# Uradni list C 349/17.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 349 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6017. oktober 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 349

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6017. oktober 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seje: 5.–8. oktober 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 408, 4.11.2016 .SPREJETA BESEDILASeja: 14. oktober 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 414, 10.11.2016 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seje: 5.–8. oktober 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 408, 4.11.2016 .SPREJETA BESEDILASeja: 14. oktober 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 414, 10.11.2016 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v

UL C 408, 4.11.2016

Zapisnik seje je bil objavljen v

UL C 414, 10.11.2016

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 06. oktober 2015 |
| 2017/C 349/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o možnosti razširitve zaščite geografskih označb Evropske unije na nekmetijske proizvode (2015/2053(INI)) | 2 |
| 2017/C 349/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o vlogi lokalnih organov v državah v razvoju pri razvojnem sodelovanju (2015/2004(INI)) | 11 |
| | Četrtek, 08. oktober 2015 |
| 2017/C 349/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o Srednjeafriški republiki (2015/2874(RSP)) | 20 |
| 2017/C 349/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o razmerah na Tajskem (2015/2875(RSP)) | 26 |
| 2017/C 349/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o množičnem razseljevanju otrok v Nigeriji zaradi napadov skupine Boko Haram (2015/2876(RSP)) | 30 |
| 2017/C 349/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o primeru Alija Mohameda Al Nimra (2015/2883(RSP)) | 34 |
| 2017/C 349/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o hipotekarni zakonodaji in tveganih finančnih instrumentih v Španiji (na osnovi prejetih peticij) (2015/2740(RSP)) | 37 |
| 2017/C 349/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o smrtni kazni (2015/2879(RSP)) | 41 |
| 2017/C 349/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o izkušnjah, pridobljenih iz katastrofe rdečega blata, pet let po nesreči na Madžarskem (2015/2801(RSP)) | 45 |
| 2017/C 349/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o prenovi akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju (2015/2754(RSP)) | 50 |
| 2017/C 349/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (2014/2160(INI)) | 56 |
| | Sreda, 14. oktober 2015 |
| 2017/C 349/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o Na poti k novemu mednarodnemu podnebnemu sporazumu v Parizu (2015/2112(INI)) | 67 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 06. oktober 2015

2017/C 349/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o možnosti razširitve zaščite geografskih označb Evropske unije na nekmetijske proizvode (2015/2053(INI))

2

2017/C 349/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o vlogi lokalnih organov v državah v razvoju pri razvojnem sodelovanju (2015/2004(INI))

11

Četrtek, 08. oktober 2015

2017/C 349/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o Srednjeafriški republiki (2015/2874(RSP))

20

2017/C 349/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o razmerah na Tajskem (2015/2875(RSP))

26

2017/C 349/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o množičnem razseljevanju otrok v Nigeriji zaradi napadov skupine Boko Haram (2015/2876(RSP))

30

2017/C 349/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o primeru Alija Mohameda Al Nimra (2015/2883(RSP))

34

2017/C 349/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o hipotekarni zakonodaji in tveganih finančnih instrumentih v Španiji (na osnovi prejetih peticij) (2015/2740(RSP))

37

2017/C 349/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o smrtni kazni (2015/2879(RSP))

41

2017/C 349/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o izkušnjah, pridobljenih iz katastrofe rdečega blata, pet let po nesreči na Madžarskem (2015/2801(RSP))

45

2017/C 349/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o prenovi akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju (2015/2754(RSP))

50

2017/C 349/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (2014/2160(INI))

56

Sreda, 14. oktober 2015

2017/C 349/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o Na poti k novemu mednarodnemu podnebnemu sporazumu v Parizu (2015/2112(INI))

67

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 14. oktober 2015 |
| 2017/C 349/13 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Béli Kovácsu (2014/2044(IMM)) | 81 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 14. oktober 2015

2017/C 349/13

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Béli Kovácsu (2014/2044(IMM))

81

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 06. oktober 2015 |
| 2017/C 349/14 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Protokol iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu iz leta 1930 glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (06731/2015 – C8-0078/2015 – 2014/0258(NLE)) | 83 |
| 2017/C 349/15 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za 4-metilamfetamin (10010/2015 – C8-0182/2015 – 2013/0021(NLE)) | 84 |
| 2017/C 349/16 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za 5-(2-aminopropil)indol (10012/2015 – C8-0186/2015 – 2013/0207(NLE)) | 85 |
| 2017/C 349/17 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za 4-jodo- 2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamin (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamid (AH-7921), 3,4-metilendioksipirovaleron (MDPV) in 2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanon (metoksetamin) (10011/2015 – C8-0185/2015 – 2014/0183(NLE)) | 86 |
| 2017/C 349/18 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za 4-metil-5-(4-metilfenil)-4,5-dihidrooksazol-2-amin (4,4'-DMAR) in 1-cikloheksil-4-(1,2-difeniletil)piperazin (MT-45) (10009/2015 – C8-0183/2015 – 2014/0340(NLE)) | 87 |
| 2017/C 349/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 11 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (nesreče v Bolgariji in Grčiji v letu 2015) (COM(2015)0370 – C8-0198/2015 – 2015/2151(BUD)) | 88 |
| 2017/C 349/20 | P8_TA(2015)0332Skupne določbe o evropskih strukturnih in investicijskih skladih: specifični ukrepi za Grčijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo glede specifičnih ukrepov za Grčijo (COM(2015)0365 – C8-0192/2015 – 2015/0160(COD))P8_TC1-COD(2015)0160Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede specifičnih ukrepov za Grčijo | 89 |
| 2017/C 349/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/002 DE/Adam Opel, iz Nemčije) (COM(2015)0342 – C8-0249/2015 – 2015/2208(BUD)) | 91 |
| 2017/C 349/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/003 BE/Ford Genk, iz Belgije) (COM(2015)0336 – C8-0250/2015 – 2015/2209(BUD)) | 95 |
| 2017/C 349/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/004 IT/Alitalia, iz Italije) (COM(2015)0397 – C8-0252/2015 – 2015/2212(BUD)) | 98 |
| | Sreda, 07. oktober 2015 |
| 2017/C 349/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Tunizijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Tunizije v programih Unije (16160/2014 – C8-0080/2015 – 2014/0118(NLE)) | 101 |
| 2017/C 349/25 | P8_TA(2015)0338Evropski postopek v sporih majhne vrednosti in evropski plačilni nalog ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 861/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o uvedbi evropskega postopka v sporih majhne vrednosti ter Uredbe (ES) št. 1896/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi postopka za evropski plačilni nalog (COM(2013)0794 – C7-0414/2013 – 2013/0403(COD))P8_TC1-COD(2013)0403Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 861/2007 o uvedbi evropskega postopka v sporih majhne vrednosti in Uredbe (ES) št. 1896/2006 o uvedbi postopka za evropski plačilni nalog | 102 |
| 2017/C 349/26 | P8_TA(2015)0339Omejevanje emisij nekaterih onesnaževal v zrak ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak (COM(2013)0919 – C7-0003/2014 – 2013/0442(COD))P8_TC1-COD(2013)0442Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. oktobra 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak | 103 |
| 2017/C 349/27 | P8_TA(2015)0340Kazeini in kazeinati za prehrano ljudi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov držav članic v zvezi s kazeini in kazeinati za prehrano ljudi ter razveljavitvi Direktive Sveta 83/417/EGS (COM(2014)0174 – C7-0105/2014 – 2014/0096(COD))P8_TC1-COD(2014)0096Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. oktobra 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov držav članic v zvezi s kazeini in kazeinati, namenjenimi prehrani ljudi, ter razveljavitvi Direktive Sveta 83/417/EGS | 104 |
| 2017/C 349/28 | P8_TA(2015)0341Finančna pravila, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (COM(2014)0358 – C8-0029/2014 – 2014/0180(COD))P8_TC1-COD(2014)0180Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije | 105 |
| | Četrtek, 08. oktober 2015 |
| 2017/C 349/29 | P8_TA(2015)0346Plačilne storitve na notranjem trgu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o plačilnih storitvah na notranjem trgu, o spremembah direktiv 2002/65/ES, 2013/36/EU in 2009/110/ES ter o razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (COM(2013)0547 – C7-0230/2013 – 2013/0264(COD))P8_TC1-COD(2013)0264Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES | 106 |
| | Sreda, 14. oktober 2015 |
| 2017/C 349/30 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o določitvi datuma začetka učinkovanja Sklepa 2008/633/PNZ o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (10506/2015 – C8-0193/2015 – 2015/0807(CNS)) | 107 |
| 2017/C 349/31 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2015 za proračunsko leto 2015, lastna sredstva, skrbniški skladi Unije za zunanje ukrepe, Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (11695/2015 – C8-0278/2015 – 2015/2150(BUD)) | 108 |
| 2017/C 349/32 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti za takojšnje proračunske ukrepe v okviru evropske agende o migracijah v skladu s točko 12 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2015)0486 – C8-0292/2015 – 2015/2253(BUD)) | 110 |
| 2017/C 349/33 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 7/2015 za proračunsko leto 2015, Obvladovanje begunske krize: takojšnji proračunski ukrepi v okviru evropske agende o migracijah (12511/2015 – C8-0297/2015 – 2015/2252(BUD)) | 112 |
| 2017/C 349/34 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o predlogu za imenovanje izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE)) | 115 |
| 2017/C 349/35 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o predlogu za imenovanje namestnika izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe (C8-0305/2015 – 2015/0902(NLE)) | 116 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 06. oktober 2015

2017/C 349/14

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Protokol iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu iz leta 1930 glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (06731/2015 – C8-0078/2015 – 2014/0258(NLE))

83

2017/C 349/15

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za 4-metilamfetamin (10010/2015 – C8-0182/2015 – 2013/0021(NLE))

84

2017/C 349/16

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za 5-(2-aminopropil)indol (10012/2015 – C8-0186/2015 – 2013/0207(NLE))

85

2017/C 349/17

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za 4-jodo- 2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamin (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamid (AH-7921), 3,4-metilendioksipirovaleron (MDPV) in 2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanon (metoksetamin) (10011/2015 – C8-0185/2015 – 2014/0183(NLE))

86

2017/C 349/18

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za 4-metil-5-(4-metilfenil)-4,5-dihidrooksazol-2-amin (4,4'-DMAR) in 1-cikloheksil-4-(1,2-difeniletil)piperazin (MT-45) (10009/2015 – C8-0183/2015 – 2014/0340(NLE))

87

2017/C 349/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 11 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (nesreče v Bolgariji in Grčiji v letu 2015) (COM(2015)0370 – C8-0198/2015 – 2015/2151(BUD))

88

2017/C 349/20

P8_TA(2015)0332Skupne določbe o evropskih strukturnih in investicijskih skladih: specifični ukrepi za Grčijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo glede specifičnih ukrepov za Grčijo (COM(2015)0365 – C8-0192/2015 – 2015/0160(COD))P8_TC1-COD(2015)0160Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede specifičnih ukrepov za Grčijo

89

2017/C 349/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/002 DE/Adam Opel, iz Nemčije) (COM(2015)0342 – C8-0249/2015 – 2015/2208(BUD))

91

2017/C 349/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/003 BE/Ford Genk, iz Belgije) (COM(2015)0336 – C8-0250/2015 – 2015/2209(BUD))

95

2017/C 349/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/004 IT/Alitalia, iz Italije) (COM(2015)0397 – C8-0252/2015 – 2015/2212(BUD))

98

Sreda, 07. oktober 2015

2017/C 349/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Tunizijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Tunizije v programih Unije (16160/2014 – C8-0080/2015 – 2014/0118(NLE))

101

2017/C 349/25

P8_TA(2015)0338Evropski postopek v sporih majhne vrednosti in evropski plačilni nalog ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 861/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o uvedbi evropskega postopka v sporih majhne vrednosti ter Uredbe (ES) št. 1896/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi postopka za evropski plačilni nalog (COM(2013)0794 – C7-0414/2013 – 2013/0403(COD))P8_TC1-COD(2013)0403Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 861/2007 o uvedbi evropskega postopka v sporih majhne vrednosti in Uredbe (ES) št. 1896/2006 o uvedbi postopka za evropski plačilni nalog

102

2017/C 349/26

P8_TA(2015)0339Omejevanje emisij nekaterih onesnaževal v zrak ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak (COM(2013)0919 – C7-0003/2014 – 2013/0442(COD))P8_TC1-COD(2013)0442Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. oktobra 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak

103

2017/C 349/27

P8_TA(2015)0340Kazeini in kazeinati za prehrano ljudi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov držav članic v zvezi s kazeini in kazeinati za prehrano ljudi ter razveljavitvi Direktive Sveta 83/417/EGS (COM(2014)0174 – C7-0105/2014 – 2014/0096(COD))P8_TC1-COD(2014)0096Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. oktobra 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov držav članic v zvezi s kazeini in kazeinati, namenjenimi prehrani ljudi, ter razveljavitvi Direktive Sveta 83/417/EGS

104

2017/C 349/28

P8_TA(2015)0341Finančna pravila, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (COM(2014)0358 – C8-0029/2014 – 2014/0180(COD))P8_TC1-COD(2014)0180Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije

105

Četrtek, 08. oktober 2015

2017/C 349/29

P8_TA(2015)0346Plačilne storitve na notranjem trgu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o plačilnih storitvah na notranjem trgu, o spremembah direktiv 2002/65/ES, 2013/36/EU in 2009/110/ES ter o razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (COM(2013)0547 – C7-0230/2013 – 2013/0264(COD))P8_TC1-COD(2013)0264Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES

106

Sreda, 14. oktober 2015

2017/C 349/30

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o določitvi datuma začetka učinkovanja Sklepa 2008/633/PNZ o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (10506/2015 – C8-0193/2015 – 2015/0807(CNS))

107

2017/C 349/31

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2015 za proračunsko leto 2015, lastna sredstva, skrbniški skladi Unije za zunanje ukrepe, Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (11695/2015 – C8-0278/2015 – 2015/2150(BUD))

108

2017/C 349/32

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti za takojšnje proračunske ukrepe v okviru evropske agende o migracijah v skladu s točko 12 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2015)0486 – C8-0292/2015 – 2015/2253(BUD))

110

2017/C 349/33

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 7/2015 za proračunsko leto 2015, Obvladovanje begunske krize: takojšnji proračunski ukrepi v okviru evropske agende o migracijah (12511/2015 – C8-0297/2015 – 2015/2252(BUD))

112

2017/C 349/34

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o predlogu za imenovanje izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE))

115

2017/C 349/35

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o predlogu za imenovanje namestnika izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe (C8-0305/2015 – 2015/0902(NLE))

116

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

17.10.2017

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2015–2016

Seje: 5.–8. oktober 2015

Zapisnik seje je bil objavljen v

  UL C 408, 4.11.2016
  .

SPREJETA BESEDILA

Seja: 14. oktober 2015

Zapisnik seje je bil objavljen v

  UL C 414, 10.11.2016
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 06. oktober 2015

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/2

---

P8_TA(2015)0331

Možnost razširitve zaščite geografskih označb Evropske unije na nekmetijske proizvode

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o možnosti razširitve zaščite geografskih označb Evropske unije na nekmetijske proizvode (2015/2053(INI))

(2017/C 349/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (STO) o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (STO) o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom Čim boljše izkoriščanje evropskega tradicionalnega znanja: možnost razširitve zaščite geografskih označb Evropske unije na nekmetijske proizvode (COM(2014)0469), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom Čim boljše izkoriščanje evropskega tradicionalnega znanja: možnost razširitve zaščite geografskih označb Evropske unije na nekmetijske proizvode (COM(2014)0469),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 za kmetijske proizvode in živila (uredba o kakovosti) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 za kmetijske proizvode in živila (uredba o kakovosti) (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 za proizvode vinske trte (uredba o enotni SUT) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 za proizvode vinske trte (uredba o enotni SUT) (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 110/2008 za žgane pijače (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 110/2008 za žgane pijače (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 251/2014 za aromatizirana vina (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 251/2014 za aromatizirana vina (4),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 12. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 12. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije v zvezi z geografskimi označbami; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije v zvezi z geografskimi označbami;

| — | ob upoštevanju Ženevskega akta k Lizbonskemu sporazumu o zaščiti označb porekla z dne 31. oktobra 1958, revidiranega v Stockholmu 14. julija 1967 in 28. septembra 1979, ki se nanaša na intelektualno lastnino in zagotavlja zaščito proizvodov, ki se tržijo mednarodno in so na splošno znani po svojih značilnostih zaradi posebnega geografskega porekla; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevskega akta k Lizbonskemu sporazumu o zaščiti označb porekla z dne 31. oktobra 1958, revidiranega v Stockholmu 14. julija 1967 in 28. septembra 1979, ki se nanaša na intelektualno lastnino in zagotavlja zaščito proizvodov, ki se tržijo mednarodno in so na splošno znani po svojih značilnostih zaradi posebnega geografskega porekla;

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0259/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0259/2015),

| A. | ker se lahko kmetijski proizvodi posebnega geografskega porekla, ki imajo določene lastnosti ali se proizvajajo po tradicionalnih metodah, zaščitijo z enotno geografsko označbo v vsej EU; |
| --- | --- |

A.

ker se lahko kmetijski proizvodi posebnega geografskega porekla, ki imajo določene lastnosti ali se proizvajajo po tradicionalnih metodah, zaščitijo z enotno geografsko označbo v vsej EU;

| B. | ker za STO geografske označbe označujejo, da ima proizvod poreklo z ozemlja članice ali iz regije ali lokacije na tem ozemlju, kadar je mogoče kakovost, sloves ali katero drugo značilnost proizvoda pripisati zlasti njegovemu geografskemu poreklu; |
| --- | --- |

B.

ker za STO geografske označbe označujejo, da ima proizvod poreklo z ozemlja članice ali iz regije ali lokacije na tem ozemlju, kadar je mogoče kakovost, sloves ali katero drugo značilnost proizvoda pripisati zlasti njegovemu geografskemu poreklu;

| C. | ker so visokokakovostni tradicionalni evropski proizvodi, ki temeljijo na tradicionalnem znanju in tehnikah, del kulturne dediščine EU ter so bistven element, ki ga je treba ohraniti v gospodarstvu in družbi mnogih evropskih regij, saj vključujejo dejavnosti, ki so neposredno povezane z lokalnim načinom življenja, zlasti na podeželju, in pripomorejo k temu, da je območje na splošno bolj privlačno, ohranjajo lokalno identiteto in promovirajo njihovo posebnost, kar je koristno za turizem, kulturo, zaposlovanje in trgovino; |
| --- | --- |

C.

ker so visokokakovostni tradicionalni evropski proizvodi, ki temeljijo na tradicionalnem znanju in tehnikah, del kulturne dediščine EU ter so bistven element, ki ga je treba ohraniti v gospodarstvu in družbi mnogih evropskih regij, saj vključujejo dejavnosti, ki so neposredno povezane z lokalnim načinom življenja, zlasti na podeželju, in pripomorejo k temu, da je območje na splošno bolj privlačno, ohranjajo lokalno identiteto in promovirajo njihovo posebnost, kar je koristno za turizem, kulturo, zaposlovanje in trgovino;

| D. | ker bi lahko ti proizvodi pripomogli k razvoju novih strategij za podporo podjetništva na lokalni in regionalni ravni, spodbujali vzdrževanje infrastrukture in razvoj novih lokalnih kvalificiranih delovnih mest, zlasti na podeželju, nerazvitih območjih in v najbolj oddaljenih regijah, kjer je zaposlovanje pogosto povezano z lokalno proizvodnjo tipičnih proizvodov, s čimer bi dali nov zagon poklicnemu in obrtnemu usposabljanju, kar je tesno povezano z lokalnim razvojem in razvojem proizvodnih območij, obenem pa to tudi ohranja in spodbuja edinstveno in raznoliko dediščino vsake regije; |
| --- | --- |

D.

ker bi lahko ti proizvodi pripomogli k razvoju novih strategij za podporo podjetništva na lokalni in regionalni ravni, spodbujali vzdrževanje infrastrukture in razvoj novih lokalnih kvalificiranih delovnih mest, zlasti na podeželju, nerazvitih območjih in v najbolj oddaljenih regijah, kjer je zaposlovanje pogosto povezano z lokalno proizvodnjo tipičnih proizvodov, s čimer bi dali nov zagon poklicnemu in obrtnemu usposabljanju, kar je tesno povezano z lokalnim razvojem in razvojem proizvodnih območij, obenem pa to tudi ohranja in spodbuja edinstveno in raznoliko dediščino vsake regije;

| E. | opozarja, da so nekmetijski proizvodi sestavni del naše identitete ter so pomemben element kulturne dediščine držav članic; poudarja, da je eden glavnih izzivov, s katerimi se sooča ta sektor, postopno izginjanje tradicionalnih spretnosti in ročnih obrti in da bi lahko zaščita geografskih označb za nekmetijske proizvode delovala kot spodbuda za ohranjanje te kulturne dediščine in tradicionalnega znanja, hkrati pa bi s tem zagotovili pošteno plačilo proizvajalcem za izvirnost in čim večjo ponudbo teh proizvodov; |
| --- | --- |

E.

opozarja, da so nekmetijski proizvodi sestavni del naše identitete ter so pomemben element kulturne dediščine držav članic; poudarja, da je eden glavnih izzivov, s katerimi se sooča ta sektor, postopno izginjanje tradicionalnih spretnosti in ročnih obrti in da bi lahko zaščita geografskih označb za nekmetijske proizvode delovala kot spodbuda za ohranjanje te kulturne dediščine in tradicionalnega znanja, hkrati pa bi s tem zagotovili pošteno plačilo proizvajalcem za izvirnost in čim večjo ponudbo teh proizvodov;

| F. | ker je sloves geografske označbe nesnovna skupna dobrina, ki se bo lahko, če je ne bomo zaščitili, uporabljala prosto, brez omejitev, s čimer se bo njena vrednost zmanjšala, lahko pa celo pride do izgube samega proizvoda; |
| --- | --- |

F.

ker je sloves geografske označbe nesnovna skupna dobrina, ki se bo lahko, če je ne bomo zaščitili, uporabljala prosto, brez omejitev, s čimer se bo njena vrednost zmanjšala, lahko pa celo pride do izgube samega proizvoda;

| G. | ker lahko imajo geografske označbe velik ekonomski potencial in, če jih bomo ustrezno zaščitili, lahko doprinesejo precejšnje koristi, zlasti za mala in srednja podjetja in regije EU; |
| --- | --- |

G.

ker lahko imajo geografske označbe velik ekonomski potencial in, če jih bomo ustrezno zaščitili, lahko doprinesejo precejšnje koristi, zlasti za mala in srednja podjetja in regije EU;

| H. | ker so lahko evropske regije zelo bogate z nekmetijskimi proizvodi, ki so izdelani na podlagi tradicionalnega znanja in obrti na zelo visoki ravni, kar je pripomoglo, da imajo sloves in tvorijo del regionalne in lokalne kulture; |
| --- | --- |

H.

ker so lahko evropske regije zelo bogate z nekmetijskimi proizvodi, ki so izdelani na podlagi tradicionalnega znanja in obrti na zelo visoki ravni, kar je pripomoglo, da imajo sloves in tvorijo del regionalne in lokalne kulture;

| I. | ker bi morali javni organi zaščititi, spodbujati (če to zahteva zasebni sektor) in promovirati evropske tradicionalne kakovostne proizvode in njihove geografske označbe; |
| --- | --- |

I.

ker bi morali javni organi zaščititi, spodbujati (če to zahteva zasebni sektor) in promovirati evropske tradicionalne kakovostne proizvode in njihove geografske označbe;

| J. | ker lahko poreklo določa kakovost, sloves in druge značilnosti proizvoda; ker lahko nekatere prakse, pri katerih se zlorabljajo imena, hudo škodujejo slovesu proizvoda, ki ga ima zaradi svojega porekla; |
| --- | --- |

J.

ker lahko poreklo določa kakovost, sloves in druge značilnosti proizvoda; ker lahko nekatere prakse, pri katerih se zlorabljajo imena, hudo škodujejo slovesu proizvoda, ki ga ima zaradi svojega porekla;

| K. | ker so lahko imena tradicionalnih evropskih proizvodov zaradi kakovosti teh proizvodov in povpraševanja po njih predmet zlorab, s čimer so oškodovani tako potrošniki kot tudi proizvajalci; |
| --- | --- |

K.

ker so lahko imena tradicionalnih evropskih proizvodov zaradi kakovosti teh proizvodov in povpraševanja po njih predmet zlorab, s čimer so oškodovani tako potrošniki kot tudi proizvajalci;

| L. | ker bi lahko z ustrezno zaščito geografskih označb za nekmetijske proizvode, nadziranjem in spremljanjem njihove uporabe ter preprečevanjem goljufij na evropski ravni pomagali odpraviti ponarejanje ter preprečiti nelojalno konkurenco in zavajanje potrošnikov; |
| --- | --- |

L.

ker bi lahko z ustrezno zaščito geografskih označb za nekmetijske proizvode, nadziranjem in spremljanjem njihove uporabe ter preprečevanjem goljufij na evropski ravni pomagali odpraviti ponarejanje ter preprečiti nelojalno konkurenco in zavajanje potrošnikov;

| M. | ker potrošnike poleg varnosti proizvodov vedno bolj zanimajo tudi njihovo poreklo, pristnost in metode proizvodnje; |
| --- | --- |

M.

ker potrošnike poleg varnosti proizvodov vedno bolj zanimajo tudi njihovo poreklo, pristnost in metode proizvodnje;

| N. | ker bi bilo treba potrošnikom omogočiti, da se pri nakupu blaga ozaveščeno odločajo in lahko prepoznajo poreklo in kakovost proizvodov; |
| --- | --- |

N.

ker bi bilo treba potrošnikom omogočiti, da se pri nakupu blaga ozaveščeno odločajo in lahko prepoznajo poreklo in kakovost proizvodov;

| O. | ker je z nacionalnimi zakoni, ki ščitijo nekmetijske proizvode, stopnja zaščite v državah članicah različna, kar ni skladno s cilji notranjega trga in je zaradi tega težavno zagotoviti učinkovito zaščito v Evropi in državah članicah, katerih nacionalna zakonodaja tega ne zajema, zato je potreben enotni sistem zaščite geografskih označb v vsej EU; |
| --- | --- |

O.

ker je z nacionalnimi zakoni, ki ščitijo nekmetijske proizvode, stopnja zaščite v državah članicah različna, kar ni skladno s cilji notranjega trga in je zaradi tega težavno zagotoviti učinkovito zaščito v Evropi in državah članicah, katerih nacionalna zakonodaja tega ne zajema, zato je potreben enotni sistem zaščite geografskih označb v vsej EU;

| P. | ker bo lahko harmonizirana evropska zakonodaja na tem področju EU v mednarodnih trgovinskih pogajanjih samo koristila; |
| --- | --- |

P.

ker bo lahko harmonizirana evropska zakonodaja na tem področju EU v mednarodnih trgovinskih pogajanjih samo koristila;

| Q. | ker je posledica tega, da nimamo enotnega sistema zaščite geografskih označb za nekmetijske proizvode, pomanjkljiv in zelo razdrobljen evropski okvir: nekatere države članice namreč nimajo posebne zaščite, druge imajo različne opredelitve, postopke in ravni zaščite na podlagi različnih nacionalnih in lokalnih pravil sektorske ali medsektorske narave; to izkrivlja harmoniziran razvoj skupnega trga, enotno varstvo in učinkovito konkurenco pod enakimi pogoji, negativno vpliva nanje in potrošnikom ne daje točnih, resničnih in primerljivih informacij, da bi se lahko ozaveščeno odločali, ter ovira varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

Q.

ker je posledica tega, da nimamo enotnega sistema zaščite geografskih označb za nekmetijske proizvode, pomanjkljiv in zelo razdrobljen evropski okvir: nekatere države članice namreč nimajo posebne zaščite, druge imajo različne opredelitve, postopke in ravni zaščite na podlagi različnih nacionalnih in lokalnih pravil sektorske ali medsektorske narave; to izkrivlja harmoniziran razvoj skupnega trga, enotno varstvo in učinkovito konkurenco pod enakimi pogoji, negativno vpliva nanje in potrošnikom ne daje točnih, resničnih in primerljivih informacij, da bi se lahko ozaveščeno odločali, ter ovira varstvo potrošnikov;

Uvod

| 1. | pozdravlja pobudo Komisije, da bi se posvetovali z deležniki in ugotovili, ali bi bilo mogoče zaščito geografskih označb razširiti tudi na nekmetijske proizvode, pa tudi izid posvetovanja, ki se je zaključilo oktobra 2014 in iz katerega je razvidna jasna naklonjenost sistemu zaščite v EU, ki temelji na geografskih označbah za nekmetijske proizvode; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Komisije, da bi se posvetovali z deležniki in ugotovili, ali bi bilo mogoče zaščito geografskih označb razširiti tudi na nekmetijske proizvode, pa tudi izid posvetovanja, ki se je zaključilo oktobra 2014 in iz katerega je razvidna jasna naklonjenost sistemu zaščite v EU, ki temelji na geografskih označbah za nekmetijske proizvode;

| 2. | meni, da bi bilo treba kot del širše strategije za promocijo visokokakovostnih proizvodov EU na evropski ravni uvesti instrument zaščite, ki bo temeljil na močnejši zavezanosti institucij EU, da bodo proizvodnjo in obrtništvo obravnavale kot gonilno silo za rast in dokončno vzpostavitev enotnega trga, s čimer se bo povečal ugled lokalne proizvodnje in obrtništva, podprl lokalni gospodarski razvoj in zaposlovanje na teh območjih, spodbudil turizem in povečalo zaupanje potrošnikov; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi bilo treba kot del širše strategije za promocijo visokokakovostnih proizvodov EU na evropski ravni uvesti instrument zaščite, ki bo temeljil na močnejši zavezanosti institucij EU, da bodo proizvodnjo in obrtništvo obravnavale kot gonilno silo za rast in dokončno vzpostavitev enotnega trga, s čimer se bo povečal ugled lokalne proizvodnje in obrtništva, podprl lokalni gospodarski razvoj in zaposlovanje na teh območjih, spodbudil turizem in povečalo zaupanje potrošnikov;

| 3. | poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi zakonodajni predlog za uvedbo enotnega evropskega sistema zaščite geografskih označb za nekmetijske proizvode na podlagi rezultatov posvetovanja z deležniki, ki je že bilo opravljeno, in dodatnih analiz ter naj pri tem zagotovi, da se bodo učinki novega sistema na proizvajalce, njihove konkurente, potrošnike in države članice v celoti upoštevali; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi zakonodajni predlog za uvedbo enotnega evropskega sistema zaščite geografskih označb za nekmetijske proizvode na podlagi rezultatov posvetovanja z deležniki, ki je že bilo opravljeno, in dodatnih analiz ter naj pri tem zagotovi, da se bodo učinki novega sistema na proizvajalce, njihove konkurente, potrošnike in države članice v celoti upoštevali;

| 4. | poudarja, da bodo ob uvedbi tega sistema potrebne kampanje obveščanja in komunikacijske kampanje, da se bodo proizvajalci in potrošniki seznanili z novimi vrstami geografskih označb; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bodo ob uvedbi tega sistema potrebne kampanje obveščanja in komunikacijske kampanje, da se bodo proizvajalci in potrošniki seznanili z novimi vrstami geografskih označb;

| 5. | je trdno prepričan, da bi lahko imela razširitev zaščite geografskih označb na nekmetijske proizvode številne prednosti za državljane, potrošnike, proizvajalce ter celotno evropsko gospodarsko in socialno strukturo; |
| --- | --- |

5.

je trdno prepričan, da bi lahko imela razširitev zaščite geografskih označb na nekmetijske proizvode številne prednosti za državljane, potrošnike, proizvajalce ter celotno evropsko gospodarsko in socialno strukturo;

| 6. | meni, da bi lahko s tem sistemom zlasti učinkoviteje zaščitili potrošnike, povečali njihovo zaupanje v označene proizvode in jim omogočili bolj ozaveščeno odločanje pri nakupu proizvodov, saj bi bila večja preglednost, poleg tega bi se odpravila zavajajoča imena ali opisi, zlasti če bi se o tem sistemu ustrezno obveščalo; meni tudi, da bi lahko tako prispevali k večji sledljivosti in zagotovili več informacij o kakovosti, poreklu ter proizvodnih metodah in pogojih, saj nenazadnje te zadeve potrošnike vse bolj zanimajo; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi lahko s tem sistemom zlasti učinkoviteje zaščitili potrošnike, povečali njihovo zaupanje v označene proizvode in jim omogočili bolj ozaveščeno odločanje pri nakupu proizvodov, saj bi bila večja preglednost, poleg tega bi se odpravila zavajajoča imena ali opisi, zlasti če bi se o tem sistemu ustrezno obveščalo; meni tudi, da bi lahko tako prispevali k večji sledljivosti in zagotovili več informacij o kakovosti, poreklu ter proizvodnih metodah in pogojih, saj nenazadnje te zadeve potrošnike vse bolj zanimajo;

Prednosti enotne zaščite na ravni EU

| 7. | opozarja, da bi morala Evropska unija resnično sprejeti zakonodajo o nekmetijskih geografskih označbah, da bi tako v celoti izkoristila pozitivne gospodarske učinke, ki jo omogoča zaščita prepoznavnosti in kakovosti tovrstnih proizvodov, potrošnikom pa bi zagotovila zanesljive informacije o kraju in načinu proizvodnje ter ohranila s temi proizvodi povezano znanje in zaposlitve; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morala Evropska unija resnično sprejeti zakonodajo o nekmetijskih geografskih označbah, da bi tako v celoti izkoristila pozitivne gospodarske učinke, ki jo omogoča zaščita prepoznavnosti in kakovosti tovrstnih proizvodov, potrošnikom pa bi zagotovila zanesljive informacije o kraju in načinu proizvodnje ter ohranila s temi proizvodi povezano znanje in zaposlitve;

| 8. | meni tudi, da bi lahko s to zakonodajo spodbudili inovacije v tradicionalnih proizvodnih postopkih ter ustanavljanje novih zagonskih podjetij za tradicionalne proizvode, pa tudi prispevali k trajnosti delovnih mest na slabo razvitih območjih, zlasti z zagotavljanjem priložnosti za podjetja in mikropodjetja, ki proizvajajo približno 80 % tipičnih lokalnih proizvodov, ki jih je mogoče zaščititi v okviru sistema geografskih označb, da z učinkovitejšimi tržnimi strategijami povečajo prodajo, in s spodbujanjem teh podjetij k tesnejšemu sodelovanju, saj gre za kolektivno shemo; |
| --- | --- |

8.

meni tudi, da bi lahko s to zakonodajo spodbudili inovacije v tradicionalnih proizvodnih postopkih ter ustanavljanje novih zagonskih podjetij za tradicionalne proizvode, pa tudi prispevali k trajnosti delovnih mest na slabo razvitih območjih, zlasti z zagotavljanjem priložnosti za podjetja in mikropodjetja, ki proizvajajo približno 80 % tipičnih lokalnih proizvodov, ki jih je mogoče zaščititi v okviru sistema geografskih označb, da z učinkovitejšimi tržnimi strategijami povečajo prodajo, in s spodbujanjem teh podjetij k tesnejšemu sodelovanju, saj gre za kolektivno shemo;

| 9. | poudarja, da bi lahko tako učinkovito prispevali k boju proti ponarejanju, goljufivemu poimenovanju geografskega porekla in drugim nepoštenim praksam, ki so zavajajoče za končnega potrošnika in škodljive zlasti za mikro, mala in srednja podjetja, ki zakonito proizvajajo veliko večino proizvodov, ki bi lahko bili upravičeni do zaščite, še vedno pa nimajo pravnih ali finančnih sredstev za zaščito svojih interesov, kar prav tako škoduje izvozu teh proizvodov; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi lahko tako učinkovito prispevali k boju proti ponarejanju, goljufivemu poimenovanju geografskega porekla in drugim nepoštenim praksam, ki so zavajajoče za končnega potrošnika in škodljive zlasti za mikro, mala in srednja podjetja, ki zakonito proizvajajo veliko večino proizvodov, ki bi lahko bili upravičeni do zaščite, še vedno pa nimajo pravnih ali finančnih sredstev za zaščito svojih interesov, kar prav tako škoduje izvozu teh proizvodov;

| 10. | meni, da taka zaščita spodbuja in olajšuje dostop do skupnega trga in trgov zunaj EU za evropske obrtniške izdelke, ki so rezultat tradicionalnega znanja in spretnosti ter prispevajo k ohranjanju dragocenega znanja, ki zaznamuje celotne družbene in ozemeljske skupnosti in predstavlja pomemben del evropske zgodovinske, kulturne, ekonomske in socialne dediščine; |
| --- | --- |

10.

meni, da taka zaščita spodbuja in olajšuje dostop do skupnega trga in trgov zunaj EU za evropske obrtniške izdelke, ki so rezultat tradicionalnega znanja in spretnosti ter prispevajo k ohranjanju dragocenega znanja, ki zaznamuje celotne družbene in ozemeljske skupnosti in predstavlja pomemben del evropske zgodovinske, kulturne, ekonomske in socialne dediščine;

| 11. | meni, da bi enotna zaščita geografskih označb za nekmetijske proizvode spodbudila tehnološki in gospodarski razvoj na regionalni in lokalni ravni, saj bi se povečalo število zaposlenih v proizvodnji tradicionalnih proizvodov; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi enotna zaščita geografskih označb za nekmetijske proizvode spodbudila tehnološki in gospodarski razvoj na regionalni in lokalni ravni, saj bi se povečalo število zaposlenih v proizvodnji tradicionalnih proizvodov;

| 12. | poudarja, da bi enotna zaščita geografskih označb prispevala k promociji tradicionalnih proizvodov, pa tudi k priznavanju kakovosti surovin, ki so zanje potrebne, in potrebne odličnosti v vseh fazah proizvodnega procesa; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi enotna zaščita geografskih označb prispevala k promociji tradicionalnih proizvodov, pa tudi k priznavanju kakovosti surovin, ki so zanje potrebne, in potrebne odličnosti v vseh fazah proizvodnega procesa;

| 13. | poudarja, da geografske označbe potrošnikom prestavljajo zagotovilo kakovosti, za proizvajalce pa pomenijo priznanje znanja in sredstvo za zaščito; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da geografske označbe potrošnikom prestavljajo zagotovilo kakovosti, za proizvajalce pa pomenijo priznanje znanja in sredstvo za zaščito;

| 14. | poudarja, da je priznavanje zaščite nekmetijskih geografskih označb in visokokakovostnega znanja tako defenziven kakor ofenziven interes v okviru skupne trgovinske politike in je lahko učinkovito orodje za podporo mikro, malim in srednjim podjetjem in proizvajalcem (MSP) v boju proti posnemanju in ponarejanju proizvodov in pri zagotavljanju socialno, gospodarsko in okoljsko bolj trajnostnega pristopa k gospodarskemu razvoju v EU in zunaj nje, pa tudi poštene konkurence in varstva potrošnikov, saj bo na tej osnovi mogoče učinkoviteje prepoznati pristnost in kakovost proizvodov; meni, da bi priznavanje enotne zaščite nekmetijskih geografskih označb prispevalo tudi k ustvarjanju socialnega kapitala v regijah proizvodnje; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je priznavanje zaščite nekmetijskih geografskih označb in visokokakovostnega znanja tako defenziven kakor ofenziven interes v okviru skupne trgovinske politike in je lahko učinkovito orodje za podporo mikro, malim in srednjim podjetjem in proizvajalcem (MSP) v boju proti posnemanju in ponarejanju proizvodov in pri zagotavljanju socialno, gospodarsko in okoljsko bolj trajnostnega pristopa k gospodarskemu razvoju v EU in zunaj nje, pa tudi poštene konkurence in varstva potrošnikov, saj bo na tej osnovi mogoče učinkoviteje prepoznati pristnost in kakovost proizvodov; meni, da bi priznavanje enotne zaščite nekmetijskih geografskih označb prispevalo tudi k ustvarjanju socialnega kapitala v regijah proizvodnje;

| 15. | meni, da bi lahko enoten sistem EU povečal zanimanje za poklice, povezane z dediščino; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi lahko enoten sistem EU povečal zanimanje za poklice, povezane z dediščino;

| 16. | poudarja, da lahko ohranjanje tradicionalnega znanja in proizvodnje pomaga ustaviti zmanjševanje prebivalstva na podeželskih območjih, njihov propad ter izseljevanje mladih s teh območij; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da lahko ohranjanje tradicionalnega znanja in proizvodnje pomaga ustaviti zmanjševanje prebivalstva na podeželskih območjih, njihov propad ter izseljevanje mladih s teh območij;

| 17. | poudarja pomen kulturnih, izobraževalnih, socialnih in trajnostnih prvin nekmetijskih proizvodov, ki bodo vključeni v ta proces, ter poudarja, da je treba ohraniti z njimi povezano tradicionalno znanje in spretnosti, jih posredovati dalje in razvijati ter spodbujati tesnejše sodelovanje z ustvarjalnim sektorjem, da se med drugim poudari kakovost uporabljenih materialov in končnih proizvodov; poziva, naj bo uporaba imena ali logotipa dostopna vsem proizvajalcem na določenem območju, ki proizvod izdelujejo na predpisan način; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen kulturnih, izobraževalnih, socialnih in trajnostnih prvin nekmetijskih proizvodov, ki bodo vključeni v ta proces, ter poudarja, da je treba ohraniti z njimi povezano tradicionalno znanje in spretnosti, jih posredovati dalje in razvijati ter spodbujati tesnejše sodelovanje z ustvarjalnim sektorjem, da se med drugim poudari kakovost uporabljenih materialov in končnih proizvodov; poziva, naj bo uporaba imena ali logotipa dostopna vsem proizvajalcem na določenem območju, ki proizvod izdelujejo na predpisan način;

| 18. | poudarja, da bo zaščita geografskih označb za nekmetijske proizvode pomagala ohranjati kulturno in umetnostno dediščino, ki jo predstavljajo lokalne in regionalne tradicije v Evropi; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bo zaščita geografskih označb za nekmetijske proizvode pomagala ohranjati kulturno in umetnostno dediščino, ki jo predstavljajo lokalne in regionalne tradicije v Evropi;

| 19. | priznava osrednjo vlogo malih in srednjih podjetij, ki vlagajo v kakovostno znanje in nudijo lokalno zaposlitev in vajeništvo za usposabljanje izobraženih strokovnjakov, ki imajo pomembno vlogo pri posredovanju tradicionalnih proizvodnih metod; priznava pomen vlaganja v izobraževanje in usposabljanje na tem področju ter spodbuja države članice, naj čim bolje izkoristijo razpoložljiva sredstva in programe EU za podporo poklicnega usposabljanja strokovnjakov, ki sodelujejo v proizvodnji in pri promoviranju okolju prijaznih lokalnih in regionalnih obrtniških in industrijskih proizvodov; |
| --- | --- |

19.

priznava osrednjo vlogo malih in srednjih podjetij, ki vlagajo v kakovostno znanje in nudijo lokalno zaposlitev in vajeništvo za usposabljanje izobraženih strokovnjakov, ki imajo pomembno vlogo pri posredovanju tradicionalnih proizvodnih metod; priznava pomen vlaganja v izobraževanje in usposabljanje na tem področju ter spodbuja države članice, naj čim bolje izkoristijo razpoložljiva sredstva in programe EU za podporo poklicnega usposabljanja strokovnjakov, ki sodelujejo v proizvodnji in pri promoviranju okolju prijaznih lokalnih in regionalnih obrtniških in industrijskih proizvodov;

| 20. | spodbuja države članice, naj si izmenjujejo zglede dobre prakse na področju oblikovanja in podpiranja pobud, usmerjenih v spodbujanje tradicionalnega obrtniškega sektorja, s katerimi je mogoče posledično povečati ozaveščenost o lokalni kulturni dediščini in spodbuditi razvoj podeželja; |
| --- | --- |

20.

spodbuja države članice, naj si izmenjujejo zglede dobre prakse na področju oblikovanja in podpiranja pobud, usmerjenih v spodbujanje tradicionalnega obrtniškega sektorja, s katerimi je mogoče posledično povečati ozaveščenost o lokalni kulturni dediščini in spodbuditi razvoj podeželja;

| 21. | poudarja, da bi lahko dobro znana geografska označba pripomogla k boljšemu promoviranju evropskih kulturnih poti; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi lahko dobro znana geografska označba pripomogla k boljšemu promoviranju evropskih kulturnih poti;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo nadregionalno in nadnacionalno sodelovanje ter zbiranje zglede najboljše prakse med grozdi na področju nekmetijskih proizvodov in z njimi povezanimi sektorji; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo nadregionalno in nadnacionalno sodelovanje ter zbiranje zglede najboljše prakse med grozdi na področju nekmetijskih proizvodov in z njimi povezanimi sektorji;

| 23. | poudarja, da so geografske označbe v širšem okviru pravic intelektualne lastnine pomembne za zaščito vrednosti lokalnega, tudi infrastrukture in zaposlovanja, krepitev regionalnega razvoja ter boljšo sledljivost, preglednost in obveščenost potrošnikov; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da so geografske označbe v širšem okviru pravic intelektualne lastnine pomembne za zaščito vrednosti lokalnega, tudi infrastrukture in zaposlovanja, krepitev regionalnega razvoja ter boljšo sledljivost, preglednost in obveščenost potrošnikov;

| 24. | ugotavlja, da so industrijsko in ročno izdelani proizvodi, ki izvirajo iz določenega območja oziroma so tam trdno zakoreninjeni, pomemben sestavni del gospodarskega in družbenega življenja mnogih evropskih regij, saj ustvarjajo dejavnosti, ki jih ni mogoče preseliti drugam in so zlasti na podeželskih območjih neposredno povezane z lokalnimi razmerami; poudarja, da bi na evropski ravni sprejet sistem za zaščito industrijsko in ročno izdelanih proizvodov, ki izvirajo iz določenega območja oziroma so tam trdno zakoreninjeni, omogočil, da se ohrani izvirnost teh proizvodov in prepreči njihova standardizacija; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da so industrijsko in ročno izdelani proizvodi, ki izvirajo iz določenega območja oziroma so tam trdno zakoreninjeni, pomemben sestavni del gospodarskega in družbenega življenja mnogih evropskih regij, saj ustvarjajo dejavnosti, ki jih ni mogoče preseliti drugam in so zlasti na podeželskih območjih neposredno povezane z lokalnimi razmerami; poudarja, da bi na evropski ravni sprejet sistem za zaščito industrijsko in ročno izdelanih proizvodov, ki izvirajo iz določenega območja oziroma so tam trdno zakoreninjeni, omogočil, da se ohrani izvirnost teh proizvodov in prepreči njihova standardizacija;

Odnosi s tretjimi državami

| 25. | meni, da bi morali biti odprti seznami vseh kmetijskih in nekmetijskih proizvodov, zaščitenih z geografskimi označbami, vključeni v prihodnje trgovinske sporazume EU s tretjimi državami; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi morali biti odprti seznami vseh kmetijskih in nekmetijskih proizvodov, zaščitenih z geografskimi označbami, vključeni v prihodnje trgovinske sporazume EU s tretjimi državami;

| 26. | meni, da bi to tudi pozitivno vplivalo na trgovinske odnose, ki jih ima EU s tretjimi državami ali se zanje pogaja, in bi torej EU omogočilo, da tudi v okviru mednarodnih trgovinskih pogajanj doseže enako zaščito za evropske proizvode; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi to tudi pozitivno vplivalo na trgovinske odnose, ki jih ima EU s tretjimi državami ali se zanje pogaja, in bi torej EU omogočilo, da tudi v okviru mednarodnih trgovinskih pogajanj doseže enako zaščito za evropske proizvode;

| 27. | meni, da je razširitev zaščite geografskih označb EU na nekmetijske proizvode tudi način, kako spodbuditi evropski izvoz in povečati tržni delež, obenem pa s trgovanjem in trgovinskimi pogajanji doseči mednarodno prepoznavnost proizvodov in razvijati njihovo podobo visoke kakovosti in sloves; |
| --- | --- |

27.

meni, da je razširitev zaščite geografskih označb EU na nekmetijske proizvode tudi način, kako spodbuditi evropski izvoz in povečati tržni delež, obenem pa s trgovanjem in trgovinskimi pogajanji doseči mednarodno prepoznavnost proizvodov in razvijati njihovo podobo visoke kakovosti in sloves;

| 28. | meni, da bi zaščita nekmetijskih geografskih označb na ravni EU okrepila položaj EU v Svetovni trgovinski organizaciji, saj bi lahko Unija zahtevala višje ravni standardov zaščite in pozitivno vplivala na to, da bi se v okviru razvojne agende iz Dohe obnovile razprave o uvedbi večstranskega registra geografskih označb, povsem v skladu s sporazumom TRIPS; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi zaščita nekmetijskih geografskih označb na ravni EU okrepila položaj EU v Svetovni trgovinski organizaciji, saj bi lahko Unija zahtevala višje ravni standardov zaščite in pozitivno vplivala na to, da bi se v okviru razvojne agende iz Dohe obnovile razprave o uvedbi večstranskega registra geografskih označb, povsem v skladu s sporazumom TRIPS;

| 29. | meni, da mora zaščito geografskih označb nekmetijskih proizvodov spremljati učinkovitejša strategija za zaščito in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah, da bi bili ukrepi za boj proti ponarejanju ali posnemanju proizvodov učinkovitejši; |
| --- | --- |

29.

meni, da mora zaščito geografskih označb nekmetijskih proizvodov spremljati učinkovitejša strategija za zaščito in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah, da bi bili ukrepi za boj proti ponarejanju ali posnemanju proizvodov učinkovitejši;

| 30. | meni, da bi bila enotna zaščita geografskih označb za nekmetijske proizvode v EU prednost v pogajanjih o trgovinskih sporazumih s tretjimi državami, in poudarja, da so nekatere izmed naših večjih partneric, kot so Indija in Kitajska, že uvedle sisteme za zaščito tovrstnih geografskih označb; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi bila enotna zaščita geografskih označb za nekmetijske proizvode v EU prednost v pogajanjih o trgovinskih sporazumih s tretjimi državami, in poudarja, da so nekatere izmed naših večjih partneric, kot so Indija in Kitajska, že uvedle sisteme za zaščito tovrstnih geografskih označb;

| 31. | poziva Komisijo, naj v prihodnje sporočilo o trgovinski in naložbeni strategiji EU vključi skladno in dobro pripravljeno strategijo za vse geografske označbe, ki bo zagotavljala njihovo upoštevanje in priznavanje; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj v prihodnje sporočilo o trgovinski in naložbeni strategiji EU vključi skladno in dobro pripravljeno strategijo za vse geografske označbe, ki bo zagotavljala njihovo upoštevanje in priznavanje;

| 32. | meni, da lahko razširitev področja uporabe sistema zaščite na podlagi geografskih označb na nekmetijske proizvode pomaga oblikovati trdnejše in skladnejše stališče EU na tem področju v dvostranskih trgovinskih pogajanjih in večstranskih forumih in tako nazadnje zagotoviti visoko raven zaščite za vse visokokakovostne evropske proizvode zunaj EU; zlasti meni, da bi bilo treba v vseh pogajanjih o prihodnjih trgovinskih sporazumih EU upoštevati kmetijske in nekmetijske proizvode, zaščitene z geografsko označbo; meni, da bi celovit sitem geografskih označb EU spodbudil razširitev trgovine in olajšal izvajanje skupnih kampanj zunaj EU; |
| --- | --- |

32.

meni, da lahko razširitev področja uporabe sistema zaščite na podlagi geografskih označb na nekmetijske proizvode pomaga oblikovati trdnejše in skladnejše stališče EU na tem področju v dvostranskih trgovinskih pogajanjih in večstranskih forumih in tako nazadnje zagotoviti visoko raven zaščite za vse visokokakovostne evropske proizvode zunaj EU; zlasti meni, da bi bilo treba v vseh pogajanjih o prihodnjih trgovinskih sporazumih EU upoštevati kmetijske in nekmetijske proizvode, zaščitene z geografsko označbo; meni, da bi celovit sitem geografskih označb EU spodbudil razširitev trgovine in olajšal izvajanje skupnih kampanj zunaj EU;

Splošna načela

| 33. | poudarja, da so geografske označbe pomembno sredstvo za povečanje sledljivosti in preglednosti ter zagotavljanje informacij potrošnikom in krepitev prepoznavnosti regij in lokalnih skupnosti v EU, in sicer s socialno in okoljsko trajnejšim pristopom h gospodarskemu razvoju, pa tudi za izoblikovanje ključne vloge geografskih označb v trgovinski politiki EU; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da so geografske označbe pomembno sredstvo za povečanje sledljivosti in preglednosti ter zagotavljanje informacij potrošnikom in krepitev prepoznavnosti regij in lokalnih skupnosti v EU, in sicer s socialno in okoljsko trajnejšim pristopom h gospodarskemu razvoju, pa tudi za izoblikovanje ključne vloge geografskih označb v trgovinski politiki EU;

| 34. | je prepričan, da mora ta sistem temeljiti na najboljši praksi ter preglednih in nediskriminacijskih načelih ter da je lahko učinkovito sredstvo za preprečevanje posnemanja in ponarejanja proizvodov ter za zagotavljanje socialno, ekonomsko in okoljsko bolj trajnostnega pristopa h gospodarskemu razvoju v EU in drugod, pa tudi za večje varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

34.

je prepričan, da mora ta sistem temeljiti na najboljši praksi ter preglednih in nediskriminacijskih načelih ter da je lahko učinkovito sredstvo za preprečevanje posnemanja in ponarejanja proizvodov ter za zagotavljanje socialno, ekonomsko in okoljsko bolj trajnostnega pristopa h gospodarskemu razvoju v EU in drugod, pa tudi za večje varstvo potrošnikov;

| 35. | poziva Komisijo, naj upošteva izkušnje, pridobljene v kmetijsko-živilskem sektorju, in na tej podlagi oblikuje sistem, ki bo temeljil na zgledih najboljše prakse ter na preglednih in nediskriminacijskih načelih ter bo pregleden, učinkovit, prožen ter proizvajalcev, ki se bodo prostovoljno odločili registrirati proizvod v shemi geografskih označb, ne bo po nepotrebnem upravno in finančno obremenjeval; poleg tega meni, da bi moral ta sistem zagotavljati strog nadzor in čim večjo preglednost ter vključevati ustrezna sredstva za obravnavanje goljufij; poziva Komisijo, naj zato pri sistemu zaščite upošteva nesektorski pristop; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj upošteva izkušnje, pridobljene v kmetijsko-živilskem sektorju, in na tej podlagi oblikuje sistem, ki bo temeljil na zgledih najboljše prakse ter na preglednih in nediskriminacijskih načelih ter bo pregleden, učinkovit, prožen ter proizvajalcev, ki se bodo prostovoljno odločili registrirati proizvod v shemi geografskih označb, ne bo po nepotrebnem upravno in finančno obremenjeval; poleg tega meni, da bi moral ta sistem zagotavljati strog nadzor in čim večjo preglednost ter vključevati ustrezna sredstva za obravnavanje goljufij; poziva Komisijo, naj zato pri sistemu zaščite upošteva nesektorski pristop;

| 36. | meni, da bi moral nov sistem, kot se je zgodilo s sistemom za kmetijsko-živilske proizvode, sčasoma predstavljati jamstvo, v okviru katerega bi potrošniki na podlagi zanesljivih in jasnih informacij intuitivno prepoznali kakovost, pristnost in poreklo proizvodov z močno povezavo z geografskim območjem; meni, da bo učinkovitost enotnega evropskega sistema zaščite geografskih označb odvisna od tega, ali bodo vse potrebne informacije glede sistema dosegle proizvajalce in potrošnike; poudarja, da mora biti sistem pregleden in mora zagotavljati dostopno zaščito, saj je to poglavitnega pomena za zaupanje potrošnikov in proizvajalcev; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi moral nov sistem, kot se je zgodilo s sistemom za kmetijsko-živilske proizvode, sčasoma predstavljati jamstvo, v okviru katerega bi potrošniki na podlagi zanesljivih in jasnih informacij intuitivno prepoznali kakovost, pristnost in poreklo proizvodov z močno povezavo z geografskim območjem; meni, da bo učinkovitost enotnega evropskega sistema zaščite geografskih označb odvisna od tega, ali bodo vse potrebne informacije glede sistema dosegle proizvajalce in potrošnike; poudarja, da mora biti sistem pregleden in mora zagotavljati dostopno zaščito, saj je to poglavitnega pomena za zaupanje potrošnikov in proizvajalcev;

| 37. | meni, da bi lahko javni naročniki v novem regulativnem okviru o javnih naročilih uporabili sistem potrjevanja kakovosti in porekla v zvezi s tehničnimi specifikacijami, certifikati in merili za pridobitev naročil, zlasti na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

37.

meni, da bi lahko javni naročniki v novem regulativnem okviru o javnih naročilih uporabili sistem potrjevanja kakovosti in porekla v zvezi s tehničnimi specifikacijami, certifikati in merili za pridobitev naročil, zlasti na lokalni in regionalni ravni.

| 38. | poziva, naj imajo tovrstni proizvodi osrednje mesto pri projektih regionalnega razvoja, raziskav in inovacij, pa tudi pri financiranju iz programa Obzorje 2020 in s kohezijskimi sredstvi; |
| --- | --- |

38.

poziva, naj imajo tovrstni proizvodi osrednje mesto pri projektih regionalnega razvoja, raziskav in inovacij, pa tudi pri financiranju iz programa Obzorje 2020 in s kohezijskimi sredstvi;

| 39. | meni, da bi skladen, enostaven in pregleden sistem zaščite geografskih označb za nekmetijske proizvode na ravni EU – ki ni preveč upravno in finančno obremenjujoč, tako da bi bil dostopen tudi za MSP – EU omogočil, da v okviru mednarodnih trgovinskih pogajanj doseže enako zaščito tovrstnih evropskih proizvodov tudi zunaj EU, pomenil pa bi tudi pomembno veliko prednost pri dvostranskih pogajanjih o sporazumih o prosti trgovini s trgovinskimi partnerji Unije in pri večstranskih pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO); |
| --- | --- |

39.

meni, da bi skladen, enostaven in pregleden sistem zaščite geografskih označb za nekmetijske proizvode na ravni EU – ki ni preveč upravno in finančno obremenjujoč, tako da bi bil dostopen tudi za MSP – EU omogočil, da v okviru mednarodnih trgovinskih pogajanj doseže enako zaščito tovrstnih evropskih proizvodov tudi zunaj EU, pomenil pa bi tudi pomembno veliko prednost pri dvostranskih pogajanjih o sporazumih o prosti trgovini s trgovinskimi partnerji Unije in pri večstranskih pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO);

| 40. | meni, da bi bila vzpostavitev enotne zaščite za nekmetijske geografske označbe na ravni EU najboljši način za večjo učinkovitost znotraj EU, pa tudi v pogajanjih s tretjimi državami, a mora ta enotna zaščita temeljiti na skupnih opredelitvah, postopkih in stroških registracije, področju uporabe zaščite in sredstvih za njeno uveljavljanje, potrebno pa bo ustanoviti tudi zaupanja vreden organ, ki bo odgovoren za dodeljevanje statusa nekmetijske geografske označbe, priznanega na ravni EU, ne da bi se pri tem zniževali standardi zaščite, ki že obstajajo v 15 državah članicah; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi bila vzpostavitev enotne zaščite za nekmetijske geografske označbe na ravni EU najboljši način za večjo učinkovitost znotraj EU, pa tudi v pogajanjih s tretjimi državami, a mora ta enotna zaščita temeljiti na skupnih opredelitvah, postopkih in stroških registracije, področju uporabe zaščite in sredstvih za njeno uveljavljanje, potrebno pa bo ustanoviti tudi zaupanja vreden organ, ki bo odgovoren za dodeljevanje statusa nekmetijske geografske označbe, priznanega na ravni EU, ne da bi se pri tem zniževali standardi zaščite, ki že obstajajo v 15 državah članicah;

Področje uporabe

| 41. | ponovno zatrjuje, da je povezava z ozemljem nujno potrebna za prepoznanje znanja in določitev kakovosti, pristnosti in značilnosti proizvoda; |
| --- | --- |

41.

ponovno zatrjuje, da je povezava z ozemljem nujno potrebna za prepoznanje znanja in določitev kakovosti, pristnosti in značilnosti proizvoda;

| 42. | podpira široko opredelitev, ki bo omogočala prepoznavanje povezave med proizvodom in območjem, ki ga pokriva geografska označba; nadalje meni, da bi moral imeti sistem zaščite na ravni EU širše področje uporabe, da bo mogoče zajeti tudi imena, ki sicer niso geografska, so pa nesporno povezana z določenim krajem; |
| --- | --- |

42.

podpira široko opredelitev, ki bo omogočala prepoznavanje povezave med proizvodom in območjem, ki ga pokriva geografska označba; nadalje meni, da bi moral imeti sistem zaščite na ravni EU širše področje uporabe, da bo mogoče zajeti tudi imena, ki sicer niso geografska, so pa nesporno povezana z določenim krajem;

| 43. | meni, da bi moral sistem zaščite vključevati nebesedilne znake in simbole, ki so nedvoumno povezani s posamezno regijo; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi moral sistem zaščite vključevati nebesedilne znake in simbole, ki so nedvoumno povezani s posamezno regijo;

| 44. | poudarja, da bi morali biti oznaka, prepoznavni znak, blagovna znamka ali logotip geografskih označb za nekmetijske proizvode preprosti in odražati regionalno oziroma lokalno identiteto blaga, njihov izrazni jezik pa bi moral biti vsaj jezik države porekla proizvoda in države, v katero se proizvod uvaža; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da bi morali biti oznaka, prepoznavni znak, blagovna znamka ali logotip geografskih označb za nekmetijske proizvode preprosti in odražati regionalno oziroma lokalno identiteto blaga, njihov izrazni jezik pa bi moral biti vsaj jezik države porekla proizvoda in države, v katero se proizvod uvaža;

| 45. | opozarja, da je treba nekatere označbe, kot so generična imena ali homonimne geografske označbe, izključiti iz zaščite geografskih označb; dodaja, da bi se v zvezi s tem lahko zgledovali po izjemah iz člena 6(1), (3) in (4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 o geografskih označbah za kmetijske proizvode; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da je treba nekatere označbe, kot so generična imena ali homonimne geografske označbe, izključiti iz zaščite geografskih označb; dodaja, da bi se v zvezi s tem lahko zgledovali po izjemah iz člena 6(1), (3) in (4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 o geografskih označbah za kmetijske proizvode;

Postopek registracije

| 46. | se zavzema za obvezni postopek registracije, da se zagotovi večja varnost, zlasti v zvezi z izvajanjem pravic v primeru spora; poziva Komisijo, naj predlaga karseda učinkovit, preprost, uporaben in dostopen sistem za registracijo proizvodov ter naj zagotovi, da bo sistem omogočal cenovno dostopne, jasne in pregledne postopke za registracijo, spremembe in razveljavitev, s čimer bodo deležniki imeli pravna zagotovila; poziva Komisijo, naj izdela temeljito oceno, da bi karseda zmanjšala finančne in upravne obremenitve za deležnike; |
| --- | --- |

46.

se zavzema za obvezni postopek registracije, da se zagotovi večja varnost, zlasti v zvezi z izvajanjem pravic v primeru spora; poziva Komisijo, naj predlaga karseda učinkovit, preprost, uporaben in dostopen sistem za registracijo proizvodov ter naj zagotovi, da bo sistem omogočal cenovno dostopne, jasne in pregledne postopke za registracijo, spremembe in razveljavitev, s čimer bodo deležniki imeli pravna zagotovila; poziva Komisijo, naj izdela temeljito oceno, da bi karseda zmanjšala finančne in upravne obremenitve za deležnike;

| 47. | poudarja, da je treba poleg tega sistema ustvariti enoten standardiziran javen evropski register za nekmetijske proizvode, ki so upravičeni do zaščite geografskih označb, da bi spodbudili obrtniške izdelke ter obveščali in zaščitili potrošnike in proizvajalce brez nepotrebnih upravnih obremenitev; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je treba poleg tega sistema ustvariti enoten standardiziran javen evropski register za nekmetijske proizvode, ki so upravičeni do zaščite geografskih označb, da bi spodbudili obrtniške izdelke ter obveščali in zaščitili potrošnike in proizvajalce brez nepotrebnih upravnih obremenitev;

| 48. | poudarja tudi, da bi moral ta sistem temeljiti na medsektorskem pristopu, da bi imel kar največji gospodarski in socialni vpliv, in da bi bilo treba bistveno poudariti povezavo med proizvodi in njihovim območjem porekla ter povečati preglednost, da se okrepita verodostojnost in pristnost proizvoda, zagotovi jamstvo njegovega porekla in izboljša njegova sledljivost; poudarja, da je treba po odobritvi geografske označbe redno preverjati, ali so merila, na podlagi katerih je bila ta označba odobrena, še vedno izpolnjena; |
| --- | --- |

48.

poudarja tudi, da bi moral ta sistem temeljiti na medsektorskem pristopu, da bi imel kar največji gospodarski in socialni vpliv, in da bi bilo treba bistveno poudariti povezavo med proizvodi in njihovim območjem porekla ter povečati preglednost, da se okrepita verodostojnost in pristnost proizvoda, zagotovi jamstvo njegovega porekla in izboljša njegova sledljivost; poudarja, da je treba po odobritvi geografske označbe redno preverjati, ali so merila, na podlagi katerih je bila ta označba odobrena, še vedno izpolnjena;

| 49. | meni, da bi morala registracija potekati v dveh fazah: kot prvo bi morali nacionalni ali regionalni organi opraviti preglede na kraju samem in se prepričati, da ni bilo poseganja v posebne značilnosti; in kot drugo bi bilo treba z enotnim evropskim sistemom registracije zagotoviti skladnost s skupnimi merili povsod v EU; |
| --- | --- |

49.

meni, da bi morala registracija potekati v dveh fazah: kot prvo bi morali nacionalni ali regionalni organi opraviti preglede na kraju samem in se prepričati, da ni bilo poseganja v posebne značilnosti; in kot drugo bi bilo treba z enotnim evropskim sistemom registracije zagotoviti skladnost s skupnimi merili povsod v EU;

| 50. | predlaga, naj Komisija preuči možnost, da bi v tem smislu tudi registracijo kmetijskih geografskih označb prenesli na Urad za usklajevanje na notranjem trgu (OHIM); predlaga, naj ta sistem na ravni Unije upravlja urad OHIM; |
| --- | --- |

50.

predlaga, naj Komisija preuči možnost, da bi v tem smislu tudi registracijo kmetijskih geografskih označb prenesli na Urad za usklajevanje na notranjem trgu (OHIM); predlaga, naj ta sistem na ravni Unije upravlja urad OHIM;

| 51. | poudarja, da bi morali biti stroški in administrativno breme za podjetja v tem sistemu čim nižji, obenem pa bi morali imeti potrošniki zadostna jamstva in možnost, da se bolj informirano odločajo za nakup proizvodov; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da bi morali biti stroški in administrativno breme za podjetja v tem sistemu čim nižji, obenem pa bi morali imeti potrošniki zadostna jamstva in možnost, da se bolj informirano odločajo za nakup proizvodov;

| 52. | meni, da bi morali s tako ureditvijo pobudo za ustvarjanje geografskih označb prepustiti podjetjem in jim predvsem omogočiti, da opredelijo seznam zahtev, ki jih morajo izpolnjevati geografske označbe; |
| --- | --- |

52.

meni, da bi morali s tako ureditvijo pobudo za ustvarjanje geografskih označb prepustiti podjetjem in jim predvsem omogočiti, da opredelijo seznam zahtev, ki jih morajo izpolnjevati geografske označbe;

| 53. | podpira prožen pristop v zvezi z merili, vključenimi v seznam zahtev, da se omogoči in spodbudi razvoj proizvodnih postopkov in prihodnjih inovacij, če to ne vpliva na kakovost in pristnost končnega proizvoda; |
| --- | --- |

53.

podpira prožen pristop v zvezi z merili, vključenimi v seznam zahtev, da se omogoči in spodbudi razvoj proizvodnih postopkov in prihodnjih inovacij, če to ne vpliva na kakovost in pristnost končnega proizvoda;

| 54. | meni, da bi bilo treba v seznam zahtev vključiti vsaj naslednja merila: uporabljene surovine, opis proizvodnih postopkov, dokaz o povezavi z območjem in elementi družbene odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

54.

meni, da bi bilo treba v seznam zahtev vključiti vsaj naslednja merila: uporabljene surovine, opis proizvodnih postopkov, dokaz o povezavi z območjem in elementi družbene odgovornosti podjetij;

| 55. | predlaga, naj bodo proizvajalci, njihova združenja in gospodarske zbornice deležniki, ki so pooblaščeni, da zahtevajo registracijo geografske označbe nekmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

55.

predlaga, naj bodo proizvajalci, njihova združenja in gospodarske zbornice deležniki, ki so pooblaščeni, da zahtevajo registracijo geografske označbe nekmetijskih proizvodov;

| 56. | meni, da bi bilo mogoče od proizvajalcev zahtevati pristojbino za pridobitev geografske označbe, pod pogojem, da gre za enkratno pristojbino, ki je pravična glede na nastale stroške in se enotno uporablja v vsej EU; |
| --- | --- |

56.

meni, da bi bilo mogoče od proizvajalcev zahtevati pristojbino za pridobitev geografske označbe, pod pogojem, da gre za enkratno pristojbino, ki je pravična glede na nastale stroške in se enotno uporablja v vsej EU;

Nadzorni ukrepi

| 57. | meni, da bi bilo treba zagotoviti tudi sredstva, ki so potrebna za uresničitev zaščite v okviru tega instrumenta, ne glede na uporabljena sredstva za distribucijo proizvodov v primeru zlorab; poudarja, da je treba enako dobro zaščito geografskih označb zagotoviti tudi na digitalnem trgu; |
| --- | --- |

57.

meni, da bi bilo treba zagotoviti tudi sredstva, ki so potrebna za uresničitev zaščite v okviru tega instrumenta, ne glede na uporabljena sredstva za distribucijo proizvodov v primeru zlorab; poudarja, da je treba enako dobro zaščito geografskih označb zagotoviti tudi na digitalnem trgu;

| 58. | poudarja pomen preverjanja kakovosti glede na velike razlike med kmetijskimi in nekmetijskimi proizvodi (npr. število proizvajalcev); |
| --- | --- |

58.

poudarja pomen preverjanja kakovosti glede na velike razlike med kmetijskimi in nekmetijskimi proizvodi (npr. število proizvajalcev);

| 59. | se poleg tega zavzema za to, da bi za spremljanje geografskih označb na proizvodih, ki se tržijo v Evropi, vzpostavili sistem za inšpekcijske preglede, kršitve in kazni; |
| --- | --- |

59.

se poleg tega zavzema za to, da bi za spremljanje geografskih označb na proizvodih, ki se tržijo v Evropi, vzpostavili sistem za inšpekcijske preglede, kršitve in kazni;

| 60. | meni, da bi bilo treba za čim večjo zaščito geografskih označb za nekmetijske proizvode uvesti prepoved za neustrezno uporabo teh označb, in sicer ne le v primeru, ko obstaja nevarnost zavajanja potrošnikov ali ko gre za nepošteno konkurenco, temveč tudi v primeru, ko je dejansko poreklo proizvoda jasno navedeno; zato predlaga, da se dodatna zaščita iz člena 23 sporazuma TRIPS, prvotno predvidena le za vina in žgane pijače, razširi tudi na geografske označbe za nekmetijske proizvode; |
| --- | --- |

60.

meni, da bi bilo treba za čim večjo zaščito geografskih označb za nekmetijske proizvode uvesti prepoved za neustrezno uporabo teh označb, in sicer ne le v primeru, ko obstaja nevarnost zavajanja potrošnikov ali ko gre za nepošteno konkurenco, temveč tudi v primeru, ko je dejansko poreklo proizvoda jasno navedeno; zato predlaga, da se dodatna zaščita iz člena 23 sporazuma TRIPS, prvotno predvidena le za vina in žgane pijače, razširi tudi na geografske označbe za nekmetijske proizvode;

| 61. | predlaga uvedbo postopka, odprtega za zainteresirane stranke, po katerem bo mogoče ugovarjati registraciji geografskih označb; |
| --- | --- |

61.

predlaga uvedbo postopka, odprtega za zainteresirane stranke, po katerem bo mogoče ugovarjati registraciji geografskih označb;

| 62. | meni, da bi bilo s tem lažje določiti učinkovite postopke nadzora ter potrošnikom in proizvajalcem omogočiti, da se zaščitijo pred ponaredbami, imitacijami in drugimi nezakonitimi praksami; |
| --- | --- |

62.

meni, da bi bilo s tem lažje določiti učinkovite postopke nadzora ter potrošnikom in proizvajalcem omogočiti, da se zaščitijo pred ponaredbami, imitacijami in drugimi nezakonitimi praksami;

Soobstoj s predhodnimi pravicami

| 63. | meni, da mora biti mogoč soobstoj morebitnih prihodnjih geografskih označb s pravicami, ki so že povezane s proizvodom, ter da bi bilo treba pri teh označbah upoštevati trenutno najboljšo prakso na nacionalni in lokalni ravni v EU; |
| --- | --- |

63.

meni, da mora biti mogoč soobstoj morebitnih prihodnjih geografskih označb s pravicami, ki so že povezane s proizvodom, ter da bi bilo treba pri teh označbah upoštevati trenutno najboljšo prakso na nacionalni in lokalni ravni v EU;

| 64. | opozarja, da bo treba za preprečitev navzkrižja jasno opredeliti razmerje med blagovnimi znamkami in geografskimi označbami; |
| --- | --- |

64.

opozarja, da bo treba za preprečitev navzkrižja jasno opredeliti razmerje med blagovnimi znamkami in geografskimi označbami;

| 65. | predlaga, naj se za geografske označbe za nekmetijske proizvode uporabijo pravila, ki urejajo razmerje med blagovnimi znamkami in geografskimi označbami; |
| --- | --- |

65.

predlaga, naj se za geografske označbe za nekmetijske proizvode uporabijo pravila, ki urejajo razmerje med blagovnimi znamkami in geografskimi označbami;

| 66. | predlaga, naj se državam članicam, ki že zagotavljajo zaščito, da na voljo čas, ki ga potrebujejo, da zagotovijo skladnost, obenem pa naj se omogoči uvedba prehodnih ureditev, da se do prehoda na mehanizem EU zagotovi soobstoj obeh sistemov; |
| --- | --- |

66.

predlaga, naj se državam članicam, ki že zagotavljajo zaščito, da na voljo čas, ki ga potrebujejo, da zagotovijo skladnost, obenem pa naj se omogoči uvedba prehodnih ureditev, da se do prehoda na mehanizem EU zagotovi soobstoj obeh sistemov;

o

o o

| 67. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

67.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

(3)  UL L 39, 13.2.2008, str. 16.

