# Az Európai Unió C 215/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 215 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. július 5. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 215

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. július 5.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 215/01 | A Bizottság közleménye – Iránymutatás a nem pénzügyi beszámolókhoz (a nem pénzügyi információkkal kapcsolatos beszámolás módszertana) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2017/C 215/01

A Bizottság közleménye – Iránymutatás a nem pénzügyi beszámolókhoz (a nem pénzügyi információkkal kapcsolatos beszámolás módszertana)

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2017/C 215/02 | Az EU kábítószer elleni cselekvési terve (2017–2020) | 21 |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 215/03 | Euroátváltási árfolyamok | 59 |
| 2017/C 215/04 | A Bizottság végrehajtási határozata (2017. július 4.) a Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért program keretében az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy, az állatjólét és a növényegészségügy terén folytatott képzésre vonatkozó 2017. évi munkaprogram finanszírozásáról | 60 |
| 2017/C 215/05 | Meghallgató tisztviselő kijelölése kereskedelmi eljárások lebonyolításához | 66 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2017/C 215/02

Az EU kábítószer elleni cselekvési terve (2017–2020)

21

Európai Bizottság

2017/C 215/03

Euroátváltási árfolyamok

59

2017/C 215/04

A Bizottság végrehajtási határozata (2017. július 4.) a Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért program keretében az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy, az állatjólét és a növényegészségügy terén folytatott képzésre vonatkozó 2017. évi munkaprogram finanszírozásáról

60

2017/C 215/05

Meghallgató tisztviselő kijelölése kereskedelmi eljárások lebonyolításához

66

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 215/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8493 – Deere & Company/Wirtgen) (
  1
  ) | 67 |
| 2017/C 215/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 68 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2017/C 215/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8493 – Deere & Company/Wirtgen) (
  1
  )

1

67

2017/C 215/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

68

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 5.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Iránymutatás a nem pénzügyi beszámolókhoz

(a nem pénzügyi információkkal kapcsolatos beszámolás módszertana)

(2017/C 215/01)

Tartalomjegyzék

| 1 | Bevezetés | 1 |
| --- | --- | --- |

1

| 2 | Az iránymutatás célja | 4 |
| --- | --- | --- |

2

| 3 | Főbb elvek | 5 |
| --- | --- | --- |

3

| 3.1 | Lényeges információk közzététele | 5 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tárgyilagosság, elfogulatlanság, érthetőség | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Átfogó, de tömör közlés | 7 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Stratégiai és előretekintő jelleg | 8 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Középpontban az érdekeltek | 9 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.6 | Összhang és koherencia | 9 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 4 | Tartalom | 9 |
| --- | --- | --- |

4

| 4.1 | Az üzleti modell | 10 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Politikák és átvilágítás | 10 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Eredmény | 12 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | A legfőbb kockázatok és azok kezelése | 12 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Lényeges teljesítménymutatók | 13 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tematikus szempontok | 14 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 5 | Beszámolási keretek | 19 |
| --- | --- | --- |

5

| 6 | Az igazgatótanácsok sokszínűségére vonatkozó közzététel | 19 |
| --- | --- | --- |

6

1   BEVEZETÉS

A nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzétételéről szóló 2014/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: az irányelv) 2014. december 6-án lépett hatályba. Az irányelv módosítja a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról szóló 2013/34/EU irányelvet (2). Az érintett vállalkozások az irányelv alkalmazását 2018-tól, a 2017. pénzügyi évvel kapcsolatos információkra vonatkozóan kezdik meg.

A nagyobb átláthatóság várhatóan ellenállóbbá teszi a vállalkozásokat (3), és mind pénzügyi, mind nem pénzügyi értelemben javítja teljesítményüket. Idővel ez stabilabb növekedést és foglalkoztatottságot eredményez, továbbá növeli a bizalmat az érdekeltek körében, beleértve a befektetőket és a fogyasztókat is. A vállalkozások átláthatóbb vezetése emellett összhangban áll a hosszabb távú befektetéssel is.

A nem pénzügyi információkra vonatkozó közzétételi kötelezettség bizonyos 500 munkavállalónál nagyobb létszámú nagyvállalkozásokra terjed ki, mivel a kötelezettség kis- és középvállalkozásokra való kiterjesztésének költsége meghaladná annak hasznát. Ezzel a megközelítéssel az adminisztratív terhek minimalizálhatók. A vállalkozásoknak teljes körű, részletes jelentés helyett olyan releváns és hasznos információkat kell közzétenniük, amelyek a fejlődésük, teljesítményük, helyzetük és tevékenységeik hatásának megértéséhez szükségesek. A közzététel ezenkívül vállalatcsoportok szintjén, nem pedig az egyes tagvállalatok szintjén teljesíthető. Az irányelv emellett jelentős mértékű rugalmasságot biztosít a vállalkozásoknak abban, hogy a releváns információkat az általuk leghasznosabbnak ítélt módon, akár önálló jelentés formájában tegyék közzé. A vállalkozások nemzetközi, uniós vagy nemzeti keretekre támaszkodhatnak.

