az e fejezetben meghatározott bármely kötelezettségét megszegi,
  a 16. fejezet szerint
  felelős az e mulasztással a másik félnek okozott bármilyen hátrányért. [Mód. 107]

2.   Amennyiben a kereskedő nem teljesítette a 14. cikkben említett, további díjakra vagy egyéb költségekre vonatkozó, vagy a 17. cikk (2) bekezdésében említett, az áru visszaküldésének költségére vonatkozó tájékoztatási kötelezettségét, akkor a fogyasztó nem köteles a további díjak vagy egyéb költségek megfizetésére.

3.   Az e cikk alapján rendelkezésre álló jogorvoslatok nem érintik a 42. cikk (2) bekezdése, a 48. cikk vagy a 49. cikk alapján rendelkezésre álló jogorvoslatokat.

4.   Kereskedő és fogyasztó közti kapcsolatban a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

3. fejezet

A szerződés megkötése

30. cikk

A szerződés megkötésére vonatkozó követelmények

1.   A szerződés létrejön, amennyiben:

| a) | a felek megállapodnak; |
| --- | --- |

a)

a felek megállapodnak;

| b) | a megállapodásnak joghatást kívánnak biztosítani; valamint |
| --- | --- |

b)

a megállapodásnak joghatást kívánnak biztosítani; valamint

| c) | a megállapodás – szükség esetén a közös európai adásvételi jogban foglalt szabályokkal együtt – kellően egyértelmű és kellő tartalommal rendelkezik a joghatás kiváltásához. |
| --- | --- |

c)

a megállapodás – szükség esetén a közös európai adásvételi jogban foglalt szabályokkal együtt – kellően egyértelmű és kellő tartalommal rendelkezik a joghatás kiváltásához.

2.   A megállapodás egy ajánlat elfogadásával jön létre. Az elfogadás kifejezett vagy egyéb nyilatkozat, illetve magatartás útján történhet.
  [Mód. 108]

3.   Amennyiben a felek szándéka szerint a megállapodásnak joghatást kell kiváltania, ennek nyilatkozataikból és magatartásukból megállapíthatónak kell lennie.

4.   Ha a felek egyike valamely egyedi kérdésben való megállapodástól teszi függővé a szerződés megkötését, akkor a szerződés nem jön létre mindaddig, amíg az adott kérdésben nem születik megállapodás.

31. cikk

Ajánlat

1.   Egy javaslat ajánlatnak minősül, ha:

| a) | arra irányul, hogy elfogadása esetén szerződést hozzon léte; valamint |
| --- | --- |

a)

arra irányul, hogy elfogadása esetén szerződést hozzon léte; valamint

| b) | kellően egyértelmű és kellő tartalommal rendelkezik ahhoz, hogy szerződést hozzon létre.
  A kereskedők és fogyasztók közötti kapcsolatokban egy ajánlat csak akkor minősül kellően egyértelműnek és kellő tartalommal rendelkezőnek, ha abban szerepel egy tárgy, egy mennyiség vagy időtartam, valamint egy ár. [Mód. 109] |
| --- | --- |

b)

kellően egyértelmű és kellő tartalommal rendelkezik ahhoz, hogy szerződést hozzon létre.
  A kereskedők és fogyasztók közötti kapcsolatokban egy ajánlat csak akkor minősül kellően egyértelműnek és kellő tartalommal rendelkezőnek, ha abban szerepel egy tárgy, egy mennyiség vagy időtartam, valamint egy ár. [Mód. 109]

2.   Ajánlat tehető egy, illetve több konkrét személynek.

3.   A nyilvánosság számára tett javaslat nem minősül ajánlatnak, hacsak a körülmények másra nem utalnak.

32. cikk

Az ajánlat visszavonása

1.   Az ajánlat visszavonható, ha az ajánlat címzettje még azelőtt megkapja a visszavonó nyilatkozatot, hogy elküldte volna az elfogadó nyilatkozatot, vagy – ráutaló magatartással történő elfogadás esetén – a szerződést megkötötték volna.

2.   Ha a nyilvánosság számára tett javaslat ajánlatnak minősül, ugyanazon eszköz segítségével vonható vissza, mint amelyet az ajánlat megtételéhez használtak.

3.   Az ajánlat visszavonása érvénytelen, amennyiben:

| a) | az ajánlatban feltüntetik, hogy visszavonhatatlan; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatban feltüntetik, hogy visszavonhatatlan;

| b) | az ajánlat meghatározott időtartamot állapít meg annak elfogadására; vagy |
| --- | --- |

b)

az ajánlat meghatározott időtartamot állapít meg annak elfogadására; vagy

| c) | az ajánlat címzettje ésszerűen feltételezhette, hogy az ajánlat visszavonhatatlan, és az ajánlat alapján járt el. |
| --- | --- |

c)

az ajánlat címzettje ésszerűen feltételezhette, hogy az ajánlat visszavonhatatlan, és az ajánlat alapján járt el.

33. cikk

Az ajánlat elutasítása

Ha az ajánlat elutasítása megérkezik az ajánlattevőhöz, az ajánlat érvénytelenné válik.

34. cikk

Elfogadás

1.   Az ajánlat címzettjének az ajánlattal való egyetértést kifejező nyilatkozata vagy erre utaló magatartása elfogadásnak minősül.

2.   A hallgatás vagy valamely magatartástól történő tartózkodás önmagában nem minősül elfogadásnak.
  Különösen az áru kéretlen szállítása, digitális tartalom kéretlen szolgáltatása vagy kapcsolódó szolgáltatás kéretlen nyújtása esetén a fogyasztói válasz hiánya nem jelent beleegyezést. [Mód. 110]

35. cikk

A szerződés létrejöttének időpontja

1.   Ha az ajánlat címzettje elfogadó nyilatkozatot küld, a szerződés akkor jön létre, amikor az elfogadó nyilatkozat megérkezik az ajánlattevőhöz.

2.   Ha az ajánlatot ráutaló magatartással fogadják el, a szerződés akkor jön létre, amikor a magatartásról szóló értesítés megérkezik az ajánlattevőhöz.

3.   A (2) bekezdéstől eltérve, ha az ajánlat, vagy a felek által egymás közt kialakított gyakorlat vagy szokás alapján az ajánlat címzettje olyan magatartással is elfogadhatja az ajánlatot, amelyről az ajánlattevőt nem értesíti, a szerződés akkor jön létre, amikor az ajánlat címzettje megkezdi a magatartást.

36. cikk

Az elfogadás határideje

1.   Az ajánlat elfogadása kizárólag akkor válik hatályossá, ha az elfogadó nyilatkozat az ajánlatban az ajánlattevő által meghatározott határidőn belül megérkezik az ajánlattevőhöz.

2.   Ha az ajánlattevő nem határozott meg határidőt, az elfogadás kizárólag akkor válik hatályossá, ha az elfogadó nyilatkozat az ajánlat megtétele után ésszerű határidőn belül érkezik meg az ajánlattevőhöz.

3.   Ha az ajánlat olyan magatartással is elfogadható, amelyről az ajánlattevőt nem értesítik, az elfogadás kizárólag akkor válik hatályossá, ha a magatartást az ajánlattevő által meghatározott időn belül – ilyen megállapított határidő hiányában ésszerű határidőn belül – megvalósítják.

37. cikk

Késedelmes elfogadás

1.   A késedelmes elfogadás akkor válik hatályos elfogadássá, ha az ajánlattevő indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az ajánlat címzettjét arról, hogy a késedelmes elfogadó nyilatkozatot hatályos elfogadásként kezeli.

2.   Ha a késedelmes elfogadást tartalmazó levélből vagy egyéb kommunikációs eszközből az derül ki, hogy az rendes körülmények szerinti továbbítás esetén kellő időben megérkezett volna az ajánlattevőhöz, a késedelmes elfogadás hatályos elfogadásnak minősül, kivéve ha az ajánlattevő késedelem nélkül tájékoztatja az ajánlat címzettjét arról, hogy az ajánlat már nem érvényes.

38. cikk

Módosított elfogadás

1.   Az ajánlat címzettjének azon válasza, amely olyan kiegészítő vagy eltérő szerződéses feltételeket tartalmaz vagy eredményez, amelyek lényegesen megváltoztatják az ajánlatban foglalt feltételeket, az ajánlat elutasításának és új ajánlatnak minősül.

2.   A többek közt az árra, a fizetésre, az áruk mennyiségére vagy minőségére, az átadás helyére és idejére, az egyik fél másikkal szembeni felelősségére, a viták rendezésére vonatkozó kiegészítő vagy eltérő szerződéses feltételek esetében vélelmezni kell, hogy azok az ajánlat feltételeit lényegesen változtatják meg.

3.   Az olyan válasz, amely az ajánlattal való határozott egyetértést fejez ki, elfogadásnak minősül akkor is, ha kiegészítő vagy eltérő szerződéses feltételeket tartalmaz vagy eredményez, amennyiben ezek nem változtatják meg lényegesen az ajánlatban foglalt feltételeket. A kiegészítő vagy eltérő feltételek ebben az esetben a szerződés részévé válnak.

4.   A kiegészítő vagy eltérő szerződéses feltételeket tartalmazó vagy eredményező válasz minden esetben az ajánlat elutasításának minősül, ha:

| a) | az ajánlat az elfogadás lehetőségét kifejezetten az ajánlatban szereplő feltételekre korlátozza; |
| --- | --- |

a)

az ajánlat az elfogadás lehetőségét kifejezetten az ajánlatban szereplő feltételekre korlátozza;

| b) | az ajánlattevő késedelem nélkül tiltakozik a kiegészítő vagy eltérő feltételekkel szemben; vagy |
| --- | --- |

b)

az ajánlattevő késedelem nélkül tiltakozik a kiegészítő vagy eltérő feltételekkel szemben; vagy

| c) | az ajánlat címzettje az elfogadást az ajánlattevőnek a kiegészítő vagy eltérő feltételekhez való hozzájárulásától teszi függővé, és a hozzájárulás ésszerű határidőn belül nem érkezik meg az ajánlat címzettjéhez. |
| --- | --- |

c)

az ajánlat címzettje az elfogadást az ajánlattevőnek a kiegészítő vagy eltérő feltételekhez való hozzájárulásától teszi függővé, és a hozzájárulás ésszerű határidőn belül nem érkezik meg az ajánlat címzettjéhez.

(4a)
     
  A kereskedő és a fogyasztó között egy ajánlat címzettjének válasza, amely kifejezetten vagy hallgatólagosan kiegészítő vagy eltérő szerződéses elemeket tartalmaz, minden esetben az ajánlat elutasításának és új ajánlatnak minősül. [Mód. 111]

39. cikk

Az általános szerződési feltételek ütközése

1.   Ha a felek attól eltekintve megállapodásra jutottak, hogy az ajánlat és az elfogadás ellentétes általános szerződési feltételekre utal, a szerződés mégis létrejön. Az általános szerződési feltételek közös lényegük mértékéig képezik a szerződés részét.

2.   Az (1) bekezdéstől eltérve, nem jön létre a szerződés, ha az egyik fél:

| a) | előzetesen kifejezetten – nem pedig az általános szerződési feltételek keretében – kikötötte, hogy az (1) bekezdés alapján létrejött szerződés kötelező jogi erejét nem szándékozik elismerni; vagy |
| --- | --- |

a)

előzetesen kifejezetten – nem pedig az általános szerződési feltételek keretében – kikötötte, hogy az (1) bekezdés alapján létrejött szerződés kötelező jogi erejét nem szándékozik elismerni; vagy

| b) | késedelem nélkül tájékoztatja a másik felet erről a szándékáról. |
| --- | --- |

b)

késedelem nélkül tájékoztatja a másik felet erről a szándékáról.

4. fejezet

Elállási jog a távollevők között és az üzlethelyiségen kívül kötött, kereskedők és fogyasztók közötti szerződések esetében
  [Mód. 112]

40. cikk

Elállási jog

1.   A 42. cikkben meghatározott időszakon belül a fogyasztó indoklás nélkül, és a 45. cikkben foglaltak kivételével költségmentesen elállhat:

| a) | egy távollevők között kötött szerződéstől; |
| --- | --- |

a)

egy távollevők között kötött szerződéstől;

| b) | egy üzlethelyiségen kívül kötött szerződéstől, ha az ár, vagy – egy időben kötött több szerződés esetén – a szerződések összára a szerződés megkötésekor meghaladja az 50 eurót vagy ennek értékét a szerződéses ár tekintetében megjelölt pénznemben. |
| --- | --- |

b)

egy üzlethelyiségen kívül kötött szerződéstől, ha az ár, vagy – egy időben kötött több szerződés esetén – a szerződések összára a szerződés megkötésekor meghaladja az 50 eurót vagy ennek értékét a szerződéses ár tekintetében megjelölt pénznemben.

2.   Az (1) bekezdés nem vonatkozik:

| a) | áruértékesítő automata vagy automata kereskedelmi létesítmény útján kötött szerződésre; |
| --- | --- |

a)

áruértékesítő automata vagy automata kereskedelmi létesítmény útján kötött szerződésre;

| b) | olyan szerződésre, amelynek tárgya élelmiszerek, italok vagy mindennapi háztartási fogyasztásra szolgáló más áruk szállítása, amelyet a kereskedő gyakori vagy rendszeres időközönként szállít a fogyasztó otthonába, tartózkodási helyére vagy munkahelyére; |
| --- | --- |

b)

olyan szerződésre, amelynek tárgya élelmiszerek, italok vagy mindennapi háztartási fogyasztásra szolgáló más áruk szállítása, amelyet a kereskedő gyakori vagy rendszeres időközönként szállít a fogyasztó otthonába, tartózkodási helyére vagy munkahelyére;

| c) | olyan áru szállítására vagy kapcsolódó szolgáltatás nyújtására irányuló szerződésre, amelyben kikötött ár a pénzügyi piacoknak a kereskedő által nem befolyásolható ingadozásaitól függ, amely ingadozásokra az elállási időszakon belül is sor kerülhet; |
| --- | --- |

c)

olyan áru szállítására vagy kapcsolódó szolgáltatás nyújtására irányuló szerződésre, amelyben kikötött ár a pénzügyi piacoknak a kereskedő által nem befolyásolható ingadozásaitól függ, amely ingadozásokra az elállási időszakon belül is sor kerülhet;

| d) | a fogyasztó egyéni kívánalmai szerint készült vagy egyértelműen személyre szabott áru, vagy ilyen digitális tartalom szolgáltatására irányuló szerződésre; |
| --- | --- |

d)

a fogyasztó egyéni kívánalmai szerint készült vagy egyértelműen személyre szabott áru, vagy ilyen digitális tartalom szolgáltatására irányuló szerződésre;

| e) | olyan áru szállítására vonatkozó szerződésre, amelyekek tárgya gyorsan megromolhat vagy lejárhat; |
| --- | --- |

e)

olyan áru szállítására vonatkozó szerződésre, amelyekek tárgya gyorsan megromolhat vagy lejárhat;

| f) | olyan alkoholtartalmú italok szállítására vonatkozó szerződésre, amely esetében az árban az adásvételi szerződés megkötésekor egyeztek meg, és amely italok átadása csak a szerződés megkötése után 30 nappal lehetséges, továbbá amelyek tényleges értéke a piacnak a kereskedő által nem befolyásolható ingadozásaitól függ; |
| --- | --- |

f)

olyan alkoholtartalmú italok szállítására vonatkozó szerződésre, amely esetében az árban az adásvételi szerződés megkötésekor egyeztek meg, és amely italok átadása csak a szerződés megkötése után 30 nappal lehetséges, továbbá amelyek tényleges értéke a piacnak a kereskedő által nem befolyásolható ingadozásaitól függ;

| g) | hírlap, folyóirat vagy magazin értékesítésére vonatkozó szerződésre, kivéve az ilyen kiadványok szállítására vonatkozó előfizetési szerződéseket; |
| --- | --- |

g)

hírlap, folyóirat vagy magazin értékesítésére vonatkozó szerződésre, kivéve az ilyen kiadványok szállítására vonatkozó előfizetési szerződéseket;

| h) | nyilvános árverésen kötött szerződésre; valamint |
| --- | --- |

h)

nyilvános árverésen kötött szerződésre; valamint

| i) | élelmezésre vagy szabadidős tevékenységgel kapcsolatos szolgáltatások nyújtására vonatkozó olyan szerződésre, amely adott időpontra vagy teljesítési időszakra szól. |
| --- | --- |

i)

élelmezésre vagy szabadidős tevékenységgel kapcsolatos szolgáltatások nyújtására vonatkozó olyan szerződésre, amely adott időpontra vagy teljesítési időszakra szól.

| ia) | olyan szerződésre, amelyet a tagállamok jogszabályai szerint köztisztviselő foglal okiratba, akinek törvényben előírt kötelezettsége, hogy független és pártatlan legyen és átfogó jogi felvilágosítás révén biztosítsa, hogy a fogyasztó a szerződést csak alapos jogi megfontolás után, jogi következményeinek ismeretében kösse meg; [Mód. 113] |
| --- | --- |

ia)

olyan szerződésre, amelyet a tagállamok jogszabályai szerint köztisztviselő foglal okiratba, akinek törvényben előírt kötelezettsége, hogy független és pártatlan legyen és átfogó jogi felvilágosítás révén biztosítsa, hogy a fogyasztó a szerződést csak alapos jogi megfontolás után, jogi következményeinek ismeretében kösse meg; [Mód. 113]

3.   Az (1) bekezdés nem alkalmazható a következő helyzetekben:

| a) | amennyiben a lezárt csomagolású árut a fogyasztó kibontotta, és az egészségvédelmi vagy higiéniás okokból nem vehető vissza; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a lezárt csomagolású árut a fogyasztó kibontotta, és az egészségvédelmi vagy higiéniás okokból nem vehető vissza;

| b) | amennyiben a leszállított áru a természete következtében elválaszthatatlanul összekeveredett más tételekkel az átadást követően; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a leszállított áru a természete következtében elválaszthatatlanul összekeveredett más tételekkel az átadást követően;

| c) | amennyiben a leszállított áru lezárt csomagolású hang- vagy képfelvétel vagy számítógépes program, és a kézbesítés után kicsomagolták; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a leszállított áru lezárt csomagolású hang- vagy képfelvétel vagy számítógépes program, és a kézbesítés után kicsomagolták;

| d) | amennyiben a nem birtokba vehető adathordozón átadott digitális tartalom szolgáltatása a fogyasztó előzetes, kifejezett beleegyezésével és annak tudomásulvételével történt, hogy a fogyasztó ezzel elveszíti az elállási jogát; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a nem birtokba vehető adathordozón átadott digitális tartalom szolgáltatása a fogyasztó előzetes, kifejezett beleegyezésével és annak tudomásulvételével történt, hogy a fogyasztó ezzel elveszíti az elállási jogát;

| e) | a fogyasztó kifejezetten kérte, hogy a kereskedő szálljon ki hozzá sürgős javítás vagy karbantartás elvégzése céljából. Ha egy ilyen kiszállás alkalmával a kereskedő a fogyasztó által kifejezetten kért kapcsolódó szolgáltatáson felül is nyújt ilyen szolgáltatásokat, vagy a karbantartás vagy javítás elvégzéséhez szükségszerűen felhasznált cserealkatrészeken kívüli árukat biztosít, akkor ezekre a további kapcsolódó szolgáltatásokra vagy árukra alkalmazandó az elállási jog. |
| --- | --- |

e)

a fogyasztó kifejezetten kérte, hogy a kereskedő szálljon ki hozzá sürgős javítás vagy karbantartás elvégzése céljából. Ha egy ilyen kiszállás alkalmával a kereskedő a fogyasztó által kifejezetten kért kapcsolódó szolgáltatáson felül is nyújt ilyen szolgáltatásokat, vagy a karbantartás vagy javítás elvégzéséhez szükségszerűen felhasznált cserealkatrészeken kívüli árukat biztosít, akkor ezekre a további kapcsolódó szolgáltatásokra vagy árukra alkalmazandó az elállási jog.

4.   Amennyiben a fogyasztó olyan ajánlatot tett, amely elfogadása esetén olyan szerződés megkötését eredményezné, amelytől e fejezet értelmében elállhatna, a fogyasztó akkor is visszavonhatja ajánlatát, ha az egyébként nem lenne visszavonható.

41. cikk

Az elállási jog gyakorlása

1.   A fogyasztó a 42. cikkben előírt elállási határidő lejárta előtt bármikor gyakorolhatja az elállási jogát.

2.   A fogyasztó az elállási jogát a kereskedő értesítése révén gyakorolja. Ebből a célból a fogyasztó vagy a 2. függelékben meghatározott elállási formanyomtatványt használhatja, vagy bármely egyéb egyértelmű nyilatkozatot, amely az elállásra vonatkozó döntését tartalmazza.

3.   Amennyiben a kereskedő kereskedelmi honlapján lehetőséget biztosít a fogyasztónak arra, hogy elektronikus úton elálljon a szerződéstől, és a fogyasztó így jár el, akkor a kereskedő köteles haladéktalanul, tartós adathordozón visszaigazolni a fogyasztó felé az ilyen elállás kézhezvételét. A kereskedő felelős az e kötelezettsége megszegésével a másik félnek okozott bármilyen hátrányért.

4.   Az elállás közlése akkor minősül időben megtettnek, ha az elállásról szóló értesítést az elállási határidő lejártát megelőzően elküldik.

5.   A fogyasztó köteles bizonyítani azt, hogy az elállás jogának gyakorlására e cikkel összhangban került sor.

42. cikk

Elállási határidő

1.   Az elállási határidő az alábbiaktól számított tizennegyedik napon jár le:

| a) | az áruk fogyasztó általi átvételének napja adásvételi szerződés esetén, beleérve azokat az adásvételi szerződéseket is, amelyekben az eladó kapcsolódó szolgáltatás nyújtását is vállalja; |
| --- | --- |

a)

az áruk fogyasztó általi átvételének napja adásvételi szerződés esetén, beleérve azokat az adásvételi szerződéseket is, amelyekben az eladó kapcsolódó szolgáltatás nyújtását is vállalja;

| b) | az a nap, amikor a fogyasztó az utolsó tételt átvette, amennyiben a szerződés tárgya a fogyasztó által egy megrendelésben rendelt, de külön kiszállított több áru értékesítése, beleérve azokat a szerződéseket is, amelyekben az eladó kapcsolódó szolgáltatás nyújtását is vállalja; |
| --- | --- |

b)

az a nap, amikor a fogyasztó az utolsó tételt átvette, amennyiben a szerződés tárgya a fogyasztó által egy megrendelésben rendelt, de külön kiszállított több áru értékesítése, beleérve azokat a szerződéseket is, amelyekben az eladó kapcsolódó szolgáltatás nyújtását is vállalja;

| c) | az a nap, amikor a fogyasztó az utolsó tételt vagy darabot is átvette, amennyiben a szerződés tárgya több tételből vagy darabból álló áru, beleérve azokat a szerződéseket is, amelyekben az eladó kapcsolódó szolgáltatás nyújtását is vállalja; vagy |
| --- | --- |

c)

az a nap, amikor a fogyasztó az utolsó tételt vagy darabot is átvette, amennyiben a szerződés tárgya több tételből vagy darabból álló áru, beleérve azokat a szerződéseket is, amelyekben az eladó kapcsolódó szolgáltatás nyújtását is vállalja; vagy

| d) | az a nap, amikor a fogyasztó az első tételt átvette, amennyiben a szerződés tárgya áruk rendszeres szállítása egy meghatározott időszakban, beleérve azokat a szerződéseket is, amelyekben az eladó kapcsolódó szolgáltatás nyújtását is vállalja; |
| --- | --- |

d)

az a nap, amikor a fogyasztó az első tételt átvette, amennyiben a szerződés tárgya áruk rendszeres szállítása egy meghatározott időszakban, beleérve azokat a szerződéseket is, amelyekben az eladó kapcsolódó szolgáltatás nyújtását is vállalja;

| e) | a szerződés megkötésének napja az áru átadását követően kötött, kapcsolódó szolgáltatás teljesítéséről szóló szerződés esetén; |
| --- | --- |

e)

a szerződés megkötésének napja az áru átadását követően kötött, kapcsolódó szolgáltatás teljesítéséről szóló szerződés esetén;

| f) | digitális tartalom szolgáltatására irányuló szerződés esetén, amennyiben a digitális tartalmat birtokba vehető adathordozón szolgáltatják, az a nap, amikor a fogyasztó az a) pontnak megfelelően átvette az birtokba vehető adathordozót; |
| --- | --- |

f)

digitális tartalom szolgáltatására irányuló szerződés esetén, amennyiben a digitális tartalmat birtokba vehető adathordozón szolgáltatják, az a nap, amikor a fogyasztó az a) pontnak megfelelően átvette az birtokba vehető adathordozót;

| g) | a szerződés megkötésének napja, olyan szerződés esetén, amelynél a digitális tartalmat nem birtokba vehető adathordozón szolgáltatják. |
| --- | --- |

g)

a szerződés megkötésének napja, olyan szerződés esetén, amelynél a digitális tartalmat nem birtokba vehető adathordozón szolgáltatják.

2.   Amennyiben a kereskedő nem teljesítette a fogyasztó felé fennálló, a 17. cikk (1) bekezdésében említett tájékoztatási kötelezettségét, az elállási határidő az alábbiak szerint jár le:

| a) | egy évvel a (1) bekezdéssel összhangban meghatározott eredeti elállási határidő után; vagy |
| --- | --- |

a)

egy évvel a (1) bekezdéssel összhangban meghatározott eredeti elállási határidő után; vagy

| b) | amennyiben az (1) bekezdés szerinti elállási határidő lejárta után egy éven belül a kereskedő megadja a fogyasztónak az előírt tájékoztatást, az attól számított 14. napon, hogy a fogyasztó megkapja a tájékoztatást. |
| --- | --- |

b)

amennyiben az (1) bekezdés szerinti elállási határidő lejárta után egy éven belül a kereskedő megadja a fogyasztónak az előírt tájékoztatást, az attól számított 14. napon, hogy a fogyasztó megkapja a tájékoztatást.

43. cikk

Az elállás hatásai

Az elállás megszünteti mindkét fél szerződés alapján fennálló alábbi kötelezettségeit:

| a) | a szerződés teljesítése; vagy |
| --- | --- |

a)

a szerződés teljesítése; vagy

| b) | a szerződés megkötése, amennyiben a fogyasztó tette az ajánlatot. |
| --- | --- |

b)

a szerződés megkötése, amennyiben a fogyasztó tette az ajánlatot.

44. cikk

A kereskedő kötelezettségei elállás esetén

1.   A kereskedőnek késedelem nélkül, de minden esetben legkésőbb tizennégy nappal az után, hogy a 41. cikknek megfelelően értesül a fogyasztónak a szerződéstől történő elállásra vonatkozó döntéséről, vissza kell fizetnie a fogyasztótól kapott valamennyi kifizetést, ideértve adott esetben a szállítás költségeit is. A kereskedőnek az ilyen visszatérítést ugyanolyan fizetési mód használatával kell teljesítenie, mint amelyet a fogyasztó használt az eredeti ügylethez, kivéve, ha a fogyasztó kifejezetten beleegyezett az ettől eltérő mód használatába, és feltéve, hogy a fogyasztó számára nem keletkezik semmilyen díjfizetési kötelezettség az ilyen visszatérítés eredményeként.

2.   A (1) bekezdéstől eltérően a kereskedő nem köteles visszatéríteni a többletköltségeket, amennyiben a fogyasztó kifejezetten a kereskedő által kínált legolcsóbb szokásos szállítási módtól eltérő szállítási módot választott.

3.   Áru adásvételére irányuló szerződés esetén a kereskedő megtagadhatja a visszatérítést az áru visszaszolgáltatásáig, illetve addig, amíg a fogyasztó nem igazolja, hogy az árut visszaküldte – attól függően, hogy melyik a korábbi időpont – kivéve, ha a kereskedő felajánlotta az áru visszaszállítását.

4.   Üzlethelyiségen kívül kötött szerződés esetén, ha az árut a fogyasztó otthonába szállították a szerződés megkötésének az időpontjában, a kereskedő köteles az árut a saját költségére visszaszállítani, ha az áru a természeténél fogva szokásosan nem küldhető vissza postán.

45. cikk

A kereskedő kötelezettségei elállás esetén

1.   A fogyasztó köteles késedelem nélkül, de minden esetben legkésőbb tizennégy nappal azt követően, hogy a 41. cikknek megfelelően közli a szerződéstől történő elállásra vonatkozó döntését a kereskedővel, visszaküldeni vagy átadni az árut a kereskedőnek vagy a kereskedő által felhatalmazott személynek, kivéve, ha a kereskedő felajánlotta az áruk visszaszállítását. A határidőt betartottnak kell tekinteni, ha a fogyasztó az árut a 14 napos határidő lejártát megelőzően visszaküldi.

2.   A fogyasztónak kell viselnie az áruk visszaküldésének közvetlen költségeit, kivéve, ha a kereskedő vállalta e költségek viselését, vagy ha a kereskedő elmulasztotta tájékoztatni a fogyasztót arról, hogy ezeket a költségeket a fogyasztónak kell viselnie.

3.   A fogyasztó csak az áruk természetének, tulajdonságainak és működésének megállapításához szükséges árukezelésből adódó értékcsökkenést meghaladó értékcsökkenésért felel. A fogyasztó nem felelős az értékcsökkenésért, ha a kereskedő nem adta meg az összes tájékoztatást a 17. cikk (1) bekezdésével összhangban az elállási jogról.

4.   A (3) bekezdés sérelme nélkül, a fogyasztó nem köteles semmiféle ellentételezést fizetni az áru elállási időszak alatti használatáért.

5.   Ha a fogyasztó az elállási jogot azt követően gyakorolja, hogy az elállási időszakban kifejezett kérelemmel élt a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásának megkezdése érdekében, a fogyasztó megfizet a kereskedőnek egy olyan összeget, amely arányos azzal a nyújtott szolgáltatással, amely a szerződés teljes tartalmához képest a fogyasztó elállási jogának gyakorlását megelőzően teljesítésre került. A fogyasztó által a kereskedőnek fizetendő arányos összeget a szerződés szerinti teljes ár alapján kell kiszámítani. Ha a teljes ár túlzó, akkor az arányos összeget a már megtörtént teljesítés piaci értéke alapján kell kiszámítani.