(4)  UL L 84, 20.3.2014, str. 14.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/11

---

P8_TA(2015)0336

Vloga lokalnih organov v državah v razvoju pri razvojnem sodelovanju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o vlogi lokalnih organov v državah v razvoju pri razvojnem sodelovanju (2015/2004(INI))

(2017/C 349/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000,

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je julija 2014 sprejela odprta delovna skupina ZN za cilje trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je julija 2014 sprejela odprta delovna skupina ZN za cilje trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (1),

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je 8. avgusta 2014 sprejel medvladni odbor strokovnjakov za financiranje trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je 8. avgusta 2014 sprejel medvladni odbor strokovnjakov za financiranje trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju ministrske izjave s političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj iz julija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske izjave s političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj iz julija 2014,

| — | ob upoštevanju poročila Združenih narodov o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Združenih narodov o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2014,

| — | ob upoštevanju sklepnega dokumenta s srečanja globalnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje na visoki ravni, ki je aprila 2014 potekalo v Mexico Cityju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnega dokumenta s srečanja globalnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje na visoki ravni, ki je aprila 2014 potekalo v Mexico Cityju,

| — | ob upoštevanju poročila „Dialog o lokaliziranju razvojne agende po letu 2015“, ki so ga 31. oktobra 2014 pripravili Program Združenih narodov za razvoj (UNDP), skupina Global Taskforce (2) in Program Združenih narodov za naselja (UN-Habitat), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila „Dialog o lokaliziranju razvojne agende po letu 2015“, ki so ga 31. oktobra 2014 pripravili Program Združenih narodov za razvoj (UNDP), skupina Global Taskforce (2) in Program Združenih narodov za naselja (UN-Habitat),

| — | ob upoštevanju poročila Skupine ZN za razvoj za leto 2014 „Priprava razvojne agende za obdobje po letu 2015: priložnosti na nacionalni in lokalni ravni“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Skupine ZN za razvoj za leto 2014 „Priprava razvojne agende za obdobje po letu 2015: priložnosti na nacionalni in lokalni ravni“,

| — | ob upoštevanju Poročila UNDP o človekovem razvoju za leto 2014 z naslovom „Ohranjanje človeškega napredka: zmanjševanje ranljivosti in gradnja odpornosti“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poročila UNDP o človekovem razvoju za leto 2014 z naslovom „Ohranjanje človeškega napredka: zmanjševanje ranljivosti in gradnja odpornosti“,

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila generalnega sekretarja ZN o agendi za obdobje po letu 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila generalnega sekretarja ZN o agendi za obdobje po letu 2015,

| — | ob upoštevanju poročila ZN z naslovom „Enakost spolov: pregled napredka za leto 2012“, ki ocenjuje izboljšanje vidikov enakosti spolov na področju osmih razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ZN z naslovom „Enakost spolov: pregled napredka za leto 2012“, ki ocenjuje izboljšanje vidikov enakosti spolov na področju osmih razvojnih ciljev tisočletja,

| — | ob upoštevanju rezultatov konference ZN o okolju in razvoju leta 1992 in poročila z naslednje konference o trajnostnem razvoju, ki je potekala od 20. do 22. junija 2012 v Riu de Janeiru (Brazilija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov konference ZN o okolju in razvoju leta 1992 in poročila z naslednje konference o trajnostnem razvoju, ki je potekala od 20. do 22. junija 2012 v Riu de Janeiru (Brazilija),

| — | ob upoštevanju poročila o razvojni agendi po letu 2015, ki ga je maja 2013 pripravila skupina uglednih osebnosti na visoki ravni ZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o razvojni agendi po letu 2015, ki ga je maja 2013 pripravila skupina uglednih osebnosti na visoki ravni ZN,

| — | ob upoštevanju poročila posebne skupine strokovnjakov v okviru sistema ZN iz junija 2012 za razvojno agendo ZN po letu 2015 z naslovom „Uresničevanje prihodnosti, ki si jo želimo za vse“, predloženega generalnemu sekretarju ZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne skupine strokovnjakov v okviru sistema ZN iz junija 2012 za razvojno agendo ZN po letu 2015 z naslovom „Uresničevanje prihodnosti, ki si jo želimo za vse“, predloženega generalnemu sekretarju ZN,

| — | ob upoštevanju istanbulskega akcijskega programa za najmanj razvite države za desetletje 2011–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju istanbulskega akcijskega programa za najmanj razvite države za desetletje 2011–2020,

| — | ob upoštevanju deklaracije in akcijskega načrta, sprejetih na srečanju na visoki ravni o učinkovitosti pomoči, ki je potekalo decembra 2011 v Busanu (Južna Koreja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije in akcijskega načrta, sprejetih na srečanju na visoki ravni o učinkovitosti pomoči, ki je potekalo decembra 2011 v Busanu (Južna Koreja),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in pravnega okvira za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in pravnega okvira za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in agende za ukrepanje iz Akre, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in agende za ukrepanje iz Akre,

| — | ob upoštevanju deklaracije o pravici do razvoja iz leta 1986, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije o pravici do razvoja iz leta 1986,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (3) ter kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (3) ter kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. maja 2013 naslovom „Krepitev lokalnih organov v partnerskih državah za boljše upravljanje in učinkovitejše razvojne rezultate“ (COM(2013)0280), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. maja 2013 naslovom „Krepitev lokalnih organov v partnerskih državah za boljše upravljanje in učinkovitejše razvojne rezultate“ (COM(2013)0280),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2013 o lokalnih organih in civilni družbi: angažiranost Evrope za trajnostni razvoj (5) ter sklepov Sveta z dne 22. julija 2013 o organih lokalnih skupnosti v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2013 o lokalnih organih in civilni družbi: angažiranost Evrope za trajnostni razvoj (5) ter sklepov Sveta z dne 22. julija 2013 o organih lokalnih skupnosti v razvoju,

| — | ob upoštevanju člena 7 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki potrjuje, da EU „skrbi za notranjo usklajenost svojih politik in dejavnosti ob upoštevanju vseh svojih ciljev“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki potrjuje, da EU „skrbi za notranjo usklajenost svojih politik in dejavnosti ob upoštevanju vseh svojih ciljev“,

| — | ob upoštevanju člena 208 PDEU, ki določa, da „Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 PDEU, ki določa, da „Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2015 z naslovom „Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015“ (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2015 z naslovom „Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015“ (COM(2015)0044),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2014 z naslovom „Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja“ (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2014 z naslovom „Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja“ (COM(2014)0335),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2014 z naslovom „Krepitev vloge zasebnega sektorja pri doseganju vključujoče in trajnostne rasti v državah v razvoju“ (COM(2014)0263), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2014 z naslovom „Krepitev vloge zasebnega sektorja pri doseganju vključujoče in trajnostne rasti v državah v razvoju“ (COM(2014)0263),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 30. aprila 2014, zbirke instrumentov z naslovom Pristop na osnovi pravic, ki zajema vse človekove pravice za razvojno sodelovanje EU (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 30. aprila 2014, zbirke instrumentov z naslovom Pristop na osnovi pravic, ki zajema vse človekove pravice za razvojno sodelovanje EU (SWD(2014)0152),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. februarja 2013 z naslovom „Dostojno življenje za vse: Izkoreninjenje revščine in zagotavljanje trajnostne prihodnosti sveta“ (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. februarja 2013 z naslovom „Dostojno življenje za vse: Izkoreninjenje revščine in zagotavljanje trajnostne prihodnosti sveta“ (COM(2013)0092),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2012 z naslovom „Korenine demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov“ (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2012 z naslovom „Korenine demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov“ (COM(2012)0492),

| — | ob upoštevanju javnih posvetovanj Komisije o pripravi stališča EU z naslovom „Razvojnemu okviru za obdobje po letu 2015 naproti“, ki so potekala od 15. junija do 15. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnih posvetovanj Komisije o pripravi stališča EU z naslovom „Razvojnemu okviru za obdobje po letu 2015 naproti“, ki so potekala od 15. junija do 15. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. oktobra 2008 naslovom „Lokalne skupnosti: akterji razvoja“ (SEC(2008)2570), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. oktobra 2008 naslovom „Lokalne skupnosti: akterji razvoja“ (SEC(2008)2570),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki se sestajajo v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije z naslovom Evropsko soglasje (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki se sestajajo v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije z naslovom Evropsko soglasje (6),

| — | ob upoštevanju Evropske listine o razvojnem sodelovanju v podporo lokalnemu upravljanju, oblikovane dne 16. novembra 2008 v okviru Evropskih dni za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske listine o razvojnem sodelovanju v podporo lokalnemu upravljanju, oblikovane dne 16. novembra 2008 v okviru Evropskih dni za razvoj,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. aprila 2005 z naslovom Skladnost politike za razvoj (COM(2005)0134) in sklepov 3166. seje Sveta za zunanje zadeve z dne 14. maja 2012 z naslovom Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. aprila 2005 z naslovom Skladnost politike za razvoj (COM(2005)0134) in sklepov 3166. seje Sveta za zunanje zadeve z dne 14. maja 2012 z naslovom Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 24. februarja 2015 z naslovom Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 24. februarja 2015 z naslovom Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja,

| — | ob upoštevanju sporočila Odbora regij z dne 9. oktobra 2013 z naslovom „Krepitev lokalnih organov v partnerskih državah za boljše upravljanje in učinkovitejše razvojne rezultate“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Odbora regij z dne 9. oktobra 2013 z naslovom „Krepitev lokalnih organov v partnerskih državah za boljše upravljanje in učinkovitejše razvojne rezultate“,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. junija 2010 z naslovom „Spomladanski sveženj: akcijski načrt EU za doseganje razvojnih ciljev tisočletja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. junija 2010 z naslovom „Spomladanski sveženj: akcijski načrt EU za doseganje razvojnih ciljev tisočletja“,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 22. aprila 2009 z naslovom „Lokalni organi: akterji za razvoj“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 22. aprila 2009 z naslovom „Lokalni organi: akterji za razvoj“,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020 (7),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 2. aprila 2014 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu razvoja (2015) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 2. aprila 2014 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu razvoja (2015) (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o razvojnih ciljih tisočletja – opredelitev okvira za obdobje po letu 2015 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o razvojnih ciljih tisočletja – opredelitev okvira za obdobje po letu 2015 (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 19. maja 2014 o na pravicah temelječem pristopu k razvojnemu sodelovanju, ki zajema vse človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 19. maja 2014 o na pravicah temelječem pristopu k razvojnemu sodelovanju, ki zajema vse človekove pravice,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2013 o financiranju izkoreninjanja revščine in trajnostnega razvoja po letu 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2013 o financiranju izkoreninjanja revščine in trajnostnega razvoja po letu 2015,

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije AKP-EU z dne 20. junija 2014 o razvojni agendi po letu 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije AKP-EU z dne 20. junija 2014 o razvojni agendi po letu 2015,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A8-0232/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A8-0232/2015),

| A. | ker so lokalni organi bistveni državni in institucionalni akterji na področju lokalnega upravljanja in ker bo pojav neposredne demokracije in trajnostnega ozemeljskega razvoja na podlagi sodelovanja lokalne skupnosti in njene demokratične volje imel osrednjo vlogo pri uresničevanju ciljev za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

A.

ker so lokalni organi bistveni državni in institucionalni akterji na področju lokalnega upravljanja in ker bo pojav neposredne demokracije in trajnostnega ozemeljskega razvoja na podlagi sodelovanja lokalne skupnosti in njene demokratične volje imel osrednjo vlogo pri uresničevanju ciljev za obdobje po letu 2015;

| B. | ker imajo lokalni organi pomembno vlogo pri opredeljevanju, organiziranju in doseganju razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

B.

ker imajo lokalni organi pomembno vlogo pri opredeljevanju, organiziranju in doseganju razvojnih ciljev;

| C. | ker so lokalni organi močna vez med skupnostjo in nacionalnimi ter globalnimi cilji v agendi za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

C.

ker so lokalni organi močna vez med skupnostjo in nacionalnimi ter globalnimi cilji v agendi za obdobje po letu 2015;

| D. | ker imajo lokalni organi ključno vlogo pri zaščiti ranljivih prebivalcev v nestabilnih državah, državah v krizi in državah s srednjim dohodkom; |
| --- | --- |

D.

ker imajo lokalni organi ključno vlogo pri zaščiti ranljivih prebivalcev v nestabilnih državah, državah v krizi in državah s srednjim dohodkom;

| E. | ker novi svetovni trajnostni razvojni okvir ponuja priložnost za zagotovitev široke vključenosti organizacij civilne družbe, lokalnih organov in nacionalnih parlamentov; ker je krepitev vloge lokalnih organov in organizacij civilne družbe bistvena za zagotavljanje pravilnega, preglednega in odgovornega upravljanja; |
| --- | --- |

E.

ker novi svetovni trajnostni razvojni okvir ponuja priložnost za zagotovitev široke vključenosti organizacij civilne družbe, lokalnih organov in nacionalnih parlamentov; ker je krepitev vloge lokalnih organov in organizacij civilne družbe bistvena za zagotavljanje pravilnega, preglednega in odgovornega upravljanja;

| F. | ker EU aktivno sodeluje pri podpiranju lokalnih organov v državah v razvoju, da bi tako prispevala k zmanjšanju revščine in doseganju razvojnih ciljev tisočletja kot tudi h krepitvi demokratičnega upravljanja na lokalni ravni; |
| --- | --- |

F.

ker EU aktivno sodeluje pri podpiranju lokalnih organov v državah v razvoju, da bi tako prispevala k zmanjšanju revščine in doseganju razvojnih ciljev tisočletja kot tudi h krepitvi demokratičnega upravljanja na lokalni ravni;

| G. | ker so predstavniki podnacionalnih oblasti in lokalnih organov sodelovali na seji odprte delovne skupine ZN za cilje trajnostnega razvoja, svetovna delovna skupina pa je skupaj z UNDP in UN-Habitat vodila posvetovanja o lokaliziranju razvojne agende po letu 2015; |
| --- | --- |

G.

ker so predstavniki podnacionalnih oblasti in lokalnih organov sodelovali na seji odprte delovne skupine ZN za cilje trajnostnega razvoja, svetovna delovna skupina pa je skupaj z UNDP in UN-Habitat vodila posvetovanja o lokaliziranju razvojne agende po letu 2015;

| H. | ker se v zbirnem poročilu generalnega sekretarja ZN o razvojni agendi za obdobje po letu 2015 ponavlja potreba, da naj bi nova razvojna agenda prinesla spremembe, bila univerzalna, usmerjena na ljudi in naj bi temeljila na načelih človekovih pravic in pravne države; ker generalni sekretar poziva, naj bodo inovativna partnerstva, vključno z lokalnimi organi, glavni akterji pri izvajanju te agende na ravni, ki je najbližja državljanom; |
| --- | --- |

H.

ker se v zbirnem poročilu generalnega sekretarja ZN o razvojni agendi za obdobje po letu 2015 ponavlja potreba, da naj bi nova razvojna agenda prinesla spremembe, bila univerzalna, usmerjena na ljudi in naj bi temeljila na načelih človekovih pravic in pravne države; ker generalni sekretar poziva, naj bodo inovativna partnerstva, vključno z lokalnimi organi, glavni akterji pri izvajanju te agende na ravni, ki je najbližja državljanom;

| I. | ker bodo najpomembnejši cilji in izzivi razvojne agende za obdobje po letu 2015 odvisni od lokalnega delovanja in tesnih partnerstev; |
| --- | --- |

I.

ker bodo najpomembnejši cilji in izzivi razvojne agende za obdobje po letu 2015 odvisni od lokalnega delovanja in tesnih partnerstev;

| J. | ker naj bi število svetovnega prebivalstva do leta 2050 s približno 7 milijard naraslo na 9,3 milijarde ljudi, največji del te rasti pa se pričakuje v državah v razvoju, zlasti v mestnih območjih; ker pretirana urbanizacija ovira trajnost razvoja v vseh razsežnostih; |
| --- | --- |

J.

ker naj bi število svetovnega prebivalstva do leta 2050 s približno 7 milijard naraslo na 9,3 milijarde ljudi, največji del te rasti pa se pričakuje v državah v razvoju, zlasti v mestnih območjih; ker pretirana urbanizacija ovira trajnost razvoja v vseh razsežnostih;

| K. | ker bo treba 2,5 milijarde novim mestnim prebivalcem omogočiti dostop do izobrazbe, zdravstvene oskrbe, delovnih mest, hrane, sanitarnih storitev, prevoza, stanovanj in električne energije; ker je to osrednji izziv za lokalne in regionalne organe ter občine, ki zagotavljajo te storitve; |
| --- | --- |

K.

ker bo treba 2,5 milijarde novim mestnim prebivalcem omogočiti dostop do izobrazbe, zdravstvene oskrbe, delovnih mest, hrane, sanitarnih storitev, prevoza, stanovanj in električne energije; ker je to osrednji izziv za lokalne in regionalne organe ter občine, ki zagotavljajo te storitve;

| L. | ker Deklaracija iz Ria poudarja, da imajo avtohtono prebivalstvo in njihove skupnosti ključno vlogo pri upravljanju okolja in razvoju; ker bi morale vlade priznati in ustrezno podpreti njihovo identiteto, kulturo in interese ter omogočiti njihovo učinkovito sodelovanje pri doseganju trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

L.

ker Deklaracija iz Ria poudarja, da imajo avtohtono prebivalstvo in njihove skupnosti ključno vlogo pri upravljanju okolja in razvoju; ker bi morale vlade priznati in ustrezno podpreti njihovo identiteto, kulturo in interese ter omogočiti njihovo učinkovito sodelovanje pri doseganju trajnostnega razvoja;

| M. | ker je zmanjševanje revščine neenakomerno, neenakosti med državami in znotraj njih, ki so se povečale tako v razvitih državah kot v državah v razvoju, pa predstavljajo velik razvojni izziv; |
| --- | --- |

M.

ker je zmanjševanje revščine neenakomerno, neenakosti med državami in znotraj njih, ki so se povečale tako v razvitih državah kot v državah v razvoju, pa predstavljajo velik razvojni izziv;

| N. | ker nasilni konflikti in humanitarne krize še naprej ovirajo prizadevanja za razvoj; ker vojaški konflikti in krize huje prizadenejo ranljive skupine, na primer ženske, otroke in starejše osebe, lokalni organi pa so osrednji akterji, ko gre za preprečevanje in obvladovanje konfliktov; |
| --- | --- |

N.

ker nasilni konflikti in humanitarne krize še naprej ovirajo prizadevanja za razvoj; ker vojaški konflikti in krize huje prizadenejo ranljive skupine, na primer ženske, otroke in starejše osebe, lokalni organi pa so osrednji akterji, ko gre za preprečevanje in obvladovanje konfliktov;

| O. | ker so še vedno potrebna dodatna prizadevanja, da bi prepolovili delež ljudi, ki trpijo zaradi lakote, saj je 162 milijonov otrok podhranjenih; ker je mogoče skrito lakoto opredeliti kot pomanjkanje mikrohranil, ki lahko povzroči nepopravljivo škodo za zdravje in socialno-ekonomske posledice, povezane z zmanjšanjem storilnosti ljudi; |
| --- | --- |

O.

ker so še vedno potrebna dodatna prizadevanja, da bi prepolovili delež ljudi, ki trpijo zaradi lakote, saj je 162 milijonov otrok podhranjenih; ker je mogoče skrito lakoto opredeliti kot pomanjkanje mikrohranil, ki lahko povzroči nepopravljivo škodo za zdravje in socialno-ekonomske posledice, povezane z zmanjšanjem storilnosti ljudi;

| P. | ker podnebne spremembe in degradacija okolja ogrožajo zmanjševanje revščine in so precejšen izziv za lokalne organe, saj v prvi vrsti vplivajo na lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

P.

ker podnebne spremembe in degradacija okolja ogrožajo zmanjševanje revščine in so precejšen izziv za lokalne organe, saj v prvi vrsti vplivajo na lokalne skupnosti;

| Q. | ker je treba ustvariti več novih in dostojnih delovnih mest, da se bo mogoče odzvati na svetovno demografsko rast; ker tako v razvitih državah kot v državah v razvoju zasebni sektor ponuja največ delovnih mest, in je zato lahko bistven partner v boju proti revščini; |
| --- | --- |

Q.

ker je treba ustvariti več novih in dostojnih delovnih mest, da se bo mogoče odzvati na svetovno demografsko rast; ker tako v razvitih državah kot v državah v razvoju zasebni sektor ponuja največ delovnih mest, in je zato lahko bistven partner v boju proti revščini;

| R. | ker ima pomoč še naprej edinstveno vlogo pri zmanjševanju revščine in lahko sproži spremembe v državah v razvoju; ker mora biti bolje usmerjena, da bo mogoče izpolniti potrebe najbolj ranljivih skupin; ker sama pomoč ne zadošča in je treba zato uporabiti inovativno financiranje; |
| --- | --- |

R.

ker ima pomoč še naprej edinstveno vlogo pri zmanjševanju revščine in lahko sproži spremembe v državah v razvoju; ker mora biti bolje usmerjena, da bo mogoče izpolniti potrebe najbolj ranljivih skupin; ker sama pomoč ne zadošča in je treba zato uporabiti inovativno financiranje;

| S. | ker bo uporaba mednarodnih, javnih in zasebnih sredstev ključna za spodbujanje trajnostnega lokalnega razvoja; |
| --- | --- |

S.

ker bo uporaba mednarodnih, javnih in zasebnih sredstev ključna za spodbujanje trajnostnega lokalnega razvoja;

| T. | ker so EU in njene države članice največje donatorice razvojne pomoči, pa tudi osrednje oblikovalke politike in akterke na področju decentraliziranega sodelovanja, zato morajo ostati gonilna sila med naslednjo fazo pogajanj v okviru ZN, zlasti v zvezi z izvajanjem ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

T.

ker so EU in njene države članice največje donatorice razvojne pomoči, pa tudi osrednje oblikovalke politike in akterke na področju decentraliziranega sodelovanja, zato morajo ostati gonilna sila med naslednjo fazo pogajanj v okviru ZN, zlasti v zvezi z izvajanjem ciljev trajnostnega razvoja;

| U. | ker člen 208 PDEU določa, da je izkoreninjenje revščine osnovni cilj razvojne politike EU, in opredeljuje usklajenost politik za razvoj; |
| --- | --- |

U.

ker člen 208 PDEU določa, da je izkoreninjenje revščine osnovni cilj razvojne politike EU, in opredeljuje usklajenost politik za razvoj;

I.   
  Lokalni organi kot razvojni akterji in vloga Evropske unije

| 1. | opozarja, da partnerstvo iz Busana ponuja vedno širši forum za nove razvojne akterje, kot so lokalni in regionalni akterji; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da partnerstvo iz Busana ponuja vedno širši forum za nove razvojne akterje, kot so lokalni in regionalni akterji;

| 2. | poudarja, da so nove smernice, navedene v sporočilu Komisije o lokalnih organih in o priznavanju njihove vloge državnih deležnikov, pomemben korak v smeri nove razvojne agende Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so nove smernice, navedene v sporočilu Komisije o lokalnih organih in o priznavanju njihove vloge državnih deležnikov, pomemben korak v smeri nove razvojne agende Evropske unije;

| 3. | poudarja, da je treba nove smernice pretvoriti v učinkovito izvajanje evropskega sodelovanja, tako v smislu 11. evropskega razvojnega sklada kot v smislu instrumenta za razvojno sodelovanje; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba nove smernice pretvoriti v učinkovito izvajanje evropskega sodelovanja, tako v smislu 11. evropskega razvojnega sklada kot v smislu instrumenta za razvojno sodelovanje;

| 4. | poudarja, da je strateško načrtovanje na nacionalni in lokalni ravni nujno za spodbujanje in vključevanje treh glavnih razsežnosti razvoja, in sicer socialnih, gospodarskih in okoljskih razsežnosti; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je strateško načrtovanje na nacionalni in lokalni ravni nujno za spodbujanje in vključevanje treh glavnih razsežnosti razvoja, in sicer socialnih, gospodarskih in okoljskih razsežnosti;

| 5. | pozdravlja podporo, namenjeno krepitvi zmogljivosti lokalnih organov prek tematske vrstice zanje, predvsem podporo krepitvi koordinacijske strukture lokalnih organov na nacionalni, regionalni ter evropski ravni, pa tudi vzpostavitev partnerstva na ravni EU; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja podporo, namenjeno krepitvi zmogljivosti lokalnih organov prek tematske vrstice zanje, predvsem podporo krepitvi koordinacijske strukture lokalnih organov na nacionalni, regionalni ter evropski ravni, pa tudi vzpostavitev partnerstva na ravni EU;

| 6. | priznava pomembno vlogo, ki jo imajo lokalni organi v državah v razvoju; spodbuja, da se na področjih, kot so usposabljanje in človeški viri, sklenejo sporazumi o partnerstvu med lokalnimi organi v državah članicah EU ter lokalnimi organi v državah v razvoju, saj bi z njimi pridobili večje koristi, na primer boljše okoljsko načrtovanje; |
| --- | --- |

6.

priznava pomembno vlogo, ki jo imajo lokalni organi v državah v razvoju; spodbuja, da se na področjih, kot so usposabljanje in človeški viri, sklenejo sporazumi o partnerstvu med lokalnimi organi v državah članicah EU ter lokalnimi organi v državah v razvoju, saj bi z njimi pridobili večje koristi, na primer boljše okoljsko načrtovanje;

| 7. | meni, da imajo koordinacijske strukture odločilno vlogo, saj zagotavljalo tehnično in metodološko podporo pri razvoju lokalnih zmogljivosti, prav tako pa olajšujejo izmenjavo strokovnega znanja in tako podpirajo proces decentralizacije in zagotavljanje osnovnih storitev; meni, da so tudi primeren forum za politični dialog in krepitev prepoznavnosti lokalnih organov na vseh ravneh vlade; |
| --- | --- |

7.

meni, da imajo koordinacijske strukture odločilno vlogo, saj zagotavljalo tehnično in metodološko podporo pri razvoju lokalnih zmogljivosti, prav tako pa olajšujejo izmenjavo strokovnega znanja in tako podpirajo proces decentralizacije in zagotavljanje osnovnih storitev; meni, da so tudi primeren forum za politični dialog in krepitev prepoznavnosti lokalnih organov na vseh ravneh vlade;

| 8. | poziva EU, naj spodbuja decentralizirano sodelovanje kot način izvajanja razvojnega okvira za obdobje po letu 2015; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razmisli o možnosti, da bi decentralizacijo uvrstila med prednostne sektorje za financiranje v okviru instrumentov financiranja zunanje pomoči, pri čemer bi začela z instrumentom za razvojno sodelovanje in evropskim razvojnim skladom, nato pa okrepila prizadevanja ter lokalne organe vključila kot polnopravne deležnike v izvajanje 11. evropskega razvojnega sklada v partnerskih državah in regijah, pa tudi na področju sektorske in proračunske pomoči; poziva države članice, naj v razvojnih programih lokalnim organom dodelijo ustrezno vlogo, svoje dejavnosti pa naj usklajujejo z dejavnostmi Komisije in drugih držav članic; |
| --- | --- |

8.

poziva EU, naj spodbuja decentralizirano sodelovanje kot način izvajanja razvojnega okvira za obdobje po letu 2015; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razmisli o možnosti, da bi decentralizacijo uvrstila med prednostne sektorje za financiranje v okviru instrumentov financiranja zunanje pomoči, pri čemer bi začela z instrumentom za razvojno sodelovanje in evropskim razvojnim skladom, nato pa okrepila prizadevanja ter lokalne organe vključila kot polnopravne deležnike v izvajanje 11. evropskega razvojnega sklada v partnerskih državah in regijah, pa tudi na področju sektorske in proračunske pomoči; poziva države članice, naj v razvojnih programih lokalnim organom dodelijo ustrezno vlogo, svoje dejavnosti pa naj usklajujejo z dejavnostmi Komisije in drugih držav članic;

II.   
  Politični dialog, mobilizacija finančnih sredstev in predstavitev računovodskih izkazov

| 9. | poudarja, da je treba zagotoviti pravičnejši prenos sredstev z nacionalne ravni na podregije, mesta in občine; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba zagotoviti pravičnejši prenos sredstev z nacionalne ravni na podregije, mesta in občine;

| 10. | poudarja, da je treba v okviru potekajočega procesa decentralizacije spodbujati nacionalne vlade, naj prenesejo del nacionalnih proračunskih sredstev na regionalne in lokalne upravne ravni; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba večjo podporo dodeliti krepitvi finančnih in proračunskih zmogljivosti lokalnih organov, tudi prek njihovih zvez; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba v okviru potekajočega procesa decentralizacije spodbujati nacionalne vlade, naj prenesejo del nacionalnih proračunskih sredstev na regionalne in lokalne upravne ravni; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba večjo podporo dodeliti krepitvi finančnih in proračunskih zmogljivosti lokalnih organov, tudi prek njihovih zvez;

| 11. | meni, da je nujno treba del evropske proračunske pomoči nameniti financiranju lokalnih organov; |
| --- | --- |

11.

meni, da je nujno treba del evropske proračunske pomoči nameniti financiranju lokalnih organov;

| 12. | poudarja, kako pomembno je v okviru evropskega sodelovanja vzpostaviti pristen politični dialog med lokalnimi organi, s katerim bi lahko ocenili aktualen napredek, težave in obete za povečanje učinkovitosti pomoči na lokalni ravni; |
| --- | --- |

12.

poudarja, kako pomembno je v okviru evropskega sodelovanja vzpostaviti pristen politični dialog med lokalnimi organi, s katerim bi lahko ocenili aktualen napredek, težave in obete za povečanje učinkovitosti pomoči na lokalni ravni;

| 13. | poziva k institucionalizaciji tega dialoga, pri čemer bi se bilo treba opirati na obstoječe koordinacijske strukture v različnih okvirih sodelovanja; |
| --- | --- |

13.

poziva k institucionalizaciji tega dialoga, pri čemer bi se bilo treba opirati na obstoječe koordinacijske strukture v različnih okvirih sodelovanja;

III.   
  Vloga lokalnih organov pri izvajanju razvojnih ciljev tisočletja: pridobljene izkušnje

| 14. | poudarja, da so razvojni cilji tisočletja razodeli ključno vlogo lokalnih organov v boju proti revščini in nudenju javnih storitev, kot so voda in sanitarne storitve, osnovno zdravstveno varstvo in izobraževanje; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so razvojni cilji tisočletja razodeli ključno vlogo lokalnih organov v boju proti revščini in nudenju javnih storitev, kot so voda in sanitarne storitve, osnovno zdravstveno varstvo in izobraževanje;

| 15. | pozdravlja širjenje decentraliziranih pobud za razvojno sodelovanje in uporabo mehanizmov za sodelovanje med mesti; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja širjenje decentraliziranih pobud za razvojno sodelovanje in uporabo mehanizmov za sodelovanje med mesti;

| 16. | poudarja, da je treba dodeliti dodatna sredstva krepitvi zmogljivosti decentraliziranih organov, da bodo lahko ponujali izjemno kakovostne javne storitve, zagotavljali enake možnosti in gradili socialno kohezijo; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba dodeliti dodatna sredstva krepitvi zmogljivosti decentraliziranih organov, da bodo lahko ponujali izjemno kakovostne javne storitve, zagotavljali enake možnosti in gradili socialno kohezijo;

| 17. | obžaluje, da razvojni cilji tisočletja niso v zadostni meri upoštevali pomena lokalne razsežnosti za razvoj; obžaluje, da razvojni programi ne upoštevajo v zadostni meri kulturne razsežnosti, ki je bistvena za razumevanje lokalnega konteksta; poziva, naj se v lokalnih, nacionalnih in mednarodnih strategijah zmanjševanja revščine nameni pozornost kulturni razsežnosti; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da razvojni cilji tisočletja niso v zadostni meri upoštevali pomena lokalne razsežnosti za razvoj; obžaluje, da razvojni programi ne upoštevajo v zadostni meri kulturne razsežnosti, ki je bistvena za razumevanje lokalnega konteksta; poziva, naj se v lokalnih, nacionalnih in mednarodnih strategijah zmanjševanja revščine nameni pozornost kulturni razsežnosti;

| 18. | obžaluje, da sedanji razvojni cilji tisočletja niso dovolj jasni glede prilagajanja globalnih ciljev na nacionalne in lokalne dinamike; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da sedanji razvojni cilji tisočletja niso dovolj jasni glede prilagajanja globalnih ciljev na nacionalne in lokalne dinamike;

IV.   
  Opredelitev razvojne agende za obdobje po letu 2015: izzivi in priložnosti

| 19. | meni, da bi bilo treba v obdobju po letu 2015 ponuditi jasno vizijo za izvajanje rezultatov konference Rio+20, v katerih je priznanje vloge lokalnih organov; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi bilo treba v obdobju po letu 2015 ponuditi jasno vizijo za izvajanje rezultatov konference Rio+20, v katerih je priznanje vloge lokalnih organov;

| 20. | poudarja, kako pomembno je v okviru ciljev trajnostnega razvoja zastaviti zanesljive podcilje in pokazatelje, ki bodo v skladu s kontekstom, potrebami in skrbmi lokalnega prebivalstva; poziva EU, naj okrepi vlogo lokalnih organov in upošteva njihovo strokovno znanje pri drugih ciljih trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

20.

poudarja, kako pomembno je v okviru ciljev trajnostnega razvoja zastaviti zanesljive podcilje in pokazatelje, ki bodo v skladu s kontekstom, potrebami in skrbmi lokalnega prebivalstva; poziva EU, naj okrepi vlogo lokalnih organov in upošteva njihovo strokovno znanje pri drugih ciljih trajnostnega razvoja;

| 21. | poziva EU, naj lokalnim organom pri razvojnem načrtovanju, izvajanju in tokovih finančne pomoči še naprej posveča posebno pozornost; poudarja, da bi bil za to potreben resnično participativen proces, ki bi se začel izvajati že zgodaj v razvojni fazi, in da bi bilo treba ob upoštevanju tega priznati in okrepiti decentralizirano javno pomoč; poudarja, da je treba zagotoviti udeležbo lokalnih organov pri opredeljevanju razvojnih strategij; |
| --- | --- |

21.

poziva EU, naj lokalnim organom pri razvojnem načrtovanju, izvajanju in tokovih finančne pomoči še naprej posveča posebno pozornost; poudarja, da bi bil za to potreben resnično participativen proces, ki bi se začel izvajati že zgodaj v razvojni fazi, in da bi bilo treba ob upoštevanju tega priznati in okrepiti decentralizirano javno pomoč; poudarja, da je treba zagotoviti udeležbo lokalnih organov pri opredeljevanju razvojnih strategij;

| 22. | poziva Unijo, naj zagotovi boljšo zastopanost lokalnih organov v mednarodnih pogajanjih o sprejetju razvojne agende za obdobje po letu 2015 na mednarodni konferenci o financiranju razvoja in mednarodni podnebni konferenci COP-21; |
| --- | --- |

22.

poziva Unijo, naj zagotovi boljšo zastopanost lokalnih organov v mednarodnih pogajanjih o sprejetju razvojne agende za obdobje po letu 2015 na mednarodni konferenci o financiranju razvoja in mednarodni podnebni konferenci COP-21;

| 23. | poziva EU, naj še naprej spodbuja neodvisen cilj o mestih in naseljih; |
| --- | --- |

23.

poziva EU, naj še naprej spodbuja neodvisen cilj o mestih in naseljih;

V.   
  Potreba po obnovljenem učinkovitem globalnem partnerstvu (z organizacijami civilne družbe, zasebnim sektorjem itd.)

| 24. | poziva EU, naj prispeva h krepitvi partnerstev med več deležniki, s čimer se bo izvajanje agende za obdobje po letu 2015 preneslo na lokalno raven; |
| --- | --- |

24.

poziva EU, naj prispeva h krepitvi partnerstev med več deležniki, s čimer se bo izvajanje agende za obdobje po letu 2015 preneslo na lokalno raven;

| 25. | poziva k jasni opredelitvi in razdelitvi odgovornosti med partnerje; |
| --- | --- |

25.

poziva k jasni opredelitvi in razdelitvi odgovornosti med partnerje;

VI.   
  Partnerstvo z zasebnim sektorjem

| 26. | opozarja, da bo imel javni sektor osrednjo vlogo pri omogočanju in izvajanju nove globalne razvojne agende, in poudarja, da bo uporaba javnih prihodkov in okrepitev davčnega sistema na podlagi zmogljivosti ljudi za plačilo davkov in pravičnega vračila za pregledno izkoriščanje naravnih virov ključnega pomena za njeno učinkovitost; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da bo imel javni sektor osrednjo vlogo pri omogočanju in izvajanju nove globalne razvojne agende, in poudarja, da bo uporaba javnih prihodkov in okrepitev davčnega sistema na podlagi zmogljivosti ljudi za plačilo davkov in pravičnega vračila za pregledno izkoriščanje naravnih virov ključnega pomena za njeno učinkovitost;

| 27. | poudarja, da je treba s spodbujanjem zasebnega podjetništva mladih in predvsem žensk spodbujati pojav srednjega razreda; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba s spodbujanjem zasebnega podjetništva mladih in predvsem žensk spodbujati pojav srednjega razreda;

| 28. | poudarja pomen krepitve lokalnih, mikro, malih in srednjih podjetij pri ustvarjanju delovnih mest in spodbujanju trajnostne in vključujoče gospodarske rasti, zlasti s pomočjo javno-zasebnih politik; |
| --- | --- |

28.

poudarja pomen krepitve lokalnih, mikro, malih in srednjih podjetij pri ustvarjanju delovnih mest in spodbujanju trajnostne in vključujoče gospodarske rasti, zlasti s pomočjo javno-zasebnih politik;

| 29. | ponavlja potrebo po izvajanju učinkovitih mehanizmov odgovornosti in opredelitvi obveznih socialnih in okoljskih jamstev; |
| --- | --- |

29.

ponavlja potrebo po izvajanju učinkovitih mehanizmov odgovornosti in opredelitvi obveznih socialnih in okoljskih jamstev;

VII.   
  Partnerstvo s civilno družbo

| 30. | meni, da bi morala globalna razvojna agenda za obdobje po letu 2015 spremeniti vlogo in vpliv organizacij civilne družbe; meni, da bi morale države članice v tesnem sodelovanju z organizacijami civilne družbe vzpostaviti mehanizme za redni dialog, ki bi moral biti dovolj učinkovit in dobiti pozitivne povratne informacije civilne družbe; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi morala globalna razvojna agenda za obdobje po letu 2015 spremeniti vlogo in vpliv organizacij civilne družbe; meni, da bi morale države članice v tesnem sodelovanju z organizacijami civilne družbe vzpostaviti mehanizme za redni dialog, ki bi moral biti dovolj učinkovit in dobiti pozitivne povratne informacije civilne družbe;

VIII.   
  Podpora domači odgovornosti in gradnji zmogljivosti

| 31. | poudarja, da morajo vlade odgovarjati tako domačim deležnikom kot mednarodni skupnosti; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da morajo vlade odgovarjati tako domačim deležnikom kot mednarodni skupnosti;

| 32. | poudarja pomen preglednosti in spodbujanja dialogov med več deležniki, da se okrepi sodelovanje lokalnih kultur, avtohtonih prebivalcev, migrantov in manjšin; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen preglednosti in spodbujanja dialogov med več deležniki, da se okrepi sodelovanje lokalnih kultur, avtohtonih prebivalcev, migrantov in manjšin;

| 33. | meni, da si je treba odločno prizadevati za povečanje zmogljivosti lokalnih organov pri zagotavljanju javnih storitev; |
| --- | --- |

33.

meni, da si je treba odločno prizadevati za povečanje zmogljivosti lokalnih organov pri zagotavljanju javnih storitev;

| 34. | poudarja, kako pomembno je spodbujati dobro upravljanje na lokalni ravni z zagovarjanjem načel odgovornosti, preglednosti, udeležbe, odzivnosti in pravne države; |
| --- | --- |

34.

poudarja, kako pomembno je spodbujati dobro upravljanje na lokalni ravni z zagovarjanjem načel odgovornosti, preglednosti, udeležbe, odzivnosti in pravne države;

| 35. | spodbuja oblikovanje lokalnih posvetovalnih platform v okviru proračunskega načrtovanja; |
| --- | --- |

35.

spodbuja oblikovanje lokalnih posvetovalnih platform v okviru proračunskega načrtovanja;

| 36. | poudarja, da je nujno treba reformirati službe za zbiranje uradnih podatkov; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je nujno treba reformirati službe za zbiranje uradnih podatkov;

IX.   
  Avtohtono prebivalstvo in razvojno načrtovanje

| 37. | poudarja, da bi moralo avtohtono prebivalstvo aktivno sodelovati pri pripravi lokalnih in regionalnih razvojnih in naložbenih načrtov; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da bi moralo avtohtono prebivalstvo aktivno sodelovati pri pripravi lokalnih in regionalnih razvojnih in naložbenih načrtov;

| 38. | poziva nacionalne vlade in lokalne organe, naj: (a) okrepijo lokalno zakonodajo zaradi priznavanja tradicionalnih uredb glede posesti zemlje; (b) sodelujejo s tradicionalnimi organi pri upravljanju naravnih virov; (c) obravnavajo vprašanja spola in medgeneracijska vprašanja avtohtonega prebivalstva; (d) zaščitijo avtohtono znanje; (e) okrepijo sposobnost avtohtonega prebivalstva za sodelovanje pri razvojnem načrtovanju; |
| --- | --- |

38.

poziva nacionalne vlade in lokalne organe, naj: (a) okrepijo lokalno zakonodajo zaradi priznavanja tradicionalnih uredb glede posesti zemlje; (b) sodelujejo s tradicionalnimi organi pri upravljanju naravnih virov; (c) obravnavajo vprašanja spola in medgeneracijska vprašanja avtohtonega prebivalstva; (d) zaščitijo avtohtono znanje; (e) okrepijo sposobnost avtohtonega prebivalstva za sodelovanje pri razvojnem načrtovanju;

X.   
  Prenos tehnologije

| 39. | poudarja, da bi morale nacionalne vlade in lokalni organi ustvariti ugodno okolje za prenos tehnologij; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da bi morale nacionalne vlade in lokalni organi ustvariti ugodno okolje za prenos tehnologij;

| 40. | meni, da bi moralo tovrstno sodelovanje vključevati dolgoročne naložbe; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi moralo tovrstno sodelovanje vključevati dolgoročne naložbe;

XI.   
  Mesta in naselja

| 41. | čestita, da so se afriška mesta organizirala in se predano pripravljajo na konferenco Združenih narodov o bivališčih in trajnostnem razvoju mest (Habitat III); poziva Komisijo, naj podpre postopke organizacije in v načrtih za partnerstva nameni podporo upravljanju trajnostnega procesa urbanizacije; |
| --- | --- |

41.

čestita, da so se afriška mesta organizirala in se predano pripravljajo na konferenco Združenih narodov o bivališčih in trajnostnem razvoju mest (Habitat III); poziva Komisijo, naj podpre postopke organizacije in v načrtih za partnerstva nameni podporo upravljanju trajnostnega procesa urbanizacije;

| 42. | pozdravlja sklep odprte delovne skupine ZN za cilje trajnostnega razvoja, da bo vključila ločen cilj glede urbanega trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja sklep odprte delovne skupine ZN za cilje trajnostnega razvoja, da bo vključila ločen cilj glede urbanega trajnostnega razvoja;

| 43. | poudarja, kako pomembno je z ozemeljskim pristopom obravnavati vprašanja, kot so upravljanje odpadkov in revščina v mestih, zmanjševanje neenakosti, krepitev vloge državljanov, vključujoča in participativna demokracija, inovativno oblikovanje infrastrukture, zagotavljanje storitev, upravljanje posestev, prispevek mest h globalnim podnebnim spremembam in njihov vpliv na ekosistem, zmanjševanje tveganja naravnih nesreč, raba energije ipd. |
| --- | --- |

43.

poudarja, kako pomembno je z ozemeljskim pristopom obravnavati vprašanja, kot so upravljanje odpadkov in revščina v mestih, zmanjševanje neenakosti, krepitev vloge državljanov, vključujoča in participativna demokracija, inovativno oblikovanje infrastrukture, zagotavljanje storitev, upravljanje posestev, prispevek mest h globalnim podnebnim spremembam in njihov vpliv na ekosistem, zmanjševanje tveganja naravnih nesreč, raba energije ipd.

| 44. | poudarja pomen podpiranja držav v razvoju in najmanj razvitih držav, tudi prek nudenja finančne in tehnične pomoči; |
| --- | --- |

44.

poudarja pomen podpiranja držav v razvoju in najmanj razvitih držav, tudi prek nudenja finančne in tehnične pomoči;

XII.   
  Dobro upravljanje in boj proti korupciji

| 45. | poudarja, da je treba okrepiti mednarodno sodelovanje za obravnavo nezakonitih finančnih tokov, da se zagotovijo enaki pogoji na področju obdavčevanja lokalnih in mednarodnih podjetij; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je treba okrepiti mednarodno sodelovanje za obravnavo nezakonitih finančnih tokov, da se zagotovijo enaki pogoji na področju obdavčevanja lokalnih in mednarodnih podjetij;

| 46. | poudarja, da je decentralizacija oblasti učinkovit način boja proti korupciji, tudi tisti, ki izvira v multinacionalnih družbah, in prispevek k posodobitvi javne uprave, gospodarske in socialne reforme pa odgovor na potrebe prebivalstva; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je decentralizacija oblasti učinkovit način boja proti korupciji, tudi tisti, ki izvira v multinacionalnih družbah, in prispevek k posodobitvi javne uprave, gospodarske in socialne reforme pa odgovor na potrebe prebivalstva;

XIII.   
  Povečanje uporabe sredstev

| 47. | poudarja, da je treba preučiti kreativne in pravične mehanizme financiranja; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je treba preučiti kreativne in pravične mehanizme financiranja;

| 48. | poudarja, kako pomembna je uporaba sredstev na lokalni ravni po agendi za obdobje po letu 2015, saj gre za odločilen dejavnik pri izvajanju nacionalnih in lokalnih razvojnih strategij in politik; v zvezi s tem poudarja, da je treba nujno uskladiti zmogljivost lokalnih organov na področju občinske obdavčitve in proračunskega načrtovanja; pozdravlja postopno uvedbo lokalnih finančnih observatorijev, ki bi si zaslužili večjo podporo Evropske unije; |
| --- | --- |

48.

poudarja, kako pomembna je uporaba sredstev na lokalni ravni po agendi za obdobje po letu 2015, saj gre za odločilen dejavnik pri izvajanju nacionalnih in lokalnih razvojnih strategij in politik; v zvezi s tem poudarja, da je treba nujno uskladiti zmogljivost lokalnih organov na področju občinske obdavčitve in proračunskega načrtovanja; pozdravlja postopno uvedbo lokalnih finančnih observatorijev, ki bi si zaslužili večjo podporo Evropske unije;

| 49. | meni, da je za izboljšanje življenjskih pogojev skupnosti, zlasti na podeželju, učinkoviteje ravnati na lokalni ravni in da je eden od pomembnih izzivov za lokalne in nacionalne organe spodbujati postopno ponovno vključitev neformalnega sektorja, ne da bi pri tem ovirali inovacije; |
| --- | --- |

49.

meni, da je za izboljšanje življenjskih pogojev skupnosti, zlasti na podeželju, učinkoviteje ravnati na lokalni ravni in da je eden od pomembnih izzivov za lokalne in nacionalne organe spodbujati postopno ponovno vključitev neformalnega sektorja, ne da bi pri tem ovirali inovacije;

| 50. | poziva Svetovno banko in mednarodne finančne institucije, naj posodobijo politike okoljskih in socialnih jamstev; |
| --- | --- |

50.

poziva Svetovno banko in mednarodne finančne institucije, naj posodobijo politike okoljskih in socialnih jamstev;

| 51. | opozarja, da se morajo lokalne oblasti v največji meri spopadati z vedno večjim številom kriz, v večini primerov pa jim primanjkuje zmogljivosti in sredstev za pripravo učinkovitega odziva; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da se morajo lokalne oblasti v največji meri spopadati z vedno večjim številom kriz, v večini primerov pa jim primanjkuje zmogljivosti in sredstev za pripravo učinkovitega odziva;

| 52. | poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo inovativnih virov financiranja za decentralizirano sodelovanje, tudi instrumente kombiniranja posojil in subvencij, ki še niso prilagojeni posebnim potrebam lokalnih organov; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo inovativnih virov financiranja za decentralizirano sodelovanje, tudi instrumente kombiniranja posojil in subvencij, ki še niso prilagojeni posebnim potrebam lokalnih organov;

| 53. | poziva Evropsko unijo, naj zato poveča decentralizirane proračune, ki so osnovni pogoj za lokalni razvoj; |
| --- | --- |

53.

poziva Evropsko unijo, naj zato poveča decentralizirane proračune, ki so osnovni pogoj za lokalni razvoj;

o

o o

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

54.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0059.

(2)  Svetovna delovna skupina lokalnih in regionalnih vlad za razvojno agendo za obdobje po letu 2015 na poti k HABITAT III.

(3)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(4)  Sklepi Sveta 9558/07, 15.5.2007.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0432.

(6)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(7)  UL L 77, 15.3.2014, str. 44.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0269.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0283.

---

Četrtek, 08. oktober 2015

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/20

---

P8_TA(2015)0342

Srednjeafriška republika

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o Srednjeafriški republiki (2015/2874(RSP))

(2017/C 349/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 11. februarja 2015 o delu Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 11. februarja 2015 o delu Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (1),

| — | ob upoštevanju resolucij skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 19. junija 2013, 19. marca 2014 in 17. junija 2015 o razmerah v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 19. junija 2013, 19. marca 2014 in 17. junija 2015 o razmerah v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o razmerah v Srednjeafriški republiki, zlasti z dne 13. oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o razmerah v Srednjeafriški republiki, zlasti z dne 13. oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju izjave predstavnika za stike z javnostjo Evropske službe za zunanje zadeve (EEAS) z dne 28. septembra 2015 o nasilju v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnika za stike z javnostjo Evropske službe za zunanje zadeve (EEAS) z dne 28. septembra 2015 o nasilju v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. februarja 2015 in 20. julija 2015 o Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. februarja 2015 in 20. julija 2015 o Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju izjav Marie-Therese Keita Bocoum, neodvisne strokovnjakinje OZN za razmere na področju človekovih pravic v Srednjeafriški republiki, z dne 1. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Marie-Therese Keita Bocoum, neodvisne strokovnjakinje OZN za razmere na področju človekovih pravic v Srednjeafriški republiki, z dne 1. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju poziva generalnega sekretarja OZN Ban Ki Muna in varnostnega sveta dne 28. septembra 2015 k takojšnji prekinitvi nenadnega izbruha nasilja v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva generalnega sekretarja OZN Ban Ki Muna in varnostnega sveta dne 28. septembra 2015 k takojšnji prekinitvi nenadnega izbruha nasilja v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju resolucije OZN št. 2217 (2015), s katero je bil podaljšan mandat misije MINUSCA s sedanjim številom njenih pripadnikov do 30. aprila 2016, ki jo je Varnostni svet sprejel na 7434. srečanju 28. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije OZN št. 2217 (2015), s katero je bil podaljšan mandat misije MINUSCA s sedanjim številom njenih pripadnikov do 30. aprila 2016, ki jo je Varnostni svet sprejel na 7434. srečanju 28. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju resolucije OZN št. 2196 (2015), s katero so bile sankcije, naložene Srednjeafriški republiki, podaljšane do 29. januarja 2016, mandat skupine strokovnjakov, ki pomaga sankcijskemu odboru za Srednjeafriško republiko, pa do 29. februarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije OZN št. 2196 (2015), s katero so bile sankcije, naložene Srednjeafriški republiki, podaljšane do 29. januarja 2016, mandat skupine strokovnjakov, ki pomaga sankcijskemu odboru za Srednjeafriško republiko, pa do 29. februarja 2016,

| — | ob upoštevanju poročila Združenih narodov z dne 15. maja 2015 o oceni prizadevanj na področju pregona in pomoči žrtvam zaradi spolnega izkoriščanja in zlorab, ki jih zagreši osebje Združenih narodov in drugi pripadniki mirovnih operacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Združenih narodov z dne 15. maja 2015 o oceni prizadevanj na področju pregona in pomoči žrtvam zaradi spolnega izkoriščanja in zlorab, ki jih zagreši osebje Združenih narodov in drugi pripadniki mirovnih operacij,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN z dne 11. septembra 2015 o priporočilih neodvisnega odbora na visoki ravni o mirovnih operacijah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN z dne 11. septembra 2015 o priporočilih neodvisnega odbora na visoki ravni o mirovnih operacijah,

| — | ob upoštevanju končnega poročila mednarodne preiskovalne komisije o Srednjeafriški republiki z dne 19. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila mednarodne preiskovalne komisije o Srednjeafriški republiki z dne 19. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju mednarodne konference na visoki ravni o Srednjeafriški republiki z naslovom „Od humanitarne pomoči do odpornosti“, ki je potekala 26. maja 2015 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konference na visoki ravni o Srednjeafriški republiki z naslovom „Od humanitarne pomoči do odpornosti“, ki je potekala 26. maja 2015 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju sporazuma o razoroževanju, demobilizaciji, vračanju in ponovnem vključevanju, ki so ga 10. maja 2015 na banguijskem forumu podpisale številne oborožene skupine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o razoroževanju, demobilizaciji, vračanju in ponovnem vključevanju, ki so ga 10. maja 2015 na banguijskem forumu podpisale številne oborožene skupine,

| — | ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonuja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonuja,

| — | ob upoštevanju političnega sporazuma iz Librevilla (Gabon) z dne 11. januarja 2013 o reševanju politično-vojaške krize v Srednjeafriški republiki, ki je bil podpisan pod okriljem voditeljev držav in vlad skupnosti ECCAS in določa pogoje za rešitev krize v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega sporazuma iz Librevilla (Gabon) z dne 11. januarja 2013 o reševanju politično-vojaške krize v Srednjeafriški republiki, ki je bil podpisan pod okriljem voditeljev držav in vlad skupnosti ECCAS in določa pogoje za rešitev krize v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju izrednih zasedanj voditeljev držav in vlad Gospodarske skupnosti srednjeafriških držav (ECCAS), ki so potekala v N’Djameni (Čad) 21. decembra 2012, 3. aprila 2013 in 18. aprila 2013, in njihovih sklepov o ustanovitvi prehodnega nacionalnega sveta z zakonodajnimi in ustavodajnimi pooblastili ter o časovnem načrtu za proces tranzicije v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izrednih zasedanj voditeljev držav in vlad Gospodarske skupnosti srednjeafriških držav (ECCAS), ki so potekala v N’Djameni (Čad) 21. decembra 2012, 3. aprila 2013 in 18. aprila 2013, in njihovih sklepov o ustanovitvi prehodnega nacionalnega sveta z zakonodajnimi in ustavodajnimi pooblastili ter o časovnem načrtu za proces tranzicije v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju srečanja mednarodne kontaktne skupine z dne 3. maja 2013 v Brazzavillu (Republika Kongo), ki je potrdila časovni načrt za tranzicijo in ustanovila poseben sklad za pomoč Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srečanja mednarodne kontaktne skupine z dne 3. maja 2013 v Brazzavillu (Republika Kongo), ki je potrdila časovni načrt za tranzicijo in ustanovila poseben sklad za pomoč Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju dogovora o premirju, podpisanega julija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora o premirju, podpisanega julija 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov s sedmega srečanja mednarodne kontaktne skupine za Srednjeafriško republiko 16. marca 2015 v Brazzavillu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov s sedmega srečanja mednarodne kontaktne skupine za Srednjeafriško republiko 16. marca 2015 v Brazzavillu,

| — | ob upoštevanju uradnih izjav sveta Afriške unije za mir in varnost dne 17. septembra 2014 in 26. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uradnih izjav sveta Afriške unije za mir in varnost dne 17. septembra 2014 in 26. marca 2015,

| — | ob upoštevanju ustave Srednjeafriške republike, ki jo je prehodni svet sprejel konec avgusta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Srednjeafriške republike, ki jo je prehodni svet sprejel konec avgusta 2015,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča iz leta 1998, ki ga je Srednjeafriška republika ratificirala leta 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča iz leta 1998, ki ga je Srednjeafriška republika ratificirala leta 2001,

| — | ob upoštevanju neobveznega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih, katere podpisnica je tudi Srednjeafriška republika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neobveznega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih, katere podpisnica je tudi Srednjeafriška republika,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so konec septembra 2015 izbruhnili novi spopadi, ki so terjali 42 smrtnih žrtev, okoli 37 000 ljudi pa je bilo prisiljenih zapustiti domove; |
| --- | --- |

A.

ker so konec septembra 2015 izbruhnili novi spopadi, ki so terjali 42 smrtnih žrtev, okoli 37 000 ljudi pa je bilo prisiljenih zapustiti domove;

| B. | ker je septembra 2015 iz zapora Ngaragba v Banguiju in v Bouarju pobegnilo več kot 500 zapornikov, med katerimi so bili tudi zelo znani storilci kršitev človekovih pravic in zlorab; ker to resno ogroža civilno prebivalstvo ter zaščito žrtev in prič; ker ta pobeg iz zapora pomeni nazadovanje na področju ohranjanja javnega reda in miru in boja proti nekaznovanju v Srednjeafriški republiki; |
| --- | --- |

B.

ker je septembra 2015 iz zapora Ngaragba v Banguiju in v Bouarju pobegnilo več kot 500 zapornikov, med katerimi so bili tudi zelo znani storilci kršitev človekovih pravic in zlorab; ker to resno ogroža civilno prebivalstvo ter zaščito žrtev in prič; ker ta pobeg iz zapora pomeni nazadovanje na področju ohranjanja javnega reda in miru in boja proti nekaznovanju v Srednjeafriški republiki;

| C. | ker so se po podatkih Urada za usklajevanje humanitarnih zadev poslabšale razmere za agencije za pomoč v Banguiju; ker so bile številne pisarne in bivališča humanitarnih organizacij oropane, prosto gibanje njihovega osebja, zlasti zdravstvenih delavcev v bolnišnicah, pa ovirano; |
| --- | --- |

C.

ker so se po podatkih Urada za usklajevanje humanitarnih zadev poslabšale razmere za agencije za pomoč v Banguiju; ker so bile številne pisarne in bivališča humanitarnih organizacij oropane, prosto gibanje njihovega osebja, zlasti zdravstvenih delavcev v bolnišnicah, pa ovirano;

| D. | ker spopadi in številne cestne blokade otežujejo zagotavljanje humanitarne pomoči, saj oblasti ne morejo dostopati do več tisoč notranje razseljenih ljudi in oceniti potreb; ker so zaskrbljenost glede varnega dostopa do mestnih predelov v Banguiju izrazili tudi Zdravniki brez meja, ki so poročali o ranjencih, ki do njih pogosto prihajajo peš, kajti njihova rešilna vozila do tja ne morejo, saj naj bi prestolnica postala prenevarna; |
| --- | --- |

D.

ker spopadi in številne cestne blokade otežujejo zagotavljanje humanitarne pomoči, saj oblasti ne morejo dostopati do več tisoč notranje razseljenih ljudi in oceniti potreb; ker so zaskrbljenost glede varnega dostopa do mestnih predelov v Banguiju izrazili tudi Zdravniki brez meja, ki so poročali o ranjencih, ki do njih pogosto prihajajo peš, kajti njihova rešilna vozila do tja ne morejo, saj naj bi prestolnica postala prenevarna;

| E. | ker je OZN sklenila podaljšati mandat misije MINUSCA do 30. aprila 2016 in določila, da bo odobreno število njenih varnostnih sil zajemalo 10 750 vojakov, vključno s 480 vojaškimi opazovalci in štabnimi častniki, in 2 080 pripadnikov policijskega osebja, vključno s 400 policisti in 40 pravosodnimi policisti; |
| --- | --- |

E.

ker je OZN sklenila podaljšati mandat misije MINUSCA do 30. aprila 2016 in določila, da bo odobreno število njenih varnostnih sil zajemalo 10 750 vojakov, vključno s 480 vojaškimi opazovalci in štabnimi častniki, in 2 080 pripadnikov policijskega osebja, vključno s 400 policisti in 40 pravosodnimi policisti;

| F. | ker so se po poročanju mirovne misije ZN v državi (MINUSCA) varnostne razmere v zadnjem času umirile, vendar so še vedno trenja v Banguiju, kjer prihaja do napadov na civilno prebivalstvo, nasilja med skupnostmi in napadov na humanitarno osebje; |
| --- | --- |

F.

ker so se po poročanju mirovne misije ZN v državi (MINUSCA) varnostne razmere v zadnjem času umirile, vendar so še vedno trenja v Banguiju, kjer prihaja do napadov na civilno prebivalstvo, nasilja med skupnostmi in napadov na humanitarno osebje;

| G. | ker je glavna tožilka Mednarodnega kazenskega sodišča Fatu Bensuda vpletene v spopade pozvala, naj takoj končajo nasilje in se ga vzdržijo, in dodala, da bodo vsi storilci vojnih zločinov kaznovani; ker je bila 24. septembra 2014 sprožena druga preiskava konfliktov v Srednjeafriški republiki; |
| --- | --- |

G.

ker je glavna tožilka Mednarodnega kazenskega sodišča Fatu Bensuda vpletene v spopade pozvala, naj takoj končajo nasilje in se ga vzdržijo, in dodala, da bodo vsi storilci vojnih zločinov kaznovani; ker je bila 24. septembra 2014 sprožena druga preiskava konfliktov v Srednjeafriški republiki;

| H. | ker obstaja nevarnost, da bi nedavni spopadi ogrozili novi mirovni proces in državo potisnili nazaj v temačno obdobje konec leta 2013 in 2014, ko je bilo ubitih več tisoč prebivalcev, več deset tisoč pa jih je moralo zapustiti domove; ker je še vedno velika nevarnost kriminala; ker so razmere v Srednjeafriški republiki za ženske zelo zaskrbljujoče in ker vse vpletene strani kot vojno orožje pogosto uporabljajo posilstva; |
| --- | --- |

H.

ker obstaja nevarnost, da bi nedavni spopadi ogrozili novi mirovni proces in državo potisnili nazaj v temačno obdobje konec leta 2013 in 2014, ko je bilo ubitih več tisoč prebivalcev, več deset tisoč pa jih je moralo zapustiti domove; ker je še vedno velika nevarnost kriminala; ker so razmere v Srednjeafriški republiki za ženske zelo zaskrbljujoče in ker vse vpletene strani kot vojno orožje pogosto uporabljajo posilstva;

| I. | ker so udar leta 2013 in kasnejšo odstavitev začasnega predsednika Michela Djotodiaja in začasnega predsednika vlade Nicolasa Tiangayja spremljale množične in hude kršitve človekovih pravic z očitnim tveganjem genocida, vključno z zunajsodnimi poboji, mučenjem, plenjenjem, množičnimi posilstvi in spolnimi zločini, ugrabljanjem žensk in otrok in prisilnim novačenjem otrok vojakov; |
| --- | --- |

I.

ker so udar leta 2013 in kasnejšo odstavitev začasnega predsednika Michela Djotodiaja in začasnega predsednika vlade Nicolasa Tiangayja spremljale množične in hude kršitve človekovih pravic z očitnim tveganjem genocida, vključno z zunajsodnimi poboji, mučenjem, plenjenjem, množičnimi posilstvi in spolnimi zločini, ugrabljanjem žensk in otrok in prisilnim novačenjem otrok vojakov;

| J. | ker bi morali Srednjeafričani 4. oktobra 2015 na referendumu odločati o sprejetju nove ustave in izvoliti predstavnike na vzporednih predsedniških in zakonodajnih volitvah, ki naj bi prvotno potekale 18. oktobra 2015 (prvi krog) in 22. novembra 2015 (drugi krog); ker so si prehodne oblasti v zadnjih tednih prizadevale za preložitev volitev, vendar državni urad za volitve še vedno ni objavil novega datuma, volilni seznami še niso oblikovani in volilni lističi niso bili razdeljeni; |
| --- | --- |

J.

ker bi morali Srednjeafričani 4. oktobra 2015 na referendumu odločati o sprejetju nove ustave in izvoliti predstavnike na vzporednih predsedniških in zakonodajnih volitvah, ki naj bi prvotno potekale 18. oktobra 2015 (prvi krog) in 22. novembra 2015 (drugi krog); ker so si prehodne oblasti v zadnjih tednih prizadevale za preložitev volitev, vendar državni urad za volitve še vedno ni objavil novega datuma, volilni seznami še niso oblikovani in volilni lističi niso bili razdeljeni;

| K. | ker se država sooča z najhujšo humanitarno krizo od razglasitve neodvisnosti leta 1960, ki je prizadela vse 4,6-milijonsko prebivalstvo, od tega je polovica otrok; ker pomoč potrebuje 2,7 milijona prebivalcev, vključno s hrano, zaščito ter dostopom do zdravstva, pitne vode, sanitarij in stanovanj; ker je po ocenah več kot 100 000 otrok v državi žrtev spolnih zlorab in novačenja v oborožene skupine, zaradi krize pa je milijon otrok ostalo brez šolanja; |
| --- | --- |

K.

ker se država sooča z najhujšo humanitarno krizo od razglasitve neodvisnosti leta 1960, ki je prizadela vse 4,6-milijonsko prebivalstvo, od tega je polovica otrok; ker pomoč potrebuje 2,7 milijona prebivalcev, vključno s hrano, zaščito ter dostopom do zdravstva, pitne vode, sanitarij in stanovanj; ker je po ocenah več kot 100 000 otrok v državi žrtev spolnih zlorab in novačenja v oborožene skupine, zaradi krize pa je milijon otrok ostalo brez šolanja;

| L. | ker so oborožene skupine 5. maja 2015 dosegle sporazum o izpustitvi med šest in deset tisoč otrok vojakov; |
| --- | --- |

L.

ker so oborožene skupine 5. maja 2015 dosegle sporazum o izpustitvi med šest in deset tisoč otrok vojakov;

| M. | ker so bile mirovne operacije omadeževane zaradi domnevnih spolnih zlorab otrok in deklic, ki naj bi jih zagrešili pripadniki sil ZN in francoskih sil; |
| --- | --- |

M.

ker so bile mirovne operacije omadeževane zaradi domnevnih spolnih zlorab otrok in deklic, ki naj bi jih zagrešili pripadniki sil ZN in francoskih sil;

| N. | ker imajo tako pripadniki oboroženih skupin Saleka kot „anti-balaka“ dobiček od trgovine z lesom in diamanti z izvajanjem nadzora nad najdišči in „obdavčitvijo“ ali izseljevanjem plačila za „zaščito“ rudarjev in trgovcev; ker so trgovci iz Srednjeafriške republike kupili diamante v vrednosti več milijonov dolarjev, ne da bi ugotovili, ali so s kupovanjem financirali oborožene skupine; |
| --- | --- |

N.

ker imajo tako pripadniki oboroženih skupin Saleka kot „anti-balaka“ dobiček od trgovine z lesom in diamanti z izvajanjem nadzora nad najdišči in „obdavčitvijo“ ali izseljevanjem plačila za „zaščito“ rudarjev in trgovcev; ker so trgovci iz Srednjeafriške republike kupili diamante v vrednosti več milijonov dolarjev, ne da bi ugotovili, ali so s kupovanjem financirali oborožene skupine;

| O. | ker je spoštovanje človekovih pravic temeljna vrednota Evropske unije in bistveni element Sporazuma iz Cotonouja, zlasti njegovega člena 8; |
| --- | --- |

O.

ker je spoštovanje človekovih pravic temeljna vrednota Evropske unije in bistveni element Sporazuma iz Cotonouja, zlasti njegovega člena 8;

| P. | ker sta iskanje pravice in sojenje storilcem hudih kršitev človekovih pravic bistvenega pomena za odpravo zlorab in vzpostavitev normalnih razmer v Srednjeafriški republiki; |
| --- | --- |

P.

ker sta iskanje pravice in sojenje storilcem hudih kršitev človekovih pravic bistvenega pomena za odpravo zlorab in vzpostavitev normalnih razmer v Srednjeafriški republiki;

| Q. | ker nasilje še naprej spremlja nekaznovanost, čeprav je prehodni svet sprejel, začasni predsednik pa podpisal zakon o ustanovitvi posebnega kazenskega sodišča, sestavljenega iz nacionalnih in mednarodnih sodnikov in tožilcev, ki naj bi izvedli preiskave in sodili storilcem hudih kršitev človekovih pravic, zagrešenih v Srednjeafriški republiki od leta 2003; |
| --- | --- |

Q.

ker nasilje še naprej spremlja nekaznovanost, čeprav je prehodni svet sprejel, začasni predsednik pa podpisal zakon o ustanovitvi posebnega kazenskega sodišča, sestavljenega iz nacionalnih in mednarodnih sodnikov in tožilcev, ki naj bi izvedli preiskave in sodili storilcem hudih kršitev človekovih pravic, zagrešenih v Srednjeafriški republiki od leta 2003;

| R. | ker je EU septembra 2014 začela prve tri razvojne projekte v sklopu večstranskega skrbniškega sklada EU za Srednjeafriško republiko na področju zdravstva, ustvarjanja delovnih mest, obnove poškodovane infrastrukture v Banguiju in krepitve vloge žensk in njihovega ekonomskega vključevanja; |
| --- | --- |

R.

ker je EU septembra 2014 začela prve tri razvojne projekte v sklopu večstranskega skrbniškega sklada EU za Srednjeafriško republiko na področju zdravstva, ustvarjanja delovnih mest, obnove poškodovane infrastrukture v Banguiju in krepitve vloge žensk in njihovega ekonomskega vključevanja;

| S. | ker je Evropski svet marca 2015 vzpostavil vojaško svetovalno misijo EU v Srednjeafriški republiki (EUMAM RCA), ki naj bi podpirala srednjeafriške oblasti pri pripravi reform varnostnega sektorja na ravni oboroženih sil; |
| --- | --- |

S.

ker je Evropski svet marca 2015 vzpostavil vojaško svetovalno misijo EU v Srednjeafriški republiki (EUMAM RCA), ki naj bi podpirala srednjeafriške oblasti pri pripravi reform varnostnega sektorja na ravni oboroženih sil;

| T. | ker je EU od maja 2015 povečala pomoč Srednjeafriški republiki, ki skupaj znaša 72 milijonov EUR, vključno z viri za humanitarno pomoč (10 milijonov EUR svežih sredstev), proračunsko pomočjo (z dodatnimi 40 milijoni EUR) in novim prispevkom v skrbniški sklad EU za to državo (dodatnih 22 milijonov EUR); |
| --- | --- |

T.

ker je EU od maja 2015 povečala pomoč Srednjeafriški republiki, ki skupaj znaša 72 milijonov EUR, vključno z viri za humanitarno pomoč (10 milijonov EUR svežih sredstev), proračunsko pomočjo (z dodatnimi 40 milijoni EUR) in novim prispevkom v skrbniški sklad EU za to državo (dodatnih 22 milijonov EUR);

| U. | ker je EU 15. julija 2014 vzpostavila prvi večstranski skrbniški sklad za podporo Srednjeafriški republiki, ki naj bi omogočil prehod iz odzivanja v izrednih razmerah na dolgoročno razvojno pomoč; |
| --- | --- |

U.

ker je EU 15. julija 2014 vzpostavila prvi večstranski skrbniški sklad za podporo Srednjeafriški republiki, ki naj bi omogočil prehod iz odzivanja v izrednih razmerah na dolgoročno razvojno pomoč;

| 1. | je izjemno zaskrbljen zaradi razmer v Srednjeafriški republiki, ki bi lahko državo pripeljale na rob državljanske vojne, če nasilje, ki ga doživlja v zadnjem času, ne bo zaustavljeno; obžaluje smrtne primere ter izreka sožalje družinam žrtev in vsemu prebivalstvu; |
| --- | --- |

1.

je izjemno zaskrbljen zaradi razmer v Srednjeafriški republiki, ki bi lahko državo pripeljale na rob državljanske vojne, če nasilje, ki ga doživlja v zadnjem času, ne bo zaustavljeno; obžaluje smrtne primere ter izreka sožalje družinam žrtev in vsemu prebivalstvu;

| 2. | ostro obsoja napade na humanitarne organizacije in zasebne domove med zadnjim izbruhom nasilja; poziva, da je treba humanitarnim delavcem zagotoviti prosto gibanje, da bodo lahko prišli do civilistov, ki potrebujejo pomoč, zlasti do razseljenega prebivalstva; opozarja, da skoraj pol milijona notranje razseljenih oseb nujno potrebuje hrano, zdravstveno oskrbo, vodo, komunalne in sanitarne storitve, zatočišče in osnovne gospodinjske potrebščine; |
| --- | --- |

2.

ostro obsoja napade na humanitarne organizacije in zasebne domove med zadnjim izbruhom nasilja; poziva, da je treba humanitarnim delavcem zagotoviti prosto gibanje, da bodo lahko prišli do civilistov, ki potrebujejo pomoč, zlasti do razseljenega prebivalstva; opozarja, da skoraj pol milijona notranje razseljenih oseb nujno potrebuje hrano, zdravstveno oskrbo, vodo, komunalne in sanitarne storitve, zatočišče in osnovne gospodinjske potrebščine;

| 3. | poziva oblasti v Srednjeafriški republiki, naj se osredotočijo na odpravljanje nekaznovanja in ponovno vzpostavitev pravne države, med drugim naj privedejo pred sodišče vse, ki so odgovorni za nasilje; pozdravlja ustanovitev posebnega kazenskega sodišča, ki bo preiskovalo in preganjalo hude kršitve človekovih pravic, storjene v državi od leta 2003, in poudarja, da mora nujno začeti delovati; želi poudariti, da je tehnična in finančna podpora bistvena za njegovo delovanje; poziva, da je treba čim prej sklicati mednarodno donatorsko srečanje; spodbuja oblasti v Srednjeafriški republiki, naj sprejmejo učinkovit in pregleden postopek zaposlovanja na sodišču; |
| --- | --- |

3.

poziva oblasti v Srednjeafriški republiki, naj se osredotočijo na odpravljanje nekaznovanja in ponovno vzpostavitev pravne države, med drugim naj privedejo pred sodišče vse, ki so odgovorni za nasilje; pozdravlja ustanovitev posebnega kazenskega sodišča, ki bo preiskovalo in preganjalo hude kršitve človekovih pravic, storjene v državi od leta 2003, in poudarja, da mora nujno začeti delovati; želi poudariti, da je tehnična in finančna podpora bistvena za njegovo delovanje; poziva, da je treba čim prej sklicati mednarodno donatorsko srečanje; spodbuja oblasti v Srednjeafriški republiki, naj sprejmejo učinkovit in pregleden postopek zaposlovanja na sodišču;

| 4. | izraža priznanje Gospodarski skupnosti srednjeafriških držav za njeno osrednjo vlogo pri vzpostavitvi procesa tranzicije in odločno stališče, ki ga je zavzela pri posvetovanjih v Adis Abebi 31. januarja 2015 o vseh vzporednih pobudah, ki bi lahko ogrožale sedanja prizadevanja mednarodne skupnosti za ponovno vzpostavitev miru, varnosti in stabilnosti v Srednjeafriški republiki; |
| --- | --- |

4.

izraža priznanje Gospodarski skupnosti srednjeafriških držav za njeno osrednjo vlogo pri vzpostavitvi procesa tranzicije in odločno stališče, ki ga je zavzela pri posvetovanjih v Adis Abebi 31. januarja 2015 o vseh vzporednih pobudah, ki bi lahko ogrožale sedanja prizadevanja mednarodne skupnosti za ponovno vzpostavitev miru, varnosti in stabilnosti v Srednjeafriški republiki;

| 5. | pozdravlja dosedanja prizadevanja prehodne vlade, vendar poziva prehodne oblasti v Srednjeafriški republiki in mednarodno skupnost, naj odpravijo glavne vzroke za krizo, kot so splošna revščina, gospodarske razlike in neenakosti, naraščanje brezposelnosti in bogastvo naravnih virov države, ki ni prerazporejeno prek državnega proračuna; poziva k sprejetju celovitega pristopa, ki bo osredotočen na varnost, humanitarno pomoč, stabilizacijo in gospodarsko oživitev; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dosedanja prizadevanja prehodne vlade, vendar poziva prehodne oblasti v Srednjeafriški republiki in mednarodno skupnost, naj odpravijo glavne vzroke za krizo, kot so splošna revščina, gospodarske razlike in neenakosti, naraščanje brezposelnosti in bogastvo naravnih virov države, ki ni prerazporejeno prek državnega proračuna; poziva k sprejetju celovitega pristopa, ki bo osredotočen na varnost, humanitarno pomoč, stabilizacijo in gospodarsko oživitev;

| 6. | poziva mednarodno skupnost, naj v tem odločilnem času podpre politični proces v Srednjeafriški republiki, okrepi skupna prizadevanja za olajšanje političnega dialoga, vzpostavi zaupanje in zagotovi mirno sobivanje verskih skupnosti v državi; poziva vlado Srednjeafriške republike, naj da prednost obnovi izobraževalnega sistema, da bi omogočila dolgoročno miroljubno sobivanje; |
| --- | --- |

6.

poziva mednarodno skupnost, naj v tem odločilnem času podpre politični proces v Srednjeafriški republiki, okrepi skupna prizadevanja za olajšanje političnega dialoga, vzpostavi zaupanje in zagotovi mirno sobivanje verskih skupnosti v državi; poziva vlado Srednjeafriške republike, naj da prednost obnovi izobraževalnega sistema, da bi omogočila dolgoročno miroljubno sobivanje;

| 7. | obžaluje, da se milice še naprej krepijo, čeprav so Združeni narodi proglasili embargo na orožje; poziva vse strani, naj spoštujejo sporazum o razoroževanju, ki je bil podpisan 10. maja 2015; poudarja, da mora biti razorožitev oboroženih skupin najpomembnejša prednostna naloga, zlasti pred bližajočimi se predsedniškimi in splošnimi volitvami v Srednjeafriški republiki, ki naj bi potekale konec leta; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da se milice še naprej krepijo, čeprav so Združeni narodi proglasili embargo na orožje; poziva vse strani, naj spoštujejo sporazum o razoroževanju, ki je bil podpisan 10. maja 2015; poudarja, da mora biti razorožitev oboroženih skupin najpomembnejša prednostna naloga, zlasti pred bližajočimi se predsedniškimi in splošnimi volitvami v Srednjeafriški republiki, ki naj bi potekale konec leta;

| 8. | poziva Afriško unijo in Evropsko unijo, naj z vsemi ustreznimi ukrepi in orodji pomagata prehodni vladi, da bo ustavila pogrezanje že tako krhke države in medetnično nasilje, odvzela moč sprtim milicam ter zagotovila prehod v delujočo, vključujočo in demokratično državo, zlasti z instrumentom za stabilnost in mir, mirovno pomočjo za Afriko in afriškimi rezervnimi enotami; |
| --- | --- |

8.

poziva Afriško unijo in Evropsko unijo, naj z vsemi ustreznimi ukrepi in orodji pomagata prehodni vladi, da bo ustavila pogrezanje že tako krhke države in medetnično nasilje, odvzela moč sprtim milicam ter zagotovila prehod v delujočo, vključujočo in demokratično državo, zlasti z instrumentom za stabilnost in mir, mirovno pomočjo za Afriko in afriškimi rezervnimi enotami;

| 9. | pozdravlja vzpostavitev banguijskega foruma za spravo in mir in poziva, naj v njem brezpogojno sodelujejo vsi politični, vojaški in verski voditelji, pa tudi lokalne skupnosti in civilna družba; vztraja, da je treba izvesti demokratične volitve; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja vzpostavitev banguijskega foruma za spravo in mir in poziva, naj v njem brezpogojno sodelujejo vsi politični, vojaški in verski voditelji, pa tudi lokalne skupnosti in civilna družba; vztraja, da je treba izvesti demokratične volitve;

| 10. | poziva Komisijo, države članice in druge mednarodne akterje, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi podprli organizacijo volitev, ki je predvidena v prehodnem načrtu, zlasti tako, da bi prispevali k programu za nudenje pomoči pri izvedbi volitev, ki ga upravlja Program Združenih narodov za razvoj, in tako omogočili, da bi volitve potekale pred koncem tega leta, s čimer bi izpolnili glavno točko prehodnega načrta; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, države članice in druge mednarodne akterje, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi podprli organizacijo volitev, ki je predvidena v prehodnem načrtu, zlasti tako, da bi prispevali k programu za nudenje pomoči pri izvedbi volitev, ki ga upravlja Program Združenih narodov za razvoj, in tako omogočili, da bi volitve potekale pred koncem tega leta, s čimer bi izpolnili glavno točko prehodnega načrta;

| 11. | ponavlja svojo podporo neodvisnosti, enotnosti in teritorialni celovitosti Srednjeafriške republike; želi opomniti na pravico prebivalstva do samoodločbe brez zunanjega vmešavanja; |
| --- | --- |

11.

ponavlja svojo podporo neodvisnosti, enotnosti in teritorialni celovitosti Srednjeafriške republike; želi opomniti na pravico prebivalstva do samoodločbe brez zunanjega vmešavanja;

| 12. | zatrjuje svojo podporo Združenim narodom, mirovnim silam v okviru misije MINUSCA in francoskemu vojaškemu kontingentu v operaciji Sangaris pred bližajočimi se volitvami, ki bodo potekale pred koncem leta; ostro obsoja vse poskuse, da bi preprečili prizadevanja za stabilnost; |
| --- | --- |

12.

zatrjuje svojo podporo Združenim narodom, mirovnim silam v okviru misije MINUSCA in francoskemu vojaškemu kontingentu v operaciji Sangaris pred bližajočimi se volitvami, ki bodo potekale pred koncem leta; ostro obsoja vse poskuse, da bi preprečili prizadevanja za stabilnost;

| 13. | želi spomniti, da se bo prehodno obdobje končalo 30. decembra 2015; poziva nacionalne oblasti, naj s podporo misije MINUSCA in sil v okviru operacije Sangaris vzpostavijo mir v državi, še posebej v Banguiju, da bi volitve, če je le mogoče, potekale v načrtovanem času; |
| --- | --- |

13.