A nem pénzügyi információk megfelelő közzététele alapvető fontosságú a fenntartható finanszírozás biztosításában. Az Európai Bizottság 2016. október 28-án a fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoport létrehozásáról határozott. Ez a fenntartható finanszírozásra irányuló általános és átfogó uniós stratégiának a tőkepiaci unió keretén belüli kialakítására vonatkozó bizottsági célkitűzésre épül. A tervek szerint a csoportnak 2017 végéig szakpolitikai ajánlásokat kell benyújtania Bizottsághoz.

Az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai és a Párizsi Megállapodás

Az ENSZ-közgyűlés által 2015 szeptemberében elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható nemzetközi fejlesztési menetrendre válaszul az Európai Bizottság 2016. november 22-én„A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért” címmel közleményt adott ki (4). Az irányelvből eredő közzétételi kötelezettségek nagymértékben hozzájárulnak a fenntartható fejlesztési célok, például a fenntartható fogyasztás és termelés biztosítására irányuló 12. cél (5), valamint a nemek közötti egyenlőség megteremtésére, továbbá a nők és a lányok helyzetének megerősítésére irányuló 5. cél (6) eléréséhez.

E kötelezettségek hozzájárulnak továbbá a Párizsi Megállapodás végrehajtásához is, így különösen a nagyobb átláthatóság eredményeként a pénzügyi mozgások várhatóan jobban igazodnak majd az üvegházhatású gázok alacsony kibocsátására és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes fejlesztésre irányuló pályához.

Pénzügyi Stabilitási Tanács

A G20-csoport pénzügyminiszterei és jegybankelnökei kérésére 2015 decemberében a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) ágazati vezetésű munkacsoportot hozott létre, amelynek feladata, hogy dolgozzon ki ajánlásokat az éghajlattal összefüggő pénzügyi kockázatokkal kapcsolatos önkéntes közzétételekre vonatkozóan. A munkacsoport tevékenysége kiegészíti a G20-csoport „Zöld finanszírozás” tanulmányozócsoportjának munkáját.

A Bizottság szorosan figyelemmel kísérte a munkacsoport tevékenységét, és azt a lehetséges mértékben figyelembe vette a jelen iránymutatás összeállításakor is (7). Általánosságban a munkacsoport ajánlásai olyan, az irányelvben már meghatározott területeket érintenek, mint az irányítás, a stratégia, kockázatkezelés és a mérőszámok.

Nem kötelező iránymutatás

Az irányelv 2. cikke „A beszámolásra vonatkozó iránymutatások” cím alatt arról rendelkezik, hogy „[a] Bizottság a vállalkozások nem pénzügyi információinak releváns, hasznos és összehasonlítható közzétételét segítendő, általános és ágazati nem pénzügyi teljesítménymutatókat is tartalmazó, nem kötelező iránymutatásokat készít a nem pénzügyi információkkal kapcsolatos beszámolás módszertanára vonatkozóan. [...]”

Az irányelv (17) preambulumbekezdése kimondja, hogy a nem kötelező iránymutatás kidolgozása során „[a] Bizottságnak figyelembe kell vennie a jelenlegi legjobb gyakorlatokat, a nemzetközi fejleményeket és a kapcsolódó uniós kezdeményezések eredményeit [...]”.

Ettől függetlenül a vállalkozások választhatnak széles körben elfogadott, jó minőségű beszámolási kereteket is, részleges vagy teljes megfelelés mellett. Támaszkodhatnak nemzetközi, uniós vagy nemzeti keretekre; ebben az esetben meg kell jelölniük az alkalmazott keret(ek)et.

A Bizottság arra ösztönzi a vállalkozásokat, hogy a nem pénzügyi információk közzététele során használják ki az irányelvben biztosított rugalmasságot. Az iránymutatásnak nem célja, hogy az adatszolgáltatási gyakorlat terén elfojtsa az innovációt.