6.   A fogyasztó nem viseli a költségeket az alábbiakért:

| a) | részben vagy egészben az elállási időszakban nyújtott kapcsolódó szolgáltatásnyújtás, amennyiben:






  i. | a kereskedő nem nyújtott tájékoztatást a 17. cikk (1) és (3) bekezdésének megfelelően; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

részben vagy egészben az elállási időszakban nyújtott kapcsolódó szolgáltatásnyújtás, amennyiben:

i.

a kereskedő nem nyújtott tájékoztatást a 17. cikk (1) és (3) bekezdésének megfelelően; vagy

| ii. | a fogyasztó nem kérte kifejezetten, a 18. cikk (2) bekezdésének és a 19. cikk (6) bekezdésének megfelelően, hogy a teljesítés kezdődjön meg az elállási időszak alatt; |
| --- | --- |

ii.

a fogyasztó nem kérte kifejezetten, a 18. cikk (2) bekezdésének és a 19. cikk (6) bekezdésének megfelelően, hogy a teljesítés kezdődjön meg az elállási időszak alatt;

| b) | nem birtokba vehető adathordozón szolgáltatott digitális tartalom részben vagy egészben történő szolgáltatásáért, amennyiben:






  i. | a fogyasztó nem adta előzetes, kifejezett beleegyezését ahhoz, hogy a digitális tartalom szolgáltatása a 42. cikk (1) bekezdésében említett elállási időszak vége előtt megkezdődjön; |
| --- | --- | --- |

b)

nem birtokba vehető adathordozón szolgáltatott digitális tartalom részben vagy egészben történő szolgáltatásáért, amennyiben:

i.

a fogyasztó nem adta előzetes, kifejezett beleegyezését ahhoz, hogy a digitális tartalom szolgáltatása a 42. cikk (1) bekezdésében említett elállási időszak vége előtt megkezdődjön;

| ii. | a fogyasztó nem vette tudomásul, hogy a beleegyezés megadásakor elveszíti az elállási jogát; vagy |
| --- | --- |

ii.

a fogyasztó nem vette tudomásul, hogy a beleegyezés megadásakor elveszíti az elállási jogát; vagy

| iii. | a kereskedő nem adta meg a 18. cikk (1) bekezdésének és a 19. cikk (5) bekezdésének megfelelő visszaigazolást. |
| --- | --- |

iii.

a kereskedő nem adta meg a 18. cikk (1) bekezdésének és a 19. cikk (5) bekezdésének megfelelő visszaigazolást.

7.   E cikk eltérő rendelkezésének hiányában a fogyasztónak semmilyen felelőssége nem keletkezik az elállási jog gyakorlásával.

46. cikk

Járulékos szerződések

1.   Ha a fogyasztó a 41–45. cikkel összhangban gyakorolja a távollevők között vagy üzlethelyiségen kívül kötött szerződéstől való elállási jogát, akkor minden járulékos szerződés automatikusan megszűnik anélkül, hogy a fogyasztót bármilyen költség terhelné, kivéve, ha a (2) és (3) bekezdés másként rendelkezik. E cikk alkalmazásában járulékos szerződésnek minősül az olyan szerződés, amelynek révén a fogyasztó egy adott távollevők között kötött szerződéshez vagy üzlethelyiségen kívül kötött szerződéshez kötődően áruhoz, digitális tartalomhoz vagy kapcsolódó szolgáltatáshoz jut hozzá, amelyet a kereskedő vagy – a harmadik személy és a kereskedő közötti megállapodás alapján – valamely harmadik személy nyújt a számára.

2.   A 43., 44. és 45. cikk rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell a járulékos szerződésekre is annyiban, amennyiben a közös európai adásvételi jog e szerződésekre is alkalmazandó.

3.   A közös európai adásvételi jog hatálya alá nem tartozó járulékos szerződések tekintetében a felek kötelezettségeit elállás esetén az alkalmazandó jog szabályozza.

47. cikk

Kötelező jelleg

A felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e fejezet alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

5. fejezet -

Akarathibák

-48. cikk

Hatály

(1)
     
  Ez a fejezet a szerződés akarathibák vagy hasonló hibák miatti megtámadására vonatkozóan alkalmazandó.

(2)
     
  Az e fejezetben foglalt szabályok alkalmazandók megfelelő kiigazításokkal valamely ajánlat, elfogadás vagy szándékot, illetve azzal egyenértékű magatartást kifejező egyéb egyoldalú nyilatkozat megtámadására vonatkozóan. [Mód. 114]

48. cikk

Tévedés

1.   A fél a szerződéskötéskor fennálló ténybeli vagy jogi tévedés címén megtámadhatja a szerződést, ha:

| a) | a fél a tévedés hiányában nem kötötte volna meg a szerződést vagy azt alapvetően más feltételekkel kötötte volna meg, és ezt a másik fél tudta vagy elvárhatóan tudnia kellett volna; valamint [Mód. 115] |
| --- | --- |

a)

a fél a tévedés hiányában nem kötötte volna meg a szerződést vagy azt alapvetően más feltételekkel kötötte volna meg, és ezt a másik fél tudta vagy elvárhatóan tudnia kellett volna; valamint [Mód. 115]

| b) | a másik fél:






  i. | okozta a tévedést,
  vagy
  ; [Mód. 116] |
| --- | --- | --- |

b)

a másik fél:

i.

okozta a tévedést,
  vagy
  ; [Mód. 116]

| ii. | elősegítette a tévedésen alapuló szerződés létrejöttét azáltal, hogy nem tartotta be a szerződéskötést megelőző tájékoztatási kötelezettségre vonatkozó, a 2. fejezet 1–4. szakaszában foglalt valamely szabályt,
  vagy [Mód. 117] |
| --- | --- |

ii.

elősegítette a tévedésen alapuló szerződés létrejöttét azáltal, hogy nem tartotta be a szerződéskötést megelőző tájékoztatási kötelezettségre vonatkozó, a 2. fejezet 1–4. szakaszában foglalt valamely szabályt,
  vagy [Mód. 117]

| iii. | tudott vagy elvárhatóan tudhatott volna a tévedésről, és a tévedésen alapuló szerződés létrejöttét elősegítette azáltal, hogy nem hívta fel a figyelmet a vonatkozó információra, feltéve hogy a jóhiszeműség és a tisztesség elvének megfelelően a tévedésről tudó félnek fel kellett volna hívnia a figyelmet erre az információra; vagy |
| --- | --- |

iii.

tudott vagy elvárhatóan tudhatott volna a tévedésről, és a tévedésen alapuló szerződés létrejöttét elősegítette azáltal, hogy nem hívta fel a figyelmet a vonatkozó információra, feltéve hogy a jóhiszeműség és a tisztesség elvének megfelelően a tévedésről tudó félnek fel kellett volna hívnia a figyelmet erre az információra; vagy

| iv. | ugyanabban a tévedésben volt. |
| --- | --- |

iv.

ugyanabban a tévedésben volt.

2.   A fél nem támadhatja meg tévedés címén a szerződést, ha a tévedésből eredő kárveszély viselése az adott felet terhelte vagy az adott körülmények között az adott felet kellett volna terhelnie.

3.   A nyilatkozatban levő, vagy annak közlésekor esett hiba annak a személynek a terhére esik, aki a nyilatkozatot tette vagy küldte.

49. cikk

Csalás

1.   A fél megtámadhatja a szerződést, ha a másik fél – akár szóbeli, akár ráutaló magatartással történő – csalárd megtévesztés útján bírta rá a szerződés megkötésére, vagy olyan tájékoztatás csalárd elmulasztásával, amely tájékoztatásra ez utóbbi fél a jóhiszeműség és a tisztesség elve, illetve a szerződéskötést megelőző tájékoztatási kötelezettség alapján köteles lett volna.

2.   A megtévesztés akkor minősül csalárdnak, ha a megtévesztő személy tudatában van a közlés hamis voltának vagy abban a hitben van, hogy az hamis, illetve, ha gondatlanságból nem tudja, hogy az igaz-e vagy hamis, és a szándéka az, hogy a másik felet tévedésbe ejtse. A tájékoztatás elmulasztása akkor minősül csalárdnak, ha a célja az, hogy az információt nem ismerő személy tévedésbe essen.

3.   Annak meghatározása során, hogy a jóhiszeműség és a tisztesség elve szükségessé teszi-e, hogy a fél egy adott információt közöljön, minden körülményt figyelembe

  mérlegelni
  kell venni, beleértve a következőket: [Mód. 118]

| a) | rendelkezik-e a fél különleges szakértelemmel; |
| --- | --- |

a)

rendelkezik-e a fél különleges szakértelemmel;

| b) | milyen költséggel jár a fél részre az adott információ megszerzése; |
| --- | --- |

b)

milyen költséggel jár a fél részre az adott információ megszerzése;

| c) | milyen könnyen szerezhette volna be a másik fél az információkat más úton; |
| --- | --- |

c)

milyen könnyen szerezhette volna be a másik fél az információkat más úton;

| d) | az információ jellege; |
| --- | --- |

d)

az információ jellege;

| e) | az információ
  valószínűsíthető fontossága
  a másik fél számára mennyire fontos; valamint [Mód. 119] |
| --- | --- |

e)

az információ
  valószínűsíthető fontossága
  a másik fél számára mennyire fontos; valamint [Mód. 119]

| f) | a kereskedők közötti szerződések esetén az adott helyzetre vonatkozó helyes kereskedelmi gyakorlat. |
| --- | --- |

f)

a kereskedők közötti szerződések esetén az adott helyzetre vonatkozó helyes kereskedelmi gyakorlat.

50. cikk

Fenyegetés

A fél megtámadhatja a szerződést, ha a másik fél közvetlen és súlyos sérelemmel való jogtalan fenyegetéssel, vagy jogtalan cselekménnyel bírta rá a szerződés megkötésére.

50a. cikk

Harmadik felek

(1)
     
  Amennyiben egy harmadik fél, akinek cselekedeteiért valamely személy felelős, vagy aki e személy hozzájárulásával részt vesz egy szerződés elkészítésében:

| a) | tévedést okoz, vagy tud, illetve elvárhatóan tudhatna egy tévedésről, vagy |
| --- | --- |

a)

tévedést okoz, vagy tud, illetve elvárhatóan tudhatna egy tévedésről, vagy

| b) | csalásban, fenyegetésben vagy tisztességtelen kihasználásban vétkes, |
| --- | --- |

b)

csalásban, fenyegetésben vagy tisztességtelen kihasználásban vétkes,

e fejezet értelmében ugyanúgy jogorvoslat áll rendelkezésre, mintha e magatartás vagy tudás a felelősséget viselő vagy a hozzájárulást adó személy magatartása vagy tudása lett volna.

(2)
     
  Amennyiben egy harmadik fél, akinek cselekedeteiért valamely személy nem felelős, vagy aki nem rendelkezik e személy hozzájárulásával ahhoz, hogy részt vegyen egy szerződés elkészítésében, csalásban vagy fenyegetésben vétkes, e fejezet értelmében jogorvoslat akkor áll rendelkezésre, ha az adott személy tudott vagy ésszerű elvárások alapján tudhatott volna a vonatkozó tényekről, vagy a szerződés megtámadása idején nem a szerződés alapján járt el. [Mód. 120]

51. cikk

Tisztességtelen kihasználás

A fél megtámadhatja a szerződést, ha a szerződés megkötésekor:

| a) | e fél a másik féltől függött vagy vele bizalmi viszonyban állt, gazdasági válsághelyzetben volt, sürgős szükségletei voltak, nem volt előrelátó, tudatlan vagy tapasztalatlan volt; valamint |
| --- | --- |

a)

e fél a másik féltől függött vagy vele bizalmi viszonyban állt, gazdasági válsághelyzetben volt, sürgős szükségletei voltak, nem volt előrelátó, tudatlan vagy tapasztalatlan volt; valamint

| b) | a másik fél ezt tudta vagy elvárhatóan tudhatta volna, valamint, a körülmények és a szerződés célja alapján, kihasználta az elsőként említett fél helyzetét oly módon, hogy túlzott haszonra vagy tisztességtelen előnyre tett szert. |
| --- | --- |

b)

a másik fél ezt tudta vagy elvárhatóan tudhatta volna, valamint, a körülmények és a szerződés célja alapján, kihasználta az elsőként említett fél helyzetét oly módon, hogy túlzott haszonra vagy tisztességtelen előnyre tett szert.

52. cikk

A megtámadásról szóló értesítés

1.   A megtámadás a másik félhez intézett értesítéssel lép hatályba.

2.   A megtámadásról szóló értesítés csak az alábbi időn belül hatályos, onnantól számítva, amikortól a megtámadásra jogosult fél tudomására jutnak a vonatkozó körülmények, vagy visszanyeri cselekvési szabadságát:

| a) | tévedés esetén hat hónapon belül; valamint |
| --- | --- |

a)

tévedés esetén hat hónapon belül; valamint

| b) | csalás, fenyegetés és tisztességtelen kihasználás esetén egy éven belül. |
| --- | --- |

b)

csalás, fenyegetés és tisztességtelen kihasználás esetén egy éven belül.

53. cikk

Megerősítés

Nem jogosult a továbbiakban a szerződés megtámadására az e fejezet alapján a megtámadásra egyébként jogosult fél, amennyiben a vonatkozó körülményekről való tudomásszerzését vagy cselekvési szabadságának visszanyerését követően kifejezetten vagy hallgatólagosan megerősíti a szerződést.

54. cikk

A megtámadás joghatásai

1.   A megtámadható szerződés a megtámadásig érvényesnek minősül, a megtámadást követően azonban a megkötésére visszaható hatállyal érvénytelenné válik.

2.   Ha a megtámadhatóságra okot adó körülmény csak bizonyos szerződési feltételeket érint, a megtámadás joghatása e feltételekre korlátozódik, kivéve ha ésszerűtlen lenne a szerződés fennmaradó részének érvényben tartása.

3.   A 17. fejezetnek az eredeti állapot helyreállításával kapcsolatos szabályai rendezik azt a kérdést, hogy bármelyik fél köteles-e a megtámadott szerződés alapján átadott vagy szállított bármely dolgot visszaszolgáltatni vagy annak pénzbeli ellenértékét megfizetni.

55. cikk

Kártérítés

Az a fél, aki e fejezet alapján jogosult a szerződés megtámadására, vagy aki ilyen joggal rendelkezett mielőtt azt a határidő letelte vagy a szerződés megerősítése folytán elvesztette volna, a szerződés megtámadásától függetlenül
  a 16. fejezet szerint
  kártérítésre jogosult a másik féltől a tévedés, csalás, fenyegetés vagy tisztességtelen kihasználás következtében elszenvedett hátrányért, feltéve hogy a másik fél a vonatkozó körülményeket ismerte vagy ismerhette volna. [Mód. 121]

56. cikk

A jogorvoslatok kizárása vagy korlátozása

1.   A csalás, fenyegetés vagy tisztességtelen kihasználás esetén fennálló jogorvoslatok sem közvetetten, sem közvetlenül nem zárhatók ki és nem korlátozhatók.

2.   Kereskedő és fogyasztó kapcsolatában a felek a fogyasztó hátrányára sem közvetetten, sem közvetlenül nem zárhatják ki és nem korlátozhatják a tévedés esetén fennálló jogorvoslatokat.

57. cikk

Választás a jogorvoslatok között

Ha az adott fél olyan körülmények miatt jogosult az e fejezetben megállapított jogorvoslatra, amelyek őt szerződésszegés miatti jogorvoslatra is feljogosítják, e jogorvoslatok bármelyikét választhatja.

III. rész

A szerződés tartalmának értékelése

6. fejezet

Értelmezés

58. cikk

A szerződés értelmezésének általános szabályai

1.   A szerződést a felek közös szándéka szerint kell értelmezni még akkor is, ha ez eltér az abban használt szavak általános jelentésétől.

2.   Ha a felek egyike a szerződés létrejöttének időpontjában különleges jelentést kívánt tulajdonítani a szerződésben használt valamely kifejezésnek
  vagy egyenértékű magatartásnak
  , , és a másik fél ismerte, vagy elvárható lett volna, hogy ismerje ezt a szándékot, az adott kifejezést
  vagy egyenértékű magatartást
  az első fél szándéka szerint kell értelmezni. [Mód. 122]

3.   Ha az (1) és (2) bekezdés eltérően nem rendelkezik, a szerződést aszerint kell értelmezni, ahogy az általában elvárható módon eljáró személy értelmezné azt.

(3a)
     
  A szerződésben használt kifejezések a szerződés egésze alapján értelmezendők. [Mód. 123]

(3b)
     
  Az e fejezetben foglalt szabályok alkalmazandók valamely ajánlat, elfogadás vagy szándékot, illetve azzal egyenértékű magatartást kifejező egyéb egyoldalú nyilatkozat értelmezésére vonatkozóan, a megfelelő módosításokkal. [Mód. 124]

59. cikk

Releváns tényezők

A szerződés értelmezése során különösen az alábbi tényezőket kell figyelembe venni:

| a) | a szerződés létrejöttének körülményei, ideértve az előzetes tárgyalásokat; [Mód. 125] |
| --- | --- |

a)

a szerződés létrejöttének körülményei, ideértve az előzetes tárgyalásokat; [Mód. 125]

| b) | a felek magatartása, a szerződés létrejöttét
  megelőzően, az alatt és azt
  követően is; [Mód. 126] |
| --- | --- |

b)

a felek magatartása, a szerződés létrejöttét
  megelőzően, az alatt és azt
  követően is; [Mód. 126]

| c) | a felek által már korábban a szerződésben használt kifejezésekkel azonos vagy azokhoz hasonló
  kifejezésekhez a felek által korábban társított
  szavak esetében adott értelmezés; [Mód. 127] |
| --- | --- |

c)

a felek által már korábban a szerződésben használt kifejezésekkel azonos vagy azokhoz hasonló
  kifejezésekhez a felek által korábban társított
  szavak esetében adott értelmezés; [Mód. 127]

| d) | azonos helyzetben lévő felek által általánosan alkalmazandónak tekintett szokások; |
| --- | --- |

d)

azonos helyzetben lévő felek által általánosan alkalmazandónak tekintett szokások;

| e) | a felek egymás között kialakított gyakorlata; |
| --- | --- |

e)

a felek egymás között kialakított gyakorlata;

| f) | a kifejezések szokásos jelentése az érintett tevékenységi területen; |
| --- | --- |

f)

a kifejezések szokásos jelentése az érintett tevékenységi területen;

| g) | a szerződés jellege és célja; valamint |
| --- | --- |

g)

a szerződés jellege és célja; valamint

| h) | a jóhiszeműség és tisztesség követelménye. |
| --- | --- |

h)

a jóhiszeműség és tisztesség követelménye.

60. cikk

A szerződés egészére való hivatkozás

A szerződésben használt kifejezéseket a szerződés egésze alapján kell értelmezni. [Mód. 128]

61. cikk

Nyelvi eltérések

Ha az írásbeli szerződés két vagy több olyan nyelvi változatban készült, amelyek közül egyiket sem nyilvánították hitelesnek, a nyelvi változatok közötti eltérés esetén az értelmezés során azt a változatot kell hitelesnek tekinteni, amelyen a szerződés eredetileg készült.

Ha a szerződés tekintetében a fogyasztó országában érvényes nyelvi változatot használták, ennek a változatnak kell irányadónak lennie. A felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e bekezdés alkalmazását, nem térhetnek el attól, és nem változtathatják meg annak joghatását. [Mód. 129]

61a. cikk

A szerződési feltétel alkalmazását biztosító értelmezés elsőbbsége

A szerződési feltétel alkalmazását biztosító értelmezés elsőbbséget élvez az olyan értelmezéssel szemben, amely ezt nem teszi lehetővé. [Mód. 130]

61b. cikk

A fogyasztók érdekében történő értelmezés

(1)
     
  Amennyiben kétséges a kereskedő és a fogyasztó közötti szerződés valamely feltételének értelme, a fogyasztó számára legkedvezőbb értelmezés az irányadó, kivéve ha a szóban forgó feltételt a fogyasztó fogalmazta meg.

(2)
     
  A felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását. [Mód. 131]

62. cikk

Az egyedileg nem megtárgyalt szerződési feltételek elsőbbsége
  [Mód. 132]

(1)   Amennyiben ellentmondás mutatkozik, az egyedileg megtárgyalt szerződési feltételek elsőbbséget élveznek a 7. cikk értelmében egyedileg nem megtárgyalt szerződési feltételekkel szemben.

(1a)
     
  Ha egy, a 61b. cikk ellenére kétséges valamely, a 7. cikk értelmében egyedileg nem megtárgyalt szerződési feltétel jelentése, a feltétel azon értelmezése az irányadó, amely ellentétes a feltételt megfogalmazó fél álláspontjával. [Mód. 133]

63. cikk

A szerződési feltétel alkalmazását biztosító értelmezés elsőbbsége

A szerződéses feltételeket alkalmazhatóvá tévő értelmezést előnyben kell részesíteni az olyan értelmezéssel szemben, amely nem teszik ezt lehetővé. [Mód. 134]

64. cikk

A fogyasztók érdekében történő értelmezés

1.   Amennyiben kétséges a kereskedő és a fogyasztó közötti szerződés valamely feltételének értelme, a fogyasztó számára legkedvezőbb értelmezés az irányadó, kivéve ha a feltételt a fogyasztó fogalmazta meg.

2.   A felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, és nem változtathatják meg annak joghatását. [Mód. 135]

65. cikk

A feltételt megfogalmazó fél érdekeivel ellentétes értelmezés

Ha egy, a 64. cikk hatályán kívüli szerződés esetében kétséges valamely, a 7. cikk értelmében egyedileg nem megtárgyalt szerződési feltétel jelentése, a feltétel azon értelmezése az irányadó, amely ellentétes a feltételt megfogalmazó fél álláspontjával.
  [Mód. 136]

7. fejezet

Tartalom és joghatások

1. szakasz

Általános rendelkezések [Mód. 137]

66. cikk

Szerződési feltételek

A szerződési feltételek a következő forrásokból származnak:

| a) | a felek megállapodása, a közös európai adásvételi jog bármely kötelező szabályának sérelme nélkül; |
| --- | --- |

a)

a felek megállapodása, a közös európai adásvételi jog bármely kötelező szabályának sérelme nélkül;

| b) | a 67. cikk szerint a felekre nézve kötelező szokás vagy gyakorlat; |
| --- | --- |

b)

a 67. cikk szerint a felekre nézve kötelező szokás vagy gyakorlat;

| c) | a közös európai adásvételi jog a felek ellentétes megállapodásának hiányában alkalmazandó bármely szabálya; valamint |
| --- | --- |

c)

a közös európai adásvételi jog a felek ellentétes megállapodásának hiányában alkalmazandó bármely szabálya; valamint

| d) | a 68. cikk szerinti bármely szerződési feltétel. |
| --- | --- |

d)

a 68. cikk szerinti bármely szerződési feltétel.

67. cikk

Szokások és gyakorlatok a kereskedők közti szerződésekben

1.   Kereskedők közti szerződés esetében a szerződő feleket köti bármely olyan szokás, amelynek az alkalmazandóságáról megállapodtak, valamint bármely olyan gyakorlat, amelyet egymás között kialakítottak.

2.   A feleket köti az olyan szokás, amelyet a felekhez hasonló helyzetben lévő kereskedők között általánosan alkalmazandónak tekintenek.

3.   A szokások és gyakorlatok nem kötik a feleket, annyiban amennyiben azok ellentétesek a szerződés egyedileg megtárgyalt feltételeivel

  felek megállapodásával
  vagy a közös európai adásvételi jog kötelező szabályaival. [Mód. 138]

68. cikk

Alkalmazható szerződési feltételek

1.   Ha szükség van egy olyan kérdés rendezésére, amelyet sem a felek megállapodása, sem szokás vagy gyakorlat, sem a közös európai adásvételi jog nem szabályoz kifejezetten, kiegészítő feltétel alkalmazható, különös tekintettel az alábbi szempontokra:

| a) | a szerződés jellege és célja; |
| --- | --- |

a)

a szerződés jellege és célja;

| b) | a szerződés létrejöttének körülményei; valamint |
| --- | --- |

b)

a szerződés létrejöttének körülményei; valamint

| c) | a jóhiszeműség és a tisztesség követelménye. |
| --- | --- |

c)

a jóhiszeműség és a tisztesség követelménye.

2.   Az (1) bekezdés alapján alkalmazott bármely szerződési feltételnek lehetőség szerint azt kell érvényre juttatnia, amiben a felek valószínűsíthetően megállapodtak volna, ha rendelkeznek az adott kérdésben. [Mód. 139]

3.   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó, ha a felek szándékosan nem szabályoztak egy kérdést, és elfogadták, hogy az egyik vagy a másik fél viselje a kockázatot.

69. cikk

A szerződéskötést megelőző egyes nyilatkozatokból származó szerződési feltételek

1.   Ha a kereskedő a szerződés létrejöttét megelőzően a másik fél előtt vagy nyilvánosan nyilatkozatot tesz szerződéses vállalásának tulajdonságairól, a nyilatkozat szerződéses feltételként beépül a szerződésbe, kivéve ha
  a kereskedő bebizonyítja, hogy
  :

| a) | a másik fél tudatában volt, vagy a szerződés létrejöttekor elvárhatóan tudatában kellett volna lennie annak, hogy a nyilatkozat hibás vagy egyéb okból nem lehet e feltételre hivatkozni; vagy |
| --- | --- |

a)

a másik fél tudatában volt, vagy a szerződés létrejöttekor elvárhatóan tudatában kellett volna lennie annak, hogy a nyilatkozat hibás vagy egyéb okból nem lehet e feltételre hivatkozni; vagy

| aa) | a nyilatkozatot a szerződéskötés időpontjáig helyesbítették; vagy |
| --- | --- |

aa)

a nyilatkozatot a szerződéskötés időpontjáig helyesbítették; vagy

| b) | a másik fél szerződéskötésre vonatkozó döntését a nyilatkozat nem befolyásolhatta volna. [Mód. 140] |
| --- | --- |

b)

a másik fél szerződéskötésre vonatkozó döntését a nyilatkozat nem befolyásolhatta volna. [Mód. 140]

2.   Az (1) bekezdés alkalmazásában, a kereskedő hirdetési és marketing tevékenységét végző személy által tett nyilatkozat a kereskedő által tett nyilatkozatnak tekintendő. [Mód. 141]

3.   Ha a másik fél fogyasztó, az (1) bekezdés alkalmazásában a termelő vagy a szerződéshez vezető ügyleti lánc korábbi szakaszában szereplő más személy által tett nyilvános nyilatkozat a kereskedő által tett nyilatkozatnak tekintendő, kivéve ha a kereskedő
  bebizonyítja, hogy
  a
  kereskedő a
  szerződés létrejöttekor nem ismerte, vagy nem lett volna elvárható, hogy ismerje azt. [Mód. 142]

4.   Kereskedő és fogyasztó közti kapcsolatban a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

70. cikk

Figyelemfelhívási kötelezettség egyedileg nem megtárgyalt szerződési feltételek esetén

1.   Az egyik fél által megfogalmazott, és a 7. cikk értelmében egyedileg nem megtárgyalt szerződési feltételek kizárólag akkor érvényesíthetők a másik féllel szemben, ha a másik fél ismerte azokat, vagy a feltételeket megfogalmazó fél a szerződés létrejöttekor vagy azt megelőzően ésszerű lépéseket tett annak érdekében, hogy a másik fél figyelmét felhívja az említett feltételekre.

2.   E cikk alkalmazásában egy kereskedő és egy fogyasztó közötti kapcsolatban úgy tekintendő, hogy nem hívják fel kellőképpen a fogyasztó figyelmét valamely szerződési feltételre pusztán azzal, hogy arra a szerződésben hivatkoznak, még akkor sem, ha a szerződést a fogyasztó aláírja.

3.   A felek nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.
  [Mód. 143]

71. cikk

További fizetések a kereskedő és a fogyasztó közötti szerződésekben

1.   Nem köti a fogyasztót a kereskedő és a fogyasztó közötti szerződésben foglalt olyan feltétel, amely a fogyasztót a kereskedő fő szerződéses kötelezettségéért járó ellenszolgáltatáson túl bármely további fizetésre kötelezi, különösen akkor, ha a feltétel olyan alapértelmezett kikötés alkalmazásával vált a szerződés részévé, amelyet a fogyasztónak vissza kell utasítania, hogy a további fizetést elkerülje, kivéve ha a fogyasztó még azelőtt kifejezetten beleegyezett a további fizetésbe, mielőtt a szerződés rá nézve kötelezővé vált volna. Ha a fogyasztó már teljesítette a további kifizetést, jogosult azt visszakövetelni.

2.   A felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, és nem változtathatják meg annak joghatását. [Mód. 144]

72. cikk

Teljességi záradékok

1.   Ha valamely írásbeli szerződés olyan feltételt tartalmaz, amely szerint a dokumentum a szerződés valamennyi feltételét magában foglalja (teljességi záradék), a szerződésbe nem foglalt korábbi nyilatkozatok, kötelezettségvállalások vagy megállapodások nem képezik a szerződés részét.

2.   A szerződés ellenkező rendelkezése hiányában a teljességi záradék nem zárja ki, hogy a felek korábbi nyilatkozatait felhasználják a szerződés értelmezéséhez.

3.   Kereskedők és fogyasztók közötti szerződés esetén a fogyasztót nem köti a teljességi záradék.

4.   A felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, és nem változtathatják meg annak joghatását.

73. cikk

Az ár meghatározása

Ha a szerződés alapján fizetendő ár egyéb módon nem határozható meg, ellenkező rendelkezés hiányában a fizetendő ár a szerződés megkötésekor hasonló helyzetben szokásosan felszámított ár, vagy – amennyiben ilyen ár nem állapítható meg – az ésszerű ár.

74. cikk

Az egyik fél által egyoldalúan meghatározott szerződési feltétel

1.   Ha az árat vagy bármely egyéb szerződési feltételt az egyik félnek kell meghatároznia, és az általa adott meghatározás nagymértékben ésszerűtlen, akkor a szerződés megkötésekor hasonló helyzetben szokásosan felszámított árat vagy alkalmazott feltételt, vagy – amennyiben ilyen ár vagy feltétel nem állapítható meg – az ésszerű árat vagy feltételt kell alkalmazni..

2.   
  Kereskedő és fogyasztó közti kapcsolatban a
  felek
  a fogyasztó hátrányára
  nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását. [Mód. 145]

2. szakasz

A kereskedők és a fogyasztók közötti szerződéseket szabályozó egyedi rendelkezések [Mód. 146]

75. cikk

A harmadik személy általi meghatározás

1.   Ha az árat vagy bármely egyéb szerződési feltételt harmadik személynek kell meghatároznia, és az érintett személy ezt nem teszi meg, vagy nem képes megtenni, a bíróság – amennyiben ez a szerződés feltételeivel nem ellentétes – másik személyt jelölhet ki annak meghatározására.

2.   Ha az árat vagy bármely egyéb szerződési feltételt harmadik félnek kell meghatároznia, és az általa adott meghatározás nagymértékben ésszerűtlen, akkor a szerződés megkötésekor hasonló helyzetben szokásosan felszámított árat vagy alkalmazott feltételt, vagy – amennyiben ilyen ár vagy feltétel nem állapítható meg – az ésszerű árat vagy feltételt kell alkalmazni.

3.   Az (1) bekezdés alkalmazásában „bíróság” alatt választottbíróságot is érteni kell.

4.   A kereskedő és a fogyasztó kapcsolatában a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki a (2) bekezdés alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

76. cikk

Nyelv

Ha a szerződéssel, illetve az abból fakadó jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatos kommunikáció során használandó nyelv egyéb módon nem határozható meg, a szerződés megkötésekor alkalmazott nyelvet kell használni.