želi spomniti, da se bo prehodno obdobje končalo 30. decembra 2015; poziva nacionalne oblasti, naj s podporo misije MINUSCA in sil v okviru operacije Sangaris vzpostavijo mir v državi, še posebej v Banguiju, da bi volitve, če je le mogoče, potekale v načrtovanem času;

| 14. | pozdravlja vojaško svetovalno misijo EU v Srednjeafriški republiki in začetek projektov, s katerimi bi ponovno uvedli policijske in žandarmerijske zmogljivosti za zagotavljanje v skupnost usmerjenega policijskega dela in nadzor izgredov, vzpostavili skupno operativno poveljstvo, okrepili sodstvo in ponovno usposobili zapore; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja vojaško svetovalno misijo EU v Srednjeafriški republiki in začetek projektov, s katerimi bi ponovno uvedli policijske in žandarmerijske zmogljivosti za zagotavljanje v skupnost usmerjenega policijskega dela in nadzor izgredov, vzpostavili skupno operativno poveljstvo, okrepili sodstvo in ponovno usposobili zapore;

| 15. | ostro obsoja vse oblike nasilja nad otroki in ženskami ter poziva vse milice in nedržavne oborožene skupine, naj odložijo orožje, ustavijo vse oblike nasilja in iz svojih vrst nemudoma izpustijo otroke; poziva vse deležnike, naj se zavežejo varstvu otrokovih pravic in preprečijo nadaljnje nasilje nad otroki in njihovo zlorabo; poziva, da je treba dekletom in ženskam, ki so bile žrtve nasilja v oboroženem konfliktu, ponuditi vse storitve spolnega in reproduktivnega zdravja; |
| --- | --- |

15.

ostro obsoja vse oblike nasilja nad otroki in ženskami ter poziva vse milice in nedržavne oborožene skupine, naj odložijo orožje, ustavijo vse oblike nasilja in iz svojih vrst nemudoma izpustijo otroke; poziva vse deležnike, naj se zavežejo varstvu otrokovih pravic in preprečijo nadaljnje nasilje nad otroki in njihovo zlorabo; poziva, da je treba dekletom in ženskam, ki so bile žrtve nasilja v oboroženem konfliktu, ponuditi vse storitve spolnega in reproduktivnega zdravja;

| 16. | poziva trgovce z diamanti v Srednjeafriški republiki, naj zagotovijo ustrezno skrbnost v verigi preskrbe z diamanti iz te države, in mednarodna diamantna podjetja, naj postopajo v skladu s kimberlyskim procesom; poziva oblasti v Srednjeafriški republikiin tuja podjetja, naj pomagajo okrepiti upravljanje v ekstraktivnem sektorju in pri tem upoštevajo pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji; |
| --- | --- |

16.

poziva trgovce z diamanti v Srednjeafriški republiki, naj zagotovijo ustrezno skrbnost v verigi preskrbe z diamanti iz te države, in mednarodna diamantna podjetja, naj postopajo v skladu s kimberlyskim procesom; poziva oblasti v Srednjeafriški republikiin tuja podjetja, naj pomagajo okrepiti upravljanje v ekstraktivnem sektorju in pri tem upoštevajo pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji;

| 17. | poziva mednarodna diamantna podjetja, naj natančno preverjajo izvor diamantov, da bi preprečila zaostrovanje konflikta s kupovanjem nezakonito pridobljenih in trženih diamantov iz Srednjeafriške republike; poziva evropska podjetja, ki trgujejo z lesnimi podjetji v Srednjeafriški republiki, naj spoštujejo uredbo EU o lesu, in Evropsko unijo, naj jo dosledno izvaja, ko gre za izvoznike lesa iz te republike; |
| --- | --- |

17.

poziva mednarodna diamantna podjetja, naj natančno preverjajo izvor diamantov, da bi preprečila zaostrovanje konflikta s kupovanjem nezakonito pridobljenih in trženih diamantov iz Srednjeafriške republike; poziva evropska podjetja, ki trgujejo z lesnimi podjetji v Srednjeafriški republiki, naj spoštujejo uredbo EU o lesu, in Evropsko unijo, naj jo dosledno izvaja, ko gre za izvoznike lesa iz te republike;

| 18. | poziva oblasti v Srednjeafriški republiki, naj pripravijo nacionalno strategijo za preprečevanje mrež, ki nezakonito izkoriščajo naravne vire in z njimi trgujejo; |
| --- | --- |

18.

poziva oblasti v Srednjeafriški republiki, naj pripravijo nacionalno strategijo za preprečevanje mrež, ki nezakonito izkoriščajo naravne vire in z njimi trgujejo;

| 19. | poziva države, katerih vojaki so zakrivili spolne zlorabe na mirovnih misijah v Srednjeafriški republiki, naj jih privedejo pred sodišče, saj nekaznovanost ni sprejemljiva; poudarja, da je nujno preoblikovati mirovne sile, tako da se vzpostavi delujoč in pregleden nadzorni mehanizem odgovornosti; je prepričan, da se lahko tako huda kazniva dejanja zmanjšajo in preprečijo tudi z usposabljanjem in izobraževanjem; |
| --- | --- |

19.

poziva države, katerih vojaki so zakrivili spolne zlorabe na mirovnih misijah v Srednjeafriški republiki, naj jih privedejo pred sodišče, saj nekaznovanost ni sprejemljiva; poudarja, da je nujno preoblikovati mirovne sile, tako da se vzpostavi delujoč in pregleden nadzorni mehanizem odgovornosti; je prepričan, da se lahko tako huda kazniva dejanja zmanjšajo in preprečijo tudi z usposabljanjem in izobraževanjem;

| 20. | poziva Srednjeafriško republiko, njene sosednje države in druge države članice Mednarodne konference o območju Velikih jezer, naj sodelujejo na regionalni ravni ter se borijo proti regionalnim kriminalnim mrežam in oboroženim skupinam, ki so udeležene pri nezakonitem izkoriščanju in tihotapljenju naravnih virov, tudi zlata in diamantov, ter divjem lovu in tihotapljenju prostoživečih živali in rastlin; |
| --- | --- |

20.

poziva Srednjeafriško republiko, njene sosednje države in druge države članice Mednarodne konference o območju Velikih jezer, naj sodelujejo na regionalni ravni ter se borijo proti regionalnim kriminalnim mrežam in oboroženim skupinam, ki so udeležene pri nezakonitem izkoriščanju in tihotapljenju naravnih virov, tudi zlata in diamantov, ter divjem lovu in tihotapljenju prostoživečih živali in rastlin;

| 21. | poziva EU, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila bolj usklajeno in učinkovito pomoč prebivalstvu Srednjeafriške republike; hkrati pozdravlja, da so EU in države članice zaradi vse večjih potreb okrepile humanitarno delovanje v tej državi; poudarja, da je treba v državi zagotoviti življenjsko potrebno pomoč vsem, ki jo potrebujejo, pa tudi beguncem v sosednjih državah; |
| --- | --- |

21.

poziva EU, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila bolj usklajeno in učinkovito pomoč prebivalstvu Srednjeafriške republike; hkrati pozdravlja, da so EU in države članice zaradi vse večjih potreb okrepile humanitarno delovanje v tej državi; poudarja, da je treba v državi zagotoviti življenjsko potrebno pomoč vsem, ki jo potrebujejo, pa tudi beguncem v sosednjih državah;

| 22. | obžaluje, da so milice uničile javne arhive in registre; poziva EU, naj pomaga obnoviti javni register v Srednjeafriški republiki in prepreči nepravilnosti na volitvah; |
| --- | --- |

22.

obžaluje, da so milice uničile javne arhive in registre; poziva EU, naj pomaga obnoviti javni register v Srednjeafriški republiki in prepreči nepravilnosti na volitvah;

| 23. | poziva države članice in donatorje, naj povečajo prispevke v sklad EU za Srednjeafriško republiko, tj. skrbniški sklad Bêkou, ki je namenjen stabilizaciji in obnovi Srednjeafriške republike, in pri tem upoštevajo, da je treba programe obnove in razvojne programe bolje povezati s humanitarnim odzivom; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice in donatorje, naj povečajo prispevke v sklad EU za Srednjeafriško republiko, tj. skrbniški sklad Bêkou, ki je namenjen stabilizaciji in obnovi Srednjeafriške republike, in pri tem upoštevajo, da je treba programe obnove in razvojne programe bolje povezati s humanitarnim odzivom;

| 24. | poziva EU, Afriško unijo in mednarodno skupnost, naj pomagajo beguncem iz Srednjeafriške republike, ki so se zatekli v sosednje države; |
| --- | --- |

24.

poziva EU, Afriško unijo in mednarodno skupnost, naj pomagajo beguncem iz Srednjeafriške republike, ki so se zatekli v sosednje države;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje prehodnim vladnim oblastem v Srednjeafriški republiki, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federici Mogherini, varnostnemu svetu OZN, generalnemu sekretarju OZN, institucijam Afriške unije, Evropski službi za zunanje delovanje, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU in državam članicam Evropske unije. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje prehodnim vladnim oblastem v Srednjeafriški republiki, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federici Mogherini, varnostnemu svetu OZN, generalnemu sekretarju OZN, institucijam Afriške unije, Evropski službi za zunanje delovanje, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU in državam članicam Evropske unije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0035.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/26

---

P8_TA(2015)0343

Razmere na Tajskem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o razmerah na Tajskem (2015/2875(RSP))

(2017/C 349/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Tajski, zlasti resolucij z dne 20. maja 2010 (1), 6. februarja 2014 (2) in 21. maja 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Tajski, zlasti resolucij z dne 20. maja 2010 (1), 6. februarja 2014 (2) in 21. maja 2015 (3),

| — | ob upoštevanju izjave predstavnika za javnost podpredsednice Komisije/visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 2. aprila 2015 o dogodkih na Tajskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnika za javnost podpredsednice Komisije/visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 2. aprila 2015 o dogodkih na Tajskem,

| — | ob upoštevanju izjav delegacije Evropske unije na Tajskem, objavljenih v soglasju z voditelji misije Evropske unije na Tajskem z dne 14. novembra 2014, 30. junija 2015 in 24. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav delegacije Evropske unije na Tajskem, objavljenih v soglasju z voditelji misije Evropske unije na Tajskem z dne 14. novembra 2014, 30. junija 2015 in 24. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju zaključkov Sveta o Tajski z dne 23. junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov Sveta o Tajski z dne 23. junija 2014,

| — | ob upoštevanju odgovora podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton v imenu Komisije z dne 15. maja 2013 o položaju Andyja Halla, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovora podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton v imenu Komisije z dne 15. maja 2013 o položaju Andyja Halla,

| — | ob upoštevanju sporočila za javnost posebnega poročevalca OZN za spodbudo in zaščito pravice do svobode izražanja z dne 1. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila za javnost posebnega poročevalca OZN za spodbudo in zaščito pravice do svobode izražanja z dne 1. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju rednega splošnega pregleda razmer na Tajskem pred Svetom OZN za človekove pravice in njegovih priporočil z dne 5. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rednega splošnega pregleda razmer na Tajskem pred Svetom OZN za človekove pravice in njegovih priporočil z dne 5. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisala tudi Tajska, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisala tudi Tajska,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije OZN o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije OZN o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je tajska vojska 20. maja 2014 odstavila tajsko vlado in nato razglasila izredno stanje v vsej državi, ter s tem prisilila k razpustitvi centra za upravljanje miru in reda, ki je deloval kot začasna vlada; |
| --- | --- |

A.

ker je tajska vojska 20. maja 2014 odstavila tajsko vlado in nato razglasila izredno stanje v vsej državi, ter s tem prisilila k razpustitvi centra za upravljanje miru in reda, ki je deloval kot začasna vlada;

| B. | ker so vojaške sile nato ustanovile nacionalni svet za mir in red, katerega vodja general Prajuth Čan-oča bo imel vsa pooblastila in neomejeno pristojnost za izdajo odredb in izvedbo ustavne reforme; |
| --- | --- |

B.

ker so vojaške sile nato ustanovile nacionalni svet za mir in red, katerega vodja general Prajuth Čan-oča bo imel vsa pooblastila in neomejeno pristojnost za izdajo odredb in izvedbo ustavne reforme;

| C. | ker vojaško osebje nadzoruje ključne ustavne organe, ki jih je ustanovil nacionalni svet za mir in red, člani nacionalnega sveta za mir in red pa uživajo popolno imuniteto v zvezi s kakršnim koli nezakonitim ravnanjem, odgovornostjo in obveznostmi, dokler so zaposleni na podlagi 44. in 47. člena začasne ustave; |
| --- | --- |

C.

ker vojaško osebje nadzoruje ključne ustavne organe, ki jih je ustanovil nacionalni svet za mir in red, člani nacionalnega sveta za mir in red pa uživajo popolno imuniteto v zvezi s kakršnim koli nezakonitim ravnanjem, odgovornostjo in obveznostmi, dokler so zaposleni na podlagi 44. in 47. člena začasne ustave;

| D. | ker je ustanovni odbor 29. avgusta 2015 sestavil osnutek nove ustave, ki jo je svet za nacionalno reformo zavrnil 6. septembra 2015; ker mora novi ustanovni odbor ustavo preoblikovati 180 dneh in ker bi nedavna zavrnitev lahko podaljšala vojaško vladavino v državi; |
| --- | --- |

D.

ker je ustanovni odbor 29. avgusta 2015 sestavil osnutek nove ustave, ki jo je svet za nacionalno reformo zavrnil 6. septembra 2015; ker mora novi ustanovni odbor ustavo preoblikovati 180 dneh in ker bi nedavna zavrnitev lahko podaljšala vojaško vladavino v državi;

| E. | ker je nacionalni svet za mir in red vodilne spletne strani o stanju na področju političnih in človekovih pravic na Tajskem v skladu 44. členom začasne ustave obdolžil, da ogrožajo nacionalno varnost, televizijske in lokalne radijske postaje, povezane z vsemi domačimi političnimi frakcijami, pa se soočajo s hudo cenzuro; |
| --- | --- |

E.

ker je nacionalni svet za mir in red vodilne spletne strani o stanju na področju političnih in človekovih pravic na Tajskem v skladu 44. členom začasne ustave obdolžil, da ogrožajo nacionalno varnost, televizijske in lokalne radijske postaje, povezane z vsemi domačimi političnimi frakcijami, pa se soočajo s hudo cenzuro;

| F. | ker je z nedavnim zakonom o javnem zbiranju, ki je začel veljati 14. avgusta 2015, resno omejena svoboda zbiranja, uvedene pa so tudi stroge kazni do 10 let zaporne kazni za prekrške, kot je motenje javnih storitev; |
| --- | --- |

F.

ker je z nedavnim zakonom o javnem zbiranju, ki je začel veljati 14. avgusta 2015, resno omejena svoboda zbiranja, uvedene pa so tudi stroge kazni do 10 let zaporne kazni za prekrške, kot je motenje javnih storitev;

| G. | ker so vojaško osebje imenovali za „častnike za vzdrževanje miru in reda“, ki bodo lahko samovoljno pridržali osebe ter brez naloga izvajali poizvedbe in preiskave; |
| --- | --- |

G.

ker so vojaško osebje imenovali za „častnike za vzdrževanje miru in reda“, ki bodo lahko samovoljno pridržali osebe ter brez naloga izvajali poizvedbe in preiskave;

| H. | ker so bili udeleženci mirnih demonstracij večkrat obdolženi nagovarjanja k uporu in kršitve zakona, 14 aktivistov novega demokratičnega gibanja (Neo-democracy movement – NDM) pa je bilo aretiranih; |
| --- | --- |

H.

ker so bili udeleženci mirnih demonstracij večkrat obdolženi nagovarjanja k uporu in kršitve zakona, 14 aktivistov novega demokratičnega gibanja (Neo-democracy movement – NDM) pa je bilo aretiranih;

| I. | ker se na Tajskem še naprej uporablja smrtna kazen, z novo zakonodajo pa so bile razširjene okoliščine, v katerih se lahko uporabi; |
| --- | --- |

I.

ker se na Tajskem še naprej uporablja smrtna kazen, z novo zakonodajo pa so bile razširjene okoliščine, v katerih se lahko uporabi;

| J. | ker je po državnem udaru prišlo do porasta zapornih kazni na podlagi zakona o razžalitvi kralja (lèse-majesté); |
| --- | --- |

J.

ker je po državnem udaru prišlo do porasta zapornih kazni na podlagi zakona o razžalitvi kralja (lèse-majesté);

| K. | ker nacionalni komisiji za človekove pravice ni bilo dovoljeno obiskati posameznikov, ki so jih mučili ali z njimi slabo ravnajo v trajnem odvzemu prostosti brez obtožbe ali sojenja v pristojnosti vojaških sodišč; |
| --- | --- |

K.

ker nacionalni komisiji za človekove pravice ni bilo dovoljeno obiskati posameznikov, ki so jih mučili ali z njimi slabo ravnajo v trajnem odvzemu prostosti brez obtožbe ali sojenja v pristojnosti vojaških sodišč;

| L. | ker se je po vojaškem udaru poslabšala varnost lokalnih skupnosti in aktivistov za zemljiške pravice; |
| --- | --- |

L.

ker se je po vojaškem udaru poslabšala varnost lokalnih skupnosti in aktivistov za zemljiške pravice;

| M. | ker Tajska ni podpisnica konvencije o beguncih iz leta 1951 ali njenega protokola iz leta 1967 ter nima formalnega nacionalnega azilnega okvira; ker tajske oblasti še naprej vračajo begunce in prosilce za azil v države, kjer bodo verjetno preganjani; |
| --- | --- |

M.

ker Tajska ni podpisnica konvencije o beguncih iz leta 1951 ali njenega protokola iz leta 1967 ter nima formalnega nacionalnega azilnega okvira; ker tajske oblasti še naprej vračajo begunce in prosilce za azil v države, kjer bodo verjetno preganjani;

| N. | ker bi Tajska morala v skladu z mednarodnimi sporazumi, ki jih je podpisala, preiskovati in ustrezno kaznovati mučenje, primere smrti v zaporu in druge domnevne resne kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

N.

ker bi Tajska morala v skladu z mednarodnimi sporazumi, ki jih je podpisala, preiskovati in ustrezno kaznovati mučenje, primere smrti v zaporu in druge domnevne resne kršitve človekovih pravic;

| O. | ker je kazenski postopek zaradi razžalitve zoper zagovornika pravic delavcev Andyja Halla, ki je državljan EU, ustavljen, vendar mu še vedno grozijo obtožbe v zadevah v zvezi z računalniškim kriminalom in razžalitvijo ter dve civilni tožbi zaradi razžalitve, zaradi katerih bi lahko bil obsojen na sedemletno zaporno kazen in globo v višini več milijonov dolarjev, potem ko je v prispevku za poročilo nevladne organizacije Finnwatch poročal o domnevnih zlorabah delovne sile pri tajskem trgovcu na debelo z ananasom, čeprav sta tajsko ministrstvo za delo in nekdanji zaposleni podjetja na predhodnem zaslišanju potrdila, da je podjetje kršilo pravice delavcev; ker bo zadeva znova obravnavana 19. oktobra 2015; |
| --- | --- |

O.

ker je kazenski postopek zaradi razžalitve zoper zagovornika pravic delavcev Andyja Halla, ki je državljan EU, ustavljen, vendar mu še vedno grozijo obtožbe v zadevah v zvezi z računalniškim kriminalom in razžalitvijo ter dve civilni tožbi zaradi razžalitve, zaradi katerih bi lahko bil obsojen na sedemletno zaporno kazen in globo v višini več milijonov dolarjev, potem ko je v prispevku za poročilo nevladne organizacije Finnwatch poročal o domnevnih zlorabah delovne sile pri tajskem trgovcu na debelo z ananasom, čeprav sta tajsko ministrstvo za delo in nekdanji zaposleni podjetja na predhodnem zaslišanju potrdila, da je podjetje kršilo pravice delavcev; ker bo zadeva znova obravnavana 19. oktobra 2015;

| P. | ker imajo na Tajskem delavci migranti le malo zaščite, čeprav je Tajska ratificirala konvencijo št. 29 Mednarodne organizacije dela; ker je trgovina z delavci velik problem; ker so razmere še zlasti zaskrbljujoče razmere v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

P.

ker imajo na Tajskem delavci migranti le malo zaščite, čeprav je Tajska ratificirala konvencijo št. 29 Mednarodne organizacije dela; ker je trgovina z delavci velik problem; ker so razmere še zlasti zaskrbljujoče razmere v ribiškem sektorju;

| Q. | ker je EU začasno ustavila nova pogajanja z Tajsko o dvostranskem sporazumu o prosti trgovini, ki so se začela leta 2013, in zavrnila podpis sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki je bil končan novembra 2013, dokler ne bo izvoljena demokratična vlada; ker je EU tretja največja trgovinska partnerica Tajske; |
| --- | --- |

Q.

ker je EU začasno ustavila nova pogajanja z Tajsko o dvostranskem sporazumu o prosti trgovini, ki so se začela leta 2013, in zavrnila podpis sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki je bil končan novembra 2013, dokler ne bo izvoljena demokratična vlada; ker je EU tretja največja trgovinska partnerica Tajske;

| 1. | pozdravlja, da se EU zelo zavzema za tajsko prebivalstvo, s katerim ima močne in dolgotrajne politične, gospodarske in kulturne vezi; poudarja, da je EU kot prijateljica in partnerica Tajske večkrat pozvala k ponovni vzpostavitvi procesa demokratizacije; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja, da se EU zelo zavzema za tajsko prebivalstvo, s katerim ima močne in dolgotrajne politične, gospodarske in kulturne vezi; poudarja, da je EU kot prijateljica in partnerica Tajske večkrat pozvala k ponovni vzpostavitvi procesa demokratizacije;

| 2. | vendar je zelo zaskrbljen, ker so po nezakonitem državnem uradu maja 2014 razmere na področju človekovih pravic na Tajskem vse slabše; |
| --- | --- |

2.

vendar je zelo zaskrbljen, ker so po nezakonitem državnem uradu maja 2014 razmere na področju človekovih pravic na Tajskem vse slabše;

| 3. | poziva tajske oblasti, naj odpravijo represivne omejitve pravice do svobode in mirnega uresničevanja drugih človekovih pravic, zlasti tistih, ki so pomembne za mirno sodelovanje v političnih dejavnostih; |
| --- | --- |

3.

poziva tajske oblasti, naj odpravijo represivne omejitve pravice do svobode in mirnega uresničevanja drugih človekovih pravic, zlasti tistih, ki so pomembne za mirno sodelovanje v političnih dejavnostih;

| 4. | poziva tajske oblasti, naj razveljavijo obsodbe in kazni, umaknejo obtožbe ter izpustijo posameznike in medijske subjekte, ki so bili obsojeni ali obtoženi zaradi mirnega uresničevanja pravice do svobode izražanja ali združevanja; poziva vlado, naj nemudoma prekliče 44. člen začasne ustave in povezane določbe, na podlagi katerih tajske oblasti zatirajo temeljne svoboščine in nekaznovano kršijo človekove pravice; |
| --- | --- |

4.

poziva tajske oblasti, naj razveljavijo obsodbe in kazni, umaknejo obtožbe ter izpustijo posameznike in medijske subjekte, ki so bili obsojeni ali obtoženi zaradi mirnega uresničevanja pravice do svobode izražanja ali združevanja; poziva vlado, naj nemudoma prekliče 44. člen začasne ustave in povezane določbe, na podlagi katerih tajske oblasti zatirajo temeljne svoboščine in nekaznovano kršijo človekove pravice;

| 5. | poziva tajske oblasti, naj pomagajo preprečiti varnostne grožnje, ki prizadenejo prebivalstvo, ter naj se bolje odzivajo na pomisleke članov skupnosti in aktivistov za zemljiške pravice; |
| --- | --- |

5.

poziva tajske oblasti, naj pomagajo preprečiti varnostne grožnje, ki prizadenejo prebivalstvo, ter naj se bolje odzivajo na pomisleke članov skupnosti in aktivistov za zemljiške pravice;

| 6. | poziva tajske oblasti, naj čim prej prenesejo politične oblasti z vojske na civilne organe; je seznanjen z jasnim načrtom za svobodne in poštene volitve in poziva, naj se upošteva časovni načrt; |
| --- | --- |

6.

poziva tajske oblasti, naj čim prej prenesejo politične oblasti z vojske na civilne organe; je seznanjen z jasnim načrtom za svobodne in poštene volitve in poziva, naj se upošteva časovni načrt;

| 7. | spodbuja prenos vseh sodnih pristojnosti za civiliste z vojaških na civilna sodišča, odpravo samovoljnih pridržanj zaradi vojnega stanja in omejitev pristojnosti vojske glede pridržanja civilistov; |
| --- | --- |

7.

spodbuja prenos vseh sodnih pristojnosti za civiliste z vojaških na civilna sodišča, odpravo samovoljnih pridržanj zaradi vojnega stanja in omejitev pristojnosti vojske glede pridržanja civilistov;

| 8. | spodbuja oblasti, naj ponovno preučijo zakon lèse majesté, da se z njim ne bi kaznovalo mirno politično izražanje, in ustavijo razširjeno uporabo tega zakona za zadeve, ki z njim niso povezane; |
| --- | --- |

8.

spodbuja oblasti, naj ponovno preučijo zakon lèse majesté, da se z njim ne bi kaznovalo mirno politično izražanje, in ustavijo razširjeno uporabo tega zakona za zadeve, ki z njim niso povezane;

| 9. | poziva k spoštovanju in zaščiti pravice do varnosti, tudi zagovornikov človekovih pravic, ter da bodo vse kršitve njihovih pravic nemudoma, učinkovito in neodvisno raziskane; |
| --- | --- |

9.

poziva k spoštovanju in zaščiti pravice do varnosti, tudi zagovornikov človekovih pravic, ter da bodo vse kršitve njihovih pravic nemudoma, učinkovito in neodvisno raziskane;

| 10. | je seznanjen, da je tajska vlada imenovala nov ustavodajni odbor, ki naj bi čimprej pripravil novo ustavo; poziva, naj ustava temelji na demokratičnih načelih, kot so enakost, svoboda, pravična zastopanost, preglednost, odgovornost, človekove pravice, pravna država ter javni dostop do virov; |
| --- | --- |

10.

je seznanjen, da je tajska vlada imenovala nov ustavodajni odbor, ki naj bi čimprej pripravil novo ustavo; poziva, naj ustava temelji na demokratičnih načelih, kot so enakost, svoboda, pravična zastopanost, preglednost, odgovornost, človekove pravice, pravna država ter javni dostop do virov;

| 11. | poziva tajsko vlado, naj spoštuje lastne ustavne in mednarodne obveznosti v zvezi z neodvisnostjo pravosodja, pravico do svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja, ter politični pluralizem, zlasti ker so njeni zakoni o razžalitvi vse strožji; |
| --- | --- |

11.

poziva tajsko vlado, naj spoštuje lastne ustavne in mednarodne obveznosti v zvezi z neodvisnostjo pravosodja, pravico do svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja, ter politični pluralizem, zlasti ker so njeni zakoni o razžalitvi vse strožji;

| 12. | je seznanjen z ukrepi, ki jih je tajska vlada sprejela zaradi izpolnjevanja minimalnih standardov za odpravo trgovine z ljudmi in novodobnega suženjstva v preskrbovalni verigi svoje ribiške industrije; poziva vlado, naj te ukrepe začne čim prej izvajati in naj okrepi svoja prizadevanja; |
| --- | --- |

12.

je seznanjen z ukrepi, ki jih je tajska vlada sprejela zaradi izpolnjevanja minimalnih standardov za odpravo trgovine z ljudmi in novodobnega suženjstva v preskrbovalni verigi svoje ribiške industrije; poziva vlado, naj te ukrepe začne čim prej izvajati in naj okrepi svoja prizadevanja;

| 13. | poziva Tajsko, naj podpiše in ratificira konvencijo o beguncih iz leta 1951 ali njen protokol iz leta 1967; |
| --- | --- |

13.

poziva Tajsko, naj podpiše in ratificira konvencijo o beguncih iz leta 1951 ali njen protokol iz leta 1967;

| 14. | spodbuja Tajsko, naj sprejme konkretne ukrepe za odpravo smrtne kazni; |
| --- | --- |

14.

spodbuja Tajsko, naj sprejme konkretne ukrepe za odpravo smrtne kazni;

| 15. | toplo pozdravlja sprejetje zakona o enakosti spolov, ki nakazuje bolj vključujočo prihodnost za pravno obravnavo lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v tej državi; |
| --- | --- |

15.

toplo pozdravlja sprejetje zakona o enakosti spolov, ki nakazuje bolj vključujočo prihodnost za pravno obravnavo lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v tej državi;

| 16. | pozdravlja odločitev o ustavitvi kazenskega postopka zaradi razžalitve zoper Andyja Halla in njegovo izpustitev; poziva, naj se ustavita tudi postopka zaradi računalniškega kriminala in razžalitve, ki sta se proti njemu začela na kazenskem sodišču na jugu Bangkoka, ker so bila njegova dejanja kot zagovornika človekovih pravic namenjena razkritju trgovanja z ljudmi in izboljšanju pravnega položaja delavcev migrantov na Tajskem, zaradi česar ima pravico izvajati raziskave in zagovorništvo, in to brez strahu pred povračilnimi ukrepi; je zaskrbljen, da sojenje v civilnih tožbah zaradi razžalitve ne bo povsem nepristransko, ker obstajajo poročila o lastniških povezavah med tožečimi podjetji in visokimi tajskimi politiki; prosi delegacijo EU, naj še naprej pozorno spremlja njegovo sodno zadevo in naj bo navzoča na sojenju; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja odločitev o ustavitvi kazenskega postopka zaradi razžalitve zoper Andyja Halla in njegovo izpustitev; poziva, naj se ustavita tudi postopka zaradi računalniškega kriminala in razžalitve, ki sta se proti njemu začela na kazenskem sodišču na jugu Bangkoka, ker so bila njegova dejanja kot zagovornika človekovih pravic namenjena razkritju trgovanja z ljudmi in izboljšanju pravnega položaja delavcev migrantov na Tajskem, zaradi česar ima pravico izvajati raziskave in zagovorništvo, in to brez strahu pred povračilnimi ukrepi; je zaskrbljen, da sojenje v civilnih tožbah zaradi razžalitve ne bo povsem nepristransko, ker obstajajo poročila o lastniških povezavah med tožečimi podjetji in visokimi tajskimi politiki; prosi delegacijo EU, naj še naprej pozorno spremlja njegovo sodno zadevo in naj bo navzoča na sojenju;

| 17. | pozdravlja, da je okrožno sodišče v Phuketu 1. septembra 2015 oprostilo novinarja Chutimo „Oi“ Sidasathian in Alana Morisona; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja, da je okrožno sodišče v Phuketu 1. septembra 2015 oprostilo novinarja Chutimo „Oi“ Sidasathian in Alana Morisona;

| 18. | poziva mednarodno skupnost in zlasti EU, naj storita vse za boj proti trgovini z ljudmi, suženjskemu delu in prisilnim migracijam, tako da spodbujata mednarodno sodelovanje pri nadzoru in preprečevanju kršitev človekovih pravic na področju dela; |
| --- | --- |

18.

poziva mednarodno skupnost in zlasti EU, naj storita vse za boj proti trgovini z ljudmi, suženjskemu delu in prisilnim migracijam, tako da spodbujata mednarodno sodelovanje pri nadzoru in preprečevanju kršitev človekovih pravic na področju dela;

| 19. | spodbuja EU in tajsko vlado, naj vzpostavita konstruktiven dialog o zadevah, povezanih z varstvom človekovih pravic in procesi demokratizacije na Tajskem in v vsej regiji; ponovno izraža podporo procesu demokratizacije na Tajskem; |
| --- | --- |

19.

spodbuja EU in tajsko vlado, naj vzpostavita konstruktiven dialog o zadevah, povezanih z varstvom človekovih pravic in procesi demokratizacije na Tajskem in v vsej regiji; ponovno izraža podporo procesu demokratizacije na Tajskem;

| 20. | podpira Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) pri ohranjanju ekonomskega in političnega pritiska, s katerim naj bi zagotovili, da bi se Tajska vrnila k demokratičnemu upravljanju; v zvezi s tem opominja tajsko vlado, naj ne pričakuje napredka pri sporazumu o prosti trgovini in sporazumu o partnerstvu med EU in Tajsko, dokler bo na oblasti vojaška hunta; |
| --- | --- |

20.

podpira Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) pri ohranjanju ekonomskega in političnega pritiska, s katerim naj bi zagotovili, da bi se Tajska vrnila k demokratičnemu upravljanju; v zvezi s tem opominja tajsko vlado, naj ne pričakuje napredka pri sporazumu o prosti trgovini in sporazumu o partnerstvu med EU in Tajsko, dokler bo na oblasti vojaška hunta;

| 21. | pozdravlja novo vlogo Tajske kot države koordinatorice za odnose ASEAN-EU za obdobje 2015–2018; opozarja na obojestranske koristi sodelovanja za ASEAN in EU; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja novo vlogo Tajske kot države koordinatorice za odnose ASEAN-EU za obdobje 2015–2018; opozarja na obojestranske koristi sodelovanja za ASEAN in EU;

| 22. | prosi ESZD, delegacijo EU in delegacije držav članic, naj uporabijo vse razpoložljive instrumente za zagotovitev spoštovanja človekovih pravic in pravne države na Tajskem, še posebej tako, da še naprej spremljajo preiskave zoper opozicijske voditelje in njihova zaslišanja na sojenjih; |
| --- | --- |

22.

prosi ESZD, delegacijo EU in delegacije držav članic, naj uporabijo vse razpoložljive instrumente za zagotovitev spoštovanja človekovih pravic in pravne države na Tajskem, še posebej tako, da še naprej spremljajo preiskave zoper opozicijske voditelje in njihova zaslišanja na sojenjih;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, vladi in parlamentu Tajske, parlamentom in vladam držav članic, visokemu komisarju Združenih narodov za človekove pravice in vladam Združenja držav jugovzhodne Azije. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, vladi in parlamentu Tajske, parlamentom in vladam držav članic, visokemu komisarju Združenih narodov za človekove pravice in vladam Združenja držav jugovzhodne Azije.

---

(1)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 152.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0107.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0211.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/30

---

P8_TA(2015)0344

Množično razseljevanje otrok v Nigeriji zaradi napadov skupine Boko Haram

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o množičnem razseljevanju otrok v Nigeriji zaradi napadov skupine Boko Haram (2015/2876(RSP))

(2017/C 349/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nigeriji, zlasti resolucij z dne 17. julija 2014 (1) in 30. aprila 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nigeriji, zlasti resolucij z dne 17. julija 2014 (1) in 30. aprila 2015 (2),

| — | ob upoštevanju predhodnih izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini, tudi tistih z dne 8. in 19. januarja, 31. marca, 14. in 15. aprila ter 3. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnih izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini, tudi tistih z dne 8. in 19. januarja, 31. marca, 14. in 15. aprila ter 3. julija 2015,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta OZN z dne 28. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta OZN z dne 28. julija 2015,

| — | ob upoštevanju nagovora predsednika Muhamada Buharija v Generalni skupščini OZN dne 28. septembra 2015 in na vrhu OZN o boju proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nagovora predsednika Muhamada Buharija v Generalni skupščini OZN dne 28. septembra 2015 in na vrhu OZN o boju proti terorizmu,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti, sprejete 31. oktobra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti, sprejete 31. oktobra 2000,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah in Listine Organizacije afriške enotnosti (OAE) o pravicah in zaščiti otrok (1990), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah in Listine Organizacije afriške enotnosti (OAE) o pravicah in zaščiti otrok (1990),

| — | ob upoštevanju zakona o otrokovih pravicah, ki ga je leta 2003 uzakonila zvezna vlada Nigerije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona o otrokovih pravicah, ki ga je leta 2003 uzakonila zvezna vlada Nigerije,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije Afriške unije o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, ki jo je Nigerija ratificirala 16. maja 2003, in dodatnega protokola k tej konvenciji, ki ga je ratificirala 22. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Afriške unije o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, ki jo je Nigerija ratificirala 16. maja 2003, in dodatnega protokola k tej konvenciji, ki ga je ratificirala 22. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju skrbniškega sklada EU za nujno pomoč pri stabilizaciji razmer in odpravi temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in razseljevanja v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skrbniškega sklada EU za nujno pomoč pri stabilizaciji razmer in odpravi temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in razseljevanja v Afriki,

| — | ob upoštevanju poročila visokega komisarja OZN za človekove pravice o kršitvah in zlorabah Boko Harama in njihovem vplivu na človekove pravice v prizadetih državah z dne 29. septembra 2015; ob upoštevanju izjav visokega komisarja OZN za človekove pravice o možnosti, da bi člane Boko Harama obtožili vojnih hudodelstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila visokega komisarja OZN za človekove pravice o kršitvah in zlorabah Boko Harama in njihovem vplivu na človekove pravice v prizadetih državah z dne 29. septembra 2015; ob upoštevanju izjav visokega komisarja OZN za človekove pravice o možnosti, da bi člane Boko Harama obtožili vojnih hudodelstev,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Nigerija, država z največ prebivalci in največjim gospodarstvom v Afriki, ki je etnično raznolika in zaznamovana z regionalnimi in verskimi razdori ter razkolom med severom in jugom ter velikimi gospodarskimi in družbenimi neenakostmi, od leta 2009 bojišče islamske teroristične skupine Boko Haram, ki je zaprisegla zvestobo Daišu; ker ta teroristična skupina vse bolj ogroža stabilnost Nigerije in zahodnoafriške regije; ker nigerijske varnostne sile pri vojaških operacijah zoper upornike pogosto uporabljajo pretirano silo in ob tem zagrešijo zlorabe; |
| --- | --- |

A.

ker je Nigerija, država z največ prebivalci in največjim gospodarstvom v Afriki, ki je etnično raznolika in zaznamovana z regionalnimi in verskimi razdori ter razkolom med severom in jugom ter velikimi gospodarskimi in družbenimi neenakostmi, od leta 2009 bojišče islamske teroristične skupine Boko Haram, ki je zaprisegla zvestobo Daišu; ker ta teroristična skupina vse bolj ogroža stabilnost Nigerije in zahodnoafriške regije; ker nigerijske varnostne sile pri vojaških operacijah zoper upornike pogosto uporabljajo pretirano silo in ob tem zagrešijo zlorabe;

| B. | ker je Boko Haram v zadnjih štirih mesecih ubil vsaj 1 600 civilistov, kar pomeni, da je bilo samo v letu 2015 ubitih že vsaj 3 500 civilistov; |
| --- | --- |

B.

ker je Boko Haram v zadnjih štirih mesecih ubil vsaj 1 600 civilistov, kar pomeni, da je bilo samo v letu 2015 ubitih že vsaj 3 500 civilistov;

| C. | ker so od pojava uporniške skupine Boko Haram dalje otroci zaradi usmerjenih dejanj te skupine zoper šolske otroke na tem območju prikrajšani za dostop do izobraževanja, po podatkih Unesca pa kar 10,5 milijona nigerijskih otrok ne obiskuje osnovne šole, kar je najvišje število na svetu; ker prav tako kot Al Šabab v Somaliji, Al Kajda v islamskem Magrebu (AQIM), Gibanje za enotnost in džihad v zahodni Afriki (MUJAO) in Ansar Dine na severu Malija ter talibani v Afganistanu in Pakistanu tudi Boko Haram izbira za tarčo otroke in ženske, ki se izobražujejo; |
| --- | --- |

C.

ker so od pojava uporniške skupine Boko Haram dalje otroci zaradi usmerjenih dejanj te skupine zoper šolske otroke na tem območju prikrajšani za dostop do izobraževanja, po podatkih Unesca pa kar 10,5 milijona nigerijskih otrok ne obiskuje osnovne šole, kar je najvišje število na svetu; ker prav tako kot Al Šabab v Somaliji, Al Kajda v islamskem Magrebu (AQIM), Gibanje za enotnost in džihad v zahodni Afriki (MUJAO) in Ansar Dine na severu Malija ter talibani v Afganistanu in Pakistanu tudi Boko Haram izbira za tarčo otroke in ženske, ki se izobražujejo;

| D. | ker vse več napadov in samomorilskih bombnih napadov, ki segajo preko meje v sosednje države, kljub napredku nigerijskih in regionalnih oboroženih sil ogroža stabilnost in preživetje milijonov ljudi v celotni regiji; ker so otroci v izjemni nevarnosti zaradi vse slabših humanitarnih razmer, vse slabše preskrbe s hrano, skupaj s slabim dostopom do izobraževanja, varne pitne vode in zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

D.

ker vse več napadov in samomorilskih bombnih napadov, ki segajo preko meje v sosednje države, kljub napredku nigerijskih in regionalnih oboroženih sil ogroža stabilnost in preživetje milijonov ljudi v celotni regiji; ker so otroci v izjemni nevarnosti zaradi vse slabših humanitarnih razmer, vse slabše preskrbe s hrano, skupaj s slabim dostopom do izobraževanja, varne pitne vode in zdravstvenih storitev;

| E. | ker OZN ocenjuje, da se je zaradi nasilja v zveznih državah Borno, Yobe in Adamawa nedavno dramatično povečalo število notranje razseljenih ljudi na 2,1 milijona, med njimi pa je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije (IOM) 58 % otrok; ker so dejanja uporniške skupine skupaj prizadela več kot 3 milijone oseb, na območju Čadskega jezera pa potrebuje humanitarno pomoč 5,5 milijona ljudi; |
| --- | --- |

E.

ker OZN ocenjuje, da se je zaradi nasilja v zveznih državah Borno, Yobe in Adamawa nedavno dramatično povečalo število notranje razseljenih ljudi na 2,1 milijona, med njimi pa je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije (IOM) 58 % otrok; ker so dejanja uporniške skupine skupaj prizadela več kot 3 milijone oseb, na območju Čadskega jezera pa potrebuje humanitarno pomoč 5,5 milijona ljudi;

| F. | ker je Nigeriji uspelo izvesti pretežno mirne predsedniške in guvernerske volitve kljub grožnjam Boko Harama, da bodo motili potek volitev; ker so Nigerija in sosednje države 11. junija 2015 v Abuji ustanovile večnacionalne združene namenske sile (Multinational Joint Task Force (MNJTF)), da bi uresničile sklepe o boju proti Boko Haramu, sprejete januarja 2015 v Niameyu; |
| --- | --- |

F.

ker je Nigeriji uspelo izvesti pretežno mirne predsedniške in guvernerske volitve kljub grožnjam Boko Harama, da bodo motili potek volitev; ker so Nigerija in sosednje države 11. junija 2015 v Abuji ustanovile večnacionalne združene namenske sile (Multinational Joint Task Force (MNJTF)), da bi uresničile sklepe o boju proti Boko Haramu, sprejete januarja 2015 v Niameyu;

| G. | ker je Boko Haram od leta 2009 v Nigeriji ugrabil več kot 2 000 žensk in deklet, med drugim so 14. aprila 2014 ugrabili 276 šolark iz Chiboka na severovzhodu države, kar je pretreslo ves svet in sprožilo mednarodno kampanjo za njihovo rešitev („Vrnite naša dekleta“); ker skoraj leto in pol kasneje več kot 200 ugrabljenih deklet še vedno niso našli; |
| --- | --- |

G.

ker je Boko Haram od leta 2009 v Nigeriji ugrabil več kot 2 000 žensk in deklet, med drugim so 14. aprila 2014 ugrabili 276 šolark iz Chiboka na severovzhodu države, kar je pretreslo ves svet in sprožilo mednarodno kampanjo za njihovo rešitev („Vrnite naša dekleta“); ker skoraj leto in pol kasneje več kot 200 ugrabljenih deklet še vedno niso našli;

| H. | ker je od takrat izginilo še mnogo več otrok, ali pa so jih ugrabili ali rekrutirali za bojevnike in delavce v gospodinjstvih, dekleta pa so žrtve posilstev in prisilnih porok ali pa se morajo spreobrniti v islam; ker so nigerijske oborožene sile od aprila 2015 iz oporišč teroristov rešile še približno 300 deklet, okoli 60 pa jih je pobegnilo svojim ugrabiteljem iz druge lokacije in so organizaciji Human Rights Watch svoje življenje v ujetništvu opisale kot vsakdan poln nasilja in strahu ter telesnih in duševnih zlorab; ker je po navedbah posebne predstavnice OZN za otroke v oboroženih konfliktih oboroženi konflikt v severovzhodni Nigeriji v zadnjem letu eden najbolj smrtonosnih za otroke zaradi pobojev, vse več novačenja in izrabe otrok, neštetih ugrabitev in spolnega nasilja nad dekleti; ker je po podatkih Unicefa več kot 23 000 otrok ločenih od svojih staršev in so zaradi nasilja izgnani s svojih domov, bežijo, da bi si rešili življenje v Nigeriji, ali prehajajo meje v Kamerun, Čad in Niger; |
| --- | --- |

H.

ker je od takrat izginilo še mnogo več otrok, ali pa so jih ugrabili ali rekrutirali za bojevnike in delavce v gospodinjstvih, dekleta pa so žrtve posilstev in prisilnih porok ali pa se morajo spreobrniti v islam; ker so nigerijske oborožene sile od aprila 2015 iz oporišč teroristov rešile še približno 300 deklet, okoli 60 pa jih je pobegnilo svojim ugrabiteljem iz druge lokacije in so organizaciji Human Rights Watch svoje življenje v ujetništvu opisale kot vsakdan poln nasilja in strahu ter telesnih in duševnih zlorab; ker je po navedbah posebne predstavnice OZN za otroke v oboroženih konfliktih oboroženi konflikt v severovzhodni Nigeriji v zadnjem letu eden najbolj smrtonosnih za otroke zaradi pobojev, vse več novačenja in izrabe otrok, neštetih ugrabitev in spolnega nasilja nad dekleti; ker je po podatkih Unicefa več kot 23 000 otrok ločenih od svojih staršev in so zaradi nasilja izgnani s svojih domov, bežijo, da bi si rešili življenje v Nigeriji, ali prehajajo meje v Kamerun, Čad in Niger;

| I. | ker je večina notranje razseljenih otrok in otrok, ki živijo v begunskih taboriščih, izgubila enega ali oba starša (so bili ubiti ali so pogrešani) in brate ali sestre ter druge sorodnike; ker v taboriščih deluje več mednarodnih in nacionalnih humanitarnih organizacij, vendar je dostop teh otrok do temeljnih pravic, tudi hrane, zatočišč (ki so prenaseljena in nehigienska), zdravstvene oskrbe in izobraževanja še naprej izjemno nekakovosten; |
| --- | --- |

I.

ker je večina notranje razseljenih otrok in otrok, ki živijo v begunskih taboriščih, izgubila enega ali oba starša (so bili ubiti ali so pogrešani) in brate ali sestre ter druge sorodnike; ker v taboriščih deluje več mednarodnih in nacionalnih humanitarnih organizacij, vendar je dostop teh otrok do temeljnih pravic, tudi hrane, zatočišč (ki so prenaseljena in nehigienska), zdravstvene oskrbe in izobraževanja še naprej izjemno nekakovosten;

| J. | ker je v podregiji (Nigeriji, Kamerunu, Čadu in Nigru) vsaj 208 000 otrok brez dostopa do izobraževanja in 83 000 otrok brez dostopa do varne pitne vode, na severovzhodu Nigerije pa je 23 000 otrok ločenih od svojih družin; |
| --- | --- |

J.

ker je v podregiji (Nigeriji, Kamerunu, Čadu in Nigru) vsaj 208 000 otrok brez dostopa do izobraževanja in 83 000 otrok brez dostopa do varne pitne vode, na severovzhodu Nigerije pa je 23 000 otrok ločenih od svojih družin;

| K. | ker se je število napadov Boko Harama v Nigeriji povečalo, prav tako kot v sosednjem Kamerunu, Čadu in Nigru; ker Boko Haram še naprej ugrablja otroke in ženske, da nosijo eksplozivne naprave, in jih brez njihovega vedenja uporablja kot samomorilske napadalce; ker so nekateri poiskali zatočišče na čadski strani Čadskega jezera, a so zopet postali cilj istih teroristov na čadskem ozemlju; |
| --- | --- |

K.

ker se je število napadov Boko Harama v Nigeriji povečalo, prav tako kot v sosednjem Kamerunu, Čadu in Nigru; ker Boko Haram še naprej ugrablja otroke in ženske, da nosijo eksplozivne naprave, in jih brez njihovega vedenja uporablja kot samomorilske napadalce; ker so nekateri poiskali zatočišče na čadski strani Čadskega jezera, a so zopet postali cilj istih teroristov na čadskem ozemlju;

| L. | ker je EU junija 2015 zagotovila 21 milijonov EUR humanitarne pomoči za razseljene ljudi v Nigeriji in sosednjih državah, ki jih je prizadelo nasilje terorističnih organizacij; |
| --- | --- |

L.

ker je EU junija 2015 zagotovila 21 milijonov EUR humanitarne pomoči za razseljene ljudi v Nigeriji in sosednjih državah, ki jih je prizadelo nasilje terorističnih organizacij;

| M. | ker Unicef, skupaj z vladami in partnerji v Nigeriji, Kamerunu, Čadu in Nigru povečuje število operacij za pomoč tisočem otrok v regiji in njihovim družinam, tako da zagotavlja dostop do varne pitne vode, izobraževanja, svetovanja in psihološke podpore, kot tudi cepljenja in oskrbe v primerih hude akutne podhranjenosti; ker je Unicef prejel le 32 % od potrebnih 50,3 milijona EUR, ki jih letos potrebuje za humanitarni odziv v regiji Čadskega jezera; |
| --- | --- |

M.

ker Unicef, skupaj z vladami in partnerji v Nigeriji, Kamerunu, Čadu in Nigru povečuje število operacij za pomoč tisočem otrok v regiji in njihovim družinam, tako da zagotavlja dostop do varne pitne vode, izobraževanja, svetovanja in psihološke podpore, kot tudi cepljenja in oskrbe v primerih hude akutne podhranjenosti; ker je Unicef prejel le 32 % od potrebnih 50,3 milijona EUR, ki jih letos potrebuje za humanitarni odziv v regiji Čadskega jezera;

| N. | ker se po podatkih organizacije Human Rights Watch številne ugrabljene ženske in dekleta, ki so pobegnile, so jih rešili ali osvobodili, domov vrnejo noseče in nujno potrebujejo zdravstveno oskrbo s področja reproduktivnega zdravja in nege matere, druge pa nimajo dostopa do osnovnih zdravstvenih pregledov po posilstvu, posttravmatske oskrbe, socialne podpore in svetovanja po posilstvu; ker je Komisija izjavila, da morajo imeti ženske v primerih, ko nosečnost povzroča nevzdržno trpljenje, glede na svoje zdravstveno stanje dostop do vseh storitev spolnega in reproduktivnega zdravja, in se zavzela za to, da v vsakem primeru prevlada mednarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

N.

ker se po podatkih organizacije Human Rights Watch številne ugrabljene ženske in dekleta, ki so pobegnile, so jih rešili ali osvobodili, domov vrnejo noseče in nujno potrebujejo zdravstveno oskrbo s področja reproduktivnega zdravja in nege matere, druge pa nimajo dostopa do osnovnih zdravstvenih pregledov po posilstvu, posttravmatske oskrbe, socialne podpore in svetovanja po posilstvu; ker je Komisija izjavila, da morajo imeti ženske v primerih, ko nosečnost povzroča nevzdržno trpljenje, glede na svoje zdravstveno stanje dostop do vseh storitev spolnega in reproduktivnega zdravja, in se zavzela za to, da v vsakem primeru prevlada mednarodno humanitarno pravo;

| 1. | ostro obsoja zločine Boko Harama, tudi teroristične napade in samomorilske bombne napade v Čadu, Kamerunu in Nigru; stoji ob strani žrtvam in izraža sožalje družinam, ki so izgubile svoje najbližje; obsoja nenehno nasilje v nigerijskih zveznih državah Borno, Yobe in Adamawa ter v drugih mestih v državi; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja zločine Boko Harama, tudi teroristične napade in samomorilske bombne napade v Čadu, Kamerunu in Nigru; stoji ob strani žrtvam in izraža sožalje družinam, ki so izgubile svoje najbližje; obsoja nenehno nasilje v nigerijskih zveznih državah Borno, Yobe in Adamawa ter v drugih mestih v državi;

| 2. | obžaluje dejanja, ki so povzročila množično razseljevanje nedolžnih otrok, ter poziva k takojšnji usklajeni mednarodni pomoči agencijam OZN in nevladnim organizacijam pri preprečevanju spolnega suženjstva razseljenih otrok in mladih, drugih vrst spolnega nasilja ter ugrabitev in nasilnih oboroženih napadov na civilno prebivalstvo ter vladne in vojaške cilje v Nigeriji, ki jih izvaja teroristična sekta Boko Haram; poudarja, da je primarna potreba ustrezno varstvo pravic otrok v Nigeriji, saj je v državi več kot 40 % prebivalstva starega med 0 in 14 let; |
| --- | --- |

2.

obžaluje dejanja, ki so povzročila množično razseljevanje nedolžnih otrok, ter poziva k takojšnji usklajeni mednarodni pomoči agencijam OZN in nevladnim organizacijam pri preprečevanju spolnega suženjstva razseljenih otrok in mladih, drugih vrst spolnega nasilja ter ugrabitev in nasilnih oboroženih napadov na civilno prebivalstvo ter vladne in vojaške cilje v Nigeriji, ki jih izvaja teroristična sekta Boko Haram; poudarja, da je primarna potreba ustrezno varstvo pravic otrok v Nigeriji, saj je v državi več kot 40 % prebivalstva starega med 0 in 14 let;

| 3. | meni, da bi bilo treba za otroke, ki so se pridružili Boko Haramu ali drugim oboroženim skupinam, pretehtati možnost za sprejemanje zunajsodnih ukrepov, ki bi nadomestili kazenski pregon in odvzem prostosti; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi bilo treba za otroke, ki so se pridružili Boko Haramu ali drugim oboroženim skupinam, pretehtati možnost za sprejemanje zunajsodnih ukrepov, ki bi nadomestili kazenski pregon in odvzem prostosti;

| 4. | pozdravlja nedavno napoved Komisije o dodelitvi dodatnih sredstev za okrepitev nujne humanitarne pomoči za regijo; kljub temu izraža resno zaskrbljenost zaradi vrzeli v financiranju delovanja Unicefa v regiji, ki je rezultat razlike med obvezami mednarodne skupnosti in njenim dejanskim financiranjem; poziva donatorje, naj nemudoma izpolnijo svoje obveze, da se pokrijejo kronične potrebe po osnovnih dobrinah, kot so pitna voda, osnovna zdravstvena nega in izobraževanje; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja nedavno napoved Komisije o dodelitvi dodatnih sredstev za okrepitev nujne humanitarne pomoči za regijo; kljub temu izraža resno zaskrbljenost zaradi vrzeli v financiranju delovanja Unicefa v regiji, ki je rezultat razlike med obvezami mednarodne skupnosti in njenim dejanskim financiranjem; poziva donatorje, naj nemudoma izpolnijo svoje obveze, da se pokrijejo kronične potrebe po osnovnih dobrinah, kot so pitna voda, osnovna zdravstvena nega in izobraževanje;

| 5. | poziva predsednika in novo imenovano zvezno vlado, naj sprejmeta odločne ukrepe za zaščito civilnega prebivalstva, naj se posebna pozornost nameni zlasti zaščiti žensk in deklet, naj bodo pravice žensk in otrok prednostna naloga v boju proti ekstremizmu, naj nudita pomoč žrtvam in kazensko preganjata kršitelje ter naj zagotovita sodelovanje žensk pri sprejemanju odločitev na vseh ravneh; |
| --- | --- |

5.

poziva predsednika in novo imenovano zvezno vlado, naj sprejmeta odločne ukrepe za zaščito civilnega prebivalstva, naj se posebna pozornost nameni zlasti zaščiti žensk in deklet, naj bodo pravice žensk in otrok prednostna naloga v boju proti ekstremizmu, naj nudita pomoč žrtvam in kazensko preganjata kršitelje ter naj zagotovita sodelovanje žensk pri sprejemanju odločitev na vseh ravneh;

| 6. | poziva nigerijsko vlado, naj, kot je obljubil predsednik Buhari, začne takojšnjo, neodvisno in temeljito preiskavo, zločinov po mednarodnem pravu in o drugih hudih kršitvev človekovih pravic, ki so jih zagrešile vse vojskujoče se strani; |
| --- | --- |

6.

poziva nigerijsko vlado, naj, kot je obljubil predsednik Buhari, začne takojšnjo, neodvisno in temeljito preiskavo, zločinov po mednarodnem pravu in o drugih hudih kršitvev človekovih pravic, ki so jih zagrešile vse vojskujoče se strani;

| 7. | pozdravlja spremembo na čelu vojske ter zahteva, da se raziščejo vse zlorabe človekovih pravic in zločini, ki sta jih zagrešili obe strani, teroristi in nigerijske varnostne sile, da se odpravi praksa neprevzemanja odgovornosti iz časa predhodnega predsedstva; pozdravlja obljubo predsednika Buharija, da se raziščejo dokazi o hudih kršitvah človekovih pravic, vojnih zločinih in drugih dejanjih, ki lahko štejejo za zločine zoper človečnost, ki jih je zagrešila nigerijska vojska; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja spremembo na čelu vojske ter zahteva, da se raziščejo vse zlorabe človekovih pravic in zločini, ki sta jih zagrešili obe strani, teroristi in nigerijske varnostne sile, da se odpravi praksa neprevzemanja odgovornosti iz časa predhodnega predsedstva; pozdravlja obljubo predsednika Buharija, da se raziščejo dokazi o hudih kršitvah človekovih pravic, vojnih zločinih in drugih dejanjih, ki lahko štejejo za zločine zoper človečnost, ki jih je zagrešila nigerijska vojska;

| 8. | poziva predsednika zvezne republike, naj sprejme izziv in uresniči vse predvolilne obljube in najnovejše izjave, med katerimi so najpomembnejše preprečevanje uresničevanja terorističnih groženj, spoštovanje človekovih pravic in humanitarnega prava kot vodilnega načela vojaških operacij, vrnitev deklet iz Chiboka ter vseh ugrabljenih žensk in otrok živih in nepoškodovanih, obravnava vse bolj perečega vprašanja podhranjenosti ter boj proti korupciji in nekaznovanosti, da se preprečijo nadaljnje zlorabe ter podpira prizadevanje za dosego pravice za vse žrtve; |
| --- | --- |

8.

poziva predsednika zvezne republike, naj sprejme izziv in uresniči vse predvolilne obljube in najnovejše izjave, med katerimi so najpomembnejše preprečevanje uresničevanja terorističnih groženj, spoštovanje človekovih pravic in humanitarnega prava kot vodilnega načela vojaških operacij, vrnitev deklet iz Chiboka ter vseh ugrabljenih žensk in otrok živih in nepoškodovanih, obravnava vse bolj perečega vprašanja podhranjenosti ter boj proti korupciji in nekaznovanosti, da se preprečijo nadaljnje zlorabe ter podpira prizadevanje za dosego pravice za vse žrtve;

| 9. | poziva nigerijske oblasti in mednarodno skupnost, naj tesno sodelujejo in okrepijo prizadevanja, da se spremeni običajni trend, ki povzroča nadaljnje razseljevanje ljudi; pozdravlja odločenost, ki jo je na regionalnem vrhunskem srečanju v Niameyu 20. in 21. januarja 2015 izrazilo 13 sodelujočih držav, še zlasti zavezo Čada, Kameruna in Nigra, da se skupaj borijo proti terorističnim grožnjam Boko Harama; poziva multinacionalne združene namenske sile (Multinational Joint Task Force (MNJTF)), naj v boju proti Boko Haramu dosledno spoštujejo mednarodno pravo s področja človekovih pravic in mednarodno humanitarno pravo; ponavlja, da v boju proti uporu Boko Harama ne bo zadostoval le vojaški pristop; |
| --- | --- |

9.

poziva nigerijske oblasti in mednarodno skupnost, naj tesno sodelujejo in okrepijo prizadevanja, da se spremeni običajni trend, ki povzroča nadaljnje razseljevanje ljudi; pozdravlja odločenost, ki jo je na regionalnem vrhunskem srečanju v Niameyu 20. in 21. januarja 2015 izrazilo 13 sodelujočih držav, še zlasti zavezo Čada, Kameruna in Nigra, da se skupaj borijo proti terorističnim grožnjam Boko Harama; poziva multinacionalne združene namenske sile (Multinational Joint Task Force (MNJTF)), naj v boju proti Boko Haramu dosledno spoštujejo mednarodno pravo s področja človekovih pravic in mednarodno humanitarno pravo; ponavlja, da v boju proti uporu Boko Harama ne bo zadostoval le vojaški pristop;

| 10. | opozarja, da so razlogi za nastanek Boko Harama v pritožbah nad slabim upravljanjem, vsesplošni korupciji in izraziti neenakosti v nigerijski družbi; poziva nigerijske oblasti, naj v javnih institucijah in vojski odpravijo korupcijo, slabo upravljanje in neučinkovitost ter spodbujajo pravično obdavčenost; poziva k sprejetju ukrepov, da bi s sodelovanjem s sosednjimi državami, zlasti kar zadeva tihotapljenje in nezakonito trgovanje, Boko Haram odrezali od virov nezakonitih prihodkov; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da so razlogi za nastanek Boko Harama v pritožbah nad slabim upravljanjem, vsesplošni korupciji in izraziti neenakosti v nigerijski družbi; poziva nigerijske oblasti, naj v javnih institucijah in vojski odpravijo korupcijo, slabo upravljanje in neučinkovitost ter spodbujajo pravično obdavčenost; poziva k sprejetju ukrepov, da bi s sodelovanjem s sosednjimi državami, zlasti kar zadeva tihotapljenje in nezakonito trgovanje, Boko Haram odrezali od virov nezakonitih prihodkov;

| 11. | poziva mednarodno skupnost, naj pomaga Nigeriji in sosednjim državam, ki so sprejele begunce (Kamerun, Čad in Niger), da se vsem, ki to potrebujejo, nudi vsa potrebna medicinska in psihološka pomoč; poziva oblasti v podregiji, naj ženskam in dekletom, ki so bile žrtve posilstev, v skladu s členom 3 Ženevske konvencije zagotovijo neoviran dostop do vseh spolnih in reproduktivnih zdravstvenih storitev; poudarja, da je pri obravnavi žrtev vojnih posilstev treba upoštevati splošne standarde ter v primerih oboroženih spopadov zagotoviti prevlado mednarodnega humanitarnega prava; izraža iskreno sočutje z ženskami in otroki, ki so preživeli brezumni terorizem Boko Harama; poziva k oblikovanju posebnih izobraževalnih programov za ženske in otroke, ki so bili žrtve vojne in družbe na sploh, da se jim pomaga premagati grozovite izkušnje, nudi ustrezne in celovite informacije, da se odpravijo stigme in socialna izključenost, ter da se jim pomaga postati spoštovanja vredni pripadniki družbe; |
| --- | --- |

11.

poziva mednarodno skupnost, naj pomaga Nigeriji in sosednjim državam, ki so sprejele begunce (Kamerun, Čad in Niger), da se vsem, ki to potrebujejo, nudi vsa potrebna medicinska in psihološka pomoč; poziva oblasti v podregiji, naj ženskam in dekletom, ki so bile žrtve posilstev, v skladu s členom 3 Ženevske konvencije zagotovijo neoviran dostop do vseh spolnih in reproduktivnih zdravstvenih storitev; poudarja, da je pri obravnavi žrtev vojnih posilstev treba upoštevati splošne standarde ter v primerih oboroženih spopadov zagotoviti prevlado mednarodnega humanitarnega prava; izraža iskreno sočutje z ženskami in otroki, ki so preživeli brezumni terorizem Boko Harama; poziva k oblikovanju posebnih izobraževalnih programov za ženske in otroke, ki so bili žrtve vojne in družbe na sploh, da se jim pomaga premagati grozovite izkušnje, nudi ustrezne in celovite informacije, da se odpravijo stigme in socialna izključenost, ter da se jim pomaga postati spoštovanja vredni pripadniki družbe;

| 12. | poziva Komisijo, naj si za prednostno nalogo zada pomoč otrokom in mladim v Nigeriji, Kamerunu in Čadu, ki so bili izkoreninjeni iz svojega okolja, da se jim v okviru skrbniškega sklada za nujno pomoč pri stabilizaciji razmer in odpravi temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in razseljevanja v Afriki nudi predvsem zaščita pred vsemi oblikami krutosti in spolnega nasilja, izobraževanje, zdravstvena nega in pitna voda; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj si za prednostno nalogo zada pomoč otrokom in mladim v Nigeriji, Kamerunu in Čadu, ki so bili izkoreninjeni iz svojega okolja, da se jim v okviru skrbniškega sklada za nujno pomoč pri stabilizaciji razmer in odpravi temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in razseljevanja v Afriki nudi predvsem zaščita pred vsemi oblikami krutosti in spolnega nasilja, izobraževanje, zdravstvena nega in pitna voda;

| 13. | poziva nigerijsko vlado, naj sprejme ukrepe, da se razseljenim osebam, zlasti otrokom, omogoči vrnitev, naj jim zagotovi varnost ter pomaga nevladnim organizacijam pri prizadevanjih za izboljšanje razmer v taboriščih za ljudi, ki so bili razseljeni zaradi spopadov, med drugim z izboljšanjem higienskih in sanitarnih razmer, da se prepreči morebitno širjenje bolezni; |
| --- | --- |

13.

poziva nigerijsko vlado, naj sprejme ukrepe, da se razseljenim osebam, zlasti otrokom, omogoči vrnitev, naj jim zagotovi varnost ter pomaga nevladnim organizacijam pri prizadevanjih za izboljšanje razmer v taboriščih za ljudi, ki so bili razseljeni zaradi spopadov, med drugim z izboljšanjem higienskih in sanitarnih razmer, da se prepreči morebitno širjenje bolezni;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Zvezne republike Nigerije ter predstavnikom Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav in Afriške unije. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Zvezne republike Nigerije ter predstavnikom Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav in Afriške unije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0008.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0185.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/34

---

P8_TA(2015)0345

Primer Alija Mohameda Al Nimra

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o primeru Alija Mohameda Al Nimra (2015/2883(RSP))

(2017/C 349/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 12. februarja 2015 o Saudovi Arabiji: primer Raifa Badavija (1) in z dne 11. marca 2014 o Saudovi Arabiji: odnosi z EU in njena vloga na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 12. februarja 2015 o Saudovi Arabiji: primer Raifa Badavija (1) in z dne 11. marca 2014 o Saudovi Arabiji: odnosi z EU in njena vloga na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki (2),

| — | ob upoštevanju smernic EU glede smrtne kazni, ki so bile sprejete v juniju 1998 ter revidirane in posodobljene v aprilu 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU glede smrtne kazni, ki so bile sprejete v juniju 1998 ter revidirane in posodobljene v aprilu 2013,

| — | ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine OZN, zlasti tiste z dne 18. decembra 2014 o moratoriju na uporabo smrtne kazni (A/RES/69/186), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine OZN, zlasti tiste z dne 18. decembra 2014 o moratoriju na uporabo smrtne kazni (A/RES/69/186),

| — | ob upoštevanju izjav strokovnjakov OZN za človekove pravice z dne 22. septembra 2015 o primeru Alija Mohameda al-Nimra, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav strokovnjakov OZN za človekove pravice z dne 22. septembra 2015 o primeru Alija Mohameda al-Nimra,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugemu nečloveškemu ter ponižujočemu ravnanju in kaznovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugemu nečloveškemu ter ponižujočemu ravnanju in kaznovanju,

| — | ob upoštevanju člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki določa, da ima vsakdo pravico do svobode izražanja, in člena 4, ki prepoveduje mučenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki določa, da ima vsakdo pravico do svobode izražanja, in člena 4, ki prepoveduje mučenje,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, sprejetih junija 2004 in posodobljenih v decembru 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, sprejetih junija 2004 in posodobljenih v decembru 2008,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989, katere pogodbenica je Saudova Arabija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989, katere pogodbenica je Saudova Arabija,

| — | ob upoštevanju člena 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 ter člena 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 ter člena 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Arabske listine o človekovih pravicah, h kateri je pristopila Saudova Arabija, zlasti njenega člena 32(1), ki zagotavlja pravico do obveščanja ter svobodo mišljenja in izražanja, ter njenega člena 8, ki prepoveduje fizično ali psihično mučenje in drugo kruto, poniževalno, sramotilno ali nečloveško ravnanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Arabske listine o človekovih pravicah, h kateri je pristopila Saudova Arabija, zlasti njenega člena 32(1), ki zagotavlja pravico do obveščanja ter svobodo mišljenja in izražanja, ter njenega člena 8, ki prepoveduje fizično ali psihično mučenje in drugo kruto, poniževalno, sramotilno ali nečloveško ravnanje,

| — | ob upoštevanju še ene nedavne obsodbe drugega mladoletnika na obglavljenje, in sicer Davuda Huseina Al Marhuna, ki naj bi ga, ko je bil star 17 let, mučili in prisilili v priznanje, to pa so nato uradniki uporabili za obsodbo po tem, ko je bil Al Marhun aretiran med protesti v vzhodni provinci Saudove Arabije maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju še ene nedavne obsodbe drugega mladoletnika na obglavljenje, in sicer Davuda Huseina Al Marhuna, ki naj bi ga, ko je bil star 17 let, mučili in prisilili v priznanje, to pa so nato uradniki uporabili za obsodbo po tem, ko je bil Al Marhun aretiran med protesti v vzhodni provinci Saudove Arabije maja 2012,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je v maju 2015 vrhovno sodišče Saudove Arabije obsodilo na smrt – domnevno z obglavljenjem, kateremu naj bi sledilo križanje – Alija Mohameda Al Nimra, ki je star 21 let in je nečak vidnega oporečnika, in sicer med drugim na podlagi kazenskih obtožb o prevratništvu, izgredništvu, protestih, ropu in članstvu v teroristični celici, ker Al Nimr še ni dopolnil 18 let in je bil torej še mladoleten, ko je bil aretiran med demonstracijami za demokracijo in enake pravice v Saudovi Arabiji; ker je bil Al Nimr obsojen na smrt zaradi protestov v pretežno šiitski vzhodni provinci države; ker zanesljivi viri navajajo, da so ga mučili in je svoje priznanje podpisal pod prisilo; ker ni dobil nobenih jamstev o varnem sojenju in ustreznem pravnem postopku v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

A.

ker je v maju 2015 vrhovno sodišče Saudove Arabije obsodilo na smrt – domnevno z obglavljenjem, kateremu naj bi sledilo križanje – Alija Mohameda Al Nimra, ki je star 21 let in je nečak vidnega oporečnika, in sicer med drugim na podlagi kazenskih obtožb o prevratništvu, izgredništvu, protestih, ropu in članstvu v teroristični celici, ker Al Nimr še ni dopolnil 18 let in je bil torej še mladoleten, ko je bil aretiran med demonstracijami za demokracijo in enake pravice v Saudovi Arabiji; ker je bil Al Nimr obsojen na smrt zaradi protestov v pretežno šiitski vzhodni provinci države; ker zanesljivi viri navajajo, da so ga mučili in je svoje priznanje podpisal pod prisilo; ker ni dobil nobenih jamstev o varnem sojenju in ustreznem pravnem postopku v skladu z mednarodnim pravom;

| B. | ker obsodba na smrt nekoga, ki je bil v času kaznivega dejanja še otrok, in obtožbe o njegovem domnevnem mučenju niso v skladu z mednarodnimi obveznostmi Saudove Arabije; |
| --- | --- |

B.

ker obsodba na smrt nekoga, ki je bil v času kaznivega dejanja še otrok, in obtožbe o njegovem domnevnem mučenju niso v skladu z mednarodnimi obveznostmi Saudove Arabije;

| C. | ker je prepoved mučenja in krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja vključena v vse mednarodne in regionalne instrumente na področju človekovih pravic in je norma mednarodnega običajnega prava ter je zato zavezujoča za vse države, ne glede na to, ali so podpisnice ustreznih mednarodnih pogodb ali ne; |
| --- | --- |

C.

ker je prepoved mučenja in krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja vključena v vse mednarodne in regionalne instrumente na področju človekovih pravic in je norma mednarodnega običajnega prava ter je zato zavezujoča za vse države, ne glede na to, ali so podpisnice ustreznih mednarodnih pogodb ali ne;

| D. | ker je povečanje števila smrtnih obsodb v Saudovi Arabiji tesno povezano s sodbami specializiranega kazenskega sodišča v sojenjih za kazniva dejanja, povezana s terorizmom; ker organizacije za varstvo človekovih pravic navajajo, da je bilo med avgustom 2014 in junijem 2015 v Saudovi Arabiji izvršenih vsaj 175 usmrtitev; |
| --- | --- |

D.

ker je povečanje števila smrtnih obsodb v Saudovi Arabiji tesno povezano s sodbami specializiranega kazenskega sodišča v sojenjih za kazniva dejanja, povezana s terorizmom; ker organizacije za varstvo človekovih pravic navajajo, da je bilo med avgustom 2014 in junijem 2015 v Saudovi Arabiji izvršenih vsaj 175 usmrtitev;

| E. | ker je ta primer eden od številnih, v katerih so bile izrečene stroge obsodbe savdskih aktivistov in so jih nadlegovali, sicer pa se ti preganjajo zaradi izražanja mnenja, številni med njimi pa so bili obsojeni po postopkih, ki ne izpolnjujejo mednarodnih standardov poštenega sojenja, kar je julija 2014 potrdila nekdanja visoka komisarka OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

E.

ker je ta primer eden od številnih, v katerih so bile izrečene stroge obsodbe savdskih aktivistov in so jih nadlegovali, sicer pa se ti preganjajo zaradi izražanja mnenja, številni med njimi pa so bili obsojeni po postopkih, ki ne izpolnjujejo mednarodnih standardov poštenega sojenja, kar je julija 2014 potrdila nekdanja visoka komisarka OZN za človekove pravice;

| F. | ker člen 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah določa, da ima vsakdo pravico do svobode mišljenja in izražanja, tako na spletu kot sicer; ker to vključuje pravico, da nihče ne sme biti nadlegovan zaradi svojega mišljenja, in pravico, da lahko vsak išče, sprejema in širi informacije in ideje s kakršnimikoli sredstvi in ne glede na meje; |
| --- | --- |

F.

ker člen 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah določa, da ima vsakdo pravico do svobode mišljenja in izražanja, tako na spletu kot sicer; ker to vključuje pravico, da nihče ne sme biti nadlegovan zaradi svojega mišljenja, in pravico, da lahko vsak išče, sprejema in širi informacije in ideje s kakršnimikoli sredstvi in ne glede na meje;

| G. | ker je bil veleposlanik Saudove Arabije pri OZN v Ženevi Fajsal Bin Hasan Trad imenovan na mesto predsednika skupine neodvisnih strokovnjakov v Svetu OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

G.

ker je bil veleposlanik Saudove Arabije pri OZN v Ženevi Fajsal Bin Hasan Trad imenovan na mesto predsednika skupine neodvisnih strokovnjakov v Svetu OZN za človekove pravice;

| H. | ker bi bil lahko začetek dialoga med Kraljevino Saudovo Arabijo in EU o človekovih pravicah konstruktiven korak h krepitvi medsebojnega razumevanja in spodbujanju reform v državi, tudi reforme sodstva; |
| --- | --- |

H.

ker bi bil lahko začetek dialoga med Kraljevino Saudovo Arabijo in EU o človekovih pravicah konstruktiven korak h krepitvi medsebojnega razumevanja in spodbujanju reform v državi, tudi reforme sodstva;

| I. | ker je Saudova Arabija vplivna in pomembna politična in gospodarska akterka v regiji Bližnjega vzhoda in severne Afrike; |
| --- | --- |

I.

ker je Saudova Arabija vplivna in pomembna politična in gospodarska akterka v regiji Bližnjega vzhoda in severne Afrike;

| 1. | odločno obsoja obsodbo Alija Mohameda Al Nimra na smrt; ponovno obsoja smrtno kazen in odločno podpira uvedbo moratorija kot korak na poti k njeni odpravi; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja obsodbo Alija Mohameda Al Nimra na smrt; ponovno obsoja smrtno kazen in odločno podpira uvedbo moratorija kot korak na poti k njeni odpravi;

| 2. | poziva oblasti Saudove Arabije, zlasti kralja Saudove Arabije Salmana Bin Abdulaziza Al Sauda, naj zadrži usmrtitev Alija Mohameda Al Nimra in ga pomilosti ali mu omili kazen; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj uporabijo vsa diplomatska orodja in si prizadevajo za takojšnjo zadržanje te usmrtitve; |
| --- | --- |

2.

poziva oblasti Saudove Arabije, zlasti kralja Saudove Arabije Salmana Bin Abdulaziza Al Sauda, naj zadrži usmrtitev Alija Mohameda Al Nimra in ga pomilosti ali mu omili kazen; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj uporabijo vsa diplomatska orodja in si prizadevajo za takojšnjo zadržanje te usmrtitve;

| 3. | opozarja Kraljevino Saudovo Arabijo, da je pogodbenica Konvencije o otrokovih pravicah, ki odločno prepoveduje uporabo smrtne kazni za kazniva dejanja, ki jih storijo mlajši od 18 let; |
| --- | --- |

3.

opozarja Kraljevino Saudovo Arabijo, da je pogodbenica Konvencije o otrokovih pravicah, ki odločno prepoveduje uporabo smrtne kazni za kazniva dejanja, ki jih storijo mlajši od 18 let;

| 4. | poziva savdske oblasti, naj ukinejo specializirano kazensko sodišče, ki je bilo ustanovljeno leta 2008 za sojenja v primerih terorizma, a se vse bolj uporablja za kazenski pregon miroljubnih oporečnikov na podlagi očitno politično utemeljenih obtožb in v postopkih, v katerih se krši temeljna pravica do poštenega sojenja; |
| --- | --- |

4.