Nyilvános konzultáció
   (8)

A Bizottság széles körű nyilvános konzultációkat folytatott, amelyek keretében átfogó, internetalapú nyilvános konzultációra is sor került. A konzultációs folyamat ezenkívül kiterjedt szakértői interjúkra, az érdekeltekkel tartott munkaértekezletekre, valamint az említett, a fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoporttal tartott konzultációra is.

Nemzeti, uniós és nemzetközi keretek

A jelen iránymutatás kidolgozásakor a Bizottság áttekintette a nemzeti, uniós és nemzetközi kereteket. Az iránymutatás sokat köszönhet az e keretek mögött álló szervezetek vezető tevékenységének és tudásának. Így különösen a jelen dokumentumban foglalt elvek és tartalom kidolgozása nagymértékben támaszkodott többek között az alábbi keretekre:

| — | CDP (korábban szén-dioxid-kibocsátási közzétételi projekt); |
| --- | --- |

—

CDP (korábban szén-dioxid-kibocsátási közzétételi projekt);

| — | az éghajlatváltozással kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó normákkal foglalkozó testület (Climate Disclosure Standards Board); |
| --- | --- |

—

az éghajlatváltozással kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó normákkal foglalkozó testület (Climate Disclosure Standards Board);

| — | az OECD útmutatása a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról, valamint annak kiegészítései; |
| --- | --- |

—

az OECD útmutatása a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról, valamint annak kiegészítései;

| — | a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS), valamint a kapcsolódó ágazati referenciadokumentumok; |
| --- | --- |

—

a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS), valamint a kapcsolódó ágazati referenciadokumentumok;

| — | az Európai Befektetéselemzők Egyesületeinek Nemzetközi Szövetsége környezetvédelmi, társadalmi és irányítási szempontokra (ESG) vonatkozó fő teljesítménymutatói – Iránymutatás az ESG pénzügyi elemzési és vállalatértékelési integrációjához; |
| --- | --- |

—

az Európai Befektetéselemzők Egyesületeinek Nemzetközi Szövetsége környezetvédelmi, társadalmi és irányítási szempontokra (ESG) vonatkozó fő teljesítménymutatói – Iránymutatás az ESG pénzügyi elemzési és vállalatértékelési integrációjához;

| — | Global Reporting Initiative (globális jelentéstételi kezdeményezés); |
| --- | --- |

—

Global Reporting Initiative (globális jelentéstételi kezdeményezés);

| — | a felelősségteljes mezőgazdasági ellátási láncokra vonatkozó FAO–OECD-iránymutatás; |
| --- | --- |

—

a felelősségteljes mezőgazdasági ellátási láncokra vonatkozó FAO–OECD-iránymutatás;

| — | az Egyesült Királyság Pénzügyi Beszámolási Tanácsának stratégiai jelentésére vonatkozó iránymutatás; |
| --- | --- |

—

az Egyesült Királyság Pénzügyi Beszámolási Tanácsának stratégiai jelentésére vonatkozó iránymutatás;

| — | a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet iránymutatása multinacionális vállalkozások számára; |
| --- | --- |

—

a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet iránymutatása multinacionális vállalkozások számára;

| — | az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó elvek beszámolási kerete; |
| --- | --- |

—

az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó elvek beszámolási kerete;

| — | a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet ISO 26000 standardja; |
| --- | --- |

—

a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet ISO 26000 standardja;

| — | a nemzetközi integrált beszámolási keret; |
| --- | --- |

—

a nemzetközi integrált beszámolási keret;

| — | az ENSZ fenntartható értéktőzsdei kezdeményezésének iránymutatás-mintája a befektetők részére történő ESG-adatszolgáltatásról; |
| --- | --- |

—

az ENSZ fenntartható értéktőzsdei kezdeményezésének iránymutatás-mintája a befektetők részére történő ESG-adatszolgáltatásról;

| — | a Természetitőke-egyezmény; |
| --- | --- |

—

a Természetitőke-egyezmény;

| — | a termékek és szervezetek környezeti lábnyomáról szóló útmutatók; |
| --- | --- |

—

a termékek és szervezetek környezeti lábnyomáról szóló útmutatók;

| — | Sustainability Accounting Standards Board (fenntarthatósági beszámolási standardokkal foglalkozó testület); |
| --- | --- |

—

Sustainability Accounting Standards Board (fenntarthatósági beszámolási standardokkal foglalkozó testület);

| — | a fenntartható fejlesztéssel foglalkozó német tanács fenntarthatósági kódexe; |
| --- | --- |

—

a fenntartható fejlesztéssel foglalkozó német tanács fenntarthatósági kódexe;

| — | a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet háromoldalú nyilatkozata a multinacionális vállalatokról és a szociális politikára vonatkozó elvekről; |
| --- | --- |