76a. cikk

Figyelemfelhívási kötelezettség egyedileg nem megtárgyalt szerződési feltételek esetén

(1)
     
  A kereskedő által megfogalmazott, és a 7. cikk értelmében egyedileg nem megtárgyalt szerződési feltételek kizárólag akkor érvényesíthetők a fogyasztóval szemben, ha a fogyasztó ismerte azokat, vagy a kereskedő a szerződés létrejöttekor vagy azt megelőzően ésszerű lépéseket tett annak érdekében, hogy a fogyasztó figyelmét felhívja az említett feltételekre. [Mód. 148]

(2)
     
  E cikk alkalmazásában úgy tekintendő, hogy nem hívják fel kellőképpen a fogyasztó figyelmét valamely szerződési feltételre, kivéve, ha azt:

| a) | oly módon mutatják be, amely alkalmas arra, hogy a fogyasztó figyelmét felhívja az adott feltétel létezésére; valamint |
| --- | --- |

a)

oly módon mutatják be, amely alkalmas arra, hogy a fogyasztó figyelmét felhívja az adott feltétel létezésére; valamint

| b) | a kereskedő azt oly módon bocsátja a fogyasztó rendelkezésére, amely a fogyasztónak lehetőséget nyújt arra, hogy az adott feltételt a szerződés megkötése előtt megértse. [Mód. 149] |
| --- | --- |

b)

a kereskedő azt oly módon bocsátja a fogyasztó rendelkezésére, amely a fogyasztónak lehetőséget nyújt arra, hogy az adott feltételt a szerződés megkötése előtt megértse. [Mód. 149]

(3)
     
  Úgy tekintendő, hogy nem hívták fel kellőképpen a fogyasztó figyelmét valamely szerződési feltételre pusztán azzal, hogy arra a szerződésben hivatkoznak, még akkor sem, ha ezt a szerződést a fogyasztó aláírja. [Mód. 150]

(4)
     
  A felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását. [Mód. 151]

76b. cikk

További fizetések a kereskedő és a fogyasztó közötti szerződésekben

(1)
     
  Nem köti a fogyasztót a kereskedő és a fogyasztó közötti szerződésben foglalt olyan feltétel, amely a fogyasztót a kereskedő fő szerződéses kötelezettségéért járó ellenszolgáltatáson túl bármely további fizetésre kötelezi, különösen akkor, ha a feltétel olyan alapértelmezett kikötés alkalmazásával vált a szerződés részévé, amelyet a fogyasztónak vissza kell utasítania, hogy a további fizetést elkerülje, kivéve ha a fogyasztó még azelőtt kifejezetten beleegyezett a további fizetésbe, mielőtt a szerződés rá nézve kötelezővé vált volna. Ha a fogyasztó anélkül teljesíti a további kifizetést, hogy ahhoz kifejezetten hozzájárult volna, jogosult azt visszakövetelni.

(2)
     
  A felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását. [Mód. 152]

77. cikk

Határozatlan időre kötött szerződések

1.   Ha folyamatos vagy ismétlődő teljesítést igénylő szerződési kötelezettség esetén a szerződési feltételek nem határozzák meg a szerződéses jogviszony végét, vagy nem írják elő, hogy e jogviszony az ilyen irányú felmondás átadásakor ér véget, bármelyik fél felmondhatja a szerződést legfeljebb két hónapos ésszerű felmondási idő megjelölésével.

2.   Kereskedő és fogyasztó közti kapcsolatban a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

78. cikk

Harmadik felek érdekét szolgáló szerződési feltételek

1.   A szerződés részes felei a szerződésben jogot ruházhatnak harmadik személyre. A harmadik félnek a szerződés megkötésének időpontjában azonosíthatónak, de nem létezőnek vagy meghatározottnak kell lennie.

2.   A harmadik fél jogának jellegét és tartalmát a szerződés határozza meg. A jog olyan formában is meghatározható, hogy kizárják vagy korlátozzák a harmadik félnek a szerződő felek egyikével szemben fennálló felelősségét.

3.   Amennyiben a szerződő felek egyike a szerződés alapján harmadik fél számára köteles teljesíteni:

| a) | a harmadik fél a teljesítés, valamint a szerződésszegés esetén igénybe vehető jogorvoslatok vonatkozásában ugyanolyan jogosultságokkal rendelkezik, mintha a szerződő fél a harmadik féllel megkötött szerződés alapján volna köteles teljesíteni; valamint |
| --- | --- |

a)

a harmadik fél a teljesítés, valamint a szerződésszegés esetén igénybe vehető jogorvoslatok vonatkozásában ugyanolyan jogosultságokkal rendelkezik, mintha a szerződő fél a harmadik féllel megkötött szerződés alapján volna köteles teljesíteni; valamint

| b) | a kötelezett szerződő fél valamennyi olyan védekezést alkalmazhat a harmadik féllel szemben, amelyet a szerződő fél érvényesíthetne a szerződés másik részes felével szemben. |
| --- | --- |

b)

a kötelezett szerződő fél valamennyi olyan védekezést alkalmazhat a harmadik féllel szemben, amelyet a szerződő fél érvényesíthetne a szerződés másik részes felével szemben.

4.   A harmadik fél visszautasítja a rá ruházott jogot, ha az arról való tudomásszerzését követően haladéktalanul bármelyik szerződő félnek megküldi az erről szóló értesítést, még mielőtt kifejezetten vagy hallgatólagosan elfogadta volna az adott jogot. Az elutasítástól fogva úgy kell tekinteni, hogy a harmadik fél sohasem volt az adott jog jogosultja.

5.   A szerződő felek megszüntethetik vagy módosíthatják a jogot átruházó szerződési feltételt, ha erre azt megelőzően kerül sor, hogy a felek bármelyike értesítette volna a harmadik felet a jog átruházásáról.

8. fejezet

Tisztességtelen szerződési feltételek

1. szakasz

Általános rendelkezések

79. cikk

A tisztességtelen szerződéses feltételek joghatása

1.   Az egyik fél által megfogalmazott és az e fejezet 2. és 3. szakasza alapján tisztességtelennek minősülő szerződési feltétel nem köti a másik felet.

2.   Amennyiben a szerződés fenntartható a tisztességtelen feltétel nélkül is, az egyéb szerződési feltételek kötelező ereje megmarad.

80. cikk

A tisztességtelenség vizsgálata alóli kivételek

1.   A 2. és 3. szakasz nem alkalmazandó azokra a szerződési feltételekre, amelyek a közös európai adásvételi jog olyan szabályait tükrözik, amelyeket akkor kellene alkalmazni, ha a feltételek nem szabályoznák az adott kérdést.

2.   A 2. szakasz nem alkalmazandó a szerződés fő tárgyának meghatározására vagy a fizetendő ár megfelelőségére, amennyiben a kereskedő eleget tett a 82. cikkben foglalt átláthatósági kötelezettségnek. [Mód. 153]

3.   A 3. szakasz nem vonatkozik a szerződés fő tárgyának meghatározására vagy a fizetendő ár megfelelőségére.

81. cikk

Kötelező jelleg

A felek nem zárhatják ki e fejezet alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

2. szakasz

Tisztességtelen szerződési feltételek a kereskedő és a fogyasztó közötti szerződésekben

82. cikk

Az egyedileg nem megtárgyalt szerződési feltételek átláthatóságának kötelezettsége

Amennyiben egy kereskedő olyan szerződési feltételeket fogalmaz meg, amelyeket a 7. cikk értelmében egyedileg nem tárgyaltak meg a fogyasztóval, biztosítania kell, hogy ezek megfogalmazása és közlése világos,
  egyértelmű
  és érthető nyelvezeten történjen. [Mód. 154]

83. cikk

A „tisztességtelen” szó jelentése a kereskedő és a fogyasztó közötti szerződések esetében

1.   A kereskedő és a fogyasztó közötti szerződésben a kereskedő által megfogalmazott, a 7. cikk értelmében egyedileg nem megtárgyalt feltétel e szakasz alkalmazásában tisztességtelen, ha jelentős egyensúlytalanságot eredményez a felek jogai és kötelezettségei terén, és a jóhiszeműség és a tisztesség elvével ellentétesen hátrányos a fogyasztó számára. [Mód. 155]

2.   Egy feltétel tisztességtelenségének e szakasz alkalmazásában történő megítélése során a következőket kell figyelembe venni:

| a) | a kereskedő eleget tett-e a 82. cikkben foglalt átláthatósági kötelezettségének; |
| --- | --- |

a)

a kereskedő eleget tett-e a 82. cikkben foglalt átláthatósági kötelezettségének;

| b) | a szerződés alapján szolgáltatandó dolog jellege; |
| --- | --- |

b)

a szerződés alapján szolgáltatandó dolog jellege;

| c) | a szerződéskötés során fennálló körülmények; |
| --- | --- |

c)

a szerződéskötés során fennálló körülmények;

| ca) | a javasolt feltétel olyan meglepő-e, hogy a fogyasztó nem számíthatott rá; [Mód. 156] |
| --- | --- |

ca)

a javasolt feltétel olyan meglepő-e, hogy a fogyasztó nem számíthatott rá; [Mód. 156]

| d) | a szerződés egyéb feltételei; valamint |
| --- | --- |

d)

a szerződés egyéb feltételei; valamint

| e) | bármely olyan egyéb szerződés feltételei, amelytől a szerződés függ. |
| --- | --- |

e)

bármely olyan egyéb szerződés feltételei, amelytől a szerződés függ.

84. cikk

Minden körülmény között tisztességtelennek minősülő szerződési feltételek

A szerződési feltétel mindig tisztességtelen e szakasz alkalmazásában, ha annak tárgya vagy hatása a következő:

| a) | kizárja vagy korlátozza a kereskedő felelősségét a fogyasztó halála vagy személyi sérülése esetére, amennyiben a halált vagy a sérülést a kereskedő vagy a kereskedő nevében eljáró személy cselekménye vagy mulasztása okozza; |
| --- | --- |

a)

kizárja vagy korlátozza a kereskedő felelősségét a fogyasztó halála vagy személyi sérülése esetére, amennyiben a halált vagy a sérülést a kereskedő vagy a kereskedő nevében eljáró személy cselekménye vagy mulasztása okozza;

| b) | kizárja vagy korlátozza a kereskedő felelősségét a fogyasztót érő, szándékosan vagy súlyos gondatlansággal okozott hátrány vagy kár tekintetében; |
| --- | --- |

b)

kizárja vagy korlátozza a kereskedő felelősségét a fogyasztót érő, szándékosan vagy súlyos gondatlansággal okozott hátrány vagy kár tekintetében;

| ba) | helytelenül kizárja vagy korlátozza a kereskedővel vagy harmadik személlyel szemben a kereskedő szerződéses kötelezettségeinek megszegése esetére a fogyasztó rendelkezésére álló jogorvoslatokat; [Mód. 157] |
| --- | --- |

ba)

helytelenül kizárja vagy korlátozza a kereskedővel vagy harmadik személlyel szemben a kereskedő szerződéses kötelezettségeinek megszegése esetére a fogyasztó rendelkezésére álló jogorvoslatokat; [Mód. 157]

| c) | korlátozza a kereskedő arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a felhatalmazott képviselői által tett kötelezettségvállalásoknak eleget tegyen, vagy a kötelezettségvállalásait olyan egyedi feltételnek való megfeleléstől teszi függővé, amelynek teljesülése kizárólag a kereskedőtől függ; |
| --- | --- |

c)

korlátozza a kereskedő arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a felhatalmazott képviselői által tett kötelezettségvállalásoknak eleget tegyen, vagy a kötelezettségvállalásait olyan egyedi feltételnek való megfeleléstől teszi függővé, amelynek teljesülése kizárólag a kereskedőtől függ;

| ca) | korlátozza a fogyasztó rendelkezésére álló bizonyítékokat, vagy olyan bizonyítási terhet ró a fogyasztóra, amely jogszabály szerint a kereskedőt terhelné; [Mód. 158] |
| --- | --- |

ca)

korlátozza a fogyasztó rendelkezésére álló bizonyítékokat, vagy olyan bizonyítási terhet ró a fogyasztóra, amely jogszabály szerint a kereskedőt terhelné; [Mód. 158]

| d) | kizárja vagy korlátozza a fogyasztó arra vonatkozó jogát, hogy jogi úton fellépjen vagy bármilyen más jogorvoslatot keressen, különösen oly módon, hogy a fogyasztó számára előírja olyan választottbíráskodás kizárólagos igénybe vételét a vitarendezésre, amelyet a kereskedő és a fogyasztók közötti szerződésekre vonatkozó jogi rendelkezések általában nem írnak elő; |
| --- | --- |

d)

kizárja vagy korlátozza a fogyasztó arra vonatkozó jogát, hogy jogi úton fellépjen vagy bármilyen más jogorvoslatot keressen, különösen oly módon, hogy a fogyasztó számára előírja olyan választottbíráskodás kizárólagos igénybe vételét a vitarendezésre, amelyet a kereskedő és a fogyasztók közötti szerződésekre vonatkozó jogi rendelkezések általában nem írnak elő;

| e) | a szerződéssel kapcsolatos minden jogvita esetére a kereskedő letelepedésének helye szerinti bíróságot ruházza fel kizárólagos illetékességgel, kivéve ha az így kijelölt bíróság megegyezik a fogyasztó lakóhelye szerint illetékes bírósággal; |
| --- | --- |

e)

a szerződéssel kapcsolatos minden jogvita esetére a kereskedő letelepedésének helye szerinti bíróságot ruházza fel kizárólagos illetékességgel, kivéve ha az így kijelölt bíróság megegyezik a fogyasztó lakóhelye szerint illetékes bírósággal;

| f) | feljogosítja a kereskedőt annak megállapítására, hogy az áru, a szolgáltatott digitális tartalom vagy kapcsolódó szolgáltatás szerződésszerű-e, illetve a szerződés bármely feltételének értelmezésére vonatkozó kizárólagos jogot biztosít a számára. |
| --- | --- |

f)

feljogosítja a kereskedőt annak megállapítására, hogy az áru, a szolgáltatott digitális tartalom vagy kapcsolódó szolgáltatás szerződésszerű-e, illetve a szerződés bármely feltételének értelmezésére vonatkozó kizárólagos jogot biztosít a számára.

| fa) | a szerződésben meghatározott érvényes ok nélkül jogosítja fel a kereskedőt a szerződési feltételek egyoldalú módosítására; ez nem érinti azokat a feltételeket, amelyek mellett a kereskedő fenntartja a jogát a határozatlan időre szóló szerződés feltételeinek egyoldalú módosítására, feltéve hogy a kereskedő ésszerű határidőben köteles a módosításról a fogyasztót értesíteni, és hogy a fogyasztó szabadon felmondhatja a szerződést, anélkül, hogy ez költséggel járna a számára; [Mód. 159] |
| --- | --- |

fa)

a szerződésben meghatározott érvényes ok nélkül jogosítja fel a kereskedőt a szerződési feltételek egyoldalú módosítására; ez nem érinti azokat a feltételeket, amelyek mellett a kereskedő fenntartja a jogát a határozatlan időre szóló szerződés feltételeinek egyoldalú módosítására, feltéve hogy a kereskedő ésszerű határidőben köteles a módosításról a fogyasztót értesíteni, és hogy a fogyasztó szabadon felmondhatja a szerződést, anélkül, hogy ez költséggel járna a számára; [Mód. 159]

| fb) | feljogosítja a kereskedőt arra, hogy egyoldalúan, érvényes ok nélkül megváltoztassa a szállítandó áru, vagy a nyújtandó digitális tartalom vagy kapcsolódó szolgáltatás bármely tulajdonságát, vagy a teljesítés bármely más jellemzőjét; [Mód. 160] |
| --- | --- |

fb)

feljogosítja a kereskedőt arra, hogy egyoldalúan, érvényes ok nélkül megváltoztassa a szállítandó áru, vagy a nyújtandó digitális tartalom vagy kapcsolódó szolgáltatás bármely tulajdonságát, vagy a teljesítés bármely más jellemzőjét; [Mód. 160]

| fc) | lehetővé teszi a kereskedő számára, hogy a szerződéskötés időpontjában meghatározott ellenértéknél magasabb összeget követeljen a teljesítésért, kivéve ha a megállapodás tárgyát képező előfeltételek leszögezésekor a szerződés előírja a díjazás változását, többek között a díjcsökkentést is, úgy hogy a díj emelését kiváltó körülmények a szerződésben le vannak írva és objektív módon meg vannak indokolva, és előfordulásuk nem függhet a kereskedő akaratától; [Mód. 161] |
| --- | --- |

fc)

lehetővé teszi a kereskedő számára, hogy a szerződéskötés időpontjában meghatározott ellenértéknél magasabb összeget követeljen a teljesítésért, kivéve ha a megállapodás tárgyát képező előfeltételek leszögezésekor a szerződés előírja a díjazás változását, többek között a díjcsökkentést is, úgy hogy a díj emelését kiváltó körülmények a szerződésben le vannak írva és objektív módon meg vannak indokolva, és előfordulásuk nem függhet a kereskedő akaratától; [Mód. 161]

| g) | úgy rendelkezik, hogy a fogyasztót köti a szerződés, míg a kereskedőt nem; |
| --- | --- |

g)

úgy rendelkezik, hogy a fogyasztót köti a szerződés, míg a kereskedőt nem;

| ga) | a szerződésből eredő kötelezettségeinek teljesítésére kötelezi a fogyasztót akkor is, ha a kereskedő nem teljesíti a saját kötelezettségeit; [Mód. 162] |
| --- | --- |

ga)

a szerződésből eredő kötelezettségeinek teljesítésére kötelezi a fogyasztót akkor is, ha a kereskedő nem teljesíti a saját kötelezettségeit; [Mód. 162]

| gb) | feljogosítja a kereskedőt, hogy szabad belátása szerint elálljon a szerződéstől vagy – a 8. cikk értelmében – azt felmondja, anélkül, hogy ugyanezt a jogot a fogyasztó számára is biztosítaná, vagy feljogosítja a kereskedőt, hogy megtartsa a még nem teljesített kapcsolódó szolgáltatásért kifizetett összeget abban az esetben, ha a kereskedő áll el a szerződéstől vagy mondja fel azt; [Mód. 163] |
| --- | --- |

gb)

feljogosítja a kereskedőt, hogy szabad belátása szerint elálljon a szerződéstől vagy – a 8. cikk értelmében – azt felmondja, anélkül, hogy ugyanezt a jogot a fogyasztó számára is biztosítaná, vagy feljogosítja a kereskedőt, hogy megtartsa a még nem teljesített kapcsolódó szolgáltatásért kifizetett összeget abban az esetben, ha a kereskedő áll el a szerződéstől vagy mondja fel azt; [Mód. 163]

| h) | a szerződés fogyasztó általi felmondása esetére – a 8. cikknek megfelelően – a szerződés megkötésére alkalmazottnál szigorúbb formai követelmények alkalmazását írja elő a fogyasztó számára; |
| --- | --- |

h)

a szerződés fogyasztó általi felmondása esetére – a 8. cikknek megfelelően – a szerződés megkötésére alkalmazottnál szigorúbb formai követelmények alkalmazását írja elő a fogyasztó számára;

| ha) | túlzott terhet ró a fogyasztóra a határozatlan időre kötött szerződés felmondása kapcsán; [Mód. 164] |
| --- | --- |

ha)

túlzott terhet ró a fogyasztóra a határozatlan időre kötött szerződés felmondása kapcsán; [Mód. 164]

| i) | a kereskedő számára a fogyasztó részére irányadónál rövidebb felmondási időt biztosít; |
| --- | --- |

i)

a kereskedő számára a fogyasztó részére irányadónál rövidebb felmondási időt biztosít;

| j) | a fogyasztót arra kötelezi, hogy ténylegesen át nem adott árut, nem szolgáltatott digitális tartalmat vagy nem teljesített kapcsolódó szolgáltatást fizessen ki; |
| --- | --- |

j)

a fogyasztót arra kötelezi, hogy ténylegesen át nem adott árut, nem szolgáltatott digitális tartalmat vagy nem teljesített kapcsolódó szolgáltatást fizessen ki;

| k) | előírja, hogy a szerződés a 7. cikk értelmében egyedileg nem megtárgyalt feltételeinek alkalmazása elsőbbséget vagy előnyt élvez az egyedileg megtárgyalt feltételekhez képest. |
| --- | --- |

k)

előírja, hogy a szerződés a 7. cikk értelmében egyedileg nem megtárgyalt feltételeinek alkalmazása elsőbbséget vagy előnyt élvez az egyedileg megtárgyalt feltételekhez képest.

85. cikk

Olyan szerződési feltételek, amelyeknek a tisztességtelensége vélelmezett

Vélelmezett a szerződési feltétel tisztességtelen volta e szakasz alkalmazásában, ha annak tárgya vagy hatása a következő:

| a) | korlátozza a fogyasztó rendelkezésére álló bizonyítékokat, vagy olyan bizonyítási terhet ró a fogyasztóra, amely jogszabály szerint a kereskedőt terhelné; [Mód. 165] |
| --- | --- |

a)

korlátozza a fogyasztó rendelkezésére álló bizonyítékokat, vagy olyan bizonyítási terhet ró a fogyasztóra, amely jogszabály szerint a kereskedőt terhelné; [Mód. 165]

| b) | helytelenül kizárja vagy korlátozza a kereskedővel vagy harmadik személlyel szemben a kereskedő szerződéses kötelezettségeinek megszegése esetére a fogyasztó rendelkezésére álló jogorvoslatokat; [Mód. 166] |
| --- | --- |

b)

helytelenül kizárja vagy korlátozza a kereskedővel vagy harmadik személlyel szemben a kereskedő szerződéses kötelezettségeinek megszegése esetére a fogyasztó rendelkezésére álló jogorvoslatokat; [Mód. 166]

| c) | helytelenül kizárja vagy korlátozza azt a jogot, hogy a fogyasztó kereskedővel szembeni esetleges követeléseit beszámítsák a fogyasztónak a kereskedő felé fennálló esetleges kötelezettségeibe; |
| --- | --- |

c)

helytelenül kizárja vagy korlátozza azt a jogot, hogy a fogyasztó kereskedővel szembeni esetleges követeléseit beszámítsák a fogyasztónak a kereskedő felé fennálló esetleges kötelezettségeibe;

| d) | megengedi, hogy a kereskedő megtartsa a fogyasztó által fizetett összeget, ha az utóbbi úgy dönt, hogy nem köti meg a szerződést vagy nem teljesíti a szerződéses kötelezettségeit, anélkül, hogy biztosítaná, hogy fordított esetben a fogyasztó ugyanilyen összegben ellentételezést kapjon a kereskedőtől; |
| --- | --- |

d)

megengedi, hogy a kereskedő megtartsa a fogyasztó által fizetett összeget, ha az utóbbi úgy dönt, hogy nem köti meg a szerződést vagy nem teljesíti a szerződéses kötelezettségeit, anélkül, hogy biztosítaná, hogy fordított esetben a fogyasztó ugyanilyen összegben ellentételezést kapjon a kereskedőtől;

| e) | a szerződés szerinti kötelezettségeket nem teljesítő fogyasztó számára aránytalanul magas összegű kártérítés vagy kötbér fizetését írja elő; |
| --- | --- |

e)

a szerződés szerinti kötelezettségeket nem teljesítő fogyasztó számára aránytalanul magas összegű kártérítés vagy kötbér fizetését írja elő;

| ea) | a fogyasztó adott viselkedését nyilatkozat adásának vagy nem adásának minősíti, kivéve ha a fogyasztó figyelmét az erre a célra előírt időtartam kezdetéig külön felhívják viselkedésének jelentése, és ha a kifejezett magyarázatnyújtásra indokolt határidőt kap; [Mód. 167] |
| --- | --- |

ea)

a fogyasztó adott viselkedését nyilatkozat adásának vagy nem adásának minősíti, kivéve ha a fogyasztó figyelmét az erre a célra előírt időtartam kezdetéig külön felhívják viselkedésének jelentése, és ha a kifejezett magyarázatnyújtásra indokolt határidőt kap; [Mód. 167]

| f) | feljogosítja a kereskedőt, hogy szabad belátása szerint elálljon a szerződéstől vagy – a 8. cikk értelmében – azt felmondja, anélkül, hogy ugyanezt a jogot a fogyasztó számára is biztosítaná, vagy feljogosítja a kereskedőt, hogy megtartsa a még nem teljesített kapcsolódó szolgáltatásért kifizetett összeget abban az esetben, ha a kereskedő áll el a szerződéstől vagy mondja fel azt; [Mód. 168] |
| --- | --- |

f)

feljogosítja a kereskedőt, hogy szabad belátása szerint elálljon a szerződéstől vagy – a 8. cikk értelmében – azt felmondja, anélkül, hogy ugyanezt a jogot a fogyasztó számára is biztosítaná, vagy feljogosítja a kereskedőt, hogy megtartsa a még nem teljesített kapcsolódó szolgáltatásért kifizetett összeget abban az esetben, ha a kereskedő áll el a szerződéstől vagy mondja fel azt; [Mód. 168]

| g) | feljogosítja a kereskedőt, hogy ésszerű felmondási idő nélkül mondja fel a határozatlan időre kötött szerződést, kivéve ha ennek komoly indoka van; |
| --- | --- |

g)

feljogosítja a kereskedőt, hogy ésszerű felmondási idő nélkül mondja fel a határozatlan időre kötött szerződést, kivéve ha ennek komoly indoka van;

| h) | a fogyasztó eltérő értesítése hiányában automatikusan meghosszabbítja a határozott idejű szerződést, azokban az esetekben, amikor a szerződés feltételei az értesítésre indokolatlanul korai határidőt állapítanak meg; |
| --- | --- |

h)

a fogyasztó eltérő értesítése hiányában automatikusan meghosszabbítja a határozott idejű szerződést, azokban az esetekben, amikor a szerződés feltételei az értesítésre indokolatlanul korai határidőt állapítanak meg;

| i) | a szerződésben meghatározott érvényes ok nélkül jogosítja fel a kereskedőt a szerződési feltételek egyoldalú módosítására; ez nem érinti azokat a feltételeket, amelyek mellett a kereskedő fenntartja a jogát a határozatlan időre szóló szerződés feltételeinek egyoldalú módosítására, feltéve hogy a kereskedő ésszerű határidőben köteles erről a fogyasztót értesíteni, és hogy a fogyasztó szabadon felmondhatja a szerződést, anélkül, hogy ez költséggel járna a számára; [Mód. 169] |
| --- | --- |

i)

a szerződésben meghatározott érvényes ok nélkül jogosítja fel a kereskedőt a szerződési feltételek egyoldalú módosítására; ez nem érinti azokat a feltételeket, amelyek mellett a kereskedő fenntartja a jogát a határozatlan időre szóló szerződés feltételeinek egyoldalú módosítására, feltéve hogy a kereskedő ésszerű határidőben köteles erről a fogyasztót értesíteni, és hogy a fogyasztó szabadon felmondhatja a szerződést, anélkül, hogy ez költséggel járna a számára; [Mód. 169]

| j) | feljogosítja a kereskedőt arra, hogy egyoldalúan, érvényes ok nélkül megváltoztassa a szállítandó áru, vagy a nyújtandó digitális tartalom vagy kapcsolódó szolgáltatás bármely tulajdonságát, vagy a teljesítés bármely más jellemzőjét; [Mód. 170] |
| --- | --- |

j)

feljogosítja a kereskedőt arra, hogy egyoldalúan, érvényes ok nélkül megváltoztassa a szállítandó áru, vagy a nyújtandó digitális tartalom vagy kapcsolódó szolgáltatás bármely tulajdonságát, vagy a teljesítés bármely más jellemzőjét; [Mód. 170]

| k) | úgy rendelkezik, hogy az áru, a digitális tartalom vagy a kapcsolódó szolgáltatá árát az átadáskor, a szolgáltatáskor vagy a teljesítéskor határozzák meg, vagy felhatalmazza a kereskedőt arra, hogy az árat megemelje, anélkül, hogy a fogyasztó számára biztosítaná az elállás jogát abban az esetben, ha a megemelt ár túl magas a szerződéskötéskor elfogadott árhoz képest; ez nem érinti az árindexálásra vonatkozó kikötéseket, ha azok jogszerűek, feltéve hogy az ármódosítás módszerét kifejezetten meghatározták; [Mód. 171] |
| --- | --- |

k)