poziva savdske oblasti, naj ukinejo specializirano kazensko sodišče, ki je bilo ustanovljeno leta 2008 za sojenja v primerih terorizma, a se vse bolj uporablja za kazenski pregon miroljubnih oporečnikov na podlagi očitno politično utemeljenih obtožb in v postopkih, v katerih se krši temeljna pravica do poštenega sojenja;

| 5. | poziva vlado Saudove Arabije, naj zagotovi hitro in nepristransko preiskavo domnevnega mučenja in poskrbi za to, da bo Ali Mohamed Al Nimr dobil vso potrebno zdravniško oskrbo ter reden dostop do svoje družine in odvetnikov; |
| --- | --- |

5.

poziva vlado Saudove Arabije, naj zagotovi hitro in nepristransko preiskavo domnevnega mučenja in poskrbi za to, da bo Ali Mohamed Al Nimr dobil vso potrebno zdravniško oskrbo ter reden dostop do svoje družine in odvetnikov;

| 6. | opozarja Saudovo Arabijo na njene zaveze v vlogi članice Sveta OZN za človekove pravice; je seznanjen, da je bila Saudova Arabija nedavno imenovana za predsedujočo skupini neodvisnih strokovnjakov pri Svetu OZN za človekove pravice; odločno poziva savdske oblasti, naj zagotovijo, da bodo standardi spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v njihovi državi ustrezali tej mednarodni vlogi; |
| --- | --- |

6.

opozarja Saudovo Arabijo na njene zaveze v vlogi članice Sveta OZN za človekove pravice; je seznanjen, da je bila Saudova Arabija nedavno imenovana za predsedujočo skupini neodvisnih strokovnjakov pri Svetu OZN za človekove pravice; odločno poziva savdske oblasti, naj zagotovijo, da bodo standardi spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v njihovi državi ustrezali tej mednarodni vlogi;

| 7. | poziva k okrepljenemu mehanizmu za dialog med EU in Saudovo Arabijo o vprašanjih človekovih pravic in k izmenjavi strokovnega znanja o pravosodju in pravnih zadevah, da se okrepi varstvo pravic posameznikov v Kraljevini Saudovi Arabiji v skladu s procesi pravosodnih reform, ki jih je začela; poziva oblasti Kraljevine Saudove Arabije, naj si prizadevajo za potrebne reforme na področju človekovih pravic, še posebej, kar zadeva omejevanje smrtne kazni in usmrtitev; |
| --- | --- |

7.

poziva k okrepljenemu mehanizmu za dialog med EU in Saudovo Arabijo o vprašanjih človekovih pravic in k izmenjavi strokovnega znanja o pravosodju in pravnih zadevah, da se okrepi varstvo pravic posameznikov v Kraljevini Saudovi Arabiji v skladu s procesi pravosodnih reform, ki jih je začela; poziva oblasti Kraljevine Saudove Arabije, naj si prizadevajo za potrebne reforme na področju človekovih pravic, še posebej, kar zadeva omejevanje smrtne kazni in usmrtitev;

| 8. | spodbuja Saudovo Arabijo, naj podpiše in ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ki je začel veljati leta 1976, v 6. členu tega pakta pa je določeno, da ima „Vsak človek ima prirojeno pravico do življenja“; |
| --- | --- |

8.

spodbuja Saudovo Arabijo, naj podpiše in ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ki je začel veljati leta 1976, v 6. členu tega pakta pa je določeno, da ima „Vsak človek ima prirojeno pravico do življenja“;

| 9. | izraža globoko zaskrbljenost glede poročil o porastu števila obsodb na smrt v Kraljevini Saudovi Arabiji v letu 2014 in glede zastrašujoče pogostosti, s katero so sodišča v svojih sodbah v letu 2015 odrejala smrtno kazen; |
| --- | --- |

9.

izraža globoko zaskrbljenost glede poročil o porastu števila obsodb na smrt v Kraljevini Saudovi Arabiji v letu 2014 in glede zastrašujoče pogostosti, s katero so sodišča v svojih sodbah v letu 2015 odrejala smrtno kazen;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic, njegovemu veličanstvu kralju Salmanu Bin Abdulazizu Al Saudu, vladi Kraljevine Saudove Arabije, visokemu komisarju OZN za človekove pravice in Svetu OZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic, njegovemu veličanstvu kralju Salmanu Bin Abdulazizu Al Saudu, vladi Kraljevine Saudove Arabije, visokemu komisarju OZN za človekove pravice in Svetu OZN za človekove pravice.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0037.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0207.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/37

---

P8_TA(2015)0347

Hipotekarna zakonodaja in tvegani finančni instrumenti v EU: primer Španije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o hipotekarni zakonodaji in tveganih finančnih instrumentih v Španiji (na osnovi prejetih peticij) (2015/2740(RSP))

(2017/C 349/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju peticije št. 626/2011 in še 15 drugih o hipotekarni zakonodaji v Španiji (179/2012, 644/2012, 783/2012, 1669/2012, 0996/2013, 1345/2013, 1249/2013, 1436/2013, 1705/2013, 1736/2013, 2120/2013, 2159/2013, 2440/2013, 2563/2013 in 2610/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju peticije št. 626/2011 in še 15 drugih o hipotekarni zakonodaji v Španiji (179/2012, 644/2012, 783/2012, 1669/2012, 0996/2013, 1345/2013, 1249/2013, 1436/2013, 1705/2013, 1736/2013, 2120/2013, 2159/2013, 2440/2013, 2563/2013 in 2610/2013),

| — | ob upoštevanju peticije št. 513/2012 in še 21 drugih o tveganih finančnih instrumentih v Španiji (548/2012, 676/2012, 677/2012, 785/2012, 788/2012, 949/2012, 1044/2012, 1247/2012, 1343/2012, 1498/2012, 1662/2012, 1761/2012, 1851/2012, 1864/2012, 169/2013, 171/2013, 2206/2013, 2215/2013, 2228/2013, 2243/2013 in 2274/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju peticije št. 513/2012 in še 21 drugih o tveganih finančnih instrumentih v Španiji (548/2012, 676/2012, 677/2012, 785/2012, 788/2012, 949/2012, 1044/2012, 1247/2012, 1343/2012, 1498/2012, 1662/2012, 1761/2012, 1851/2012, 1864/2012, 169/2013, 171/2013, 2206/2013, 2215/2013, 2228/2013, 2243/2013 in 2274/2013),

| — | ob upoštevanju posvetovanj v Odboru za peticije z vlagatelji teh peticij, nazadnje 16. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanj v Odboru za peticije z vlagatelji teh peticij, nazadnje 16. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine in spremembi Direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine in spremembi Direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi direktiv 2002/92/ES in 2011/61/EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi direktiv 2002/92/ES in 2011/61/EU (2),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (3),

| — | ob upoštevanju izjave Komisije med skupno razpravo 19. maja 2015 o insolvenčnih postopkih – Pregled in podaljšanje priporočila Komisije o novem pristopu k poslovnemu neuspehu in insolventnosti z dne 12. marca 2014, kar zadeva plačilno nesposobnost družin in drugo priložnost za posameznike in gospodinjstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije med skupno razpravo 19. maja 2015 o insolvenčnih postopkih – Pregled in podaljšanje priporočila Komisije o novem pristopu k poslovnemu neuspehu in insolventnosti z dne 12. marca 2014, kar zadeva plačilno nesposobnost družin in drugo priložnost za posameznike in gospodinjstva,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o socialnih stanovanjih v Evropski uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o socialnih stanovanjih v Evropski uniji (4),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o hipotekarni zakonodaji in tveganih finančnih instrumentih v Španiji, pripravljenega na osnovi prejetih peticij (O-000088/2015 – B8-0755/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o hipotekarni zakonodaji in tveganih finančnih instrumentih v Španiji, pripravljenega na osnovi prejetih peticij (O-000088/2015 – B8-0755/2015),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(2) Poslovnika,

| A. | ker številne prejete peticije kažejo na tisoče tragičnih osebnih primerov, ko so državljani deloma ali v celoti izgubili življenjske prihranke, in je iz njih razvidno, da se potrošniki soočajo s težavami, ko želijo dobiti točne in bistvene informacije o finančnih instrumentih; |
| --- | --- |

A.

ker številne prejete peticije kažejo na tisoče tragičnih osebnih primerov, ko so državljani deloma ali v celoti izgubili življenjske prihranke, in je iz njih razvidno, da se potrošniki soočajo s težavami, ko želijo dobiti točne in bistvene informacije o finančnih instrumentih;

| B. | ker španske organizacije civilne družbe še naprej protestirajo proti stotisočem deložacij, nesprejemljivim pogojem v pogodbah o hipotekarnih posojilih in nezadostnemu varstvu posojilojemalcev; ker je bilo po podatkih ene teh organizacij, platforme za žrtve hipotekarnih posojil (Plataforma de Afectados por la Hipoteca – PAH), v prvem četrtletju leta 2015 v Španiji izvedenih 19 261 deložacij (6 % več kot v istem obdobju leta 2014); ker ta organizacija ocenjuje, da je bilo v Španiji od leta 2008 izvedenih 397 954 deložacij; ker je več kot 100 000 gospodinjstev izgubilo dom; |
| --- | --- |

B.

ker španske organizacije civilne družbe še naprej protestirajo proti stotisočem deložacij, nesprejemljivim pogojem v pogodbah o hipotekarnih posojilih in nezadostnemu varstvu posojilojemalcev; ker je bilo po podatkih ene teh organizacij, platforme za žrtve hipotekarnih posojil (Plataforma de Afectados por la Hipoteca – PAH), v prvem četrtletju leta 2015 v Španiji izvedenih 19 261 deložacij (6 % več kot v istem obdobju leta 2014); ker ta organizacija ocenjuje, da je bilo v Španiji od leta 2008 izvedenih 397 954 deložacij; ker je več kot 100 000 gospodinjstev izgubilo dom;

| C. | ker so posledice krize še poslabšale položaj deložiranih družin, ki pa morajo še vedno odplačevati hipotekarni dolg in z njim povezane naraščajoče obresti; ker je španska vlada uvedla možnost izvajanja načela datio in solutum kot izredni ukrep v skladu z zakonom št. 6/2012; opozarja, da se je po uradnih podatkih v drugem četrtletju leta 2014 načelo datio in solutum uporabilo za samo 1 467 od 11 407 vlog, kar je 12,86 % vseh vlog; |
| --- | --- |

C.

ker so posledice krize še poslabšale položaj deložiranih družin, ki pa morajo še vedno odplačevati hipotekarni dolg in z njim povezane naraščajoče obresti; ker je španska vlada uvedla možnost izvajanja načela datio in solutum kot izredni ukrep v skladu z zakonom št. 6/2012; opozarja, da se je po uradnih podatkih v drugem četrtletju leta 2014 načelo datio in solutum uporabilo za samo 1 467 od 11 407 vlog, kar je 12,86 % vseh vlog;

| D. | ker so španska sodišča in Sodišče Evropske unije (glej sodbe Evropskega sodišča C-243/08 Pannon GSM, C-618/10 Banco Español de Crédito in C-415/11 Catalunyacaixa) v španskem sektorju hipotekarnih posojil ugotovila številne nesprejemljive klavzule in načine poslovanja, kar bi se lahko preprečilo, če bi Španija v celoti prenesla in izvajala direktive 93/13/EGS, 2004/39/ES in 2005/29/ES; |
| --- | --- |

D.

ker so španska sodišča in Sodišče Evropske unije (glej sodbe Evropskega sodišča C-243/08 Pannon GSM, C-618/10 Banco Español de Crédito in C-415/11 Catalunyacaixa) v španskem sektorju hipotekarnih posojil ugotovila številne nesprejemljive klavzule in načine poslovanja, kar bi se lahko preprečilo, če bi Španija v celoti prenesla in izvajala direktive 93/13/EGS, 2004/39/ES in 2005/29/ES;

| E. | ker se bo Direktiva 2014/17/EU o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine (direktiva o hipotekarnih kreditih) uporabljala za hipotekarne kreditne pogodbe, sklenjene po 21. marcu 2016, v skladu z njo pa bodo morali posojilodajalci potrošnike obvestiti o glavnih značilnostih kreditne pogodbe; |
| --- | --- |

E.

ker se bo Direktiva 2014/17/EU o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine (direktiva o hipotekarnih kreditih) uporabljala za hipotekarne kreditne pogodbe, sklenjene po 21. marcu 2016, v skladu z njo pa bodo morali posojilodajalci potrošnike obvestiti o glavnih značilnostih kreditne pogodbe;

| F. | ker so po sodbi v zadevi Aziz (zadeva C-415/11) španski organi po hitrem postopku sprejeli zakon št. 1/2013 z dne 14. maja 2013 o ukrepih za okrepljeno zaščito hipotekarnih dolžnikov, prestrukturiranje dolgov in oddajo socialnih stanovanj v najem (Ley 1/2013 de medidas para reforzar la protección a los deudores hipotecarios, restructuración de la deuda y alquiler social); |
| --- | --- |

F.

ker so po sodbi v zadevi Aziz (zadeva C-415/11) španski organi po hitrem postopku sprejeli zakon št. 1/2013 z dne 14. maja 2013 o ukrepih za okrepljeno zaščito hipotekarnih dolžnikov, prestrukturiranje dolgov in oddajo socialnih stanovanj v najem (Ley 1/2013 de medidas para reforzar la protección a los deudores hipotecarios, restructuración de la deuda y alquiler social);

| G. | ker so po sodbi v zadevi C-169/14 španski organi spremenili nacionalni sistem za pritožbe v zvezi s hipotekami, in sicer so v zakon št. 9/2015 z dne 25. maja 2015 o nujnih ukrepih v primeru stečaja (Ley 9/2015 de medidas urgentes en material concursal) dodali končno določbo, s katero je zakon usklajen z Direktivo 93/13/EGS; |
| --- | --- |

G.

ker so po sodbi v zadevi C-169/14 španski organi spremenili nacionalni sistem za pritožbe v zvezi s hipotekami, in sicer so v zakon št. 9/2015 z dne 25. maja 2015 o nujnih ukrepih v primeru stečaja (Ley 9/2015 de medidas urgentes en material concursal) dodali končno določbo, s katero je zakon usklajen z Direktivo 93/13/EGS;

| H. | ker je španski parlament sprejel kodeks dobrega ravnanja za vzdržno prestrukturiranje dolgov pri hipotekah na običajnem prebivališču, ki ga večina finančnih institucij ne upošteva, saj lahko k njemu pristopijo prostovoljno, in ki je le delno učinkovit pri preprečevanju deložacij ali spodbujanju načela datio in solutum, saj več kot 80 % prizadetih subjektov ne izpolnjuje zahtev za upravičenost; |
| --- | --- |

H.

ker je španski parlament sprejel kodeks dobrega ravnanja za vzdržno prestrukturiranje dolgov pri hipotekah na običajnem prebivališču, ki ga večina finančnih institucij ne upošteva, saj lahko k njemu pristopijo prostovoljno, in ki je le delno učinkovit pri preprečevanju deložacij ali spodbujanju načela datio in solutum, saj več kot 80 % prizadetih subjektov ne izpolnjuje zahtev za upravičenost;

| I. | ker banke v številnih primerih potrošnikov niso ustrezno obvestile o obsegu tveganj, povezanih s predlaganimi naložbami, prav tako pa niso izvajale preskusov primernosti, da bi ugotovile, ali imajo njihove stranke ustrezno znanje, da bi razumele finančna tveganja, ki jih prevzemajo; ker je velik del prizadetih državljanov starejših oseb, ki so svoje življenjske prihranke vložile v naložbe, ki naj ne bi bile tvegane; |
| --- | --- |

I.

ker banke v številnih primerih potrošnikov niso ustrezno obvestile o obsegu tveganj, povezanih s predlaganimi naložbami, prav tako pa niso izvajale preskusov primernosti, da bi ugotovile, ali imajo njihove stranke ustrezno znanje, da bi razumele finančna tveganja, ki jih prevzemajo; ker je velik del prizadetih državljanov starejših oseb, ki so svoje življenjske prihranke vložile v naložbe, ki naj ne bi bile tvegane;

| J. | ker naj bi v preteklih nekaj letih žrtev finančnih goljufij postalo kar 700 000 španskih državljanov, ki so jih banke zavedle v nakup tveganih finančnih instrumentov, pri tem pa jih niso ustrezno obvestile o obsegu tveganj in o resničnih posledicah tega, da ne bodo imeli dostopa do svojih prihrankov; |
| --- | --- |

J.

ker naj bi v preteklih nekaj letih žrtev finančnih goljufij postalo kar 700 000 španskih državljanov, ki so jih banke zavedle v nakup tveganih finančnih instrumentov, pri tem pa jih niso ustrezno obvestile o obsegu tveganj in o resničnih posledicah tega, da ne bodo imeli dostopa do svojih prihrankov;

| K. | ker številne žrtve finančnih goljufij zavračajo arbitražni mehanizem, ki so ga vzpostavili španski organi; |
| --- | --- |

K.

ker številne žrtve finančnih goljufij zavračajo arbitražni mehanizem, ki so ga vzpostavili španski organi;

| L. | ker Direktiva 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov (MiFID) ureja investicijske storitve, ki jih ponujajo investicijske družbe in kreditne institucije v zvezi s finančnimi instrumenti, vključno s prednostnimi delnicami („preferentes“); ker člen 19 te direktive predpisuje obveznosti v zvezi z vodenjem poslov pri zagotavljanju investicijskih storitev za stranke; |
| --- | --- |

L.

ker Direktiva 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov (MiFID) ureja investicijske storitve, ki jih ponujajo investicijske družbe in kreditne institucije v zvezi s finančnimi instrumenti, vključno s prednostnimi delnicami („preferentes“); ker člen 19 te direktive predpisuje obveznosti v zvezi z vodenjem poslov pri zagotavljanju investicijskih storitev za stranke;

| 1. | poziva Komisijo, naj v vseh državah članicah spremlja izvajanje sodbe v zadevi C-415 (Aziz) in Direktive 93/13/EGS o hipotekarni zakonodaji in s tem zagotovi, da jo bodo nacionalni organi v celoti upoštevali; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj v vseh državah članicah spremlja izvajanje sodbe v zadevi C-415 (Aziz) in Direktive 93/13/EGS o hipotekarni zakonodaji in s tem zagotovi, da jo bodo nacionalni organi v celoti upoštevali;

| 2. | poziva finančne subjekte po vsej Uniji, naj prenehajo nesprejemljivo ravnanje s strankami na področju hipotek, zapletenih finančnih produktov in kreditnih kartic, vključno z določanjem pretiranih obrestnih mer in samovoljnim ukinjanjem storitev; |
| --- | --- |

2.

poziva finančne subjekte po vsej Uniji, naj prenehajo nesprejemljivo ravnanje s strankami na področju hipotek, zapletenih finančnih produktov in kreditnih kartic, vključno z določanjem pretiranih obrestnih mer in samovoljnim ukinjanjem storitev;

| 3. | poziva finančne subjekte po vsej Uniji, naj ne uporabljajo deložacije družin iz edinega prebivališča in naj raje prestrukturirajo dolg; |
| --- | --- |

3.

poziva finančne subjekte po vsej Uniji, naj ne uporabljajo deložacije družin iz edinega prebivališča in naj raje prestrukturirajo dolg;

| 4. | poziva špansko vlado, naj uporabi vsa razpoložljiva orodja, da bi poiskala celovito rešitev, s katero bi drastično zmanjšala nesprejemljivo število deložacij; |
| --- | --- |

4.

poziva špansko vlado, naj uporabi vsa razpoložljiva orodja, da bi poiskala celovito rešitev, s katero bi drastično zmanjšala nesprejemljivo število deložacij;

| 5. | poziva Komisijo, naj v vseh državah članicah podrobno spremlja prenos Direktive 2014/17/EU o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine (direktiva o hipotekarnih kreditih); |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj v vseh državah članicah podrobno spremlja prenos Direktive 2014/17/EU o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine (direktiva o hipotekarnih kreditih);

| 6. | poziva Komisijo, naj širi najboljšo prakso glede izvajanja načela datio in solutum v nekaterih državah članicah in oceni njegov učinek na potrošnike in podjetja; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj širi najboljšo prakso glede izvajanja načela datio in solutum v nekaterih državah članicah in oceni njegov učinek na potrošnike in podjetja;

| 7. | opozarja Komisijo, da je generalni pravobranilec EU izrazil pomisleke glede zakonitosti ukrepov, ki jih je sprejela španska vlada za reševanje kršitev, ki jih je Sodišče obsodilo 14. marca 2013, in preprečevanje zlorab v hipotekarnem sektorju; |
| --- | --- |

7.

opozarja Komisijo, da je generalni pravobranilec EU izrazil pomisleke glede zakonitosti ukrepov, ki jih je sprejela španska vlada za reševanje kršitev, ki jih je Sodišče obsodilo 14. marca 2013, in preprečevanje zlorab v hipotekarnem sektorju;

| 8. | poziva Komisijo, naj tesno spremlja dejansko izvajanje novih ukrepov, ki jih je španska vlada sprejela za reševanje sedanjih problemov in preprečevanje izvajanja neprimernih bančnih in trgovalnih praks; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj tesno spremlja dejansko izvajanje novih ukrepov, ki jih je španska vlada sprejela za reševanje sedanjih problemov in preprečevanje izvajanja neprimernih bančnih in trgovalnih praks;

| 9. | poziva Komisijo, naj začne izvajati kampanje ozaveščanja o finančnih produktih in prek izobraževanja izboljša njihovo razumevanje, da bi zagotovili, da bodo evropski državljani bolje obveščeni o tveganjih, ki jih prevzamejo, ko vpisujejo finančne produkte; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj začne izvajati kampanje ozaveščanja o finančnih produktih in prek izobraževanja izboljša njihovo razumevanje, da bi zagotovili, da bodo evropski državljani bolje obveščeni o tveganjih, ki jih prevzamejo, ko vpisujejo finančne produkte;

| 10. | poziva Komisijo, naj širi najboljše prakse, ki krepijo varstvo državljanov v finančnih težavah; meni, da bi bilo treba osnovno finančno izobraževanje dojemati kot dopolnilni ukrep za preprečevanje posledic prekomernega zadolževanja; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj širi najboljše prakse, ki krepijo varstvo državljanov v finančnih težavah; meni, da bi bilo treba osnovno finančno izobraževanje dojemati kot dopolnilni ukrep za preprečevanje posledic prekomernega zadolževanja;

| 11. | poziva Evropski bančni organ (EBA) in Evropsko centralno banko (ECB), naj sprožita kampanjo širjenja najboljše prakse, s katero bi banke in njihove zaposlene spodbudili k podajanju jasnih, razumljivih in pravilnih informacij; poudarja, da morajo potrošniki sprejemati utemeljene odločitve na podlagi dobrega razumevanja tveganj, ki bo jim lahko bili izpostavljeni, ter da borzni trgovci in banke ne smejo zavajati potrošnikov; |
| --- | --- |

11.

poziva Evropski bančni organ (EBA) in Evropsko centralno banko (ECB), naj sprožita kampanjo širjenja najboljše prakse, s katero bi banke in njihove zaposlene spodbudili k podajanju jasnih, razumljivih in pravilnih informacij; poudarja, da morajo potrošniki sprejemati utemeljene odločitve na podlagi dobrega razumevanja tveganj, ki bo jim lahko bili izpostavljeni, ter da borzni trgovci in banke ne smejo zavajati potrošnikov;

| 12. | poziva EBA in ECB, naj ohranijo zanesljivost finančnega sektorja EU tako, da sprejmejo nadaljnje ukrepe, s katerimi bi od bank zahtevali, da ločijo potencialno tvegane trgovalne posle od poslov zbiranja vlog, če opravljanje teh poslov ogroža finančno stabilnost; |
| --- | --- |

12.

poziva EBA in ECB, naj ohranijo zanesljivost finančnega sektorja EU tako, da sprejmejo nadaljnje ukrepe, s katerimi bi od bank zahtevali, da ločijo potencialno tvegane trgovalne posle od poslov zbiranja vlog, če opravljanje teh poslov ogroža finančno stabilnost;

| 13. | poziva Komisijo in ECB, naj ocenita španski arbitražni mehanizem, ki je bil vzpostavljen za državljane, žrtve finančnih goljufij; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in ECB, naj ocenita španski arbitražni mehanizem, ki je bil vzpostavljen za državljane, žrtve finančnih goljufij;

| 14. | poziva Komisijo, naj spremlja, ali Španija pravilno prenaša in izvaja zakonodajo EU v zvezi s finančnimi instrumenti, vključno s prednostnimi delnicami; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj spremlja, ali Španija pravilno prenaša in izvaja zakonodajo EU v zvezi s finančnimi instrumenti, vključno s prednostnimi delnicami;

| 15. | poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe glede prejetih pritožb in opravi potrebne preiskave; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe glede prejetih pritožb in opravi potrebne preiskave;

| 16. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o plačilni nesposobnosti družin; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o plačilni nesposobnosti družin;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje španski vladi, Svetu, Komisiji in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje španski vladi, Svetu, Komisiji in Evropski centralni banki.

---

(1)  UL L 60, 28.2.2014, str. 34.

(2)  UL L 173, 12.6.2014, str. 349.

(3)  UL L 95, 21.4.1993, str. 29.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0246.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/41

---

P8_TA(2015)0348

Smrtna kazen

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o smrtni kazni (2015/2879(RSP))

(2017/C 349/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o odpravi smrtne kazni, zlasti tiste z dne 7. oktobra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o odpravi smrtne kazni, zlasti tiste z dne 7. oktobra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Morgherini in generalnega sekretarja Sveta Evrope Thorbjørna Jaglanda z dne 10. oktobra 2014 ob evropskem in svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Morgherini in generalnega sekretarja Sveta Evrope Thorbjørna Jaglanda z dne 10. oktobra 2014 ob evropskem in svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni,

| — | ob upoštevanju protokolov št. 6 in 13 Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokolov št. 6 in 13 Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 2 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni,

| — | ob upoštevanju režima EU za nadzor izvoza blaga, ki ga je mogoče uporabiti za smrtno kazen, ki se trenutno posodablja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju režima EU za nadzor izvoza blaga, ki ga je mogoče uporabiti za smrtno kazen, ki se trenutno posodablja,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter njegovega drugega fakultativnega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter njegovega drugega fakultativnega protokola,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja iz leta 1984, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja iz leta 1984,

| — | ob upoštevanju študije o tem, kako svetovna problematika drog vpliva na uveljavljanje človekovih pravic, ki so jo septembra 2015 objavili v Uradu visokega komisarja ZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o tem, kako svetovna problematika drog vpliva na uveljavljanje človekovih pravic, ki so jo septembra 2015 objavili v Uradu visokega komisarja ZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju resolucij generalne skupščine Združenih narodov, zlasti tiste z dne 18. decembra 2014 o moratoriju za uporabo smrtne kazni (A/RES/69/186), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij generalne skupščine Združenih narodov, zlasti tiste z dne 18. decembra 2014 o moratoriju za uporabo smrtne kazni (A/RES/69/186),

| — | ob upoštevanju končne izjave, sprejete na 5. svetovnem kongresu proti smrtni kazni, ki je od 12. do 15. junija 2013 potekal v Madridu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave, sprejete na 5. svetovnem kongresu proti smrtni kazni, ki je od 12. do 15. junija 2013 potekal v Madridu,

| — | ob upoštevanju svetovnega in evropskega dneva boja proti smrtni kazni, ki ga obeležujemo 10. oktobra vsako leto, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega in evropskega dneva boja proti smrtni kazni, ki ga obeležujemo 10. oktobra vsako leto,

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je odprava smrtne kazni po vsem svetu eden glavnih ciljev politike EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

A.

ker je odprava smrtne kazni po vsem svetu eden glavnih ciljev politike EU na področju človekovih pravic;

| B. | ker je svetovni dan boja proti smrtni kazni, 10. oktober 2015 posvečen ozaveščanju glede uporabe smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami; |
| --- | --- |

B.

ker je svetovni dan boja proti smrtni kazni, 10. oktober 2015 posvečen ozaveščanju glede uporabe smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami;

| C. | ker so po podatkih Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice v več kot 160 državah članicah Združenih narodov z različnimi pravnimi sistemi, tradicijami, kulturami in verskimi izročili odpravili smrtno kazen ali pa je ne izvršujejo; |
| --- | --- |

C.

ker so po podatkih Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice v več kot 160 državah članicah Združenih narodov z različnimi pravnimi sistemi, tradicijami, kulturami in verskimi izročili odpravili smrtno kazen ali pa je ne izvršujejo;

| D. | ker je iz najnovejših podatkov razvidno, da je bilo leta 2014 najmanj 2 466 oseb v 55 državah obsojenih na smrt, kar je skoraj 23 odstotkov več kot leta 2013; ker je bilo leta 2014 na svetovni ravni izvršenih vsaj 607 usmrtitev; ker ti podatki ne zajemajo oseb, ki naj bi bile usmrčene na Kitajskem, kjer je bilo usmrtitev več kot v vseh drugih državah skupaj, poleg tega pa je bilo izrečenih več tisoč novih smrtnih kazni; ker se obsodbe na smrt in usmrtitve v letu 2015 nadaljujejo z zaskrbljujočo hitrostjo; ker je povečanje števila obsodb na smrt tesno povezano s sodbami sodišč v množičnih sojenjih za kazniva dejanja, povezana s terorizmom, v državah, kot sta Egipt in Nigerija; ker v Čadu in Tuniziji preučujejo možnost za ponovno uvedbo smrtne kazni; ker v nekaterih državah ZDA še vedno izrekajo smrtne obsodbe in izvršujejo smrtno kazen; |
| --- | --- |

D.

ker je iz najnovejših podatkov razvidno, da je bilo leta 2014 najmanj 2 466 oseb v 55 državah obsojenih na smrt, kar je skoraj 23 odstotkov več kot leta 2013; ker je bilo leta 2014 na svetovni ravni izvršenih vsaj 607 usmrtitev; ker ti podatki ne zajemajo oseb, ki naj bi bile usmrčene na Kitajskem, kjer je bilo usmrtitev več kot v vseh drugih državah skupaj, poleg tega pa je bilo izrečenih več tisoč novih smrtnih kazni; ker se obsodbe na smrt in usmrtitve v letu 2015 nadaljujejo z zaskrbljujočo hitrostjo; ker je povečanje števila obsodb na smrt tesno povezano s sodbami sodišč v množičnih sojenjih za kazniva dejanja, povezana s terorizmom, v državah, kot sta Egipt in Nigerija; ker v Čadu in Tuniziji preučujejo možnost za ponovno uvedbo smrtne kazni; ker v nekaterih državah ZDA še vedno izrekajo smrtne obsodbe in izvršujejo smrtno kazen;

| E. | ker naj bi po podatkih v Pakistanu, Nigeriji, Afganistanu, Iranu, Iraku, Sudanu, Somaliji in Savdski Arabiji ljudi obsojali na smrtno kazen s kamenjanjem ter ker je bilo v zadnjih letih zaradi prešuštva s kamenjanjem usmrčenih na stotine žensk; ker kamenjanje kot oblika smrtne kazni velja za vrsto mučenja; |
| --- | --- |

E.

ker naj bi po podatkih v Pakistanu, Nigeriji, Afganistanu, Iranu, Iraku, Sudanu, Somaliji in Savdski Arabiji ljudi obsojali na smrtno kazen s kamenjanjem ter ker je bilo v zadnjih letih zaradi prešuštva s kamenjanjem usmrčenih na stotine žensk; ker kamenjanje kot oblika smrtne kazni velja za vrsto mučenja;

| F. | ker ima osem držav (Mavretanija, Sudan, Iran, Savdska Arabija, Jemen, Pakistan, Afganistan in Katar) v svoji zakonodaji predpisano smrtno kazen za homoseksualnost in ker v nekaterih pokrajinah v Nigeriji in Somaliji uradno izrekajo smrtno kazen za spolne odnose med osebami istega spola; |
| --- | --- |

F.

ker ima osem držav (Mavretanija, Sudan, Iran, Savdska Arabija, Jemen, Pakistan, Afganistan in Katar) v svoji zakonodaji predpisano smrtno kazen za homoseksualnost in ker v nekaterih pokrajinah v Nigeriji in Somaliji uradno izrekajo smrtno kazen za spolne odnose med osebami istega spola;

| G. | ker se smrtna kazen pogosto uporablja zoper prikrajšane, duševno bolne in pripadnike narodnostnih in kulturnih manjšin; |
| --- | --- |

G.

ker se smrtna kazen pogosto uporablja zoper prikrajšane, duševno bolne in pripadnike narodnostnih in kulturnih manjšin;

| H. | ker v 33 državah smrtno kazen izrekajo za kazniva dejanja, povezana z drogami, zaradi česar se letno izvrši okoli 10 000 usmrtitev; ker je znano, da so leta 2015 usmrtitve za tovrstna kazniva dejanja izvršili na Kitajskem, v Iranu, Indoneziji in Savdski Arabiji; ker so bile leta 2015 na Kitajskem, v Indoneziji, Iranu, Kuvajtu, Maleziji, na Šrilanki, v Savdski Arabiji, Združenih arabskih emiratih in Vietnamu izrečene nove smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami; ker lahko ta kazniva dejanja vključujejo različne oblike trgovanja s prepovedanimi drogami ali njihovega posedovanja; |
| --- | --- |

H.

ker v 33 državah smrtno kazen izrekajo za kazniva dejanja, povezana z drogami, zaradi česar se letno izvrši okoli 10 000 usmrtitev; ker je znano, da so leta 2015 usmrtitve za tovrstna kazniva dejanja izvršili na Kitajskem, v Iranu, Indoneziji in Savdski Arabiji; ker so bile leta 2015 na Kitajskem, v Indoneziji, Iranu, Kuvajtu, Maleziji, na Šrilanki, v Savdski Arabiji, Združenih arabskih emiratih in Vietnamu izrečene nove smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami; ker lahko ta kazniva dejanja vključujejo različne oblike trgovanja s prepovedanimi drogami ali njihovega posedovanja;

| I. | ker se je v zadnjih 12 mesecih na svetovni ravni povečala uporaba smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, pri čemer je bilo v vrsti držav zaradi teh kaznivih dejanj usmrčenih bistveno več ljudi, nekatere države pa želijo za ta kazniva dejanja ponovno uvesti smrtno kazen oziroma odpraviti dolgoletni moratorij za smrtno kazen; |
| --- | --- |

I.

ker se je v zadnjih 12 mesecih na svetovni ravni povečala uporaba smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, pri čemer je bilo v vrsti držav zaradi teh kaznivih dejanj usmrčenih bistveno več ljudi, nekatere države pa želijo za ta kazniva dejanja ponovno uvesti smrtno kazen oziroma odpraviti dolgoletni moratorij za smrtno kazen;

| J. | ker naj bi po podatkih v Iranu v prvi polovici leta 2015 usmrtili 394 storilcev kaznivih dejanj, povezanih z drogami, medtem ko so jih v vsem letu 2014 usmrtili 367; ker je bila letos v Savdski Arabiji polovica vseh usmrtitev izvršena za kazniva dejanja, povezana z drogami, leta 2010 pa so usmrtitve za ta dejanja predstavljale le 4 % vseh usmrtitev; ker v Pakistanu na izvršitev smrtne kazni čaka vsaj 112 storilcev kaznivih dejanj, povezanih z drogami; |
| --- | --- |

J.

ker naj bi po podatkih v Iranu v prvi polovici leta 2015 usmrtili 394 storilcev kaznivih dejanj, povezanih z drogami, medtem ko so jih v vsem letu 2014 usmrtili 367; ker je bila letos v Savdski Arabiji polovica vseh usmrtitev izvršena za kazniva dejanja, povezana z drogami, leta 2010 pa so usmrtitve za ta dejanja predstavljale le 4 % vseh usmrtitev; ker v Pakistanu na izvršitev smrtne kazni čaka vsaj 112 storilcev kaznivih dejanj, povezanih z drogami;

| K. | ker so bili številni državljani držav članic EU zaradi kaznivih dejanj, povezanih z drogami, že usmrčeni ali čakajo na usmrtitev v tretjih državah; |
| --- | --- |

K.

ker so bili številni državljani držav članic EU zaradi kaznivih dejanj, povezanih z drogami, že usmrčeni ali čakajo na usmrtitev v tretjih državah;

| L. | ker drugi odstavek 6. člena Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah določa, da se sme smrtna kazen izreči le za najhujše zločine; ker so odbor Združenih narodov za človekove pravice, posebni poročevalec Združenih narodov za usmrtitve, izvršenih po izvensodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, in posebni poročevalec Združenih narodov o mučenju izjavili, da se smrtna kazen ne bi smela izrekati za kazniva dejanja, povezana z drogami; ker sta obvezna smrtna kazen in njena uporaba za tovrstna kazniva dejanja v nasprotju z mednarodnim pravom in standardi; |
| --- | --- |

L.

ker drugi odstavek 6. člena Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah določa, da se sme smrtna kazen izreči le za najhujše zločine; ker so odbor Združenih narodov za človekove pravice, posebni poročevalec Združenih narodov za usmrtitve, izvršenih po izvensodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, in posebni poročevalec Združenih narodov o mučenju izjavili, da se smrtna kazen ne bi smela izrekati za kazniva dejanja, povezana z drogami; ker sta obvezna smrtna kazen in njena uporaba za tovrstna kazniva dejanja v nasprotju z mednarodnim pravom in standardi;

| M. | ker je Mednarodna uprava za kontrolo narkotikov pozvala države, ki izrekajo smrtno kazen, naj jo odpravijo za kazniva dejanja, povezana z drogami; |
| --- | --- |

M.

ker je Mednarodna uprava za kontrolo narkotikov pozvala države, ki izrekajo smrtno kazen, naj jo odpravijo za kazniva dejanja, povezana z drogami;

| N. | ker so Komisija in države članice namenile vsaj 60 milijonov evrov za programe proti drogam, ki jih izvaja Urad Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) in zadevajo predvsem kazenski pregon na področju drog v državah, ki aktivno uporabljajo smrtno kazen za kazniva dejanja, povezana z drogami; ker so nevladne organizacije v svojih najnovejših poročilih izrazile zaskrbljenost zaradi dejstva, da utegnejo programi proti narkotikom, financirani z evropskimi sredstvi, v državah, v katerih še vedno uporabljajo smrtno kazen, spodbuditi izrekanje smrtnih obsodb in izvrševanje smrtnih kazni; ker je treba ta poročila ovrednotiti; |
| --- | --- |

N.

ker so Komisija in države članice namenile vsaj 60 milijonov evrov za programe proti drogam, ki jih izvaja Urad Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) in zadevajo predvsem kazenski pregon na področju drog v državah, ki aktivno uporabljajo smrtno kazen za kazniva dejanja, povezana z drogami; ker so nevladne organizacije v svojih najnovejših poročilih izrazile zaskrbljenost zaradi dejstva, da utegnejo programi proti narkotikom, financirani z evropskimi sredstvi, v državah, v katerih še vedno uporabljajo smrtno kazen, spodbuditi izrekanje smrtnih obsodb in izvrševanje smrtnih kazni; ker je treba ta poročila ovrednotiti;

| O. | ker je Komisija v okviru instrumenta EU za prispevanje k stabilnosti in miru ter njegovega predhodnika, instrumenta za stabilnost, začela izvajati obsežna regionalna ukrepa proti drogam, in sicer programa za kokainsko in heroinsko pot, v katerih so zajete države, ki za kazniva dejanja, povezana z drogami, uporabljajo smrtno kazen; ker mora Komisija v skladu s členom 10 uredbe o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru pri ukrepih proti organiziranemu kriminalu uporabljati operativne smernice za zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic in humanitarnega prava; |
| --- | --- |

O.

ker je Komisija v okviru instrumenta EU za prispevanje k stabilnosti in miru ter njegovega predhodnika, instrumenta za stabilnost, začela izvajati obsežna regionalna ukrepa proti drogam, in sicer programa za kokainsko in heroinsko pot, v katerih so zajete države, ki za kazniva dejanja, povezana z drogami, uporabljajo smrtno kazen; ker mora Komisija v skladu s členom 10 uredbe o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru pri ukrepih proti organiziranemu kriminalu uporabljati operativne smernice za zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic in humanitarnega prava;

| 1. | ponovno obsoja smrtno kazen in odločno podpira uvedbo moratorija kot korak na poti k njeni odpravi; ponovno poudarja, da odprava smrtne kazni prispeva h krepitvi človekovega dostojanstva in da je končni cilj EU povsod odpraviti smrtno kazen; |
| --- | --- |

1.

ponovno obsoja smrtno kazen in odločno podpira uvedbo moratorija kot korak na poti k njeni odpravi; ponovno poudarja, da odprava smrtne kazni prispeva h krepitvi človekovega dostojanstva in da je končni cilj EU povsod odpraviti smrtno kazen;

| 2. | obsoja vse usmrtitve ne glede na kraj izvršitve; je še zmeraj zelo zaskrbljen zaradi izrekanja smrtne kazni mladoletnikom ter osebam z motnjami v duševnem razvoju, zato poziva k takojšnji in dokončni ustavitvi te prakse, ki krši mednarodne standarde s področja človekovih pravic; je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih množičnih sojenj, ki so se končala s številnimi obsodbami na smrt; |
| --- | --- |

2.

obsoja vse usmrtitve ne glede na kraj izvršitve; je še zmeraj zelo zaskrbljen zaradi izrekanja smrtne kazni mladoletnikom ter osebam z motnjami v duševnem razvoju, zato poziva k takojšnji in dokončni ustavitvi te prakse, ki krši mednarodne standarde s področja človekovih pravic; je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih množičnih sojenj, ki so se končala s številnimi obsodbami na smrt;

| 3. | je zelo zaskrbljen zaradi kamenjanja, ki se v številnih državah še vedno uporablja, in vlade teh držav spodbuja, naj nemudoma sprejmejo zakonodajo, ki bo to prakso prepovedala; |
| --- | --- |

3.

je zelo zaskrbljen zaradi kamenjanja, ki se v številnih državah še vedno uporablja, in vlade teh držav spodbuja, naj nemudoma sprejmejo zakonodajo, ki bo to prakso prepovedala;

| 4. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in države članice, naj se še naprej borijo proti smrtni kazni, odločno podprejo moratorij za uporabo smrtne kazni kot korak k njeni odpravi in si še naprej prizadevajo za njeno odpravo po vsem svetu, poleg tega pa naj odločno pozovejo države, ki jo še zmeraj izvršujejo, naj spoštujejo minimalne mednarodne standarde, zmanjšajo obseg in pogostost uporabe smrtne kazni ter objavijo jasne in točne statistične podatke o številu obsodb in izvršitev; poziva ESZD, naj bo še naprej pozorna na dogodke v vseh državah, zlasti v Belorusiji, saj gre za edino evropsko državo, ki še zmeraj uporablja smrtno kazen, in naj uporabi vsa vplivna sredstva, ki so ji na voljo; |
| --- | --- |

4.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in države članice, naj se še naprej borijo proti smrtni kazni, odločno podprejo moratorij za uporabo smrtne kazni kot korak k njeni odpravi in si še naprej prizadevajo za njeno odpravo po vsem svetu, poleg tega pa naj odločno pozovejo države, ki jo še zmeraj izvršujejo, naj spoštujejo minimalne mednarodne standarde, zmanjšajo obseg in pogostost uporabe smrtne kazni ter objavijo jasne in točne statistične podatke o številu obsodb in izvršitev; poziva ESZD, naj bo še naprej pozorna na dogodke v vseh državah, zlasti v Belorusiji, saj gre za edino evropsko državo, ki še zmeraj uporablja smrtno kazen, in naj uporabi vsa vplivna sredstva, ki so ji na voljo;

| 5. | pozdravlja odpravo smrtne kazni v nekaterih ameriških zveznih državah in spodbuja EU, naj nadaljuje dialog z ZDA, da bi dosegli njeno popolno odpravo, s čimer bi se združeno postavili proti smrtni kazni po vsem svetu; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja odpravo smrtne kazni v nekaterih ameriških zveznih državah in spodbuja EU, naj nadaljuje dialog z ZDA, da bi dosegli njeno popolno odpravo, s čimer bi se združeno postavili proti smrtni kazni po vsem svetu;

| 6. | poziva Komisijo, naj se pri pomoči in politični podpori posebej posveti državam, ki napredujejo pri odpravi smrtne kazni ali ki spodbujajo splošni moratorij zanjo; podpira dvostranske in večstranske pobude med državami članicami, EU, OZN, tretjimi državami in drugimi regionalnimi organizacijami o vprašanjih, povezanih s smrtno kaznijo; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj se pri pomoči in politični podpori posebej posveti državam, ki napredujejo pri odpravi smrtne kazni ali ki spodbujajo splošni moratorij zanjo; podpira dvostranske in večstranske pobude med državami članicami, EU, OZN, tretjimi državami in drugimi regionalnimi organizacijami o vprašanjih, povezanih s smrtno kaznijo;

| 7. | opozarja, da je smrtna kazen nezdružljiva z vrednotami, kot so spoštovanje človekovega dostojanstva, svoboda, demokracija, enakopravnost, pravna država in spoštovanje človekovih pravic, na katerih temelji Unija, in da bi vsaka država članica, ki bi ponovno uvedla smrtno kazen, kršila Pogodbi in Listino EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je smrtna kazen nezdružljiva z vrednotami, kot so spoštovanje človekovega dostojanstva, svoboda, demokracija, enakopravnost, pravna država in spoštovanje človekovih pravic, na katerih temelji Unija, in da bi vsaka država članica, ki bi ponovno uvedla smrtno kazen, kršila Pogodbi in Listino EU o temeljnih pravicah;

| 8. | je zlasti zaskrbljen zaradi vse večje uporabe smrtne kazni v boju proti terorizmu v številnih državah ter zaradi možnosti njene ponovne uvedbe v drugih; |
| --- | --- |

8.

je zlasti zaskrbljen zaradi vse večje uporabe smrtne kazni v boju proti terorizmu v številnih državah ter zaradi možnosti njene ponovne uvedbe v drugih;

| 9. | obsoja zlati uporabo smrtne kazni za zatiranje opozicije ali zaradi verskega prepričanja, homoseksualnosti ali prešuštva ali iz drugih razlogov, ki so bodisi banalni bodisi sploh niso kazniva dejanja; zato poziva države, v katerih je homoseksualnost kaznivo dejanje, naj ne uporabljajo smrtne kazni; |
| --- | --- |

9.

obsoja zlati uporabo smrtne kazni za zatiranje opozicije ali zaradi verskega prepričanja, homoseksualnosti ali prešuštva ali iz drugih razlogov, ki so bodisi banalni bodisi sploh niso kazniva dejanja; zato poziva države, v katerih je homoseksualnost kaznivo dejanje, naj ne uporabljajo smrtne kazni;

| 10. | ostaja povsem prepričan, da smrtna kazen ne odvrača od trgovine s prepovedanimi drogami in posameznikom ne preprečuje, da jih ne bi začeli uživati; poziva države, ki zagovarjajo smrtno kazen, naj uvedejo alternativne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, in se zlasti osredotočijo na preprečevanje uživanja drog in programe za zmanjšanje njihovih škodljivih posledic; |
| --- | --- |

10.

ostaja povsem prepričan, da smrtna kazen ne odvrača od trgovine s prepovedanimi drogami in posameznikom ne preprečuje, da jih ne bi začeli uživati; poziva države, ki zagovarjajo smrtno kazen, naj uvedejo alternativne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, in se zlasti osredotočijo na preprečevanje uživanja drog in programe za zmanjšanje njihovih škodljivih posledic;

| 11. | ponovno priporoča Komisiji in državam članicam, da bi morala biti odprava smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, osnovni pogoj za finančno in tehnično pomoč, vzpostavljanje zmogljivosti in drugo podporo za boj proti drogam; |
| --- | --- |

11.

ponovno priporoča Komisiji in državam članicam, da bi morala biti odprava smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, osnovni pogoj za finančno in tehnično pomoč, vzpostavljanje zmogljivosti in drugo podporo za boj proti drogam;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj potrdijo brezpogojno načelo, da evropska pomoč in podpora, tudi programom za boj proti drogam Urada OZN za droge in kriminal ne smeta podpirati operacij kazenskega pregona, ki vodijo v obsodbe in izvršitve smrtnih kazni za aretirane osebe; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj potrdijo brezpogojno načelo, da evropska pomoč in podpora, tudi programom za boj proti drogam Urada OZN za droge in kriminal ne smeta podpirati operacij kazenskega pregona, ki vodijo v obsodbe in izvršitve smrtnih kazni za aretirane osebe;

| 13. | poziva Komisijo, naj okrepi nadzor nad izvozom proizvodov, ki jih je mogoče uporabiti za izvršitev smrtne kazni; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj okrepi nadzor nad izvozom proizvodov, ki jih je mogoče uporabiti za izvršitev smrtne kazni;

| 14. | je zelo zaskrbljen zaradi nepreglednosti pomoči in podpore pri boju proti drogam, ki ju zagotavljajo Komisija in države članice pri dejavnostih kazenskega pregona v državah, ki uveljavljajo smrtno kazen za kazniva dejanja v zvezi z drogami; poziva Komisijo, naj objavi letno poročilo o financiranju programov proti drogam v državah, ki še vedno uporabljajo smrtno kazen za kazniva dejanja, povezana z drogami, v poročilu pa naj na kratko opiše, kateri ukrepi za zaščito človekovih pravic so bili uporabljeni, da se zagotovi, da se to financiranje ne uporabi za spodbujanje smrtne kazni; |
| --- | --- |

14.

je zelo zaskrbljen zaradi nepreglednosti pomoči in podpore pri boju proti drogam, ki ju zagotavljajo Komisija in države članice pri dejavnostih kazenskega pregona v državah, ki uveljavljajo smrtno kazen za kazniva dejanja v zvezi z drogami; poziva Komisijo, naj objavi letno poročilo o financiranju programov proti drogam v državah, ki še vedno uporabljajo smrtno kazen za kazniva dejanja, povezana z drogami, v poročilu pa naj na kratko opiše, kateri ukrepi za zaščito človekovih pravic so bili uporabljeni, da se zagotovi, da se to financiranje ne uporabi za spodbujanje smrtne kazni;

| 15. | poziva Komisijo, naj začne brez odlašanja izvajati operativne smernice, opredeljene v členu 10 uredbe o instrumentu za prispevanje k stabilnosti in miru, ter jih dosledno uveljavlja za programa za kokainsko in heroinsko pot; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj začne brez odlašanja izvajati operativne smernice, opredeljene v členu 10 uredbe o instrumentu za prispevanje k stabilnosti in miru, ter jih dosledno uveljavlja za programa za kokainsko in heroinsko pot;

| 16. | poziva Komisijo, naj uresniči priporočilo iz akcijskega načrta EU za boj proti drogam (2013–2016) o tem, da je treba razviti in začeti uporabljati „orodje za usmerjanje in oceno učinka na področju človekovih pravic“, da bi „učinkovito vključili vprašanje človekovih pravic v zunanje ukrepe EU na področju drog“; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj uresniči priporočilo iz akcijskega načrta EU za boj proti drogam (2013–2016) o tem, da je treba razviti in začeti uporabljati „orodje za usmerjanje in oceno učinka na področju človekovih pravic“, da bi „učinkovito vključili vprašanje človekovih pravic v zunanje ukrepe EU na področju drog“;

| 17. | poziva ESZD, Komisijo in države članice, naj glede na več deset evropskih državljanov, ki jim grozi usmrtitev v tretjih državah, pripravijo smernice za obsežno in učinkovito evropsko politiko proti smrtni kazni, ki bo vključevala trdne in okrepljene mehanizme glede identifikacije, zagotavljanja pravne pomoči in diplomatskega zastopanja; |
| --- | --- |

17.

poziva ESZD, Komisijo in države članice, naj glede na več deset evropskih državljanov, ki jim grozi usmrtitev v tretjih državah, pripravijo smernice za obsežno in učinkovito evropsko politiko proti smrtni kazni, ki bo vključevala trdne in okrepljene mehanizme glede identifikacije, zagotavljanja pravne pomoči in diplomatskega zastopanja;

| 18. | poziva EU in države članice, naj zagotovijo, da se bo na posebnem zasedanju generalne skupščine OZN o svetovni problematiki drog, ki bo aprila 2016, obravnavala in obsodila uporaba smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami; |
| --- | --- |

18.

poziva EU in države članice, naj zagotovijo, da se bo na posebnem zasedanju generalne skupščine OZN o svetovni problematiki drog, ki bo aprila 2016, obravnavala in obsodila uporaba smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami;

| 19. | podpira vse agencije OZN, medvladne regionalne organe in nevladne organizacije pri njihovih nenehnih prizadevanjih, da bi države spodbudili k odpravi smrtne kazni; poziva Komisijo, naj v okviru Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice še naprej financira projekte na tem področju; |
| --- | --- |

19.

podpira vse agencije OZN, medvladne regionalne organe in nevladne organizacije pri njihovih nenehnih prizadevanjih, da bi države spodbudili k odpravi smrtne kazni; poziva Komisijo, naj v okviru Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice še naprej financira projekte na tem področju;

| 20. | pozdravlja nedavne ratifikacije drugega fakultativnega protokola k MPDPP, katerega cilj je odpraviti smrtno kazen, s čimer se je število držav podpisnic povečalo na 81; poziva vse države, ki še niso ratificirale protokola, naj to nemudoma storijo; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja nedavne ratifikacije drugega fakultativnega protokola k MPDPP, katerega cilj je odpraviti smrtno kazen, s čimer se je število držav podpisnic povečalo na 81; poziva vse države, ki še niso ratificirale protokola, naj to nemudoma storijo;

| 21. | poziva države članice Sveta Evrope, ki še niso ratificirale protokolov št. 6 in 13 Evropske konvencije o človekovih pravicah, naj to storijo, da bi se zagotovila dejanska odprava smrtne kazni na vsem območju Sveta Evrope; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice Sveta Evrope, ki še niso ratificirale protokolov št. 6 in 13 Evropske konvencije o človekovih pravicah, naj to storijo, da bi se zagotovila dejanska odprava smrtne kazni na vsem območju Sveta Evrope;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju OZN, predsedniku generalne skupščine OZN in vladam držav članic OZN. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju OZN, predsedniku generalne skupščine OZN in vladam držav članic OZN.

---

(1)  UL C 371 E, 20.12.2011, str. 5.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/45

---

P8_TA(2015)0349

Izkušnje, pridobljene iz katastrofe rdečega blata, pet let po nesreči na Madžarskem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o izkušnjah, pridobljenih iz katastrofe rdečega blata, pet let po nesreči na Madžarskem (2015/2801(RSP))

(2017/C 349/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju načel okoljske politike Unije, kot so določena v členu 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti načel, da je treba delovati preventivno in da mora plačati povzročitelj obremenitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel okoljske politike Unije, kot so določena v členu 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti načel, da je treba delovati preventivno in da mora plačati povzročitelj obremenitve,

| — | ob upoštevanju Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (Barcelonska konvencija) in njenih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (Barcelonska konvencija) in njenih protokolov,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 91/689/EGS z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/689/EGS z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih (1),

| — | ob upoštevanju Odločbe Komisije 2000/532/ES z dne 3. maja 2000 o nadomestitvi Odločbe 94/3/ES o oblikovanju seznama odpadkov skladno s členom 1(a) Direktive Sveta 75/442/EGS o odpadkih in Odločbe Sveta 94/904/ES o oblikovanju seznama nevarnih odpadkov skladno s členom 1(4) Direktive Sveta 91/689/EGS o nevarnih odpadkih (2) (Evropski seznam odpadkov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Komisije 2000/532/ES z dne 3. maja 2000 o nadomestitvi Odločbe 94/3/ES o oblikovanju seznama odpadkov skladno s členom 1(a) Direktive Sveta 75/442/EGS o odpadkih in Odločbe Sveta 94/904/ES o oblikovanju seznama nevarnih odpadkov skladno s členom 1(4) Direktive Sveta 91/689/EGS o nevarnih odpadkih (2) (Evropski seznam odpadkov),

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije 2014/955/EU z dne 18. decembra 2014 o spremembi Odločbe Komisije 2000/532/ES o seznamu odpadkov v skladu z Direktivo 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije 2014/955/EU z dne 18. decembra 2014 o spremembi Odločbe Komisije 2000/532/ES o seznamu odpadkov v skladu z Direktivo 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je Komisija junija 2015 poslala Madžarski in v katerem je zahtevala, naj Madžarska nadgradi okoljevarstvene standarde v nekem drugem obratu z jalovino iz rdečega blata (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je Komisija junija 2015 poslala Madžarski in v katerem je zahtevala, naj Madžarska nadgradi okoljevarstvene standarde v nekem drugem obratu z jalovino iz rdečega blata (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti ter o spremembi Direktive 2004/35/ES (5) (direktiva o rudarskih odpadkih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti ter o spremembi Direktive 2004/35/ES (5) (direktiva o rudarskih odpadkih),

| — | ob upoštevanju Priporočila 2001/331/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila 2001/331/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2008 o reviziji Priporočila 2001/331/ES o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2008 o reviziji Priporočila 2001/331/ES o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah (7),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (8) (sedmi okoljski akcijski program), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (8) (sedmi okoljski akcijski program),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (9) (direktiva o okoljski odgovornosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (9) (direktiva o okoljski odgovornosti),

| — | ob upoštevanju Odločbe Komisije 2009/335/ES z dne 20. aprila 2009 o tehničnih smernicah za določitev finančne garancije v skladu z Direktivo 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Komisije 2009/335/ES z dne 20. aprila 2009 o tehničnih smernicah za določitev finančne garancije v skladu z Direktivo 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti (10),

| — | ob upoštevanju študije izvedljivosti Komisije v zvezi s konceptom evropskega mehanizma za delitev tveganja v primeru industrijskih nesreč (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije izvedljivosti Komisije v zvezi s konceptom evropskega mehanizma za delitev tveganja v primeru industrijskih nesreč (11),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom „Implementation challenges and obstacles of the Environmental Liability Directive“ (Izzivi in ovire pri izvajanju direktive o okoljski odgovornosti; ni na voljo v slovenščini, op. prev.) (končno poročilo, pripravljeno za Komisijo, GD za okolje, 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom „Implementation challenges and obstacles of the Environmental Liability Directive“ (Izzivi in ovire pri izvajanju direktive o okoljski odgovornosti; ni na voljo v slovenščini, op. prev.) (končno poročilo, pripravljeno za Komisijo, GD za okolje, 2013,

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o izkušnjah, pridobljenih iz katastrofe rdečega blata, pet let po nesreči na Madžarskem (O-000096/2015 – B8-0757/2015 in O-000097/2015 – B8-0758/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o izkušnjah, pridobljenih iz katastrofe rdečega blata, pet let po nesreči na Madžarskem (O-000096/2015 – B8-0757/2015 in O-000097/2015 – B8-0758/2015),

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je 4. oktobra 2010 na Madžarskem popustil zbiralnik odpadnih voda, zaradi česar se je razlilo skoraj milijona kubičnih metrov močno alkalnega rdečega blata, ki je poplavilo več vasi, umrlo je deset ljudi, skoraj 150 je bilo poškodovanih, razlitje pa je onesnažilo obsežno ozemlje, vključno s štirimi območji NATURA 2000; |
| --- | --- |

A.

ker je 4. oktobra 2010 na Madžarskem popustil zbiralnik odpadnih voda, zaradi česar se je razlilo skoraj milijona kubičnih metrov močno alkalnega rdečega blata, ki je poplavilo več vasi, umrlo je deset ljudi, skoraj 150 je bilo poškodovanih, razlitje pa je onesnažilo obsežno ozemlje, vključno s štirimi območji NATURA 2000;

| B. | ker je rdeče blato v tem zbiralniku odpadnih voda po Direktivi Sveta 91/689/EGS nevarni odpadek; |
| --- | --- |

B.

ker je rdeče blato v tem zbiralniku odpadnih voda po Direktivi Sveta 91/689/EGS nevarni odpadek;

| C. | ker je v Sklepu Komisije 2014/955/EU izrecno zapisano, da se rdeče blato uvrsti med nevarne odpadke, če ni dokazano nasprotno; ker se ta sklep uporablja od 1. junija 2015; |
| --- | --- |

C.

ker je v Sklepu Komisije 2014/955/EU izrecno zapisano, da se rdeče blato uvrsti med nevarne odpadke, če ni dokazano nasprotno; ker se ta sklep uporablja od 1. junija 2015;

| D. | ker obstaja tveganje, da je bilo rdeče blato v preteklosti morda tudi v drugih državah članicah napačno uvrščeno med nenevarne odpadke, zaradi česar so bila izdana neustrezna dovoljenja; |
| --- | --- |

D.

ker obstaja tveganje, da je bilo rdeče blato v preteklosti morda tudi v drugih državah članicah napačno uvrščeno med nenevarne odpadke, zaradi česar so bila izdana neustrezna dovoljenja;

| E. | ker je rdeče blato skladno z direktivo o rudarskih odpadkih, ki določa varnostne zahteve za ravnanje z rudarskimi odpadki, med drugim na podlagi najboljših metod, ki so na voljo, rudarski odpadek; |
| --- | --- |

E.

ker je rdeče blato skladno z direktivo o rudarskih odpadkih, ki določa varnostne zahteve za ravnanje z rudarskimi odpadki, med drugim na podlagi najboljših metod, ki so na voljo, rudarski odpadek;

| F. | ker obstajajo tudi resne težave v zvezi z onesnaževanjem okolja zaradi rudarskih dejavnosti (npr. uporaba cianida pri pridobivanju zlata) ali neustreznega ravnanja z nevarnimi odpadki v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

F.

ker obstajajo tudi resne težave v zvezi z onesnaževanjem okolja zaradi rudarskih dejavnosti (npr. uporaba cianida pri pridobivanju zlata) ali neustreznega ravnanja z nevarnimi odpadki v različnih državah članicah;

| G. | ker naj bi Priporočilo 2001/331/ES okrepilo usklajenost in prispevalo k doslednejšemu izvajanju in izvrševanju okoljskega prava EU; |
| --- | --- |

G.

ker naj bi Priporočilo 2001/331/ES okrepilo usklajenost in prispevalo k doslednejšemu izvajanju in izvrševanju okoljskega prava EU;

| H. | ker je Parlament v resoluciji z dne 20. novembra 2008 izvajanje okoljske zakonodaje v državah članicah označil za nepopolno in nedosledno ter pozval Komisijo, naj pred koncem leta 2009 pripravi zakonodajni predlog o okoljskih inšpekcijah; |
| --- | --- |

H.

ker je Parlament v resoluciji z dne 20. novembra 2008 izvajanje okoljske zakonodaje v državah članicah označil za nepopolno in nedosledno ter pozval Komisijo, naj pred koncem leta 2009 pripravi zakonodajni predlog o okoljskih inšpekcijah;

| I. | ker je v sedmem okoljskem akcijskem programu zapisano, da bo EU vključila zahteve glede inšpekcijskih pregledov in nadzora v širšo okoljsko zakonodajo ter dodatno povečala zmogljivosti za podporo pregledom na ravni EU; |
| --- | --- |

I.

ker je v sedmem okoljskem akcijskem programu zapisano, da bo EU vključila zahteve glede inšpekcijskih pregledov in nadzora v širšo okoljsko zakonodajo ter dodatno povečala zmogljivosti za podporo pregledom na ravni EU;

| J. | ker je namen direktive o okoljski odgovornosti vzpostaviti okvir okoljske odgovornosti na podlagi načela „onesnaževalec plača“, direktiva pa zahteva tudi, da naj države članice z ustreznimi gospodarskimi in finančnimi subjekti spodbujajo razvoj instrumentov finančnega jamstva in trgov z njimi; ker se v členu 18(2) od Komisije zahteva, da naj pred 30. aprilom 2014 predloži poročilo Parlamentu in Svetu, česar še ni storila; |
| --- | --- |

J.

ker je namen direktive o okoljski odgovornosti vzpostaviti okvir okoljske odgovornosti na podlagi načela „onesnaževalec plača“, direktiva pa zahteva tudi, da naj države članice z ustreznimi gospodarskimi in finančnimi subjekti spodbujajo razvoj instrumentov finančnega jamstva in trgov z njimi; ker se v členu 18(2) od Komisije zahteva, da naj pred 30. aprilom 2014 predloži poročilo Parlamentu in Svetu, česar še ni storila;

| K. | ker je Komisija v poročilu, ki ga je pripravila leta 2013 o izvajanju direktive o okoljski odgovornosti, ugotavlja, da prenos omenjene direktive v nacionalno pravo držav članic ni vzpostavil enakih konkurenčnih pogojev, temveč mozaik sistemov odgovornosti za preprečevanje in sanacijo okoljske škode po EU; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija v poročilu, ki ga je pripravila leta 2013 o izvajanju direktive o okoljski odgovornosti, ugotavlja, da prenos omenjene direktive v nacionalno pravo držav članic ni vzpostavil enakih konkurenčnih pogojev, temveč mozaik sistemov odgovornosti za preprečevanje in sanacijo okoljske škode po EU;

| L. | ker je Komisija leta 2010 v odzivu na katastrofo rdečega blata izjavila, da bo preučila možnost uvedbe harmoniziranega obveznega finančnega jamstva še pred pregledom direktive o okoljski odgovornosti, načrtovanim za leto 2014; |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija leta 2010 v odzivu na katastrofo rdečega blata izjavila, da bo preučila možnost uvedbe harmoniziranega obveznega finančnega jamstva še pred pregledom direktive o okoljski odgovornosti, načrtovanim za leto 2014;

| 1. | ugotavlja, da je bila katastrofa rdečega blata leta 2010 najhujša industrijska katastrofa na Madžarskem in se ob peti obletnici tega tragičnega dogodka poklanja spominu na njegove žrtve; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je bila katastrofa rdečega blata leta 2010 najhujša industrijska katastrofa na Madžarskem in se ob peti obletnici tega tragičnega dogodka poklanja spominu na njegove žrtve;

| 2. | priznava hitro in učinkovito posredovanje nacionalnih organov v odzivu na krizo ter obsežno prizadevanje civilne družbe med to katastrofo brez primere; |
| --- | --- |

2.

priznava hitro in učinkovito posredovanje nacionalnih organov v odzivu na krizo ter obsežno prizadevanje civilne družbe med to katastrofo brez primere;

| 3. | spominja, da je Madžarska sprožila mehanizem Unije na področju civilne zaščite in sprejela ekipo evropskih strokovnjakov, katerih naloga je bila pripraviti priporočila, med drugim o tem, kako poiskati najboljše rešitve za odpravo in zmanjšanje škode; |
| --- | --- |

3.

spominja, da je Madžarska sprožila mehanizem Unije na področju civilne zaščite in sprejela ekipo evropskih strokovnjakov, katerih naloga je bila pripraviti priporočila, med drugim o tem, kako poiskati najboljše rešitve za odpravo in zmanjšanje škode;

| 4. | ugotavlja, da je katastrofo rdečega blata moč pripisati slabemu izvajanju zakonov EU, pomanjkljivim inšpekcijam, vrzelim v ustrezni zakonodaji EU ter ravnanju upravljavca obrata; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je katastrofo rdečega blata moč pripisati slabemu izvajanju zakonov EU, pomanjkljivim inšpekcijam, vrzelim v ustrezni zakonodaji EU ter ravnanju upravljavca obrata;

| 5. | je zaskrbljen, da se v zadnjih petih letih nismo praktično ničesar naučili, saj se slabo izvajanje ustreznih zakonov EU in mednarodnih konvencij ter pomanjkljive inšpekcije nadaljujejo, v ustrezni zakonodaji EU pa od takrat ni bila zapolnjena skoraj nobena vrzel; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen, da se v zadnjih petih letih nismo praktično ničesar naučili, saj se slabo izvajanje ustreznih zakonov EU in mednarodnih konvencij ter pomanjkljive inšpekcije nadaljujejo, v ustrezni zakonodaji EU pa od takrat ni bila zapolnjena skoraj nobena vrzel;

| 6. | ugotavlja, da je predvsem treba ukrepati v zvezi z direktivo o rudarskih odpadkih in Evropskim seznamom odpadkov; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je predvsem treba ukrepati v zvezi z direktivo o rudarskih odpadkih in Evropskim seznamom odpadkov;

| 7. | je zaskrbljen, ker so v več državah članicah podobni obrati; poziva države članice, naj zagotovijo izvajanje ustreznih inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen, ker so v več državah članicah podobni obrati; poziva države članice, naj zagotovijo izvajanje ustreznih inšpekcijskih pregledov;

| 8. | poziva vse države članice, ki imajo zbiralnike z rdečim blatom, naj pregledajo, ali je bilo njihovo rdeče blato pravilno kategorizirano kot nevarno, ter čim hitreje popravijo vsa dovoljenja, ki temeljijo na napačni kategorizaciji; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice ukrepale in o tem poročale Komisiji, ter jo še poziva, naj do konca leta 2016 objavi poročilo o ukrepih držav članic; |
| --- | --- |

8.

poziva vse države članice, ki imajo zbiralnike z rdečim blatom, naj pregledajo, ali je bilo njihovo rdeče blato pravilno kategorizirano kot nevarno, ter čim hitreje popravijo vsa dovoljenja, ki temeljijo na napačni kategorizaciji; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice ukrepale in o tem poročale Komisiji, ter jo še poziva, naj do konca leta 2016 objavi poročilo o ukrepih držav članic;

| 9. | meni, da se je bistvenega pomena močneje osredotočiti na preprečevanje nesreč, saj so se podobne okoljske nesreče zgodile tudi v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

9.

meni, da se je bistvenega pomena močneje osredotočiti na preprečevanje nesreč, saj so se podobne okoljske nesreče zgodile tudi v drugih državah članicah;

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za zagotovitev popolnega izvajanja in pravilne uporabe vse ustrezne zakonodaje EU in vseh ustreznih mednarodnih konvencij ne le v zvezi s proizvodnjo aluminija in okolju neškodljivim ravnanjem z rdečim blatom, temveč tudi v zvezi z okolju neškodljivim ravnanjem z nevarnimi odpadki na splošno; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za zagotovitev popolnega izvajanja in pravilne uporabe vse ustrezne zakonodaje EU in vseh ustreznih mednarodnih konvencij ne le v zvezi s proizvodnjo aluminija in okolju neškodljivim ravnanjem z rdečim blatom, temveč tudi v zvezi z okolju neškodljivim ravnanjem z nevarnimi odpadki na splošno;

| 11. | poudarja, da je treba strogo uporabljati najboljše metode ravnanja z rudarskimi odpadki, ter poziva k popolnemu prehodu na uporabo suhega odstranjevanja odpadkov do konca leta 2016, pri tem pa je treba zagotoviti, da se ne povzroči onesnaževanje zraka ali vode; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba strogo uporabljati najboljše metode ravnanja z rudarskimi odpadki, ter poziva k popolnemu prehodu na uporabo suhega odstranjevanja odpadkov do konca leta 2016, pri tem pa je treba zagotoviti, da se ne povzroči onesnaževanje zraka ali vode;

| 12. | poziva Komisijo, naj okrepi raziskave in razvoj na področju preprečevanja nastajanja nevarnih odpadkov in njihove obdelave; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj okrepi raziskave in razvoj na področju preprečevanja nastajanja nevarnih odpadkov in njihove obdelave;

| 13. | poziva Komisijo, naj pripravi smernice za izvajanje obremenitvenih testov na obstoječih rudnikih z velikimi zbiralniki jalovine; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj pripravi smernice za izvajanje obremenitvenih testov na obstoječih rudnikih z velikimi zbiralniki jalovine;

| 14. | meni, da so za učinkovito preprečevanje onesnaževanja potrebni stroga pravila za okoljske inšpekcijske preglede in ustrezni ukrepi, da se zagotovi njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

14.

meni, da so za učinkovito preprečevanje onesnaževanja potrebni stroga pravila za okoljske inšpekcijske preglede in ustrezni ukrepi, da se zagotovi njihovo izvajanje;

| 15. | poziva države članice, naj okrepijo nacionalne organe za okoljsko inšpekcijo, da bi jim omogočile izvajanje preglednih, rednih in sistematičnih pregledov industrijskih obratov, med drugim tako, da jim zagotovijo neodvisnost in ustrezna sredstva in naložijo jasne odgovornosti, ter da spodbujajo okrepljeno sodelovanje in usklajene ukrepe; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj okrepijo nacionalne organe za okoljsko inšpekcijo, da bi jim omogočile izvajanje preglednih, rednih in sistematičnih pregledov industrijskih obratov, med drugim tako, da jim zagotovijo neodvisnost in ustrezna sredstva in naložijo jasne odgovornosti, ter da spodbujajo okrepljeno sodelovanje in usklajene ukrepe;

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo nadzor, in sicer na podlagi obstoječih zavezujočih in nezavezujočih instrumentov, pri tem pa naj preprečijo nepotrebna upravna bremena; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo nadzor, in sicer na podlagi obstoječih zavezujočih in nezavezujočih instrumentov, pri tem pa naj preprečijo nepotrebna upravna bremena;

| 17. | ponavlja svoj poziv Komisiji, naj pripravi zakonodajni predlog o okoljskih inšpekcijah, ki ne bo dodatno finančno obremenjeval industrije; |
| --- | --- |

17.

ponavlja svoj poziv Komisiji, naj pripravi zakonodajni predlog o okoljskih inšpekcijah, ki ne bo dodatno finančno obremenjeval industrije;

| 18. | poziva Komisijo, naj razširi zavezujoča merila za inšpekcije držav članic, da bodo zajemale večji del pravnega reda EU, ter naj vzpostavi zmogljivosti za podporo okoljskim inšpekcijam na ravni EU; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj razširi zavezujoča merila za inšpekcije držav članic, da bodo zajemale večji del pravnega reda EU, ter naj vzpostavi zmogljivosti za podporo okoljskim inšpekcijam na ravni EU;

| 19. | je zaskrbljen, da bi lahko znatne razlike med ureditvami odgovornosti v EU spodkopale skupne standarde ter nekatere države članice in regije izpostavile večjemu tveganju okoljskih nesreč in njihovih finančnih posledic; |
| --- | --- |

19.

je zaskrbljen, da bi lahko znatne razlike med ureditvami odgovornosti v EU spodkopale skupne standarde ter nekatere države članice in regije izpostavile večjemu tveganju okoljskih nesreč in njihovih finančnih posledic;

| 20. | meni, da je obžalovanja vredno, da Komisija še ni predložila poročila v skladu z direktivo o okoljski odgovornosti; jo poziva, naj to stori pred koncem leta 2015; |
| --- | --- |

20.

meni, da je obžalovanja vredno, da Komisija še ni predložila poročila v skladu z direktivo o okoljski odgovornosti; jo poziva, naj to stori pred koncem leta 2015;

| 21. | poziva Komisijo, naj pri sedanjem pregledu direktive o okoljski odgovornosti zagotovi, da predlog za revizijo v celoti uvaja načelo „onesnaževalec plača“; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj pri sedanjem pregledu direktive o okoljski odgovornosti zagotovi, da predlog za revizijo v celoti uvaja načelo „onesnaževalec plača“;

| 22. | poziva Komisijo, naj preveri, kako se Odločba Komisije 2009/335/ES izvaja v državah članicah in ali so meje za uveljavljene instrumente finančnega jamstva zadostne; poziva Komisijo, naj predlaga harmonizirano obvezno finančno jamstvo; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj preveri, kako se Odločba Komisije 2009/335/ES izvaja v državah članicah in ali so meje za uveljavljene instrumente finančnega jamstva zadostne; poziva Komisijo, naj predlaga harmonizirano obvezno finančno jamstvo;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo finančni vidiki sanacije okoljskih katastrof pregledni, vključno z denarnim nadomestilom za žrtve; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo finančni vidiki sanacije okoljskih katastrof pregledni, vključno z denarnim nadomestilom za žrtve;

| 24. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v skladu z določbami sedmega okoljskega akcijskega programa; jo poziva, naj to stori pred koncem leta 2016; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v skladu z določbami sedmega okoljskega akcijskega programa; jo poziva, naj to stori pred koncem leta 2016;

| 25. | poudarja, da je pomembno vključiti lokalne organe, državljane in civilno družbo v postopek odločanja o odstranjevanju nevarnih odpadkov in v načrtovanje ukrepov za zmanjševanje tveganja; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je pomembno vključiti lokalne organe, državljane in civilno družbo v postopek odločanja o odstranjevanju nevarnih odpadkov in v načrtovanje ukrepov za zmanjševanje tveganja;

| 26. | poziva odgovorne organe, naj redno obveščajo javnost o razmerah na področju onesnaževanja in morebitnih učinkih na živali in rastline ter na zdravje lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

26.

poziva odgovorne organe, naj redno obveščajo javnost o razmerah na področju onesnaževanja in morebitnih učinkih na živali in rastline ter na zdravje lokalnega prebivalstva;

| 27. | poziva Komisijo, naj dodatno razloži koncept evropskega mehanizma za delitev tveganja v primeru industrijskih katastrof, ki bo v celoti upošteval načelo „onesnaževalec plača“, da bi pokrili morebitne stroške, ki bi presegali visoko raven obveznega finančnega jamstva; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj dodatno razloži koncept evropskega mehanizma za delitev tveganja v primeru industrijskih katastrof, ki bo v celoti upošteval načelo „onesnaževalec plača“, da bi pokrili morebitne stroške, ki bi presegali visoko raven obveznega finančnega jamstva;

| 28. | meni, da bi tako specializiran mehanizem EU za delitev tveganja v primeru industrijskih nesreč moral zajemati tudi sanacijo starih okoljskih bremen, ki predstavljajo nevarnost za družbo in za katere na podlagi veljavnega pravnega okvira ni objektivno odgovoren nihče, ki bi lahko kril stroške sanacije; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi tako specializiran mehanizem EU za delitev tveganja v primeru industrijskih nesreč moral zajemati tudi sanacijo starih okoljskih bremen, ki predstavljajo nevarnost za družbo in za katere na podlagi veljavnega pravnega okvira ni objektivno odgovoren nihče, ki bi lahko kril stroške sanacije;

| 29. | poudarja pomen sodelovanja in solidarnosti na ravni EU v primeru okoljskih in industrijskih katastrof; |
| --- | --- |

29.

poudarja pomen sodelovanja in solidarnosti na ravni EU v primeru okoljskih in industrijskih katastrof;

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

30.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 377, 31.12.1991, str. 20.

(2)  UL L 226, 6.9.2000, str. 3.

(3)  UL L 370, 30.12.2014, str. 44.