úgy rendelkezik, hogy az áru, a digitális tartalom vagy a kapcsolódó szolgáltatá árát az átadáskor, a szolgáltatáskor vagy a teljesítéskor határozzák meg, vagy felhatalmazza a kereskedőt arra, hogy az árat megemelje, anélkül, hogy a fogyasztó számára biztosítaná az elállás jogát abban az esetben, ha a megemelt ár túl magas a szerződéskötéskor elfogadott árhoz képest; ez nem érinti az árindexálásra vonatkozó kikötéseket, ha azok jogszerűek, feltéve hogy az ármódosítás módszerét kifejezetten meghatározták; [Mód. 171]

| l) | a szerződésből eredő kötelezettségeinek teljesítésére kötelezi a fogyasztót akkor is, ha a kereskedő nem teljesíti a saját kötelezettségeit; [Mód. 172] |
| --- | --- |

l)

a szerződésből eredő kötelezettségeinek teljesítésére kötelezi a fogyasztót akkor is, ha a kereskedő nem teljesíti a saját kötelezettségeit; [Mód. 172]

| m) | megengedi a kereskedő számára, hogy szerződésből eredő jogait és kötelezettségeit a fogyasztó hozzájárulása nélkül átruházza, kivéve ha ez a kereskedő ellenőrzése alatt álló leányvállalat számára történik, illetve, ha összefonódás vagy vállalatok közötti hasonló jogszerű ügylet eredménye, és az ilyen átruházás feltehetően nem érinti hátrányosan a fogyasztó bármely jogát; |
| --- | --- |

m)

megengedi a kereskedő számára, hogy szerződésből eredő jogait és kötelezettségeit a fogyasztó hozzájárulása nélkül átruházza, kivéve ha ez a kereskedő ellenőrzése alatt álló leányvállalat számára történik, illetve, ha összefonódás vagy vállalatok közötti hasonló jogszerű ügylet eredménye, és az ilyen átruházás feltehetően nem érinti hátrányosan a fogyasztó bármely jogát;

| n) | megengedi a kereskedő számára, hogy, ha a megrendelt dolog nem áll rendelkezésre, azzal egyenértékű más dolgot szolgáltasson anélkül, hogy a fogyasztót kifejezetten értesítette volna erről a lehetőségről, továbbá arról a tényről, hogy a kereskedőnek kell viselnie azon dolog visszaszállításának a költségét, amelyet a fogyasztó a szerződés alapján kapott, ha a fogyasztó él a teljesítés visszautasításának jogával
  , és anélkül, hogy a fogyasztó ezt kifejezetten kérte volna az egyenértékű más dolog szolgáltatását
  ; [Mód. 173] |
| --- | --- |

n)

megengedi a kereskedő számára, hogy, ha a megrendelt dolog nem áll rendelkezésre, azzal egyenértékű más dolgot szolgáltasson anélkül, hogy a fogyasztót kifejezetten értesítette volna erről a lehetőségről, továbbá arról a tényről, hogy a kereskedőnek kell viselnie azon dolog visszaszállításának a költségét, amelyet a fogyasztó a szerződés alapján kapott, ha a fogyasztó él a teljesítés visszautasításának jogával
  , és anélkül, hogy a fogyasztó ezt kifejezetten kérte volna az egyenértékű más dolog szolgáltatását
  ; [Mód. 173]

| o) | megengedi, hogy a kereskedő indokolatlanul hosszú vagy nem megfelelően meghatározott ideig tartsa fenn magának egy ajánlat elfogadásának vagy visszautasításának jogát; |
| --- | --- |

o)

megengedi, hogy a kereskedő indokolatlanul hosszú vagy nem megfelelően meghatározott ideig tartsa fenn magának egy ajánlat elfogadásának vagy visszautasításának jogát;

| p) | megengedi, hogy a kereskedő indokolatlanul hosszú vagy nem megfelelően meghatározott határidőt szabjon magának a szerződésből eredő kötelezettségeinek teljesítésére; |
| --- | --- |

p)

megengedi, hogy a kereskedő indokolatlanul hosszú vagy nem megfelelően meghatározott határidőt szabjon magának a szerződésből eredő kötelezettségeinek teljesítésére;

| q) | helytelenül kizárja vagy korlátozza a kereskedővel szemben a fogyasztó rendelkezésére álló jogorvoslatokat, vagy a kereskedő általi követelésekkel szemben a fogyasztó rendelkezésére álló védekezési lehetőségeket; |
| --- | --- |

q)

helytelenül kizárja vagy korlátozza a kereskedővel szemben a fogyasztó rendelkezésére álló jogorvoslatokat, vagy a kereskedő általi követelésekkel szemben a fogyasztó rendelkezésére álló védekezési lehetőségeket;

| r) | jogszabály által nem előírt és indokolatlan egyedi formai követelményektől teszi függővé a kereskedő szerződésből eredő kötelezettségeinek teljesítését, vagy a szerződés fogyasztóra gyakorolt egyéb előnyös joghatásainak érvényesülését; |
| --- | --- |

r)

jogszabály által nem előírt és indokolatlan egyedi formai követelményektől teszi függővé a kereskedő szerződésből eredő kötelezettségeinek teljesítését, vagy a szerződés fogyasztóra gyakorolt egyéb előnyös joghatásainak érvényesülését;

| s) | a fogyasztó számára túlzott mértékű előlegfizetést vagy kötelezettségeinek teljesítésére túlzott mértékű biztosítékokat ír elő; |
| --- | --- |

s)

a fogyasztó számára túlzott mértékű előlegfizetést vagy kötelezettségeinek teljesítésére túlzott mértékű biztosítékokat ír elő;

| t) | indokolatlanul akadályozza a fogyasztót abban, hogy harmadik személy forrásaiból készleteket szerezzen be vagy javítást végeztessen; |
| --- | --- |

t)

indokolatlanul akadályozza a fogyasztót abban, hogy harmadik személy forrásaiból készleteket szerezzen be vagy javítást végeztessen;

| u) | indokolatlanul és a fogyasztó által ésszerűen el nem várható módon összekapcsolja a szerződést egy másik, a kereskedővel, a kereskedő leányvállalatával vagy egy harmadik személlyel kötött szerződéssel; |
| --- | --- |

u)

indokolatlanul és a fogyasztó által ésszerűen el nem várható módon összekapcsolja a szerződést egy másik, a kereskedővel, a kereskedő leányvállalatával vagy egy harmadik személlyel kötött szerződéssel;

| v) | túlzott terhet ró a fogyasztóra a határozatlan időre kötött szerződés felmondása kapcsán;
  [Mód. 174] |
| --- | --- |

v)

túlzott terhet ró a fogyasztóra a határozatlan időre kötött szerződés felmondása kapcsán;
  [Mód. 174]

| w) | az áru átadásának, a digitális tartalom szolgáltatásának vagy a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásának halasztott teljesítésére vonatkozó szerződésben szereplő eredeti időszakot vagy annak bármely megújítását egy évnél hosszabb időtartamban határozza meg, kivéve ha a fogyasztó harminc napnál nem hosszabb felmondási idővel bármikor jogosult a szerződés felmondására. |
| --- | --- |

w)

az áru átadásának, a digitális tartalom szolgáltatásának vagy a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásának halasztott teljesítésére vonatkozó szerződésben szereplő eredeti időszakot vagy annak bármely megújítását egy évnél hosszabb időtartamban határozza meg, kivéve ha a fogyasztó harminc napnál nem hosszabb felmondási idővel bármikor jogosult a szerződés felmondására.

3. szakasz

Tisztességtelen feltételek a kereskedők közötti szerződésekben

86. cikk

A „tisztességtelen” szó jelentése a kereskedők közötti szerződések esetében

1.   A kereskedők közötti szerződés valamely feltétele e szakasz alkalmazásában csak akkor minősül tisztességtelennek, ha:

| a) | a 7. cikk értelmében egyedileg nem megtárgyalt feltételek közé tartozik; valamint |
| --- | --- |

a)

a 7. cikk értelmében egyedileg nem megtárgyalt feltételek közé tartozik; valamint

| b) | alkalmazása a feltétel jellegénél fogva – a jóhiszeműség és a tisztesség elvével ellentétesen – nagymértékben eltér a helyes

  szokásos
  kereskedelmi gyakorlattól. [Mód. 175] |
| --- | --- |

b)

alkalmazása a feltétel jellegénél fogva – a jóhiszeműség és a tisztesség elvével ellentétesen – nagymértékben eltér a helyes

  szokásos
  kereskedelmi gyakorlattól. [Mód. 175]

2.   Egy feltétel tisztességtelenségének e szakasz alkalmazásában történő megítélése során a következőket kell figyelembe venni:

| a) | a szerződés alapján szolgáltatandó dolog jellege; |
| --- | --- |

a)

a szerződés alapján szolgáltatandó dolog jellege;

| b) | a szerződéskötés során fennálló körülmények; |
| --- | --- |

b)

a szerződéskötés során fennálló körülmények;

| c) | a szerződés egyéb feltételei; valamint |
| --- | --- |

c)

a szerződés egyéb feltételei; valamint

| d) | bármely olyan egyéb szerződési feltétel, amelytől a szerződés függ. |
| --- | --- |

d)

bármely olyan egyéb szerződési feltétel, amelytől a szerződés függ.

IV. rész

Adásvételi, vagy digitális tartalom nyújtására vonatkozó szerződés feleinek kötelezettségei és jogorvoslati lehetőségei

9. fejezet

Általános rendelkezések

87. cikk

Szerződésszegés és alapvető szerződésszegés

1.   Szerződésszegésének minősül a kötelezettség teljesítésének bármely elmulasztása, függetlenül annak esetleges kimentésétől, és kiterjed:

| a) | az áru átadásának elmaradására, és a késedelmes átadásra; |
| --- | --- |

a)

az áru átadásának elmaradására, és a késedelmes átadásra;

| b) | a digitális tartalom szolgáltatásának elmaradására, vagy a késedelmes szolgáltatására; |
| --- | --- |

b)

a digitális tartalom szolgáltatásának elmaradására, vagy a késedelmes szolgáltatására;

| c) | a szerződésnek meg nem felelő áru átadására; |
| --- | --- |

c)

a szerződésnek meg nem felelő áru átadására;

| d) | a szerződésnek meg nem felelő digitális tartalom szolgáltatására; |
| --- | --- |

d)

a szerződésnek meg nem felelő digitális tartalom szolgáltatására;

| e) | az ár meg nem fizetésére vagy késedelmes megfizetésére; valamint |
| --- | --- |

e)

az ár meg nem fizetésére vagy késedelmes megfizetésére; valamint

| f) | bármely egyéb olyan állítólagos teljesítésre, amely nincs összhangban a szerződéssel. |
| --- | --- |

f)

bármely egyéb olyan állítólagos teljesítésre, amely nincs összhangban a szerződéssel.

2.   Az egyik fél általi szerződésszegés akkor minősül alapvetőnek, ha:

| a) | lényegében megfosztja a másik felet attól, amire az a szerződés alapján jogosan számított, kivéve ha a szerződés megkötésekor a nem teljesítő fél nem látta és nem is láthatta előre ezt az eredményt, vagy |
| --- | --- |

a)

lényegében megfosztja a másik felet attól, amire az a szerződés alapján jogosan számított, kivéve ha a szerződés megkötésekor a nem teljesítő fél nem látta és nem is láthatta előre ezt az eredményt, vagy

| b) | a szerződésszegés jellege alapján egyértelmű, hogy a nem teljesítő fél jövőbeli teljesítésében nem lehet bízni. |
| --- | --- |

b)

a szerződésszegés jellege alapján egyértelmű, hogy a nem teljesítő fél jövőbeli teljesítésében nem lehet bízni.

88. cikk

A szerződésszegés kimentése

1.   Menthető a valamelyik fél általi szerződésszegés, ha annak oka a fél rendelkezési körén kívül eső akadály, és amennyiben a féltől nem lett volna elvárható az, hogy a szerződés megkötésekor figyelembe vegye az akadályt, vagy, hogy azt elkerülje, illetve az akadályt vagy annak következményeit elhárítsa.

2.   Amennyiben az akadály csupán átmeneti, a szerződésszegés csak az akadály fennállásának az idejéig menthető. Ha azonban a késedelem alapvető szerződésszegéshez vezet, a másik fél ennek megfelelően járhat el.

3.   Az a fél, aki nem képes a teljesítésre, köteles gondoskodni arról, hogy az akadályról és az akadálynak a teljesítési képességére gyakorolt hatásáról szóló értesítés késedelem nélkül jusson el a másik félhez azt követően, hogy az előbbi fél tudomást szerez, vagy elvárhatóan tudomást szerezhet e körülményekről. A másik fél az e kötelezettség megszegéséből eredő hátránya miatt
  a 16. fejezet szerint
  kártérítésre jogosult. [Mód. 176]

89. cikk

A körülmények megváltozása

1.   A fél akkor is köteles kötelezettségeinek teljesítésére, ha a teljesítés számára terhesebbé vált akár a teljesítés költségeinek növekedése, akár pedig az ellenszolgáltatás értékének csökkenése folytán.

Amennyiben a teljesítés a körülmények kivételes változása folytán túlzottan terhessé válik, a felek kötelesek tárgyalásokat kezdeni a szerződés módosításáról vagy megszüntetéséről.

2.   Ha a felek ésszerű határidőn belül nem jutnak megállapodásra, akkor a bíróság bármelyik fél kérésére:

| a) | módosíthatja a szerződést annak megfelelően, amiben a felek ésszerűen megegyeztek volna a szerződéskötéskor, ha figyelembe vették volna a körülmények megváltozását; vagy |
| --- | --- |

a)

módosíthatja a szerződést annak megfelelően, amiben a felek ésszerűen megegyeztek volna a szerződéskötéskor, ha figyelembe vették volna a körülmények megváltozását; vagy

| b) | az általa meghatározott időpontban és feltételekkel – a 8. cikknek megfelelően – megszüntetheti a szerződést. |
| --- | --- |

b)

az általa meghatározott időpontban és feltételekkel – a 8. cikknek megfelelően – megszüntetheti a szerződést.

3.   A (1) és a (2) bekezdés csak abban az esetben alkalmazandó, ha:

| a) | a körülmények a szerződés megkötését követően változtak meg; |
| --- | --- |

a)

a körülmények a szerződés megkötését követően változtak meg;

| b) | a körülmények megváltozására hivatkozó fél az adott időpontban nem vette és elvárhatóan nem vehette figyelembe a körülmények változásának lehetőségét vagy annak mértékét; valamint |
| --- | --- |

b)

a körülmények megváltozására hivatkozó fél az adott időpontban nem vette és elvárhatóan nem vehette figyelembe a körülmények változásának lehetőségét vagy annak mértékét; valamint

| c) | a
  körülmények megváltozására hivatkozó
  károsult fél nem számított a körülmények változásának kockázatára, és ez ésszerűen nem is tételezhető fel róla. [Mód. 177] |
| --- | --- |

c)

a
  körülmények megváltozására hivatkozó
  károsult fél nem számított a körülmények változásának kockázatára, és ez ésszerűen nem is tételezhető fel róla. [Mód. 177]

4.   A (2) és a (3) bekezdés alkalmazásában „bíróság” alatt választottbíróságot is érteni kell.

90. cikk

A fizetésre és az el nem fogadott árura vagy digitális tartalomra vonatkozó szabályok kiterjesztett alkalmazása

1.   Eltérő rendelkezés hiányában a 12. fejezetben található, az ár vevő általi megfizetésére vonatkozó szabályokat a megfelelő módosításokkal más fizetésekre is alkalmazni kell.

2.   A 97. cikk megfelelő módosításokkal vonatkozik más olyan esetekre is, amelyben az áru vagy a digitális tartalom azért marad egy személy birtokában, mert egy másik személy nem veszi azokat át, noha arra köteles lenne.

10. fejezet

Az eladó kötelezettségei

1. szakasz

általános rendelkezések

91. cikk

Az eladó fő kötelezettségei

Az áru eladója vagy a digitális tartalom szolgáltatója (e rész alkalmazásában: eladó) köteles:

| a) | átadni az árut vagy szolgáltatni a digitális tartalmat; |
| --- | --- |

a)

átadni az árut vagy szolgáltatni a digitális tartalmat;

| b) | átruházni az áru tulajdonjogát
  vagy vállalni annak átruházását
  , ideértve azt a birtokba vehető adathordozót, amin a digitális tartalmat szolgáltatja; [Mód. 178] |
| --- | --- |

b)

átruházni az áru tulajdonjogát
  vagy vállalni annak átruházását
  , ideértve azt a birtokba vehető adathordozót, amin a digitális tartalmat szolgáltatja; [Mód. 178]

| c) | gondoskodni arról, hogy az áruk vagy a digitális tartalom megfeleljen a szerződésben foglaltaknak; |
| --- | --- |

c)

gondoskodni arról, hogy az áruk vagy a digitális tartalom megfeleljen a szerződésben foglaltaknak;

| d) | gondoskodni arról, hogy a vevő a szerződés szerint rendelkezhessen a digitális tartalom használatának jogával; valamint |
| --- | --- |

d)

gondoskodni arról, hogy a vevő a szerződés szerint rendelkezhessen a digitális tartalom használatának jogával; valamint

| e) | átadni az árut vagy digitális tartalmat bemutató vagy az azokra vonatkozó, a szerződés által előírt dokumentumokat. |
| --- | --- |

e)

átadni az árut vagy digitális tartalmat bemutató vagy az azokra vonatkozó, a szerződés által előírt dokumentumokat.

91a. cikk

A tulajdonjog fenntartása

Ha a felek tulajdonjog-fenntartási kikötésben állapodtak meg, az eladó mindaddig nem köteles átruházni az áru tulajdonjogát, amíg a vevő a megállapodás szerint nem teljesíti a vételár kifizetésére vonatkozó kötelezettségét. [Mód. 179]

92. cikk

Harmadik személy általi teljesítés

1.   Az eladó a teljesítést más személyre bízhatja, kivéve ha a szerződési feltételekben az eladó általi személyes teljesítést kötötték ki.

2.   Az eladó akkor is felelős marad a teljesítésért, ha azt más személyre bízza.

3.   A kereskedő és a fogyasztó kapcsolatában a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki a (2) bekezdés alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

2. szakasz

átadás

93. cikk

Az átadás helye

1.   Ha másként nem állapítható meg az átadás helye, akkor az:

| a) | az a hely, amely a szerződés megkötésének az időpontjában a vevő lakóhelye az olyan fogyasztói adásvételi szerződés, illetve a
  kereskedő és a fogyasztó között kötött,
  digitális tartalom szolgáltatásáról szóló szerződés esetén, amely távollevők között vagy üzlethelyiségen kívül jön létre, illetve amelyben az eladó vállalta a küldemény továbbítását és a vevőnek történő kiszolgáltatását; [Mód. 180] |
| --- | --- |

a)

az a hely, amely a szerződés megkötésének az időpontjában a vevő lakóhelye az olyan fogyasztói adásvételi szerződés, illetve a
  kereskedő és a fogyasztó között kötött,
  digitális tartalom szolgáltatásáról szóló szerződés esetén, amely távollevők között vagy üzlethelyiségen kívül jön létre, illetve amelyben az eladó vállalta a küldemény továbbítását és a vevőnek történő kiszolgáltatását; [Mód. 180]

| b) | bármely egyéb esetben,






  i. | az első fuvarozó legközelebbi felvevőhelye, ha az adásvételi szerződés egy vagy több fuvarozó általi továbbítást tartalmaz; |
| --- | --- | --- |

b)

bármely egyéb esetben,

i.

az első fuvarozó legközelebbi felvevőhelye, ha az adásvételi szerződés egy vagy több fuvarozó általi továbbítást tartalmaz;

| ii. | az a hely, amely az eladó telephelye a szerződés megkötésekor, ha a szerződés nem tartalmaz fuvarozást. |
| --- | --- |

ii.

az a hely, amely az eladó telephelye a szerződés megkötésekor, ha a szerződés nem tartalmaz fuvarozást.

2.   Ha az eladónak egynél több telephelye van, akkor az (1) bekezdés b) pontja tekintetében azt kell figyelembe venni, amelyik a legszorosabban kapcsolódik az átadási kötelezettséghez.

94. cikk

Az átadás módja

1.   Eltérő megállapodás hiányában az eladó:

| a) | olyan fogyasztói adásvételi szerződés vagy
  a kereskedő és a fogyasztó között kötött,
  digitális tartalom szolgáltatásáról szóló szerződés esetén, amely távollevők között vagy üzlethelyiségen kívül jött létre, illetve amelyben az eladó vállalta a vevőhöz történő szállítást, az áru vagy a digitális tartalom fizikai birtokának vagy a felettük való ellenőrzésnek a fogyasztóra ruházásával; [Mód. 181] |
| --- | --- |

a)

olyan fogyasztói adásvételi szerződés vagy
  a kereskedő és a fogyasztó között kötött,
  digitális tartalom szolgáltatásáról szóló szerződés esetén, amely távollevők között vagy üzlethelyiségen kívül jött létre, illetve amelyben az eladó vállalta a vevőhöz történő szállítást, az áru vagy a digitális tartalom fizikai birtokának vagy a felettük való ellenőrzésnek a fogyasztóra ruházásával; [Mód. 181]

| b) | egyéb esetekben, amikor a szerződés az áru fuvarozó általi továbbításáról rendelkezik, az árunak a vevőhöz történő továbbítása céljából az első fuvarozónak történő átadásával, valamint azon dokumentumok a vevőnek történő átadásával, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a vevő a fuvarozótól átvehesse az árut; vagy |
| --- | --- |

b)

egyéb esetekben, amikor a szerződés az áru fuvarozó általi továbbításáról rendelkezik, az árunak a vevőhöz történő továbbítása céljából az első fuvarozónak történő átadásával, valamint azon dokumentumok a vevőnek történő átadásával, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a vevő a fuvarozótól átvehesse az árut; vagy

| c) | az a) vagy b) pont alá nem tartozó esetekben az áru vagy a digitális tartalom, illetve – amennyiben a megegyezés szerint az eladónak csak az árut bemutató dokumentumokat kell átadnia – a dokumentumoknak a vevő rendelkezésére bocsátásával teljesíti átadási kötelezettségét. |
| --- | --- |

c)

az a) vagy b) pont alá nem tartozó esetekben az áru vagy a digitális tartalom, illetve – amennyiben a megegyezés szerint az eladónak csak az árut bemutató dokumentumokat kell átadnia – a dokumentumoknak a vevő rendelkezésére bocsátásával teljesíti átadási kötelezettségét.

2.   Az (1) bekezdés a) és c) pontjában a fogyasztóra vagy a vevőre történő bármely utalás kiterjed a fogyasztó vagy a vevő által a szerződésnek megfelelően kijelölt olyan harmadik félre, aki nem fuvarozó.

95. cikk

Az átadás időpontja

1.   Ha az átadás időpontja másként nem határozható meg, az árut vagy a digitális tartalmat a szerződéskötést követően késedelem nélkül

  ésszerű határidőn belül
  át kell adni. [Mód. 182]

2.   Kereskedő és fogyasztó közti szerződések esetében a felek eltérő rendelkezése hiányában a kereskedőnek a szerződés megkötésétől számított legkésőbb 30 napon belül át kell adnia az árut vagy a digitális tartalmat.

96. cikk

Az eladó kötelezettségei az áru szállításával kapcsolatban

1.   Ha a szerződés szerint az eladó kötelessége gondoskodni az áru fuvarozásáról, az eladó köteles megkötni az ahhoz szükséges szerződéseket, hogy az árut a körülményeknek megfelelő szállítóeszköz igénybevételével, az ilyen szállítás szokásos feltételei mellett a meghatározott helyre továbbítsák.

2.   Ha az eladó a szerződéssel összhangban átadja az árut a fuvarozónak, és ha az árut nem jelölték meg egyértelmű árujelzéssel, fuvarokmányokkal vagy más módon, mint a szerződés szerint szolgáltatandó árut, az eladó köteles a vevőt értesíteni a küldeményről, amely értesítés keretében meghatározza az árut.

3.   Amennyiben a szerződés nem írja elő az eladó számára biztosítás kötését az áruk fuvarozására, az eladó köteles a vevőt annak kérésére ellátni minden olyan információval, amely ahhoz szükséges, hogy a vevő ilyen biztosítást köthessen.

97. cikk

A vevő által el nem fogadott áru vagy digitális tartalom

1.   Az az eladó, akinek az áru vagy a digitális tartalom a birtokában maradt, mert a vevő az erre vonatkozó kötelezettsége ellenére nem vette azt át, köteles megtenni az áru vagy a digitális tartalom védelme és megőrzése érdekében indokolt lépéseket.

2.   Az eladó mentesül az átadási kötelezettség alól, ha:

| a) | ésszerű feltételek mellett harmadik személynél letétbe helyezi az árut vagy a digitális tartalmat a vevő részére, és erről a vevőt értesíti; vagy |
| --- | --- |

a)

ésszerű feltételek mellett harmadik személynél letétbe helyezi az árut vagy a digitális tartalmat a vevő részére, és erről a vevőt értesíti; vagy

| b) | a vevő értesítését követően ésszerű feltételek mellett értékesíti az árut vagy a digitális tartalmat, és az ebből származó nettó bevételt megfizeti a vevő részére. |
| --- | --- |

b)

a vevő értesítését követően ésszerű feltételek mellett értékesíti az árut vagy a digitális tartalmat, és az ebből származó nettó bevételt megfizeti a vevő részére.

3.   Az eladó jogosult az értékesítés bevételéből levonni vagy visszatartani az ésszerűen felmerült költségeket.

98. cikk

A kárveszély átszállásának joghatása

A 14. fejezet szabályozza az átadásnak a kárveszély átszállására gyakorolt hatását.

3. szakasz

az áru és a digitális tartalom megfelelősége
  [Mód. 183]

99. cikk

Szerződésszerűség

1.   Az áru vagy a digitális tartalom akkor szerződésszerű, ha:

| a) | mennyiség, minőség és leírás szerint megfelel a szerződésben előírtnak; |
| --- | --- |

a)

mennyiség, minőség és leírás szerint megfelel a szerződésben előírtnak;

| b) | csomagolása vagy kiszerelésének módja megfelel a szerződésben előírtnak; valamint |
| --- | --- |

b)

csomagolása vagy kiszerelésének módja megfelel a szerződésben előírtnak; valamint

| c) | a vevőnek történő kiszolgáltatásuk tartozékaikkal, az üzembehelyezési utasításokkal vagy a szerződésben előírt egyéb utasításokkal együtt történik. |
| --- | --- |

c)

a vevőnek történő kiszolgáltatásuk tartozékaikkal, az üzembehelyezési utasításokkal vagy a szerződésben előírt egyéb utasításokkal együtt történik.

2.   A szerződésszerűség érdekében az árunak vagy a digitális tartalomnak meg kell felelnie a 100., 101. és 102. cikkben foglalt feltételeknek, kivéve annyiban, amennyiben a felek eltérően állapodtak meg.

3.   Fogyasztói

  A kereskedő és a fogyasztó között kötött
  adásvételi szerződés esetén a 100.,
  101., és
  102. és 103. cikk követelményeitől a fogyasztó hátrányára eltérő bármely megállapodás csak akkor érvényes, ha a szerződés megkötésekor a fogyasztó tudott az áru vagy a digitális tartalom konkrét állapotáról, és a szerződéskötéskor az árut vagy a digitális tartalmat a szerződésnek megfelelőként fogadta el. [Mód. 184]

4.   Fogyasztói adásvételi szerződésekben a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki a (3) bekezdés alkalmazását, nem térhetnek el attól, és nem változtathatják meg annak joghatását.

100. cikk

Az áru és a digitális tartalom megfelelőségének feltételei

Az árunak vagy digitális tartalomnak:

| a) | meg kell felelnie bármely olyan adott célnak, amelyről az eladó a szerződés megkötésekor tudomást szerzett, kivéve ha a körülmények arra utalnak, hogy a vevő nem bízott az eladó tudásában és ítélőképességében, vagy a vevő részéről az ilyen bizalom ésszerűtlen lett volna; |
| --- | --- |

a)

meg kell felelnie bármely olyan adott célnak, amelyről az eladó a szerződés megkötésekor tudomást szerzett, kivéve ha a körülmények arra utalnak, hogy a vevő nem bízott az eladó tudásában és ítélőképességében, vagy a vevő részéről az ilyen bizalom ésszerűtlen lett volna;

| b) | meg kell felelnie azon céloknak, amelyekre az azonos termékleírású árukat vagy digitális tartalmat szokásosan használják; |
| --- | --- |

b)

meg kell felelnie azon céloknak, amelyekre az azonos termékleírású árukat vagy digitális tartalmat szokásosan használják;

| c) | olyan minőségűnek kell lennie, mint amilyen minőségű az eladó által a vevőnek mintaként vagy modellként bemutatott áru vagy digitális tartalom; |
| --- | --- |

c)

olyan minőségűnek kell lennie, mint amilyen minőségű az eladó által a vevőnek mintaként vagy modellként bemutatott áru vagy digitális tartalom;

| d) | csomagolásának vagy kiszerelésének módja meg kell feleljen az ilyen áruk esetében szokásos módnak, illetve ilyennek hiányában az áru védelmére és megőrzésére alkalmas módnak; |
| --- | --- |

d)

csomagolásának vagy kiszerelésének módja meg kell feleljen az ilyen áruk esetében szokásos módnak, illetve ilyennek hiányában az áru védelmére és megőrzésére alkalmas módnak;

| e) | olyan tartozékokkal, üzembehelyezési utasításokkal vagy a szerződésben előírt egyéb utasításokkal együtt kell leszállítani, amelyek átadására a vevő számíthat; |
| --- | --- |

e)

olyan tartozékokkal, üzembehelyezési utasításokkal vagy a szerződésben előírt egyéb utasításokkal együtt kell leszállítani, amelyek átadására a vevő számíthat;

| f) | rendelkeznie kell azokkal a minőségi és teljesítménybeli adottságokkal, amelyeket a szerződéskötést megelőzően tett bármely olyan nyilatkozat tartalmaz, amely a 69. cikk értelmében a szerződési feltételek részének minősül; valamint |
| --- | --- |

f)

rendelkeznie kell azokkal a minőségi és teljesítménybeli adottságokkal, amelyeket a szerződéskötést megelőzően tett bármely olyan nyilatkozat tartalmaz, amely a 69. cikk értelmében a szerződési feltételek részének minősül; valamint

| g) | rendelkeznie kell olyan minőségi és teljesítménybeli adottságokkal, amelyeket a vevő elvárhat
  , többek között a kinézet és a hibáktól való mentesség tekintetében
  . Annak megállapításakor, hogy a fogyasztó mire számíthat a digitális tartalom tekintetében, figyelembe kell venni, hogy a digitális tartalom szolgáltatására fizetség
  vagy bármilyen ellentételezés
  ellenében került-e sor. [Mód. 185] |
| --- | --- |

g)

rendelkeznie kell olyan minőségi és teljesítménybeli adottságokkal, amelyeket a vevő elvárhat
  , többek között a kinézet és a hibáktól való mentesség tekintetében
  . Annak megállapításakor, hogy a fogyasztó mire számíthat a digitális tartalom tekintetében, figyelembe kell venni, hogy a digitális tartalom szolgáltatására fizetség
  vagy bármilyen ellentételezés
  ellenében került-e sor. [Mód. 185]

101. cikk

Szakszerűtlen üzembehelyezés fogyasztói adásvételi szerződés keretében

1.   Ha a fogyasztói adásvételi szerződés alapján szállított árut vagy digitális tartalmat szakszerűtlen helyezik üzembe, akkor a szakszerűtlen üzembehelyezésből eredő bármely hiba az áru vagy a digitális tartalom hibájának minősül, ha:

| a) | az árut vagy a digitális tartalmat az eladó helyezte üzembe vagy az ő felelőssége alatt helyezték üzembe; vagy |
| --- | --- |

a)

az árut vagy a digitális tartalmat az eladó helyezte üzembe vagy az ő felelőssége alatt helyezték üzembe; vagy

| b) | az áru vagy a digitális tartalom üzembehelyezése a fogyasztó feladata volt, és a szakszerűtlen üzembehelyezés oka az üzembehelyezési útmutató hiányossága volt. |
| --- | --- |

b)

az áru vagy a digitális tartalom üzembehelyezése a fogyasztó feladata volt, és a szakszerűtlen üzembehelyezés oka az üzembehelyezési útmutató hiányossága volt.

2.   A felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, és nem változtathatják meg annak joghatását.

102. cikk

Harmadik személyek jogai vagy követelései

1.   Az árunak mentesnek kell lennie, illetve a digitális tartalmat mentesíteni kell harmadik személy bármely jogától vagy nem nyilvánvalóan megalapozatlan követelésétől.

2.   A szellemi tulajdonjogon alapuló jogok vagy követelések tekintetében, e cikk (3) és (4) bekezdésére figyelemmel, az árunak mentesnek kell lennie, illetve a digitális tartalmat mentesíteni kell harmadik személy bármely jogától vagy nem nyilvánvalóan megalapozatlan követelésétől

| a) | azon állam joga értelmében, amelyben a szerződés szerint az áru vagy a digitális tartalom felhasználásra kerül, vagy ilyen megállapodás hiányában a vevő telephelye, illetve kereskedő és fogyasztó közötti szerződés esetében a fogyasztó által a szerződés megkötésekor a fogyasztó tartózkodási helyeként feltüntetett hely szerinti állam joga értelmében; valamint |
| --- | --- |

a)

azon állam joga értelmében, amelyben a szerződés szerint az áru vagy a digitális tartalom felhasználásra kerül, vagy ilyen megállapodás hiányában a vevő telephelye, illetve kereskedő és fogyasztó közötti szerződés esetében a fogyasztó által a szerződés megkötésekor a fogyasztó tartózkodási helyeként feltüntetett hely szerinti állam joga értelmében; valamint

| b) | amelyről az eladó tudott vagy elvárhatóan tudnia kellett volna a szerződés megkötésekor. |
| --- | --- |

b)

amelyről az eladó tudott vagy elvárhatóan tudnia kellett volna a szerződés megkötésekor.

3.   A vállalkozások közötti szerződésekben a (2) bekezdés nem alkalmazandó,

| a) | a kereskedők közötti szerződésekben
  , amennyiben a vevő a szerződés megkötésekor tudott, vagy ésszerűen tudhatott volna a szellemi tulajdonjogon alapuló jogokról vagy követelésekről. |
| --- | --- |

a)

a kereskedők közötti szerződésekben
  , amennyiben a vevő a szerződés megkötésekor tudott, vagy ésszerűen tudhatott volna a szellemi tulajdonjogon alapuló jogokról vagy követelésekről.

b)
     A kereskedő és a fogyasztó közötti szerződésekben a (2) bekezdés nem alkalmazandó, amennyiben a fogyasztó a szerződés megkötésekor tudott a szellemi tulajdonjogon alapuló jogokról vagy követelésekről. [Mód. 186]

5.   A kereskedő és fogyasztó közötti szerződésekben a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, és nem változtathatják meg annak joghatását.

103. cikk

A digitális tartalom megfelelőségének korlátozása

A digitális tartalom nem minősül a szerződésnek nem megfelelőnek pusztán amiatt a tény miatt, hogy a szerződés megkötését követően frissített digitális tartalom válik elérhetővé. [Mód. 187]

104. cikk

A vevő tudomása a hibáról a kereskedők közötti szerződésekben

Kereskedők közötti szerződésben Az eladó nem felelős az áruk bármely hibájáért, ha a szerződés megkötésének időpontjában a vevő tudta vagy tudnia kellett volna a hibáról

  tudott azok hibájáról
  . [Mód. 188]

105. cikk

A megfelelőség megállapítására szolgáló releváns időpont

1.   Az eladó felelős minden olyan hibáért, amely akkor áll fenn, amikor a kárveszély a 14. fejezet szerint átszáll a vevőre.

2.   Fogyasztói adásvételi

  A kereskedő és a fogyasztó között kötött
  szerződésben minden olyan hibáról, amely a kárveszély vevőre történő átszállásától számított hat hónapon belül válik ismertté, vélelmezhető, hogy fennállt a kárveszély átszállásának időpontjában, kivéve ha ez összeegyeztethetetlen az áru vagy a digitális tartalom természetével vagy a hiba jellegével. [Mód. 189]

3.   A 101. cikk (1) bekezdésének a) pontja által szabályozott esetben, az e cikk (1) vagy (2) bekezdésében a kárveszély vevőre történő átszállásának időpontjára tett bármely hivatkozást azon időpontra tett hivatkozásnak kell tekinteni, amikor az üzembehelyezés befejeződik. A 101. cikk (1) bekezdésének b) pontja által szabályozott esetben arra az időpontra való hivatkozásnak kell érteni, amikor a fogyasztónak ésszerű ideje volt az üzembehelyezésre.

4.   Ha a kereskedőnek a későbbiekben frissítenie kell a digitális tartalmat
  vagy annak részeit a kereskedő külön szállítja
  , gondoskodnia kell arról, hogy a digitális tartalom a szerződés teljes időtartama alatt megfeleljen a szerződésben foglaltaknak. [Mód. 190]

5.   Kereskedő és fogyasztó közötti szerződésben a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, és nem változtathatják meg annak joghatását.

11. fejezet

A vevő rendelkezésére álló jogorvoslatok

1. szakasz

általános rendelkezések

106. cikk

A vevő rendelkezésére álló jogorvoslatok

1.   Az eladó szerződésszegése esetén a
  vevő – amennyiben teljesülnek a vonatkozó jogorvoslatok különös követelményei –

  vevő az alábbiak bármelyikét teheti: [Mód. 191]

| a) | követelheti a teljesítést e fejezet 3. szakasza szerint, amibe beletartozik a konkrét teljesítés, az áru vagy a digitális tartalom javítása vagy kicserélése; |
| --- | --- |

a)

követelheti a teljesítést e fejezet 3. szakasza szerint, amibe beletartozik a konkrét teljesítés, az áru vagy a digitális tartalom javítása vagy kicserélése;

| b) | visszatarthatja a saját teljesítését e fejezet 4. szakasza szerint; |
| --- | --- |

b)

visszatarthatja a saját teljesítését e fejezet 4. szakasza szerint;

| c) | felmondhatja a szerződést e fejezet 5. szakasza szerint, és követelheti az esetleg már kifizetett ár visszafizetését a 17. fejezet szerint; |
| --- | --- |

c)

felmondhatja a szerződést e fejezet 5. szakasza szerint, és követelheti az esetleg már kifizetett ár visszafizetését a 17. fejezet szerint;

| d) | csökkentheti az árat e fejezet 6. szakasza szerint; valamint |
| --- | --- |

d)

csökkentheti az árat e fejezet 6. szakasza szerint; valamint

| e) | kártérítést követelhet a 16. fejezet szerint. |
| --- | --- |

e)

kártérítést követelhet a 16. fejezet szerint.

2.   Ha a vevő kereskedő:

| a) | a vevőnek a jogorvoslatok gyakorlására vonatkozó joga – a teljesítés visszatartásának kivételével – az eladónak az e fejezet 2. szakaszában meghatározott, szerződésszegés orvoslásához való jogától függ; valamint |
| --- | --- |

a)

a vevőnek a jogorvoslatok gyakorlására vonatkozó joga – a teljesítés visszatartásának kivételével – az eladónak az e fejezet 2. szakaszában meghatározott, szerződésszegés orvoslásához való jogától függ; valamint

| b) | a vevő hibára való hivatkozásra vonatkozó jogai az e fejezet 7. szakaszában meghatározott vizsgálati és értesítési követelményektől függnek. |
| --- | --- |

b)

a vevő hibára való hivatkozásra vonatkozó jogai az e fejezet 7. szakaszában meghatározott vizsgálati és értesítési követelményektől függnek.

3.   Ha a vevő fogyasztó:

| a) | a vevő jogai nem függenek az eladó szerződésszegésének orvoslásához való jogától; valamint

  , kivéve, ha azok olyan árura vagy digitális tartalomra vonatkoznak, amelyet a fogyasztó egyéni kívánalmai szerint készítettek, állítottak elő vagy módosítottak, vagy amely egyértelműen személyre szabott
  ;
  vagy [Mód. 192] |
| --- | --- |

a)

a vevő jogai nem függenek az eladó szerződésszegésének orvoslásához való jogától; valamint

  , kivéve, ha azok olyan árura vagy digitális tartalomra vonatkoznak, amelyet a fogyasztó egyéni kívánalmai szerint készítettek, állítottak elő vagy módosítottak, vagy amely egyértelműen személyre szabott
  ;
  vagy [Mód. 192]

| b) | az e fejezet 7. szakaszában meghatározott vizsgálati és értesítési követelményeket nem kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

az e fejezet 7. szakaszában meghatározott vizsgálati és értesítési követelményeket nem kell alkalmazni.

4.   Ha az eladó kimenti a szerződésszegését, a vevő élhet az (1) bekezdésben említett jogorvoslatok bármelyikével, kivéve a teljesítés és a kártérítés követelését.

5.   A vevő az (1) bekezdésben említett jogorvoslatok egyikével sem élhet abban a mértékben, amennyiben maga adott okot az eladó szerződésszegésére.

6.   A nem összeegyeztethetetlen jogorvoslatok halmozhatók.

107. cikk

A jogorvoslatok korlátozása abban az esetben, ha a digitális tartalom szolgáltatására nem ellenérték

  fizetése vagy egyéb ellentételezés
  fejében kerül sor

(-1)
     
  Ha a digitális tartalom szolgáltatására az ellenérték fizetésétől eltérő ellentételezés fejében kerül sor, a vevő élhet a 106. cikk (1) bekezdésében említett bármely jogorvoslattal, kivéve a 106. cikk (1) bekezdésének d) pontjában foglalt árcsökkentést.

(1)
     Ha a digitális tartalom szolgáltatására nem ellenérték

  bármely ellentételezés
  fejében kerül sor, a vevő nem élhet a 106. cikk (1) bekezdésének a)–d) pontjában említett jogorvoslatokkal. A vevő csak a 106. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerinti kártérítési igényét érvényesítheti a tulajdonában – ideértve a hardvert, a szoftvert és az adatokat – a digitális tartalom hibája által okozott hátrányok vagy károk tekintetében, ide nem értve azt az elmaradt hasznot, amitől a vevőt a kár fosztotta meg. [Mód. 193]

108. cikk

Kötelező jelleg

Kereskedő és fogyasztó közötti szerződésben a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e fejezet alkalmazását, nem térhetnek el attól, és nem változtathatják meg annak joghatását azt megelőzően, hogy a fogyasztó a hibát a kereskedő tudomására hozta volna.

2. szakasz

az eladó általi orvoslás

109. cikk

Az eladó általi orvoslás

1.   Az az eladó, amely felkínálta a korai teljesítést, de tájékoztatták arról, hogy a teljesítés hibás, új és megfelelő teljesítést kínálhat fel, ha arra lehetősége van a teljesítésre rendelkezésre álló határidőn belül.

2.   Az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó esetekben az eladó, aki felkínálta a hibás teljesítést – miután késedelem nélkül tájékoztatták a hibáról – felajánlhatja, hogy orvosolja azt a saját költségére.

3.   A szerződésszegés orvoslására tett ajánlatot nem zárja ki a felmondásról szóló értesítés.

4.   A vevő csak akkor utasíthat vissza egy orvoslásra tett ajánlatot, ha:

| -a) | ha a vevő fogyasztó, a vevő jogorvoslata a 106. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint nem függ az eladó szerződésszegésének orvoslásától; [Mód. 194] |
| --- | --- |

-a)

ha a vevő fogyasztó, a vevő jogorvoslata a 106. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint nem függ az eladó szerződésszegésének orvoslásától; [Mód. 194]

| a) | nincs lehetőség az azonnali és a vevő részére jelentős kényelmetlenséggel nem járó orvoslásra; |
| --- | --- |

a)

nincs lehetőség az azonnali és a vevő részére jelentős kényelmetlenséggel nem járó orvoslásra;

| b) | a vevő okkal tételezi fel, hogy az eladó jövőbeli teljesítésében nem bízhat; vagy |
| --- | --- |

b)

a vevő okkal tételezi fel, hogy az eladó jövőbeli teljesítésében nem bízhat; vagy

| c) | a teljesítési késedelem alapvető szerződésszegéshez vezetne. |
| --- | --- |

c)

a teljesítési késedelem alapvető szerződésszegéshez vezetne.

5.   Az eladónak ésszerű határidő áll rendelkezésre a szerződésszegés orvoslására.
  A kereskedő és a fogyasztó közötti szerződésekben az ésszerű határidő nem több 30 napnál. [Mód. 195]

6.   A vevő az orvoslástól függően visszatarthatja a teljesítést, de a vevő azon jogai, amelyek összeegyeztethetetlenek azzal, hogy az eladó számára határidőt engedett az orvoslásra, felfüggesztésre kerülnek a szóban forgó határidő lejártáig.

7.   Az orvoslás ellenére fennmarad a vevő joga arra, hogy
  a 16. fejezet szerint
  kártérítést kérjen a késedelem, illetve minden olyan hátrány miatt, amelyet az orvoslás okozott vagy nem akadályozott meg. [Mód. 196]

3. szakasz

teljesítés követelése

110. cikk

Az eladó kötelezettségei teljesítésének követelése

1.   A vevő jogosult az eladó kötelezettségei teljesítésének követelésére,
  amelybe beletartozik a hibás teljesítés térítésmentes orvoslása
  .

2.   A követelhető teljesítésbe beletartozik a hibás teljesítés térítésmentes orvoslása.
  [Mód. 196]

3.   Nem követelhető teljesítés, ha:

| a) | a teljesítés lehetetlen lenne vagy jogellenesé vált; vagy |
| --- | --- |

a)

a teljesítés lehetetlen lenne vagy jogellenesé vált; vagy

| b) | a teljesítés terhe vagy költsége nem állna arányban a vevőnél jelentkező előnnyel. |
| --- | --- |

b)

a teljesítés terhe vagy költsége nem állna arányban a vevőnél jelentkező előnnyel.

111. cikk

A fogyasztó választása a kijavítás és a kicserélés között

1.   Ha egy fogyasztói adásvételi szerződés esetén a kereskedőnek a 110. cikk (2) bekezdése szerint kell a hibát orvosolnia, a fogyasztó választhat a kijavítás és a kicserélés között, kivéve ha az általa választott megoldás jogellenes vagy lehetetlen lenne, vagy a másik lehetőséggel összehasonlítva aránytalan költséget róna az eladóra, figyelembe véve: [Mód. 198]

| a) | az áru hibátlan állapotbani értékét; |
| --- | --- |

a)

az áru hibátlan állapotbani értékét;

| b) | a hiba jelentőségét; valamint |
| --- | --- |

b)

a hiba jelentőségét; valamint

| c) | azt, hogy az alternatív jogorvoslat a fogyasztónak okozott jelentős kényelmetlenség nélkül végrehajtható-e. |
| --- | --- |

c)

azt, hogy az alternatív jogorvoslat a fogyasztónak okozott jelentős kényelmetlenség nélkül végrehajtható-e.

2.   Ha a fogyasztó az (1) bekezdéssel összhangban kijavítás vagy kicserélés formájában kérte a hiba orvoslását, a fogyasztó más jogorvoslattal csak akkor élhet, ha a kereskedő 30 napot meg nem haladó ésszerű határidőn belül nem végzi el a kijavítást vagy kicserélést. Ugyanakkor a fogyasztó ezalatt visszatarthatja a teljesítést.

| a) | a kereskedő 30 napot meg nem haladó ésszerű határidőn belül nem végzi el a kijavítást vagy kicserélést; |
| --- | --- |

a)

a kereskedő 30 napot meg nem haladó ésszerű határidőn belül nem végzi el a kijavítást vagy kicserélést;

| b) | a kereskedő hallgatólagosan vagy kifejezetten megtagadta a megfelelőség hiányának orvoslását; |
| --- | --- |

b)

a kereskedő hallgatólagosan vagy kifejezetten megtagadta a megfelelőség hiányának orvoslását;

| c) | a kijavítás vagy kicserélés után ugyanaz a hiba lép fel. [Mód. 199] |
| --- | --- |

c)

a kijavítás vagy kicserélés után ugyanaz a hiba lép fel. [Mód. 199]

112. cikk

Kicserélt tétel visszaadása

1.   Ha az eladó a hibát kicseréléssel orvosolta, jogosult és köteles a saját költségére visszavenni a kicserélt dolgot.

2.   A vevő nem köteles semmiféle díjat fizetni a kicserélt dolognak a kicserélést megelőző időszakban történő használatáért.

4. szakasz

a vevő kötelezettségei teljesítésének visszatartása

113. cikk

A teljesítés visszatartásának joga

1.   Az a vevő, aki az eladó teljesítésével egy időben vagy azt követően köteles teljesíteni, visszatarthatja a teljesítést mindaddig, amíg az eladó a teljesítést fel nem kínálja vagy nem teljesít.

2.   Az a vevő, akinek az eladó teljesítését megelőzően kell teljesíteni, és aki ésszerű okkal feltételezi, hogy az eladó nem fog teljesíteni, amikor az majd esedékessé válik, mindaddig visszatarthatja a teljesítését, amíg ez a megalapozott feltételezése fennáll.

3.   E cikk alapján a teljesítés a szerződésszegés által indokolt mértékben a teljesítés egésze vagy annak egy része tekintetében tartható vissza. Amennyiben az eladónak szerződéses kötelezettségeit különálló részekben kell teljesíteni, vagy azok egyébként oszthatóak, a vevő csak a nem teljesített résszel kapcsolatban tarthatja vissza saját teljesítését, kivéve ha az eladó szerződésszegése olyan jellegű, ami indokolja a vevő egész teljesítésének visszatartását.

(3a)
     
  A kereskedő és a fogyasztó közötti adásvételi szerződésben a teljesítés egésze visszatartható, kivéve, ha a teljesítés egészének visszatartása aránytalan a szerződésszegés mértékéhez képest. [Mód. 200]

5. szakasz

Felmondás

114. cikk

Szerződésszegés miatti felmondás

1.   A vevő a 8. cikk szerint felmondhatja a szerződést, ha az eladó szerződésszegése alapvető a 87. cikk (2) bekezdése értelmében.

2.   Fogyasztói adásvételi szerződés és kereskedő és fogyasztó közötti digitális tartalom szolgáltatására irányuló szerződés esetén, ha a szerződésszegés oka az, hogy az áru hibás, a fogyasztó felmondhatja a szerződést, kivéve ha a hiba jelentéktelen.

115. cikk

Felmondás késedelmes átadás miatt a teljesítésre póthatáridőt biztosító értesítést követően

1.   A vevő önmagában nem alapvető átadási késedelem esetén is felmondhatja a szerződést, ha ésszerű hosszúságú póthatáridőt biztosít a teljesítésre, és az eladó e határidőn belül nem teljesít.

2.   Az (1) bekezdésben említett póthatáridő ésszerű hosszúságúnak tekinthető, ha az eladó késedelem nélkül nem emel vele szemben kifogást.

3.   Ha az értesítés automatikus felmondást tartalmaz arra az esetre nézve, ha az eladó nem teljesít az értesítésben megszabott határidőn belül, a határidő lejártával a felmondás további értesítés nélkül hatályba lép.

116. cikk

Várható szerződésszegés miatti felmondás

A vevő a teljesítés esedékessé válása előtt is felmondhatja a szerződést, ha az eladó kijelentette, vagy az egyébként egyértelmű, hogy szerződésszegés várható, és az olyan jellegű, amely a felmondást indokolja.

117. cikk

A felmondási jog terjedelme

1.   Amennyiben az eladónak a szerződéses kötelezettségét különálló részekben kell teljesítenie, vagy az más módon osztható, akkor, ha e szakasz szerint van jogalapja olyan rész felmondásának, amelynek az ára elkülöníthető, a vevő csak ezen adott rész vonatkozásában élhet a felmondás jogával.

2.   A (1) bekezdés nem alkalmazandó, ha a vevőtől nem várható el, hogy a többi rész teljesítését elfogadja, vagy a szerződésszegés olyan jellegű, amely a szerződés egészének a felmondását indokolja.

3.   Amennyiben az eladó szerződéses kötelezettségei nem oszthatók, vagy a vételár egy része nem különíthető el, a vevő csak akkor élhet a felmondás jogával, ha a szerződésszegés olyan jellegű, hogy az a szerződés egészének a felmondását indokolja.

118. cikk

A felmondásról szóló értesítés

Az e szakasz szerinti felmondási jog az eladóhoz intézett értesítés útján gyakorolható.

119. cikk

A felmondási jog elvesztése

1.   A vevő elveszíti az e szakasz szerinti felmondási jogát, ha a felmondásról szóló értesítést nem küldi el ésszerű határidőn

  két hónapon
  belül azt követően, hogy e joga felmerült, vagy hogy a vevő tudomást szerzett, illetve
  – ha a vevő kereskedő – e vevő
  elvárhatóan tudomást szerezhetett volna a szerződésszegésről, az előbbiek közül a későbbi időpontot alapul véve.

2.   Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni,
  ha egyáltalán nem történt teljesítés.
  :

| a) | ha a vevő fogyasztó; vagy |
| --- | --- |

a)

ha a vevő fogyasztó; vagy

| b) | ha egyáltalán nem kínáltak fel teljesítést. [Mód. 201] |
| --- | --- |

b)

ha egyáltalán nem kínáltak fel teljesítést. [Mód. 201]

6. szakasz

árcsökkentés

120. cikk

Az ár csökkentéséhez való jog

1.   Az a vevő, aki a hibás teljesítést elfogadja, csökkentheti az árat. A csökkentésnek arányosnak kell lennie a tényleges teljesítés időpontjában kapott dolog azon dolog értékéhez viszonyított értékcsökkenésével, amely dolgot a szerződésszerű teljesítés esetén kellett volna kapnia a vevőnek.

2.   Az a vevő, aki az (1) bekezdés alapján árcsökkentésre jogosult és már kifizetett egy, a csökkentett árat meghaladó összeget, visszakövetelheti a túlfizetést az eladótól.

3.   Az árat csökkentő vevő nem jogosult arra, hogy az így már kiegyenlített hátrányért
  a 16. fejezet szerint
  kártérítést követeljen, azonban továbbra is kérhet kártérítést az esetlegesen elszenvedett további hátrányaiért. [Mód. 202]

7. szakasz

vizsgálati és értesítési követelmények a kereskedők közötti szerződésekben

121. cikk

Az áru vizsgálata a kereskedők közötti szerződésekben

1.   Kereskedők közötti szerződésben a vevő feladata az áru áru
  vagy a digitális tartalom
  megvizsgálása vagy megvizsgáltatása a körülményekhez képest az ésszerű legrövidebb időn belül, ami nem haladhatja meg az áru átadásának, a digitális tartalom szolgáltatásának vagy kapcsolódó szolgáltatás nyújtásának napját követő 14 napot. [Mód. 203]

2.   Ha a szerződés áru szállítását is tartalmazza, a vizsgálat elhalasztható addig, amíg az áru meg nem érkezik a rendeltetési helyére.

3.   Ha az árut árutovábbítás során átirányítják, vagy a vevő az árut újra feladja, mielőtt ésszerű lehetősége lett volna annak megvizsgálására, és a szerződés megkötésekor az eladó tudott vagy tudhatott volna az ilyen átirányítás vagy újrafeladás lehetőségéről, a vizsgálat elhalasztható addig, amíg az áru meg nem érkezik az új rendeltetési helyére.

122. cikk

A hibára vonatkozó értesítési kötelezettség a kereskedők közötti adásvételi szerződésekben

1.   Kereskedők közötti szerződésekben a vevő nem hivatkozhat a hibára, ha ésszerű határidőn belül nem értesítette az eladót, megjelölve a hiba jellegét.
  Ha azonban a vevőnek ésszerű mentsége van a megkívánt értesítés elmulasztására, úgy csökkentheti a vételárat vagy követelheti az elmaradt hasznok nélküli tényleges kárának megtérítését. [Mód. 204]

A határidő akkor kezdődik, amikor az árut átadták, vagy amikor a vevő felfedezte vagy elvárhatóan felfedezhette volna a hibát, az előbbiek közül a későbbi időpontot alapul véve.

2.   A vevő elveszíti a hibára történő hivatkozás jogát, ha az áru vevő részére történő szerződésszerű tényleges átadásától számított két éven belül nem értesíti az eladót a hibáról.

3.   Ha a felek megegyeztek abban, hogy az árunak meghatározott ideig alkalmasnak kell lennie egy adott célra vagy a szokásos rendeltetésére, akkor a (2) bekezdés szerinti értesítési kötelezettség nem jár le a megegyezés szerinti időszak végéig.

4.   A (2) bekezdés nem vonatkozik harmadik személyek a 102. cikkben említett követeléseire és jogaira.

5.   A vevőnek nem kell értesítenie az eladót arról, hogy nem adták át az összes árut, ha okkal feltételezheti, hogy a fennmaradó árukat is át fogják adni.

6.   Az eladó nem hivatkozhat e cikkre, ha a hiba olyan tényekre vonatkozik, amelyekről az eladó tudott vagy elvárhatóan tudhatott volna, és amelyeket nem közölt a vevővel.

12. fejezet

A vevő kötelezettségei

1. szakasz

általános rendelkezések

123. cikk

A vevő fő kötelezettségei

1.   A vevő köteles:

| a) | megfizetni a vételárat; |
| --- | --- |

a)

megfizetni a vételárat;

| b) | átvenni az árut vagy a digitális tartalmat; valamint |
| --- | --- |

b)

átvenni az árut vagy a digitális tartalmat; valamint

| c) | átvenni az árut bemutató vagy arra vonatkozó, illetve a digitális tartalomra vonatkozó, a szerződés által előírt dokumentumokat. |
| --- | --- |

c)

átvenni az árut bemutató vagy arra vonatkozó, illetve a digitális tartalomra vonatkozó, a szerződés által előírt dokumentumokat.

2.   Az (1) bekezdés a) pontja nem vonatkozik az olyan Digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződésekre, ahol a digitális tartalom szolgáltatására nem ár megfizetése fejében kerül sor

  nyújtásáról szóló szerződések esetén:

| a) | az (1) bekezdés a) pontja nem vonatkozik az olyan digitális tartalomra, amelynek szolgáltatására nem ár megfizetése fejében kerül sor; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a) pontja nem vonatkozik az olyan digitális tartalomra, amelynek szolgáltatására nem ár megfizetése fejében kerül sor;

| b) | az (1) bekezdés b) pontja nem alkalmazandó, amennyiben a digitális tartalmat nem birtokba vehető adathordozón nyújtják. [Mód. 205] |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés b) pontja nem alkalmazandó, amennyiben a digitális tartalmat nem birtokba vehető adathordozón nyújtják. [Mód. 205]

2. szakasz

az ár megfizetése

124. cikk

A fizetés módja

1.   A fizetést a szerződési feltételekben megjelölt módokon kell teljesíteni, vagy ha ilyen mód nincs feltüntetve, a fizetés helyén szokásos üzletmenetben használt bármely módon, figyelemmel az ügylet természetére.

2.   Az az eladó, aki csekket vagy más fizetési rendelvényt, illetve fizetési ígéretet elfogad, ezt vélelmezetten csak azzal a feltétellel teszi, hogy ennek alapján kifizetést fognak a számára teljesíteni. Az eladó érvényesítheti az eredeti fizetési kötelezettséget, ha a rendelvényt vagy az ígéretet nem teljesítik.

3.   A vevő eredeti kötelezettsége megszűnik, ha az eladó fizetési ígéretet fogad el olyan harmadik személytől, akivel korábban az eladó megállapodást kötött arról, hogy a harmadik személy fizetési ígéretét fizetési módként fogadja el.

4.   Kereskedő és fogyasztó közötti szerződésben a fogyasztó nem felelős az adott fizetési módok használata tekintetében azokért a költségekért, amelyek meghaladják a kereskedő által viselt, az ilyen módok használatából származó költségeket.

125. cikk

A fizetés helye

1.   Ha a fizetés helye másként nem határozható meg, akkor az az eladónak a szerződés megkötésekor fennálló telephelye.

2.   Ha az eladónak egynél több telephelye van, akkor a fizetés helye az eladó azon telephelye, amelyik a legszorosabban kapcsolódik a fizetési kötelezettséghez.

126. cikk

A fizetés időpontja

1.   A vételár megfizetése az átadáskor válik esedékessé.

2.   Az eladó visszautasíthatja a fizetés esedékessége előtt tett fizetési ajánlatot, ha erre nézve jogos érdeke áll fenn.

127. cikk

Harmadik személy általi fizetés

1.   A vevő megbízhat más személyt a fizetéssel. A vevő akkor is felelős marad a fizetésért, ha azzal más személyt bíz meg.

2.   Az eladó nem utasíthatja vissza a harmadik személy általi fizetést, ha:

| a) | a harmadik személy a vevő beleegyezésével jár el; vagy |
| --- | --- |

a)

a harmadik személy a vevő beleegyezésével jár el; vagy

| b) | a harmadik személynek jogos érdeke a fizetés, és a vevő nem fizetett, vagy egyértelmű az, hogy a vevő nem fog fizetni, amikor e fizetés esedékessé válik. |
| --- | --- |

b)

a harmadik személynek jogos érdeke a fizetés, és a vevő nem fizetett, vagy egyértelmű az, hogy a vevő nem fog fizetni, amikor e fizetés esedékessé válik.

3.   A harmadik személy általi, az (1) vagy (2) bekezdéssel összhangban történő fizetés mentesíti a vevőt az eladóval szembeni kötelezettsége alól.

4.   Ha az eladó az (1) vagy (2) bekezdésben említetteken kívüli körülmények mellett fogadja el a harmadik személy általi fizetést, akkor a vevő mentesül az eladóval szembeni kötelezettsége alól, de az eladó
  a 16. fejezet szerint
  köteles az ilyen elfogadás következtében a vevőt érő bármely hátrány megtérítésére. [Mód. 206]

128. cikk

A teljesítés elszámolása

1.   Ha a vevőnek több fizetést is kell teljesítenie az eladó részére és a fizetett összeg nem fedezi ezek mindegyikét, a vevő a fizetés időpontjában értesítheti az eladót arról, hogy a fizetést melyik kötelezettségre kell elszámolni.

2.   Ha a vevő nem teszi meg az (1) bekezdés szerinti értesítést, akkor az eladó a vevő részére ésszerű határidőn belül küldött értesítés útján elszámolhatja a teljesítést a kötelezettségek valamelyikére.

3.   A (2) bekezdés szerinti elszámolás nem érvényes, ha az még nem esedékes vagy vitatott kötelezettségre vonatkozik.

4.   Ha egyik fél sem intézkedett ténylegesen az elszámolásról, a fizetést azon kötelezettségre kell elszámolni, amelyik az alábbi sorrendben kielégíti a következő feltételek valamelyikét:

| a) | az esedékes vagy az elsőként esedékessé váló kötelezettség; |
| --- | --- |

a)

az esedékes vagy az elsőként esedékessé váló kötelezettség;

| b) | az a kötelezettség, amelyre nézve az eladó nem rendelkezik biztosítékkal, vagy amelyre a legkevesebb biztosítéka van; |
| --- | --- |

b)

az a kötelezettség, amelyre nézve az eladó nem rendelkezik biztosítékkal, vagy amelyre a legkevesebb biztosítéka van;

| c) | az a kötelezettség, amelyik a legterhesebb a vevő számára; |
| --- | --- |

c)

az a kötelezettség, amelyik a legterhesebb a vevő számára;

| d) | az elsőként keletkezett kötelezettség. |
| --- | --- |

d)

az elsőként keletkezett kötelezettség.

Ha a fenti feltételek egyike sem áll fenn, a fizetést arányosan kell elszámolni az összes kötelezettségre.

5.   A fizetés a (2), (3) vagy (4) bekezdés alapján csak akkor számolható el olyan kötelezettségre, amely elévülés következtében nem érvényesíthető, ha nincs más olyan kötelezettség, amelyre a fizetés e bekezdések szerint elszámolható lenne.

6.   Bármely kötelezettség esetében a vevő általi fizetést elsősorban a költségekre, másodsorban a kamatokra, harmadsorban pedig a főkötelezettségre kell elszámolni, ha az eladó nem alkalmaz ettől eltérő elszámolást.