(4)  Evropska komisija – preglednica dejstev: Junijski sveženj odločb o kršitvah: ključne odločitve; http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-15-5162_en.htm

(5)  UL L 102, 11.4.2006, str. 15.

(6)  UL L 118, 27.4.2001, str. 41.

(7)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 67.

(8)  UL L 354, 28.12.2013, str. 171.

(9)  UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

(10)  UL L 101, 21.4.2009, str. 25.

(11)  Study to explore the feasibility of creating a fund to cover environmental liability and losses occurring from industrial accidents (Študija izvedljivosti vzpostavitve sklada za kritje okoljske odgovornosti in izgub, nastalih v primeru industrijskih nesreč; ni na voljo v slovenščini, op. prev.). Končno poročilo. Evropska komisija, GD ENV, 17. aprila 2013; http://ec.europa.eu/environment/archives/liability/eld/eldfund/pdf/Final%20report%20ELD%20Fund%20BIO%20for%20web2.pdf

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/50

---

P8_TA(2015)0350

Prenova akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o prenovi akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju (2015/2754(RSP))

(2017/C 349/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), v katerih je enakost spolov določena kot eno od glavnih načel, na katerih temelji EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), v katerih je enakost spolov določena kot eno od glavnih načel, na katerih temelji EU,

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki uvaja načelo usklajenosti politik za razvoj, na podlagi katerega morajo politike, ki bodo verjetno vplivale na države v razvoju, upoštevati cilje razvojnega sodelovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki uvaja načelo usklajenosti politik za razvoj, na podlagi katerega morajo politike, ki bodo verjetno vplivale na države v razvoju, upoštevati cilje razvojnega sodelovanja,

| — | ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je potekala septembra 1995 v Pekingu, pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj Organizacije združenih narodov Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 in Peking + 20 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005, 2. marca 2010 ter 9. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je potekala septembra 1995 v Pekingu, pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj Organizacije združenih narodov Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 in Peking + 20 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005, 2. marca 2010 ter 9. marca 2015,

| — | ob upoštevanju izvajanja akcijskega programa mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, ki je potekala v Kairu leta 1994 in na kateri je svetovna skupnost priznala in potrdila, da so spolno in reproduktivno zdravje ter reproduktivne pravice temeljnega pomena za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvajanja akcijskega programa mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, ki je potekala v Kairu leta 1994 in na kateri je svetovna skupnost priznala in potrdila, da so spolno in reproduktivno zdravje ter reproduktivne pravice temeljnega pomena za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju strategije EU za enakost žensk in moških 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za enakost žensk in moških 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju (2010–2015), poročila o njegovem izvajanju iz leta 2013 (SWD(2013)0509), sklepov Sveta z dne 19. maja 2014 o omenjenem načrtu ter poročila o njegovem izvajanju za leto 2014 (SWD(2015)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju (2010–2015), poročila o njegovem izvajanju iz leta 2013 (SWD(2013)0509), sklepov Sveta z dne 19. maja 2014 o omenjenem načrtu ter poročila o njegovem izvajanju za leto 2014 (SWD(2015)0011),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o enakosti spolov pri razvoju in novem svetovnem partnerstvu za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o enakosti spolov pri razvoju in novem svetovnem partnerstvu za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (1),

| — | ob upoštevanju ocene podpore EU enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v partnerskih državah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene podpore EU enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v partnerskih državah (2),

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) in 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) in 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o prenovi akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju (O-000109/2015 – B8-0762/2015 in O-000110/2015 – B8–0763/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o prenovi akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju (O-000109/2015 – B8-0762/2015 in O-000110/2015 – B8–0763/2015),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je EU zavezana spodbujanju enakosti spolov in zagotavljanju vključevanja načela enakosti spolov v vse svoje ukrepe; ker sta enakost spolov in krepitev vloge žensk osnovna pogoja za izpolnjevanje ciljev trajnostnega razvoja za obdobje po letu 2015, hkrati pa tudi samostojno vprašanje človekovih pravic, ki bi ga bilo treba podpirati, ne glede na njegove koristi za razvoj in rast; ker je nasilje na podlagi spola resna kršitev človekovih pravic in se ne bi nikoli smelo utemeljevati z vero, kulturo ali tradicijo; |
| --- | --- |

A.

ker je EU zavezana spodbujanju enakosti spolov in zagotavljanju vključevanja načela enakosti spolov v vse svoje ukrepe; ker sta enakost spolov in krepitev vloge žensk osnovna pogoja za izpolnjevanje ciljev trajnostnega razvoja za obdobje po letu 2015, hkrati pa tudi samostojno vprašanje človekovih pravic, ki bi ga bilo treba podpirati, ne glede na njegove koristi za razvoj in rast; ker je nasilje na podlagi spola resna kršitev človekovih pravic in se ne bi nikoli smelo utemeljevati z vero, kulturo ali tradicijo;

| B. | ker je pregled izvajanja pekinške izjave in izhodišč za ukrepanje za zadnjih 20 let pokazal, da je napredek k enakosti spolov in krepitvi vloge žensk počasen in neenakomeren ter da še nobena država na svetu ni v celoti odpravila razlik med spoloma; ker je bilo s tem pregledom ugotovljeno, da dolgotrajno in kronično pomanjkanje naložb v enakost spolov in krepitev vloge žensk dodatno zavira napredek; |
| --- | --- |

B.

ker je pregled izvajanja pekinške izjave in izhodišč za ukrepanje za zadnjih 20 let pokazal, da je napredek k enakosti spolov in krepitvi vloge žensk počasen in neenakomeren ter da še nobena država na svetu ni v celoti odpravila razlik med spoloma; ker je bilo s tem pregledom ugotovljeno, da dolgotrajno in kronično pomanjkanje naložb v enakost spolov in krepitev vloge žensk dodatno zavira napredek;

| C. | ker dva razvojna cilja tisočletja, ki izrecno obravnavata pravice žensk, namreč spodbujanje enakosti med spoloma in krepitev vloge žensk (tretji razvojni cilj tisočletja) ter izboljšanje zdravja mater (peti razvojni cilj tisočletja), v glavnem še nista dosežena; ker zaradi zapletov med nosečnostjo ali porodom v svetu vsak dan umre približno 800 žensk; ker približno 222 milijonov žensk v državah v razvoju nima dostopa do varnih in sodobnih metod načrtovanja družine, delež razvojne pomoči v okviru celotne svetovne pomoči za zdravje, namenjen načrtovanju družine, pa upada; |
| --- | --- |

C.

ker dva razvojna cilja tisočletja, ki izrecno obravnavata pravice žensk, namreč spodbujanje enakosti med spoloma in krepitev vloge žensk (tretji razvojni cilj tisočletja) ter izboljšanje zdravja mater (peti razvojni cilj tisočletja), v glavnem še nista dosežena; ker zaradi zapletov med nosečnostjo ali porodom v svetu vsak dan umre približno 800 žensk; ker približno 222 milijonov žensk v državah v razvoju nima dostopa do varnih in sodobnih metod načrtovanja družine, delež razvojne pomoči v okviru celotne svetovne pomoči za zdravje, namenjen načrtovanju družine, pa upada;

| D. | ker je med revnimi na svetu največ žensk in gospodinjstev, ki jih vodijo ženske; ker marginalizirane ženske postajajo vse bolj ranljive; ker 62 milijonov deklet po svetu ne obiskuje šole; |
| --- | --- |

D.

ker je med revnimi na svetu največ žensk in gospodinjstev, ki jih vodijo ženske; ker marginalizirane ženske postajajo vse bolj ranljive; ker 62 milijonov deklet po svetu ne obiskuje šole;

| E. | ker je verjetno, da bo vsaka tretja ženska vsaj enkrat v življenju žrtev fizičnega in spolnega nasilja; ker je vsako leto v poroko prisiljenih 14 milijonov deklet; ker je EU zavezana pravici vsakega posameznika, da ima popoln nadzor nad zadevami, povezanimi z njegovo spolnostjo ter spolnim in reproduktivnim zdravjem, ter da o njih odloča svobodno, brez diskriminacije, prisile in nasilja; |
| --- | --- |

E.

ker je verjetno, da bo vsaka tretja ženska vsaj enkrat v življenju žrtev fizičnega in spolnega nasilja; ker je vsako leto v poroko prisiljenih 14 milijonov deklet; ker je EU zavezana pravici vsakega posameznika, da ima popoln nadzor nad zadevami, povezanimi z njegovo spolnostjo ter spolnim in reproduktivnim zdravjem, ter da o njih odloča svobodno, brez diskriminacije, prisile in nasilja;

| F. | ker Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) poroča (3), da naložbe „še zdaleč ne zadostujejo, da bi dosegli enakost spolov“, kljub temu, da so leta 2012 njene članice potrojile višino pomoči za ta namen na 28 milijard USD; ker se financiranje zmanjševanja razlike med spoloma pretežno osredotoča na socialne sektorje, zaradi česar ni dovolj naložb v gospodarske in proizvodne sektorje, analiza OECD pa kaže, da imajo naložbe v enakost spolov najvišje donose glede na vse razvojne naložbe; |
| --- | --- |

F.

ker Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) poroča (3), da naložbe „še zdaleč ne zadostujejo, da bi dosegli enakost spolov“, kljub temu, da so leta 2012 njene članice potrojile višino pomoči za ta namen na 28 milijard USD; ker se financiranje zmanjševanja razlike med spoloma pretežno osredotoča na socialne sektorje, zaradi česar ni dovolj naložb v gospodarske in proizvodne sektorje, analiza OECD pa kaže, da imajo naložbe v enakost spolov najvišje donose glede na vse razvojne naložbe;

| G. | ker 2,5 milijarde ljudi, med katerimi so večinoma ženske in mladi, ostaja izključenih iz formalnega finančnega sektorja; |
| --- | --- |

G.

ker 2,5 milijarde ljudi, med katerimi so večinoma ženske in mladi, ostaja izključenih iz formalnega finančnega sektorja;

Velika sprememba v projektu GAP2

| 1. | meni, da ugotovitve ocene projekta GAP1 jasno kažejo, da je treba močno spremeniti ukrepe EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk ter da morata Evropska služba za zunanje delovanje in Komisija obnoviti svojo politično zavezo za izboljšanje učinkovitosti; poudarja pomen izvajanja glavnih priporočil o oceni sedanjega projekta GAP in njegovem nasledniku, začenši z dobro premišljenim odzivom vodstva; |
| --- | --- |

1.

meni, da ugotovitve ocene projekta GAP1 jasno kažejo, da je treba močno spremeniti ukrepe EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk ter da morata Evropska služba za zunanje delovanje in Komisija obnoviti svojo politično zavezo za izboljšanje učinkovitosti; poudarja pomen izvajanja glavnih priporočil o oceni sedanjega projekta GAP in njegovem nasledniku, začenši z dobro premišljenim odzivom vodstva;

| 2. | pozdravlja, da namerava Komisija z novim projektom GAP uvesti spremembe in zato meni, da bi bilo treba GAP2 oblikovati kot sporočilo Komisije; obžaluje, da je bil GAP2 oblikovan kot skupni delovni program zaposlenih in ne kot sporočilo; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje naj kakor hitro je mogoče začneta izvajati nov načrt, da bodo konkretni rezultati doseženi v okviru širše zaveze EU glede doseganja enakosti spolov in krepitve vloge žensk v okviru ciljev trajnostnega razvoja, ter poziva naj tekom tega procesa v posvetovanje vključita Parlament; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja, da namerava Komisija z novim projektom GAP uvesti spremembe in zato meni, da bi bilo treba GAP2 oblikovati kot sporočilo Komisije; obžaluje, da je bil GAP2 oblikovan kot skupni delovni program zaposlenih in ne kot sporočilo; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje naj kakor hitro je mogoče začneta izvajati nov načrt, da bodo konkretni rezultati doseženi v okviru širše zaveze EU glede doseganja enakosti spolov in krepitve vloge žensk v okviru ciljev trajnostnega razvoja, ter poziva naj tekom tega procesa v posvetovanje vključita Parlament;

| 3. | meni, da bi se moral GAP2 osredotočati na vse vidike zunanje politike EU, tj. razvoj, sodelovanje, humanitarno pomoč, trgovina, človekove pravice in zunanje zadeve, skladno z načelom usklajenosti politik za razvoj, ter uporabljati za države v razvoju, sosedske države in države, ki se pripravljajo na pristop; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi se moral GAP2 osredotočati na vse vidike zunanje politike EU, tj. razvoj, sodelovanje, humanitarno pomoč, trgovina, človekove pravice in zunanje zadeve, skladno z načelom usklajenosti politik za razvoj, ter uporabljati za države v razvoju, sosedske države in države, ki se pripravljajo na pristop;

| 4. | meni, da bi morala biti enakost spolov in krepitev vloge žensk osrednja dejavnost institucij EU in da bi morale biti upravne odgovornosti jasno opredeljene tako v osrednji upravi kot v delegacijah EU; poudarja, da morajo biti vodje delegacij, vodje oddelkov in višje vodstvo odgovorni za poročanje, spremljanje in ocenjevanje politik enakosti spolov in krepitve vloge žensk ter da mora biti načelo enakosti spolov vključeno v opise dela in usposabljanja za vse zaposlene; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morala biti enakost spolov in krepitev vloge žensk osrednja dejavnost institucij EU in da bi morale biti upravne odgovornosti jasno opredeljene tako v osrednji upravi kot v delegacijah EU; poudarja, da morajo biti vodje delegacij, vodje oddelkov in višje vodstvo odgovorni za poročanje, spremljanje in ocenjevanje politik enakosti spolov in krepitve vloge žensk ter da mora biti načelo enakosti spolov vključeno v opise dela in usposabljanja za vse zaposlene;

| 5. | meni, da bi morala podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko zagotoviti, da bodo vsi komisarji, odgovorni za zunanje delovanje, pokazali ustrezne vodstvene sposobnosti, da bi zagotovili uspešno izvajanje projekta GAP2; pozdravlja sklepe Sveta iz maja 2015, v katerih je poudarjeno, da so države članice zavezane programu preobrazbe na področju pravic žensk in deklet; poudarja, da se morajo ukrepi Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje ter ukrepi držav članice dopolnjevati; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morala podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko zagotoviti, da bodo vsi komisarji, odgovorni za zunanje delovanje, pokazali ustrezne vodstvene sposobnosti, da bi zagotovili uspešno izvajanje projekta GAP2; pozdravlja sklepe Sveta iz maja 2015, v katerih je poudarjeno, da so države članice zavezane programu preobrazbe na področju pravic žensk in deklet; poudarja, da se morajo ukrepi Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje ter ukrepi držav članice dopolnjevati;

| 6. | obžaluje, da vprašanja enakosti spolov niso obravnavana v letnem poročilu GD DEVCO za leto 2014 in poziva, naj se v prihodnje vprašanja enakosti spolov in krepitve vloge žensk vključijo v letna poročila Evropske službe za zunanje delovanje in vseh generalnih direktoratov Komisije, ki sodelujejo pri zunanjem delovanju; poziva vse delegacije EU, naj pripravijo letno poročilo o projektu GAP in naj v svoja letna in polletna poročila ter ocene na državni ravni vključijo povzetek napredka na področju enakosti spolov in krepitve vloge žensk; meni, da bi bilo treba rezultate vključiti v sistem usmerjenega spremljanja; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da vprašanja enakosti spolov niso obravnavana v letnem poročilu GD DEVCO za leto 2014 in poziva, naj se v prihodnje vprašanja enakosti spolov in krepitve vloge žensk vključijo v letna poročila Evropske službe za zunanje delovanje in vseh generalnih direktoratov Komisije, ki sodelujejo pri zunanjem delovanju; poziva vse delegacije EU, naj pripravijo letno poročilo o projektu GAP in naj v svoja letna in polletna poročila ter ocene na državni ravni vključijo povzetek napredka na področju enakosti spolov in krepitve vloge žensk; meni, da bi bilo treba rezultate vključiti v sistem usmerjenega spremljanja;

| 7. | meni, da je vmesni pregled programskih dokumentov instrumenta za razvojno sodelovanje, ki bo opravljen leta 2017, dobra priložnost, da se oceni učinek programov, financiranih z omenjenim instrumentom, na ženske in dekleta, jasno ugotovi delež programov, financiranih s tem instrumentov, ki jim koristijo, ter opravijo ustrezne prerazporeditve, če se bodo izkazale za potrebne; |
| --- | --- |

7.

meni, da je vmesni pregled programskih dokumentov instrumenta za razvojno sodelovanje, ki bo opravljen leta 2017, dobra priložnost, da se oceni učinek programov, financiranih z omenjenim instrumentom, na ženske in dekleta, jasno ugotovi delež programov, financiranih s tem instrumentov, ki jim koristijo, ter opravijo ustrezne prerazporeditve, če se bodo izkazale za potrebne;

| 8. | opozarja na načelo EU o usklajenosti politik za razvoj, in poudarja, da je pomembna usklajenost notranjih in zunanjih politik EU in da je treba zagotoviti skladnost politik novega GAP in naslednjega akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo; poudarja, da mora biti enakost spolov sistematični in sestavni del vseh dialogov o človekovih pravicah med EU in tretjimi državami; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj ob dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami vzpostavi tudi dialoge o enakosti spolov; |
| --- | --- |

8.

opozarja na načelo EU o usklajenosti politik za razvoj, in poudarja, da je pomembna usklajenost notranjih in zunanjih politik EU in da je treba zagotoviti skladnost politik novega GAP in naslednjega akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo; poudarja, da mora biti enakost spolov sistematični in sestavni del vseh dialogov o človekovih pravicah med EU in tretjimi državami; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj ob dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami vzpostavi tudi dialoge o enakosti spolov;

| 9. | ponovno poudarja, da je polna usklajenost med osrednjimi oddelki, delegacijami in veleposlaništvi držav članic bistvenega pomena za uspešno izvajanje GAP2, pri tem pa naj se uporabijo profili države glede enakosti spolov in druga orodja; v zvezi s tem poudarja, da je pregled programskih načrtov evropskega razvojnega sklada za posamezne države priložnost, da se zagotovi celovito izvajanje GAP2 in po potrebi uvedejo spremembe; |
| --- | --- |

9.

ponovno poudarja, da je polna usklajenost med osrednjimi oddelki, delegacijami in veleposlaništvi držav članic bistvenega pomena za uspešno izvajanje GAP2, pri tem pa naj se uporabijo profili države glede enakosti spolov in druga orodja; v zvezi s tem poudarja, da je pregled programskih načrtov evropskega razvojnega sklada za posamezne države priložnost, da se zagotovi celovito izvajanje GAP2 in po potrebi uvedejo spremembe;

Zbiranje podatkov in cilji

| 10. | poziva k učinkovitejšim strategijam izvajanja in vztraja pri uporabi kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov, ki upoštevajo vidik spola, ter pri sistematičnem in pravočasnem zbiranju podatkov, ločenih po spolu, o upravičencih in udeležencih vseh ukrepov, kot del procesa spremljanja in ocenjevanja; vztraja, da bi morali podatki biti na voljo javnosti, da se zagotovita finančna odgovornost in preglednost; meni, da mora biti poročanje usklajeno in vključeno v uveljavljene sisteme spremljanja in ocenjevanja, kot je okvir za rezultate Generalnega direktorata Komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj (DEVCO); poudarja, da so potrebne naložbe v nacionalne statistike, in poziva vse države članice, naj vzpostavijo sisteme spremljanja, ki upoštevajo vidik spola; |
| --- | --- |

10.

poziva k učinkovitejšim strategijam izvajanja in vztraja pri uporabi kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov, ki upoštevajo vidik spola, ter pri sistematičnem in pravočasnem zbiranju podatkov, ločenih po spolu, o upravičencih in udeležencih vseh ukrepov, kot del procesa spremljanja in ocenjevanja; vztraja, da bi morali podatki biti na voljo javnosti, da se zagotovita finančna odgovornost in preglednost; meni, da mora biti poročanje usklajeno in vključeno v uveljavljene sisteme spremljanja in ocenjevanja, kot je okvir za rezultate Generalnega direktorata Komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj (DEVCO); poudarja, da so potrebne naložbe v nacionalne statistike, in poziva vse države članice, naj vzpostavijo sisteme spremljanja, ki upoštevajo vidik spola;

| 11. | poziva delegacije EU in veleposlaništva držav članic, naj prednostno obravnavajo visokokakovostno analizo spolov in vanjo vlagajo kot temelj za oblikovanje strategij in načrtovanje na ravni držav; meni, da bi morala EU pregledati okvirne nacionalne načrte z vidika novega GAP; |
| --- | --- |

11.

poziva delegacije EU in veleposlaništva držav članic, naj prednostno obravnavajo visokokakovostno analizo spolov in vanjo vlagajo kot temelj za oblikovanje strategij in načrtovanje na ravni držav; meni, da bi morala EU pregledati okvirne nacionalne načrte z vidika novega GAP;

| 12. | priznava, da so dekleta in mlade ženske dodatno prikrajšane in izpostavljene tveganjem, in da je treba posvetiti posebno pozornost, da bi dekletom zagotovili dostop do izobraževanja, da bi lahko živela brez nasilja, da bi odpravili diskriminatorno zakonodajo in prakse ter da bi na vsem svetu okrepili vlogo deklet in mladih žensk; |
| --- | --- |

12.

priznava, da so dekleta in mlade ženske dodatno prikrajšane in izpostavljene tveganjem, in da je treba posvetiti posebno pozornost, da bi dekletom zagotovili dostop do izobraževanja, da bi lahko živela brez nasilja, da bi odpravili diskriminatorno zakonodajo in prakse ter da bi na vsem svetu okrepili vlogo deklet in mladih žensk;

| 13. | poudarja potrebo po jasnih ciljih in kazalnikih, merjenih in ločenih po spolu, starosti, invalidnosti in drugih dejavnikih, ter potrebo po boljšem sledenju dodeljevanja proračunskih sredstev; poudarja, da je treba cilje in metode spremljanja uskladiti s svetovnim razvojnim okvirom po letu 2015 in drugimi ustreznimi mednarodnimi okviri; |
| --- | --- |

13.

poudarja potrebo po jasnih ciljih in kazalnikih, merjenih in ločenih po spolu, starosti, invalidnosti in drugih dejavnikih, ter potrebo po boljšem sledenju dodeljevanja proračunskih sredstev; poudarja, da je treba cilje in metode spremljanja uskladiti s svetovnim razvojnim okvirom po letu 2015 in drugimi ustreznimi mednarodnimi okviri;

| 14. | poudarja, da mora EU določiti in zagotoviti dovolj finančnih sredstev in človeških virov, da bo izpolnila svojo zavezanost enakosti spolov in krepitvi vloge žensk; poudarja, da je pomembno vključevati načelo enakosti spolov v javne finance, in sicer tako, da se pri pripravi proračuna upošteva vidik spola in obravnavajo neenakosti; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da mora EU določiti in zagotoviti dovolj finančnih sredstev in človeških virov, da bo izpolnila svojo zavezanost enakosti spolov in krepitvi vloge žensk; poudarja, da je pomembno vključevati načelo enakosti spolov v javne finance, in sicer tako, da se pri pripravi proračuna upošteva vidik spola in obravnavajo neenakosti;

Ključni vidiki za nov GAP

| 15. | meni, da mora GAP obravnavati ovire za celovito izvajanje smernic EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter odpraviti vse oblike nasilja; poziva k celostnemu pristopu EU do nasilja nad ženskami in dekleti z okrepljenimi prizadevanji in viri, da bi preprečili in izkoreninili vso diskriminatorno ravnanje do žensk ter za obravnavali in preganjali vse oblike nasilja, tudi trgovino z ljudmi, pohabljanje ženskih spolovil, prisilne sterilizacije, prisilne nosečnosti, genocid po spolu, nasilje v družini in posilstvo v partnerski zvezi, poroke otrok, prezgodnje in prisilne poroke ter nasilje na podlagi spola v konfliktih in po njih; poziva k oblikovanju posebnih ukrepov EU za krepitev pravic različnih skupin žensk, posebno pozornost pa je treba nameniti mladim, migrantom, ženskam s HIV, lezbijkam, gejem, biseksualcem, transseksualcem in interseksualcem (osebam LGBTI) ter invalidom; |
| --- | --- |

15.

meni, da mora GAP obravnavati ovire za celovito izvajanje smernic EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter odpraviti vse oblike nasilja; poziva k celostnemu pristopu EU do nasilja nad ženskami in dekleti z okrepljenimi prizadevanji in viri, da bi preprečili in izkoreninili vso diskriminatorno ravnanje do žensk ter za obravnavali in preganjali vse oblike nasilja, tudi trgovino z ljudmi, pohabljanje ženskih spolovil, prisilne sterilizacije, prisilne nosečnosti, genocid po spolu, nasilje v družini in posilstvo v partnerski zvezi, poroke otrok, prezgodnje in prisilne poroke ter nasilje na podlagi spola v konfliktih in po njih; poziva k oblikovanju posebnih ukrepov EU za krepitev pravic različnih skupin žensk, posebno pozornost pa je treba nameniti mladim, migrantom, ženskam s HIV, lezbijkam, gejem, biseksualcem, transseksualcem in interseksualcem (osebam LGBTI) ter invalidom;

| 16. | poudarja, da je pomembno izboljševati dostop deklet do vseh ravni izobraževanja in odpravljati ovire na podlagi spola, ki onemogočajo učenje; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je pomembno izboljševati dostop deklet do vseh ravni izobraževanja in odpravljati ovire na podlagi spola, ki onemogočajo učenje;

| 17. | poudarja, da je treba odpraviti uporabo posilstva kot vojaškega orožja in sredstva za zatiranje, ter da mora EU izvajati pritisk na vlade tretjih držav in vse ustrezne deležnike v regijah, kjer prihaja do nasilja na podlagi spola, da bi izkoreninili to prakso, storilce privedli pred sodišče in pomagali preživelim, prizadetim ženskam in skupnostim ozdraveti in okrevati; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba odpraviti uporabo posilstva kot vojaškega orožja in sredstva za zatiranje, ter da mora EU izvajati pritisk na vlade tretjih držav in vse ustrezne deležnike v regijah, kjer prihaja do nasilja na podlagi spola, da bi izkoreninili to prakso, storilce privedli pred sodišče in pomagali preživelim, prizadetim ženskam in skupnostim ozdraveti in okrevati;

| 18. | opozarja na ranljivost migrantk, begunk in prosilk za azil, ki potrebujejo posebno varstvo; poziva k posebnim ukrepom, da bi okrepili in v celoti zagotovili pravice prosilk za azil; poziva k odločnim ukrepom na evropski ravni, da bi rešili sedanjo krizo migrantov in beguncev, vključno s celovitim pristopom do migracije in azila, ki bo upošteval vprašanje spolov in bo dosleden v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

18.

opozarja na ranljivost migrantk, begunk in prosilk za azil, ki potrebujejo posebno varstvo; poziva k posebnim ukrepom, da bi okrepili in v celoti zagotovili pravice prosilk za azil; poziva k odločnim ukrepom na evropski ravni, da bi rešili sedanjo krizo migrantov in beguncev, vključno s celovitim pristopom do migracije in azila, ki bo upošteval vprašanje spolov in bo dosleden v vseh državah članicah;

| 19. | priznava zdravje kot človekovo pravico; poudarja pomen splošnega dostopa do zdravstvenega varstva in zavarovanja, tudi za spolno in reproduktivno zdravje in z njim povezanih pravic, v skladu z akcijskim programom mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju ter pekinških izhodišč za ukrepanje; v zvezi s tem poziva k dodatnim prizadevanjem za povečanje dostopa žensk do zdravja in zdravstvene vzgoje, načrtovanja družine, predporodne oskrbe ter spolnega in reproduktivnega zdravja, predvsem da bi obravnavali pretežno nedosežen peti razvojni cilj tisočletja o zdravju mater ter zmanjšali smrtnost dojenčkov in otrok; opozarja, da tak dostop prispeva k doseganju vseh razvojnih ciljev, povezanih z zdravjem; v zvezi s tem pozdravlja predvsem sklepe Sveta iz maja 2015; |
| --- | --- |

19.

priznava zdravje kot človekovo pravico; poudarja pomen splošnega dostopa do zdravstvenega varstva in zavarovanja, tudi za spolno in reproduktivno zdravje in z njim povezanih pravic, v skladu z akcijskim programom mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju ter pekinških izhodišč za ukrepanje; v zvezi s tem poziva k dodatnim prizadevanjem za povečanje dostopa žensk do zdravja in zdravstvene vzgoje, načrtovanja družine, predporodne oskrbe ter spolnega in reproduktivnega zdravja, predvsem da bi obravnavali pretežno nedosežen peti razvojni cilj tisočletja o zdravju mater ter zmanjšali smrtnost dojenčkov in otrok; opozarja, da tak dostop prispeva k doseganju vseh razvojnih ciljev, povezanih z zdravjem; v zvezi s tem pozdravlja predvsem sklepe Sveta iz maja 2015;

| 20. | poudarja, da je treba ustvariti spodbudno okolje, predvsem z odstranjevanjem socialnih in zakonskih ovir za dostop žensk do proizvodnih sredstev, vključno z zemljišči, naravnimi in gospodarskimi viri, spodbujanjem finančne vključenosti, standardi dostojnega dela, socialno zaščito, ki upošteva enakost spolov, in enakim plačilom za enako delo; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba ustvariti spodbudno okolje, predvsem z odstranjevanjem socialnih in zakonskih ovir za dostop žensk do proizvodnih sredstev, vključno z zemljišči, naravnimi in gospodarskimi viri, spodbujanjem finančne vključenosti, standardi dostojnega dela, socialno zaščito, ki upošteva enakost spolov, in enakim plačilom za enako delo;

| 21. | meni, da imajo podjetja pomembno vlogo pri spodbujanju enakosti spolov prek ukrepov, ki prispevajo h krepitvi ekonomske vloge in ekonomskih pravic žensk, denimo z zagotavljanjem dostojnega dela za ženske, enakega plačila, dostopa do financ in bančnih storitev ter priložnosti, da sodelujejo pri vodenju in odločanju, pa tudi z zagotavljanjem varstva pred diskriminacijo in zlorabami na delovnem mestu, in sicer prek družbene odgovornosti gospodarskih družb, ki upošteva vidik spola; v zvezi s tem poziva k večji podpori malim in srednjim podjetjem, zlasti podjetnicam, da bi jim omogočili koristi od rasti, ki jo ustvarja zasebni sektor; poudarja pozitiven vpliv, ki ga imajo mikrofinanciranje, socialno podjetništvo in alternativni poslovni modeli, kot so vzajemne družbe in zadruge, na področje krepitve ekonomske vloge in vključevanja žensk; |
| --- | --- |

21.

meni, da imajo podjetja pomembno vlogo pri spodbujanju enakosti spolov prek ukrepov, ki prispevajo h krepitvi ekonomske vloge in ekonomskih pravic žensk, denimo z zagotavljanjem dostojnega dela za ženske, enakega plačila, dostopa do financ in bančnih storitev ter priložnosti, da sodelujejo pri vodenju in odločanju, pa tudi z zagotavljanjem varstva pred diskriminacijo in zlorabami na delovnem mestu, in sicer prek družbene odgovornosti gospodarskih družb, ki upošteva vidik spola; v zvezi s tem poziva k večji podpori malim in srednjim podjetjem, zlasti podjetnicam, da bi jim omogočili koristi od rasti, ki jo ustvarja zasebni sektor; poudarja pozitiven vpliv, ki ga imajo mikrofinanciranje, socialno podjetništvo in alternativni poslovni modeli, kot so vzajemne družbe in zadruge, na področje krepitve ekonomske vloge in vključevanja žensk;

| 22. | priznava, da je treba preprečiti diskriminacijo žensk na podlagi poroke ali materinstva in jim dejansko zagotoviti pravico do dela; |
| --- | --- |

22.

priznava, da je treba preprečiti diskriminacijo žensk na podlagi poroke ali materinstva in jim dejansko zagotoviti pravico do dela;

| 23. | ugotavlja, da se krepitev vloge žensk in prehranska varnost vzajemno podpirata; poudarja, da je treba krepiti vlogo žensk na podeželju, in sicer z obravnavanjem diskriminacije pri dostopu do zemljišč, vode, izobraževanja, usposabljanja, trgov in finančnih storitev; poziva k znatnemu povečanju javnih naložb v kmetijstvo in razvoj podeželja, ki se bodo osredotočale na male kmete, kmečke zadruge in mreže kmetov; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da se krepitev vloge žensk in prehranska varnost vzajemno podpirata; poudarja, da je treba krepiti vlogo žensk na podeželju, in sicer z obravnavanjem diskriminacije pri dostopu do zemljišč, vode, izobraževanja, usposabljanja, trgov in finančnih storitev; poziva k znatnemu povečanju javnih naložb v kmetijstvo in razvoj podeželja, ki se bodo osredotočale na male kmete, kmečke zadruge in mreže kmetov;

| 24. | poudarja potrebo po vključenosti in zastopanosti žensk na nastajajočih gospodarskih področjih, ki so pomembna za trajnostno razvoj, vključno z zelenim sektorjem in sektorjem krožnega gospodarstva, obnovljivimi viri energije in IKT; |
| --- | --- |

24.

poudarja potrebo po vključenosti in zastopanosti žensk na nastajajočih gospodarskih področjih, ki so pomembna za trajnostno razvoj, vključno z zelenim sektorjem in sektorjem krožnega gospodarstva, obnovljivimi viri energije in IKT;

| 25. | znova poudarja bistveno vlogo formalnega in neformalnega izobraževanja za krepitev vloge žensk in deklet na socialnem, gospodarskem, kulturnem in političnem področju; poudarja, da mora strategija EU za izobraževanje in razvoj vključevati močan vidik spola, predvsem na področjih izobraževanja za trajnost, sprave po konfliktu, vseživljenjskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja, na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter v zvezi z vlogo umetnosti v medkulturnem dialogu; |
| --- | --- |

25.

znova poudarja bistveno vlogo formalnega in neformalnega izobraževanja za krepitev vloge žensk in deklet na socialnem, gospodarskem, kulturnem in političnem področju; poudarja, da mora strategija EU za izobraževanje in razvoj vključevati močan vidik spola, predvsem na področjih izobraževanja za trajnost, sprave po konfliktu, vseživljenjskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja, na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter v zvezi z vlogo umetnosti v medkulturnem dialogu;

| 26. | poudarja pomen vse večje udeležbe žensk pri oblikovanju in izvajanju okvira po letu 2015; poziva k večji finančni podpori organizacijam, ki se zavzemajo za pravice žensk, ter politikam in ukrepom za povečanje zmogljivosti, namenjenim vključevanju in povečanju udeležbe organizacij civilne družbe na lokalni ravni, zlasti ženskih organizacij, pri posvetovanju z deležniki ob vseh priložnostih na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen vse večje udeležbe žensk pri oblikovanju in izvajanju okvira po letu 2015; poziva k večji finančni podpori organizacijam, ki se zavzemajo za pravice žensk, ter politikam in ukrepom za povečanje zmogljivosti, namenjenim vključevanju in povečanju udeležbe organizacij civilne družbe na lokalni ravni, zlasti ženskih organizacij, pri posvetovanju z deležniki ob vseh priložnostih na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni;

| 27. | ugotavlja, da mora GAP obravnavati razmere lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v tretjih državah in mora vključevati spodbujanje in varstvo pravic tovrstnih oseb; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da mora GAP obravnavati razmere lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v tretjih državah in mora vključevati spodbujanje in varstvo pravic tovrstnih oseb;

| 28. | poudarja pomen krepitve zakonitih pravic žensk in dostopa do pravnega varstva prek reforme prava, ki bo upoštevala vidik spola; meni, da namensko financiranje enakosti spolov v pravni pomoči krepi pravno državo; |
| --- | --- |

28.

poudarja pomen krepitve zakonitih pravic žensk in dostopa do pravnega varstva prek reforme prava, ki bo upoštevala vidik spola; meni, da namensko financiranje enakosti spolov v pravni pomoči krepi pravno državo;

| 29. | poziva EU, naj spodbuja večjo udeležbo žensk v procesih ohranjanja in izgradnje miru ter v vojaških in civilnih misijah EU za krizno upravljanje; v zvezi s tem znova poziva EU, naj uveljavlja resoluciji varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) in 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti, ter poziva k vključevanju vidika enakosti spolov in pravic žensk v vse mirovne in varnostne pobude; |
| --- | --- |

29.

poziva EU, naj spodbuja večjo udeležbo žensk v procesih ohranjanja in izgradnje miru ter v vojaških in civilnih misijah EU za krizno upravljanje; v zvezi s tem znova poziva EU, naj uveljavlja resoluciji varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) in 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti, ter poziva k vključevanju vidika enakosti spolov in pravic žensk v vse mirovne in varnostne pobude;

| 30. | poziva EU, naj spodbuja temeljne človekove pravice žensk in deklet, ki jih zagotavlja Splošna deklaracija o človekovih pravicah; v zvezi s tem vztraja, da je treba zagotoviti varstvo pravice do življenja in dostojanstva vseh žensk in deklet, in sicer z aktivnim bojem proti škodljivim praksam, kot je genocid po spolu; |
| --- | --- |

30.

poziva EU, naj spodbuja temeljne človekove pravice žensk in deklet, ki jih zagotavlja Splošna deklaracija o človekovih pravicah; v zvezi s tem vztraja, da je treba zagotoviti varstvo pravice do življenja in dostojanstva vseh žensk in deklet, in sicer z aktivnim bojem proti škodljivim praksam, kot je genocid po spolu;

| 31. | poudarja pomen ukrepov za krepitev vodenja in udeležbe žensk in organizacij za pravice žensk v javnosti in na zasebnem področju; poziva k okrepljenim prizadevanjem za povečanje udeležbe žensk in organizacij za pravice žensk v političnem življenju, predvsem z vključevanjem tovrstnih prizadevanj v vse programe za podporo demokracije, tudi v celostni pristop Parlamenta za podporo demokraciji; |
| --- | --- |

31.

poudarja pomen ukrepov za krepitev vodenja in udeležbe žensk in organizacij za pravice žensk v javnosti in na zasebnem področju; poziva k okrepljenim prizadevanjem za povečanje udeležbe žensk in organizacij za pravice žensk v političnem življenju, predvsem z vključevanjem tovrstnih prizadevanj v vse programe za podporo demokracije, tudi v celostni pristop Parlamenta za podporo demokraciji;

| 32. | poudarja, da je treba vključiti moške in dečke ter spodbujati njihovo dejavno udeležbo in odgovornost pri obravnavanju diskriminatornih družbenih norm in v boju proti spolnim stereotipom in nasilju nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba vključiti moške in dečke ter spodbujati njihovo dejavno udeležbo in odgovornost pri obravnavanju diskriminatornih družbenih norm in v boju proti spolnim stereotipom in nasilju nad ženskami in dekleti;

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic ter Agenciji ZN za ženske. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic ter Agenciji ZN za ženske.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0059.

(2)  https://ec.europa.eu/europeaid/evaluation-eu-support-gender-equality-and-womens-empowerment-partner-countries-final-report_en

(3)  https://europa.eu/eyd2015/sites/default/files/users/Madara.Silina/from_commitment_to_action_financing_for_gewe_in_sdgs_oecd.pdf

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/56

---

P8_TA(2015)0351

Enake možnosti in enako obravnavanje moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (2014/2160(INI))

(2017/C 349/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 10, 19 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 10, 19 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (1) (prenovitev), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (1) (prenovitev),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 7. marca 2014 o krepitvi načela enakega plačila za ženske in moške s preglednostjo; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 7. marca 2014 o krepitvi načela enakega plačila za ženske in moške s preglednostjo;

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 6. decembra 2013 z naslovom „Poročilo o izvajanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano)“ (COM(2013)0861). |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 6. decembra 2013 z naslovom „Poročilo o izvajanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano)“ (COM(2013)0861).

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom „Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk“ (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom „Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk“ (COM(2010)0078),

| — | ob upoštevanju evropskega pakta za enakost spolov 2011–2020, ki ga je dne 7. marca 2011 sprejel Svet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost spolov 2011–2020, ki ga je dne 7. marca 2011 sprejel Svet,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije na podlagi člena 157 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije na podlagi člena 157 PDEU,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov o indeksu enakosti spolov (Gender Equality Index Report); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov o indeksu enakosti spolov (Gender Equality Index Report);

| — | ob upoštevanju določb Konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) iz leta 1994 o delu s krajšim delovnim časom, v skladu s katero morajo države v pogodbe o javnih naročilih vključiti delovno klavzulo, ki vključuje vprašanje enakega plačila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb Konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) iz leta 1994 o delu s krajšim delovnim časom, v skladu s katero morajo države v pogodbe o javnih naročilih vključiti delovno klavzulo, ki vključuje vprašanje enakega plačila,

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela iz leta 1951 o enakem plačilu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela iz leta 1951 o enakem plačilu,

| — | ob upoštevanju člena 11(1)(d) Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je z resolucijo št. 34/180 z dne 18. decembra 1979 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11(1)(d) Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je z resolucijo št. 34/180 z dne 18. decembra 1979 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz decembra 2014 z naslovom „Being Trans in the European Union“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz decembra 2014 z naslovom „Being Trans in the European Union“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o uporabi načela enakega plačila delavk in delavcev za enako delo ali delo enake vrednosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o uporabi načela enakega plačila delavk in delavcev za enako delo ali delo enake vrednosti (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (3),

| — | ob upoštevanju ocene o izvajanju Direktive 2006/54/ES na evropski ravni, ki jo je pripravil generalni direktorat za parlamentarne raziskovalne storitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene o izvajanju Direktive 2006/54/ES na evropski ravni, ki jo je pripravil generalni direktorat za parlamentarne raziskovalne storitve,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0213/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0213/2015),

| A. | ker je enako obravnavanje moških in žensk eno od temeljnih načel prava EU; |
| --- | --- |

A.

ker je enako obravnavanje moških in žensk eno od temeljnih načel prava EU;

| B. | ker je diskriminacija na podlagi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti prepovedna na podlagi prava EU; |
| --- | --- |

B.

ker je diskriminacija na podlagi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti prepovedna na podlagi prava EU;

| C. | ker je ekonomska neodvisnost osnovni pogoj, da imajo evropski državljani, tako ženske kot moški, nadzor nad svojim življenjem in lahko dejansko sprejemajo življenjske odločitve; |
| --- | --- |

C.

ker je ekonomska neodvisnost osnovni pogoj, da imajo evropski državljani, tako ženske kot moški, nadzor nad svojim življenjem in lahko dejansko sprejemajo življenjske odločitve;

| D. | ker se Direktiva 2006/54/ES izrecno sklicuje na sodno prakso Sodišča Evropske unije, ki določa, da načela enakega obravnavanja moških in žensk ni mogoče upoštevati zgolj za prepoved diskriminacije na podlagi tega, da je oseba enega ali drugega spola, temveč tudi za diskriminacijo zaradi spremembe spola osebe; |
| --- | --- |

D.

ker se Direktiva 2006/54/ES izrecno sklicuje na sodno prakso Sodišča Evropske unije, ki določa, da načela enakega obravnavanja moških in žensk ni mogoče upoštevati zgolj za prepoved diskriminacije na podlagi tega, da je oseba enega ali drugega spola, temveč tudi za diskriminacijo zaradi spremembe spola osebe;

| E. | ker je načelo enakega plačila že od samega začetka, torej od leta 1957, zapisano v Pogodbah; ker se načelo enakega plačila za delo enake vrednosti priznava v členu 157 PDEU in je vključeno v Direktivo 2006/54/ES (v nadaljnjem besedilu preoblikovana direktiva); |
| --- | --- |

E.

ker je načelo enakega plačila že od samega začetka, torej od leta 1957, zapisano v Pogodbah; ker se načelo enakega plačila za delo enake vrednosti priznava v členu 157 PDEU in je vključeno v Direktivo 2006/54/ES (v nadaljnjem besedilu preoblikovana direktiva);

| F. | ker je preoblikovana direktiva namenjena temu, da bi bila zakonodaja EU na tem področju bolj usklajena in skladna s sodno prakso Sodišča ter da bi se ustrezna zakonodaja o enakosti na nacionalni ravni poenostavila in posodobila, s čimer bi prispevali k boljšemu položaju žensk na trgu dela; ker je bil leta 2014 delež žensk na vodstvenih položajih družb, ki poslujejo v EU, še vedno nižji od 18 %; |
| --- | --- |

F.

ker je preoblikovana direktiva namenjena temu, da bi bila zakonodaja EU na tem področju bolj usklajena in skladna s sodno prakso Sodišča ter da bi se ustrezna zakonodaja o enakosti na nacionalni ravni poenostavila in posodobila, s čimer bi prispevali k boljšemu položaju žensk na trgu dela; ker je bil leta 2014 delež žensk na vodstvenih položajih družb, ki poslujejo v EU, še vedno nižji od 18 %;

| G. | ker so bile s preoblikovano direktivo uvedene nekatere novosti, na primer izvajanje načela enakih možnosti, opredelitev koncepta posredne diskriminacije in zaščita pred diskriminacijo zaradi spremembe spola osebe, in ker je v njej izrecno navedeno usklajevanje poklicnega in zasebnega ter družinskega življenja; ker sta pravilna uporaba in izvrševanje pravil o enakem plačilu, kot jih vzpostavlja Direktiva 2006/54/ES, ključni izziv za vse države članice EU in ker je učinek teh novosti v državah članicah še vedno majhen; ker je napredek na tem področju kljub obsežni zakonodaji, ki je v veljavi skoraj 40 let, ter kljub sprejetim ukrepom in temu namenjenim sredstvom še vedno počasen, prav tako še vedno obstaja razlika v plačilu med spoloma, trenutno v EU v povprečju znaša 16,4 %, vendar pa se zelo razlikuje med državami članicami; |
| --- | --- |

G.

ker so bile s preoblikovano direktivo uvedene nekatere novosti, na primer izvajanje načela enakih možnosti, opredelitev koncepta posredne diskriminacije in zaščita pred diskriminacijo zaradi spremembe spola osebe, in ker je v njej izrecno navedeno usklajevanje poklicnega in zasebnega ter družinskega življenja; ker sta pravilna uporaba in izvrševanje pravil o enakem plačilu, kot jih vzpostavlja Direktiva 2006/54/ES, ključni izziv za vse države članice EU in ker je učinek teh novosti v državah članicah še vedno majhen; ker je napredek na tem področju kljub obsežni zakonodaji, ki je v veljavi skoraj 40 let, ter kljub sprejetim ukrepom in temu namenjenim sredstvom še vedno počasen, prav tako še vedno obstaja razlika v plačilu med spoloma, trenutno v EU v povprečju znaša 16,4 %, vendar pa se zelo razlikuje med državami članicami;

| H. | ker pogajanja o plačah pogosteje potekajo na individualni podlagi, kar prispeva k pomanjkanju informacij in nepreglednosti v strukturi plač zaposlenih ter ustvarja okolje, v katerem pristranskost na podlagi spola in diskriminacijske plačne strukture ostajajo skrite pred zaposlenimi in/ali njihovimi predstavniki in jih je zato izjemno težko dokazati, kar seveda otežuje učinkovito izvajanje načela enakega plačila, ki je poleg tega ovirano tudi zaradi pomanjkanja pravne varnosti v zvezi s konceptom dela enake vrednosti ter pravnih ovir; |
| --- | --- |

H.

ker pogajanja o plačah pogosteje potekajo na individualni podlagi, kar prispeva k pomanjkanju informacij in nepreglednosti v strukturi plač zaposlenih ter ustvarja okolje, v katerem pristranskost na podlagi spola in diskriminacijske plačne strukture ostajajo skrite pred zaposlenimi in/ali njihovimi predstavniki in jih je zato izjemno težko dokazati, kar seveda otežuje učinkovito izvajanje načela enakega plačila, ki je poleg tega ovirano tudi zaradi pomanjkanja pravne varnosti v zvezi s konceptom dela enake vrednosti ter pravnih ovir;

| I. | ker večja enakost med moškimi in ženskami koristi gospodarstvu in družbi na splošno, zmanjšanje razlik v plačilu med spoloma pa pripomore k zmanjšanju revščine in povečanju zaslužka žensk v delovni dobi in je nadvse pomembno za rast zaposlovanja, konkurenčnost in gospodarsko okrevanje; ker so med ženskami, ki so večkratno prikrajšane, recimo invalidkami, pripadnicami manjšin in nekvalificiranimi delavkami, razlike v plačilu še večje; ker so med revnimi zaposlenimi pogostejše enostarševske družine in ker je več mater samohranilk kot očetov samohranilcev; ker torej razlike v plačilu med spoloma močno vplivajo na življenjske pogoje in življenjske priložnosti številnih evropskih družin; |
| --- | --- |

I.

ker večja enakost med moškimi in ženskami koristi gospodarstvu in družbi na splošno, zmanjšanje razlik v plačilu med spoloma pa pripomore k zmanjšanju revščine in povečanju zaslužka žensk v delovni dobi in je nadvse pomembno za rast zaposlovanja, konkurenčnost in gospodarsko okrevanje; ker so med ženskami, ki so večkratno prikrajšane, recimo invalidkami, pripadnicami manjšin in nekvalificiranimi delavkami, razlike v plačilu še večje; ker so med revnimi zaposlenimi pogostejše enostarševske družine in ker je več mater samohranilk kot očetov samohranilcev; ker torej razlike v plačilu med spoloma močno vplivajo na življenjske pogoje in življenjske priložnosti številnih evropskih družin;

| J. | ker je stopnja zaposlenosti žensk nižja od stopnje zaposlenosti moških; ker je leta 2013 stopnja zaposlenosti moških v EU-28 znašala 69,4 %, stopnja zaposlenosti žensk pa 58,8 % (4); |
| --- | --- |

J.

ker je stopnja zaposlenosti žensk nižja od stopnje zaposlenosti moških; ker je leta 2013 stopnja zaposlenosti moških v EU-28 znašala 69,4 %, stopnja zaposlenosti žensk pa 58,8 % (4);

| K. | ker je bilo doseženega malo napredka v zvezi s stopnjo zaposlenosti žensk, stopnja poklicne in sektorske segregacije žensk in moških v različnih vrstah delovnih mest pa je še vedno razmeroma visoka, pri čemer so v nekaterih poklicnih kategorijah zaposlene v glavnem ženske, ti sektorji in poklici pa so kljub obstoječemu okviru na ravni EU in nacionalni ravni običajno manj plačani ali cenjeni; ker te razmere vplivajo tudi na razlike v plačilu med spoloma skozi vse življenje; ker razlikam v plačilu med spoloma prispeva tudi vertikalna segregacija, saj so ženske večinoma zaposlene za krajši delovni čas in opravljajo manj plačane poklice ali zasedajo nižje položaje v hierarhični lestvici; ker horizontalna in vertikalna segregacija ovirata poklicno napredovanje žensk, zaradi česar so ženske manj prepoznavne in zastopane v družbeni in javni sferi, torej na splošno prispevata k večjim neenakostim; ker bi za mlade ženske in dekleta zagotovili pozitiven zgled, če bi premostili te ovire in bi več žensk zasedalo višje položaje v hierarhiji; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo doseženega malo napredka v zvezi s stopnjo zaposlenosti žensk, stopnja poklicne in sektorske segregacije žensk in moških v različnih vrstah delovnih mest pa je še vedno razmeroma visoka, pri čemer so v nekaterih poklicnih kategorijah zaposlene v glavnem ženske, ti sektorji in poklici pa so kljub obstoječemu okviru na ravni EU in nacionalni ravni običajno manj plačani ali cenjeni; ker te razmere vplivajo tudi na razlike v plačilu med spoloma skozi vse življenje; ker razlikam v plačilu med spoloma prispeva tudi vertikalna segregacija, saj so ženske večinoma zaposlene za krajši delovni čas in opravljajo manj plačane poklice ali zasedajo nižje položaje v hierarhični lestvici; ker horizontalna in vertikalna segregacija ovirata poklicno napredovanje žensk, zaradi česar so ženske manj prepoznavne in zastopane v družbeni in javni sferi, torej na splošno prispevata k večjim neenakostim; ker bi za mlade ženske in dekleta zagotovili pozitiven zgled, če bi premostili te ovire in bi več žensk zasedalo višje položaje v hierarhiji;

| L. | ker je stopnja zaposlenosti na podeželju nižja in ker poleg tega veliko žensk ni vključenih na uradni trg dela in zato niso registrirane kot brezposelne ali zabeležene v statističnih podatkih o brezposelnosti, zaradi česar imajo posebne finančne in pravne težave v zvezi s porodniškim in bolniškim dopustom, pridobitvijo pokojninskih pravic in dostopom do socialnega varstva ter težave v primeru ločitve; ker so podeželska območja prikrajšana zaradi pomanjkanja priložnosti za kakovostno zaposlitev; |
| --- | --- |

L.

ker je stopnja zaposlenosti na podeželju nižja in ker poleg tega veliko žensk ni vključenih na uradni trg dela in zato niso registrirane kot brezposelne ali zabeležene v statističnih podatkih o brezposelnosti, zaradi česar imajo posebne finančne in pravne težave v zvezi s porodniškim in bolniškim dopustom, pridobitvijo pokojninskih pravic in dostopom do socialnega varstva ter težave v primeru ločitve; ker so podeželska območja prikrajšana zaradi pomanjkanja priložnosti za kakovostno zaposlitev;

| M. | ker sta opolnomočenje žensk in deklet s pomočjo izobraževanja, zlasti s področja znanosti, tehnologije, inženirstva in matematike, in spodbujanje udeležbe žensk v programih poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja pomembna za spodbujanje enakega obravnavanja in enakih možnosti pri zaposlovanju; ker so veščine in kompetence žensk ter poklici, v katerih ženske prevladujejo, pogosto podcenjeni, ne da bi za to nujno obstajala utemeljitev na podlagi objektivnih meril; |
| --- | --- |

M.

ker sta opolnomočenje žensk in deklet s pomočjo izobraževanja, zlasti s področja znanosti, tehnologije, inženirstva in matematike, in spodbujanje udeležbe žensk v programih poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja pomembna za spodbujanje enakega obravnavanja in enakih možnosti pri zaposlovanju; ker so veščine in kompetence žensk ter poklici, v katerih ženske prevladujejo, pogosto podcenjeni, ne da bi za to nujno obstajala utemeljitev na podlagi objektivnih meril;

| N. | ker je v Direktivi 2006/54/ES določeno, da lahko države članice za zagotovitev polne enakost o specifičnih usodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje poklicne dejavnosti ali prepreči ali izravna neugoden položaj v poklicni karieri (5); |
| --- | --- |

N.

ker je v Direktivi 2006/54/ES določeno, da lahko države članice za zagotovitev polne enakost o specifičnih usodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje poklicne dejavnosti ali prepreči ali izravna neugoden položaj v poklicni karieri (5);

| O. | ker sta materinstvo in skrb za otroke, starejše, bolne ali invalidne družinske člane in druge vzdrževane osebe dodatno delo, včasih tudi delo s polnim delovnim časom, ki ga skoraj izključno opravijo ženske; ker je to delo redko plačano in v družbi ni dovolj cenjeno, čeprav ima izreden socialni pomen, prispeva k socialnemu varstvu in ga je mogoče ovrednotiti z gospodarskimi kazalci, kot je BDP; ker se zato povečujejo dohodkovne razlike med ženskami in moškimi, poleg tega to v obliki t. i. stroškov zaradi prekinjene odsotnosti na trgu dela ali krajšega delovnega časa pri zaposlitvi za krajši delovni čas negativno vpliva na poklicno pot žensk; ker se posledice teh elementov za zaslužek v celi življenjski dobi razlikujejo med državami članicami, odvisno od podpore, vključno z otroškim varstvom, ki se staršem nameni na podlagi zakonodajnih ukrepov ali kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

O.

ker sta materinstvo in skrb za otroke, starejše, bolne ali invalidne družinske člane in druge vzdrževane osebe dodatno delo, včasih tudi delo s polnim delovnim časom, ki ga skoraj izključno opravijo ženske; ker je to delo redko plačano in v družbi ni dovolj cenjeno, čeprav ima izreden socialni pomen, prispeva k socialnemu varstvu in ga je mogoče ovrednotiti z gospodarskimi kazalci, kot je BDP; ker se zato povečujejo dohodkovne razlike med ženskami in moškimi, poleg tega to v obliki t. i. stroškov zaradi prekinjene odsotnosti na trgu dela ali krajšega delovnega časa pri zaposlitvi za krajši delovni čas negativno vpliva na poklicno pot žensk; ker se posledice teh elementov za zaslužek v celi življenjski dobi razlikujejo med državami članicami, odvisno od podpore, vključno z otroškim varstvom, ki se staršem nameni na podlagi zakonodajnih ukrepov ali kolektivnih pogodb;

| P. | ker se razlika v plačilu med ženskami in moškimi v upokojitvi še poveča, saj so razlike v pokojnimi še veliko večje; ker ženske v povprečju prejmejo 39 % nižje pokojnine kot moški; ker so za nastale razmere krivi socialni in ekonomski dejavniki, na primer poklicna segregacija in izrazita segregacija na trgu dela, podcenjevanje dela žensk, večji delež žensk, zaposlenih za krajši delovni čas, nižje urne postavke in krajša delovna doba; ker se s tem povečuje tveganje revščine žensk, ko se upokojijo; ker več kot tretjina starejših žensk v EU ne prejema nikakršne pokojnine; |
| --- | --- |

P.

ker se razlika v plačilu med ženskami in moškimi v upokojitvi še poveča, saj so razlike v pokojnimi še veliko večje; ker ženske v povprečju prejmejo 39 % nižje pokojnine kot moški; ker so za nastale razmere krivi socialni in ekonomski dejavniki, na primer poklicna segregacija in izrazita segregacija na trgu dela, podcenjevanje dela žensk, večji delež žensk, zaposlenih za krajši delovni čas, nižje urne postavke in krajša delovna doba; ker se s tem povečuje tveganje revščine žensk, ko se upokojijo; ker več kot tretjina starejših žensk v EU ne prejema nikakršne pokojnine;

| Q. | ker so lahko nekatere kategorije žensk, med drugim pripadnice etničnih manjšin, lezbijke, biseksualke, transspolne ženske, samske ženske, invalidke in starejše ženske, žrtve večplastne diskriminacije pri zaposlovanju in poklicnem delu; |
| --- | --- |

Q.

ker so lahko nekatere kategorije žensk, med drugim pripadnice etničnih manjšin, lezbijke, biseksualke, transspolne ženske, samske ženske, invalidke in starejše ženske, žrtve večplastne diskriminacije pri zaposlovanju in poklicnem delu;

| R. | ker je v preoblikovani direktivi jasno navedeno, da vsako manj ugodno obravnavanje žensk, ki je povezano z nosečnostjo ali porodniškim dopustom, pomeni diskriminacijo; ker ta direktiva jasno določa zagotovilo o vrnitvi žensk na isto delovno mesto ali na enakovredno delovno mesto po koncu porodniškega dopusta in varstvo pred odpuščanjem moških in žensk, kadar uveljavljajo pravico do starševskega ali posvojiteljskega dopusta; |
| --- | --- |

R.

ker je v preoblikovani direktivi jasno navedeno, da vsako manj ugodno obravnavanje žensk, ki je povezano z nosečnostjo ali porodniškim dopustom, pomeni diskriminacijo; ker ta direktiva jasno določa zagotovilo o vrnitvi žensk na isto delovno mesto ali na enakovredno delovno mesto po koncu porodniškega dopusta in varstvo pred odpuščanjem moških in žensk, kadar uveljavljajo pravico do starševskega ali posvojiteljskega dopusta;

| S. | ker imajo socialni partnerji (sindikati in delodajalci) in organizacije civilne družbe zelo pomembno vlogo pri spodbujanju enakega obravnavanja in koncepta dela, ki temelji na enakem plačilu; |
| --- | --- |

S.

ker imajo socialni partnerji (sindikati in delodajalci) in organizacije civilne družbe zelo pomembno vlogo pri spodbujanju enakega obravnavanja in koncepta dela, ki temelji na enakem plačilu;

| T. | ker imajo sicer v vseh državah članicah organe za enakost, vendar se njihovo delo in vpliv zelo razlikujeta glede na raven njihove neodvisnosti ter pristojnosti in virov; ker bi bilo treba te organe ustrezno podpreti in okrepiti pri neodvisnem in učinkovitem opravljanju njihovih nalog spodbujanja, spremljanja in podpiranja enakega obravnavanja; |
| --- | --- |

T.

ker imajo sicer v vseh državah članicah organe za enakost, vendar se njihovo delo in vpliv zelo razlikujeta glede na raven njihove neodvisnosti ter pristojnosti in virov; ker bi bilo treba te organe ustrezno podpreti in okrepiti pri neodvisnem in učinkovitem opravljanju njihovih nalog spodbujanja, spremljanja in podpiranja enakega obravnavanja;

| U. | ker je Parlament večkrat pozval Komisijo, naj pregleda veljavno zakonodajo in odpravi razlike v plačilu med spoloma; ker bi z odpravo teh razlik omogočili zvišanje stopnje zaposlenosti žensk, izboljšali položaj številnih evropskih družin in zmanjšali tveganje revščine žensk, zlasti v upokojitveni starosti; |
| --- | --- |

U.

ker je Parlament večkrat pozval Komisijo, naj pregleda veljavno zakonodajo in odpravi razlike v plačilu med spoloma; ker bi z odpravo teh razlik omogočili zvišanje stopnje zaposlenosti žensk, izboljšali položaj številnih evropskih družin in zmanjšali tveganje revščine žensk, zlasti v upokojitveni starosti;

| V. | ker bi z odpravo razlik med spoloma omogočili doseganje ciljev strategije Evropa 2020 v zvezi z zaposlovanjem in zmanjšanjem revščine ter zagotovili prosto gibanje delavcev, kar je ena od osnovnih evropskih svoboščin; ker bi se na podlagi zaključkov ocene evropske dodane vrednosti (6) z zmanjšanje plačne razlike za eno odstotno točko povečala gospodarska rast za 0,1 %; |
| --- | --- |

V.

ker bi z odpravo razlik med spoloma omogočili doseganje ciljev strategije Evropa 2020 v zvezi z zaposlovanjem in zmanjšanjem revščine ter zagotovili prosto gibanje delavcev, kar je ena od osnovnih evropskih svoboščin; ker bi se na podlagi zaključkov ocene evropske dodane vrednosti (6) z zmanjšanje plačne razlike za eno odstotno točko povečala gospodarska rast za 0,1 %;

| W. | ker tradicionalne spolne vloge in stereotipi še vedno močno vplivajo na razdelitev dela doma, pri izobraževanju, v karieri, na delovnem mestu in v družbi na splošno; |
| --- | --- |

W.

ker tradicionalne spolne vloge in stereotipi še vedno močno vplivajo na razdelitev dela doma, pri izobraževanju, v karieri, na delovnem mestu in v družbi na splošno;

Splošna ocena

| 1. | je seznanjen s tem, da so države članice na splošno svoje nacionalno pravo uskladile s pravom EU (7); opozarja, da se je izkazalo, da pravilen prenos določb preoblikovane direktive v nacionalno pravo enostavno še ni dovolj, da se doseže njihova popolna uporaba in učinkovito izvrševanje, in da še vedno obstajajo razlike v plačilu med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s tem, da so države članice na splošno svoje nacionalno pravo uskladile s pravom EU (7); opozarja, da se je izkazalo, da pravilen prenos določb preoblikovane direktive v nacionalno pravo enostavno še ni dovolj, da se doseže njihova popolna uporaba in učinkovito izvrševanje, in da še vedno obstajajo razlike v plačilu med moškimi in ženskami;

| 2. | obžaluje, da sta kljub obveznosti držav članic, da prenesejo le bistvene spremembe, uvedene s preoblikovano direktivo, zgolj dve državi članici dovolj jasno in pravilno prenesli to direktivo, v ostalih 26 državah članicah pa je to vprašanje še odprto; vseeno opozarja, da te spremembe še niso jasno opredeljene; poudarja, da je bil učinek prizadevanj Komisije za spremljanje izvajanja omejen, kar zadeva zagotavljanje usklajenega pristopa in potrebnih smernic, ki bi omogočile učinkovito izvajanje na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da sta kljub obveznosti držav članic, da prenesejo le bistvene spremembe, uvedene s preoblikovano direktivo, zgolj dve državi članici dovolj jasno in pravilno prenesli to direktivo, v ostalih 26 državah članicah pa je to vprašanje še odprto; vseeno opozarja, da te spremembe še niso jasno opredeljene; poudarja, da je bil učinek prizadevanj Komisije za spremljanje izvajanja omejen, kar zadeva zagotavljanje usklajenega pristopa in potrebnih smernic, ki bi omogočile učinkovito izvajanje na nacionalni ravni;

| 3. | poudarja, da države članice niso izkoristile priložnosti, da bi poenostavile in posodobile svojo zakonodaje na področju enakih možnosti in enakega obravnavanja žensk in moških pri zaposlovanju in poklicnem delu; opozarja, da se od držav članice ne pričakuje samo, da prenesejo direktivo, temveč tudi, da zagotovijo spremljanje izvajanja načela enakega plačila in uveljavljanja vseh razpoložljivih pravnih sredstev za diskriminacijo pri plačilu; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da države članice niso izkoristile priložnosti, da bi poenostavile in posodobile svojo zakonodaje na področju enakih možnosti in enakega obravnavanja žensk in moških pri zaposlovanju in poklicnem delu; opozarja, da se od držav članice ne pričakuje samo, da prenesejo direktivo, temveč tudi, da zagotovijo spremljanje izvajanja načela enakega plačila in uveljavljanja vseh razpoložljivih pravnih sredstev za diskriminacijo pri plačilu;

| 4. | obžaluje, da Komisija še vedno ni sprejela zakonodajne pobude za spodbujanje in lajšanje učinkovitega izvajanja načela enakega plačila v praksi, ki naj bi jo predložila lani; zato jo poziva, naj opredeli šibke točke preoblikovane direktive in čim prej pripravi zakonodajni predlog, ki jo bo nadomestil, ter naj v tem predlogu zagotovi učinkovitejša sredstva za nadziranje izvajanja in izvrševanja direktive v državah članicah; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da Komisija še vedno ni sprejela zakonodajne pobude za spodbujanje in lajšanje učinkovitega izvajanja načela enakega plačila v praksi, ki naj bi jo predložila lani; zato jo poziva, naj opredeli šibke točke preoblikovane direktive in čim prej pripravi zakonodajni predlog, ki jo bo nadomestil, ter naj v tem predlogu zagotovi učinkovitejša sredstva za nadziranje izvajanja in izvrševanja direktive v državah članicah;

| 5. | poleg tega poudarja, da so številne ženske zaradi strahu, da bodo ostale brez službe, opustile možnost usklajevanja poklicnega in družinskega življenja s pomočjo zaposlitve za skrajšani delovni čas ali podobnimi oblikami, zaradi česar težje usklajujejo družinsko življenje, želi poudariti, da se je zaradi tega v nekaterih državah članicah stopnja rodnosti še zmanjšala; poziva Komisijo, naj oceni ta trend in ukrepe, ki so jih proti temu sprejele različne vlade, in naj predlaga ukrepe za zmanjšanje učinkov krize na enako obravnavanje na delovnem mestu in usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

5.

poleg tega poudarja, da so številne ženske zaradi strahu, da bodo ostale brez službe, opustile možnost usklajevanja poklicnega in družinskega življenja s pomočjo zaposlitve za skrajšani delovni čas ali podobnimi oblikami, zaradi česar težje usklajujejo družinsko življenje, želi poudariti, da se je zaradi tega v nekaterih državah članicah stopnja rodnosti še zmanjšala; poziva Komisijo, naj oceni ta trend in ukrepe, ki so jih proti temu sprejele različne vlade, in naj predlaga ukrepe za zmanjšanje učinkov krize na enako obravnavanje na delovnem mestu in usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja;

Uporaba določb o enakem plačilu

| 6. | poudarja, da so se razlike v stopnji zaposlenosti in višini plač med moškimi in ženskami v zadnjih letih morda sicer nekoliko zmanjšale, da pa to ni posledica izboljšanja položaja žensk, temveč dejstva, da so se stopnja zaposlenosti moških in njihove plače med gospodarsko krizo zmanjšale; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so se razlike v stopnji zaposlenosti in višini plač med moškimi in ženskami v zadnjih letih morda sicer nekoliko zmanjšale, da pa to ni posledica izboljšanja položaja žensk, temveč dejstva, da so se stopnja zaposlenosti moških in njihove plače med gospodarsko krizo zmanjšale;

| 7. | poudarja, da je treba v skladu s sodno prakso Sodišča EU pri vseh elementih plačila, ki ga prejmejo moški in ženske, upoštevati načelo enakega plačila; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba v skladu s sodno prakso Sodišča EU pri vseh elementih plačila, ki ga prejmejo moški in ženske, upoštevati načelo enakega plačila;

| 8. | poudarja, da so za primerjavo na ravni EU potrebne jasne harmonizirane opredelitve različnih pojmov, kot so razlike v plačilu med spoloma, osebni prejemek, neposredna in posredna diskriminacija pri plačilu ter zlasti delo, ki se obravnava kot enako in delo enake vrednosti; meni, da ni se morala v skladu s sodno prakso Sodišča EU vrednost dela ocenjevati in primerjati na podlagi objektivnih meril, kot so zahteve v zvezi z izobrazbo, poklicnimi kvalifikacijami in usposabljanjem, znanja in spretnosti, prizadevanja in odgovornosti, opravljenega dela in narave danih nalog; poudarja, da lahko sedanje izračunavanje razlik v plačilu med spoloma zaradi obstoja različnih vrst pogodb o zaposlitvi (zakonsko določena in pogodbena) privede do izkrivljenega razumevanja problema enakega plačila; poziva Komisijo, naj analizira morebitna izkrivljanja in predlaga ustrezne rešitve, med drugim uvedbo obvezne revizije plač za družbe, ki kotirajo na borzah v državah članicah EU, razen za mala in srednja podjetja, in možnost sankcij v primeru neskladnega ravnanja; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da so za primerjavo na ravni EU potrebne jasne harmonizirane opredelitve različnih pojmov, kot so razlike v plačilu med spoloma, osebni prejemek, neposredna in posredna diskriminacija pri plačilu ter zlasti delo, ki se obravnava kot enako in delo enake vrednosti; meni, da ni se morala v skladu s sodno prakso Sodišča EU vrednost dela ocenjevati in primerjati na podlagi objektivnih meril, kot so zahteve v zvezi z izobrazbo, poklicnimi kvalifikacijami in usposabljanjem, znanja in spretnosti, prizadevanja in odgovornosti, opravljenega dela in narave danih nalog; poudarja, da lahko sedanje izračunavanje razlik v plačilu med spoloma zaradi obstoja različnih vrst pogodb o zaposlitvi (zakonsko določena in pogodbena) privede do izkrivljenega razumevanja problema enakega plačila; poziva Komisijo, naj analizira morebitna izkrivljanja in predlaga ustrezne rešitve, med drugim uvedbo obvezne revizije plač za družbe, ki kotirajo na borzah v državah članicah EU, razen za mala in srednja podjetja, in možnost sankcij v primeru neskladnega ravnanja;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo uporabo sistemov vrednotenja in razvrstitve delovnih mest, ki se zelo razlikujejo; poziva Komisijo, naj uvede z vidika spola nevtralne smernice za sisteme vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, vključno s posebnimi ukrepi, kot so sorazmerna zastopanost žensk in moških v odborih za vrednotenje, razvoj nevtralnega opisa delovnih mest in shem ponderiranja ter opredelitev jasnih meril za ocenjevanje vrednosti dela; poziva države članice, naj uvedejo jasne in z vidika spola nevtralne sisteme za vrednotenje in razvrščanje delovnih mest na podlagi smernic, ki jih je objavila Komisija, da bo mogoče ugotoviti posredno diskriminacijo pri plačilu zaradi prenizkega vrednotenja dela, ki ga običajno opravljajo ženske; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo uporabo sistemov vrednotenja in razvrstitve delovnih mest, ki se zelo razlikujejo; poziva Komisijo, naj uvede z vidika spola nevtralne smernice za sisteme vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, vključno s posebnimi ukrepi, kot so sorazmerna zastopanost žensk in moških v odborih za vrednotenje, razvoj nevtralnega opisa delovnih mest in shem ponderiranja ter opredelitev jasnih meril za ocenjevanje vrednosti dela; poziva države članice, naj uvedejo jasne in z vidika spola nevtralne sisteme za vrednotenje in razvrščanje delovnih mest na podlagi smernic, ki jih je objavila Komisija, da bo mogoče ugotoviti posredno diskriminacijo pri plačilu zaradi prenizkega vrednotenja dela, ki ga običajno opravljajo ženske;

| 10. | vztraja, da bi bilo bolje, da bi sistemi vrednotenja in razvrščanja delovnih mest temeljili na kolektivnih pogajanjih; |
| --- | --- |

10.

vztraja, da bi bilo bolje, da bi sistemi vrednotenja in razvrščanja delovnih mest temeljili na kolektivnih pogajanjih;

| 11. | opozarja, da bosta jasen in harmoniziran sistem razvrščanja delovnih mest in večja preglednost plač povečala dostop do pravnega varstva; ugotavlja, da so številne države članice že sprejele ukrepe za preglednost plač; poudarja, da se ti ukrepi razlikujejo; je seznanjen s priporočili Komisije za preglednost plač iz leta 2014, vendar obžaluje, da ta niso zavezujoča; poziva države članice, naj aktivno izvajajo ta priporočila Komisije s preglednostjo in stalnimi pozitivnimi ukrepi v okviru zakonodaje, saj se je to izkazalo za uspešen pristop, in naj uvedejo priporočene in prilagojene ukrepe za preglednost plač; poziva Komisijo, naj oceni dejanski učinek teh priporočil, vključno z obveznostjo za družbe, da redno poročajo o povprečnih prejemkih glede na kategorijo zaposlenih ali položaj, razčlenjenih po spolu; poziva Komisijo, naj v nov zakonodajni predlog vključi ukrepe, navedene v priporočilih iz leta 2014 v zvezi s preglednostjo pri plačilu, razlikami v plačilu med spoloma in pristojnostmi organov za enakost; poziva države članice, naj nastopijo proti praksi neenakega plačila in spodbujajo preglednost plač, kot poleg drugih deležnikov zahtevajo sindikati in organi za enakost spolov; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da bosta jasen in harmoniziran sistem razvrščanja delovnih mest in večja preglednost plač povečala dostop do pravnega varstva; ugotavlja, da so številne države članice že sprejele ukrepe za preglednost plač; poudarja, da se ti ukrepi razlikujejo; je seznanjen s priporočili Komisije za preglednost plač iz leta 2014, vendar obžaluje, da ta niso zavezujoča; poziva države članice, naj aktivno izvajajo ta priporočila Komisije s preglednostjo in stalnimi pozitivnimi ukrepi v okviru zakonodaje, saj se je to izkazalo za uspešen pristop, in naj uvedejo priporočene in prilagojene ukrepe za preglednost plač; poziva Komisijo, naj oceni dejanski učinek teh priporočil, vključno z obveznostjo za družbe, da redno poročajo o povprečnih prejemkih glede na kategorijo zaposlenih ali položaj, razčlenjenih po spolu; poziva Komisijo, naj v nov zakonodajni predlog vključi ukrepe, navedene v priporočilih iz leta 2014 v zvezi s preglednostjo pri plačilu, razlikami v plačilu med spoloma in pristojnostmi organov za enakost; poziva države članice, naj nastopijo proti praksi neenakega plačila in spodbujajo preglednost plač, kot poleg drugih deležnikov zahtevajo sindikati in organi za enakost spolov;