3. szakasz

átvétel

129. cikk

Átvétel

A vevő az átvételi kötelezettségét a következőképpen teljesíti:

| a) | megtesz minden olyan lépést, amely elvárható annak érdekében, hogy az eladó képes legyen az átadási kötelezettségét teljesíteni; valamint |
| --- | --- |

a)

megtesz minden olyan lépést, amely elvárható annak érdekében, hogy az eladó képes legyen az átadási kötelezettségét teljesíteni; valamint

| b) | a szerződésben előírtak szerint átveszi az árut, illetve az árut vagy a digitális tartalmat bemutató dokumentumokat. |
| --- | --- |

b)

a szerződésben előírtak szerint átveszi az árut, illetve az árut vagy a digitális tartalmat bemutató dokumentumokat.

130. cikk

Korai átadás és téves mennyiség átadása

1.   Ha az eladó a meghatározott időpontnál korábban adja át az árut vagy szolgáltatja a digitális tartalmat, a vevőnek át kell azt vennie, kivéve ha jogos érdeke indokolja annak visszautasítását.

2.   Ha az eladó a szerződésben meghatározottnál kevesebb árut vagy digitális tartalmat ad át, a vevőnek át kell azt vennie, kivéve ha jogos érdeke indokolja annak visszautasítását.

3.   Ha az eladó a szerződésben meghatározottnál több árut vagy digitális tartalmat ad át, a vevő a többletmennyiséget megtarthatja vagy visszautasíthatja.

4.   Ha a vevő megtartja a többletmennyiséget, akkor az a szerződés szerint leszállítottnak minősül, és a szerződés szerinti árat kell érte megfizetni.

5.   Fogyasztói adásvételi szerződés esetén nem alkalmazható a (4) bekezdés, ha a vevő ésszerűen véli úgy, hogy az eladó szándékosan és nem tévedésből adott át nagyobb mennyiséget, annak tudatában, hogy az nem volt megrendelve.

6.   E cikk nem vonatkozik az olyan digitális tartalom szolgáltatására irányuló szerződésekre, ahol a digitális tartalom szolgáltatására nem ár megfizetése fejében kerül sor.

13. fejezet

Az eladó rendelkezésére álló jogorvoslatok

1. szakasz

általános rendelkezések

131. cikk

Az eladó rendelkezésére álló jogorvoslatok

1.   A vevő szerződésszegése esetén az eladó
  – amennyiben a vonatkozó jogorvoslatok különös követelményei teljesülnek –
  az alábbi jogorvoslatok bármelyikét igénybe veheti: [Mód. 207]

| a) | kérheti a teljesítést e fejezet 2. szakasza szerint; |
| --- | --- |

a)

kérheti a teljesítést e fejezet 2. szakasza szerint;

| b) | visszatarthatja a saját teljesítését e fejezet 3. szakasza szerint; |
| --- | --- |

b)

visszatarthatja a saját teljesítését e fejezet 3. szakasza szerint;

| c) | felmondhatja a szerződést e fejezet 4. szakasza szerint; valamint |
| --- | --- |

c)

felmondhatja a szerződést e fejezet 4. szakasza szerint; valamint

| d) | a vételár után kamatot, illetve kártérítést követelhet a 16. fejezet szerint. |
| --- | --- |

d)

a vételár után kamatot, illetve kártérítést követelhet a 16. fejezet szerint.

2.   Ha a vevő kimenti a szerződésszegését, az eladó az (1) bekezdésben említett jogorvoslatok bármelyikével élhet, kivéve a teljesítés követelését és a kártérítést. [Mód. 208]

3.   Az eladó nem élhet az (1) bekezdésben említett jogorvoslatok egyikével sem abban a mértékben, amennyiben maga adott okot a vevő szerződésszegésére.

4.   A nem összeegyeztethetetlen jogorvoslatok halmozhatók.

2. szakasz

teljesítés követelése

132. cikk

A vevő kötelezettségei teljesítésének követelése

1.   Az eladó jogosult az ár beszedésére, amikor az esedékessé válik, és követelheti a vevő által vállalt bármely egyéb kötelezettség teljesítését.

2.   Amennyiben a vevő még nem vette át az árut vagy a digitális tartalmat, és egyértelmű az, hogy a vevő nem szándékozik elfogadni a teljesítést, az eladó ennek ellenére követelheti, hogy a vevő vegye át az árut, és beszedheti az árat, kivéve ha az eladó jelentős erőfeszítés vagy költség nélkül köthetett volna ésszerű helyettesítő ügyletet.

3. szakasz

az eladó kötelezettségei teljesítésének visszatartása

133. cikk

A teljesítés visszatartásának joga

1.   Az a vevő, aki az eladó teljesítésével egy időben vagy azt követően köteles teljesíteni, visszatarthatja a teljesítést mindaddig, amíg az eladó a teljesítést fel nem kínálja vagy nem teljesít.

2.   Az az eladó, akinek a vevő teljesítését megelőzően kell teljesíteni, és aki ésszerű okkal feltételezi, hogy a vevő nem fog teljesíteni, amikor az majd esedékessé válik, mindaddig visszatarthatja a teljesítését, amíg ez a megalapozott feltételezése fennáll. Megszűnik azonban a teljesítés visszatartásának a joga, ha a vevő megfelelően szavatolja a kellő teljesítést, vagy megfelelő biztosítékot szolgáltat.

3.   Az e cikk alapján visszatartható teljesítés a szerződésszegés által indokolt mértékben a teljesítés egésze vagy annak egy része lehet. Amennyiben a vevő szerződéses kötelezettségeit különálló részekben kell teljesíteni, vagy azok egyébként oszthatóak, az eladó csak a nem teljesített résszel kapcsolatban tarthatja vissza saját teljesítését, kivéve ha a vevő szerződésszegése olyan jellegű, ami indokolja az eladó egész teljesítésének visszatartását.

4. szakasz

a szerződés felmondása

134. cikk

Alapvető szerződésszegés miatti felmondás

Az eladó a 8. cikk szerint felmondhatja a szerződést, ha a vevő szerződésszegése alapvető a 87. cikk (2) bekezdése értelmében.

135. cikk

Felmondás a teljesítésre póthatáridőt biztosító értesítést követő késedelem miatt

1.   Az eladó önmagában nem alapvető teljesítési késedelem esetén is felmondhatja a szerződést, ha ésszerű hosszúságú póthatáridőt biztosít a teljesítésre, és a vevő e határidőn belül nem teljesít.

2.   A határidő ésszerű hosszúságúnak tekinthető, ha a vevő késedelem nélkül nem emel vele szemben kifogást. Kereskedő és fogyasztó közötti kapcsolat esetében a teljesítési póthatáridő nem járhat le a 167. cikk (2) bekezdésében említett harminc napos időszak vége előtt.

3.   Ha az értesítés automatikus felmondást tartalmaz arra az esetre nézve, ha a vevő nem teljesít az értesítésben megszabott határidőn belül, e határidő lejártával a felmondás további értesítés nélkül hatályba lép.

4.   Fogyasztói adásvételi szerződésekben a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

136. cikk

Várható szerződésszegés miatti felmondás

Az eladó a teljesítés esedékessé válása előtt is felmondhatja a szerződést, ha a vevő kijelentette, vagy az egyébként egyértelmű, hogy szerződésszegés várható, és az alapvetőnek minősülne.

137. cikk

A felmondási jog terjedelme

1.   Amennyiben a vevő szerződéses kötelezettségeit különálló részekben kell teljesíteni, vagy azok egyébként oszthatóak, akkor, ha e szakasz szerint van jogalapja az eladó kötelezettségei valamely osztható részének megfelelő rész felmondásának, az eladó csak e rész tekintetében élhet a felmondás jogával.

2.   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó, ha a szerződésszegés a szerződés egésze szempontjából alapvetőnek minősül.

3.   Ha a vevő szerződéses kötelezettségeit nem különálló részekben kell teljesíteni, az eladó csak akkor élhet a felmondás jogával, ha a szerződésszegés a szerződés egésze szempontjából alapvetőnek minősül.

138. cikk

A felmondásról szóló értesítés

A szerződés felmondásának e szakasz szerinti joga a vevőhöz intézett értesítés útján gyakorolható.

139. cikk

A felmondási jog elvesztése

1.   Amennyiben a teljesítést késve kínálták fel, vagy a felkínált teljesítés egyébként hibás, az eladó elveszíti az e szakasz alapján történő felmondásra vonatkozó jogát, ha nem küldi el a felmondásról szóló értesítést attól az időponttól számított ésszerű határidőn belül, amikor tudomást szerzett vagy tudomást szerezhetett volna a felkínálásról vagy a hibáról.

2.   Az eladó elveszíti a 136. cikk alapján történő felmondás jogát, ha a jog felmerülését követő ésszerű határidőn belül nem él felmondással.

3.   Ha a vevő nem fizette meg a vételárat vagy más alapvető szerződésszegést követett el, az eladó fenntartja a felmondás jogát.

14. fejezet

A kárveszély átszállása

1. szakasz

általános rendelkezések

140. cikk

A kárveszély átszállásának joghatása

A kárveszély vevőre történő átszállása után az árut vagy a digitális tartalmat érő hátrány vagy kár nem mentesíti a vevőt a vételár megfizetésének kötelezettsége alól, kivéve ha az árut vagy a digitális tartalmat ért hátrány vagy azokban bekövetkezett kár az eladó cselekményének vagy mulasztásának a következménye.

141. cikk

A szerződéses áru vagy digitális tartalom azonosítása

A kárveszély nem száll át a vevőre mindaddig, amíg az árut vagy digitális tartalmat egyértelműen nem azonosítják mint a szerződés szerint teljesítendő árut vagy digitális tartalmat, akár az eredeti megállapodás, akár a vevő részére küldött értesítés útján, vagy más módon.

2. szakasz

a kárveszély átszállása fogyasztói adásvételi szerződésekben

142. cikk

A kárveszély átszállása fogyasztói adásvételi szerződésekben

1.   Fogyasztói adásvételi szerződés esetén a kárveszély akkor száll át, amikor a fogyasztó vagy a fogyasztó által e célból kijelölt, a fuvarozótól eltérő harmadik személy fizikailag birtokba veszi az árut vagy azt a birtokba vehető adathordozót, amin a digitális tartalmat szolgáltatják.

2.   Olyan szerződés esetében, ahol a digitális tartalmat nem birtokba vehető adathordozón szolgáltatják, a kárveszély akkor száll át, amikor a fogyasztó vagy a fogyasztó által e célból kijelölt harmadik személy megszerzi a digitális tartalmat.

3.   Távollevők között vagy üzlethelyiségen kívül kötött szerződés kivételével az (1) és (2) bekezdés nem alkalmazható, ha a fogyasztó nem teljesíti az áruval vagy a digitális tartalommal kapcsolatos átvételi kötelezettségét és a szerződésszegést nem menti ki a 88. cikk szerint. Ebben az esetben a kárveszély abban az időpontban száll át, amikor a fogyasztó vagy a fogyasztó által kijelölt harmadik személy az áru birtokába lépett volna, vagy megszerezte volna a digitális tartalmat, ha az átvételi kötelezettség teljesült volna. [Mód. 209]

4.   Ha a fogyasztó gondoskodik az áru vagy az birtokba vehető adathordozón szolgáltatott digitális tartalom fuvarozásáról, és a kereskedő nem ajánlja fel ezt a lehetőséget, a kárveszély az árunak vagy az birtokba vehető adathordozón szolgáltatott digitális tartalomnak a fuvarozó részére történő átadásával száll át, a fogyasztónak a fuvarozóval szembeni jogainak sérelme nélkül.

5.   A felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, és nem változtathatják meg annak joghatását.

3. szakasz

a kárveszély átszállása a kereskedők közötti szerződésekben

143. cikk

A kárveszély átszállásának időpontja

  átszállása a kereskedők közötti szerződésekben [Mód. 210]

1.   Kereskedők közötti szerződésben a kárveszély akkor száll át, amikor a vevő átveszi az árut, vagy a digitális tartalmat, illetve az árut bemutató dokumentumokat.

2.   Az (1) bekezdést a 144., 145. és 146. cikkre figyelemmel kell alkalmazni.

  Ha
  az
  árut vagy a digitális tartalmat a vevő rendelkezésére bocsátják és a vevő ennek tudatában van, a kárveszély abban az időpontban száll át a vevőre, amikor az árut vagy digitális tartalmat át kellett volna venni, kivéve ha a vevő jogosult volt az átvétel visszatartására a 113. cikk alapján.

Ha az árut vagy digitális tartalmat az eladó telephelyétől eltérő helyen bocsátják a vevő rendelkezésére, a kárveszély akkor száll át, amikor az átadás esedékessé válik, és a vevő tudomást szerez arról, hogy az árut vagy digitális tartalmat az adott helyen a rendelkezésére bocsátották.i [Mód. 211]

(2a)
     
  Áru fuvarozását is magában foglaló adásvételi szerződésben, függetlenül attól, hogy az eladó jogosult-e az áruk feletti rendelkezést biztosító dokumentumok visszatartására:

| a) | ha az eladó nem egy adott helyen köteles átadni az árut, a kárveszély akkor száll át, amikor az árut átadják az első fuvarozó részére, hogy azt a szerződéssel összhangban továbbítsa a vevőnek; |
| --- | --- |

a)

ha az eladó nem egy adott helyen köteles átadni az árut, a kárveszély akkor száll át, amikor az árut átadják az első fuvarozó részére, hogy azt a szerződéssel összhangban továbbítsa a vevőnek;

| b) | ha az eladó egy adott helyen köteles átadni az árut a fuvarozónak, a kárveszély mindaddig nem száll át a vevőre, amíg az árut az adott helyen át nem adják a fuvarozónak. [Mód. 212] |
| --- | --- |

b)

ha az eladó egy adott helyen köteles átadni az árut a fuvarozónak, a kárveszély mindaddig nem száll át a vevőre, amíg az árut az adott helyen át nem adják a fuvarozónak. [Mód. 212]

(2b)
     
  Árutovábbítás során történő eladás esetén – a körülményektől függően – a kárveszély akkor száll át a vevőre, amikor az árut átadják az első fuvarozónak vagy amikor a szerződést megkötik. A kárveszély nem száll át a vevőre, ha a szerződés megkötésekor az eladó tudta vagy tudhatta volna azt, hogy az áru elveszett vagy megsérült, és erről nem tájékoztatta a vevőt. [Mód. 213]

144. cikk

A vevő rendelkezésére bocsátott áru

1.   Ha az árut vagy a digitális tartalmat a vevő rendelkezésére bocsátják és a vevő ennek tudatában van, a kárveszély abban az időpontban száll át a vevőre, amikor az árut vagy digitális tartalmat át kellett volna venni, kivéve ha a vevő jogosult volt az átvétel visszatartására a 113. cikk alapján.

2.   Ha az árut vagy digitális tartalmat az eladó telephelyétől eltérő helyen bocsátják a vevő rendelkezésére, a kárveszély akkor száll át, amikor az átadás esedékessé válik, és a vevő tudomást szerez arról, hogy az árut vagy digitális tartalmat az adott helyen a rendelkezésére bocsátották. [Mód. 214]

145. cikk

Az áru fuvarozása

1.   Ez a cikk az olyan adásvételi szerződésre vonatkozik, amely az áru fuvarozását is magában foglalja.

2.   Ha az eladó nem egy adott helyen köteles átadni az árut, a kárveszély akkor száll át, amikor az árut átadják az első fuvarozó részére, hogy azt a szerződéssel összhangban továbbítsa a vevőnek.

3.   Ha az eladó egy adott helyen köteles átadni az árut a fuvarozónak, a kárveszély mindaddig nem száll át a vevőre, amíg az árut az adott helyen át nem adják a fuvarozónak.

4.   Az a tény, hogy az eladó jogosult az áruk feletti rendelkezést biztosító dokumentumok visszatartására, nem érinti a kárveszély átszállását.
  [Mód. 215]

146. cikk

Az árutovábbítás során eladott áruk

1.   Ez a cikk olyan adásvételi szerződésre vonatkozik, amely az áru árutovábbítás során történő eladását is magában foglalja.

2.   A kárveszély akkor száll át a vevőre, amikor az árut átadják az első fuvarozónak. Ha azonban a körülmények erre utalnak, a kárveszély akkor száll át a vevőre, amikor a szerződést megkötik.

3.   Ha a szerződés megkötésekor az eladó tudta vagy tudhatta volna azt, hogy az áru elveszett vagy megsérült, és erről nem tájékoztatta a vevőt, a kárveszélyt az eladó viseli. [Mód. 217]

V. rész

Kapcsolódó szolgáltatási szerződés feleinek kötelezettségei és a rendelkezésükre álló jogorvoslatok

15. fejezet

A felek kötelezettségei és a rendelkezésükre álló jogorvoslatok

1. szakasz

az adásvételi szerződések bizonyos általános szabályainak alkalmazása

147. cikk

Az adásvételi szerződések bizonyos általános szabályainak alkalmazása

1.   A 9. fejezet szabályait e rész tekintetében alkalmazni kell.

2.   Az adásvételi szerződés vagy a digitális tartalom szolgáltatására irányuló szerződés felmondása esetén az esetlegesen kapcsolódó szolgáltatásra irányuló szerződések is megszűnnek.

2. szakasz

a szolgáltatást nyújtó fél kötelezettségei

148. cikk

Az eredmény elérésének kötelezettsége, valamint a gondosság és szakértelem kötelezettsége

1.   A szolgáltatást nyújtó fél köteles a szerződésben meghatározott bármely konkrét eredményt elérni.

2.   Amennyiben a szerződés nem tartalmaz sem kifejezett, sem hallgatólagos szerződéses kötelezettséget egy konkrét eredmény elérésére, a szolgáltatást nyújtó fél köteles a kapcsolódó szolgáltatást olyan gondossággal és szakértelemmel teljesíteni, amelyet egy ésszerűen működő szolgáltatást nyújtó félnek kellene tanúsítania, és be kell tartania a kapcsolódó szolgáltatásra vonatkozó jogszabályi és egyéb kötelező jogi előírásokat.

3.   A szolgáltatást nyújtó féltől megkövetelt ésszerű gondosság és szakértelem megítélése során többek között a következőket kell figyelembe venni:

| a) | a megrendelő részére történő kapcsolódó szolgáltatás nyújtása során jelentkező kárveszély természete, nagyságrendje, gyakorisága és előreláthatósága; |
| --- | --- |

a)

a megrendelő részére történő kapcsolódó szolgáltatás nyújtása során jelentkező kárveszély természete, nagyságrendje, gyakorisága és előreláthatósága;

| b) | kár bekövetkezése esetén azon óvintézkedések költsége, amelyek megelőzhették volna a kár vagy hasonló kár bekövetkezését; valamint |
| --- | --- |

b)

kár bekövetkezése esetén azon óvintézkedések költsége, amelyek megelőzhették volna a kár vagy hasonló kár bekövetkezését; valamint

| c) | a kapcsolódó szolgáltatás teljesítésére rendelkezésre álló idő. |
| --- | --- |

c)

a kapcsolódó szolgáltatás teljesítésére rendelkezésre álló idő.

4.   Amennyiben a kereskedő és fogyasztó közötti szerződésben a kapcsolódó szolgáltatás áru üzembehelyezését tartalmazza, az üzembehelyezés eredményeként az árunak meg kell felelnie a szerződésnek a 101. cikk értelmében.

5.   A kereskedő és a fogyasztó kapcsolatában a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki a (2) bekezdés alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

149. cikk

Kármegelőzési kötelezettség

A szolgáltatást nyújtó félnek ésszerű óvintézkedéseket kell foganatosítania az árut vagy a digitális tartalmat érő kár, illetve a kapcsolódó szolgáltatás teljesítése során vagy annak következtében felmerülő fizikai sérülés, egyéb hátrány, illetve kár megelőzése érdekében.

150. cikk

Harmadik személy általi teljesítés

1.   A szolgáltatást nyújtó fél a teljesítést más személyre bízhatja, kivéve ha általa történő személyes teljesítést kötöttek ki.

2.   A szolgáltatást nyújtó fél akkor is felelős marad a teljesítésért, ha azt más személyre bízza.

3.   A kereskedő és a fogyasztó kapcsolatában a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki a (2) bekezdés alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

151. cikk

Számlaadási kötelezettség

Ha a kapcsolódó szolgáltatásért külön ár fizetendő, és az ár nem a szerződéskötéskor meghatározott átalányár, a szolgáltatást nyújtó fél köteles a megrendelő részére olyan számlát átadni, amely egyértelmű és érthető módon megmagyarázza, hogy hogyan számította ki az árat.

152. cikk

A váratlan vagy nem gazdasági költségekre való figyelmeztetés kötelezettsége

1.   A szolgáltatást nyújtó fél köteles figyelmeztetni a megrendelőt és a megrendelő beleegyezését kérni a folytatáshoz, ha:

| a) | a kapcsolódó szolgáltatás költsége magasabb lenne, mint amelyet a szolgáltatást nyújtó fél a megrendelőnek jelzett; vagy |
| --- | --- |

a)

a kapcsolódó szolgáltatás költsége magasabb lenne, mint amelyet a szolgáltatást nyújtó fél a megrendelőnek jelzett; vagy

| b) | a kapcsolódó szolgáltatás többe kerülne, mint az áru vagy a digitális tartalom értéke a kapcsolódó szolgáltatás nyújtását követően, amennyiben erről a szolgáltatást nyújtó félnek tudomása van. |
| --- | --- |

b)

a kapcsolódó szolgáltatás többe kerülne, mint az áru vagy a digitális tartalom értéke a kapcsolódó szolgáltatás nyújtását követően, amennyiben erről a szolgáltatást nyújtó félnek tudomása van.

2.   Az a szolgáltatát snyújtó fél, amely az (1) bekezdéssel összhangban nem szerzi be a megrendelő beleegyezését, nem jogosult a már jelzett költségnél, vagy – adott esetben – az áru vagy a digitális tartalom kapcsolódó szolgáltatás nyújtása utáni értékénél magasabb árra.

3. szakasz

a megrendelő kötelezettségei

153. cikk

Az ár megfizetése

1.   A megrendelő köteles megfizetni a szerződés szerint a kapcsolódó szolgáltatásért fizetendő árat.

2.   Az árat akkor kell megfizetni, amikor a kapcsolódó szolgáltatás teljesült, és a kapcsolódó szolgáltatás tárgyát a megrendelő rendelkezésére bocsátották.

154. cikk

Hozzáférés biztosítása

Ha a szolgáltatást nyújtó fél számára szükséges az, hogy hozzáférjen a megrendelő létesítményéhez a kapcsolódó szolgáltatás nyújtása érdekében, a megrendelő köteles ésszerű időpontokban biztosítani az ilyen hozzáférést.

4. szakasz

jogorvoslatok

155. cikk

A megrendelő rendelkezésére álló jogorvoslatok

1.   A szolgáltatást nyújtó fél szerződésszegése esetén a megrendelő – az e cikkben meghatározott módosításokkal – ugyanazokkal a jogorvoslatokkal rendelkezik, mint amelyek a 11. fejezet alapján a vevő rendelkezésére állnak, nevezetesen:

| a) | követelheti a konkrét teljesítést; |
| --- | --- |

a)

követelheti a konkrét teljesítést;

| b) | visszatarthatja a saját teljesítését; |
| --- | --- |

b)

visszatarthatja a saját teljesítését;

| c) | felmondhatja a szerződést; |
| --- | --- |

c)

felmondhatja a szerződést;

| d) | csökkentheti az árat; valamint |
| --- | --- |

d)

csökkentheti az árat; valamint

| e) | kártérítést követelhet
  a 16
  .
  fejezet szerint. [Mód. 218] |
| --- | --- |

e)

kártérítést követelhet
  a 16
  .
  fejezet szerint. [Mód. 218]

2.   A (3) bekezdés sérelme nélkül a megrendelő jogorvoslati lehetőségeit a szolgáltatást nyújtó fél szerződésszegés orvoslásához fűződő jogára is figyelemmel kell alkalmazni, függetlenül attól, hogy a megrendelő fogyasztó is egyben, vagy sem. [Mód. 219]

3.   A 101. cikkben említettetek szerinti fogyasztói adásvételi szerződés keretében előforduló szakszerűtlen üzembehelyezés esetén a megrendelő rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket a szolgáltatást nyújtó fél szerződésszegés orvoslásához fűződő jogára tekintet nélkül kell alkalmazni.

4.   A megrendelő – ha fogyasztó – jogosult felmondani a szerződést a nyújtott kapcsolódó szolgáltatás bármely hibája miatt, kivéve ha a hiba jelentéktelen.

5.   A 11. fejezetet a szükséges módosításokkal kell alkalmazni, így különösen:

| a) | a szolgáltatást nyújtó fél szerződésszegés orvoslási jogával kapcsolatban kereskedő és fogyasztó közötti szerződésekben a 109. cikk (5) bekezdése szerinti ésszerű határidő nem haladhatja meg a harminc napot;
  [Mód. 220] |
| --- | --- |

a)

a szolgáltatást nyújtó fél szerződésszegés orvoslási jogával kapcsolatban kereskedő és fogyasztó közötti szerződésekben a 109. cikk (5) bekezdése szerinti ésszerű határidő nem haladhatja meg a harminc napot;
  [Mód. 220]

| b) | a hibás teljesítés orvoslásával kapcsolatban a 111. és 112. cikk nem alkalmazható; valamint
  [Mód. 221] |
| --- | --- |

b)

a hibás teljesítés orvoslásával kapcsolatban a 111. és 112. cikk nem alkalmazható; valamint
  [Mód. 221]

| c) | a 122. cikk helyett a 156. cikket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

a 122. cikk helyett a 156. cikket kell alkalmazni.

156. cikk

A hibára vonatkozó értesítési kötelezettség a kereskedők közötti kapcsolódó szolgáltatási szerződésekben

1.   Kereskedők közötti kapcsolódó szolgáltatási szerződésekben a megrendelő csak akkor hivatkozhat a hibára, ha ésszerű határidőn belül értesítette a szolgáltatást nyújtó felet, megjelölve a hiba jellegét.

A határidő akkor kezdődik, amikor a kapcsolódó szolgáltatást teljesítették, vagy amikor a megrendelő felfedezte vagy elvárhatóan felfedezhette volna a hibát, az előbbiek közül a későbbi időpontot alapul véve.

2.   A szolgáltatást nyújtó fél nem hivatkozhat e cikkre, ha a hiba olyan tényekkel áll összefüggésben, amelyekről tudott vagy elvárhatóan tudhatott volna, és amelyeket nem közölt a megrendelővel.

157. cikk

A szolgáltatást nyújtó fél rendelkezésére álló jogorvoslatok

1.   A megrendelő szerződésszegése esetén a szolgáltatást nyújtó fél– a (2) bekezdésben meghatározott módosításokkal – ugyanazokkal a jogorvoslatokkal rendelkezik, mint amelyek a 13. fejezet alapján az eladó rendelkezésére állnak, nevezetesen:

| a) | követelheti a teljesítést; |
| --- | --- |

a)

követelheti a teljesítést;

| b) | visszatarthatja a saját teljesítését; |
| --- | --- |

b)

visszatarthatja a saját teljesítését;

| c) | felmondhatja a szerződést; valamint |
| --- | --- |

c)

felmondhatja a szerződést; valamint

| d) | az ár

  a vételár
  tán kamatot, illetve kártérítést követelhet
  a 16
  .
  fejezet szerint.
  . [Mód. 222] |
| --- | --- |

d)

az ár

  a vételár
  tán kamatot, illetve kártérítést követelhet
  a 16
  .
  fejezet szerint.
  . [Mód. 222]

2.   A 13. fejezetet a szükséges módosításokkal kell alkalmazni. Különösen a 132. cikk (2) bekezdése helyett a 158. cikket kell alkalmazni.

158. cikk

A megrendelő joga a teljesítés elutasítására

1.   A megrendelő bármikor értesítheti arról a szolgáltatást nyújtó felet, hogy a kapcsolódó szolgáltatás teljesítésére vagy további teljesítésére a továbbiakban nincs igény.

2.   Az (1) bekezdés szerinti értesítés esetén:

| a) | a szolgáltatást nyújtó fél a továbbiakban nem jogosult vagy kötelezett a kapcsolódó szolgáltatás teljesítésére; valamint |
| --- | --- |

a)

a szolgáltatást nyújtó fél a továbbiakban nem jogosult vagy kötelezett a kapcsolódó szolgáltatás teljesítésére; valamint

| b) | a fogyasztó – ha más rendelkezés szerint nincs jogalapja a felmondásnak – továbbra is köteles az ár megfizetésére, levonva abból azt a költséget, amelyet a szolgáltatást nyújtó fél megtakarított vagy elvárhatóan megtakaríthatott volna azáltal, hogy nem kellett befejeznie a teljesítést. |
| --- | --- |

b)

a fogyasztó – ha más rendelkezés szerint nincs jogalapja a felmondásnak – továbbra is köteles az ár megfizetésére, levonva abból azt a költséget, amelyet a szolgáltatást nyújtó fél megtakarított vagy elvárhatóan megtakaríthatott volna azáltal, hogy nem kellett befejeznie a teljesítést.

3.   Kereskedő és fogyasztó közti kapcsolatban a felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

VI. rész

Kártérítés és kamat

16. fejezet

Kártérítés és kamat

1. szakasz

kártérítés

159. cikk

Kártérítéshez való jog

1.   A hitelező kártérítésre jogosult az adós szerződésszegése által okozott hátrányért, kivéve ha a szerződésszegést kimentették.

2.   A kártérítést megalapozó hátrányba beleértendő az a jövőbeli hátrány is, amelynek bekövetkezésére az adós számíthat.

160. cikk

A kártérítés általános mértéke

A szerződésszegéssel okozott kárért járó kártérítés általános mértéke olyan összeg, amely a hitelezőt abba a helyzetbe hozza, amelyben akkor lenne, ha a kötelezettséget szerződésszerűen teljesítették volna, vagy amennyiben ez nem lehetséges, a lehető leghasonlóbb helyzetbe. Az ilyen kártérítés fedezi a hitelező hátrányát és elmaradt hasznát is.

161. cikk

A hátrány előreláthatósága

Az adós csak azért a hátrányért felelős, amelyet előre látott vagy elvárhatóan előre láthatott volna a szerződéskötés időpontjában, mint a szerződésszegés eredményét.

162. cikk

A hitelezőnek tulajdonítható hátrány

Az adós nem felelős a hitelező által elszenvedett hátrányért abban a mértékben, amennyiben a hitelező közrehatott a szerződésszegésben vagy annak hatásaiban.

163. cikk

A hátrány csökkentése

1.   Az adós nem felelős a hitelező által elszenvedett hátrányért abban a mértékben, amennyiben a hitelező ésszerű lépésekkel csökkenthette volna a hátrányt.

2.   A hitelező jogosult minden olyan költségének megtérítésére, amely ésszerűen merült fel a hátrány csökkentésének megkísérlése során.

164. cikk

Helyettesítő ügylet

Az a hitelező, aki egészben vagy részben felmondott egy szerződést, továbbá ésszerű határidőn belül és ésszerű módon helyettesítő ügyletet kötött, – ha kártérítésre jogosult – követelheti a különbséget azon érték, amely a felmondott szerződés alapján fizetendő lett volna, és a helyettesítő ügylet alapján fizetendő összeg értéke között, emellett kártérítést kérhet bármely további őt ért hátrányért.

165. cikk

Folyó ár

Amennyiben a hitelező felmondta a szerződést és nem kötött helyettesítő ügyletet, de a teljesítésnek van folyó ára, a hitelező – ha kártérítésre jogosult – követelheti a különbséget a szerződéses ár és a felmondáskori folyó ár között, emellett kártérítést kérhet bármely további őt ért hátrányért.

2. szakasz

a késedelmes fizetéshez kapcsolódó késedelmi kamat: általános rendelkezések

166. cikk

Késedelmi kamatok

1.   Ha egy pénzösszeg kifizetése késedelmet szenved, a hitelező értesítés küldése nélkül jogosult a fizetés esedékességének időpontjától a fizetés időpontjáig az összeg után járó kamatra, amelynek mértékét a (2) bekezdés határozza meg.

2.   A késedelmes fizetés után járó kamatláb:

| a) | ha a hitelező szokásos tartózkodási helye olyan tagállamban van, amelynek a pénzneme az euró, vagy harmadik országban található, az Európai Központi Banknak a kérdéses félév első naptári napját megelőző legutóbbi irányadó refinanszírozási műveleteinél alkalmazott kamatláb, vagy az Európai Központi Bank legutóbbi irányadó refinanszírozási műveletei esetében változó kamatú tendereljárásból kialakuló marginális kamatláb, két százalékponttal megnövelve; |
| --- | --- |

a)

ha a hitelező szokásos tartózkodási helye olyan tagállamban van, amelynek a pénzneme az euró, vagy harmadik országban található, az Európai Központi Banknak a kérdéses félév első naptári napját megelőző legutóbbi irányadó refinanszírozási műveleteinél alkalmazott kamatláb, vagy az Európai Központi Bank legutóbbi irányadó refinanszírozási műveletei esetében változó kamatú tendereljárásból kialakuló marginális kamatláb, két százalékponttal megnövelve;

| b) | ha a hitelező szokásos tartózkodási helye olyan tagállamban van, amelynek pénzneme nem az euró, az adott tagállam nemzeti központi bankja által meghatározott megfelelő kamatláb, két százalékponttal megnövelve. |
| --- | --- |

b)

ha a hitelező szokásos tartózkodási helye olyan tagállamban van, amelynek pénzneme nem az euró, az adott tagállam nemzeti központi bankja által meghatározott megfelelő kamatláb, két százalékponttal megnövelve.

3.   A hitelező kártérítést kérhet az esetlegesen elszenvedett további hátrányokért.

167. cikk

Kamat, ha az adós fogyasztó

1.   Ha az adós fogyasztó, a fizetési késedelem kamata csak akkor esedékes a 166. cikkben meghatározott mértékben, ha a szerződésszegést nem mentették ki.

2.   A kamatfizetési kötelezettség nem esedékes a hitelező által az adósnak küldött azon felszólítást követő 30 napig, amelyben a hitelező meghatározta a kamatfizetési kötelezettséget és annak mértékét. A felszólítás a fizetés esedékessé válását megelőzően megküldhető.

3.   Az olyan szerződési feltétel, amely a 166. cikkben meghatározottnál magasabb kamatlábat, vagy a kamat e cikk (2) bekezdésben meghatározottnál korábbi esedékességét írja elő, nem kötelező annyiban, amennyiben ez a 83. cikk alapján tisztességtelen lenne.

4.   A késedelmi kamat összege nem adható hozzá a tőketartozáshoz, hogy további kamatot termeljen.

5.   A felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, és nem változtathatják meg annak joghatását.

3. szakasz

késedelmek a kerekesdői kifizetésekben

168. cikk

Kamatláb és a kamat esedékessége

1.   Ha egy kereskedő késedelembe esik az áru szállítására, digitális tartalom szolgáltatására vagy kapcsolódó szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés szerinti ár megfizetésével anélkül, hogy a 88. cikk alapján kimentette volna késedelmét, kamatot kell fizetnie az e cikk (5) bekezdésben meghatározott mértékben.

2.   Az (5) bekezdésben meghatározott mértékű kamatfizetési kötelezettség a szerződésben a fizetésre meghatározott határnapot vagy határidő lejártát követő napon kezdődik. Ilyen határnap vagy határidő hiányában a kamatfizetési kötelezettség:

| a) | 30 nappal azt követően kezdődik, hogy az adós megkapta a számlát vagy az ezzel egyenértékű fizetési kérelmet; vagy |
| --- | --- |

a)

30 nappal azt követően kezdődik, hogy az adós megkapta a számlát vagy az ezzel egyenértékű fizetési kérelmet; vagy

| b) | az áru, a digitális tartalom vagy a kapcsolódó szolgáltatás átvételét követő 30 nappal követően kezdődik, ha az a) pontban előírt nap ennél korábbi vagy bizonytalan, vagy ha bizonytalan az, hogy az adós megkapta-e a számlát vagy az azzal egyenértékű fizetési kérelmet. |
| --- | --- |

b)

az áru, a digitális tartalom vagy a kapcsolódó szolgáltatás átvételét követő 30 nappal követően kezdődik, ha az a) pontban előírt nap ennél korábbi vagy bizonytalan, vagy ha bizonytalan az, hogy az adós megkapta-e a számlát vagy az azzal egyenértékű fizetési kérelmet.

3.   Ha az áru, a digitális tartalom vagy a kapcsolódó szolgáltatás szerződésnek való megfelelőségét elfogadással vagy vizsgálattal kell igazolni, a (2) bekezdés b) pontjában előírt 30 napos határidő az elfogadás, vagy a vizsgálati eljárás lezárultának napján kezdődik. A vizsgálati eljárás maximális időtartama nem haladhatja meg az áru átadásától, a digitális tartalom szolgáltatásától vagy a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásától számított 30 napot, kivéve ha a felek kifejezetten ezzel ellentétesen egyeztek meg és ez a megegyezés nem minősül tisztességtelennek a 170. cikk szerint.

4.   A (2) bekezdés szerint meghatározott fizetési határidő nem haladhatja meg a 60 napot, kivéve ha a felek kifejezetten ezzel ellentétesen egyeznek meg és ez a megegyezés nem minősül tisztességtelennek a 170. cikk szerint.

5.   A késedelmes fizetés után járó kamatláb:

| a) | ha a hitelező szokásos tartózkodási helye olyan tagállamban van, amelynek pénzneme az euró, vagy harmadik államban található, az Európai Központi Banknak a kérdéses félév első naptári napját megelőző legutóbbi irányadó refinanszírozási műveleteinél alkalmazott kamatláb, vagy az Európai Központi Bank legutóbbi irányadó refinanszírozási műveletei esetében változó kamatú tendereljárásból kialakuló marginális kamatláb, nyolc százalékponttal megnövelve; |
| --- | --- |

a)

ha a hitelező szokásos tartózkodási helye olyan tagállamban van, amelynek pénzneme az euró, vagy harmadik államban található, az Európai Központi Banknak a kérdéses félév első naptári napját megelőző legutóbbi irányadó refinanszírozási műveleteinél alkalmazott kamatláb, vagy az Európai Központi Bank legutóbbi irányadó refinanszírozási műveletei esetében változó kamatú tendereljárásból kialakuló marginális kamatláb, nyolc százalékponttal megnövelve;

| b) | ha a hitelező szokásos tartózkodási helye olyan tagállamban van, amelynek pénzneme nem az euró, az adott tagállam nemzeti központi bankja által meghatározott megfelelő kamatláb, nyolc százalékponttal megnövelve. |
| --- | --- |

b)

ha a hitelező szokásos tartózkodási helye olyan tagállamban van, amelynek pénzneme nem az euró, az adott tagállam nemzeti központi bankja által meghatározott megfelelő kamatláb, nyolc százalékponttal megnövelve.

6.   A hitelező kártérítést kérhet az esetlegesen elszenvedett további hátrányokért.

169. cikk

A behajtási költségek megtérítése

1.   Ha a 168. cikkel összhangban kamatot kell fizetni, a hitelező az adóstól legalább 40 euróban rögzített összegre, vagy a szerződéses ár pénznemében kifejezett, ezzel egyenértékű összegre jogosult behajtási költségeinek fedezeteként.

2.   A hitelező ésszerű ellentételezésre jogosult az adóstól az (1) bekezdésben említett rögzített összeget meghaladó, az adós késedelmes fizetéséből eredő behajtási költségeinek fedezéséhez.

170. cikk

A késedelmi kamattal kapcsolatos tisztességtelen szerződési feltételek

1.   A fizetési határnapra vagy határidőre, a késedelmi kamatlábra vagy a behajtási költségek megtérítésére vonatkozó szerződési feltétel nem kötelező abban a mértékben, amennyiben a feltétel tisztességtelen Egy feltétel tisztességtelen, ha az eset összes körülményére – ideértve az áru, a digitális tartalom vagy a kapcsolódó szolgáltatás jellegét – tekintettel a jóhiszeműség és tisztesség követelményével ellentétesen jelentősen eltér a helyes kereskedelmi gyakorlattól.

2.   Az (1) bekezdés alkalmazásában vélelmezni kell az olyan szerződési feltétel tisztességtelenségét, amely a hitelezőre nézve a 167. vagy 168. cikkben meghatározott időnél vagy kamatlábnál kedvezőtlenebb fizetési határnapot vagy határidőt, illetve kamatlábat tartalmaz, vagy az olyan feltétel, amely a behajtási költségek tekintetében a 169. cikkben meghatározott összegnél alacsonyabb összeget határoz meg.

3.   Az (1) bekezdés alkalmazásában minden esetben tisztességtelennek minősül az olyan feltétel, amely kizárja a késedelmi kamat fizetését vagy a behajtási költségek megtérítését.

171. cikk

Kötelező jelleg

A felek nem zárhatják ki e szakasz alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

VII. rész

Az eredeti állapot helyreállítása

17. fejezet

Az eredeti állapot helyreállítása

172. cikk

Az eredeti állapot helyreállítása megtámadás, felmondás vagy
  érvénytelenség
  esetén [Mód. 223]

1.   Amennyiben egy szerződést
  vagy a szerződés egy részét
  valamelyik fél megtámadja vagy felmondja, mindegyik fél köteles visszaszolgáltatni azt, amit a fél (az átvevő) a másik féltől átvett,
  vagy az a megtámadástól vagy felmondástól eltérő okok miatt érvénytelen vagy nem kötelező erejű, [Mód. 224]

2.   A kapott dolog visszaszolgáltatásának kötelezettsége kiterjed a kapott dolog természetes és jogi gyümölcseire is.

(2a)
     
  Az eredeti állapotot indokolatlan késedelem nélkül, de minden esetben legkésőbb a megtámadásról vagy felmondásról szóló értesítés kézhezvételétől számított 14 napon belül helyre kell állítani. Ha az átvevő fogyasztó, e határidő akkor tekintendő teljesültnek, ha a fogyasztó a 14 napos időszak letelte előtt megteszi a szükséges lépéseket. [Mód. 224]

(2b)
     
  Az átvevő viseli a kapott dolog visszaszolgáltatásának költségét. [Mód. 226]

(2c)
     
  A fél visszatarthatja a visszaszolgáltatási kötelezettség teljesítését, amennyiben e félnek erre nézve jogos érdeke áll fenn, például ha meg kell állapítani egy hiba létezését. [Mód. 227]

(2d)
     
  Abban az esetben, ha az e fejezet szerinti visszaszolgáltatási vagy fizetési kötelezettséget valamely fél nem teljesíti, a másik fél a 159–163. cikk alapján kártérítést követelhet. [Mód. 228]

3.   Részletekben vagy részekben történő teljesítést tartalmazó szerződés felmondása esetén a kapott dolgot nem kell visszaszolgáltatni az olyan részlettel vagy résszel kapcsolatban, amelyre nézve mindkét fél teljes mértékben teljesítette a kötelezettségeit, vagy ha a 8. cikk (2) bekezdése értelmében a teljesített részek vagy részletek tekintetében az ár megfizetésének kötelezettsége fennmarad, kivéve ha a szerződés természetéből eredően a részteljesítés valamelyik fél számára értéktelen.

172a. cikk

Digitális tartalom visszaszolgáltatása és az ellentételezés visszaszolgáltatása digitális tartalom szolgáltatása esetén [Mód. 229]

(1)
     
  A digitális tartalom csak akkor tekintendő visszaszolgáltathatónak, ha:

| a) | a digitális tartalmat birtokba vehető adathordozón nyújtották, és az adathordozó még a lezárt csomagolásban található vagy az eladó az átadás előtt nem helyezte azt lezárt csomagolásba; vagy |
| --- | --- |

a)

a digitális tartalmat birtokba vehető adathordozón nyújtották, és az adathordozó még a lezárt csomagolásban található vagy az eladó az átadás előtt nem helyezte azt lezárt csomagolásba; vagy

| b) | egyéb okból kifolyólag nyilvánvaló, hogy a birtokba vehető adathordozót visszaküldő átvevő nem tarthatott meg a digitális tartalomról készült használható másolatot; vagy |
| --- | --- |

b)

egyéb okból kifolyólag nyilvánvaló, hogy a birtokba vehető adathordozót visszaküldő átvevő nem tarthatott meg a digitális tartalomról készült használható másolatot; vagy

| c) | az eladó jelentős erőfeszítés vagy költség nélkül, például az átvevő felhasználói fiókjának törlésével, megakadályozhatja a digitális tartalom átvevő részéről történő további felhasználását. [Mód. 230] |
| --- | --- |

c)

az eladó jelentős erőfeszítés vagy költség nélkül, például az átvevő felhasználói fiókjának törlésével, megakadályozhatja a digitális tartalom átvevő részéről történő további felhasználását. [Mód. 230]

(2)
     
  Úgy tekintendő, hogy a birtokba vehető adathordozón nyújtott, az (1) bekezdés a) és b) pontja értelmében visszaszolgáltatható digitális tartalom átvevője a birtokba vehető adathordozó visszaküldésével teljesítette visszaszolgáltatási kötelezettségét. [Mód. 231]

(3)
     
  Amennyiben a digitális tartalmat ellenérték fizetésétől eltérő ellentételezés – például személyes adatok megadása – fejében nyújtják és ez az ellentételezés nem visszaszolgáltatható, az ellentételezés átvevőjének tartózkodnia kell a kapott dolog felhasználásától, például törölnie kell az átvett személyes adatokat. Személyes adatainak törléséről a fogyasztót értesíteni kell.[Mód. 232]

173. cikk

A pénzbeli érték megtérítése

1.   Amennyiben a kapott dolog – beleértve adott esetben annak gyümölcseit is – nem szolgáltatható vissza, illetve a digitális tartalom esetében függetlenül attól, hogy azt birtokba vehető adathordozón nyújtották-e, az átvevő köteles megfizetni annak pénzbeli értékét. Ha lehetséges a visszaszolgáltatás, de az ésszerűtlen erőfeszítéssel vagy kiadással járna, az átvevő választhatja helyette a pénzbeli érték megfizetését is, amennyiben ez nem sérti a másik fél vagyoni érdekeit. [Mód. 233]

2.   Az áru pénzbeli értéke az az érték, amennyit az áru a pénzbeli érték megfizetésének napján ért volna, ha azt az átvevő addig a napig megsemmisítés és károsodás nélkül megőrizte volna.

3.   Ha a megrendelő a kapcsolódó szolgáltatás teljes vagy részleges teljesítését követően megtámadja vagy felmondja a kapcsolódó szolgáltatási szerződést, a megrendelő által a kapcsolódó szolgáltatás átvételével elért megtakarítás felel meg a teljesítés pénzbeli egyenértékének.

4.   Digitális tartalom esetében a megrendelő által a digitális tartalom használatával elért megtakarítás felel meg a teljesítés pénzbeli egyenértékének.

5.   Amennyiben az átvevő az áruért vagy digitális tartalomért cserébe helyettesítő pénzbeli vagy természetbeni dologra tett szert, és tudott vagy elvárhatóan tudhatott volna a megtámadási vagy felmondási jogalapról, a másik fél választhat, hogy a helyettesítő dolgot vagy annak pénzbeli értékét követeli. Az az átvevő, aki az áruért vagy digitális tartalomért cserébe helyettesítő pénzbeli vagy természetbeni dologra tett szert, és nem tudott vagy elvárhatóan nem tudhatott volna a megtámadási vagy felmondási jogalapról, dönthet úgy, hogy visszaadja a helyettesítő dolgot vagy annak pénzbeli értékét. [Mód. 234]

6.   Nem kerül sor az eredeti állapot helyreállítására, ha

  Amennyiben
  a digitális tartalom szolgáltatása nem ellenérték
  , hanem az ellenértéktől eltérő egyéb ellentételezés
  fejében
  vagy ellentételezés nélkül
  történt
  , a digitális tartalom pedig a 172a
  .
  cikk (1) bekezdése alapján nem tekinthető visszaszolgáltathatónak, a digitális tartalom átvevőjének nem kell megfizetnie annak pénzbeli értékét.i [Mód. 235]

(6a)
     
  A 172a. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben a digitális tartalom szolgáltatása az ellenértéktől eltérő egyéb ellentételezés fejében történt és ez az ellentételezés nem visszaszolgáltatható, az ellentételezés átvevőjének nem kell megfizetnie annak pénzbeli értékét. [Mód. 236]

174. cikk

Használati díj és az átvett összeg utáni kamatfizetés
  és értékcsökkenés [Mód. 237]

1.   Az az átvevő, aki az árut árut
  vagy a digitális tartalmat
  használta, köteles a másik félnek megfizetni az adott időre szóló használat pénzbeli értékét, amennyiben:

| a) | az átvevő adott okot a megtámadásra vagy felmondásra; |
| --- | --- |

a)

az átvevő adott okot a megtámadásra vagy felmondásra;

| b) | az adott időszak kezdetét megelőzően az átvevő tudatában volt a megtámadási vagy felmondási jogalapnak, vagy |
| --- | --- |

b)

az adott időszak kezdetét megelőzően az átvevő tudatában volt a megtámadási vagy felmondási jogalapnak, vagy

| c) | tekintettel az áru
  a digitális tartalom
  természetére, a használat jellegére és mértékére, valamint a felmondástól eltérő egyéb jogorvoslatok rendelkezésre állására, méltánytalan lenne engedélyezni az átvevő részére annak az adott időszakban történő ingyenes használatát. [Mód. 238] |
| --- | --- |

c)

tekintettel az áru
  a digitális tartalom
  természetére, a használat jellegére és mértékére, valamint a felmondástól eltérő egyéb jogorvoslatok rendelkezésre állására, méltánytalan lenne engedélyezni az átvevő részére annak az adott időszakban történő ingyenes használatát. [Mód. 238]

2.   A pénz visszafizetésére kötelezett átvevő a 166. cikk szerint megállapított mértékű kamatot köteles fizetni, amennyiben:

| a) | a másik fél köteles a használatért fizetni; vagy |
| --- | --- |

a)

a másik fél köteles a használatért fizetni; vagy

| b) | az átvevő csalás, fenyegetés és tisztességtelen kihasználás révén okot adott a szerződés megtámadására. |
| --- | --- |

b)

az átvevő csalás, fenyegetés és tisztességtelen kihasználás révén okot adott a szerződés megtámadására.

3.   E fejezet alkalmazásában, az (1),
  (1a)
  és (2) bekezdésekben meghatározott körülményektől eltérő bármely egyéb esetben az átvevő nem köteles az átvett dolog átvett
  áru vagy digitális tartalom
  használatáért fizetni, illetve az átvett pénzösszeg után kamatot fizetni. [Mód. 239]

(3a)
     
  Az átvevő a 159–163. cikk szerint, a szabályszerű használatból következő értékvesztésen felüli értékcsökkenés mértékéig felel az áru, a digitális tartalom vagy azok gyümölcseinek bármely értékcsökkenéséért. [Mód. 240]

(3b)
     
  A használati díj vagy az értékcsökkenésért fizetett összeg nem haladja meg az árura vagy a digitális tartalomra vonatkozóan megállapított vételárat. [Mód. 241]

(3c)
     
  Amennyiben a digitális tartalom szolgáltatása nem ellenérték, hanem az ellenértéktől eltérő egyéb ellentételezés fejében vagy ellentételezés nélkül történt, a digitális tartalom átvevőjének nem kell megfizetnie a használati díjat vagy az értékcsökkenést. [Mód. 242]

(3d)
     
  A 172a. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben a digitális tartalom szolgáltatása az ellenértéktől eltérő egyéb ellentételezés fejében történt, az ellentételezés átvevőjének nem kell fizetnie a kapott dolog használatáért vagy az értékcsökkenéséért. [Mód. 243]

175. cikk

A kiadások megtérítése

1.   Ha az átvevőnek kiadásai merültek fel az áru vagy a digitális tartalom
  vagy azok gyümölcsei
  tekintetében, az átvevő jogosult ezek megtérítésére, amennyiben a kiadásból a másik félnek előnye származott, feltéve hogy a kiadásra akkor került sor, amikor az átvevő nem tudott és nem is tudhatott volna a megtámadás vagy felmondás jogalapjáról. [Mód. 244]

2.   Az az átvevő, aki tudott vagy elvárhatóan tudhatott volna a megtámadás vagy felmondás jogalapjáról, csak az olyan kiadásainak megtérítésére jogosult, amelyek az áru vagy a digitális tartalom
  vagy azok gyümölcseinek
  elvesztése vagy értékcsökkenése megelőzésének érdekében voltak szükségesek, feltéve hogy az átvevőnek nem volt lehetősége a másik féltől tanácsot kérni. [Mód. 245]

176. cikk

Méltányos módosítás

Az e fejezet szerinti bármely visszaszolgáltatási vagy fizetési kötelezettség módosítható, amennyiben annak teljesítése jelentősen méltánytalan lenne, figyelembe véve különösen azt, ha a fél nem adott okot a megtámadásra vagy felmondásra, vagy azok jogalapjáról nem tudott.

177. cikk

Kötelező jelleg

Kereskedő és fogyasztó közti kapcsolatban, a
  megtámadásról vagy felmondásról szóló értesítés előtt, a
  felek a fogyasztó hátrányára nem zárhatják ki e fejezet alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását. [Mód. 246]

177a. cikk

Kereskedelmi jótállás

(1)
     
  A jótállás a jótállási nyilatkozatban meghatározott feltételekkel köti a kereskedőt. Ha nincs jótállási nyilatkozat, vagy ha a vonatkozó reklámhoz képest hátrányosabb feltételeket tartalmaz, a szerződéses jótállás a vonatkozó reklámban foglalt feltételekkel terheli annak vállalóját.

(2)
     
  A jótállási nyilatkozatnak világosnak, közérthető nyelven megfogalmazottnak és olvashatónak kell lennie. A fogyasztóval kötött szerződéssel azonos nyelvűnek kell lennie, és a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a 11. fejezet rendelkezései értelmében a fogyasztót megillető jogok leírását, valamint egyértelmű nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy ezeket a jogokat a jótállás nem érinti, |
| --- | --- |

a)

a 11. fejezet rendelkezései értelmében a fogyasztót megillető jogok leírását, valamint egyértelmű nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy ezeket a jogokat a jótállás nem érinti,

| b) | a kereskedelmi jótállás feltételei, különösen az annak időtartamával és területi hatályával, valamint a jótállás kötelezettjének nevével és címével kapcsolatos kötelezettségek, valamint – amennyiben az különbözik a jótállás kötelezettségétől – az a személy, aki ellen panaszt lehet benyújtani és az igény benyújtásának eljárásmódja. |
| --- | --- |

b)

a kereskedelmi jótállás feltételei, különösen az annak időtartamával és területi hatályával, valamint a jótállás kötelezettjének nevével és címével kapcsolatos kötelezettségek, valamint – amennyiben az különbözik a jótállás kötelezettségétől – az a személy, aki ellen panaszt lehet benyújtani és az igény benyújtásának eljárásmódja.

(3)
     
  Amennyiben a jótállás eltérően nem rendelkezik, a jótállás vonatkozik az áru összes tulajdonosára a jótállási időszak teljes egésze során, tekintet nélkül az áru elfogadására.

(4)
     
  A fogyasztó kérésére a kereskedő a jótállási nyilatkozatot egy tartós adathordozón is rendelkezésre bocsátja.

(5)
     
  A (2), (3) vagy (4) bekezdések be nem tartása nem érinti a jótállás érvényességét. [Mód. 247]

VIII. rész

Elévülés

18. fejezet

Elévülés

1. szakasz -

általános rendelkezések

178. cikk

Elévülő jogok

A kötelezettség teljesítésének kikényszerítésére vonatkozó jog és az ilyen joghoz kapcsolódó bármely járulékos jog,
  többek között a szerződésszegés miatti bármely jogorvoslat a teljesítés visszatartásának kivételével,
  az e fejezettel összhangban meghatározott idő elteltével elévül. [Mód. 248]

2. szakasz

az elévülési idők és azok kezdete

179. cikk

Az elévülési idők

1.   A rövid elévülési idő két év.

2.   A hosszú elévülési idő tíz

  hat
  év, vagy, személyi sérülés miatti kártérítési jog esetén, harminc év. [Mód. 249]

(2a)
     
  Az elévülés akkor lép hatályba, amikor a két időszak valamelyike letelt, bármelyik legyen is az, amelyik korábban letelik. [Mód. 250]

180. cikk

Kezdet

1.   A rövid elévülési idő kezdete az az időpont, amikor a hitelező tudomására jutnak, vagy elvárhatóan tudomására juthatnak azok a tények, amelyek eredményeként a jog gyakorolhatóvá válik.

2.   A hosszú elévülési idő kezdete az az időpont, amikor az adósnak teljesítenie kell, vagy kártérítésre vonatkozó jog esetén, a jogra alapot adó cselekmény időpontja.

3.   Ha az adós folyamatosan köteles valamit cselekedni vagy attól tartózkodni, úgy kell tekinteni, hogy a hitelezőnek minden egyes szerződésszegés esetében külön joga áll fenn.

3. szakasz

az elévülés meghosszabbodása

-181. cikk

Nyugvás javítás vagy csere esetén

(1)
     
  Amennyiben a szabálytalanságot javítás vagy csere révén orvosolják, a rövid elévülési idő nyugszik attól a pillanattól kezdve, hogy a hitelező értesíti az adóst a szabálytalanságról.

(2)
     
  A nyugvás mindaddig tart, amíg a szabálytalanságot nem orvosolják. [Mód. 251]

181. cikk

Az elévülés nyugvása bírósági vagy egyéb eljárás esetén

1.   Mindkét elévülés nyugszik attól az időponttól, amikor a jog érvényesítésére szolgáló bírósági eljárás megindul.

2.   Az elévülés mindaddig nyugszik, amíg az ügyben jogerős határozat nem születik, vagy az ügyet más módon nem rendezik. Amennyiben az eljárás az elévülési idő utolsó hat hónapján belül érdemi döntés nélkül ér véget, az elévülési idő az eljárás végének időpontját követő hat hónapnál hamarabb nem jár le.

3.   Az (1) és (2) bekezdést kell alkalmazni a megfelelő módosításokkal a választottbírósági eljárásokra, a közvetítői eljárásokra, azon eljárásokra, amelyben a két fél közötti kérdés eldöntését kötelező erejű határozatot hozó harmadik személyre bízzák, és minden olyan eljárásra, amelyet a joggal kapcsolatos határozat elérése vagy a fizetésképtelenség elkerülése érdekében kezdeményeztek.

4.   Közvetítés alatt olyan strukturált eljárás értendő – függetlenül megnevezésétől vagy az arra való hivatkozástól – amelyben egy jogvitában részt vevő két vagy több fél önkéntes alapon, közvetítő segítségével maga kísérli meg vitájának megállapodással történő rendezését. Ezt a folyamatot kezdeményezhetik a felek, illetve javasolja vagy elrendelheti a bíróság, vagy előírhatja nemzeti jogszabály. A közvetítés a felek megállapodásával, illetve a közvetítő vagy a felek valamelyikének nyilatkozatával fejeződik be.

182. cikk

Az elévülési idő meghosszabbodása tárgyalások esetén

Ha a felek tárgyalást folytatnak a jogról vagy azokról a körülményekről, amelyekből a joggal kapcsolatos követelés eredhet, egyik elévülési idő sem jár le a tárgyalások során tett utolsó közlést, vagy az azt követő egy év letelte előtt, hogy az egyik fél közölte a másikkal, hogy nem kívánja folytatni a tárgyalásokat.

183. cikk

Az elévülési idő meghosszabbodása cselekvőképtelenség esetén

Ha egy cselekvőképtelen személynek nincs képviselője, az adott személy jogának egyik elévülési ideje sem jár le a cselekvőképtelenség megszűnését vagy a képviselő kinevezését követő egy év letelte előtt.

183a. cikk

Az elévülés nyugvása vis maior esetén

(1)
     
  A rövid elévülési idő mindaddig nyugszik, amíg a hitelező rajta kívül álló okoknál fogva – amelyek megakadályozása vagy leküzdése ésszerű módon tőle nem lett volna elvárható – a jog érvényesítésére szolgáló eljárás folytatásában akadályozott.

(2)
     
  Az (1) bekezdés csak akkor alkalmazható, ha az akadály az elévülési idő utolsó hat hónapján belül keletkezik vagy marad fenn.

(3)
     
  Amennyiben az akadály olyan időtartamú vagy természetű, hogy ésszerűen nem várható el a hitelezőtől, hogy a nyugvás megszűnését követően még folyamatban lévő elévülési idő leteltét megelőzően a joga érvényesítésére szolgáló eljárást kezdeményezzen, az elévülési idő nem telik le az akadály elhárulását követő hat hónapon belül. [Mód. 252]

4. szakasz

az elévülés megszakadása

184. cikk

Megszakadás elismerés következtében

Ha az adós részleges fizetés, kamatfizetés, biztosítékadás, beszámítás útján vagy bármely egyéb módon elismeri a hitelező vele szembeni jogát, egy új rövid elévülési idő kezdődik.

5. szakasz

az elévülés joghatásai

185. cikk

Az elévülés joghatásai

1.   A megfelelő elévülési idő lejártát követően az adós jogosult visszautasítani a szóban forgó kötelezettség teljesítését, a hitelező pedig elveszíti a szerződésszegés miatti minden jogorvoslati lehetőségét, a teljesítés visszatartásának kivételével.

2.   Bármit is fizetett ki vagy utalt át az adós a szóban forgó kötelezettség teljesítéseként, az nem követelhető vissza pusztán azon az alapon, hogy az elévülési idő a teljesítés idején már lejárt.

3.   A kamatfizetésre vonatkozó jog és más járulékos jogok elévülési ideje nem járhat le később, mint az alapjogé.

6. szakasz

módosítás megállapodás útján

186. cikk

Az elévülésre vonatkozó megállapodások

1.   E fejezet szabályait a felek megállapodása módosíthatja, különösen az elévülési idő rövidítése vagy meghosszabbítása terén.