Uporaba določb o enakem obravnavanju

| 12. | poudarja pomen boja proti posredni diskriminaciji v okviru pokojninskih sistemov, in sicer ne samo v poklicnih sistemih, temveč tudi v praksah sistemov obveznega pokojninskega zavarovanja; poudarja, da je Sodišče Evropske unije pojasnilo, da je treba pokojninske načrte poklicnega zavarovanja obravnavati kot plačilo in da zato tudi zanje velja načelo enakega obravnavanja, čeprav je razlikovanje med sistemi obveznega pokojninskega zavarovanja in pokojninskimi načrti poklicnega zavarovanja v nekaterih državah članicah problematično in koncepta pokojninskega načrta poklicnega zavarovanja v nekaterih državah članicah ne poznajo, kar bi lahko privedlo do posredne diskriminacije na trgu dela; ugotavlja, da je dostop žensk do pokojninskih načrtov poklicnega zavarovanja zaradi krajšega delovnega časa, krajše delovne dobe ter horizontalne in vertikalne segregacije na podlagi spola na trgu dela bolj omejen in da se v sistemu plačevanja prispevkov redko upoštevajo prekinitve zaradi varstva ali oskrbe in neprostovoljno delo s krajšim delovnim časom; poziva Komisijo, naj preuči, kako prehod z zakonsko določenega državnega sistema pokojnin na poklicne in zasebne sisteme vpliva na razliko v pokojnini med spoloma; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje tega načela in o tem poroča, saj se je izkazalo, da ni jasno, kako se načelo izvaja v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen boja proti posredni diskriminaciji v okviru pokojninskih sistemov, in sicer ne samo v poklicnih sistemih, temveč tudi v praksah sistemov obveznega pokojninskega zavarovanja; poudarja, da je Sodišče Evropske unije pojasnilo, da je treba pokojninske načrte poklicnega zavarovanja obravnavati kot plačilo in da zato tudi zanje velja načelo enakega obravnavanja, čeprav je razlikovanje med sistemi obveznega pokojninskega zavarovanja in pokojninskimi načrti poklicnega zavarovanja v nekaterih državah članicah problematično in koncepta pokojninskega načrta poklicnega zavarovanja v nekaterih državah članicah ne poznajo, kar bi lahko privedlo do posredne diskriminacije na trgu dela; ugotavlja, da je dostop žensk do pokojninskih načrtov poklicnega zavarovanja zaradi krajšega delovnega časa, krajše delovne dobe ter horizontalne in vertikalne segregacije na podlagi spola na trgu dela bolj omejen in da se v sistemu plačevanja prispevkov redko upoštevajo prekinitve zaradi varstva ali oskrbe in neprostovoljno delo s krajšim delovnim časom; poziva Komisijo, naj preuči, kako prehod z zakonsko določenega državnega sistema pokojnin na poklicne in zasebne sisteme vpliva na razliko v pokojnini med spoloma; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje tega načela in o tem poroča, saj se je izkazalo, da ni jasno, kako se načelo izvaja v nekaterih državah članicah;

| 13. | poziva države članice, naj ohranijo pravice, povezane z materinstvom, ter naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje nepravičnega odpuščanja delavk med nosečnostjo in po vrnitvi na delo po koncu porodniškega dopusta; poziva Svet, naj končno sprejeme skupno stališče o spremembi direktive o izvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (direktiva o porodniškem dopustu); poziva Svet, naj čim prej sprejme skupno stališče o predlogu direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj ohranijo pravice, povezane z materinstvom, ter naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje nepravičnega odpuščanja delavk med nosečnostjo in po vrnitvi na delo po koncu porodniškega dopusta; poziva Svet, naj končno sprejeme skupno stališče o spremembi direktive o izvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (direktiva o porodniškem dopustu); poziva Svet, naj čim prej sprejme skupno stališče o predlogu direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih;

| 14. | ugotavlja, da države članice precej različno izvajajo določbe o zaščiti pred diskriminacijo, povezano s porodniškim dopustom ter očetovskim in/ali posvojiteljskim dopustom; poudarja, da je treba na nacionalni ravni usklajeno reševati posebne izzive, vključno s sektorskimi (javno–zasebno) in organizacijskimi razlikami (med podjetji ter med velikimi, malimi in srednjimi podjetji), razmerami v zvezi z netipičnimi pogodbami o zaposlitvi in pogodbami o zaposlitvi za krajši delovni čas ter prakso prenehanja pogodb o zaposlitvi za določen čas v obdobju zaščite in spodbujanja prostovoljne odpovedi delovnega razmerja; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da države članice precej različno izvajajo določbe o zaščiti pred diskriminacijo, povezano s porodniškim dopustom ter očetovskim in/ali posvojiteljskim dopustom; poudarja, da je treba na nacionalni ravni usklajeno reševati posebne izzive, vključno s sektorskimi (javno–zasebno) in organizacijskimi razlikami (med podjetji ter med velikimi, malimi in srednjimi podjetji), razmerami v zvezi z netipičnimi pogodbami o zaposlitvi in pogodbami o zaposlitvi za krajši delovni čas ter prakso prenehanja pogodb o zaposlitvi za določen čas v obdobju zaščite in spodbujanja prostovoljne odpovedi delovnega razmerja;

| 15. | poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe za boj proti vsem oblikam večplastne diskriminacije, naj zagotovijo uporabo načela nediskriminacije in enakosti na trgu dela in pri dostopu do zaposlitve, vključno z diskriminacijo etničnih manjšin in invalidov ter diskriminacijo na podlagi spola, starosti, vere ali prepričanja, spolne usmerjenosti in spolne identitete, zlasti pa naj sprejmejo ukrepe na področju socialnega varstva in tako zagotovijo, da bodo imele ženske enake plače in socialne pravice, vključno s pokojninami, kot moški z enakimi ali podobnimi izkušnjami, ki so opravljali enako delo ali delo enake vrednosti; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe za boj proti vsem oblikam večplastne diskriminacije, naj zagotovijo uporabo načela nediskriminacije in enakosti na trgu dela in pri dostopu do zaposlitve, vključno z diskriminacijo etničnih manjšin in invalidov ter diskriminacijo na podlagi spola, starosti, vere ali prepričanja, spolne usmerjenosti in spolne identitete, zlasti pa naj sprejmejo ukrepe na področju socialnega varstva in tako zagotovijo, da bodo imele ženske enake plače in socialne pravice, vključno s pokojninami, kot moški z enakimi ali podobnimi izkušnjami, ki so opravljali enako delo ali delo enake vrednosti;

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo učinkovite sisteme spremljanja in sprejmejo nadzorne in kontrolne ukrepe za boljše zbiranje podatkov o primerih nadlegovanja in diskriminacije na podlagi spola, tudi diskriminacije, povezane z nosečnostjo in porodniškim dopustom ter drugimi vrstami dopusta; meni, da bi bilo treba v teh primerih zagotoviti tudi sistem kazni, predvsem pa bi si bilo treba prizadevati za preprečevanje teh primerov, za nosečnice in matere z dojenčki pa morale biti na voljo storitve, ki bi jim omogočile usklajevanje nosečnosti ali materinstva s poklicem, ne da bi morale izbirati med službo in družino, kar je še vedno prepogosto; poziva Komisijo, naj v ocenjevalno poročilo o izvajanju Direktive 2006/54/ES vključi oceno izvajanja člena 26 (o spolnem nadlegovanju); |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo učinkovite sisteme spremljanja in sprejmejo nadzorne in kontrolne ukrepe za boljše zbiranje podatkov o primerih nadlegovanja in diskriminacije na podlagi spola, tudi diskriminacije, povezane z nosečnostjo in porodniškim dopustom ter drugimi vrstami dopusta; meni, da bi bilo treba v teh primerih zagotoviti tudi sistem kazni, predvsem pa bi si bilo treba prizadevati za preprečevanje teh primerov, za nosečnice in matere z dojenčki pa morale biti na voljo storitve, ki bi jim omogočile usklajevanje nosečnosti ali materinstva s poklicem, ne da bi morale izbirati med službo in družino, kar je še vedno prepogosto; poziva Komisijo, naj v ocenjevalno poročilo o izvajanju Direktive 2006/54/ES vključi oceno izvajanja člena 26 (o spolnem nadlegovanju);

| 17. | poziva Komisijo, naj predlaga jasne ukrepe za učinkovitejši boj proti spolnemu nadlegovanju na delovnem mestu; obžaluje, da je kljub zakonodaji EU, ki ščiti posameznike pred diskriminacijo pri zaposlovanju, 30 % transspolnih iskalcev zaposlitve pri iskanju zaposlitve doživelo diskriminacijo in da so se transspolne ženske v letu pred raziskavo Agencije Evropske unije za temeljne pravice o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transspolnikih največkrat počutile diskriminirane; poudarja, da je to kršitev Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, naj natančno spremlja učinkovitost nacionalnih pritožbenih organov in postopkov na področju izvajanja direktiv o enakosti spolov v zvezi s spolno identiteto, spolnim izražanjem in spremembo spola; poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi strokovno znanje o nadaljnjih načinih za odpravljanje diskriminacije na področju zaposlovanja na podlagi „spolnih značilnosti“; poziva Komisijo, naj države članice podpira in spodbuja pri vključevanju transspolnikov in interseksualcev v usposabljanja o raznolikosti in v sodelovanju z delodajalci pripravi ukrepe v zvezi z delovnim mestom, npr. s spodbujanjem anonimnih postopkov zaposlovanja; poziva države članice, naj uporabijo sredstva Evropskega socialnega sklada za dejavno spopadanje z diskriminacijo transspolnikov v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj predlaga jasne ukrepe za učinkovitejši boj proti spolnemu nadlegovanju na delovnem mestu; obžaluje, da je kljub zakonodaji EU, ki ščiti posameznike pred diskriminacijo pri zaposlovanju, 30 % transspolnih iskalcev zaposlitve pri iskanju zaposlitve doživelo diskriminacijo in da so se transspolne ženske v letu pred raziskavo Agencije Evropske unije za temeljne pravice o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transspolnikih največkrat počutile diskriminirane; poudarja, da je to kršitev Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, naj natančno spremlja učinkovitost nacionalnih pritožbenih organov in postopkov na področju izvajanja direktiv o enakosti spolov v zvezi s spolno identiteto, spolnim izražanjem in spremembo spola; poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi strokovno znanje o nadaljnjih načinih za odpravljanje diskriminacije na področju zaposlovanja na podlagi „spolnih značilnosti“; poziva Komisijo, naj države članice podpira in spodbuja pri vključevanju transspolnikov in interseksualcev v usposabljanja o raznolikosti in v sodelovanju z delodajalci pripravi ukrepe v zvezi z delovnim mestom, npr. s spodbujanjem anonimnih postopkov zaposlovanja; poziva države članice, naj uporabijo sredstva Evropskega socialnega sklada za dejavno spopadanje z diskriminacijo transspolnikov v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije;

| 18. | obžaluje, da številne države članice ob prenosu direktive niso uvedle izrecne zaščite pred diskriminacijo, vezano na spremembo spola, in poziva Komisijo, naj zahteva odgovornost od držav članic; ponovno poudarja, kako pomembno je, da države članice v svojo nacionalno zakonodajo izrecno vključijo prepoved vseh oblik diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete; meni, da bi treba sedanje zakonsko varstvo, ki ga določa direktiva za ljudi, ki nameravajo spremeniti spol, so v postopku spreminjanja ali so ga že spremenili, razširiti na vse transspolnike; v zvezi s tem poziva, naj se v vsakršno prihodnjo prenovo izrecno vključitvi prepoved diskriminacije na podlagi spolne identitete;; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da številne države članice ob prenosu direktive niso uvedle izrecne zaščite pred diskriminacijo, vezano na spremembo spola, in poziva Komisijo, naj zahteva odgovornost od držav članic; ponovno poudarja, kako pomembno je, da države članice v svojo nacionalno zakonodajo izrecno vključijo prepoved vseh oblik diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete; meni, da bi treba sedanje zakonsko varstvo, ki ga določa direktiva za ljudi, ki nameravajo spremeniti spol, so v postopku spreminjanja ali so ga že spremenili, razširiti na vse transspolnike; v zvezi s tem poziva, naj se v vsakršno prihodnjo prenovo izrecno vključitvi prepoved diskriminacije na podlagi spolne identitete;;

| 19. | opozarja, da je dostop do pravnega varstva na tem področju omejen zaradi več razlogov, denimo zaradi dolgotrajnosti postopkov in z njimi povezanih stroškov, izzivov, s katerimi se v nekaterih državah članicah soočajo organi za enakost, pomanjkanja brezplačne pravne pomoči ali strahu žrtve, ki spregovori o diskriminaciji na delovnem mestu, pred stigmatizacijo ali maščevanjem; poudarja, da je v številnih državah članicah problematična tudi uporaba načela o dokaznem bremenu, saj otežuje obrambo delavk, ki pogosto nimajo dostopa do ustreznih informacij oziroma je ta dostop omejen, poleg tega pa se bojijo, da bodo izgubile službo; poziva države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj prevzamejo dejavno vlogo in zagotovijo pomoč žrtvam diskriminacije, bodisi neposredno bodisi prek podpore organom za enakost, sindikatom, organizacijam skupnosti in nevladnim organizacijam, ki delujejo na tem področju; opozarja, da bi bila dodelitev pristojnosti neodvisnim organom za enakost, da zagotavljajo pomoč žrtvam diskriminacije, vključno z brezplačno pravno pomočjo, pa tudi da lahko posameznike zastopajo v primerih diskriminacije pri plačilu, primerna rešitev za boljši dostop do pravnega varstva na tem področju; v zvezi s tem predlaga, da se v državah članicah uvedejo sistemi zaupne prijave in se tako ženskam omogoči, da prijavijo morebitne primere neenakega obravnavanja na delovnem mestu; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je dostop do pravnega varstva na tem področju omejen zaradi več razlogov, denimo zaradi dolgotrajnosti postopkov in z njimi povezanih stroškov, izzivov, s katerimi se v nekaterih državah članicah soočajo organi za enakost, pomanjkanja brezplačne pravne pomoči ali strahu žrtve, ki spregovori o diskriminaciji na delovnem mestu, pred stigmatizacijo ali maščevanjem; poudarja, da je v številnih državah članicah problematična tudi uporaba načela o dokaznem bremenu, saj otežuje obrambo delavk, ki pogosto nimajo dostopa do ustreznih informacij oziroma je ta dostop omejen, poleg tega pa se bojijo, da bodo izgubile službo; poziva države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj prevzamejo dejavno vlogo in zagotovijo pomoč žrtvam diskriminacije, bodisi neposredno bodisi prek podpore organom za enakost, sindikatom, organizacijam skupnosti in nevladnim organizacijam, ki delujejo na tem področju; opozarja, da bi bila dodelitev pristojnosti neodvisnim organom za enakost, da zagotavljajo pomoč žrtvam diskriminacije, vključno z brezplačno pravno pomočjo, pa tudi da lahko posameznike zastopajo v primerih diskriminacije pri plačilu, primerna rešitev za boljši dostop do pravnega varstva na tem področju; v zvezi s tem predlaga, da se v državah članicah uvedejo sistemi zaupne prijave in se tako ženskam omogoči, da prijavijo morebitne primere neenakega obravnavanja na delovnem mestu;

| 20. | poziva Komisijo, naj si izmenja obstoječe zglede najboljše prakse, jih oceni in primerja ter objavi rezultate te ocene v zvezi z učinkovitimi ukrepi, ki bi jih lahko sprejele države članice za spodbujanje delodajalcev, sindikatov in organizacij s področja poklicnega usposabljanja k preprečevanju vseh oblik diskriminacije na podlagi spola, zlasti nadlegovanje in spolno nadlegovanje na delovnem mestu, z izboljšanjem dostopa do zaposlitve, nudenjem dodatnega poklicnega usposabljanja in spodbujanjem najboljše prakse; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj si izmenja obstoječe zglede najboljše prakse, jih oceni in primerja ter objavi rezultate te ocene v zvezi z učinkovitimi ukrepi, ki bi jih lahko sprejele države članice za spodbujanje delodajalcev, sindikatov in organizacij s področja poklicnega usposabljanja k preprečevanju vseh oblik diskriminacije na podlagi spola, zlasti nadlegovanje in spolno nadlegovanje na delovnem mestu, z izboljšanjem dostopa do zaposlitve, nudenjem dodatnega poklicnega usposabljanja in spodbujanjem najboljše prakse;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za olajšanje in izboljšanje dostopa žensk do vseživljenjskega učenja, poklicnega usposabljanja in mrež mentorstva v Evropi, zlasti v sektorjih, v katerih prevladujejo moški, ter naj razširjajo najboljšo prakso; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za olajšanje in izboljšanje dostopa žensk do vseživljenjskega učenja, poklicnega usposabljanja in mrež mentorstva v Evropi, zlasti v sektorjih, v katerih prevladujejo moški, ter naj razširjajo najboljšo prakso;

Spodbujanje enakega obravnavanja in socialnega dialoga

| 22. | ponovno poudarja, da bi morali imeti organi za enakost pooblastila ter dovolj virov in osebja, da bi lahko učinkovito in neodvisno spremljali zakonodajo za spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi in o tem poročali; poudarja, da je treba v vseh državah članicah zagotoviti neodvisnost organov za enakost, za natančno institucionalno obliko teh organov pa so pristojne države članice; |
| --- | --- |

22.

ponovno poudarja, da bi morali imeti organi za enakost pooblastila ter dovolj virov in osebja, da bi lahko učinkovito in neodvisno spremljali zakonodajo za spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi in o tem poročali; poudarja, da je treba v vseh državah članicah zagotoviti neodvisnost organov za enakost, za natančno institucionalno obliko teh organov pa so pristojne države članice;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo socialne partnerje (sindikate in delodajalce), civilno družbo in organe za enakost, da promovirajo prakso spremljanja enakosti spolov na delovnem mestu, vključno s prožnimi oblikami dela, za lažje usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, natančno pregledajo kolektivne pogodbe, veljavne plačilne lestvice in sisteme razvrščanja delovnih mest, da bi preprečili vsako neposredno in posredno diskriminacijo žensk; poudarja, da so za zagotavljanje boljše zaščite pred diskriminacijo pomembni tudi drugi dokumenti, kot so kodeksi ravnanja, raziskave in izmenjave izkušenj in dobre prakse na področju enakosti spolov; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo socialne partnerje (sindikate in delodajalce), civilno družbo in organe za enakost, da promovirajo prakso spremljanja enakosti spolov na delovnem mestu, vključno s prožnimi oblikami dela, za lažje usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, natančno pregledajo kolektivne pogodbe, veljavne plačilne lestvice in sisteme razvrščanja delovnih mest, da bi preprečili vsako neposredno in posredno diskriminacijo žensk; poudarja, da so za zagotavljanje boljše zaščite pred diskriminacijo pomembni tudi drugi dokumenti, kot so kodeksi ravnanja, raziskave in izmenjave izkušenj in dobre prakse na področju enakosti spolov;

| 24. | meni, da varstvo podatkov ne sme biti izgovor, da se letna poročila o plačah na ravni delovnega mesta ne objavijo; |
| --- | --- |

24.

meni, da varstvo podatkov ne sme biti izgovor, da se letna poročila o plačah na ravni delovnega mesta ne objavijo;

| 25. | poziva države članice, naj poostrijo obveznosti za velika in srednja podjetja, da zagotovijo sistematično spodbujanje enakega obravnavanja in zaposlene redno obveščajo, tudi o vprašanjih enakega plačila; ponovno poudarja, da bi bila uvedba kazni za delodajalce, ki ne spoštujejo plačne enakosti, najverjetneje ustrezno sredstvo za odpravo razlik v plačilu med spoloma; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj poostrijo obveznosti za velika in srednja podjetja, da zagotovijo sistematično spodbujanje enakega obravnavanja in zaposlene redno obveščajo, tudi o vprašanjih enakega plačila; ponovno poudarja, da bi bila uvedba kazni za delodajalce, ki ne spoštujejo plačne enakosti, najverjetneje ustrezno sredstvo za odpravo razlik v plačilu med spoloma;

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo institucionalne mehanizme za izvajanje enakosti med ženskami in moškimi, na primer tako, da agencijam za nadzor in izvrševanje, kar zadeva načelo enakega plačila, zagotovijo potrebne tehnične, človeške in finančne vire, ter naj spodbujajo socialne partnerje, da v kolektivnih pogodbah ocenijo razsežnost enakosti; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo institucionalne mehanizme za izvajanje enakosti med ženskami in moškimi, na primer tako, da agencijam za nadzor in izvrševanje, kar zadeva načelo enakega plačila, zagotovijo potrebne tehnične, človeške in finančne vire, ter naj spodbujajo socialne partnerje, da v kolektivnih pogodbah ocenijo razsežnost enakosti;

| 27. | opozarja, da je treba poostriti ureditve za delovno inšpekcijo in sprejeti metode za ocenjevanje vrednosti dela ter na primer določiti poklice, ki so slabo plačani in ki jih opravljajo v glavnem ženske in so torej ena od oblik posredne plačne diskriminacije; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da je treba poostriti ureditve za delovno inšpekcijo in sprejeti metode za ocenjevanje vrednosti dela ter na primer določiti poklice, ki so slabo plačani in ki jih opravljajo v glavnem ženske in so torej ena od oblik posredne plačne diskriminacije;

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj znatno okrepijo ukrepanje za ozaveščenost, zlasti o pravicah žrtev diskriminacije na podlagi spola; poudarja, da morajo vsi deležniki, vključno z organi za enakost, socialnimi partnerji (sindikati in delodajalci) in nevladnimi organizacijami, sodelovati in obravnavati stereotipe glede dela žensk in moških ter njihov vpliv na vrednost dela in nizko plačilo, vključno z dostopom do zaposlitve, in da bodo družbe izbirale najbolj kvalificirane kandidate na podlagi primerjalne analize njihovih kvalifikacij, pri čemer bodo uporabljale predhodno določena, jasna, nevtralno oblikovana, nediskriminacijska in nedvoumna merila; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj znatno okrepijo ukrepanje za ozaveščenost, zlasti o pravicah žrtev diskriminacije na podlagi spola; poudarja, da morajo vsi deležniki, vključno z organi za enakost, socialnimi partnerji (sindikati in delodajalci) in nevladnimi organizacijami, sodelovati in obravnavati stereotipe glede dela žensk in moških ter njihov vpliv na vrednost dela in nizko plačilo, vključno z dostopom do zaposlitve, in da bodo družbe izbirale najbolj kvalificirane kandidate na podlagi primerjalne analize njihovih kvalifikacij, pri čemer bodo uporabljale predhodno določena, jasna, nevtralno oblikovana, nediskriminacijska in nedvoumna merila;

| 29. | opozarja, da je ena od novosti v preoblikovani direktivi navedba usklajevanja poklicnega, zasebnega in družinskega življenja; poziva Komisijo, naj v posvetovanju z državami članicami in socialnimi partnerji (sindikati in delodajalci) oblikuje posebne ukrepe, s katerimi bo zagotovila več pravic na tem področju; poudarja, da je zlasti treba v zvezi s tem razviti javne storitve otroškega varstva v skladu z barcelonskimi cilji; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da je ena od novosti v preoblikovani direktivi navedba usklajevanja poklicnega, zasebnega in družinskega življenja; poziva Komisijo, naj v posvetovanju z državami članicami in socialnimi partnerji (sindikati in delodajalci) oblikuje posebne ukrepe, s katerimi bo zagotovila več pravic na tem področju; poudarja, da je zlasti treba v zvezi s tem razviti javne storitve otroškega varstva v skladu z barcelonskimi cilji;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj javnost obveščajo in ozaveščajo o enakem plačilu, razlikah v pokojninah ter o neposredni in posredni diskriminaciji žensk na delovnem mestu na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; poziva Komisijo, naj razglasi evropsko leto boja proti razlikam v plačilu med spoloma; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj javnost obveščajo in ozaveščajo o enakem plačilu, razlikah v pokojninah ter o neposredni in posredni diskriminaciji žensk na delovnem mestu na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; poziva Komisijo, naj razglasi evropsko leto boja proti razlikam v plačilu med spoloma;

| 31. | z zanimanjem ugotavlja, da se veliko žensk odloča za samozaposlitev, saj je to edin način dela, ki jim omogoča, da združijo družinsko in poklicno življenje; dodaja pa, da socialno varstvo in socialni dodatki za samozaposlene osebe v številnih državah članicah niso primerljivi s tistimi za delavce v običajnem delovnem razmerju; |
| --- | --- |

31.

z zanimanjem ugotavlja, da se veliko žensk odloča za samozaposlitev, saj je to edin način dela, ki jim omogoča, da združijo družinsko in poklicno življenje; dodaja pa, da socialno varstvo in socialni dodatki za samozaposlene osebe v številnih državah članicah niso primerljivi s tistimi za delavce v običajnem delovnem razmerju;

Priporočila

| 32. | ponovno poziva države članice, naj uveljavijo in dosledno izvajajo preoblikovano Direktivo 2006/54/ES ter spodbujajo socialne partnerje (sindikate in delodajalce) in nevladne organizacije, da prevzamejo dejavnejšo vlogo pri spodbujanju enakega obravnavanja, tudi z akcijskimi načrti za odpravo vseh razlik v plačilu med spoloma, konkretnimi ukrepi in spremljanjem rezultatov na ravni družb, sektorjev, na nacionalni ravni in ravni EU; |
| --- | --- |

32.

ponovno poziva države članice, naj uveljavijo in dosledno izvajajo preoblikovano Direktivo 2006/54/ES ter spodbujajo socialne partnerje (sindikate in delodajalce) in nevladne organizacije, da prevzamejo dejavnejšo vlogo pri spodbujanju enakega obravnavanja, tudi z akcijskimi načrti za odpravo vseh razlik v plačilu med spoloma, konkretnimi ukrepi in spremljanjem rezultatov na ravni družb, sektorjev, na nacionalni ravni in ravni EU;

| 33. | poziva Komisijo, naj na podlagi poročila o izvajanju preoblikovane Direktive 2006/54/ES in te resolucije pregleda to preoblikovano direktivo, k čemur jo je že pozval, in sicer v resoluciji z dne 24. maja 2012, ki vsebuje natančna in jasna priporočila; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj na podlagi poročila o izvajanju preoblikovane Direktive 2006/54/ES in te resolucije pregleda to preoblikovano direktivo, k čemur jo je že pozval, in sicer v resoluciji z dne 24. maja 2012, ki vsebuje natančna in jasna priporočila;

| 34. | poudarja, da so z vidika spola nevtralni sistemi razvrščanja in vrednotenja delovnih mest ter preglednost plač nepogrešljivi ukrepi za spodbujanje enakega obravnavanja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj te ukrepe vključi v svoj predlog o nadomestitvi preoblikovane direktive z novo; opozarja, da je samo harmonizirani pristop združljiv s prostim pretokom delavcev, ki je temeljna evropska svoboščina; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da so z vidika spola nevtralni sistemi razvrščanja in vrednotenja delovnih mest ter preglednost plač nepogrešljivi ukrepi za spodbujanje enakega obravnavanja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj te ukrepe vključi v svoj predlog o nadomestitvi preoblikovane direktive z novo; opozarja, da je samo harmonizirani pristop združljiv s prostim pretokom delavcev, ki je temeljna evropska svoboščina;

| 35. | opozarja, da je treba poiskati metode za vrednotenje delovnih mest, ki bodo nepristranske z vidika spola, da bo mogoče delovna mesta primerjati na podlagi lestvice in zapletenosti ter ugotoviti, kakšen je položaj posameznega delovnega mesta v primerjavi z drugim v določenem sektorju ali organizaciji ter ali obravnavana delovna mesta zasedajo ženske ali moški; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da je treba poiskati metode za vrednotenje delovnih mest, ki bodo nepristranske z vidika spola, da bo mogoče delovna mesta primerjati na podlagi lestvice in zapletenosti ter ugotoviti, kakšen je položaj posameznega delovnega mesta v primerjavi z drugim v določenem sektorju ali organizaciji ter ali obravnavana delovna mesta zasedajo ženske ali moški;

| 36. | poziva k bolj uravnoteženi zastopanosti spolov v upravnih odborih; |
| --- | --- |

36.

poziva k bolj uravnoteženi zastopanosti spolov v upravnih odborih;

| 37. | poziva Komisijo, naj v okviru nove direktive uvede obvezno revizijo plač za družbe, ki kotirajo na borzah v državah članicah EU, razen za male in srednje družbe, da se izpostavijo razlike v plačilu med spoloma, ter naj uvede sankcije na ravni EU, na podlagi katerih družbe, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti v zvezi z enakostjo spolov, ne bodo smele sodelovati v postopkih oddaje javnih naročil za blago in storitve, ki se financirajo iz proračuna EU; poziva države članice, naj enako storijo v primeru družb, ki prejemajo javne subvencije; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj v okviru nove direktive uvede obvezno revizijo plač za družbe, ki kotirajo na borzah v državah članicah EU, razen za male in srednje družbe, da se izpostavijo razlike v plačilu med spoloma, ter naj uvede sankcije na ravni EU, na podlagi katerih družbe, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti v zvezi z enakostjo spolov, ne bodo smele sodelovati v postopkih oddaje javnih naročil za blago in storitve, ki se financirajo iz proračuna EU; poziva države članice, naj enako storijo v primeru družb, ki prejemajo javne subvencije;

| 38. | poziva države članice, naj same delujejo kot zgled v boju proti neenakemu plačilu za ženske v javni upravi, javnih ustanovah in javnih podjetjih na splošno; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj same delujejo kot zgled v boju proti neenakemu plačilu za ženske v javni upravi, javnih ustanovah in javnih podjetjih na splošno;

| 39. | poziva Komisijo, naj uvede skupne standarde in preglede, da se zagotovita neodvisnost in učinkovitost nacionalnih organov za enakost; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj uvede skupne standarde in preglede, da se zagotovita neodvisnost in učinkovitost nacionalnih organov za enakost;

| 40. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki so potrebni, da bi žrtvam neenakega obravnavanja in diskriminacije, zlasti žrtvam večplastne diskriminacije, zagotovile sorazmerno nadomestilo v skladu z veljavnimi pravnimi določbami; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki so potrebni, da bi žrtvam neenakega obravnavanja in diskriminacije, zlasti žrtvam večplastne diskriminacije, zagotovile sorazmerno nadomestilo v skladu z veljavnimi pravnimi določbami;

| 41. | poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za obrnjeno dokazno breme in tako zagotovijo, da bo moral vedno delodajalec dokazovati, da morebitne ugotovljene razlike v obravnavanju niso posledica diskriminacije; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za obrnjeno dokazno breme in tako zagotovijo, da bo moral vedno delodajalec dokazovati, da morebitne ugotovljene razlike v obravnavanju niso posledica diskriminacije;

| 42. | poudarja, da si je treba na nacionalni ravni in ravni EU bolj prizadevati za odpravo stereotipov, in sicer prek kampanj ozaveščanja vseh ravni družbe, tesnejšega sodelovanja medijev, strategij za spodbujanje žensk k odločanju za poklicne poti in poklice, v katerih so manj zastopane, ter vključitve vprašanj spolov v izobraževanje in poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da si je treba na nacionalni ravni in ravni EU bolj prizadevati za odpravo stereotipov, in sicer prek kampanj ozaveščanja vseh ravni družbe, tesnejšega sodelovanja medijev, strategij za spodbujanje žensk k odločanju za poklicne poti in poklice, v katerih so manj zastopane, ter vključitve vprašanj spolov v izobraževanje in poklicno usposabljanje;

| 43. | poudarja, da bo le dejansko izvajanje načela enakega obravnavanja privedlo do resnično boljšega položaja žensk na trgu dela in da je zato potrebna resnična politična volja, različni akterji na evropski, nacionalni, sektorski in organizacijski ravni pa morajo strateško sodelovati med seboj; zato poziva Komisijo, naj oblikuje dejavno strategijo, ki bo vsebovala referenčne točke, konkretne in časovno omejene cilje z namenom zmanjšanja indeksov neenakosti na področju zaposlovanja in brezposelnosti, kot je bilo uspešno doseženo na drugih področjih, na primer v zvezi z zmanjšanjem števila nesreč v cestnem prometu v EU; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da bo le dejansko izvajanje načela enakega obravnavanja privedlo do resnično boljšega položaja žensk na trgu dela in da je zato potrebna resnična politična volja, različni akterji na evropski, nacionalni, sektorski in organizacijski ravni pa morajo strateško sodelovati med seboj; zato poziva Komisijo, naj oblikuje dejavno strategijo, ki bo vsebovala referenčne točke, konkretne in časovno omejene cilje z namenom zmanjšanja indeksov neenakosti na področju zaposlovanja in brezposelnosti, kot je bilo uspešno doseženo na drugih področjih, na primer v zvezi z zmanjšanjem števila nesreč v cestnem prometu v EU;

| 44. | poziva države članice, naj pri pripravi proračuna dejavno upoštevajo enakost spolov, da se bo izboljšal položaj žensk na trgu dela; poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo primerov najboljše prakse v zvezi z upoštevanjem enakosti spolov pri pripravi proračuna; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj pri pripravi proračuna dejavno upoštevajo enakost spolov, da se bo izboljšal položaj žensk na trgu dela; poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo primerov najboljše prakse v zvezi z upoštevanjem enakosti spolov pri pripravi proračuna;

| 45. | poudarja, da je pomembno sprejeti pozitivne ukrepe za spodbujanje udeležbe žensk v političnem in gospodarskem odločanju; opozarja, da so zavezujoče kvote izkazale za enega najboljših načinov za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je pomembno sprejeti pozitivne ukrepe za spodbujanje udeležbe žensk v političnem in gospodarskem odločanju; opozarja, da so zavezujoče kvote izkazale za enega najboljših načinov za uresničitev tega cilja;

| 46. | opozarja, da je treba sprejeti tudi pozitivne ukrepe, s katerimi bi pripadnike manj zastopanega spola v nekaterih poklicih, v katerih je horizontalna segregacija na podlagi spola očitna, spodbudili, da se odločijo za te poklice; |
| --- | --- |

46.

opozarja, da je treba sprejeti tudi pozitivne ukrepe, s katerimi bi pripadnike manj zastopanega spola v nekaterih poklicih, v katerih je horizontalna segregacija na podlagi spola očitna, spodbudili, da se odločijo za te poklice;

| 47. | poziva Komisijo, naj pregleda dejavnike, ki povzročajo razlike v pokojnini, in oceni, ali je treba sprejeti posebne ukrepe za zmanjšanje teh razlik na ravni EU in nacionalni ravni, vključno z zakonodajnimi in/ali nezakonodajnimi ukrepi; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj pregleda dejavnike, ki povzročajo razlike v pokojnini, in oceni, ali je treba sprejeti posebne ukrepe za zmanjšanje teh razlik na ravni EU in nacionalni ravni, vključno z zakonodajnimi in/ali nezakonodajnimi ukrepi;

| 48. | poziva države članice in Komisijo, naj storijo vse potrebno za zmanjšanje razlik v pokojninah med spoloma, ki so neposredna posledica razlik v plačah med spoloma, ter naj ocenijo učinek novih pokojninskih sistemov na različne kategorije žensk, pri čemer naj bodo zlasti pozorne na pogodbe za krajši delovni čas in netipične pogodbe; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice in Komisijo, naj storijo vse potrebno za zmanjšanje razlik v pokojninah med spoloma, ki so neposredna posledica razlik v plačah med spoloma, ter naj ocenijo učinek novih pokojninskih sistemov na različne kategorije žensk, pri čemer naj bodo zlasti pozorne na pogodbe za krajši delovni čas in netipične pogodbe;

| 49. | poziva Komisijo in države članice, naj se v vseh ustreznih politikah EU in v nacionalnih programih, zlasti tistih za boj proti revščini, borijo proti razliki v plačilu med spoloma; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo in države članice, naj se v vseh ustreznih politikah EU in v nacionalnih programih, zlasti tistih za boj proti revščini, borijo proti razliki v plačilu med spoloma;

| 50. | poziva Komisijo, naj izvede študijo, v kateri bo primerjala različne položaje zaposlenih mater, mater, ki se odločijo ostati doma, in žensk brez otrok, da bi razjasnili položaje teh skupin žensk na trgu dela, s poudarkom na stopnjah zaposlenosti, razlikah pri plačilu in pokojninah ter poklicnem napredovanju, |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj izvede študijo, v kateri bo primerjala različne položaje zaposlenih mater, mater, ki se odločijo ostati doma, in žensk brez otrok, da bi razjasnili položaje teh skupin žensk na trgu dela, s poudarkom na stopnjah zaposlenosti, razlikah pri plačilu in pokojninah ter poklicnem napredovanju,

| 51. | poudarja, da je pomembno, da so na voljo zanesljivi in primerljivi kvantitativni in kvalitativni kazalniki, pa tudi statistični podatki na podlagi spola, da se zagotovi izvajanje direktive in nadaljnje ukrepanje na njeni podlagi, ter v zvezi s tem opozarja na vlogo Evropskega inštituta za enakost spolov; poziva države članice, naj Eurostatu posredujejo kakovostne letne statistične podatke o razlikah v plačilu med spoloma, da bo mogoče oceniti razvoj na tem področju v celotni EU; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je pomembno, da so na voljo zanesljivi in primerljivi kvantitativni in kvalitativni kazalniki, pa tudi statistični podatki na podlagi spola, da se zagotovi izvajanje direktive in nadaljnje ukrepanje na njeni podlagi, ter v zvezi s tem opozarja na vlogo Evropskega inštituta za enakost spolov; poziva države članice, naj Eurostatu posredujejo kakovostne letne statistične podatke o razlikah v plačilu med spoloma, da bo mogoče oceniti razvoj na tem področju v celotni EU;

| 52. | poziva Komisijo, naj izvede študijo o tem, kako postopki v zvezi z uradnim priznavanjem spremembe spola oziroma nerazpoložljivost teh postopkov vplivajo na položaj transspolnikov na trgu dela, zlasti v zvezi z njihovim dostopom do zaposlitve, višino dohodka, poklicnim napredovanjem in pokojninami; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj izvede študijo o tem, kako postopki v zvezi z uradnim priznavanjem spremembe spola oziroma nerazpoložljivost teh postopkov vplivajo na položaj transspolnikov na trgu dela, zlasti v zvezi z njihovim dostopom do zaposlitve, višino dohodka, poklicnim napredovanjem in pokojninami;

| 53. | poudarja, da bi morala priporočila za posamezno državo v okviru evropskega semestra vključevati cilje za zmanjšanje razlik v plačilu in pokojnini med spoloma, diskriminacije in tveganja revščine za starejše ženske ter za učinkovito izvajanje načel enakega obravnavanja; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da bi morala priporočila za posamezno državo v okviru evropskega semestra vključevati cilje za zmanjšanje razlik v plačilu in pokojnini med spoloma, diskriminacije in tveganja revščine za starejše ženske ter za učinkovito izvajanje načel enakega obravnavanja;

| 54. | poziva Komisijo, naj podrobno preuči zaposlitveni položaj žensk v tretjem sektorju, socialni ekonomiji in ekonomiji delitve ter naj čim prej predlaga strategijo za spodbujanje in zaščito delovnih mest in položaj žensk v teh sektorjih; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj podrobno preuči zaposlitveni položaj žensk v tretjem sektorju, socialni ekonomiji in ekonomiji delitve ter naj čim prej predlaga strategijo za spodbujanje in zaščito delovnih mest in položaj žensk v teh sektorjih;

| 55. | poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za boj proti delu na črno in prekarnim zaposlitvam; poudarja, da ženske opravijo veliko dela na črno, kar negativno vpliva na prihodke, socialno varnost in zaščito žensk, pa tudi na raven BDP v EU; poudarja, da je treba kot poseben izziv obravnavati zlasti domača opravila, ki jih opravljajo predvsem ženske, saj to delo v glavnem sodi v neformalni sektor, se opravlja v osami in je po svoji naravi nevidno, torej je treba za učinkovito reševanje tega problema pripraviti prilagojene ukrepe; poleg tega obžaluje zlorabo netipičnih oblik pogodb, vključno s pogodbami brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti, za namen izogibanja izpolnjevanju obveznosti na področju zaposlovanja in socialnega varstva; obžaluje, da se je stopnja revščine med zaposlenimi ženskami povečala; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za boj proti delu na črno in prekarnim zaposlitvam; poudarja, da ženske opravijo veliko dela na črno, kar negativno vpliva na prihodke, socialno varnost in zaščito žensk, pa tudi na raven BDP v EU; poudarja, da je treba kot poseben izziv obravnavati zlasti domača opravila, ki jih opravljajo predvsem ženske, saj to delo v glavnem sodi v neformalni sektor, se opravlja v osami in je po svoji naravi nevidno, torej je treba za učinkovito reševanje tega problema pripraviti prilagojene ukrepe; poleg tega obžaluje zlorabo netipičnih oblik pogodb, vključno s pogodbami brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti, za namen izogibanja izpolnjevanju obveznosti na področju zaposlovanja in socialnega varstva; obžaluje, da se je stopnja revščine med zaposlenimi ženskami povečala;

| 56. | poudarja, da bi morala Komisija predlagati ukrepe za: (a) zmanjšanje razlik v plačilu med spoloma; (b) povečanje ekonomske neodvisnosti žensk; (c) izboljšanje dostopa žensk do trga dela in poklicnega napredovanja; (d) bistveno povečanje enakosti v procesu sprejemanja odločitev; in (e) odpravo diskriminacijskih struktur in praks, povezanih s spolom; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da bi morala Komisija predlagati ukrepe za: (a) zmanjšanje razlik v plačilu med spoloma; (b) povečanje ekonomske neodvisnosti žensk; (c) izboljšanje dostopa žensk do trga dela in poklicnega napredovanja; (d) bistveno povečanje enakosti v procesu sprejemanja odločitev; in (e) odpravo diskriminacijskih struktur in praks, povezanih s spolom;

o

o o

| 57. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

57.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0375.

(3)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 75.

(4)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Employment_statistics

(5)  Člen 3 Direktive 2006/54/ES in člen 157(4) PDEU

(6)  Ocena evropske dodane vrednosti: Uporaba načela enakega plačila za moške in ženske za enako delo ali delo enake vrednosti, ki jo je pripravil Parlament leta 2013.

(7)  Na podlagi poročila Komisije o izvajanju preoblikovane direktive (COM(2013)0861).

---

Sreda, 14. oktober 2015

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/67 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/67

---

P8_TA(2015)0359

Na poti k novemu mednarodnemu podnebnemu sporazumu v Parizu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o „Na poti k novemu mednarodnemu podnebnemu sporazumu v Parizu“ (2015/2112(INI))

(2017/C 349/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (UNFCCC) in Kjotskega protokola k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (UNFCCC) in Kjotskega protokola k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju 15. konference pogodbenic (COP 15) UNFCCC in pete konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 5), ki sta potekali od 7. do 18. decembra 2009 v Köbenhavnu na Danskem, ter köbenhavnskega dogovora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 15. konference pogodbenic (COP 15) UNFCCC in pete konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 5), ki sta potekali od 7. do 18. decembra 2009 v Köbenhavnu na Danskem, ter köbenhavnskega dogovora,

| — | ob upoštevanju 16. konference pogodbenic (COP 16) UNFCCC in šeste konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 6), ki sta potekali od 29. novembra do 10. decembra 2010 v Cancúnu v Mehiki, in sporazumov iz Cancúna, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 16. konference pogodbenic (COP 16) UNFCCC in šeste konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 6), ki sta potekali od 29. novembra do 10. decembra 2010 v Cancúnu v Mehiki, in sporazumov iz Cancúna,

| — | ob upoštevanju 17. konference pogodbenic (COP 17) UNFCCC in sedme konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 7), ki sta potekali od 28. Novembra do 9. decembra 2011 v Durbanu v Južni Afriki, in zlasti sklepov, ki vključujejo durbansko platformo za okrepljeno ukrepanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 17. konference pogodbenic (COP 17) UNFCCC in sedme konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 7), ki sta potekali od 28. Novembra do 9. decembra 2011 v Durbanu v Južni Afriki, in zlasti sklepov, ki vključujejo durbansko platformo za okrepljeno ukrepanje,

| — | ob upoštevanju 18. konference pogodbenic (COP 18) UNFCCC in osme konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 8), ki sta potekali od 26. novembra do 8. decembra 2012 v Dohi v Katarju, in sprejetja svežnja o podnebnih spremembah iz Dohe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 18. konference pogodbenic (COP 18) UNFCCC in osme konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 8), ki sta potekali od 26. novembra do 8. decembra 2012 v Dohi v Katarju, in sprejetja svežnja o podnebnih spremembah iz Dohe,

| — | ob upoštevanju 19. konference pogodbenic UNFCCC (COP 19) in devete konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 9), ki sta potekali od 11. do 23. novembra 2013 v Varšavi na Poljskem, ter oblikovanja Varšavskega mednarodnega mehanizma za izgubo in škodo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 19. konference pogodbenic UNFCCC (COP 19) in devete konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 9), ki sta potekali od 11. do 23. novembra 2013 v Varšavi na Poljskem, ter oblikovanja Varšavskega mednarodnega mehanizma za izgubo in škodo,

| — | ob upoštevanju 20. konference pogodbenic (COP 20) UNFCCC in 10. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 10), ki sta potekali od 1. do 12. decembra 2014 v Limi v Peruju, ter poziva k podnebnim ukrepom iz Lime, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 20. konference pogodbenic (COP 20) UNFCCC in 10. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 10), ki sta potekali od 1. do 12. decembra 2014 v Limi v Peruju, ter poziva k podnebnim ukrepom iz Lime,

| — | ob upoštevanju 21. konference pogodbenic UNFCCC (COP 21) in 11. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 11), ki bosta potekali od 30. novembra do 11. decembra 2015 v Parizu v Franciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 21. konference pogodbenic UNFCCC (COP 21) in 11. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 11), ki bosta potekali od 30. novembra do 11. decembra 2015 v Parizu v Franciji,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. novembra 2009 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Köbenhavnu (COP 15) (1), z dne 10. februarja 2010 o izidu konference o podnebnih spremembah (COP 15) (2), z dne 25. novembra 2010 o konferenci o podnebnih spremembah v Cancúnu (COP 16) (3), z dne 16. novembra 2011 o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17) (4), z dne 22. novembra 2012 o konferenci o podnebnih spremembah v Dohi, Katarju (COP 18) (5), z dne 23. oktobra 2013 o konferenci o podnebnih spremembah v Varšavi na Poljskem (COP 19) (6) in z dne 26. novembra 2014 o konferenci ZN o podnebnih spremembah v Limi v Peruju (COP 20) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. novembra 2009 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Köbenhavnu (COP 15) (1), z dne 10. februarja 2010 o izidu konference o podnebnih spremembah (COP 15) (2), z dne 25. novembra 2010 o konferenci o podnebnih spremembah v Cancúnu (COP 16) (3), z dne 16. novembra 2011 o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17) (4), z dne 22. novembra 2012 o konferenci o podnebnih spremembah v Dohi, Katarju (COP 18) (5), z dne 23. oktobra 2013 o konferenci o podnebnih spremembah v Varšavi na Poljskem (COP 19) (6) in z dne 26. novembra 2014 o konferenci ZN o podnebnih spremembah v Limi v Peruju (COP 20) (7),

| — | ob upoštevanju svežnja EU za podnebne spremembe in energijo iz decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja EU za podnebne spremembe in energijo iz decembra 2008,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. marca 2013 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. marca 2013 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 (COM(2013)0169),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (8),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 4. februarja 2009 z naslovom „2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah“ (9), z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (10) in z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 4. februarja 2009 z naslovom „2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah“ (9), z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (10) in z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2015 z naslovom „Pariški protokol – načrt za obvladovanje globalnih podnebnih sprememb po letu 2020“ (COM(2015)0081), pripravljenega kot del svežnja o energetski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2015 z naslovom „Pariški protokol – načrt za obvladovanje globalnih podnebnih sprememb po letu 2020“ (COM(2015)0081), pripravljenega kot del svežnja o energetski uniji,

| — | ob upoštevanju strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam iz aprila 2013 in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam iz aprila 2013 in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije;

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) iz novembra 2014 z naslovom The Emissions Gap Report 2014 (Poročilo o emisijski vrzeli za leto 2014), in poročila o vrzelih pri prilagajanju za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) iz novembra 2014 z naslovom The Emissions Gap Report 2014 (Poročilo o emisijski vrzeli za leto 2014), in poročila o vrzelih pri prilagajanju za leto 2014,

| — | ob upoštevanju deklaracije voditeljev, sprejete na vrhunskem srečanju skupine G-7 v dvorcu Elmau v Nemčiji, ki je potekal 7. in 8. junija 2015, z naslovom Think ahead. Act together (Predvidevajmo. Ukrepajmo skupaj), v kateri so ponovno poudarile, da nameravajo spoštovati zavezo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 40 do 70 % do leta 2050 in da morajo zagotoviti, da bo zmanjšanje bližje 70 % kot 40 %; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije voditeljev, sprejete na vrhunskem srečanju skupine G-7 v dvorcu Elmau v Nemčiji, ki je potekal 7. in 8. junija 2015, z naslovom Think ahead. Act together (Predvidevajmo. Ukrepajmo skupaj), v kateri so ponovno poudarile, da nameravajo spoštovati zavezo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 40 do 70 % do leta 2050 in da morajo zagotoviti, da bo zmanjšanje bližje 70 % kot 40 %;

| — | ob upoštevanju poročil Svetovne banke Turn Down the Heat: Why a 4 oC Warmer World Must be Avoided (Znižajmo temperaturo: zakaj ne smemo dovoliti, da bi se svet segrel za štiri stopinje), Turn Down the Heat: Climate Extremes, Regional Impacts, and the Case for Resilience (Znižajmo temperaturo: skrajni podnebni pojavi, regionalni vplivi in razlogi za odpornost) ter Climate Smart Development: Adding up the Benefits of Climate Action (Pametni podnebni razvoj: prednosti ukrepanja na področju podnebnih sprememb), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Svetovne banke Turn Down the Heat: Why a 4 oC Warmer World Must be Avoided (Znižajmo temperaturo: zakaj ne smemo dovoliti, da bi se svet segrel za štiri stopinje), Turn Down the Heat: Climate Extremes, Regional Impacts, and the Case for Resilience (Znižajmo temperaturo: skrajni podnebni pojavi, regionalni vplivi in razlogi za odpornost) ter Climate Smart Development: Adding up the Benefits of Climate Action (Pametni podnebni razvoj: prednosti ukrepanja na področju podnebnih sprememb),

| — | ob upoštevanju poročila gospodarstvo in podnebje z naslovom Beter Growth, Better Climate: The New Climate Economy Report (Boljša rast, boljše podnebje: poročilo o novem podnebnem gospodarstvu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila gospodarstvo in podnebje z naslovom Beter Growth, Better Climate: The New Climate Economy Report (Boljša rast, boljše podnebje: poročilo o novem podnebnem gospodarstvu),

| — | ob upoštevanju enciklike Laudato Si’, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju enciklike Laudato Si’,

| — | ob upoštevanju 5. ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah in njegovega zbirnega poročila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 5. ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah in njegovega zbirnega poročila,

| — | ob upoštevanju dokumenta o načrtovanem nacionalno določenem prispevku EU in njenih držav članic, ki sta ga Latvija in Evropska komisija 6. marca 2015 predložili UNFCCC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o načrtovanem nacionalno določenem prispevku EU in njenih držav članic, ki sta ga Latvija in Evropska komisija 6. marca 2015 predložili UNFCCC,

| — | ob upoštevanju newyorške deklaracije o gozdovih, sprejete na vrhunskem srečanju Združenih narodov o podnebju septembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju newyorške deklaracije o gozdovih, sprejete na vrhunskem srečanju Združenih narodov o podnebju septembra 2014,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o spopadanju z izzivi krčenja in propadanja gozdov z namenom preprečevanja podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti COM(2008)0645), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o spopadanju z izzivi krčenja in propadanja gozdov z namenom preprečevanja podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti COM(2008)0645),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj ter Odbora za promet in turizem (A8-0275/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj ter Odbora za promet in turizem (A8-0275/2015),

| A. | ker podnebne spremembe v svetovnem merilu resno in morda nepopravljivo ogrožajo človeško družbo in biosfero, zaradi česar jih morajo vse pogodbenice obravnavati na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

A.

ker podnebne spremembe v svetovnem merilu resno in morda nepopravljivo ogrožajo človeško družbo in biosfero, zaradi česar jih morajo vse pogodbenice obravnavati na mednarodni ravni;

| B. | ker je na podlagi znanstvenih dokazov, ki jih je Medvladni forum o podnebnih spremembah predstavil v 5. ocenjevalnem poročilu za leto 2014, segrevanje podnebnega sistema neizpodbitno; podnebje se spreminja, glavni vzrok segrevanja, ki ga opažamo od sredine 20. stoletja, pa so človekove dejavnosti; obsežne in pomembne posledice podnebnih sprememb so že vidne v naravnih in človeških sistemih na vseh celinah in v vseh oceanih; |
| --- | --- |

B.

ker je na podlagi znanstvenih dokazov, ki jih je Medvladni forum o podnebnih spremembah predstavil v 5. ocenjevalnem poročilu za leto 2014, segrevanje podnebnega sistema neizpodbitno; podnebje se spreminja, glavni vzrok segrevanja, ki ga opažamo od sredine 20. stoletja, pa so človekove dejavnosti; obsežne in pomembne posledice podnebnih sprememb so že vidne v naravnih in človeških sistemih na vseh celinah in v vseh oceanih;

| C. | ker je EU v okviru Kjotskega protokola v obdobju do leta 1990 zmanjšala svoje emisije za 19 % glede na leto 2013, obenem pa se je njen BDP povečal za več kot 45 %; ker so se svetovne emisije od leta 1990 do 2013 povečale za več kot 50 %; |
| --- | --- |

C.

ker je EU v okviru Kjotskega protokola v obdobju do leta 1990 zmanjšala svoje emisije za 19 % glede na leto 2013, obenem pa se je njen BDP povečal za več kot 45 %; ker so se svetovne emisije od leta 1990 do 2013 povečale za več kot 50 %;

| D. | ker je po najnovejši ugotovitvah Nacionalne uprave ZDA za oceane in ozračje (US National Oceanic and Atmospheric Administration – NOAA) marca 2015 povprečna globalna mesečna koncentracija ogljikovega dioksida v ozračju prvič po začetku njenega merjenja presegla 400 delov na milijon; |
| --- | --- |

D.

ker je po najnovejši ugotovitvah Nacionalne uprave ZDA za oceane in ozračje (US National Oceanic and Atmospheric Administration – NOAA) marca 2015 povprečna globalna mesečna koncentracija ogljikovega dioksida v ozračju prvič po začetku njenega merjenja presegla 400 delov na milijon;

| E. | ker so v poročilu Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) o vrzelih pri prilagajanju za leto 2014 izpostavljeni izjemno visoki stroški neukrepanja in je zapisan sklep, da bodo stroški prilagajanja na podnebne spremembe v državah v razvoju najverjetneje dva- do trikrat višji od predhodno pričakovanih 70–100 milijard USD letno do leta 2050, zaradi česar bo po letu 2020 prišlo do znatne vrzeli pri financiranju prilagajanja, razen če se za ta namen ne bodo pridobila nova in dodatna sredstva; |
| --- | --- |

E.

ker so v poročilu Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) o vrzelih pri prilagajanju za leto 2014 izpostavljeni izjemno visoki stroški neukrepanja in je zapisan sklep, da bodo stroški prilagajanja na podnebne spremembe v državah v razvoju najverjetneje dva- do trikrat višji od predhodno pričakovanih 70–100 milijard USD letno do leta 2050, zaradi česar bo po letu 2020 prišlo do znatne vrzeli pri financiranju prilagajanja, razen če se za ta namen ne bodo pridobila nova in dodatna sredstva;

| F. | ker je izziv podnebnega financiranja neločljivo povezan s širšimi izzivi financiranja trajnostnega globalnega razvoja; |
| --- | --- |

F.

ker je izziv podnebnega financiranja neločljivo povezan s širšimi izzivi financiranja trajnostnega globalnega razvoja;

| G. | ker lahko podnebne spremembe zaostrijo tekmovanje za vire, kot so hrana, voda in pašniki, ter postanejo glavni vzrok za preseljevanje prebivalstva znotraj in zunaj nacionalnih meja, in to v ne zelo daljni prihodnosti; |
| --- | --- |

G.

ker lahko podnebne spremembe zaostrijo tekmovanje za vire, kot so hrana, voda in pašniki, ter postanejo glavni vzrok za preseljevanje prebivalstva znotraj in zunaj nacionalnih meja, in to v ne zelo daljni prihodnosti;

| H. | ker je bila na konferenci o podnebnih spremembah v Dohi, ki je potekala decembra 2012, sprejeta sprememba protokola, s katero je bilo vzpostavljeno drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola, in sicer od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2020 s pravno zavezujočimi zavezami za zmanjšanje emisij, vključitvijo novega plina (dušikov trifluorid), ambicioznim mehanizmom glede prizadevanj, tj. poenostavljenim postopkom, ki pogodbenici omogoča, da svojo zavezo prilagodi s povečanjem prizadevanj v ciljnem obdobju, in nazadnje določbo, ki samodejno prilagodi cilj pogodbenice, da se prepreči povečanje njenih emisij v obdobju 2013–2020 nad povprečne emisije v obdobju 2008–2010; |
| --- | --- |

H.

ker je bila na konferenci o podnebnih spremembah v Dohi, ki je potekala decembra 2012, sprejeta sprememba protokola, s katero je bilo vzpostavljeno drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola, in sicer od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2020 s pravno zavezujočimi zavezami za zmanjšanje emisij, vključitvijo novega plina (dušikov trifluorid), ambicioznim mehanizmom glede prizadevanj, tj. poenostavljenim postopkom, ki pogodbenici omogoča, da svojo zavezo prilagodi s povečanjem prizadevanj v ciljnem obdobju, in nazadnje določbo, ki samodejno prilagodi cilj pogodbenice, da se prepreči povečanje njenih emisij v obdobju 2013–2020 nad povprečne emisije v obdobju 2008–2010;

| I. | ker so se pogodbenice UNFCCC na 18. zasedanju konference pogodbenic odločile (Sklep 23/CP.18), da si bodo prizadevale za uravnoteženo zastopanost spolov v organih, ustanovljenih v skladu s Konvencijo in Kjotskim protokolom, ter tako izboljšale sodelovanje žensk in oblikovale učinkovitejšo politiko glede podnebnih sprememb, da bo enakovredno obravnavala potrebe žensk in moških, ter da bodo spremljale napredek na področju uresničevanja uravnotežene zastopanosti spolov pri spodbujanju podnebne politike, v kateri bo upoštevana različnost spolov; |
| --- | --- |

I.

ker so se pogodbenice UNFCCC na 18. zasedanju konference pogodbenic odločile (Sklep 23/CP.18), da si bodo prizadevale za uravnoteženo zastopanost spolov v organih, ustanovljenih v skladu s Konvencijo in Kjotskim protokolom, ter tako izboljšale sodelovanje žensk in oblikovale učinkovitejšo politiko glede podnebnih sprememb, da bo enakovredno obravnavala potrebe žensk in moških, ter da bodo spremljale napredek na področju uresničevanja uravnotežene zastopanosti spolov pri spodbujanju podnebne politike, v kateri bo upoštevana različnost spolov;

| J. | ker prizadevanj za blažitev globalnega segrevanja ne bi smeli razumeti kot oviro na poti gospodarske rasti, temveč – ravno nasprotno – kot gonilo pri doseganju nove in trajnostne gospodarske rasti ter zaposlovanja; |
| --- | --- |

J.

ker prizadevanj za blažitev globalnega segrevanja ne bi smeli razumeti kot oviro na poti gospodarske rasti, temveč – ravno nasprotno – kot gonilo pri doseganju nove in trajnostne gospodarske rasti ter zaposlovanja;

| K. | ker je imela EU doslej v prizadevanjih za blažitev globalnega segrevanja vodilno vlogo in jo bo ohranila tudi pri prizadevanjih za novi mednarodni sporazum o podnebju v Parizu konec leta 2015, ob tem pa zahteva, da drugi veliki onesnaževalci ravnajo podobno ambiciozno; |
| --- | --- |

K.

ker je imela EU doslej v prizadevanjih za blažitev globalnega segrevanja vodilno vlogo in jo bo ohranila tudi pri prizadevanjih za novi mednarodni sporazum o podnebju v Parizu konec leta 2015, ob tem pa zahteva, da drugi veliki onesnaževalci ravnajo podobno ambiciozno;

Nujnost ukrepanja na svetovni ravni

| 1. | se zaveda, da so nevarnosti zaradi podnebnih sprememb izjemno obsežne in resne, ter je globoko zaskrbljen, da je svet zelo daleč od cilja, da bi globalno segrevanje ohranili na manj kot 2 oC nad predidustrijsko ravnjo; poziva vlade, naj brez odlašanja sprejmejo zavezujoče in konkretne ukrepe za boj proti podnebnim spremembam in za sklenitev ambicioznega in pravno zavezujočega globalnega sporazuma v Parizu leta 2015 za izpolnitev tega cilja; zato pozdravlja encikliko „Laudato Si“; |
| --- | --- |

1.

se zaveda, da so nevarnosti zaradi podnebnih sprememb izjemno obsežne in resne, ter je globoko zaskrbljen, da je svet zelo daleč od cilja, da bi globalno segrevanje ohranili na manj kot 2 oC nad predidustrijsko ravnjo; poziva vlade, naj brez odlašanja sprejmejo zavezujoče in konkretne ukrepe za boj proti podnebnim spremembam in za sklenitev ambicioznega in pravno zavezujočega globalnega sporazuma v Parizu leta 2015 za izpolnitev tega cilja; zato pozdravlja encikliko „Laudato Si“;

| 2. | ugotavlja, da po ugotovitvah iz 5. ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah svetovni ogljični proračun po letu 2011 ne sme preseči 1 010 gigaton CO2, da bi dvig globalne povprečne temperature sploh lahko zadržali pod zvišanje za 2 oC glede na predindustrijske ravni; poudarja, da morajo k temu prispevati vse države, odlašanje z ukrepanjem pa bo povečalo stroške in zmanjšalo možne rešitve; poudarja ugotovitve poročila Svetovne komisije za gospodarstvo in podnebje z naslovom „Better growth, better climate“ (Boljša rast, boljše podnebje), in sicer, da imajo države na vseh prihodkovnih ravneh priložnost, da ustvarijo trajno gospodarsko rast, obenem pa zmanjšajo velikanska tveganja podnebnih sprememb; priporoča, naj bodo sporazumi in konvencije usmerjeni k pritegnitvi držav pristopnic k EU v podnebne programe Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da po ugotovitvah iz 5. ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah svetovni ogljični proračun po letu 2011 ne sme preseči 1 010 gigaton CO2, da bi dvig globalne povprečne temperature sploh lahko zadržali pod zvišanje za 2 oC glede na predindustrijske ravni; poudarja, da morajo k temu prispevati vse države, odlašanje z ukrepanjem pa bo povečalo stroške in zmanjšalo možne rešitve; poudarja ugotovitve poročila Svetovne komisije za gospodarstvo in podnebje z naslovom „Better growth, better climate“ (Boljša rast, boljše podnebje), in sicer, da imajo države na vseh prihodkovnih ravneh priložnost, da ustvarijo trajno gospodarsko rast, obenem pa zmanjšajo velikanska tveganja podnebnih sprememb; priporoča, naj bodo sporazumi in konvencije usmerjeni k pritegnitvi držav pristopnic k EU v podnebne programe Evropske unije;

| 3. | opozarja, da omejitev povečanja globalne temperature na povprečno 2 oC ne zagotavlja, da se bomo izognili znatnim negativnim podnebnim učinkom; poziva konferenco pogodbenic, naj oceni, ali bi bilo mogoče omejiti povečanje globalne temperature na povprečno 1,5 oC; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da omejitev povečanja globalne temperature na povprečno 2 oC ne zagotavlja, da se bomo izognili znatnim negativnim podnebnim učinkom; poziva konferenco pogodbenic, naj oceni, ali bi bilo mogoče omejiti povečanje globalne temperature na povprečno 1,5 oC;

| 4. | opozarja na peto ocenjevalno poročilo Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC), ki ugotavlja, da tudi če industrializirane države popolnoma prekinejo emisije ogljika, ni nujno, da bo cilj zvišanja temperature za manj kot 2 oC dosežen, če ne bo večjih novih zavez držav v razvoju; |
| --- | --- |

4.

opozarja na peto ocenjevalno poročilo Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC), ki ugotavlja, da tudi če industrializirane države popolnoma prekinejo emisije ogljika, ni nujno, da bo cilj zvišanja temperature za manj kot 2 oC dosežen, če ne bo večjih novih zavez držav v razvoju;

| 5. | meni, da je ključno, da vse države svoje načrtovane nacionalno določene prispevke predstavijo pred COP 21, zato da bi motivirale druga drugo in pokazale, da vse delujejo v isti smeri, in sicer glede na nacionalne razmere; meni, da bi lahko načrtovani nacionalno določeni prispevki zajemali tudi prilagoditvene ukrepe, saj so ravno ti prednostni cilj za številne države; |
| --- | --- |

5.

meni, da je ključno, da vse države svoje načrtovane nacionalno določene prispevke predstavijo pred COP 21, zato da bi motivirale druga drugo in pokazale, da vse delujejo v isti smeri, in sicer glede na nacionalne razmere; meni, da bi lahko načrtovani nacionalno določeni prispevki zajemali tudi prilagoditvene ukrepe, saj so ravno ti prednostni cilj za številne države;

| 6. | priznava temeljni pomen stabilnega podnebnega sistema za prehransko varnost, proizvodnjo energije, oskrbo z vodo in sanitarno ureditev, infrastrukturo, ohranjanje biotske raznovrstnosti, ohranjanje kopenskih in morskih ekosistemov ter svetovni mir in blaginjo; opozarja, da podnebne spremembe pospešujejo izgubljanje biotske raznovrstnosti; zato pozdravlja encikliko „Laudato Si“; |
| --- | --- |

6.

priznava temeljni pomen stabilnega podnebnega sistema za prehransko varnost, proizvodnjo energije, oskrbo z vodo in sanitarno ureditev, infrastrukturo, ohranjanje biotske raznovrstnosti, ohranjanje kopenskih in morskih ekosistemov ter svetovni mir in blaginjo; opozarja, da podnebne spremembe pospešujejo izgubljanje biotske raznovrstnosti; zato pozdravlja encikliko „Laudato Si“;

| 7. | opozarja na zavezo skupine G-7 za razogljičenje svetovnega gospodarstva v tem stoletju in za preobrazbo energetskega sektorja do leta 2050; opozarja, da bo razogljičenje potrebno še veliko prej, če želimo, da bo v koraku z znanostjo in da bomo imeli možnost ostati pod zvišanjem za 2 oC; poziva pogodbenice, ki to lahko storijo, naj izvajajo nacionalne cilje in strategije za razogljičenje tako, da dajo prednost postopnemu odpravljanju emisij zaradi uporabe premoga, saj ta vir energije najbolj onesnažuje okolje; |
| --- | --- |

7.

opozarja na zavezo skupine G-7 za razogljičenje svetovnega gospodarstva v tem stoletju in za preobrazbo energetskega sektorja do leta 2050; opozarja, da bo razogljičenje potrebno še veliko prej, če želimo, da bo v koraku z znanostjo in da bomo imeli možnost ostati pod zvišanjem za 2 oC; poziva pogodbenice, ki to lahko storijo, naj izvajajo nacionalne cilje in strategije za razogljičenje tako, da dajo prednost postopnemu odpravljanju emisij zaradi uporabe premoga, saj ta vir energije najbolj onesnažuje okolje;

| 8. | poudarja, da lahko države, ki nimajo ustreznih zmogljivosti za oblikovanje svojih nacionalnih prispevkov, izkoristijo podporne instrumente, kot so Globalni sklad za okolje, Program Združenih narodov za razvoj in globalno zavezništvo o podnebnih spremembah, pa tudi podporo EU; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da lahko države, ki nimajo ustreznih zmogljivosti za oblikovanje svojih nacionalnih prispevkov, izkoristijo podporne instrumente, kot so Globalni sklad za okolje, Program Združenih narodov za razvoj in globalno zavezništvo o podnebnih spremembah, pa tudi podporo EU;

Ambiciozen, globalen in pravno zavezujoč sporazum

| 9. | poudarja, da mora biti protokol iz leta 2015 pravno zavezujoč in ambiciozen že v zasnovi, ko bo sprejet v Parizu, njegov namen pa bi moral biti zmanjševanje emisij toplogrednih plinov do leta 2050 ali kmalu po tem roku, da bi svet ostal na stroškovno učinkoviti poti glede emisij, skladno s ciljem o zvišanju temperature za manj kot 2 oC, in da bi bil vrhunec emisij toplogrednih plinov dosežen čim prej; poziva EU, naj si skupaj s svojimi mednarodnimi partnericami prizadeva za to ter naj bo za zgled z dobro prakso; poudarja, da mora sporazum zagotoviti predvidljiv okvir, ki bo spodbujal naložbe ter stopnjevano uporabo učinkovitih tehnologij v podjetjih za zmanjšanje emisij ogljika in prilagajanje; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da mora biti protokol iz leta 2015 pravno zavezujoč in ambiciozen že v zasnovi, ko bo sprejet v Parizu, njegov namen pa bi moral biti zmanjševanje emisij toplogrednih plinov do leta 2050 ali kmalu po tem roku, da bi svet ostal na stroškovno učinkoviti poti glede emisij, skladno s ciljem o zvišanju temperature za manj kot 2 oC, in da bi bil vrhunec emisij toplogrednih plinov dosežen čim prej; poziva EU, naj si skupaj s svojimi mednarodnimi partnericami prizadeva za to ter naj bo za zgled z dobro prakso; poudarja, da mora sporazum zagotoviti predvidljiv okvir, ki bo spodbujal naložbe ter stopnjevano uporabo učinkovitih tehnologij v podjetjih za zmanjšanje emisij ogljika in prilagajanje;

| 10. | svari pred ubiranjem takih poti zmanjševanja svetovnih emisij, ki dovoljujejo znatne emisije ogljika leta 2050 in pozneje, saj bi to pomenilo veliko tveganje, obenem pa bi se bilo treba zanašati na nepreverjene, energijsko intenzivne in drage tehnologije za odstranjevanje in shranjevanje CO2 iz ozračja; glede na raven prekoračitve je zmožnost takih emisijskih poti, da ohranijo podnebne spremembe pod zvišanjem za 2 oC, odvisna od razpoložljivosti in široke uporabe energije iz biomase z zajemanjem in shranjevanjem CO2 ter pogozdovanjem, čeprav verjetno ni površin za to, kot tudi od uporabe drugih še neznanih in nerazvitih tehnologij odstranjevanja ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

10.

svari pred ubiranjem takih poti zmanjševanja svetovnih emisij, ki dovoljujejo znatne emisije ogljika leta 2050 in pozneje, saj bi to pomenilo veliko tveganje, obenem pa bi se bilo treba zanašati na nepreverjene, energijsko intenzivne in drage tehnologije za odstranjevanje in shranjevanje CO2 iz ozračja; glede na raven prekoračitve je zmožnost takih emisijskih poti, da ohranijo podnebne spremembe pod zvišanjem za 2 oC, odvisna od razpoložljivosti in široke uporabe energije iz biomase z zajemanjem in shranjevanjem CO2 ter pogozdovanjem, čeprav verjetno ni površin za to, kot tudi od uporabe drugih še neznanih in nerazvitih tehnologij odstranjevanja ogljikovega dioksida;

| 11. | meni, da bi ambiciozen in pravno zavezujoč mednarodni sporazum pripomogel k reševanju vprašanj selitve virov CO2 in konkurenčnosti v sektorjih, v katerih prihaja do tega, zlasti v energijsko intenzivnih panogah; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi ambiciozen in pravno zavezujoč mednarodni sporazum pripomogel k reševanju vprašanj selitve virov CO2 in konkurenčnosti v sektorjih, v katerih prihaja do tega, zlasti v energijsko intenzivnih panogah;

| 12. | meni, da bo treba, če bo ambicioznost zbranih načrtovanih nacionalno določenih prispevkov, predloženih pred konferenco v Parizu, zaostajala glede na potrebno stopnjo zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, pripraviti delovni program, ki se bo začel leta 2016, da bi določili dodatne ukrepe za zmanjšanje emisij; poziva k uvedbi celovitega postopka pregleda, ki bi potekal vsakih pet let, zagotovil dinamičnost pri izvajanju mehanizma in omogočil povečanje ambicij glede zavez o zmanjšanju emisij v skladu z najnovejšimi znanstvenimi podatki; poziva EU, naj kot najustreznejšo možnost podpre uvedbo petletnih obdobij za pravno zavezujoče izpolnjevanje obveznosti, da ne bi obtičali na nizki stopnji prizadevanj ter da bi povečali politično odgovornost in omogočili revizijo ciljev, da bi bili znanstveno ustrezni oziroma skladni z novim tehničnim napredkom, ki bi lahko omogočil višjo raven ambicioznosti; |
| --- | --- |

12.

meni, da bo treba, če bo ambicioznost zbranih načrtovanih nacionalno določenih prispevkov, predloženih pred konferenco v Parizu, zaostajala glede na potrebno stopnjo zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, pripraviti delovni program, ki se bo začel leta 2016, da bi določili dodatne ukrepe za zmanjšanje emisij; poziva k uvedbi celovitega postopka pregleda, ki bi potekal vsakih pet let, zagotovil dinamičnost pri izvajanju mehanizma in omogočil povečanje ambicij glede zavez o zmanjšanju emisij v skladu z najnovejšimi znanstvenimi podatki; poziva EU, naj kot najustreznejšo možnost podpre uvedbo petletnih obdobij za pravno zavezujoče izpolnjevanje obveznosti, da ne bi obtičali na nizki stopnji prizadevanj ter da bi povečali politično odgovornost in omogočili revizijo ciljev, da bi bili znanstveno ustrezni oziroma skladni z novim tehničnim napredkom, ki bi lahko omogočil višjo raven ambicioznosti;

| 13. | je zaskrbljen, ker je začetna analiza skupnega učinka načrtovanih, nacionalno določenih prispevkov, ki so bili predloženi do zdaj, pokazala, da bi sedanji nerevidirani prispevki privedli do zvišanja med 2,7 oC in 3,6 oC v svetovni povprečni temperaturi; poziva, naj se pogodbenice na konferenci COP 21 v Parizu dogovorijo o reviziji sedanjih prispevkov pred letom 2020, da jih bodo uskladile z zadnjimi znanstvenimi ocenami in varnim svetovnim ogljičnim proračunom, ki bo omogočil izpolnitev cilja 2 oC; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljen, ker je začetna analiza skupnega učinka načrtovanih, nacionalno določenih prispevkov, ki so bili predloženi do zdaj, pokazala, da bi sedanji nerevidirani prispevki privedli do zvišanja med 2,7 oC in 3,6 oC v svetovni povprečni temperaturi; poziva, naj se pogodbenice na konferenci COP 21 v Parizu dogovorijo o reviziji sedanjih prispevkov pred letom 2020, da jih bodo uskladile z zadnjimi znanstvenimi ocenami in varnim svetovnim ogljičnim proračunom, ki bo omogočil izpolnitev cilja 2 oC;

| 14. | poziva k splošni oživitvi podnebne politike EU, kar bi pomagalo ustvariti zagon v mednarodnih razpravah o podnebju in bi bilo v skladu z zgornjo mejo iz zaveze EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 80–95 % do leta 2050 glede na raven iz leta 1990; želi spomniti na zavezujoč cilj, da je treba emisije toplogrednih plinov v EU do leta 2030 zmanjšati vsaj za 40 % lede na raven iz leta 1990; poziva države članice, naj razmislijo o dodatnih zavezah, ki bi se opirale na dogovorjeni cilj za leto 2030, vključno z delovanjem zunaj EU, da bi lahko ves svet dosegel cilj zvišanja temperature za manj kot 2 oC; |
| --- | --- |

14.

poziva k splošni oživitvi podnebne politike EU, kar bi pomagalo ustvariti zagon v mednarodnih razpravah o podnebju in bi bilo v skladu z zgornjo mejo iz zaveze EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 80–95 % do leta 2050 glede na raven iz leta 1990; želi spomniti na zavezujoč cilj, da je treba emisije toplogrednih plinov v EU do leta 2030 zmanjšati vsaj za 40 % lede na raven iz leta 1990; poziva države članice, naj razmislijo o dodatnih zavezah, ki bi se opirale na dogovorjeni cilj za leto 2030, vključno z delovanjem zunaj EU, da bi lahko ves svet dosegel cilj zvišanja temperature za manj kot 2 oC;

| 15. | želi spomniti na resolucijo Parlamenta z dne 5. februarja 2014, v kateri poziva k trem zavezujočim ciljem: cilj 40-odstotne energetske učinkovitosti, vsaj 30 % proizvedene energije iz obnovljivih virov in cilj vsaj 40-odstotnega zmanjšanja toplogrednih plinov ter znova poziva Svet in Komisijo, naj v okviru podnebne in energetske politike EU do leta 2030 sprejmeta in začneta izvajati večplastni pristop na podlagi ciljev glede zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, širše uporabe obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti, tako da se bodo vzajemno krepili ter bodo usklajeni in dosledni; se zaveda, da bi cilji glede energetske učinkovitosti in obnovljivih virov, h katerim poziva Parlament, do leta 2030 pripomogli k več kot 40-odstotnemu zmanjšanju emisij; |
| --- | --- |

15.