2.   A rövid elévülési idő nem csökkenthető egy év alá, és nem lehet hosszabb tíz évnél.

3.   A hosszú elévülési idő nem csökkenthető egy év alá, és nem lehet hosszabb harminc évnél.

4.   A felek nem zárhatják ki e cikk alkalmazását, nem térhetnek el attól, illetve nem módosíthatják annak joghatását.

5.   Kereskedő és fogyasztó közötti szerződésben e cikk nem alkalmazható a fogyasztó kárára.

Iii cím

Kísérő intézkedések [Mód. 253]

186a. cikk

Az e rendeletet alkalmazó ítéletekre vonatkozó tájékoztatás

(1)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a bíróságaik által hozott, e rendelet szabályait alkalmazó jogerős ítéletekről a Bizottság késedelem nélkül tájékoztatást kapjon. [Mód. 254]

(2)
     
  A Bizottság létrehoz egy rendszert, amely lehetővé teszi az (1) bekezdésben említett ítéletekkel, valamint az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítéleteivel kapcsolatos információk megtekintését. Ez a rendszer mindenki által elérhető, továbbá teljes mértékben rendszerezett és könnyen kereshető. [Mód. 255]

(3)
     
  Az (1) bekezdés szerint közölt ítéleteket a következő szakaszokból álló szabványos összefoglalásnak kell kísérnie:

| a) | a tárgyalt ügy és a közös európai adásvételi jog vonatkozó cikke(i); |
| --- | --- |

a)

a tárgyalt ügy és a közös európai adásvételi jog vonatkozó cikke(i);

| b) | a tényállás rövid összefoglalása; |
| --- | --- |

b)

a tényállás rövid összefoglalása;

| c) | a főbb érvek rövid összefoglalása; |
| --- | --- |

c)

a főbb érvek rövid összefoglalása;

| d) | a határozat; valamint |
| --- | --- |

d)

a határozat; valamint

| e) | a határozat indokolása, az alapelv egyértelmű megállapításával. [Mód. 256] |
| --- | --- |

e)

a határozat indokolása, az alapelv egyértelmű megállapításával. [Mód. 256]

186b. cikk

Alternatív vitarendezés

(1)
     
  A fogyasztó és kereskedő közötti szerződések esetében a felek fontolják meg, hogy az olyan szerződésekből eredő jogvitákat, amelyekre vonatkozóan a közös európai adásvételi jog alkalmazásáról megállapodtak, a 2013/11/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének h) pontjában meghatározott alternatív vitarendezési szervezet elé utalják.

(2)
     
  E cikk nem zárja ki és nem korlátozza a felek azon jogát, hogy ügyüket bármikor bíróság vagy választottbíróság előtt rendezzék ahelyett, hogy jogvitájukat alternatív vitarendezési szervezet elé utalnák. [Mód. 257]

186c. cikk

„Európai szerződési mintafeltételek” kidolgozása

(1)
     
  A Bizottság a lehető leghamarabb, de legkésőbb az e rendelet hatálybalépését követő három hónapon belül szakértői csoportot hoz létre, amely segítséget nyújt számára a közös európai adásvételi jogon alapuló és azt kiegészítő európai szerződési mintafeltételek kidolgozásában, és előmozdítja azok gyakorlati alkalmazását.

(2)
     
  A Bizottság a szakértői csoport segítségével arra törekszik, hogy az első európai szerződési mintafeltételeket az e rendelet hatálybalépését követő [xxx] belül előterjessze.

(3)
     
  A szakértői csoport különösen az Európai Unió közös adásvételi jogát alkalmazók érdekeit képviselő tagokból áll. A szakértői csoport dönthet úgy, hogy a kereskedelmi tevékenység különálló területeivel foglalkozó szakosodott alcsoportokat hoz létre. [Mód. 258]

IV cim

Záró rendelkezések [Mód. 259]

186d. cikk

Felülvizsgálat

(1)
     
  A tagállamok ...

   (*3)

  -ig tájékoztatják a Bizottságot e rendelet alkalmazásáról, különösen a közös európai adásvételi jog elfogadottságának mértékéről, továbbá arról, hogy a közös európai adásvételi jog rendelkezései mennyiben szolgáltak peres eljárások alapjául, és arról, hogy a fogyasztóvédelem szintje aktuális állás szerint mennyiben különbözik a közös európai adásvételi jogban és a nemzeti jogban. A tájékoztatásnak ki kell térnie a közös európai adásvételi jog rendelkezéseit értelmező nemzeti bíróságok ítélkezési gyakorlatának átfogó áttekintésére is.

(2)
     
  A Bizottság ...

   (*4)

  -i részletes jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottságnak e rendelet működésének felülvizsgálatáról, figyelembe véve egyebek mellett a vállalkozások közötti szerződések vonatkozásában a közös európai adásvételi jog hatálya további kiterjesztésének szükségességét, a digitális tartalom tekintetében a piaci és technológiai fejlődést, valamint az uniós vívmányokhoz fűződő jövőbeli fejleményeket. Egyúttal különös figyelmet kell fordítani arra a kérdésre, hogy a hatálynak a távollevők közötti szerződésekre és mindenekelőtt az online szerződésekre való korlátozása továbbra is megfelelő-e, illetve hogy megvalósítható-e a hatály kiterjesztése többek között az üzlethelyiségben kötött szerződésekre is. [Mód. 260]

186e. cikk

A 2006/2004/EK rendelet módosítása

A 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (9)

  melléklete az alábbi ponttal egészül ki:

| „22. | Az Európai Parlament és a Tanács .../.../EU rendelete (...) a közös európai adásvételi jogról (HL L.).” [Mód. 261] |
| --- | --- |

„22.

186f. cikk

186f. cikk

Hatályba lépés és alkalmazás

Hatályba lépés és alkalmazás

(1)
     
  Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(1)

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2)
     
  Rendelkezéseit ...

   (*5)

  -tól/-től kell alkalmazni.

(2)

Rendelkezéseit ...

*5

-tól/-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. [Mód. 262]

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 75. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. február 26-i álláspontja.

2

(3)  AAz Európai Parlament és a Tanács 593/2008/EK rendelete (2008. június 17.) a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról (HL L 177., 2008.7.4., 6. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 864/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról (HL L 199., 2007.7.31., 40. o.).

4

(5)  2003/361/EK 2003. május 6-i bizottsági ajánlás a mikro-, kis-és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

5

(6)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/29/EK irányelve (2005. május 11.) a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól (HL L 149., 2005.06.11., 22. o.).

6

Az Európai Parlament és a Tanács 2005/29/EK irányelve (2005. május 11.) a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól (HL L 149., 2005.06.11., 22. o.).

(7)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról (
  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.).

7

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról

(8)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 2013/11/EU irányelve a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) (HL L 165., 2013.06.18., 63. o.).

8

Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 2013/11/EU irányelve a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) (HL L 165., 2013.06.18., 63. o.).

(*1)  A tartalomjegyzék egy későbbi szakaszban lesz megállapítva.

*1

(*2)  E rendelet alkalmazásának időpontjától számított 1 év.

*2

(*3)  
  Négy évvel e rendelet alkalmazásának időpontját követően.

*3

Négy évvel e rendelet alkalmazásának időpontját követően.

(*4)  
  Öt évvel e rendelet alkalmazásának időpontját követően.

*4

Öt évvel e rendelet alkalmazásának időpontját követően.

(9)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/2004/EK rendelete (2004. október 27.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről („Rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről”) (HL L 364., 2004.12.9., 1. o.).

9

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/2004/EK rendelete (2004. október 27.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről („Rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről”) (HL L 364., 2004.12.9., 1. o.).

(*5)  
  Hat hónappal e rendelet hatálybalépése után.

*5

Hat hónappal e rendelet hatálybalépése után.

1. Függelék

Az elállásra vonatkozó tájékoztatási minta

Elállási jog

Ön 14 napon belül indokolás nélkül elállhat e szerződéstől.

Az elállási határidő az első naptól számított tizennegyedik napon jár le.

3

Az elállási határidő betartásához elegendő az, ha Ön az elállási joga gyakorlásáról szóló értesítést az elállási határidő lejártát megelőzően elküldi.

Az elállás hatásai

4

5

6

Kitöltési útmutató:

| 1 | Illessze be az alábbi szövegek egyikét az idézőjelek közé:






  a) | kapcsolódó szolgáltatási szerződés, víz, gáz vagy elektromosság szolgáltatásáról szóló szerződés (amennyiben ezeket nem korlátozott térfogatban vagy meghatározott mennyiségben ajánlják fel értékesítésre), illetve távfűtés szolgáltatás vagy nem birtokba vehető adathordozón nyújtott digitális tartalom esetén: „a szerződés megkötésekor.”; |
| --- | --- | --- |

1

Illessze be az alábbi szövegek egyikét az idézőjelek közé:

a)

kapcsolódó szolgáltatási szerződés, víz, gáz vagy elektromosság szolgáltatásáról szóló szerződés (amennyiben ezeket nem korlátozott térfogatban vagy meghatározott mennyiségben ajánlják fel értékesítésre), illetve távfűtés szolgáltatás vagy nem birtokba vehető adathordozón nyújtott digitális tartalom esetén: „a szerződés megkötésekor.”;

| b) | adásvételi szerződés esetében: „amikor Ön vagy az Ön által kijelölt, a szállítótól eltérő harmadik fél az árut fizikailag birtokba veszi.”; |
| --- | --- |

b)

adásvételi szerződés esetében: „amikor Ön vagy az Ön által kijelölt, a szállítótól eltérő harmadik fél az árut fizikailag birtokba veszi.”;

| c) | egy megrendelésben rendelt, de külön átadott több áru esetén: „amikor Ön vagy az Ön által kijelölt, a szállítótól eltérő harmadik fél az utolsó árut fizikailag birtokba veszi.”; |
| --- | --- |

c)

egy megrendelésben rendelt, de külön átadott több áru esetén: „amikor Ön vagy az Ön által kijelölt, a szállítótól eltérő harmadik fél az utolsó árut fizikailag birtokba veszi.”;

| d) | több tételből vagy darabból álló áruk átadására vonatkozó szerződés esetén: „amikor Ön vagy az Ön által kijelölt, a szállítótól eltérő harmadik fél az utolsó tételt vagy darabot fizikailag birtokba veszi.”; |
| --- | --- |

d)

több tételből vagy darabból álló áruk átadására vonatkozó szerződés esetén: „amikor Ön vagy az Ön által kijelölt, a szállítótól eltérő harmadik fél az utolsó tételt vagy darabot fizikailag birtokba veszi.”;

| e) | amennyiben a szerződés tárgya áruk rendszeres szállítása meghatározott időszak alatt: „amikor Ön vagy az Ön által kijelölt, a szállítótól eltérő harmadik fél az első árut fizikailag birtokba veszi.”; |
| --- | --- |

e)

amennyiben a szerződés tárgya áruk rendszeres szállítása meghatározott időszak alatt: „amikor Ön vagy az Ön által kijelölt, a szállítótól eltérő harmadik fél az első árut fizikailag birtokba veszi.”;

| 2 | Tüntesse fel a nevét, a címét, valamint – amennyiben rendelkezik ezekkel – telefonszámát, faxszámát és e-mail címét. |
| --- | --- |

2

Tüntesse fel a nevét, a címét, valamint – amennyiben rendelkezik ezekkel – telefonszámát, faxszámát és e-mail címét.

| 3 | Amennyiben Ön a honlapján biztosítja a fogyasztó számára a szerződéstől való elállásra vonatkozó információk elektronikus formában történő kitöltését és benyújtását, illessze be az alábbiakat: „Önnek arra is lehetősége van, hogy honlapunkon [illessze be az internetcímet] elektronikus úton töltse ki és nyújtsa be az elállási formanyomtatványt, vagy bármely egyéb egyértelmű nyilatkozatot. Amennyiben él ezzel a lehetőséggel, tartós adathordozó (pl.: e-mail) útján haladéktalanul visszaigazoljuk Önnek az elállási nyilatkozat hozzánk való beérkeztét.” |
| --- | --- |

3

Amennyiben Ön a honlapján biztosítja a fogyasztó számára a szerződéstől való elállásra vonatkozó információk elektronikus formában történő kitöltését és benyújtását, illessze be az alábbiakat: „Önnek arra is lehetősége van, hogy honlapunkon [illessze be az internetcímet] elektronikus úton töltse ki és nyújtsa be az elállási formanyomtatványt, vagy bármely egyéb egyértelmű nyilatkozatot. Amennyiben él ezzel a lehetőséggel, tartós adathordozó (pl.: e-mail) útján haladéktalanul visszaigazoljuk Önnek az elállási nyilatkozat hozzánk való beérkeztét.”

| 4 | Adásvételi szerződés esetén, ha elállás esetére nem ajánlotta fel az áru visszaszállítását, illessze be az alábbiakat: „Jogunk van visszatartani a visszatérítést addig, amíg nem kapjuk vissza az árut, vagy Ön bizonyítékot nem szolgáltat arra, hogy az árut visszaküldte, attól függően, hogy e kettő közül melyik következik be hamarabb.” |
| --- | --- |

4

Adásvételi szerződés esetén, ha elállás esetére nem ajánlotta fel az áru visszaszállítását, illessze be az alábbiakat: „Jogunk van visszatartani a visszatérítést addig, amíg nem kapjuk vissza az árut, vagy Ön bizonyítékot nem szolgáltat arra, hogy az árut visszaküldte, attól függően, hogy e kettő közül melyik következik be hamarabb.”

| 5 | Ha a fogyasztóhoz a szerződéssel kapcsolatban áru érkezett, a következő szövegrészt kell beilleszteni:






  a) | illessze be vagy azt, hogy:






  — | „Visszaszállítjuk az árukat.”; vagy azt, hogy |
| --- | --- | --- | --- |

5

Ha a fogyasztóhoz a szerződéssel kapcsolatban áru érkezett, a következő szövegrészt kell beilleszteni:

a

illessze be vagy azt, hogy:

—

„Visszaszállítjuk az árukat.”; vagy azt, hogy

| — | „Ön köteles késedelem nélkül, de legkésőbb a elállásról szóló értesítés napját követő 14. napon visszaküldeni vagy átadni az árut nekünk vagy _____[szükség esetén illessze be az áru átvételére felhatalmazott személy nevét és címét]. E határidőt betartottnak kell tekinteni, ha Ön az árut a 14 napos határidő lejártát megelőzően visszaküldi.” |
| --- | --- |

—

„Ön köteles késedelem nélkül, de legkésőbb a elállásról szóló értesítés napját követő 14. napon visszaküldeni vagy átadni az árut nekünk vagy _____[szükség esetén illessze be az áru átvételére felhatalmazott személy nevét és címét]. E határidőt betartottnak kell tekinteni, ha Ön az árut a 14 napos határidő lejártát megelőzően visszaküldi.”

| b) | illessze be vagy azt, hogy:






  — | „Mi viseljük az áru visszaszállításának költségeit.”; vagy azt, hogy |
| --- | --- | --- |

b

illessze be vagy azt, hogy:

—

„Mi viseljük az áru visszaszállításának költségeit.”; vagy azt, hogy

| — | „Önnek kell viselnie az áru visszaszállításának közvetlen költségeit.”; vagy azt, hogy |
| --- | --- |

—

„Önnek kell viselnie az áru visszaszállításának közvetlen költségeit.”; vagy azt, hogy

| — | Amennyiben távollevők között létrejött szerződés esetében nem ajánlja fel az áru visszaszállításának költségeit, és az áru rendes körülmények között természeténél fogva nem küldhető vissza postai úton: „Önnek kell viselnie az áru visszaszállításának közvetlen költségeit, ___ EUR [illessze be az összeget].”; vagy amennyiben az áruk visszaszállításának költségeit nem lehet ésszerűen előre kiszámolni: „Önnek kell viselnie az áruk visszaszállításának közvetlen költségeit. A becsült maximális költség körülbelül ___ EUR [illessze be az összeget].”; vagy azt, hogy |
| --- | --- |

—

Amennyiben távollevők között létrejött szerződés esetében nem ajánlja fel az áru visszaszállításának költségeit, és az áru rendes körülmények között természeténél fogva nem küldhető vissza postai úton: „Önnek kell viselnie az áru visszaszállításának közvetlen költségeit, ___ EUR [illessze be az összeget].”; vagy amennyiben az áruk visszaszállításának költségeit nem lehet ésszerűen előre kiszámolni: „Önnek kell viselnie az áruk visszaszállításának közvetlen költségeit. A becsült maximális költség körülbelül ___ EUR [illessze be az összeget].”; vagy azt, hogy

| — | Ha üzlethelyiségen kívül kötött szerződés esetében az áru természeténél fogva rendes körülmények között nem küldhető vissza postai úton, és azt a szerződés megkötésekkor a fogyasztó otthonába szállították: „Saját költségünkön visszaszállítjuk az árut.”[Mód. 263] |
| --- | --- |

—

Ha üzlethelyiségen kívül kötött szerződés esetében az áru természeténél fogva rendes körülmények között nem küldhető vissza postai úton, és azt a szerződés megkötésekkor a fogyasztó otthonába szállították: „Saját költségünkön visszaszállítjuk az árut.”[Mód. 263]

Ha üzlethelyiségen kívül kötött szerződés esetében az áru természeténél fogva rendes körülmények között nem küldhető vissza postai úton, és azt a szerződés megkötésekkor a fogyasztó otthonába szállították: „Saját költségünkön visszaszállítjuk az árut

[Mód. 263]

| c) | „Ön csak az áru természetének, jellemzőinek és működésének megállapításához szükséges kezelésén kívüli árukezelésből adódó értékcsökkenésért felel.” |
| --- | --- |

c

„Ön csak az áru természetének, jellemzőinek és működésének megállapításához szükséges kezelésén kívüli árukezelésből adódó értékcsökkenésért felel.”

| 6 | Kapcsolódó szolgáltatások nyújtására irányuló szerződés esetén illessze be az alábbiakat: „Amennyiben Ön az elállási időszak alatt kérte a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásának megkezdését, ki kell fizetnie a szerződéstől való elállásról szóló értesítés megküldéséig nyújtott szolgáltatásnak a szerződés teljes tartamához viszonyított arányos értékét.” |
| --- | --- |

6

Kapcsolódó szolgáltatások nyújtására irányuló szerződés esetén illessze be az alábbiakat: „Amennyiben Ön az elállási időszak alatt kérte a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásának megkezdését, ki kell fizetnie a szerződéstől való elállásról szóló értesítés megküldéséig nyújtott szolgáltatásnak a szerződés teljes tartamához viszonyított arányos értékét.”

2. FÜGGELÉK

ELÁLLÁSI FORMANYOMTATVÁNY

(csak a szerződéstől való elállási szándék esetén töltse ki is juttassa vissza)

| — | Címzett [ide a kereskedő nevét, címét, valamint – amennyiben rendelkezik ilyennel– faxszámát és e-mail címét kell beírnia]: |
| --- | --- |

—

Címzett [ide a kereskedő nevét, címét, valamint – amennyiben rendelkezik ilyennel– faxszámát és e-mail címét kell beírnia]:

| — | Alulírott/ak (*1) kijelenti/k, hogy alulírott/ak (*1) eláll/nak az alábbi áruk adásvételétre/az alábbi digitális tartalom szolgáltatására/az alábbi kapcsolódó szolgáltatás igénybevételére irányuló szerződéstől (*1) |
| --- | --- |

—

Alulírott/ak (*1) kijelenti/k, hogy alulírott/ak (*1) eláll/nak az alábbi áruk adásvételétre/az alábbi digitális tartalom szolgáltatására/az alábbi kapcsolódó szolgáltatás igénybevételére irányuló szerződéstől (*1)

| — | Megrendelés időpontja (*1)/átvétel időpontja (*1) |
| --- | --- |

—

Megrendelés időpontja (*1)/átvétel időpontja (*1)

| — | Fogyasztó(k) neve |
| --- | --- |

—

Fogyasztó(k) neve

| — | Fogyasztó(k) címe |
| --- | --- |

—

Fogyasztó(k) címe

| — | A fogyasztó(k) aláírása (kizárólag papíralapú értesítés esetén) |
| --- | --- |

—

A fogyasztó(k) aláírása (kizárólag papíralapú értesítés esetén)

| — | Dátum |
| --- | --- |

—

Dátum

---

(*1)  A megfelelő rész törlendő.

MELLÉKLET

SZABVÁNYOS TÁJÉKOZTATÓ

Az Ön által megkötni kívánt szerződésre a közös európai adásvételi jog fog vonatkozni, amely a nemzeti szerződési joghoz képest egy választható rendszer, ami a határon átnyúló ügyleteknél áll a fogyasztók rendelkezésére. Ezek a szabályok az Európai Unió egész területén azonosak, és céljuk, hogy magas szintű védelmet biztosítsanak a fogyasztók számára.

Ezek a szabályok csak akkor alkalmazhatóak, ha Ön kifejezi egyetértését, hogy a szerződésre a közös európai adásvételi jog vonatkozzon.

Az is előfordulhat, hogy Ön beleegyezett abba, hogy a szerződést telefonon keresztül vagy más módon (például SMS útján) kösse meg, így nem volt lehetősége arra, hogy ezt a tájékoztatót előzetesen megkapja. Ebben az esetben a szerződés csak akkor válik érvényessé, miután Ön megkapta ezt a tájékoztatót és visszaigazolta a beleegyezését.

Az alábbiakban megtalálja az Ön alapvető jogainak ismertetését.

A KÖZÖS EURÓPAI ADÁSVÉTELI JOG: A LEGFONTOSABB FOGYASZTÓI JOGOK ÖSSZEFOGLALÁSA

Az Ön jogai a szerződés aláírását megelőzően

A kereskedő köteles tájékoztatni Önt a szerződéssel kapcsolatos fontos információkról, például a termékről és annak valamennyi adót és díjat tartalmazó áráról, továbbá a kereskedő elérhetőségéről. A tájékoztatásnak részletesebbek kell lennie, amennyiben Ön a kereskedő üzlethelyiségén kívül vásárol valamit, vagy ha egyáltalán nem találkozik személyesen a kereskedővel, ha például telefonon keresztül vagy az interneten vásárol. Ha ez a tájékoztatás hiányos vagy téves, Ön kártérítésre jogosult. [Mód. 264]

Az Ön jogai a szerződés aláírását követően

A legtöbb esetben 14 nap áll az Ön rendelkezésére, hogy elálljon a vételtől, ha az árut a kereskedő üzlethelyiségén kívül vásárolta, vagy ha a vásárlás időpontjáig nem találkozott a kereskedővel (például internetes vagy telefonos vásárlás esetén). A kereskedő köteles Önt tájékoztatni és egy elállási formanyomtatványt
   (1) biztosítani. Ha a kereskedő ezt nem tette meg, Ön egy éven belül állhat el a szerződéstől.

Mit tehet, ha a termék hibás vagy nem a megegyezés szerint szállítják le? Ön a következők közül választhat: 1) A termék leszállítása, 2) kicserélése vagy 3) kijavítása. 4) Árcsökkentés kérése. 5) A jelentéktelen hiba esetét kivéve elállhat a szerződéstől, ebben az esetben visszaszolgáltatja a terméket és megilleti Önt az ár visszatérítése. 6) Kártérítést kérhet az Önt ért hátrányokért. Mindaddig nem kell megfizetnie az árat, amíg meg nem kapja a hibátlan terméket.

Önnek hasonló jogai vannak, ha a kereskedő nem a szerződésben megígértek szerint teljesít egy kapcsolódó szolgáltatást. Miután azonban Ön panaszt tett a kereskedőnél, a kereskedő általában jogosult először megkísérelni hibátlanul nyújtani a kapcsolódó szolgáltatást. Önnek csak a kereskedő ismételt hibázását követően van joga választani a következők közül: 1) ismét felkéri a kereskedőt a kapcsolódó szolgáltatás nyújtására, 2) nem fizeti ki az árat, amíg a kapcsolódó szolgáltatást nem teljesítik hibátlanul, 3) árcsökkentést kér, vagy 4) kártérítést kér. 5) A kapcsolódó szolgáltatás nyújtásának jelentéktelen hibája esetét kivéve el is állhat a szerződéstől és kérheti az ár visszatérítését. A jogainak érvényesítésére rendelkezésre álló határidő, ha a termék hibás vagy nem a megállapodás szerint szállítják: 2 év áll rendelkezésére a jogainak érvényesítésére azt követően, hogy észlelte vagy észlelnie kellett volna azt, hogy a kereskedő valamit nem a szerződésben foglaltak szerint teljesített. Amennyiben az ilyen probléma csak nagyon későn derül ki, a jogainak érvényesítésére rendelkezésre álló legvégső határidő az attól az időponttól számított 10 év, amikor a kereskedőnek az árut le kellett szállítania, a digitális tartalmat szolgáltatnia kellett, vagy a kapcsolódó szolgáltatást nyújtania kellett.

A tisztességtelen feltételek elleni védelem: A kereskedő által alkalmazott tisztességtelen általános szerződési feltételek jogilag nem kötelezők Önre nézve.

A jogok fenti felsorolása nem teljes és nem tartalmaz minden részletet. Itt érheti el a közös európai adásvételi jog teljes szövegét. Kérjük, olvassa el figyelmesen a szerződését.

Vita esetén érdemes lehet jogi tanácsot kérnie.

---

(1)  Illesszen be egy hivatkozást.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/725 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/725

---

P7_TA(2014)0160

Dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártása, kiszerelése és értékesítése ***I

Az Európai Parlament 2014. február 26-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatróla tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről l (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/65)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0788), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0788),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0420/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0420/2012),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, 53. cikkének (1) bekezdésére, valamint 62. és 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, 53. cikkének (1) bekezdésére, valamint 62. és 114. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásáról szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásáról szóló véleményére,

| — | tekintettel a cseh képviselőház, a dán parlament, a görög parlament, az olasz képviselőház, az olasz szenátus, a portugál parlament, a román képviselőház és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolással ellátott véleményre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a cseh képviselőház, a dán parlament, a görög parlament, az olasz képviselőház, az olasz szenátus, a portugál parlament, a román képviselőház és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolással ellátott véleményre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 4-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 4-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. július 3-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. július 3-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55., 37. és 37a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55., 37. és 37a. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményeire (A7-0276/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményeire (A7-0276/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3);

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 65. o.

(2)  HL C 280., 2013.9.27., 57. o.

(3)  Ez az álláspont lép a 2013. október 8-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0398).

---

P7_TC1-COD(2012)0366

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 26-án került elfogadásra a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/40/EU irányelv.)

---

2014. február 27., csütörtök

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/727 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/727

---

P7_TA(2014)0165

Az európai nyomozási határozat ***I

Az Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv tervezetéről (09288/2010 – C7–0185/2010 – 2010/0817(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/66)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tagállamok egy csoportjának kezdeményezésére, amelyet benyújtottak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz (09288/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok egy csoportjának kezdeményezésére, amelyet benyújtottak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz (09288/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 76. cikkének b) pontjára és 82. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján az aktus tervezetét a Parlamenthez benyújtották (C7-0185/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 76. cikkének b) pontjára és 82. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján az aktus tervezetét a Parlamenthez benyújtották (C7-0185/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) és (15) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) és (15) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 44. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 44. és 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0477/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0477/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD2010)0817

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 27-én került elfogadásra a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/41/EU irányelv.)

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/728 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/728

---

P7_TA(2014)0166

A harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó vízumkötelezettség ***I

Az Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0853 – C7-0430/2013 – 2013/0415(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/67)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0853), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0853),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének (a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0430/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének (a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0430/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. február 13-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. február 13-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0104/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0104/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatbeli álláspontját, megegyezően a Bizottság javaslatával; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatbeli álláspontját, megegyezően a Bizottság javaslatával;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2013)0415

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 27-én került elfogadásra a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 259/2014/EU rendelet.)

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/729 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/729

---

P7_TA(2014)0167

Az EU és Indonézia közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek EU-ba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás ***

Az Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11767/1/2013 – C7-0344/2013 – 2013/0205(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 285/68)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetre (11767/1/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetre (11767/1/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás tervezetére (11769/1/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás tervezetére (11769/1/2013),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) és v) pontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0344/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) és v) pontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0344/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0043/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0043/2014),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Indonéz Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Indonéz Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/730 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/730

---

P7_TA(2014)0168

A személyek külső határokon történő ellenőrzése ***I

Az Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása a személyek külső határokon történő, egyes okmányoknak a Horvátország és Ciprus által a területükön történő átutazás és a bármely 180 napos időszakban 90 napot nem meghaladó tervezett tartózkodás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről, valamint a 895/2006/EK tanácsi határozat és az 582/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0441 – C7-0186/2013 – 2013/0210(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/69)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0441), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0441),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0186/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0186/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. február 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. február 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0082/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0082/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2013)0210

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 27-én került elfogadásra a személyek külső határokon történő, egyes okmányoknak a Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia által a területükön történő átutazás és a bármely 180 napos időszakban 90 napot nem meghaladó tervezett tartózkodás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről, valamint a 895/2006/EK és az 582/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 565/2014/EU határozat.)

---

| 29.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 285/731 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 285/731

---

P7_TA(2014)0169

A külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolása ***I

Az Európai Parlament 2014. február 27-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0650 – C7-0371/2012 – 2012/0309(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 285/70)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0650), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0650),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0371/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0371/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. február 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. február 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0373/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0373/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatbeli álláspontját, megegyezően a Bizottság javaslatával; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatbeli álláspontját, megegyezően a Bizottság javaslatával;

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt együttes nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt együttes nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2012)0309

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 27-én került elfogadásra a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 509/2014/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata Kolumbia és Peru további értékeléséről

Az Európai Parlament és a Tanács elismeri, hogy Kolumbia és Peru vonatkozó kritériumoknak való megfelelését további értékelés alá kell vetni még azelőtt, hogy az említett országokkal folytatandó vízummentességi tárgyalások megnyitását engedélyező határozatok tekintetében a Bizottság ajánlásokat terjeszt a Tanács elé.

A Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy késedelem nélkül elvégzi az értékeléseket, és hogy azok eredményeit az e rendelet hatálybalépését követően a lehető legrövidebb idő belül az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti.

Az Európai Parlament és a Tanács tudomásul veszi a Bizottság ezen kötelezettségvállalását

A Bizottság nyilatkozata az Európai Parlament tájékoztatásáról

A Bizottság üdvözli, hogy az Európai Parlament és a Tanács elfogadta az 539/2001/EK rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslatot, amelynek célja a vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak jegyzékét tartalmazó mellékletek frissítése.

Az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodással, és különösen annak 23. pontjával összhangban a Bizottság megismétli azon kötelezettségvállalását, amely szerint rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet azon vízummentességi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások lefolytatásáról, amelyekre egyes országoknak az 539/2001/EK rendelet II. mellékletébe történő átvételéből fakadóan kerül sor. A Bizottság évente legalább kétszer frissítéseket terjeszt az Európai Parlament illetékes szervei elé.”

---