želi spomniti na resolucijo Parlamenta z dne 5. februarja 2014, v kateri poziva k trem zavezujočim ciljem: cilj 40-odstotne energetske učinkovitosti, vsaj 30 % proizvedene energije iz obnovljivih virov in cilj vsaj 40-odstotnega zmanjšanja toplogrednih plinov ter znova poziva Svet in Komisijo, naj v okviru podnebne in energetske politike EU do leta 2030 sprejmeta in začneta izvajati večplastni pristop na podlagi ciljev glede zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, širše uporabe obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti, tako da se bodo vzajemno krepili ter bodo usklajeni in dosledni; se zaveda, da bi cilji glede energetske učinkovitosti in obnovljivih virov, h katerim poziva Parlament, do leta 2030 pripomogli k več kot 40-odstotnemu zmanjšanju emisij;

| 16. | poudarja, da mora sporazum iz leta 2015 vsebovati učinkovit sistem za izpolnjevanje obveznosti, ki bo veljal za vse pogodbenice; poudarja, da je treba v tem sporazumu spodbujati preglednost in odgovornost, in sicer s skupno ureditvijo, ki bo temeljila na pravilih, vključno z računovodskimi pravili ter ureditvijo spremljanja, poročanja in preverjanja; meni, da je treba sistem preglednosti in odgovornosti razviti v okviru pristopa postopnega zbliževanja; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da mora sporazum iz leta 2015 vsebovati učinkovit sistem za izpolnjevanje obveznosti, ki bo veljal za vse pogodbenice; poudarja, da je treba v tem sporazumu spodbujati preglednost in odgovornost, in sicer s skupno ureditvijo, ki bo temeljila na pravilih, vključno z računovodskimi pravili ter ureditvijo spremljanja, poročanja in preverjanja; meni, da je treba sistem preglednosti in odgovornosti razviti v okviru pristopa postopnega zbliževanja;

| 17. | poudarja, da je treba v žarišču podnebnega ukrepanja obdržati človekove pravice, in vztraja, da morajo Komisija in države članice zagotoviti, da bo pariški sporazum vseboval potrebne za obravnavanje te razsežnosti podnebnih sprememb in za zagotavljanje podpore revnejšim državam, katerih zmogljivosti bodo zaradi posledic podnebnih sprememb pod pritiskom; glede na to vztraja pri popolnem spoštovanju pravic lokalnih skupnosti in avtohtonega prebivalstva, ki so še posebej ranljivi za negativne vplive podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba v žarišču podnebnega ukrepanja obdržati človekove pravice, in vztraja, da morajo Komisija in države članice zagotoviti, da bo pariški sporazum vseboval potrebne za obravnavanje te razsežnosti podnebnih sprememb in za zagotavljanje podpore revnejšim državam, katerih zmogljivosti bodo zaradi posledic podnebnih sprememb pod pritiskom; glede na to vztraja pri popolnem spoštovanju pravic lokalnih skupnosti in avtohtonega prebivalstva, ki so še posebej ranljivi za negativne vplive podnebnih sprememb;

| 18. | vztrajno poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo pariški sporazum upošteval, da je spoštovanje, varovanje in spodbujanje človekovih pravic – vključno z enakostjo spolov, polno in enakopravno udeležbo žensk ter aktivnim spodbujanjem pravičnega prehoda delovne sile za ustvarjanje dostojnega dela in kakovostnih delovnih mest za vse – pogoj za učinkovito svetovno ukrepanje proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

18.

vztrajno poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo pariški sporazum upošteval, da je spoštovanje, varovanje in spodbujanje človekovih pravic – vključno z enakostjo spolov, polno in enakopravno udeležbo žensk ter aktivnim spodbujanjem pravičnega prehoda delovne sile za ustvarjanje dostojnega dela in kakovostnih delovnih mest za vse – pogoj za učinkovito svetovno ukrepanje proti podnebnim spremembam;

Ambicije za obdobje do leta 2020 in Kjotski protokol

| 19. | zlasti poudarja, da je treba nujno napredovati pri odpravi gigatonske vrzeli med znanstvenimi dognanji in obstoječimi zavezami pogodbenic za obdobje do leta 2020; poudarja, da imajo pri odpravljanju gigatonske vrzeli pomembno vlogo drugi ukrepi na področju politike, za katere bi si morali prizadevati skupaj, med drugim za energetsko učinkovitost, velike prihranke energije, uporabo energije iz obnovljivih virov, učinkovito rabo virov, postopno opuščanje fluoriranih ogljikovodikov, postopno odpravo subvencij za fosilna goriva, vključno s financiranjem izvoza tehnologije za termoelektrarne, in okrepljeno vlogo razširjenega oblikovanja cen ogljika; |
| --- | --- |

19.

zlasti poudarja, da je treba nujno napredovati pri odpravi gigatonske vrzeli med znanstvenimi dognanji in obstoječimi zavezami pogodbenic za obdobje do leta 2020; poudarja, da imajo pri odpravljanju gigatonske vrzeli pomembno vlogo drugi ukrepi na področju politike, za katere bi si morali prizadevati skupaj, med drugim za energetsko učinkovitost, velike prihranke energije, uporabo energije iz obnovljivih virov, učinkovito rabo virov, postopno opuščanje fluoriranih ogljikovodikov, postopno odpravo subvencij za fosilna goriva, vključno s financiranjem izvoza tehnologije za termoelektrarne, in okrepljeno vlogo razširjenega oblikovanja cen ogljika;

| 20. | ugotavlja, da je EU že na dobri poti, da do leta 2020 doseže zastavljene cilje glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in obnovljivih virov energije, da so bile z energijsko učinkovitejšimi stavbami, izdelki, industrijskimi procesi in vozili dosežene pomembne izboljšave glede energetske intenzivnosti, hkrati pa je evropsko gospodarstvo od leta 1990 zraslo za 45 %; poudarja, da so bili cilji 20/20/20 na področju emisij toplogrednih plinov, energije iz obnovljivih virov in prihrankov energije ključni dejavniki tega napredka, bistveno pa so prispevali tudi k ohranitvi več kot 4,2 milijona zaposlitev v različnih ekoloških panogah (12), ki so v času krize dosegale nepretrgano rast; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da je EU že na dobri poti, da do leta 2020 doseže zastavljene cilje glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in obnovljivih virov energije, da so bile z energijsko učinkovitejšimi stavbami, izdelki, industrijskimi procesi in vozili dosežene pomembne izboljšave glede energetske intenzivnosti, hkrati pa je evropsko gospodarstvo od leta 1990 zraslo za 45 %; poudarja, da so bili cilji 20/20/20 na področju emisij toplogrednih plinov, energije iz obnovljivih virov in prihrankov energije ključni dejavniki tega napredka, bistveno pa so prispevali tudi k ohranitvi več kot 4,2 milijona zaposlitev v različnih ekoloških panogah (12), ki so v času krize dosegale nepretrgano rast;

| 21. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) posredujejo najnovejše projekcije emisij toplogrednih plinov za EU za obdobje do leta 2020 ter naj napovedo, da bo EU presegla cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2020 za vsaj 2 gigatoni; |
| --- | --- |

21.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) posredujejo najnovejše projekcije emisij toplogrednih plinov za EU za obdobje do leta 2020 ter naj napovedo, da bo EU presegla cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2020 za vsaj 2 gigatoni;

| 22. | želi pojasniti, da je drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola – čeprav je po obsegu omejeno – zelo pomemben vmesni korak, zato poziva pogodbenice, vključno z državami članicami EU, naj čim prej, najkasneje pa do decembra 2015, zaključijo postopek ratifikacije; ugotavlja, da je Parlament izpolnil svojo vlogo, ko je izrazil odobritev, ter da sta za razumevanje pogajanj in vzpostavitev zaupanja med vsemi stranmi še pred konferenco v Parizu nujni vključitev civilne družbe in preglednost; |
| --- | --- |

22.

želi pojasniti, da je drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola – čeprav je po obsegu omejeno – zelo pomemben vmesni korak, zato poziva pogodbenice, vključno z državami članicami EU, naj čim prej, najkasneje pa do decembra 2015, zaključijo postopek ratifikacije; ugotavlja, da je Parlament izpolnil svojo vlogo, ko je izrazil odobritev, ter da sta za razumevanje pogajanj in vzpostavitev zaupanja med vsemi stranmi še pred konferenco v Parizu nujni vključitev civilne družbe in preglednost;

Agenda rešitev

| 23. | poziva EU in njene države članice, naj skupaj z vsemi akterji civilne družbe (institucijami, zasebnim sektorjem, nevladnimi organizacijami in lokalnimi skupnostmi) razvijejo pobude v poglavitnih sektorjih (energetika, tehnologija, mesta, promet in drugo) ter pobude za prilagoditev in večjo odpornost na podnebne spremembe, da bi se odzvali na izzive prilagajanja, npr. kar zadeva dostop do vode, zanesljivo oskrbo s hrano ali preprečevanje tveganj; poziva vse vlade in vse akterje civilne družbe, naj podprejo to agendo ukrepov; |
| --- | --- |

23.

poziva EU in njene države članice, naj skupaj z vsemi akterji civilne družbe (institucijami, zasebnim sektorjem, nevladnimi organizacijami in lokalnimi skupnostmi) razvijejo pobude v poglavitnih sektorjih (energetika, tehnologija, mesta, promet in drugo) ter pobude za prilagoditev in večjo odpornost na podnebne spremembe, da bi se odzvali na izzive prilagajanja, npr. kar zadeva dostop do vode, zanesljivo oskrbo s hrano ali preprečevanje tveganj; poziva vse vlade in vse akterje civilne družbe, naj podprejo to agendo ukrepov;

| 24. | poudarja, da si vse več nedržavnih akterjev prizadeva za razogljičenje in povečanje odpornosti na podnebne spremembe; poudarja pomen strukturiranega in konstruktivnega dialoga med vladami, poslovnim svetom, mesti, regijami, mednarodnimi organizacijami, civilno družbo in akademskimi ustanovami, da bi na svetovni ravni odločno ukrepali v smeri nizkoogljičnih in odpornih družb; poudarja njihovo vlogo pri ustvarjanju zagona pred Parizom in za akcijski program Lima-Pariz; v zvezi s tem poudarja, da akcijski načrt spodbuja nosilce pobud, da pospešijo delo in pridejo na konferenco v Parizu predstavit svoje prve rezultate; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da si vse več nedržavnih akterjev prizadeva za razogljičenje in povečanje odpornosti na podnebne spremembe; poudarja pomen strukturiranega in konstruktivnega dialoga med vladami, poslovnim svetom, mesti, regijami, mednarodnimi organizacijami, civilno družbo in akademskimi ustanovami, da bi na svetovni ravni odločno ukrepali v smeri nizkoogljičnih in odpornih družb; poudarja njihovo vlogo pri ustvarjanju zagona pred Parizom in za akcijski program Lima-Pariz; v zvezi s tem poudarja, da akcijski načrt spodbuja nosilce pobud, da pospešijo delo in pridejo na konferenco v Parizu predstavit svoje prve rezultate;

| 25. | spodbuja k uvedbi instrumentov, ki bodo povečevali to dinamiko rešitev, na primer označevanje inovativnih projektov civilne družbe; |
| --- | --- |

25.

spodbuja k uvedbi instrumentov, ki bodo povečevali to dinamiko rešitev, na primer označevanje inovativnih projektov civilne družbe;

| 26. | ugotavlja, da lahko biogospodarstvo bistveno prispeva k ponovni industrializaciji in ustvarjanju novih delovnih mest v EU in drugod po svetu; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da lahko biogospodarstvo bistveno prispeva k ponovni industrializaciji in ustvarjanju novih delovnih mest v EU in drugod po svetu;

| 27. | poudarja, da imajo lahko prizadevanja za vzpostavitev krožnega gospodarstva pomembno vlogo pri doseganju podnebnih ciljev, saj preprečujejo nastajanje odpadne hrane in reciklirajo surovine; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da imajo lahko prizadevanja za vzpostavitev krožnega gospodarstva pomembno vlogo pri doseganju podnebnih ciljev, saj preprečujejo nastajanje odpadne hrane in reciklirajo surovine;

| 28. | opozarja pogodbenice in OZN, da so individualni ukrepi enako pomembni kot vladni in institucionalni ukrepi; zato poziva k prizadevanju v smislu kampanj in ukrepov za ozaveščanje in obveščanje javnosti o majhnih in velikih dejanjih, ki lahko prispevajo k boju proti podnebnim spremembam v razvitih državah in v državah v razvoju; |
| --- | --- |

28.

opozarja pogodbenice in OZN, da so individualni ukrepi enako pomembni kot vladni in institucionalni ukrepi; zato poziva k prizadevanju v smislu kampanj in ukrepov za ozaveščanje in obveščanje javnosti o majhnih in velikih dejanjih, ki lahko prispevajo k boju proti podnebnim spremembam v razvitih državah in v državah v razvoju;

| 29. | poziva tudi podjetja, naj prevzamejo in aktivno udejanjajo svoje odgovornosti ter naj aktivno podpirajo podnebni sporazum, tudi vnaprej; |
| --- | --- |

29.

poziva tudi podjetja, naj prevzamejo in aktivno udejanjajo svoje odgovornosti ter naj aktivno podpirajo podnebni sporazum, tudi vnaprej;

Skupno prizadevanje vseh sektorjev

| 30. | pozdravlja razvoj sistemov trgovanja z emisijami v svetu, namreč 17 sistemov trgovanja z emisijami, ki delujejo na štirih celinah in predstavljajo 40 % svetovnega BDP-ja ter na stroškovno učinkovit način pomagajo zmanjševati emisije v svetovnem merilu; poziva Komisijo, naj spodbuja povezovanje med sistemom EU za trgovanje z emisijami in drugimi tovrstnimi sistemi, da bi ustvarili mednarodne mehanizme za trg ogljika in tako povečali ambicije glede podnebnih ciljev, hkrati pa bi se zaradi izenačevanja konkurenčnih pogojev zmanjšala nevarnost selitve industrijskih virov toplogrednih plinov iz EU; vseeno poziva Komisijo, naj z varovalnimi ukrepi zagotovi, da povezovanje EU ETS z drugimi sistemi ne bi ogrozilo ciljev EU glede podnebja in področja uporabe njenega sistema; poziva, naj se pripravijo pravila za njihovo zasnovo, vključno s pravili za obračunavanje in zagotavljanje, da bodo povezave med mednarodnim in domačim trgom ogljika pripomogle k trajnemu zmanjševanju ter ne bodo ogrožale ciljev EU glede zmanjšanja doma; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja razvoj sistemov trgovanja z emisijami v svetu, namreč 17 sistemov trgovanja z emisijami, ki delujejo na štirih celinah in predstavljajo 40 % svetovnega BDP-ja ter na stroškovno učinkovit način pomagajo zmanjševati emisije v svetovnem merilu; poziva Komisijo, naj spodbuja povezovanje med sistemom EU za trgovanje z emisijami in drugimi tovrstnimi sistemi, da bi ustvarili mednarodne mehanizme za trg ogljika in tako povečali ambicije glede podnebnih ciljev, hkrati pa bi se zaradi izenačevanja konkurenčnih pogojev zmanjšala nevarnost selitve industrijskih virov toplogrednih plinov iz EU; vseeno poziva Komisijo, naj z varovalnimi ukrepi zagotovi, da povezovanje EU ETS z drugimi sistemi ne bi ogrozilo ciljev EU glede podnebja in področja uporabe njenega sistema; poziva, naj se pripravijo pravila za njihovo zasnovo, vključno s pravili za obračunavanje in zagotavljanje, da bodo povezave med mednarodnim in domačim trgom ogljika pripomogle k trajnemu zmanjševanju ter ne bodo ogrožale ciljev EU glede zmanjšanja doma;

| 31. | poudarja, da je treba zagotoviti predvidljiv zakonodajni okvir, ki bo naložbe usmerjal v ukrepe za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov in spodbujal prehod v nizkoogljično gospodarstvo; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba zagotoviti predvidljiv zakonodajni okvir, ki bo naložbe usmerjal v ukrepe za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov in spodbujal prehod v nizkoogljično gospodarstvo;

| 32. | poziva k sporazumu, ki bo celovito zajel vse sektorje in emisije in določil absolutne cilje za vse gospodarstvo skupaj z emisijskimi proračuni, s čimer bi zagotovili najvišjo možno raven ambicioznosti; poudarja, da ima uporaba zemljišč (kmetijskih, pašnih, gozdnih in ostalih) po ugotovitvah Medvladnega foruma o podnebnih spremembah velik potencial za stroškovno učinkovito blaženje podnebnih sprememb in povečanje odpornosti ter da je za povečanje potenciala gozdov in mokrišč za sekvestracijo ogljika potrebno okrepljeno mednarodno sodelovanje; poudarja, da bi moral biti v sporazumu določen celovit okvir za obračunavanje emisij in odvzemov iz tal (raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo); zlasti poudarja, da si je treba pri ukrepanju za blažitev in prilagajanje pri določanju zemljišč prizadevati za uresničevanje skupnih ciljev in ne onemogočati drugih ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

32.

poziva k sporazumu, ki bo celovito zajel vse sektorje in emisije in določil absolutne cilje za vse gospodarstvo skupaj z emisijskimi proračuni, s čimer bi zagotovili najvišjo možno raven ambicioznosti; poudarja, da ima uporaba zemljišč (kmetijskih, pašnih, gozdnih in ostalih) po ugotovitvah Medvladnega foruma o podnebnih spremembah velik potencial za stroškovno učinkovito blaženje podnebnih sprememb in povečanje odpornosti ter da je za povečanje potenciala gozdov in mokrišč za sekvestracijo ogljika potrebno okrepljeno mednarodno sodelovanje; poudarja, da bi moral biti v sporazumu določen celovit okvir za obračunavanje emisij in odvzemov iz tal (raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo); zlasti poudarja, da si je treba pri ukrepanju za blažitev in prilagajanje pri določanju zemljišč prizadevati za uresničevanje skupnih ciljev in ne onemogočati drugih ciljev trajnostnega razvoja;

| 33. | se zaveda, da zaradi kršenja in uničevanja gozdov nastane 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, in poudarja vlogo gozdov pri blažitvi podnebnih sprememb ter da je treba povečati prilagodljivost in odpornost gozdov na podnebne spremembe; poziva EU, naj sledi cilju popolne zaustavitve svetovne izgube gozdov do leta 2030 in vsaj prepolovi obseg krčenja tropskih gozdov do leta 2020 glede na raven leta 2008; poudarja, da lahko uresničitev teh zavez, skupaj z obnovo 350 milijonov hektarjev gozdov, k čemur poziva newyorška deklaracija o gozdovih, do leta 2030 zmanjša emisije CO2 za 2–8,8 milijarde ton letno; poudarja, da brez novih obsežnih prizadevanj, osredotočenih na tropske gozdove (pobuda REDD+ za zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju), najverjetneje ne bo mogoče doseči cilja o zvišanju temperature za manj kot 2 oC; poleg tega poziva EU, naj okrepi mednarodno financiranje za zmanjšanje krčenja gozdov v državah v razvoju; |
| --- | --- |

33.

se zaveda, da zaradi kršenja in uničevanja gozdov nastane 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, in poudarja vlogo gozdov pri blažitvi podnebnih sprememb ter da je treba povečati prilagodljivost in odpornost gozdov na podnebne spremembe; poziva EU, naj sledi cilju popolne zaustavitve svetovne izgube gozdov do leta 2030 in vsaj prepolovi obseg krčenja tropskih gozdov do leta 2020 glede na raven leta 2008; poudarja, da lahko uresničitev teh zavez, skupaj z obnovo 350 milijonov hektarjev gozdov, k čemur poziva newyorška deklaracija o gozdovih, do leta 2030 zmanjša emisije CO2 za 2–8,8 milijarde ton letno; poudarja, da brez novih obsežnih prizadevanj, osredotočenih na tropske gozdove (pobuda REDD+ za zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju), najverjetneje ne bo mogoče doseči cilja o zvišanju temperature za manj kot 2 oC; poleg tega poziva EU, naj okrepi mednarodno financiranje za zmanjšanje krčenja gozdov v državah v razvoju;

| 34. | pozna učinkovitost obstoječega mehanizma za blažitev REDD+, in poziva države članice, naj ga vključijo v vsa prizadevanja za blažitev podnebnih sprememb; poziva države članice EU, naj z državami v razvoju, ki so še posebej prizadete zaradi krčenja tropskih gozdov, sklenejo prostovoljna mednarodna partnerstva za blažitev ter jim ponudijo finančno ali tehnično pomoč pri zaustavljanju krčenja gozdov z izvajanjem politik trajnostne rabe zemljišč ali reform upravljanja; poleg tega poziva Komisijo, naj predlaga odločne ukrepe, s katerimi bo ustavila uvoz blaga, ki izvira iz nezakonitega krčenja gozdov, v EU; poudarja, da imajo podjetja pomembno vlogo pri zmanjševanju povpraševanja po blagu, ki izhaja nezakonitega krčenja gozdov; |
| --- | --- |

34.

pozna učinkovitost obstoječega mehanizma za blažitev REDD+, in poziva države članice, naj ga vključijo v vsa prizadevanja za blažitev podnebnih sprememb; poziva države članice EU, naj z državami v razvoju, ki so še posebej prizadete zaradi krčenja tropskih gozdov, sklenejo prostovoljna mednarodna partnerstva za blažitev ter jim ponudijo finančno ali tehnično pomoč pri zaustavljanju krčenja gozdov z izvajanjem politik trajnostne rabe zemljišč ali reform upravljanja; poleg tega poziva Komisijo, naj predlaga odločne ukrepe, s katerimi bo ustavila uvoz blaga, ki izvira iz nezakonitega krčenja gozdov, v EU; poudarja, da imajo podjetja pomembno vlogo pri zmanjševanju povpraševanja po blagu, ki izhaja nezakonitega krčenja gozdov;

| 35. | opozarja, da je promet drugi sektor z največ emisijami toplogrednih plinov, in vztraja, da je treba oblikovati vrsto politik, ki bodo namenjene zmanjševanju emisij v tem sektorju; ponovno poudarja, da si morajo pogodbenice UNFCCC prizadevati za učinkovito regulacijo emisij v mednarodnem letalskem in ladijskem prometu v skladu z zahtevano ustreznostjo in nujnostjo; poziva vse pogodbenice, naj v sodelovanju z Mednarodno organizacijo civilnega letalstva in Mednarodno pomorsko organizacijo zasnujejo okvir svetovne politike, ki bo omogočal učinkovito odzivanje, ter naj še pred koncem leta 2016 ukrepajo, da bodo dosegle zmanjšanje, potrebno za uresničitev cilja 2 oC; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da je promet drugi sektor z največ emisijami toplogrednih plinov, in vztraja, da je treba oblikovati vrsto politik, ki bodo namenjene zmanjševanju emisij v tem sektorju; ponovno poudarja, da si morajo pogodbenice UNFCCC prizadevati za učinkovito regulacijo emisij v mednarodnem letalskem in ladijskem prometu v skladu z zahtevano ustreznostjo in nujnostjo; poziva vse pogodbenice, naj v sodelovanju z Mednarodno organizacijo civilnega letalstva in Mednarodno pomorsko organizacijo zasnujejo okvir svetovne politike, ki bo omogočal učinkovito odzivanje, ter naj še pred koncem leta 2016 ukrepajo, da bodo dosegle zmanjšanje, potrebno za uresničitev cilja 2 oC;

| 36. | poziva Komisijo, naj ponudi svojo pomoč in strokovno znanje udeleženkam konference COP 21, da bi določile svoje nacionalne prispevke in povečale ozaveščenost o vlogi prometnega sektorja pri sprejemanju celovite strategije za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj ponudi svojo pomoč in strokovno znanje udeleženkam konference COP 21, da bi določile svoje nacionalne prispevke in povečale ozaveščenost o vlogi prometnega sektorja pri sprejemanju celovite strategije za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov;

| 37. | poudarja, da so za zmanjšanje prometa bistvene tako kratkoročne kot dolgoročne strategije, če želimo močno zmanjšati emisije toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da so za zmanjšanje prometa bistvene tako kratkoročne kot dolgoročne strategije, če želimo močno zmanjšati emisije toplogrednih plinov;

| 38. | poudarja, da je treba upoštevati posebne razmere v otoških in najbolj oddaljenih regijah, da okoljska učinkovitost ne bi negativno vplivala zlasti na mobilnost in dostopnost v teh regijah; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba upoštevati posebne razmere v otoških in najbolj oddaljenih regijah, da okoljska učinkovitost ne bi negativno vplivala zlasti na mobilnost in dostopnost v teh regijah;

| 39. | meni, da če se prometni sektor ne bo bolj osredotočil na zmanjšanje emisij, ne bo mogoče doseči skupnih podnebnih ciljev, saj je promet edini sektor, kjer emisije toplogrednih plinov ves čas naraščajo (v zadnjih 25 letih za 30 %); poudarja, da bo vse to mogoče doseči samo z zavezujočimi cilji glede emisij toplogrednih plinov, skupaj s popolno vključitvijo obnovljivih virov na trg, tehnološko nevtralnim pristopom k dekarbonizaciji ter z bolj povezano prometno in naložbeno politiko, ki bo združevala ukrepe za prehod na druge oblike prevoza, tehnološki napredek in zmanjševanje prometa (na primer s trajnostno logistiko, pametnim urbanističnim načrtovanjem in povezanim upravljanjem mobilnosti); |
| --- | --- |

39.

meni, da če se prometni sektor ne bo bolj osredotočil na zmanjšanje emisij, ne bo mogoče doseči skupnih podnebnih ciljev, saj je promet edini sektor, kjer emisije toplogrednih plinov ves čas naraščajo (v zadnjih 25 letih za 30 %); poudarja, da bo vse to mogoče doseči samo z zavezujočimi cilji glede emisij toplogrednih plinov, skupaj s popolno vključitvijo obnovljivih virov na trg, tehnološko nevtralnim pristopom k dekarbonizaciji ter z bolj povezano prometno in naložbeno politiko, ki bo združevala ukrepe za prehod na druge oblike prevoza, tehnološki napredek in zmanjševanje prometa (na primer s trajnostno logistiko, pametnim urbanističnim načrtovanjem in povezanim upravljanjem mobilnosti);

| 40. | opozarja, da že več kot polovica svetovnega prebivalstva živi v mestih in velemestih in da je mestni prevoz eden glavnih virov emisij toplogrednih plinov iz prometnega sektorja; zato poziva Komisijo in države članice, naj v okviru uresničevanja zavez o zmanjšanju toplogrednih plinov dejavno ozaveščajo o vlogi trajnostne mobilnosti v mestih; poudarja, da odgovorna raba zemljišč, prostorsko načrtovanje ter trajnostne prometne rešitve na mestnih območjih učinkovito prispevajo k cilju zmanjšanja emisij CO2; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da že več kot polovica svetovnega prebivalstva živi v mestih in velemestih in da je mestni prevoz eden glavnih virov emisij toplogrednih plinov iz prometnega sektorja; zato poziva Komisijo in države članice, naj v okviru uresničevanja zavez o zmanjšanju toplogrednih plinov dejavno ozaveščajo o vlogi trajnostne mobilnosti v mestih; poudarja, da odgovorna raba zemljišč, prostorsko načrtovanje ter trajnostne prometne rešitve na mestnih območjih učinkovito prispevajo k cilju zmanjšanja emisij CO2;

| 41. | poudarja, da je treba doseči dobro kombinacijo energetskih virov v prometnem sektorju, in sicer s spodbujanjem alternativnih vozil na zemeljski plin in bioplin ter usmeritvijo vseh politik v krepitev trajnostnih oblik prevoza, vključno z elektrifikacijo prometa in uporabo inteligentnih prometnih sistemov; poudarja, da je treba večji poudarek nameniti železnicam, tramvajem ter električnim avtobusom, avtomobilom in kolesom, da bi vključili celotni vidik življenjskega cikla, ter da je treba popolnoma izkoristiti potencial obnovljivih virov energije; odločno spodbuja lokalne organe javnega prevoza in prevoznike, naj kot prvi uvedejo nizkoogljična vozila in tehnologije; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba doseči dobro kombinacijo energetskih virov v prometnem sektorju, in sicer s spodbujanjem alternativnih vozil na zemeljski plin in bioplin ter usmeritvijo vseh politik v krepitev trajnostnih oblik prevoza, vključno z elektrifikacijo prometa in uporabo inteligentnih prometnih sistemov; poudarja, da je treba večji poudarek nameniti železnicam, tramvajem ter električnim avtobusom, avtomobilom in kolesom, da bi vključili celotni vidik življenjskega cikla, ter da je treba popolnoma izkoristiti potencial obnovljivih virov energije; odločno spodbuja lokalne organe javnega prevoza in prevoznike, naj kot prvi uvedejo nizkoogljična vozila in tehnologije;

| 42. | opozarja, da obstaja še ogromen potencial za zmanjšanje emisij, in sicer z večjo energetsko učinkovitostjo in uporabo čiste energije; meni, da bo čim učinkovitejša raba energije po vsem svetu prvi korak k zmanjšanju emisij, povezanih z energijo, hkrati pa bo prispevala k zmanjševanju energetske revščine; |
| --- | --- |

42.

opozarja, da obstaja še ogromen potencial za zmanjšanje emisij, in sicer z večjo energetsko učinkovitostjo in uporabo čiste energije; meni, da bo čim učinkovitejša raba energije po vsem svetu prvi korak k zmanjšanju emisij, povezanih z energijo, hkrati pa bo prispevala k zmanjševanju energetske revščine;

| 43. | opozarja na hude in pogosto nepopravljive posledice zaradi neukrepanja, saj podnebne spremembe na različne, vendar močno škodljive načine vplivajo na vse svetovne regije ter povzročajo migracijske tokove in izgubo življenj ter gospodarske, ekološke in družbene izgube; poudarja, da so znanstveni dokazi gonilna sila dolgoročnih političnih odločitev, in poudarja, da bi se morale ambicije opirati na neizpodbitna znanstvena priporočila; poudarja, da so za uresničitev naših podnebnih ciljev ter za spodbujanje rasti bistvenega pomena politično in finančno usklajena globalna prizadevanja za raziskave, razvoj in inovacije na področju čistih in obnovljivih energetskih tehnologij in energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

43.

opozarja na hude in pogosto nepopravljive posledice zaradi neukrepanja, saj podnebne spremembe na različne, vendar močno škodljive načine vplivajo na vse svetovne regije ter povzročajo migracijske tokove in izgubo življenj ter gospodarske, ekološke in družbene izgube; poudarja, da so znanstveni dokazi gonilna sila dolgoročnih političnih odločitev, in poudarja, da bi se morale ambicije opirati na neizpodbitna znanstvena priporočila; poudarja, da so za uresničitev naših podnebnih ciljev ter za spodbujanje rasti bistvenega pomena politično in finančno usklajena globalna prizadevanja za raziskave, razvoj in inovacije na področju čistih in obnovljivih energetskih tehnologij in energetske učinkovitosti;

| 44. | poziva EU, naj si v okviru Montrealskega protokola bolj prizadeva za regulacijo postopne odprave uporabe fluoriranih ogljikovodikov po vsem svetu; opozarja, da je EU sprejela ambiciozno zakonodajo za njihovo postopno zmanjšanje za 79 % do leta 2030, saj so okolju prijazne alternative široko dostopne in bi bilo treba v celoti izkoristiti njihov potencial; ugotavlja, da je postopno opuščanje uporabe fluoriranih ogljikovodikov odlična priložnost za ukrepe blaženja v EU in zunaj nje, ter poziva EU, naj dejavno sodeluje pri spodbujanju svetovnih ukrepov v zvezi s temi snovmi; |
| --- | --- |

44.

poziva EU, naj si v okviru Montrealskega protokola bolj prizadeva za regulacijo postopne odprave uporabe fluoriranih ogljikovodikov po vsem svetu; opozarja, da je EU sprejela ambiciozno zakonodajo za njihovo postopno zmanjšanje za 79 % do leta 2030, saj so okolju prijazne alternative široko dostopne in bi bilo treba v celoti izkoristiti njihov potencial; ugotavlja, da je postopno opuščanje uporabe fluoriranih ogljikovodikov odlična priložnost za ukrepe blaženja v EU in zunaj nje, ter poziva EU, naj dejavno sodeluje pri spodbujanju svetovnih ukrepov v zvezi s temi snovmi;

Znanstvene raziskave, tehnološki razvoj in inovacije

| 45. | meni, da večja uporaba tehnologij čiste energije tam, kjer imajo največji učinek, temelji na oblikovanju in ohranjanju močne zmogljivosti za inovacije v razvitih državah in v državah v vzponu; |
| --- | --- |

45.

meni, da večja uporaba tehnologij čiste energije tam, kjer imajo največji učinek, temelji na oblikovanju in ohranjanju močne zmogljivosti za inovacije v razvitih državah in v državah v vzponu;

| 46. | poudarja, da spodbujanje inovacij v tehnologiji in poslovnih modelih lahko pospeši gospodarsko rast in zmanjšanje emisij; poudarja, da se tehnologija ne bo samodejno razvijala v smeri nizkoogljičnega gospodarstva, pač pa bodo za to potrebna jasna politična sporočila, med drugim tudi zmanjšanje tržnih in regulativnih ovir za nove tehnologije in poslovne modele ter dobro usmerjena javna poraba; spodbuja države članice, naj povečajo naložbe v javne raziskave in razvoj v energetskem sektorju, da bi prispevale k nastanku naslednjega vala nizkoogljične tehnologije, gospodarne z viri; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da spodbujanje inovacij v tehnologiji in poslovnih modelih lahko pospeši gospodarsko rast in zmanjšanje emisij; poudarja, da se tehnologija ne bo samodejno razvijala v smeri nizkoogljičnega gospodarstva, pač pa bodo za to potrebna jasna politična sporočila, med drugim tudi zmanjšanje tržnih in regulativnih ovir za nove tehnologije in poslovne modele ter dobro usmerjena javna poraba; spodbuja države članice, naj povečajo naložbe v javne raziskave in razvoj v energetskem sektorju, da bi prispevale k nastanku naslednjega vala nizkoogljične tehnologije, gospodarne z viri;

| 47. | se zaveda pomena raziskav in inovacij v boju proti podnebnim spremembam ter poziva pogodbenice, naj čim bolj podprejo raziskovalce ter spodbujajo nove tehnologije, ki bi lahko prispevale k doseganju zastavljenih ciljev glede zmanjševanja, in ukrepe za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

47.

se zaveda pomena raziskav in inovacij v boju proti podnebnim spremembam ter poziva pogodbenice, naj čim bolj podprejo raziskovalce ter spodbujajo nove tehnologije, ki bi lahko prispevale k doseganju zastavljenih ciljev glede zmanjševanja, in ukrepe za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

| 48. | spodbuja Komisijo, naj bolje izkoristi to, da je program Obzorje 2020 v celoti odprt za udeležbo tretjih držav, zlasti na področju energetike in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

48.

spodbuja Komisijo, naj bolje izkoristi to, da je program Obzorje 2020 v celoti odprt za udeležbo tretjih držav, zlasti na področju energetike in podnebnih sprememb;

| 49. | meni, da lahko vesoljska politika EU in naložbe vanjo, vključno z izstrelitvijo satelitov, ki imajo pomembno vlogo pri spremljanju industrijskih nesreč, krčenja gozdov, dezertifikacije itd., ter sodelovanje s partnerji v tretjih državah igrata pomembno vlogo pri spremljanju in obvladovanju učinkov podnebnih sprememb po vsem svetu; |
| --- | --- |

49.

meni, da lahko vesoljska politika EU in naložbe vanjo, vključno z izstrelitvijo satelitov, ki imajo pomembno vlogo pri spremljanju industrijskih nesreč, krčenja gozdov, dezertifikacije itd., ter sodelovanje s partnerji v tretjih državah igrata pomembno vlogo pri spremljanju in obvladovanju učinkov podnebnih sprememb po vsem svetu;

| 50. | poudarja, da bi morala EU povečati svoja prizadevanja glede prenosa tehnologije v najmanj razvite države, ob spoštovanju obstoječih pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da bi morala EU povečati svoja prizadevanja glede prenosa tehnologije v najmanj razvite države, ob spoštovanju obstoječih pravic intelektualne lastnine;

| 51. | zahteva, da se v celoti priznajo in podprejo vloge centra in omrežja za podnebne tehnologije (CTCN) ter izvršnega odbora za tehnologijo, ki jih imajo pri spodbujanju tehnološkega razvoja za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

51.

zahteva, da se v celoti priznajo in podprejo vloge centra in omrežja za podnebne tehnologije (CTCN) ter izvršnega odbora za tehnologijo, ki jih imajo pri spodbujanju tehnološkega razvoja za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

| 52. | pozdravlja prizadevanja za sodelovanje med EU in ministrstvom Združenih držav Amerike za energijo, zlasti v zvezi s tehnološkimi raziskavami na področju podnebnih sprememb; meni, da je na področju raziskav še veliko možnosti za nadaljnje sodelovanje med EU in drugimi pomembnimi gospodarstvi; poudarja, da bi morali biti rezultati javno financiranih raziskav prosto dostopni; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja prizadevanja za sodelovanje med EU in ministrstvom Združenih držav Amerike za energijo, zlasti v zvezi s tehnološkimi raziskavami na področju podnebnih sprememb; meni, da je na področju raziskav še veliko možnosti za nadaljnje sodelovanje med EU in drugimi pomembnimi gospodarstvi; poudarja, da bi morali biti rezultati javno financiranih raziskav prosto dostopni;

| 53. | poudarja, da bi bilo treba uporabo opreme, nameščene v vesolju, upoštevati pri izvajanju ukrepov za blažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje, zlasti prek spremljanja in nadzora emisij toplogrednih plinov; poziva Komisijo, naj dejavno prispeva k sistemu svetovnega spremljanja emisij CO2 in CH4; poziva Komisijo, naj spodbuja prizadevanja za razvoj sistema EU za merjenje emisij toplogrednih plinov na samostojen in neodvisen način z uporabo programa Copernicus in razširitvijo njegovih nalog; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da bi bilo treba uporabo opreme, nameščene v vesolju, upoštevati pri izvajanju ukrepov za blažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje, zlasti prek spremljanja in nadzora emisij toplogrednih plinov; poziva Komisijo, naj dejavno prispeva k sistemu svetovnega spremljanja emisij CO2 in CH4; poziva Komisijo, naj spodbuja prizadevanja za razvoj sistema EU za merjenje emisij toplogrednih plinov na samostojen in neodvisen način z uporabo programa Copernicus in razširitvijo njegovih nalog;

Podnebno financiranje: temelj pariškega sporazuma

| 54. | meni, da bodo imela sredstva za izvajanje – vključno s podnebnim financiranjem, prenosom tehnologije in izgradnjo zmogljivosti – bistveno vlogo pri iskanju dogovora na konferenci v Parizu; zato poziva EU in druge države, naj pripravijo verodostojen finančni sveženj za obdobje pred letom 2020 in po njem, da bi podprli večja prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, varstvo gozdov in prilagajanje na učinke podnebnih sprememb; poziva, naj se podnebno financiranje vključi v sporazum kot dinamični element, ki odraža spreminjajoče se okoljske in gospodarske razmere ter podpira večjo ambicioznost pri prispevkih k blaženju in ukrepih za prilagajanje; zato poziva vse pogodbenice, ki to lahko storijo, naj prispevajo k podnebnemu financiranju; |
| --- | --- |

54.

meni, da bodo imela sredstva za izvajanje – vključno s podnebnim financiranjem, prenosom tehnologije in izgradnjo zmogljivosti – bistveno vlogo pri iskanju dogovora na konferenci v Parizu; zato poziva EU in druge države, naj pripravijo verodostojen finančni sveženj za obdobje pred letom 2020 in po njem, da bi podprli večja prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, varstvo gozdov in prilagajanje na učinke podnebnih sprememb; poziva, naj se podnebno financiranje vključi v sporazum kot dinamični element, ki odraža spreminjajoče se okoljske in gospodarske razmere ter podpira večjo ambicioznost pri prispevkih k blaženju in ukrepih za prilagajanje; zato poziva vse pogodbenice, ki to lahko storijo, naj prispevajo k podnebnemu financiranju;

| 55. | zahteva, naj se EU in njene države članice dogovorijo o časovnem načrtu za povečanje predvidljivega, novega in dodatnega financiranja v skladu z obstoječimi obveznostmi, da bi prispevale pošten delež k skupnemu ciljnemu znesku 100 milijard USD letno do leta 2020 iz različnih javnih in zasebnih virov ter obravnavale neravnovesje med sredstvi za blažitev in prilagajanje; poziva EU, naj spodbudi vse države k prispevanju poštenega deleža za podnebno financiranje; poziva k stabilnemu okviru za nadzor in prevzemanje odgovornosti za učinkovito spremljanje izvajanja zavez in uresničevanja ciljev podnebnega financiranja; opozarja, da se podnebno financiranje v vse večji meri črpa iz proračunov za pomoč, zato bi se moral povečati tudi celoten proračun za pomoč, kar bi bil prvi korak k polnem spoštovanju načela dodatnosti; |
| --- | --- |

55.

zahteva, naj se EU in njene države članice dogovorijo o časovnem načrtu za povečanje predvidljivega, novega in dodatnega financiranja v skladu z obstoječimi obveznostmi, da bi prispevale pošten delež k skupnemu ciljnemu znesku 100 milijard USD letno do leta 2020 iz različnih javnih in zasebnih virov ter obravnavale neravnovesje med sredstvi za blažitev in prilagajanje; poziva EU, naj spodbudi vse države k prispevanju poštenega deleža za podnebno financiranje; poziva k stabilnemu okviru za nadzor in prevzemanje odgovornosti za učinkovito spremljanje izvajanja zavez in uresničevanja ciljev podnebnega financiranja; opozarja, da se podnebno financiranje v vse večji meri črpa iz proračunov za pomoč, zato bi se moral povečati tudi celoten proračun za pomoč, kar bi bil prvi korak k polnem spoštovanju načela dodatnosti;

| 56. | poziva h konkretnim zavezam EU in mednarodne skupnosti za zagotavljanje dodatnih virov podnebnega financiranja, vključno z namenitvijo nekaterih pravic do emisije iz sistema EU za trgovanje z emisijami v obdobju 2021–2030 in dodeljevanjem prihodkov iz ukrepov na ravni EU in mednarodni ravni glede emisij letalstva in ladijskega prometa za mednarodno podnebno financiranje in Zeleni podnebni sklad, med drugim za projekte tehnoloških inovacij; |
| --- | --- |

56.

poziva h konkretnim zavezam EU in mednarodne skupnosti za zagotavljanje dodatnih virov podnebnega financiranja, vključno z namenitvijo nekaterih pravic do emisije iz sistema EU za trgovanje z emisijami v obdobju 2021–2030 in dodeljevanjem prihodkov iz ukrepov na ravni EU in mednarodni ravni glede emisij letalstva in ladijskega prometa za mednarodno podnebno financiranje in Zeleni podnebni sklad, med drugim za projekte tehnoloških inovacij;

| 57. | poziva, naj široko zastavljeno določanje cen ogljika postane splošno veljaven instrument za obvladovanje emisij in dodeljevanje prihodkov od trgovanja z emisijami naložbam na področju podnebnih sprememb pa tudi prihodkov iz zaračunavanja za emisije ogljika goriv v mednarodnem prometu; prav tako poziva k delni uporabi kmetijskih subvencij za zagotavljanje naložb za proizvodnjo in uporabo energije iz obnovljivih virov na kmetijah; poudarja pomen mobilizacije kapitala zasebnega sektorja in sproščanja nujnih naložb v nizkoogljične tehnologije; poziva k ambiciozni zavezi vlad, javnih in zasebnih finančnih ustanov, vključno z bankami, pokojninskimi skladi in zavarovalnicami, za usklajevanje posojilnih in naložbenih praks s ciljem o zvišanju temperature za manj kot 2 oC in prenehanjem uporabe fosilnih goriv, vključno s postopno odpravo izvoznih kreditov za naložbe v fosilna goriva; poziva k posebnim državnim jamstvom v korist zelenim naložbam, oznakam in davčnim ugodnostim za zelene investicijske sklade in za izdajo zelenih obveznic; |
| --- | --- |

57.

poziva, naj široko zastavljeno določanje cen ogljika postane splošno veljaven instrument za obvladovanje emisij in dodeljevanje prihodkov od trgovanja z emisijami naložbam na področju podnebnih sprememb pa tudi prihodkov iz zaračunavanja za emisije ogljika goriv v mednarodnem prometu; prav tako poziva k delni uporabi kmetijskih subvencij za zagotavljanje naložb za proizvodnjo in uporabo energije iz obnovljivih virov na kmetijah; poudarja pomen mobilizacije kapitala zasebnega sektorja in sproščanja nujnih naložb v nizkoogljične tehnologije; poziva k ambiciozni zavezi vlad, javnih in zasebnih finančnih ustanov, vključno z bankami, pokojninskimi skladi in zavarovalnicami, za usklajevanje posojilnih in naložbenih praks s ciljem o zvišanju temperature za manj kot 2 oC in prenehanjem uporabe fosilnih goriv, vključno s postopno odpravo izvoznih kreditov za naložbe v fosilna goriva; poziva k posebnim državnim jamstvom v korist zelenim naložbam, oznakam in davčnim ugodnostim za zelene investicijske sklade in za izdajo zelenih obveznic;

| 58. | meni, da bi bilo treba v finančnem sistemu pri odločanju o naložbah upoštevati podnebno tveganje; poziva Komisijo, države članice in vse pogodbenice Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), naj uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za spodbujanje finančnih ustanov, da svoje naložbe v ustrezni meri preusmerijo v financiranje dejanskega prehoda na odporno nizkoogljično gospodarstvo; |
| --- | --- |

58.

meni, da bi bilo treba v finančnem sistemu pri odločanju o naložbah upoštevati podnebno tveganje; poziva Komisijo, države članice in vse pogodbenice Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), naj uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za spodbujanje finančnih ustanov, da svoje naložbe v ustrezni meri preusmerijo v financiranje dejanskega prehoda na odporno nizkoogljično gospodarstvo;

| 59. | poziva h konkretnim ukrepom, vključno s časovnim razporedom, povezanim z zavezo držav G-20 iz leta 2009, za postopno odpravo vseh subvencij za fosilna goriva do leta 2020; |
| --- | --- |

59.

poziva h konkretnim ukrepom, vključno s časovnim razporedom, povezanim z zavezo držav G-20 iz leta 2009, za postopno odpravo vseh subvencij za fosilna goriva do leta 2020;

| 60. | spodbuja najnaprednejše akterje, naj sprejmejo prostovoljne zaveze za prehod na nizkoogljično gospodarstvo, in sicer s čim boljšo uporabo dobrih praks, ki jih sektor že izvaja; upa, da se bo ta mobilizacija še razširila in da bi bile zaveze v prihodnje bolj strukturirane, zlasti prek platform za registracijo iz konvencije o podnebju; |
| --- | --- |

60.

spodbuja najnaprednejše akterje, naj sprejmejo prostovoljne zaveze za prehod na nizkoogljično gospodarstvo, in sicer s čim boljšo uporabo dobrih praks, ki jih sektor že izvaja; upa, da se bo ta mobilizacija še razširila in da bi bile zaveze v prihodnje bolj strukturirane, zlasti prek platform za registracijo iz konvencije o podnebju;

| 61. | je seznanjen s tesnimi povezavami med konferenco o financiranju razvoja, vrhunskim srečanjem ZN o ciljih trajnostnega razvoja in 21. konferenco pogodbenic UNFCCC v letu 2015; priznava, da bodo vplivi podnebnih sprememb resno ogrozili prizadevanja za uresničitev načrtovanega okvira trajnostnega razvoja po letu 2015 ter da bo treba celoten okvir financiranja razvoja uskladiti z nizkoogljičnim svetom, odpornim na podnebne spremembe, ki ga bo moral okvir podpirati; |
| --- | --- |

61.

je seznanjen s tesnimi povezavami med konferenco o financiranju razvoja, vrhunskim srečanjem ZN o ciljih trajnostnega razvoja in 21. konferenco pogodbenic UNFCCC v letu 2015; priznava, da bodo vplivi podnebnih sprememb resno ogrozili prizadevanja za uresničitev načrtovanega okvira trajnostnega razvoja po letu 2015 ter da bo treba celoten okvir financiranja razvoja uskladiti z nizkoogljičnim svetom, odpornim na podnebne spremembe, ki ga bo moral okvir podpirati;

| 62. | spodbuja spodbujanje zasebnih pobud iz finančnega sektorja, zlasti na srečanju skupine G-20. novembra 2015, a tudi na splošno na številnih specifičnih finančnih dogodkih v času priprav na konferenco v Parizu leta 2015; |
| --- | --- |

62.

spodbuja spodbujanje zasebnih pobud iz finančnega sektorja, zlasti na srečanju skupine G-20. novembra 2015, a tudi na splošno na številnih specifičnih finančnih dogodkih v času priprav na konferenco v Parizu leta 2015;

Doseganje odpornosti na podnebne spremembe s prilagajanjem

| 63. | poudarja, da se države ne morejo izogniti prilagoditvenim ukrepom, če hočejo zmanjšati negativne učinke in v celoti izkoristiti priložnosti za podnebju prijazno rast in trajnostni razvoj, ter da morajo imeti ti ukrepi bistveno vlogo v novem sporazumu; poziva, naj se v skladu s tem določijo dolgoročni cilji za prilagajanje; poudarja, da bo takojšnje ukrepanje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov cenejše za svetovna in nacionalna gospodarstva ter bi znižalo stroške prilagoditvenih ukrepov; priznava, da je prilagajanje nujno, zlasti v državah, ki so zelo dovzetne za te vplive, ter predvsem za zagotovitev, da se proizvodnja hrane in gospodarski razvoj nadaljujeta na način, ki bo odporen na podnebne spremembe; poziva, naj se aktivno podpre oblikovanje celovitih prilagoditvenih načrtov v državah v razvoju, ob upoštevanju praks lokalnih akterjev in znanja avtohtonega prebivalstva; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da se države ne morejo izogniti prilagoditvenim ukrepom, če hočejo zmanjšati negativne učinke in v celoti izkoristiti priložnosti za podnebju prijazno rast in trajnostni razvoj, ter da morajo imeti ti ukrepi bistveno vlogo v novem sporazumu; poziva, naj se v skladu s tem določijo dolgoročni cilji za prilagajanje; poudarja, da bo takojšnje ukrepanje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov cenejše za svetovna in nacionalna gospodarstva ter bi znižalo stroške prilagoditvenih ukrepov; priznava, da je prilagajanje nujno, zlasti v državah, ki so zelo dovzetne za te vplive, ter predvsem za zagotovitev, da se proizvodnja hrane in gospodarski razvoj nadaljujeta na način, ki bo odporen na podnebne spremembe; poziva, naj se aktivno podpre oblikovanje celovitih prilagoditvenih načrtov v državah v razvoju, ob upoštevanju praks lokalnih akterjev in znanja avtohtonega prebivalstva;

| 64. | priznava, da prizadevanja za blaženje, dosežena z nacionalno določenimi prispevki, močno vplivajo na potrebna prizadevanja za prilagajanje; poziva, naj se v pariški sporazum vključita svetovni cilj za prilaganje in financiranje prilagajanja, skupaj z zavezami za razvoj dodatnih pristopov za učinkovito spopadanje z izgubo in škodo; |
| --- | --- |

64.

priznava, da prizadevanja za blaženje, dosežena z nacionalno določenimi prispevki, močno vplivajo na potrebna prizadevanja za prilagajanje; poziva, naj se v pariški sporazum vključita svetovni cilj za prilaganje in financiranje prilagajanja, skupaj z zavezami za razvoj dodatnih pristopov za učinkovito spopadanje z izgubo in škodo;

| 65. | poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje in obvladovanje tveganja zaradi podnebnih sprememb na ravni EU ter oblikovati jasno strategijo prilagajanja na ravni EU; poziva k izvajanju regionalnih strategij prilagajanja; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje in obvladovanje tveganja zaradi podnebnih sprememb na ravni EU ter oblikovati jasno strategijo prilagajanja na ravni EU; poziva k izvajanju regionalnih strategij prilagajanja;

| 66. | spominja, da so države v razvoju, zlasti najmanj razvite države in male otoške države v razvoju, ki so najmanj odgovorne za podnebne spremembe, najbolj ranljive za njihove škodljive učinke in imajo najmanj zmogljivosti za prilagajanje nanje; poziva, naj bodo bistveni elementi v pariškem sporazumu podpora za prilagajanje ter izguba in škoda, države v razvoju pa naj prejmejo konkretno pomoč pri prehodu na trajnostne, obnovljive in nizkoogljične oblike energije, da bi zagotovili, da bodo njihove potrebe glede prilagajanja kratkoročno in dolgoročno izpolnjene; poziva, da se je treba resno zavedati problematike podnebnih beguncev in njenega obsega, ki je posledica podnebnih katastrof, te pa povzroča globalno segrevanje; |
| --- | --- |

66.

spominja, da so države v razvoju, zlasti najmanj razvite države in male otoške države v razvoju, ki so najmanj odgovorne za podnebne spremembe, najbolj ranljive za njihove škodljive učinke in imajo najmanj zmogljivosti za prilagajanje nanje; poziva, naj bodo bistveni elementi v pariškem sporazumu podpora za prilagajanje ter izguba in škoda, države v razvoju pa naj prejmejo konkretno pomoč pri prehodu na trajnostne, obnovljive in nizkoogljične oblike energije, da bi zagotovili, da bodo njihove potrebe glede prilagajanja kratkoročno in dolgoročno izpolnjene; poziva, da se je treba resno zavedati problematike podnebnih beguncev in njenega obsega, ki je posledica podnebnih katastrof, te pa povzroča globalno segrevanje;

| 67. | poudarja, da mora biti ta sporazum prožen, da bo mogoče upoštevati nacionalne razmere, potrebe in zmogljivosti držav v razvoju ter posebne značilnosti nekaterih držav, zlasti najmanj razvitih držav in majhnih otokov; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da mora biti ta sporazum prožen, da bo mogoče upoštevati nacionalne razmere, potrebe in zmogljivosti držav v razvoju ter posebne značilnosti nekaterih držav, zlasti najmanj razvitih držav in majhnih otokov;

| 68. | poziva pomembna razvita gospodarstva, naj svojo obstoječo napredno infrastrukturo uporabijo za spodbujanje, krepitev in razvijanje trajnostne rasti ter naj se zavežejo podpori državam v razvoju pri krepitvi njihovih zmogljivosti, da bodo pripomogla k doseganju prihodnje gospodarske rasti v vseh delih sveta, in to brez dodatnih stroškov za okolje; |
| --- | --- |

68.

poziva pomembna razvita gospodarstva, naj svojo obstoječo napredno infrastrukturo uporabijo za spodbujanje, krepitev in razvijanje trajnostne rasti ter naj se zavežejo podpori državam v razvoju pri krepitvi njihovih zmogljivosti, da bodo pripomogla k doseganju prihodnje gospodarske rasti v vseh delih sveta, in to brez dodatnih stroškov za okolje;

| 69. | poudarja pomen vloge, ki bi jo morale imeti razvojna skupnost, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj in njen odbor za razvojno pomoč v tesnem sodelovanju z deležniki in ustreznimi organizacijami, da bi ocenili in ublažili najhujše človekove vplive na podnebne spremembe, ki bodo po pričakovanjih polni izzivov tudi v primeru, da segrevanje ne bo preseglo 2 oC; |
| --- | --- |

69.

poudarja pomen vloge, ki bi jo morale imeti razvojna skupnost, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj in njen odbor za razvojno pomoč v tesnem sodelovanju z deležniki in ustreznimi organizacijami, da bi ocenili in ublažili najhujše človekove vplive na podnebne spremembe, ki bodo po pričakovanjih polni izzivov tudi v primeru, da segrevanje ne bo preseglo 2 oC;

| 70. | potrjuje, da mora biti učinkovito obravnavanje podnebnega vprašanja strateška prednostna naloga za EU in druge akterje na mednarodnem prizorišču, da to zahteva vključevanje podnebnih ukrepov v vse ustrezne politike ter da si je treba prizadevati za skladnost politik; meni, da je pomembno, da EU spodbuja nizkoogljične razvojne poti na vseh ustreznih področjih in sektorjih, ter jo poziva, naj predlaga trajnostne vzorce proizvodnje in porabe, vključno z načini, s katerimi namerava zmanjšati porabo ter gospodarske dejavnosti ločiti od degradacije okolja; |
| --- | --- |

70.

potrjuje, da mora biti učinkovito obravnavanje podnebnega vprašanja strateška prednostna naloga za EU in druge akterje na mednarodnem prizorišču, da to zahteva vključevanje podnebnih ukrepov v vse ustrezne politike ter da si je treba prizadevati za skladnost politik; meni, da je pomembno, da EU spodbuja nizkoogljične razvojne poti na vseh ustreznih področjih in sektorjih, ter jo poziva, naj predlaga trajnostne vzorce proizvodnje in porabe, vključno z načini, s katerimi namerava zmanjšati porabo ter gospodarske dejavnosti ločiti od degradacije okolja;

| 71. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je moralo zaradi poplav, neurij, potresov in drugih nesreč med letoma 2008 in 2013 dom zapustiti 166 milijonov ljudi; posebej opozarja, da bi lahko zaradi dogajanja v nekaterih delih Afrike, ki je povezano s podnebjem, prišlo do stopnjevanja begunske krize v Sredozemlju; obžaluje, da status „podnebnega begunca“ še ni priznan, kar povzroča pravno vrzel in škoduje žrtvam, ki tega statusa ne morejo uveljavljati; |
| --- | --- |

71.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je moralo zaradi poplav, neurij, potresov in drugih nesreč med letoma 2008 in 2013 dom zapustiti 166 milijonov ljudi; posebej opozarja, da bi lahko zaradi dogajanja v nekaterih delih Afrike, ki je povezano s podnebjem, prišlo do stopnjevanja begunske krize v Sredozemlju; obžaluje, da status „podnebnega begunca“ še ni priznan, kar povzroča pravno vrzel in škoduje žrtvam, ki tega statusa ne morejo uveljavljati;

| 72. | vztraja, da bi si morale razvite države in države v razvoju skupaj prizadevati za obvladovanje svetovnih podnebnih sprememb ter pri tem upoštevati načelo skupne, a različne odgovornosti; |
| --- | --- |

72.

vztraja, da bi si morale razvite države in države v razvoju skupaj prizadevati za obvladovanje svetovnih podnebnih sprememb ter pri tem upoštevati načelo skupne, a različne odgovornosti;

| 73. | poudarja, da je po členu 3(5) Pogodbe o Evropski uniji cilj EU pri odnosih s širšim svetom prispevati k solidarnosti in trajnemu razvoju Zemlje ter k doslednemu spoštovanju in razvoju mednarodnega prava; ugotavlja, da mora po členu 191(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) okoljska politika EU na mednarodni ravni spodbujati ukrepe za boj proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je po členu 3(5) Pogodbe o Evropski uniji cilj EU pri odnosih s širšim svetom prispevati k solidarnosti in trajnemu razvoju Zemlje ter k doslednemu spoštovanju in razvoju mednarodnega prava; ugotavlja, da mora po členu 191(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) okoljska politika EU na mednarodni ravni spodbujati ukrepe za boj proti podnebnim spremembam;

Krepitev podnebne diplomacije

| 74. | poudarja, da mora biti podnebna diplomacija del celovitega pristopa k zunanjemu delovanju EU in da mora imeti EU v zvezi s tem na konferenci ambiciozno in osrednjo vlogo, pri tem zastopati enotno stališče in imeti vlogo posrednika pri prizadevanjih za sklenitev mednarodnega sporazuma ter glede tega ohraniti enotnost; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da mora biti podnebna diplomacija del celovitega pristopa k zunanjemu delovanju EU in da mora imeti EU v zvezi s tem na konferenci ambiciozno in osrednjo vlogo, pri tem zastopati enotno stališče in imeti vlogo posrednika pri prizadevanjih za sklenitev mednarodnega sporazuma ter glede tega ohraniti enotnost;

| 75. | poziva države članice, naj svoja stališča na tem področju uskladijo s stališči EU; poudarja, da imajo EU in njene države članice ogromne zunanjepolitične zmogljivosti in da morajo na področju podnebnih sprememb prevzeti vodilno vlogo ter uporabiti to mrežo, da bi poiskale skupna stališča o osrednjih vprašanjih, o katerih naj bi se dogovorili na konferenci v Parizu, in sicer blažitev, prilagajanje, financiranje, razvoj in prenos tehnologije, preglednost ukrepov in podpore ter gradnja zmogljivosti; |
| --- | --- |

75.

poziva države članice, naj svoja stališča na tem področju uskladijo s stališči EU; poudarja, da imajo EU in njene države članice ogromne zunanjepolitične zmogljivosti in da morajo na področju podnebnih sprememb prevzeti vodilno vlogo ter uporabiti to mrežo, da bi poiskale skupna stališča o osrednjih vprašanjih, o katerih naj bi se dogovorili na konferenci v Parizu, in sicer blažitev, prilagajanje, financiranje, razvoj in prenos tehnologije, preglednost ukrepov in podpore ter gradnja zmogljivosti;

| 76. | pozdravlja akcijski načrt EU za podnebno diplomacijo, kot ga je 19. januarja 2015 odobril Svet EU za zunanje zadeve; pričakuje, da bo Evropska komisija v pogajanjih prevzela proaktivno vlogo; jo poziva, naj pojasni, da je področje podnebnih sprememb najpomembnejša strateška prednostna naloga te Komisije, ter naj se organizira tako, da se bo to odražalo na vseh ravneh in področjih politike; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja akcijski načrt EU za podnebno diplomacijo, kot ga je 19. januarja 2015 odobril Svet EU za zunanje zadeve; pričakuje, da bo Evropska komisija v pogajanjih prevzela proaktivno vlogo; jo poziva, naj pojasni, da je področje podnebnih sprememb najpomembnejša strateška prednostna naloga te Komisije, ter naj se organizira tako, da se bo to odražalo na vseh ravneh in področjih politike;

| 77. | poudarja vodilno vlogo EU v podnebni politiki in potrebo po usklajenosti in vzpostaviti skupnega stališča držav članic EU; poziva Komisijo, države članice in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pred in med konferenco nadaljujejo in okrepijo svoja diplomatska prizadevanja, da bi izboljšale svoje razumevanje stališč svojih partneric ter spodbudile druge pogodbenice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za izpolnitev zaveze glede cilja omejitve zvišanja temperature na 2 oC in za doseganje dogovorov in zavez, zlasti v primeru ZDA, da bi najpomembnejše emisije omejili na ravni, ki jih ustvarjajo državljani EU, ki so postorili že ogromno, da bi pri gospodarskem razvoju spoštovali okolje in podnebje; poziva EU, naj izkoristi svoj položaj in na področju podnebja doseže tesnejše sodelovanje s sosednjimi državami in državami pristopnicami k EU; |
| --- | --- |

77.

poudarja vodilno vlogo EU v podnebni politiki in potrebo po usklajenosti in vzpostaviti skupnega stališča držav članic EU; poziva Komisijo, države članice in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pred in med konferenco nadaljujejo in okrepijo svoja diplomatska prizadevanja, da bi izboljšale svoje razumevanje stališč svojih partneric ter spodbudile druge pogodbenice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za izpolnitev zaveze glede cilja omejitve zvišanja temperature na 2 oC in za doseganje dogovorov in zavez, zlasti v primeru ZDA, da bi najpomembnejše emisije omejili na ravni, ki jih ustvarjajo državljani EU, ki so postorili že ogromno, da bi pri gospodarskem razvoju spoštovali okolje in podnebje; poziva EU, naj izkoristi svoj položaj in na področju podnebja doseže tesnejše sodelovanje s sosednjimi državami in državami pristopnicami k EU;

| 78. | poudarja, da so diplomatska prizadevanja pred in med konferenco nujna zlasti za oblikovanje skupnega stališča o naravi razlikovanja med obveznostmi pogodbenic glede na njihove nacionalne razmere in o vlogi izgube in škode v sporazumu; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da so diplomatska prizadevanja pred in med konferenco nujna zlasti za oblikovanje skupnega stališča o naravi razlikovanja med obveznostmi pogodbenic glede na njihove nacionalne razmere in o vlogi izgube in škode v sporazumu;

| 79. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj oblikuje strateške prednostne naloge za zunanjo podnebno politiko, ki bodo zajete v splošnih zunanjepolitičnih ciljih, in naj zagotovi, da bodo delegacije EU namenile več pozornosti podnebni politiki in spremljanju prizadevanj držav za zmanjšanje podnebnih sprememb ali prilagajanje nanje, zagotavljanju podpore z gradnjo zmogljivosti ter temu, da imajo potrebna sredstva za izvajanje ukrepov v zvezi z vprašanji spremljanja podnebja; poziva EU, naj pri podnebnih vprašanjih tesneje sodeluje s sosednjimi državami in državami kandidatkami ter jih spodbuja, da svoje politike uskladijo s podnebnimi cilji EU; poziva države članice in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pri delegacijah EU in veleposlaništvih držav članic vzpostavijo kontaktne točke, osredotočene na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

79.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj oblikuje strateške prednostne naloge za zunanjo podnebno politiko, ki bodo zajete v splošnih zunanjepolitičnih ciljih, in naj zagotovi, da bodo delegacije EU namenile več pozornosti podnebni politiki in spremljanju prizadevanj držav za zmanjšanje podnebnih sprememb ali prilagajanje nanje, zagotavljanju podpore z gradnjo zmogljivosti ter temu, da imajo potrebna sredstva za izvajanje ukrepov v zvezi z vprašanji spremljanja podnebja; poziva EU, naj pri podnebnih vprašanjih tesneje sodeluje s sosednjimi državami in državami kandidatkami ter jih spodbuja, da svoje politike uskladijo s podnebnimi cilji EU; poziva države članice in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pri delegacijah EU in veleposlaništvih držav članic vzpostavijo kontaktne točke, osredotočene na podnebne spremembe;

| 80. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da ukrepi, ki jih pogodbenice pariškega sporazuma sprejmejo glede cilja ustalitve koncentracij toplogrednih plinov v ozračju na ravni, ki bo preprečevala nevarno antropogeno poseganje v podnebni sistem, ali glede načel ali zavez iz člena 3 in 4 Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ne bodo predmet veljavnega ali prihodnjega sporazuma pogodbenice, da bo mogoče reševati spore med vlagatelji in državo; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da ukrepi, ki jih pogodbenice pariškega sporazuma sprejmejo glede cilja ustalitve koncentracij toplogrednih plinov v ozračju na ravni, ki bo preprečevala nevarno antropogeno poseganje v podnebni sistem, ali glede načel ali zavez iz člena 3 in 4 Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ne bodo predmet veljavnega ali prihodnjega sporazuma pogodbenice, da bo mogoče reševati spore med vlagatelji in državo;

| 81. | priznava, da je pomembno ukrepati proti podnebnim spremembam ter da bi te utegnile ogroziti stabilnost in varnost, v obdobju pred konferenco o podnebnih spremembah v Parizu pa je pomembna tudi podnebna diplomacija; |
| --- | --- |

81.

priznava, da je pomembno ukrepati proti podnebnim spremembam ter da bi te utegnile ogroziti stabilnost in varnost, v obdobju pred konferenco o podnebnih spremembah v Parizu pa je pomembna tudi podnebna diplomacija;

Evropski parlament

| 82. | pozdravlja sporočilo Komisije in cilje prispevka EU h konferenci o podnebju COP 21, ki bo potekala decembra 2015 v Parizu; |
| --- | --- |

82.

pozdravlja sporočilo Komisije in cilje prispevka EU h konferenci o podnebju COP 21, ki bo potekala decembra 2015 v Parizu;

| 83. | se zavezuje, da bo izkoristil svojo mednarodno vlogo in članstvo v mednarodnih parlamentarnih omrežjih za dosledno prizadevanje za oblikovanje pravno zavezujočega in ambicioznega mednarodnega podnebnega sporazuma v Parizu; |
| --- | --- |

83.

se zavezuje, da bo izkoristil svojo mednarodno vlogo in članstvo v mednarodnih parlamentarnih omrežjih za dosledno prizadevanje za oblikovanje pravno zavezujočega in ambicioznega mednarodnega podnebnega sporazuma v Parizu;

| 84. | poudarja, da lahko lobistične dejavnosti pred in med pogajanji na konferenci COP 21 vplivajo na izid pogajanj; zato poudarja, da bi morale biti take dejavnosti pregledne in jasno navedene na dnevnem redu UNFCCC konference COP 21 ter da bi morali imeti vsi zadevni deležniki enakopraven dostop do konference; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da lahko lobistične dejavnosti pred in med pogajanji na konferenci COP 21 vplivajo na izid pogajanj; zato poudarja, da bi morale biti take dejavnosti pregledne in jasno navedene na dnevnem redu UNFCCC konference COP 21 ter da bi morali imeti vsi zadevni deležniki enakopraven dostop do konference;

| 85. | meni, da mora biti primerno vključen v delegacijo EU, saj vsak mednarodni sporazum potrebuje njegovo odobritev; zato pričakuje, da bo lahko navzoč na usklajevalnih sestankih EU v Parizu; |
| --- | --- |

85.

meni, da mora biti primerno vključen v delegacijo EU, saj vsak mednarodni sporazum potrebuje njegovo odobritev; zato pričakuje, da bo lahko navzoč na usklajevalnih sestankih EU v Parizu;

o

o o

| 86. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu UNFCCC s prošnjo, naj jo posreduje vsem pogodbenicam, ki niso članice EU. |
| --- | --- |

86.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu UNFCCC s prošnjo, naj jo posreduje vsem pogodbenicam, ki niso članice EU.

---

(1)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 1.

(2)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 25.

(3)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 77.

(4)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 83.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0452.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0443.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0063.

(8)  UL L 8, 13.1.2009, str. 3.

(9)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 44.

(10)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 75.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0094.

(12)  Podatki Eurostata o sektorju okoljskega blaga in storitev, navedeni v sporočilu „Okvir podnebne in energetske politike za obdobje 2020–2030“ (COM(2014)0015).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 14. oktober 2015

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/81

---

P8_TA(2015)0356

Zahteva za odvzem imunitete Béli Kovácsu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Béli Kovácsu (2014/2044(IMM))

(2017/C 349/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Béli Kovácsu, ki jo je dne 12. maja 2014 posredoval dr. Péter Polt, generalni državni tožilec Republike Madžarske, v zvezi s preiskavo, ki jo bo izvedel osrednji urad državnega tožilstva Republike Madžarske, in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju dne 3. julija 2014; ob upoštevanju dodatnih pojasnil, ki jih je dr. Polt posredoval v svojih pismih z dne 16. oktobra 2014 in 23. marca 2015, ter izmenjave mnenj z njim na seji Odbora za pravne zadeve dne 14. julija 2015; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Béli Kovácsu, ki jo je dne 12. maja 2014 posredoval dr. Péter Polt, generalni državni tožilec Republike Madžarske, v zvezi s preiskavo, ki jo bo izvedel osrednji urad državnega tožilstva Republike Madžarske, in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju dne 3. julija 2014; ob upoštevanju dodatnih pojasnil, ki jih je dr. Polt posredoval v svojih pismih z dne 16. oktobra 2014 in 23. marca 2015, ter izmenjave mnenj z njim na seji Odbora za pravne zadeve dne 14. julija 2015;

| — | po zagovoru Béla Kovácsa v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Béla Kovácsa v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju temeljnega zakona Republike Madžarske, oddelkov10(2) in 12(1) akta št. LVII iz leta 2004 o statusu madžarskih poslancev Evropskega parlamenta in oddelka 74(1) in (3) akta št. XXXXVI iz leta 2012 o madžarski državni skupščini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnega zakona Republike Madžarske, oddelkov10(2) in 12(1) akta št. LVII iz leta 2004 o statusu madžarskih poslancev Evropskega parlamenta in oddelka 74(1) in (3) akta št. XXXXVI iz leta 2012 o madžarski državni skupščini,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0291/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0291/2015),

| A. | ker je generalni državni tožilec Republike Madžarske zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Béli Kovácsu, da bi se na podlagi utemeljenega suma lahko opravila preiskava za ugotovitev, ali bo v skladu z oddelkom 261/A akta C iz leta 2012 o madžarskem kazenskem zakoniku obtožen kaznivega dejanja vohunjenja zoper institucije Evropske unije; ker se v skladu s tem oddelkom osebe, ki opravljajo obveščevalne dejavnosti zoper Evropski parlament, Evropsko komisijo ali Svet Evropske unije za države, ki niso članice Evropske unije, kaznujejo v skladu z oddelkom 261; ker so v skladu z odstavkom (1) oddelka 261 osebe, ki za tuje organe ali organizacije opravljajo obveščevalne dejavnosti proti Madžarski, krive kaznivega dejanja, ki se kaznuje z zaporno kaznijo od dveh do osmih let; |
| --- | --- |

A.

ker je generalni državni tožilec Republike Madžarske zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Béli Kovácsu, da bi se na podlagi utemeljenega suma lahko opravila preiskava za ugotovitev, ali bo v skladu z oddelkom 261/A akta C iz leta 2012 o madžarskem kazenskem zakoniku obtožen kaznivega dejanja vohunjenja zoper institucije Evropske unije; ker se v skladu s tem oddelkom osebe, ki opravljajo obveščevalne dejavnosti zoper Evropski parlament, Evropsko komisijo ali Svet Evropske unije za države, ki niso članice Evropske unije, kaznujejo v skladu z oddelkom 261; ker so v skladu z odstavkom (1) oddelka 261 osebe, ki za tuje organe ali organizacije opravljajo obveščevalne dejavnosti proti Madžarski, krive kaznivega dejanja, ki se kaznuje z zaporno kaznijo od dveh do osmih let;

| B. | ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države članice uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države članice; |
| --- | --- |

B.

ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države članice uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države članice;

| C. | ker so v skladu s členom 4(2) temeljnega zakona Republike Madžarske nacionalni poslanci upravičeni do imunitete; ker so v skladu z oddelkom 10 (2) akta št. LVII iz leta 2004 o statusu madžarskih poslancev Evropskega parlamenta ti upravičeni do enake imunitete kot poslanci madžarskega parlamenta; ker se v skladu z oddelkom 74 (1) akta št. XXXVI iz leta 2012 o državni skupščini kazenski postopek lahko začne ali teče in se v njem uporabijo prisilni ukrepi proti poslancu samo s predhodnim soglasjem državne skupščine; ker v skladu z oddelkom 74(3) istega akta, generalni državni tožilec zahteva odvzem imunitete, da bi se lahko začela preiskava; |
| --- | --- |

C.

ker so v skladu s členom 4(2) temeljnega zakona Republike Madžarske nacionalni poslanci upravičeni do imunitete; ker so v skladu z oddelkom 10 (2) akta št. LVII iz leta 2004 o statusu madžarskih poslancev Evropskega parlamenta ti upravičeni do enake imunitete kot poslanci madžarskega parlamenta; ker se v skladu z oddelkom 74 (1) akta št. XXXVI iz leta 2012 o državni skupščini kazenski postopek lahko začne ali teče in se v njem uporabijo prisilni ukrepi proti poslancu samo s predhodnim soglasjem državne skupščine; ker v skladu z oddelkom 74(3) istega akta, generalni državni tožilec zahteva odvzem imunitete, da bi se lahko začela preiskava;

| D. | ker je madžarsko vrhovno sodišče v zadevi Bf.I.2782/2002 odločilo, da je poslanska imuniteta omejena na kazenski postopek in se ne nanaša na ukrepe, ki jih ne ureja zakon o kazenskem postopku, ki je namenjen preprečevanju, odkrivanju ali dokazovanju kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

D.

ker je madžarsko vrhovno sodišče v zadevi Bf.I.2782/2002 odločilo, da je poslanska imuniteta omejena na kazenski postopek in se ne nanaša na ukrepe, ki jih ne ureja zakon o kazenskem postopku, ki je namenjen preprečevanju, odkrivanju ali dokazovanju kaznivega dejanja;

| E. | ker je v skladu z oddelkom 2012 akta št. C 261/A o madžarskem kazenskem zakoniku kaznivo dejanje, zaradi katerega se lahko opravi preiskava proti Béli Kovácsu, postalo kaznivo dne 1. januarja 2014; |
| --- | --- |

E.

ker je v skladu z oddelkom 2012 akta št. C 261/A o madžarskem kazenskem zakoniku kaznivo dejanje, zaradi katerega se lahko opravi preiskava proti Béli Kovácsu, postalo kaznivo dne 1. januarja 2014;

| F. | ker sta preiskava in morebitna obtožnica, zaradi katerih se zahteva odvzem imunitete, zato omejeni na dogodke, ki so zgodili po 1. januarju 2014; |
| --- | --- |

F.

ker sta preiskava in morebitna obtožnica, zaradi katerih se zahteva odvzem imunitete, zato omejeni na dogodke, ki so zgodili po 1. januarju 2014;

| G. | ker je bilo skladno s sodno prakso madžarskega vrhovnega sodišča zbiranje dokazov v skladu z aktom št. CXXV iz leta 1995 o nacionalnih varnostnih službah pred tem datumom zakonito in zanj ni bil potreben odvzem imunitete; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo skladno s sodno prakso madžarskega vrhovnega sodišča zbiranje dokazov v skladu z aktom št. CXXV iz leta 1995 o nacionalnih varnostnih službah pred tem datumom zakonito in zanj ni bil potreben odvzem imunitete;

| H. | ker bo kazensko preiskavo opravil osrednji preiskovalni urad državnega tožilstva; ker sta generalni državni tožilec in državno tožilstvo v skladu s členom 29(1) temeljnega zakona Republike Madžarske neodvisna, svoje ustavne naloge izvajata neodvisno od zunanjih organizacij in delujeta v skladu z domnevo nedolžnosti; |
| --- | --- |

H.

ker bo kazensko preiskavo opravil osrednji preiskovalni urad državnega tožilstva; ker sta generalni državni tožilec in državno tožilstvo v skladu s členom 29(1) temeljnega zakona Republike Madžarske neodvisna, svoje ustavne naloge izvajata neodvisno od zunanjih organizacij in delujeta v skladu z domnevo nedolžnosti;

| I. | ker bi morali v postopku zahteve za odvzem poslanske imunitete Béli Kovácsu veljati pogoji iz člena 9(6) Poslovnika; |
| --- | --- |

I.

ker bi morali v postopku zahteve za odvzem poslanske imunitete Béli Kovácsu veljati pogoji iz člena 9(6) Poslovnika;

| J. | ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, torej dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bila zahteva za odvzem imunitete posredovana v povezavi k postopkom, ki je bil sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo; |
| --- | --- |

J.

ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, torej dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bila zahteva za odvzem imunitete posredovana v povezavi k postopkom, ki je bil sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo;

| 1. | se odloči, da odvzame imuniteto Béli Kovácsu; |
| --- | --- |

1.

se odloči, da odvzame imuniteto Béli Kovácsu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Madžarske in Béli Kovácsu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Madžarske in Béli Kovácsu.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23..

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 06. oktober 2015

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/83 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/83

---

P8_TA(2015)0325

Konvencija Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu: pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Protokol iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu iz leta 1930 glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (06731/2015 – C8-0078/2015 – 2014/0258(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 349/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06731/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06731/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 82(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0078/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 82(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0078/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0226/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0226/2015),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/84

---

P8_TA(2015)0326

Uvedba nadzornih ukrepov za 4-metilamfetamin *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za 4-metilamfetamin (10010/2015 – C8-0182/2015 – 2013/0021(NLE))

(Posvetovanje)

(2017/C 349/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (10010/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (10010/2015),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0182/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0182/2015),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/387/PNZ z dne 10. maja 2005 o izmenjavi podatkov, oceni tveganja in nadzoru nad novimi psihoaktivnimi snovmi (1), in zlasti člena 8(3) Sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/387/PNZ z dne 10. maja 2005 o izmenjavi podatkov, oceni tveganja in nadzoru nad novimi psihoaktivnimi snovmi (1), in zlasti člena 8(3) Sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0265/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0265/2015),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 127, 20.5.2005, str. 32.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/85 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/85

---

P8_TA(2015)0327

Uvedba nadzornih ukrepov za 5-(2-aminopropil)indol *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za 5-(2-aminopropil)indol (10012/2015 – C8-0186/2015 – 2013/0207(NLE))

(Posvetovanje)

(2017/C 349/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (10012/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (10012/2015),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0186/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0186/2015),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/387/PNZ z dne 10. maja 2005 o izmenjavi podatkov, oceni tveganja in nadzoru nad novimi psihoaktivnimi snovmi (1), in zlasti člena 8(3) Sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/387/PNZ z dne 10. maja 2005 o izmenjavi podatkov, oceni tveganja in nadzoru nad novimi psihoaktivnimi snovmi (1), in zlasti člena 8(3) Sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0263/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0263/2015),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 127, 20.5.2005, str. 32.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/86 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/86

---

P8_TA(2015)0328

Uvedba nadzornih ukrepov za 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV in metoksetamin *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za 4-jodo- 2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamin (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamid (AH-7921), 3,4-metilendioksipirovaleron (MDPV) in 2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanon (metoksetamin) (10011/2015 – C8-0185/2015 – 2014/0183(NLE))

(Posvetovanje)

(2017/C 349/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (10011/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (10011/2015),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0185/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0185/2015),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/387/PNZ z dne 10. maja 2005 o izmenjavi podatkov, oceni tveganja in nadzoru nad novimi psihoaktivnimi snovmi (1), in zlasti člena 8(3) Sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/387/PNZ z dne 10. maja 2005 o izmenjavi podatkov, oceni tveganja in nadzoru nad novimi psihoaktivnimi snovmi (1), in zlasti člena 8(3) Sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0264/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0264/2015),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 127, 20.5.2005, str. 32.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/87

---

P8_TA(2015)0329

Uvedba nadzornih ukrepov za 4,4'-DMAR in MT-45 *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za 4-metil-5-(4-metilfenil)-4,5-dihidrooksazol-2-amin (4,4'-DMAR) in 1-cikloheksil-4-(1,2-difeniletil)piperazin (MT-45) (10009/2015 – C8-0183/2015 – 2014/0340(NLE))

(Posvetovanje)

(2017/C 349/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (10009/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (10009/2015),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0183/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0183/2015),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/387/PNZ z dne 10. maja 2005 o izmenjavi podatkov, oceni tveganja in nadzoru nad novimi psihoaktivnimi snovmi (1), in zlasti člena 8(3) Sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/387/PNZ z dne 10. maja 2005 o izmenjavi podatkov, oceni tveganja in nadzoru nad novimi psihoaktivnimi snovmi (1), in zlasti člena 8(3) Sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0262/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0262/2015),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 127, 20.5.2005, str. 32.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/88 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/88

---

P8_TA(2015)0330

Uporaba Solidarnostnega sklada EU: nesreče v Bolgariji in Grčiji leta 2015

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 11 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (nesreče v Bolgariji in Grčiji v letu 2015) (COM(2015)0370 – C8-0198/2015 – 2015/2151(BUD))

(2017/C 349/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0370 – C8-0198/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0370 – C8-0198/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 10, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 10,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), zlasti točke 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), zlasti točke 11,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0253/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0253/2015),

| 1. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada EU

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2015/1872.)

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/89 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/89

---

P8_TA(2015)0332

Skupne določbe o evropskih strukturnih in investicijskih skladih: specifični ukrepi za Grčijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo glede specifičnih ukrepov za Grčijo (COM(2015)0365 – C8-0192/2015 – 2015/0160(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 349/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0365), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0365),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0192/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0192/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun o finančni združljivosti predloga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun o finančni združljivosti predloga,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. septembra 2015, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. septembra 2015, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ribištvo,

| — | ob upoštevanju členov 59, 50(1) in 41 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59, 50(1) in 41 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0260/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0260/2015),

| A. | ker je predlagana sprememba uredbe izreden ukrep, katerega cilj je zagotovitev takojšnje pomoči Grčiji, in sicer tako, da bo lahko pred koncem leta 2015 dostopala do finančnih sredstev Unije za kohezijsko politiko, ki so še na voljo iz programskega obdobja 2007–2013, in ta sredstva tudi uporabljala, zaradi česar je njeno sprejetje nujno; |
| --- | --- |

A.

ker je predlagana sprememba uredbe izreden ukrep, katerega cilj je zagotovitev takojšnje pomoči Grčiji, in sicer tako, da bo lahko pred koncem leta 2015 dostopala do finančnih sredstev Unije za kohezijsko politiko, ki so še na voljo iz programskega obdobja 2007–2013, in ta sredstva tudi uporabljala, zaradi česar je njeno sprejetje nujno;

| 1. | sprejme predlog Komisije, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme predlog Komisije, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P8_TC1-COD(2015)0160

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede specifičnih ukrepov za Grčijo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/1839.)

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/91

---

P8_TA(2015)0333

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2015/002 DE/Adam Opel – Nemčija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/002 DE/Adam Opel, iz Nemčije) (COM(2015)0342 – C8-0249/2015 – 2015/2208(BUD))

(2017/C 349/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0342 – C8-0249/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0342 – C8-0249/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1309/2013 z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1309/2013 z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0273/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0273/2015),

| A. | ker je Unija uvedla zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija uvedla zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker je bil pri sprejetju uredbe o ESPG upoštevan dogovor Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo ESPG zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % celotnih ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se v Komisiji ter v Parlamentu in Svetu poveča učinkovitost pri obravnavi vlog za sredstva ESPG, tako da se skrajša postopek ocene in odobritve, ter da se razširi obseg upravičenih ukrepov in prejemnikov z vključitvijo samozaposlenih in mladih ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker je bil pri sprejetju uredbe o ESPG upoštevan dogovor Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo ESPG zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % celotnih ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se v Komisiji ter v Parlamentu in Svetu poveča učinkovitost pri obravnavi vlog za sredstva ESPG, tako da se skrajša postopek ocene in odobritve, ter da se razširi obseg upravičenih ukrepov in prejemnikov z vključitvijo samozaposlenih in mladih ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja;

| D. | ker je Nemčija vložila vlogo EGF/2015/002 DE/Adam Opel za finančni prispevek iz ESPG za 2 881 presežnih delavcev iz podjetja Adam Opel AG, ki deluje v panogi, razvrščeni v oddelek 29 NACE Revizija 2 (proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic) (4), in iz enega od njegovih dobaviteljev; |
| --- | --- |

D.

ker je Nemčija vložila vlogo EGF/2015/002 DE/Adam Opel za finančni prispevek iz ESPG za 2 881 presežnih delavcev iz podjetja Adam Opel AG, ki deluje v panogi, razvrščeni v oddelek 29 NACE Revizija 2 (proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic) (4), in iz enega od njegovih dobaviteljev;

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG; |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Nemčija na podlagi navedene uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 6 958 623 EUR; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Nemčija na podlagi navedene uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 6 958 623 EUR;

| 2. | ugotavlja, da so nemški organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 26. februarja 2015 in da je Komisija svojo oceno zaključila 14. julija 2015 ter o njej obvestila Parlament 1. septembra 2015; pozdravlja hiter postopek ocenjevanja, ki je trajal manj kot pet mesecev; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so nemški organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 26. februarja 2015 in da je Komisija svojo oceno zaključila 14. julija 2015 ter o njej obvestila Parlament 1. septembra 2015; pozdravlja hiter postopek ocenjevanja, ki je trajal manj kot pet mesecev;

| 3. | ugotavlja, da se je prodaja avtomobilov v zahodni Evropi občutno zmanjšala in dosegla najnižjo točko v zadnjih dvajsetih letih (5), ter poudarja, da je število prodanih avtomobilov v Evropi najnižje od leta 1997; ugotavlja, da je to neposredno povezano s svetovno finančno in gospodarsko krizo, ki je obravnavana v Uredbi (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6); nadalje poudarja, da so bili še posebej prizadeti proizvajalci majhnih in srednje velikih vozil srednjega cenovnega razreda ter da je torej kriza še posebej prizadela Adam Opel AG, ki je eden od večjih proizvajalcev majhnih in srednje velikih vozil srednjega cenovnega razreda, medtem ko se kriza ni v takšni meri poznala na prodaji cenejših vozil kot tudi ne na prodaji vozil višjih cenovnih razredov oziroma luksuznih vozil; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da se je prodaja avtomobilov v zahodni Evropi občutno zmanjšala in dosegla najnižjo točko v zadnjih dvajsetih letih (5), ter poudarja, da je število prodanih avtomobilov v Evropi najnižje od leta 1997; ugotavlja, da je to neposredno povezano s svetovno finančno in gospodarsko krizo, ki je obravnavana v Uredbi (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6); nadalje poudarja, da so bili še posebej prizadeti proizvajalci majhnih in srednje velikih vozil srednjega cenovnega razreda ter da je torej kriza še posebej prizadela Adam Opel AG, ki je eden od večjih proizvajalcev majhnih in srednje velikih vozil srednjega cenovnega razreda, medtem ko se kriza ni v takšni meri poznala na prodaji cenejših vozil kot tudi ne na prodaji vozil višjih cenovnih razredov oziroma luksuznih vozil;

| 4. | ugotavlja, da je število prvič registriranih avtomobilov v državah članicah EU in Efte med letoma 2007 in 2013 padlo za 25 % (po podatkih Evropskega združenja proizvajalcev avtomobilov z več kot 16 milijonov na 12 milijonov prvič registriranih avtomobilov); v zvezi s tem poudarja, da se je prodaja avtomobilov blagovnih znamk Opel/Vauxhall v Evropi med letoma 2007 in 2013 dramatično zmanjšala in padla za 39 %; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je število prvič registriranih avtomobilov v državah članicah EU in Efte med letoma 2007 in 2013 padlo za 25 % (po podatkih Evropskega združenja proizvajalcev avtomobilov z več kot 16 milijonov na 12 milijonov prvič registriranih avtomobilov); v zvezi s tem poudarja, da se je prodaja avtomobilov blagovnih znamk Opel/Vauxhall v Evropi med letoma 2007 in 2013 dramatično zmanjšala in padla za 39 %;

| 5. | nadalje ugotavlja, da je General Motors, ki je lastnik podjetja Adam Opel AG, slednje postavil v prikrajšani položaj, saj mu je dovolil zgolj prodajo v Evropi in je tako podjetju Opel preprečil nastopanje na rastočih trgih na drugih celinah; meni, da so varčevalne politike, ki so jih uveljavljale evropske države, prispevale k dramatičnemu padcu prodaje avtomobilov Opel/Vauxhall; |
| --- | --- |

5.

nadalje ugotavlja, da je General Motors, ki je lastnik podjetja Adam Opel AG, slednje postavil v prikrajšani položaj, saj mu je dovolil zgolj prodajo v Evropi in je tako podjetju Opel preprečil nastopanje na rastočih trgih na drugih celinah; meni, da so varčevalne politike, ki so jih uveljavljale evropske države, prispevale k dramatičnemu padcu prodaje avtomobilov Opel/Vauxhall;

| 6. | ugotavlja, da bodo imela ta odpuščanja občutne škodljive posledice za lokalno gospodarstvo v Bochumu; opozarja, da je Bochum mesto v Porurju, ki je zelo urbanizirano industrijsko območje v nemški zvezni deželi Severno Porenje – Vestfalija ter se že od 60-ih let 20. stoletja kot tudi druge tradicionalne premogovniške in jeklarske regije sooča s korenitimi strukturnimi izzivi; poudarja, da je stopnja brezposelnosti v Porurju že sedaj občutno nad povprečjem v Nemčiji; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da bodo imela ta odpuščanja občutne škodljive posledice za lokalno gospodarstvo v Bochumu; opozarja, da je Bochum mesto v Porurju, ki je zelo urbanizirano industrijsko območje v nemški zvezni deželi Severno Porenje – Vestfalija ter se že od 60-ih let 20. stoletja kot tudi druge tradicionalne premogovniške in jeklarske regije sooča s korenitimi strukturnimi izzivi; poudarja, da je stopnja brezposelnosti v Porurju že sedaj občutno nad povprečjem v Nemčiji;

| 7. | želi spomniti, da je Bochum prejel podporo iz ESPG, potem ko je Nokia že prenehala s proizvodnjo mobilnih telefonov in je bilo izgubljenih 1 300 delovnih mest; ugotavlja, da namerava skupina Outukumpu ob koncu leta 2015 prenehati s proizvodnjo nerjavnega jekla v Bochumu, kar bo povzročilo nadaljnje opuščanje industrijske proizvodnje v mestu ter poslabšanje razmer na lokalnem in regionalnem trgu dela; |
| --- | --- |

7.

želi spomniti, da je Bochum prejel podporo iz ESPG, potem ko je Nokia že prenehala s proizvodnjo mobilnih telefonov in je bilo izgubljenih 1 300 delovnih mest; ugotavlja, da namerava skupina Outukumpu ob koncu leta 2015 prenehati s proizvodnjo nerjavnega jekla v Bochumu, kar bo povzročilo nadaljnje opuščanje industrijske proizvodnje v mestu ter poslabšanje razmer na lokalnem in regionalnem trgu dela;

| 8. | ugotavlja, da je bilo do danes za sektor iz oddelka 29 NACE Revizija 2 (proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic) vloženih 21 vlog za sredstva ESPG, od katerih je bilo 11 utemeljenih s trgovinsko globalizacijo, 10 pa s svetovno finančno in gospodarsko krizo; v zvezi s tem opozarja na vlogo EGF/2010/031/General Motors Belgium, ki je bila vložena zaradi zaprtja proizvodnega obrata podjetja Opel v Antwerpnu v Belgiji; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je bilo do danes za sektor iz oddelka 29 NACE Revizija 2 (proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic) vloženih 21 vlog za sredstva ESPG, od katerih je bilo 11 utemeljenih s trgovinsko globalizacijo, 10 pa s svetovno finančno in gospodarsko krizo; v zvezi s tem opozarja na vlogo EGF/2010/031/General Motors Belgium, ki je bila vložena zaradi zaprtja proizvodnega obrata podjetja Opel v Antwerpnu v Belgiji;

| 9. | pozdravlja dejstvo, da so se nemški organi odločili, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 1. januarja 2015, precej pred dokončno odločitvijo in celo predložitvijo vloge za dodelitev podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem zagotovili hitro pomoč; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dejstvo, da so se nemški organi odločili, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 1. januarja 2015, precej pred dokončno odločitvijo in celo predložitvijo vloge za dodelitev podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem zagotovili hitro pomoč;

| 10. | ugotavlja, da lahko odpuščeni delavci koristijo številne ukrepe, namenjene njihovi ponovni vključitvi na trg dela; meni, da je ocenjeno število udeležencev v podjetniškem svetovanju nizko, saj naj bi se ga po ocenah udeležilo 25 prejemnikov; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da lahko odpuščeni delavci koristijo številne ukrepe, namenjene njihovi ponovni vključitvi na trg dela; meni, da je ocenjeno število udeležencev v podjetniškem svetovanju nizko, saj naj bi se ga po ocenah udeležilo 25 prejemnikov;

| 11. | pozdravlja, da bodo to vlogo upravljali in nadzorovali isti organi, ki so v okviru zveznega ministrstva za delo in socialne zadeve pristojni za Evropski socialni sklad in ki so upravljali že prejšnje prispevke iz ESPG; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja, da bodo to vlogo upravljali in nadzorovali isti organi, ki so v okviru zveznega ministrstva za delo in socialne zadeve pristojni za Evropski socialni sklad in ki so upravljali že prejšnje prispevke iz ESPG;

| 12. | ugotavlja, da Nemčija načrtuje naslednje ukrepe za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi: ukrepe poklicnega usposabljanja (Qualifizierungen), poklicno svetovanje (Berufsorientierung), delovne skupine/delavnice, podjetniško svetovanje (Existenzgründerberatung), iskanje dela (Stellenakquise)/zaposlitvene sejme (Jobmessen), mentorsko spremljanje in svetovanje (Nachbetreuung und – beratung) ter nadomestila za usposabljanje (Transferkurzarbeitergeld); |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da Nemčija načrtuje naslednje ukrepe za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi: ukrepe poklicnega usposabljanja (Qualifizierungen), poklicno svetovanje (Berufsorientierung), delovne skupine/delavnice, podjetniško svetovanje (Existenzgründerberatung), iskanje dela (Stellenakquise)/zaposlitvene sejme (Jobmessen), mentorsko spremljanje in svetovanje (Nachbetreuung und – beratung) ter nadomestila za usposabljanje (Transferkurzarbeitergeld);

| 13. | ugotavlja, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen po posvetovanju s socialnimi partnerji z oblikovanjem prehodnih družb; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen po posvetovanju s socialnimi partnerji z oblikovanjem prehodnih družb;

| 14. | ugotavlja, da oblasti načrtujejo, da bodo izkoristile najvišjo dovoljeno mejo 35 % skupnih stroškov za usklajeni sveženj prilagojenih storitev za nadomestila in spodbude, ter to podporo izplačale v obliki nadomestila za usposabljanje (Transferkurzarbeitergeld), ki bo znašalo 60 % ali 67 % prejšnje neto plače delavcev, odvisno od prihodkov gospodinjstva prejemnika; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da oblasti načrtujejo, da bodo izkoristile najvišjo dovoljeno mejo 35 % skupnih stroškov za usklajeni sveženj prilagojenih storitev za nadomestila in spodbude, ter to podporo izplačale v obliki nadomestila za usposabljanje (Transferkurzarbeitergeld), ki bo znašalo 60 % ali 67 % prejšnje neto plače delavcev, odvisno od prihodkov gospodinjstva prejemnika;

| 15. | poudarja, da finančna sredstva za nadomestila za usposabljanje (v tem primeru Transferkurzarbeitergeld) ne smejo nadomestiti zakonskih obveznosti države članice ali prejšnjega delodajalca; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo jasne in koherentne informacije, s katerimi bi pojasnile, v kolikšni meri Transferkurzarbeitergeld pomeni zakonsko obveznost, potem ko je bila ustanovljena Transfergesellschaft; zahteva skladnost tako pri praksi financiranja kot pri posredovanju informacij Parlamentu; zato pričakuje, da bo Komisija zagotovila temeljito in koherentno analizo in podrobnosti o elementih, ki presegajo zakonske obveznosti držav članic; znova izraža svoje stališče, da bi bilo treba sredstva ESPG uporabiti za „Transferkurzarbeitergeld“, da bi prehodni družbi omogočili preseči storitve, ki bi jih običajno lahko zagotovila delavcem, in sicer z zagotovitvijo bolj prilagojenih in poglobljenih ukrepov, kot bi bili mogoči s podporo iz ESPG; poudarja, da bo Parlament še naprej nadzoroval, da države članice ali podjetja ESPG ne uporabljajo za nadomestitev obveznosti; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da finančna sredstva za nadomestila za usposabljanje (v tem primeru Transferkurzarbeitergeld) ne smejo nadomestiti zakonskih obveznosti države članice ali prejšnjega delodajalca; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo jasne in koherentne informacije, s katerimi bi pojasnile, v kolikšni meri Transferkurzarbeitergeld pomeni zakonsko obveznost, potem ko je bila ustanovljena Transfergesellschaft; zahteva skladnost tako pri praksi financiranja kot pri posredovanju informacij Parlamentu; zato pričakuje, da bo Komisija zagotovila temeljito in koherentno analizo in podrobnosti o elementih, ki presegajo zakonske obveznosti držav članic; znova izraža svoje stališče, da bi bilo treba sredstva ESPG uporabiti za „Transferkurzarbeitergeld“, da bi prehodni družbi omogočili preseči storitve, ki bi jih običajno lahko zagotovila delavcem, in sicer z zagotovitvijo bolj prilagojenih in poglobljenih ukrepov, kot bi bili mogoči s podporo iz ESPG; poudarja, da bo Parlament še naprej nadzoroval, da države članice ali podjetja ESPG ne uporabljajo za nadomestitev obveznosti;

| 16. | poziva Komisijo, naj pripravi skladen pristop v primeru vlog, ki vsebujejo ukrep „Transferkurzarbeitergeld“, tako da ga v vsaki vlogi dosledno opredeli ter temeljito preveri in navede dokaze, da je specifičen ukrep dejansko upravičen do sredstev ESPG, kot je določeno v členu 7 uredbe o ESPG, in nikakor ne nadomešča pasivnih ukrepov socialne zaščite ter da je tveganje dvojnega financiranja izključeno; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj pripravi skladen pristop v primeru vlog, ki vsebujejo ukrep „Transferkurzarbeitergeld“, tako da ga v vsaki vlogi dosledno opredeli ter temeljito preveri in navede dokaze, da je specifičen ukrep dejansko upravičen do sredstev ESPG, kot je določeno v členu 7 uredbe o ESPG, in nikakor ne nadomešča pasivnih ukrepov socialne zaščite ter da je tveganje dvojnega financiranja izključeno;

| 17. | ugotavlja, da so se socialni partnerji strinjali z ustanovitvijo treh prehodnih družb, ki bi izvedla ukrepe za odpuščene delavce, kar je v skladu s prakso v Nemčiji; pozdravlja, da bodo lahko v ukrepih, ki jih bodo izvajale prehodne družbe, sodelovali tudi delavci, odpuščeni v dobavitelju (Johnson Controls Objekt Bochum GmbHCo. KG); |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da so se socialni partnerji strinjali z ustanovitvijo treh prehodnih družb, ki bi izvedla ukrepe za odpuščene delavce, kar je v skladu s prakso v Nemčiji; pozdravlja, da bodo lahko v ukrepih, ki jih bodo izvajale prehodne družbe, sodelovali tudi delavci, odpuščeni v dobavitelju (Johnson Controls Objekt Bochum GmbHCo. KG);

| 18. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v usklajenem svežnju, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v usklajenem svežnju, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 19. | opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na z viri gospodarno in trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

19.

opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na z viri gospodarno in trajnostno gospodarstvo;

| 20. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; poudarja, da so nemške oblasti potrdile, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila popolno upoštevanje veljavnih predpisov in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; poudarja, da so nemške oblasti potrdile, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila popolno upoštevanje veljavnih predpisov in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija;

| 21. | ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; je seznanjen s časovnim pritiskom zaradi novega časovnega načrta in morebitnim vplivom na učinkovitost navodil za primere; |
| --- | --- |

21.

ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; je seznanjen s časovnim pritiskom zaradi novega časovnega načrta in morebitnim vplivom na učinkovitost navodil za primere;

| 22. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

22.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

(5)  Evropsko združenje proizvajalcev avtomobilov (ACEA), The Automobile Industry Pocket Guide 2014-2015, str. 57f.

(6)  Uredba (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (UL L 167, 29.6.2009, str. 26).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga iz Nemčije – EGF/2015/002 DE/Adam Opel)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2015/1871.)

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/95

---

P8_TA(2015)0334

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga EGF/2015/003 BE/Ford Genk – Belgija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/003 BE/Ford Genk, iz Belgije) (COM(2015)0336 – C8-0250/2015 – 2015/2209(BUD))

(2017/C 349/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0336 – C8-0250/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0336 – C8-0250/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1309/2013 z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1309/2013 z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0272/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0272/2015),

| A. | ker je Unija uvedla zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija uvedla zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker je bil pri sprejetju uredbe o ESPG upoštevan dogovor Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo ESPG zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % celotnih ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se v Komisiji ter v Parlamentu in Svetu poveča učinkovitost pri obravnavi vlog za sredstva ESPG, tako da se skrajša postopek ocene in odobritve, ter da se razširi obseg upravičenih ukrepov in prejemnikov z vključitvijo samozaposlenih in mladih ter financiranjem spodbud za ustanovitev lastnega podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker je bil pri sprejetju uredbe o ESPG upoštevan dogovor Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo ESPG zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % celotnih ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se v Komisiji ter v Parlamentu in Svetu poveča učinkovitost pri obravnavi vlog za sredstva ESPG, tako da se skrajša postopek ocene in odobritve, ter da se razširi obseg upravičenih ukrepov in prejemnikov z vključitvijo samozaposlenih in mladih ter financiranjem spodbud za ustanovitev lastnega podjetja;

| D. | ker je Belgija vložila vlogo EGF/2015/003 BE/Ford Genk za finančni prispevek iz ESPG za 5 111 presežnih delavcev, od katerih je bil 3 701 delavec odpuščen v podjetju Ford Genk, ki deluje v oddelku 29 NACE Revizija 2 (proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic) (4) in 1 180 pri 11 dobaviteljih oziroma proizvajalcih v poproizvodni fazi, in ker naj bi v ukrepih sodelovalo 4 500 delavcev; |
| --- | --- |

D.

ker je Belgija vložila vlogo EGF/2015/003 BE/Ford Genk za finančni prispevek iz ESPG za 5 111 presežnih delavcev, od katerih je bil 3 701 delavec odpuščen v podjetju Ford Genk, ki deluje v oddelku 29 NACE Revizija 2 (proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic) (4) in 1 180 pri 11 dobaviteljih oziroma proizvajalcih v poproizvodni fazi, in ker naj bi v ukrepih sodelovalo 4 500 delavcev;

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG; |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Belgija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 6 268 564 EUR, skupni stroški pa znašajo 10 447 607 EUR; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Belgija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 6 268 564 EUR, skupni stroški pa znašajo 10 447 607 EUR;

| 2. | ugotavlja, da so belgijski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 24. marca 2015 in da je Komisija svojo oceno zaključila 14. julija 2015 ter Parlament obvestila 1. septembra 2015; pozdravlja hiter postopek ocenjevanja, ki je trajal manj kot pet mesecev; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so belgijski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 24. marca 2015 in da je Komisija svojo oceno zaključila 14. julija 2015 ter Parlament obvestila 1. septembra 2015; pozdravlja hiter postopek ocenjevanja, ki je trajal manj kot pet mesecev;

| 3. | ugotavlja, da se je proizvodnja osebnih avtomobilov v EU-27 med letoma 2007 in 2012 zmanjšala za 14,6 % in da je Kitajska v istem obdobju svoj tržni delež v proizvodnji osebnih avtomobilov več kot podvojila; ugotavlja, da so ti dogodki neposredno povezani z večjimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da se je proizvodnja osebnih avtomobilov v EU-27 med letoma 2007 in 2012 zmanjšala za 14,6 % in da je Kitajska v istem obdobju svoj tržni delež v proizvodnji osebnih avtomobilov več kot podvojila; ugotavlja, da so ti dogodki neposredno povezani z večjimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije;

| 4. | opozarja, da je prvi val odpuščanj v podjetju Ford Genk leta 2013 povzročil prvo vlogo za sredstva ESPG, ki je tudi temeljila na globalizaciji, in se trenutno izvaja (5) ter da se ta druga vloga nanaša na odpuščanja v obratu Ford Genk v letu 2014 vse do končnega zaprtja podjetja decembra 2014; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je prvi val odpuščanj v podjetju Ford Genk leta 2013 povzročil prvo vlogo za sredstva ESPG, ki je tudi temeljila na globalizaciji, in se trenutno izvaja (5) ter da se ta druga vloga nanaša na odpuščanja v obratu Ford Genk v letu 2014 vse do končnega zaprtja podjetja decembra 2014;

| 5. | ugotavlja, da je belgijska avtomobilska industrija utrpela 15,58-odstotno zmanjšanje proizvodnje, svetovna proizvodnja pa se je povečala za 18,9 %; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je belgijska avtomobilska industrija utrpela 15,58-odstotno zmanjšanje proizvodnje, svetovna proizvodnja pa se je povečala za 18,9 %;

| 6. | opozarja, da je bil Ford Genk največji delodajalec v provinci Limburg; ugotavlja, da odpuščanja povzročajo znatno škodo v limburškem gospodarstvu, pri čemer je prišlo do skupne izgube več kot 8 000 delovnih mest (vključno z neposredno izgubljenimi delovnimi mesti), pri čemer je večina odpuščenih delavcev državljanov Unije, starih med 30 in 54 let, povečanja stopnje brezposelnosti med 1,8 in 2 odstotnimi točkami (vse do povečanja v višini 29,4 % pri regionalni stopnji brezposelnosti s 6,8 % na 8,8 %), znižanja BDP med 2,6 % in 2,9 % ter morebitnega 10,9-odstotnega padca produktivnosti dela zaradi velikega pomena avtomobilske industrije za produktivnost dela v regiji; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je bil Ford Genk največji delodajalec v provinci Limburg; ugotavlja, da odpuščanja povzročajo znatno škodo v limburškem gospodarstvu, pri čemer je prišlo do skupne izgube več kot 8 000 delovnih mest (vključno z neposredno izgubljenimi delovnimi mesti), pri čemer je večina odpuščenih delavcev državljanov Unije, starih med 30 in 54 let, povečanja stopnje brezposelnosti med 1,8 in 2 odstotnimi točkami (vse do povečanja v višini 29,4 % pri regionalni stopnji brezposelnosti s 6,8 % na 8,8 %), znižanja BDP med 2,6 % in 2,9 % ter morebitnega 10,9-odstotnega padca produktivnosti dela zaradi velikega pomena avtomobilske industrije za produktivnost dela v regiji;

| 7. | ugotavlja, da je bilo do danes za sektor, ki spada v oddelek 29 NACE Revizija 2 (proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic), vloženih 22 vlog za sredstva ESPG, od tega jih 12 temelji na globalizaciji zaradi trgovine in 10 na svetovni finančni in gospodarski krizi; zato priporoča, da Komisija pripravi študijo o azijskih in južnoameriških trgih, da se evropski proizvajalci poučijo o novih zahtevah za izdajo uvoznih dovoljenj in kako bi lahko bili bolj prisotni in konkurenčni na teh trgih; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je bilo do danes za sektor, ki spada v oddelek 29 NACE Revizija 2 (proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic), vloženih 22 vlog za sredstva ESPG, od tega jih 12 temelji na globalizaciji zaradi trgovine in 10 na svetovni finančni in gospodarski krizi; zato priporoča, da Komisija pripravi študijo o azijskih in južnoameriških trgih, da se evropski proizvajalci poučijo o novih zahtevah za izdajo uvoznih dovoljenj in kako bi lahko bili bolj prisotni in konkurenčni na teh trgih;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da so se belgijski organi odločili, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 1. januarja 2015, precej pred dokončno odločitvijo in celo predložitvijo vloge za dodelitev podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem zagotovili hitro pomoč; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da so se belgijski organi odločili, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 1. januarja 2015, precej pred dokončno odločitvijo in celo predložitvijo vloge za dodelitev podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem zagotovili hitro pomoč;

| 9. | ugotavlja, da Belgija načrtuje tri vrste ukrepov za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi: (i) individualna pomoč pri iskanju zaposlitve, vodenje primerov in storitve splošnega obveščanja, (ii) usposabljanje in prekvalifikacija ter (iii) nadomestila in spodbude; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da Belgija načrtuje tri vrste ukrepov za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi: (i) individualna pomoč pri iskanju zaposlitve, vodenje primerov in storitve splošnega obveščanja, (ii) usposabljanje in prekvalifikacija ter (iii) nadomestila in spodbude;

| 10. | pozdravlja dejstvo, da lahko presežni delavci izkoristijo prednosti številnih predlaganih ukrepov, ki zajemajo vrsto metod za individualno pomoč pri iskanju zaposlitve, vodenje primerov in storitve splošnega obveščanja; pozdravlja, da nekdanji delodajalec zagotavlja tudi usposabljanje in prekvalifikacijo; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dejstvo, da lahko presežni delavci izkoristijo prednosti številnih predlaganih ukrepov, ki zajemajo vrsto metod za individualno pomoč pri iskanju zaposlitve, vodenje primerov in storitve splošnega obveščanja; pozdravlja, da nekdanji delodajalec zagotavlja tudi usposabljanje in prekvalifikacijo;

| 11. | ugotavlja, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen po posvetovanju z upravičenci, ki bodo prejeli pomoč, njihovimi predstavniki, socialnimi partnerji, lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi javnimi zavodi za zaposlovanje in ustanovami za usposabljanje ter samim podjetjem; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen po posvetovanju z upravičenci, ki bodo prejeli pomoč, njihovimi predstavniki, socialnimi partnerji, lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi javnimi zavodi za zaposlovanje in ustanovami za usposabljanje ter samim podjetjem;

| 12. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v usklajenem svežnju, ne bo prilagojeno le potrebam presežnih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v usklajenem svežnju, ne bo prilagojeno le potrebam presežnih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 13. | poudarja, da bi moralo poklicno usposabljanje povečati zaposljivost delavcev in bi moralo biti prilagojeno dejanskemu povpraševanju na trgu dela; ugotavlja tudi, da bi se morale pri usposabljanju in prekvalifikaciji upoštevati posebna znanja in veščine, ki so jih odpuščeni delavci pridobili v avtomobilski industriji in pri njenih dobaviteljih, ter graditi na njih; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi moralo poklicno usposabljanje povečati zaposljivost delavcev in bi moralo biti prilagojeno dejanskemu povpraševanju na trgu dela; ugotavlja tudi, da bi se morale pri usposabljanju in prekvalifikaciji upoštevati posebna znanja in veščine, ki so jih odpuščeni delavci pridobili v avtomobilski industriji in pri njenih dobaviteljih, ter graditi na njih;

| 14. | opozarja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na z viri gospodarno in trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na z viri gospodarno in trajnostno gospodarstvo;

| 15. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; poudarja, da so belgijski organi potrdili, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila popolno upoštevanje veljavnih predpisov in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; poudarja, da so belgijski organi potrdili, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila popolno upoštevanje veljavnih predpisov in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija;

| 16. | pozdravlja, da nameravajo oblasti uporabiti večino razpoložljivih sredstev za prilagojene storitve in le 4,94 % skupnih stroškov za usklajeni sveženj prilagojenih storitev nameniti nadomestilom in spodbudam, kar je precej pod najvišjo dovoljeno mejo, ki znaša 35 %; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja, da nameravajo oblasti uporabiti večino razpoložljivih sredstev za prilagojene storitve in le 4,94 % skupnih stroškov za usklajeni sveženj prilagojenih storitev nameniti nadomestilom in spodbudam, kar je precej pod najvišjo dovoljeno mejo, ki znaša 35 %;

| 17. | ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; je seznanjen s časovnim pritiskom zaradi novega časovnega načrta in morebitnim vplivom na učinkovitost navodil za primere; |
| --- | --- |

17.

ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; je seznanjen s časovnim pritiskom zaradi novega časovnega načrta in morebitnim vplivom na učinkovitost navodil za primere;

| 18. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

18.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

(5)  EGF/2013/012 BE/Ford Genk (COM(2014)0532).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga iz Belgije – EGF/2015/003 BE/Ford Genk)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2015/1869.)

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/98 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/98

---

P8_TA(2015)0335

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji – EGF/2015/004 IT/Alitalia – Italija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/004 IT/Alitalia, iz Italije) (COM(2015)0397 – C8-0252/2015 – 2015/2212(BUD))

(2017/C 349/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0397 – C8-0252/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0397 – C8-0252/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1309/2013 z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1309/2013 z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti točke 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti točke 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0274/2015),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo ESPG zaradi krize, da se finančni prispevek Unije določi na 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva ESPG v Komisiji ter v Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in prejemnikov ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo ESPG zaradi krize, da se finančni prispevek Unije določi na 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva ESPG v Komisiji ter v Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in prejemnikov ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja;

| D. | ker je Italija predložila vlogo EGF/2015/004 IT/Alitalia za finančni prispevek iz ESPG za 1 249 presežnih delavcev v podjetju Gruppo Alitalia, ki deluje na ravni oddelka 51 NACE Revizija 2 (zračni promet) (4) v regiji Lacij, ki je na ravni NUTS 2 (5), in ker se pričakuje, da bo pri ukrepih sodelovalo približno 184 delavcev; |
| --- | --- |

D.

ker je Italija predložila vlogo EGF/2015/004 IT/Alitalia za finančni prispevek iz ESPG za 1 249 presežnih delavcev v podjetju Gruppo Alitalia, ki deluje na ravni oddelka 51 NACE Revizija 2 (zračni promet) (4) v regiji Lacij, ki je na ravni NUTS 2 (5), in ker se pričakuje, da bo pri ukrepih sodelovalo približno 184 delavcev;

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Italija na podlagi navedene uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 1 414 848 EUR; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Italija na podlagi navedene uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 1 414 848 EUR;

| 2. | ugotavlja, da so italijanski organi 24. marca 2015 predložili vlogo za finančni prispevek iz ESPG in da je Komisija končala z njenim ocenjevanjem 7. avgusta 2015 ter Parlament obvestila 1. septembra 2015; pozdravlja hiter postopek ocenjevanja, ki je trajal manj kot pet mesecev; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so italijanski organi 24. marca 2015 predložili vlogo za finančni prispevek iz ESPG in da je Komisija končala z njenim ocenjevanjem 7. avgusta 2015 ter Parlament obvestila 1. septembra 2015; pozdravlja hiter postopek ocenjevanja, ki je trajal manj kot pet mesecev;

| 3. | ugotavlja, da so mednarodni trg zračnega prometa prizadele resne gospodarske motnje, zlasti upad tržnega deleža Unije ter velik porast števila potnikov, ki se odločijo za letalske prevoznike iz Arabskega zaliva oziroma Turčije, na račun evropskih družb, kot je Alitalia; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da so mednarodni trg zračnega prometa prizadele resne gospodarske motnje, zlasti upad tržnega deleža Unije ter velik porast števila potnikov, ki se odločijo za letalske prevoznike iz Arabskega zaliva oziroma Turčije, na račun evropskih družb, kot je Alitalia;

| 4. | opozarja, da je gospodarska in finančna kriza sicer manj vplivala na zaposlenost v Laciju kot na zaposlenost na nacionalni ravni, a vsako dodatno povečanje brezposelnosti vseeno predstavlja pritisk na sistem nadomestil za brezposelnost CIG (6); |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je gospodarska in finančna kriza sicer manj vplivala na zaposlenost v Laciju kot na zaposlenost na nacionalni ravni, a vsako dodatno povečanje brezposelnosti vseeno predstavlja pritisk na sistem nadomestil za brezposelnost CIG (6);

| 5. | ugotavlja, da je bila doslej v sektorju iz oddelka 51 NACE Revizija 2 (zračni promet) predložena še ena vloga za sredstva ESPG (7), ki je bila ravno tako utemeljena na trgovinski globalizaciji; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je bila doslej v sektorju iz oddelka 51 NACE Revizija 2 (zračni promet) predložena še ena vloga za sredstva ESPG (7), ki je bila ravno tako utemeljena na trgovinski globalizaciji;

| 6. | pozdravlja osredotočenost ukrepov, ki jih predlagajo italijanski organi, na aktivno iskanje zaposlitve in usposabljanje, vključno s shemo za ponovno zaposlovanje odpuščenih delavcev, starejših od 50 let; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja osredotočenost ukrepov, ki jih predlagajo italijanski organi, na aktivno iskanje zaposlitve in usposabljanje, vključno s shemo za ponovno zaposlovanje odpuščenih delavcev, starejših od 50 let;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da so se italijanski organi, z namenom zagotoviti čim hitrejšo pomoč delavcem, odločili začeti z izvajanjem prilagojenih storitev zanje s 1. aprilom 2015, občutno pred odločitvijo o dodelitvi sredstev ESPG za predlagani usklajeni sveženj; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da so se italijanski organi, z namenom zagotoviti čim hitrejšo pomoč delavcem, odločili začeti z izvajanjem prilagojenih storitev zanje s 1. aprilom 2015, občutno pred odločitvijo o dodelitvi sredstev ESPG za predlagani usklajeni sveženj;

| 8. | ugotavlja, da ukrepi v okviru člena 7(4) uredbe o ESPG – pripravljalne dejavnosti, upravljanje, širjenje informacij in obveščanje javnosti, nadzor in poročanje – predstavljajo razmeroma velik delež skupnih stroškov (3,99 %); |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da ukrepi v okviru člena 7(4) uredbe o ESPG – pripravljalne dejavnosti, upravljanje, širjenje informacij in obveščanje javnosti, nadzor in poročanje – predstavljajo razmeroma velik delež skupnih stroškov (3,99 %);

| 9. | obžaluje, da bo pri predlaganih ukrepih sodelovalo le 184 prejemnikov (14,7 %), čeprav bi bilo do njih upravičenih skupaj 1 249 delavcev, kar je zelo majhen delež vseh odpuščenih zaposlenih; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da bo pri predlaganih ukrepih sodelovalo le 184 prejemnikov (14,7 %), čeprav bi bilo do njih upravičenih skupaj 1 249 delavcev, kar je zelo majhen delež vseh odpuščenih zaposlenih;

| 10. | ceni, da bodo vsem 184 ciljnim prejemnikom zagotovljene prilagojene storitve; |
| --- | --- |

10.

ceni, da bodo vsem 184 ciljnim prejemnikom zagotovljene prilagojene storitve;

| 11. | ugotavlja, da Italija načrtuje pet vrst ukrepov za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi: (i) sprejem in ocena spretnosti, (ii) aktivna pomoč pri iskanju zaposlitve, (iii) usposabljanje, (iv) povračilo stroškov mobilnosti in (v) spodbuda za zaposlitev starejših od 50 let; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da Italija načrtuje pet vrst ukrepov za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi: (i) sprejem in ocena spretnosti, (ii) aktivna pomoč pri iskanju zaposlitve, (iii) usposabljanje, (iv) povračilo stroškov mobilnosti in (v) spodbuda za zaposlitev starejših od 50 let;

| 12. | ugotavlja, da so nadomestila in spodbude omejena na stroške mobilnosti in spodbude za zaposlovanje ter da bodo znašala manj, kot je najvišji dovoljen znesek 35 % celotnih stroškov usklajenega svežnja prilagojenih storitev, kot je določeno v uredbi o ESPG; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so nadomestila in spodbude omejena na stroške mobilnosti in spodbude za zaposlovanje ter da bodo znašala manj, kot je najvišji dovoljen znesek 35 % celotnih stroškov usklajenega svežnja prilagojenih storitev, kot je določeno v uredbi o ESPG;

| 13. | pozdravlja spodbude za zaposlovanje delavcev, starejših od 50 let; meni, da bo dejstvo, da se spodbude med seboj razlikujejo, spodbudilo zaposlovanje teh delavcev pod boljšimi pogoji; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja spodbude za zaposlovanje delavcev, starejših od 50 let; meni, da bo dejstvo, da se spodbude med seboj razlikujejo, spodbudilo zaposlovanje teh delavcev pod boljšimi pogoji;

| 14. | ugotavlja, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen po posvetovanju s socialnimi partnerji, pooblaščenimi agencijami, ki zagotavljajo podporo pri iskanju zaposlitve, in delavci; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen po posvetovanju s socialnimi partnerji, pooblaščenimi agencijami, ki zagotavljajo podporo pri iskanju zaposlitve, in delavci;

| 15. | pozdravlja dejstvo, da so pooblaščene agencije, ki nudijo aktivno pomoč pri iskanju zaposlitve, plačane na podlagi doseženih rezultatov; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja dejstvo, da so pooblaščene agencije, ki nudijo aktivno pomoč pri iskanju zaposlitve, plačane na podlagi doseženih rezultatov;

| 16. | opozarja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev, ki ga podpira ESPG, predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na z viri gospodarno in trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev, ki ga podpira ESPG, predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na z viri gospodarno in trajnostno gospodarstvo;

| 17. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki bo na voljo v okviru usklajenega svežnja, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki bo na voljo v okviru usklajenega svežnja, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 18. | ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; poudarja, da so italijanski organi potrdili, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih predpisov in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; poudarja, da so italijanski organi potrdili, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih predpisov in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija;

| 19. | ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; je seznanjen, da utegne zaradi novega urnika nastati časovna stiska, kar bi lahko vplivalo na učinkovitost dajanja navodil v posameznih primerih; |
| --- | --- |

19.

ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; je seznanjen, da utegne zaradi novega urnika nastati časovna stiska, kar bi lahko vplivalo na učinkovitost dajanja navodil v posameznih primerih;

| 20. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

20.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

(5)  Uredba Komisije (EU) št. 1046/2012 z dne 8. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) glede pošiljanja časovnih vrst za novo regionalno razčlenitev (UL L 310, 9.11.2012, str. 34).

(6)  Cassa Integrazione Guadagno (CIG) je sistem nadomestil, ki je zasnovan tako, da zagotavlja določeno raven dohodkov za delavce, ki ne morejo opravljati svojega dela. CIG se sproži v primeru zmanjšanja ali prenehanja proizvodnih dejavnosti zaradi prestrukturiranja, reorganizacije podjetja, krize v podjetju ali stečajnega postopka z resnimi posledicami za trg dela na lokalni ravni. Pri CIG gre za orodje, s katerim se prepreči odpuščanje delavcev, tako da se podjetjem omogoči, da se v času, ko čakajo na ponovno zagon običajnih proizvodnih dejavnosti, izognejo stroškom dela, ki ga začasno ne potrebujejo. Pogosto pa ukrepom iz CIG sledi mobilnost.

(7)  EGF/2013/014 FR/Air France (COM(2014)0701).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga iz Italije – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2015/1870.)

---

Sreda, 07. oktober 2015

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/101 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/101

---

P8_TA(2015)0337

Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o splošnih načelih za sodelovanje Tunizije v programih Unije ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Tunizijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Tunizije v programih Unije (16160/2014 – C8-0080/2015 – 2014/0118(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 349/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16160/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16160/2014),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Tunizijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Tunizije v programih Unije (16159/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Tunizijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Tunizije v programih Unije (16159/2014),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 212 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0080/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 212 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0080/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0254/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0254/2015),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Tunizije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Tunizije.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/102 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/102

---

P8_TA(2015)0338

Evropski postopek v sporih majhne vrednosti in evropski plačilni nalog ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 861/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o uvedbi evropskega postopka v sporih majhne vrednosti ter Uredbe (ES) št. 1896/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi postopka za evropski plačilni nalog (COM(2013)0794 – C7-0414/2013 – 2013/0403(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 349/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0794), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0794),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0414/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0414/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. marca 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. marca 2014 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0140/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0140/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 226, 16.7.2014, str. 43.

---

P8_TC1-COD(2013)0403

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 861/2007 o uvedbi evropskega postopka v sporih majhne vrednosti in Uredbe (ES) št. 1896/2006 o uvedbi postopka za evropski plačilni nalog

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/2421.)

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/103 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/103

---

P8_TA(2015)0339

Omejevanje emisij nekaterih onesnaževal v zrak ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak (COM(2013)0919 – C7-0003/2014 – 2013/0442(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 349/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0919), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0919),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0003/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0003/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. julija 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. julija 2014 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2014 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0160/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0160/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 451, 16.12.2014, str. 134.

(2)  UL C 415, 20.11.2014, str. 23.

---

P8_TC1-COD(2013)0442

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. oktobra 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2015/2193.)

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/104 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/104

---

P8_TA(2015)0340

Kazeini in kazeinati za prehrano ljudi ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov držav članic v zvezi s kazeini in kazeinati za prehrano ljudi ter razveljavitvi Direktive Sveta 83/417/EGS (COM(2014)0174 – C7-0105/2014 – 2014/0096(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 349/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0174), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0174),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0105/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0105/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. junija 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. junija 2014 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0042/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0042/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 424, 26.11.2014, str. 72.

---

P8_TC1-COD(2014)0096

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. oktobra 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov držav članic v zvezi s kazeini in kazeinati, namenjenimi prehrani ljudi, ter razveljavitvi Direktive Sveta 83/417/EGS

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2015/2203.)

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/105

---

P8_TA(2015)0341

Finančna pravila, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (COM(2014)0358 – C8-0029/2014 – 2014/0180(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 349/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0358), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0358),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0029/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0029/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega računskega sodišča št. 1/2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega računskega sodišča št. 1/2015 (1),

| — | ob upoštevanju pisma evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 3. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 3. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračunski nadzor (A8-0049/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračunski nadzor (A8-0049/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu računskemu sodišču in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu računskemu sodišču in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 52, 12.2.2015, str. 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0180

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU, Euratom) 2015/1929.)

---

Četrtek, 08. oktober 2015

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/106 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/106

---

P8_TA(2015)0346

Plačilne storitve na notranjem trgu ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o plačilnih storitvah na notranjem trgu, o spremembah direktiv 2002/65/ES, 2013/36/EU in 2009/110/ES ter o razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (COM(2013)0547 – C7-0230/2013 – 2013/0264(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 349/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0547), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0547),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0230/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0230/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 5. februarja 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 5. februarja 2014 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2013 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 4. junija 2015, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 4. junija 2015, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 in člena 61(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 in člena 61(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0169/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0169/2014),

| — | ob upoštevanju sprememb, ki jih je sprejel na zasedanju 3. aprila 2014 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sprememb, ki jih je sprejel na zasedanju 3. aprila 2014 (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Konference predsednikov z dne 18. septembra 2014 o nedokončanih zadevah iz sedmega parlamentarnega obdobja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Konference predsednikov z dne 18. septembra 2014 o nedokončanih zadevah iz sedmega parlamentarnega obdobja,

| — | ob upoštevanju dodatnega poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0266/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dodatnega poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0266/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 224, 15.7.2014, str. 1.

(2)  UL C 170, 5.6.2014, str. 78.

(3)  Sprejeta besedila s tega dne, P7_TA(2014)0280.

---

P8_TC1-COD(2013)0264

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2015/2366.)

---

Sreda, 14. oktober 2015

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/107 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/107

---

P8_TA(2015)0352

Dostop imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o določitvi datuma začetka učinkovanja Sklepa 2008/633/PNZ o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (10506/2015 – C8-0193/2015 – 2015/0807(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2017/C 349/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (10506/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (10506/2015),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. (36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0193/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. (36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0193/2015),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/633/PNZ z dne 23. junija 2008 o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (1), zlasti člena 18(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/633/PNZ z dne 23. junija 2008 o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (1), zlasti člena 18(2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o Evropski agendi za varnost (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o Evropski agendi za varnost (2),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0287/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0287/2015),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 218, 13.8.2008, str. 129.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0269.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/108 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/108

---

P8_TA(2015)0353

Predlog spremembe proračuna št. 6/2015: lastna sredstva, skrbniški skladi Unije za zunanje ukrepe, Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2015 za proračunsko leto 2015, lastna sredstva, skrbniški skladi Unije za zunanje ukrepe, Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (11695/2015 – C8-0278/2015 – 2015/2150(BUD))

(2017/C 349/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 41, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 41,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, ki je bil dokončno sprejet 17. decembra 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, ki je bil dokončno sprejet 17. decembra 2014 (2),

| — | ob upoštevanju spremembe proračuna št. 1/2015, kot je bila dokončno sprejeta 28. aprila 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremembe proračuna št. 1/2015, kot je bila dokončno sprejeta 28. aprila 2015 (3),

| — | ob upoštevanju sprememb proračuna št. 2/2015, št. 3/2015, št. 4/2015 in št. 5/2015, kot so bile dokončno sprejete 7. julija 2015 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sprememb proračuna št. 2/2015, št. 3/2015, št. 4/2015 in št. 5/2015, kot so bile dokončno sprejete 7. julija 2015 (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2015/623 z dne 21. aprila 2015 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2015/623 z dne 21. aprila 2015 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (6),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (7),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (8),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 6/2015, ki ga je Komisija sprejela 15. julija 2015 (COM(2015)0351), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 6/2015, ki ga je Komisija sprejela 15. julija 2015 (COM(2015)0351),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 6/2015, ki ga je Svet sprejel 18. septembra 2015 in ga istega dne posredoval Parlamentu (11695/2015 – C8-0278/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 6/2015, ki ga je Svet sprejel 18. septembra 2015 in ga istega dne posredoval Parlamentu (11695/2015 – C8-0278/2015),

| — | ob upoštevanju členov 88 in 91 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 88 in 91 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0280/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0280/2015),

| A. | ker se predlog spremembe proračuna št. 6/2015 nanaša na spremembo napovedi v zvezi z osnovami tradicionalnih lastnih sredstev, DDV in BND ter vključitev ustreznih popravkov za Združeno kraljestvo in njihovega financiranja v proračun, kar bo povzročilo spremembo porazdelitve prispevkov v proračun Unije po državah članicah; |
| --- | --- |

A.

ker se predlog spremembe proračuna št. 6/2015 nanaša na spremembo napovedi v zvezi z osnovami tradicionalnih lastnih sredstev, DDV in BND ter vključitev ustreznih popravkov za Združeno kraljestvo in njihovega financiranja v proračun, kar bo povzročilo spremembo porazdelitve prispevkov v proračun Unije po državah članicah;

| B. | ker predlog spremembe proračuna št. 6/2015 zajema tudi uvedbo dveh novih proračunskih postavk z zaznamkom (p.m.) za podporo skrbniškim skladom, ki jih upravlja Komisija na področjih politike za razvoj in sodelovanje oziroma širitvene politike; |
| --- | --- |

B.

ker predlog spremembe proračuna št. 6/2015 zajema tudi uvedbo dveh novih proračunskih postavk z zaznamkom (p.m.) za podporo skrbniškim skladom, ki jih upravlja Komisija na področjih politike za razvoj in sodelovanje oziroma širitvene politike;

| C. | ker predlog spremembe proračuna št. 6/2015 določa tudi spremembo kadrovskega načrta urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, pri čemer pa ne bo prišlo do spremembe skupnega števila delovnih mest ali proračuna; |
| --- | --- |

C.

ker predlog spremembe proračuna št. 6/2015 določa tudi spremembo kadrovskega načrta urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, pri čemer pa ne bo prišlo do spremembe skupnega števila delovnih mest ali proračuna;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 6/2015, kot ga je predložila Komisija, in s stališčem Sveta o njem; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 6/2015, kot ga je predložila Komisija, in s stališčem Sveta o njem;

| 2. | ugotavlja, da se v primerjavi s prvotnim proračunom za leto 2015 nacionalni prispevki v proračun na podlagi BND zmanjšajo za 2,26 milijarde EUR zaradi prihodkov iz tradicionalnih lastnih sredstev (tj. carin in prelevmanov na sladkor), ki so bili višji od pričakovanih za 1 133,5 milijona EUR, ter zaradi vključitve presežka iz leta 2014 s predlogom spremembe proračuna št. 3/2015; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da se v primerjavi s prvotnim proračunom za leto 2015 nacionalni prispevki v proračun na podlagi BND zmanjšajo za 2,26 milijarde EUR zaradi prihodkov iz tradicionalnih lastnih sredstev (tj. carin in prelevmanov na sladkor), ki so bili višji od pričakovanih za 1 133,5 milijona EUR, ter zaradi vključitve presežka iz leta 2014 s predlogom spremembe proračuna št. 3/2015;

| 3. | meni, da ima ta tehnična sprememba prihodkov v proračunu Unije trdno podlago v zadnjih statističnih dogajanjih in je v skladu z dogovorjeno porazdelitvijo po državah članicah; |
| --- | --- |

3.

meni, da ima ta tehnična sprememba prihodkov v proračunu Unije trdno podlago v zadnjih statističnih dogajanjih in je v skladu z dogovorjeno porazdelitvijo po državah članicah;

| 4. | ugotavlja, da predlog spremembe proračuna št. 6/2015 z vsemi svojimi elementi ne vpliva na odhodke v proračunu za leto 2015, njegov vpliv na prihodke pa je povzročil samo spremembo porazdelitve prispevkov po državah članicah; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da predlog spremembe proračuna št. 6/2015 z vsemi svojimi elementi ne vpliva na odhodke v proračunu za leto 2015, njegov vpliv na prihodke pa je povzročil samo spremembo porazdelitve prispevkov po državah članicah;

| 5. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2015; |
| --- | --- |

5.

odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2015;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 6/2015 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 6/2015 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 69, 13.3.2015, str. 1.

(3)  UL L 190, 17.7.2015, str. 1.

(4)  UL L 261, 7.10.2015.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(6)  UL L 103, 22.4.2015, str. 1.

(7)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(8)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/110 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/110

---

P8_TA(2015)0354

Uporaba instrumenta prilagodljivosti za takojšnje proračunske ukrepe v okviru evropske agende o migracijah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti za takojšnje proračunske ukrepe v okviru evropske agende o migracijah v skladu s točko 12 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2015)0486 – C8-0292/2015 – 2015/2253(BUD))

(2017/C 349/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0486 – C8-0292/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0486 – C8-0292/2015),

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, kot je bil dokončno sprejet 17. decembra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, kot je bil dokončno sprejet 17. decembra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju spremembe proračuna št. 1/2015, kot je bila dokončno sprejeta 28. aprila 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremembe proračuna št. 1/2015, kot je bila dokončno sprejeta 28. aprila 2015 (2),

| — | ob upoštevanju sprememb proračuna št. 2/2015, št. 3/2015, št. 4/2015 in št. 5/2015, kot so bile dokončno sprejete 7. julija 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sprememb proračuna št. 2/2015, št. 3/2015, št. 4/2015 in št. 5/2015, kot so bile dokončno sprejete 7. julija 2015 (3),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 7/2015, ki ga je Komisija sprejela 30. septembra 2015 (COM(2015)0485), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 7/2015, ki ga je Komisija sprejela 30. septembra 2015 (COM(2015)0485),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), zlasti člena 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), zlasti člena 11,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2015/623 z dne 21. aprila 2015 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2015/623 z dne 21. aprila 2015 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (5),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (6), zlasti točke 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (6), zlasti točke 12,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0290/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0290/2015),

| A. | ker se po preučitvi vseh možnosti za prerazporeditev odobritev za prevzem obveznosti v okviru razdelka 3 zdi, da je za te odobritve potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti; |
| --- | --- |

A.

ker se po preučitvi vseh možnosti za prerazporeditev odobritev za prevzem obveznosti v okviru razdelka 3 zdi, da je za te odobritve potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti;

| B. | ker je Komisija predlagala uporabo instrumenta prilagodljivosti prek zgornje meje večletnega finančnega okvira za dopolnitev financiranja iz splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 v višini 66,1 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti za obvladovanje begunske in migracijske krize; |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija predlagala uporabo instrumenta prilagodljivosti prek zgornje meje večletnega finančnega okvira za dopolnitev financiranja iz splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 v višini 66,1 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti za obvladovanje begunske in migracijske krize;

| 1. | ugotavlja, da v okviru zgornje meje razdelka 3 za leto 2015 ni mogoče ustrezno financirati pomembnih in nujnih političnih prednostnih nalog Unije; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da v okviru zgornje meje razdelka 3 za leto 2015 ni mogoče ustrezno financirati pomembnih in nujnih političnih prednostnih nalog Unije;

| 2. | zato soglaša, da se iz instrumenta prilagodljivosti uporabijo sredstva za prevzem obveznosti v višini 66,1 milijona EUR; |
| --- | --- |

2.

zato soglaša, da se iz instrumenta prilagodljivosti uporabijo sredstva za prevzem obveznosti v višini 66,1 milijona EUR;

| 3. | soglaša tudi s predlagano razporeditvijo ustreznih odobritev plačil v višini 52,9 milijona EUR v letu 2016 in 13,2 milijona EUR v letu 2017; |
| --- | --- |

3.

soglaša tudi s predlagano razporeditvijo ustreznih odobritev plačil v višini 52,9 milijona EUR v letu 2016 in 13,2 milijona EUR v letu 2017;

| 4. | ponovno poudarja, da je uporaba tega instrumenta, kot je določena v členu 11 uredbe o večletnem finančnem okviru, znova pokazala, da bi moral biti proračun Unije bolj prilagodljiv; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja, da je uporaba tega instrumenta, kot je določena v členu 11 uredbe o večletnem finančnem okviru, znova pokazala, da bi moral biti proračun Unije bolj prilagodljiv;

| 5. | ponovno izraža svoje dolgoletno mnenje, da se lahko plačila, ki izhajajo iz obveznosti, ki so bile predhodno sprejete prek instrumenta prilagodljivosti, upoštevajo zgolj nad zgornjo mejo, brez poseganja v možnost uporabe odobritev plačil za specifične proračunske vrstice prek instrumenta prilagodljivosti brez predhodno odobrenih obveznosti; |
| --- | --- |

5.

ponovno izraža svoje dolgoletno mnenje, da se lahko plačila, ki izhajajo iz obveznosti, ki so bile predhodno sprejete prek instrumenta prilagodljivosti, upoštevajo zgolj nad zgornjo mejo, brez poseganja v možnost uporabe odobritev plačil za specifične proračunske vrstice prek instrumenta prilagodljivosti brez predhodno odobrenih obveznosti;

| 6. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

6.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 69, 13.3.2015, str. 1.

(2)  UL L 190, 17.7.2015, str. 1.

(3)  UL L 261, 7.10.2015.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(5)  UL L 103, 22.4.2015, str. 1.

(6)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi instrumenta prilagodljivosti za takojšnje proračunske ukrepe v okviru evropske agende o migracijah

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2015/2248.)

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/112 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/112

---

P8_TA(2015)0355

Predlog spremembe proračuna št. 7/2015: Obvladovanje begunske krize: takojšnji proračunskiukrepi v okviru evropske agende o migracijah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 7/2015 za proračunsko leto 2015, Obvladovanje begunske krize: takojšnji proračunski ukrepi v okviru evropske agende o migracijah (12511/2015 – C8-0297/2015 – 2015/2252(BUD))

(2017/C 349/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 41, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 41,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, ki je bil dokončno sprejet 17. decembra 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, ki je bil dokončno sprejet 17. decembra 2014 (2),

| — | ob upoštevanju spremembe proračuna št. 1/2015, kot je bila dokončno sprejeta 28. aprila 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremembe proračuna št. 1/2015, kot je bila dokončno sprejeta 28. aprila 2015 (3),

| — | ob upoštevanju sprememb proračuna št. 2/2015, št. 3/2015, št. 4/2015 in št. 5/2015, kot so bile dokončno sprejete 7. julija 2015 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sprememb proračuna št. 2/2015, št. 3/2015, št. 4/2015 in št. 5/2015, kot so bile dokončno sprejete 7. julija 2015 (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 2015/623 z dne 21. aprila 2015 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 2015/623 z dne 21. aprila 2015 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (6),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (7),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (8),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 7/2015, ki ga je Komisija sprejela 30. septembra 2015 (COM(2015)0485), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 7/2015, ki ga je Komisija sprejela 30. septembra 2015 (COM(2015)0485),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 7/2015, ki ga je Svet sprejel 8. oktobra 2015 in ga naslednjega dne posredoval Evropskemu parlamentu (12511/2015 – C8-0297/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 7/2015, ki ga je Svet sprejel 8. oktobra 2015 in ga naslednjega dne posredoval Evropskemu parlamentu (12511/2015 – C8-0297/2015),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z dne 23. septembra 2015 z naslovom „Obvladovanje begunske krize: takojšnji operativni, proračunski in pravni ukrepi v okviru evropske agende o migracijah“ (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z dne 23. septembra 2015 z naslovom „Obvladovanje begunske krize: takojšnji operativni, proračunski in pravni ukrepi v okviru evropske agende o migracijah“ (COM(2015)0490),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju členov 88 in 91 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 88 in 91 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0289/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0289/2015),

| A. | ker se poskuša s predlogom spremembe proračuna št. 7/2015 okrepiti vire Unije za spoprijemanje s sedanjo begunsko in migracijsko krizo z odpravljanjem pomanjkanja finančnih sredstev v razdelkih 3 in 4; |
| --- | --- |

A.

ker se poskuša s predlogom spremembe proračuna št. 7/2015 okrepiti vire Unije za spoprijemanje s sedanjo begunsko in migracijsko krizo z odpravljanjem pomanjkanja finančnih sredstev v razdelkih 3 in 4;

| B. | ker predlog spremembe proračuna št. 7/2015 zagotavlja okrepitev nujne pomoči, ki je predvidena v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje (AMIF) in Sklada za notranjo varnost v skupnem znesku 100 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti, ob hkratni ohranitvi potrebnih virov in drugih programov, ki se financirajo iz AMIF; |
| --- | --- |

B.

ker predlog spremembe proračuna št. 7/2015 zagotavlja okrepitev nujne pomoči, ki je predvidena v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje (AMIF) in Sklada za notranjo varnost v skupnem znesku 100 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti, ob hkratni ohranitvi potrebnih virov in drugih programov, ki se financirajo iz AMIF;

| C. | ker predlog spremembe proračuna št. 7/2015 zagotavlja tudi povečanje števila delovnih mesta v Frontexu, Evropskem azilnem podpornem uradu (EASO) in Europolu za skupaj 120, pa tudi ustrezne odobritve za plače do konca leta v višini 1,3 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil; |
| --- | --- |

C.

ker predlog spremembe proračuna št. 7/2015 zagotavlja tudi povečanje števila delovnih mesta v Frontexu, Evropskem azilnem podpornem uradu (EASO) in Europolu za skupaj 120, pa tudi ustrezne odobritve za plače do konca leta v višini 1,3 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil;

| D. | ker predlog spremembe proračuna št. 7/2015 zagotavlja tudi dodatno financiranje za evropski instrument sosedstva v skupnem znesku 300 milijonov EUR; |
| --- | --- |

D.

ker predlog spremembe proračuna št. 7/2015 zagotavlja tudi dodatno financiranje za evropski instrument sosedstva v skupnem znesku 300 milijonov EUR;

| E. | ker se s predlogom spremembe proračuna št. 7/2015 s prerazporeditvijo dodatno povečajo odobritve plačil za humanitarno pomoč za znesek 55,7 milijona EUR; |
| --- | --- |

E.

ker se s predlogom spremembe proračuna št. 7/2015 s prerazporeditvijo dodatno povečajo odobritve plačil za humanitarno pomoč za znesek 55,7 milijona EUR;

| F. | ker predlog spremembe proračuna št. 7/2015 spremlja predlog sklepa o uporabi instrumenta prilagodljivosti za takojšnje proračunske ukrepe v okviru evropske agende o migracijah (COM(2015)0486) v znesku 66,1 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti; |
| --- | --- |

F.

ker predlog spremembe proračuna št. 7/2015 spremlja predlog sklepa o uporabi instrumenta prilagodljivosti za takojšnje proračunske ukrepe v okviru evropske agende o migracijah (COM(2015)0486) v znesku 66,1 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti;

| G. | ker ob sprejetju sedanjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 ni bilo mogoče predvideti povečanja števila beguncev in migrantov in ker tega ni mogoče obravnavati kot prehoden pojav ter so zanj zato potrebne dolgoročnejše rešitve, ki jih bo treba obravnavati med prihajajočimi letnimi proračunskimi postopki in revizijo večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

G.

ker ob sprejetju sedanjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 ni bilo mogoče predvideti povečanja števila beguncev in migrantov in ker tega ni mogoče obravnavati kot prehoden pojav ter so zanj zato potrebne dolgoročnejše rešitve, ki jih bo treba obravnavati med prihajajočimi letnimi proračunskimi postopki in revizijo večletnega finančnega okvira;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 7/2015, kot ga je predložila Komisija, in s stališčem Sveta o njem; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 7/2015, kot ga je predložila Komisija, in s stališčem Sveta o njem;

| 2. | pozdravlja hiter odgovor Komisije pri reševanju sedanje begunske krize; ponovno izraža pripravljenost Evropskega parlamenta za pravočasno ukrepanje v skladu z njegovimi proračunskimi pristojnostmi; opozarja, da je treba predlaganim ukrepom dodati pobude, ki bodo usmerjene v odpravljanje izvornih vzrokov migracijske in begunske krize; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja hiter odgovor Komisije pri reševanju sedanje begunske krize; ponovno izraža pripravljenost Evropskega parlamenta za pravočasno ukrepanje v skladu z njegovimi proračunskimi pristojnostmi; opozarja, da je treba predlaganim ukrepom dodati pobude, ki bodo usmerjene v odpravljanje izvornih vzrokov migracijske in begunske krize;

| 3. | je prepričan, da mora Unija storiti več za reševanje sedanje migracijske in begunske krize ter bolj pomagati pri stabilizaciji držav izvora in državam tranzita, saj predlagani ukrepi gotovo ne bodo zadostovali glede na skupno število ljudi, ki poskušajo dobiti zaščito v Uniji; poziva Komisijo, naj predstavi dolgoročen finančni načrt za odzivanje na migracijsko in begunsko krizo, vključno z operacijami iskanja in reševanja, in naj predlaga ustrezno revizijo večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

3.

je prepričan, da mora Unija storiti več za reševanje sedanje migracijske in begunske krize ter bolj pomagati pri stabilizaciji držav izvora in državam tranzita, saj predlagani ukrepi gotovo ne bodo zadostovali glede na skupno število ljudi, ki poskušajo dobiti zaščito v Uniji; poziva Komisijo, naj predstavi dolgoročen finančni načrt za odzivanje na migracijsko in begunsko krizo, vključno z operacijami iskanja in reševanja, in naj predlaga ustrezno revizijo večletnega finančnega okvira;

| 4. | pozdravlja pripravljenost vseh institucij za povečanje proračunskih sredstev za migracije in azil, glede na očitne in nujne potrebe, pa tudi pripravljenost instrumentov zunanje politike, da pripomorejo k odpravljanju temeljnih vzrokov migracijske in begunske krize; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pripravljenost vseh institucij za povečanje proračunskih sredstev za migracije in azil, glede na očitne in nujne potrebe, pa tudi pripravljenost instrumentov zunanje politike, da pripomorejo k odpravljanju temeljnih vzrokov migracijske in begunske krize;

| 5. | pozdravlja zavezo držav članic, sprejeto med neuradnim zasedanjem Evropskega sveta 23. septembra 2015, da bodo za odzivanje na humanitarni položaj migrantov in beguncev zbrale milijardo EUR; poziva države članice, naj razširijo in povečajo obseg svoje zaveze, da bodo potrebna sredstva zagotavljale tudi v prihodnjih letih; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja zavezo držav članic, sprejeto med neuradnim zasedanjem Evropskega sveta 23. septembra 2015, da bodo za odzivanje na humanitarni položaj migrantov in beguncev zbrale milijardo EUR; poziva države članice, naj razširijo in povečajo obseg svoje zaveze, da bodo potrebna sredstva zagotavljale tudi v prihodnjih letih;

| 6. | opozarja, da se je treba na to vprašanje odzvati zlasti v proračunu za leto 2016 in poziva Svet, naj z ustreznim financiranjem drži svojo besedo med spravnim postopkom; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da se je treba na to vprašanje odzvati zlasti v proračunu za leto 2016 in poziva Svet, naj z ustreznim financiranjem drži svojo besedo med spravnim postopkom;

| 7. | poziva Svet, naj že v izhodišču soglaša s primernim proračunom za leto 2016, tudi z razdelkoma 3 in 4, s katerim se zagotovi zadostna sredstva za obvladovanje sedanje begunske in migracijske krize; |
| --- | --- |

7.

poziva Svet, naj že v izhodišču soglaša s primernim proračunom za leto 2016, tudi z razdelkoma 3 in 4, s katerim se zagotovi zadostna sredstva za obvladovanje sedanje begunske in migracijske krize;

| 8. | opozarja Komisijo in Svet na nedavni dogovor o načrtu plačil, s katerim bi se proračun Unije vrnil v okvire vzdržnosti; ugotavlja, da Komisija ni predlagala nobenih dodatnih skupnih odobritev plačil v proračunu za leto 2015 in da se zateka k prerazporejanju že obstoječih sredstev; poudarja, da se utegne tako povečati obremenitev za odobritve plačil v letu 2016, ki utegnejo biti premajhne za kritje dejanskih potreb finančnih programov iz različnih razdelkov; |
| --- | --- |

8.

opozarja Komisijo in Svet na nedavni dogovor o načrtu plačil, s katerim bi se proračun Unije vrnil v okvire vzdržnosti; ugotavlja, da Komisija ni predlagala nobenih dodatnih skupnih odobritev plačil v proračunu za leto 2015 in da se zateka k prerazporejanju že obstoječih sredstev; poudarja, da se utegne tako povečati obremenitev za odobritve plačil v letu 2016, ki utegnejo biti premajhne za kritje dejanskih potreb finančnih programov iz različnih razdelkov;

| 9. | zato pričakuje, da bo Komisija v dopolnilnem pismu št. 2/2016 predložila primerno povečanje odobritev plačil, ki bo ustrezalo prevzetim obveznostim; |
| --- | --- |

9.

zato pričakuje, da bo Komisija v dopolnilnem pismu št. 2/2016 predložila primerno povečanje odobritev plačil, ki bo ustrezalo prevzetim obveznostim;

| 10. | poudarja, da bo Parlament v primeru, da bodo v tem letu potrebne dodatne okrepitve za spoprijemanje z migracijsko in begunsko krizo, pripravljen odobriti dodatno uporabo določb o prožnosti iz večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bo Parlament v primeru, da bodo v tem letu potrebne dodatne okrepitve za spoprijemanje z migracijsko in begunsko krizo, pripravljen odobriti dodatno uporabo določb o prožnosti iz večletnega finančnega okvira;

| 11. | pozdravlja dodatnih 120 delovnih mest v kadrovskih načrtih agencij in pričakuje, da bo ta odločitev vplivala tudi na proračun za leto 2016 in na proračune za prihodnja leta; poziva Komisijo, naj pred spravnim postopkom za proračun zagotovi najnovejše in konsolidirane informacije o potrebah agencij; poziva Komisijo, naj predlaga srednje- in dolgoročno strategijo za ukrepe agencij na področju pravosodja in notranjih zadev: cilji, misije, usklajevanje, razvoj kritičnih točk („hot spots“) in finančni viri; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dodatnih 120 delovnih mest v kadrovskih načrtih agencij in pričakuje, da bo ta odločitev vplivala tudi na proračun za leto 2016 in na proračune za prihodnja leta; poziva Komisijo, naj pred spravnim postopkom za proračun zagotovi najnovejše in konsolidirane informacije o potrebah agencij; poziva Komisijo, naj predlaga srednje- in dolgoročno strategijo za ukrepe agencij na področju pravosodja in notranjih zadev: cilji, misije, usklajevanje, razvoj kritičnih točk („hot spots“) in finančni viri;

| 12. | meni, da bi EASO lahko dobil več osebja, kot sedaj predlaga Komisija, saj naj bi prevzel ključno vlogo pri izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema, kot je pomoč pri obravnavanju prošenj za azil in pri prizadevanjih za premestitve; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi EASO lahko dobil več osebja, kot sedaj predlaga Komisija, saj naj bi prevzel ključno vlogo pri izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema, kot je pomoč pri obravnavanju prošenj za azil in pri prizadevanjih za premestitve;

| 13. | potrjuje svojo pripravljenost, da zaradi nujnih razmer kolikor je mogoče hitro sprejme predlog spremembe proračuna št. 7/2015, kot ga je predstavila Komisija; poudarja, da je bil čas, ki ga je imel Parlament na voljo za oblikovanje stališča o tem predlogu spremembe proračuna, omejen zaradi nujnih razmer; |
| --- | --- |

13.

potrjuje svojo pripravljenost, da zaradi nujnih razmer kolikor je mogoče hitro sprejme predlog spremembe proračuna št. 7/2015, kot ga je predstavila Komisija; poudarja, da je bil čas, ki ga je imel Parlament na voljo za oblikovanje stališča o tem predlogu spremembe proračuna, omejen zaradi nujnih razmer;

| 14. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2015; |
| --- | --- |

14.

odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2015;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 7/2015 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 7/2015 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 69, 13.3.2015, str. 1.

(3)  UL L 190, 17.7.2015, str. 1.

(4)  UL L 261, 7.10.2015.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(6)  UL L 103, 22.4.2015, str. 1.

(7)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(8)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/115

---

P8_TA(2015)0357

Imenovanje izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o predlogu za imenovanje izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 349/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga usmerjevalnega odbora Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) z dne 2. oktobra 2015 za imenovanje izvršnega direktorja sklada (C8-0304/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga usmerjevalnega odbora Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) z dne 2. oktobra 2015 za imenovanje izvršnega direktorja sklada (C8-0304/2015),

| — | ob upoštevanju člena 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (1),

| — | ob upoštevanju Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0292/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0292/2015),

| A. | ker člen 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 določa, da izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja EFSI imenuje Evropska investicijska banka (EIB) po predhodni odobritvi Evropskega parlamenta na podlagi odprtega in preglednega postopka v skladu s postopki EIB, Evropski parlament pa mora biti v vseh fazah izbirnega postopka ustrezno in pravočasno obveščen; |
| --- | --- |

A.

ker člen 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 določa, da izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja EFSI imenuje Evropska investicijska banka (EIB) po predhodni odobritvi Evropskega parlamenta na podlagi odprtega in preglednega postopka v skladu s postopki EIB, Evropski parlament pa mora biti v vseh fazah izbirnega postopka ustrezno in pravočasno obveščen;

| B. | ker je 2. oktobra 2015 usmerjevalni odbor EFSI sprejel predlog za imenovanje izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja EFSI ter ga posredoval Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

B.

ker je 2. oktobra 2015 usmerjevalni odbor EFSI sprejel predlog za imenovanje izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja EFSI ter ga posredoval Evropskemu parlamentu;

| C. | ker sta 13. oktobra 2015 Odbor za proračun ter Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poslušala predstavitev predlaganega kandidata za izvršnega direktorja EFSI Wilhelma Moltererja, na kateri je podal uvodno izjavo, nato pa odgovarjal na vprašanja članov odborov; |
| --- | --- |

C.

ker sta 13. oktobra 2015 Odbor za proračun ter Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poslušala predstavitev predlaganega kandidata za izvršnega direktorja EFSI Wilhelma Moltererja, na kateri je podal uvodno izjavo, nato pa odgovarjal na vprašanja članov odborov;

| 1. | odobri imenovanje Wilhelma Moltererja na položaj izvršnega direktorja EFSI; |
| --- | --- |

1.

odobri imenovanje Wilhelma Moltererja na položaj izvršnega direktorja EFSI;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, EIB ter vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, EIB ter vladam držav članic.

---

(1)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

---

| 17.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/116 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/116

---

P8_TA(2015)0358

Imenovanje namestnika izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o predlogu za imenovanje namestnika izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe (C8-0305/2015 – 2015/0902(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 349/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga usmerjevalnega odbora Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) z dne 2. oktobra 2015 za imenovanje namestnika izvršnega direktorja sklada (C8-0305/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga usmerjevalnega odbora Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) z dne 2. oktobra 2015 za imenovanje namestnika izvršnega direktorja sklada (C8-0305/2015),

| — | ob upoštevanju člena 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (1),

| — | ob upoštevanju Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0293/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0293/2015),

| A. | ker člen 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 določa, da izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja EFSI imenuje Evropska investicijska banka (EIB) po predhodni odobritvi Evropskega parlamenta na podlagi odprtega in preglednega postopka v skladu s postopki EIB, Evropski parlament pa mora biti v vseh fazah izbirnega postopka ustrezno in pravočasno obveščen; |
| --- | --- |

A.

ker člen 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 določa, da izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja EFSI imenuje Evropska investicijska banka (EIB) po predhodni odobritvi Evropskega parlamenta na podlagi odprtega in preglednega postopka v skladu s postopki EIB, Evropski parlament pa mora biti v vseh fazah izbirnega postopka ustrezno in pravočasno obveščen;

| B. | ker je 2. oktobra 2015 usmerjevalni odbor EFSI sprejel predlog za imenovanje izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja EFSI ter ga posredoval Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

B.

ker je 2. oktobra 2015 usmerjevalni odbor EFSI sprejel predlog za imenovanje izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja EFSI ter ga posredoval Evropskemu parlamentu;

| C. | ker sta 13. oktobra 2015 Odbor za proračun ter Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poslušala predstavitev predlagane kandidatke za namestnico izvršnega direktorja EFSI Ilijane Canove, na kateri je podala uvodno izjavo, nato pa odgovarjala na vprašanja članov odborov; |
| --- | --- |

C.

ker sta 13. oktobra 2015 Odbor za proračun ter Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poslušala predstavitev predlagane kandidatke za namestnico izvršnega direktorja EFSI Ilijane Canove, na kateri je podala uvodno izjavo, nato pa odgovarjala na vprašanja članov odborov;

| 1. | odobri imenovanje Ilijane Canove na položaj namestnice izvršnega direktorja EFSI; |
| --- | --- |

1.

odobri imenovanje Ilijane Canove na položaj namestnice izvršnega direktorja EFSI;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, EIB ter vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, EIB ter vladam držav članic.

---

(1)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

---