—

a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet háromoldalú nyilatkozata a multinacionális vállalatokról és a szociális politikára vonatkozó elvekről;

| — | az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Globális Megállapodása; |
| --- | --- |

—

az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Globális Megállapodása;

| — | az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai (a 2015. szeptember 25-i határozattal elfogadott „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend”); |
| --- | --- |

—

az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai (a 2015. szeptember 25-i határozattal elfogadott „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend”);

| — | a „Védelem, tisztelet, jogorvoslat” elnevezésű ENSZ-keretet végrehajtó, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-elvek. |
| --- | --- |

—

a „Védelem, tisztelet, jogorvoslat” elnevezésű ENSZ-keretet végrehajtó, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-elvek.

| Fontos megjegyzés

  A jelen dokumentum a 2014/95/EU irányelv 2. cikke alapján készült abból a célból, hogy az érintett vállalkozásoknak segítséget nyújtson a nem pénzügyi információk releváns, hasznos, következetes és összehasonlíthatóbb közzétételéhez. A jelen közlemény nem kötelező iránymutatást tartalmaz, amely alapján nem keletkezik új jogszabályi kötelezettség. Amennyiben a jelen közlemény értelmezi a 2014/95/EU irányelvet, a Bizottság álláspontja nem sértheti az irányelvre vonatkozóan az Európai Unió Bírósága által esetlegesen kiadott egyéb értelmezést. A jelen iránymutatást alkalmazó vállalkozások nemzetközi, uniós vagy nemzeti keretekre is támaszkodhatnak. A jelen dokumentum nem minősül technikai standardnak, így sem a nem pénzügyi kimutatást készítő szervezetek, sem az ilyen szervezet nevében eljáró vagy egyéb felek nem hivatkozhatnak arra, hogy nem pénzügyi kimutatásaik megfelelnek a jelen dokumentumnak. |
| --- |

Fontos megjegyzés

A jelen dokumentum a 2014/95/EU irányelv 2. cikke alapján készült abból a célból, hogy az érintett vállalkozásoknak segítséget nyújtson a nem pénzügyi információk releváns, hasznos, következetes és összehasonlíthatóbb közzétételéhez. A jelen közlemény nem kötelező iránymutatást tartalmaz, amely alapján nem keletkezik új jogszabályi kötelezettség. Amennyiben a jelen közlemény értelmezi a 2014/95/EU irányelvet, a Bizottság álláspontja nem sértheti az irányelvre vonatkozóan az Európai Unió Bírósága által esetlegesen kiadott egyéb értelmezést. A jelen iránymutatást alkalmazó vállalkozások nemzetközi, uniós vagy nemzeti keretekre is támaszkodhatnak. A jelen dokumentum nem minősül technikai standardnak, így sem a nem pénzügyi kimutatást készítő szervezetek, sem az ilyen szervezet nevében eljáró vagy egyéb felek nem hivatkozhatnak arra, hogy nem pénzügyi kimutatásaik megfelelnek a jelen dokumentumnak.

2   AZ IRÁNYMUTATÁS CÉLJA

A jelen iránymutatás célja, hogy segítse a vállalkozásokat a jó minőségű, releváns, hasznos, következetes és összehasonlíthatóbb nem pénzügyi (környezetvédelmi, társadalmi és irányítási) információk olyan módon történő közzétételében, amely elősegíti az ellenállóképes és fenntartható növekedést és foglalkoztatást, továbbá biztosítja az átláthatóságot az érdekeltek számára. A Bizottság a nem kötelező iránymutatás alkalmazását az irányelvben előírt adatszolgáltatási kötelezettségek keretei között javasolja. Az iránymutatás célja, hogy segítse a vállalkozásokat a releváns, hasznos és tömör nem pénzügyi kimutatásoknak az irányelv előírásai szerinti összeállításában. Jelentős erőfeszítések történtek annak érdekében, hogy a közzététel ne jelentsen indokolatlan adminisztratív terhet, továbbá ne legyen sablonos, vagy pusztán formális feladat.

A jelen nem kötelező iránymutatás a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzétételéről szóló 2014/95/EU irányelv 2. cikkével összhangban a releváns, hasznos és összehasonlítható nem pénzügyi információkra helyezi a hangsúlyt.

Címzettjei azok a vállalkozások, amelyek az irányelv értelmében a vezetés beszámolójában nem pénzügyi információk közzétételére kötelezettek. A nem kötelező iránymutatás ugyanakkor helyes gyakorlatként szolgálhat valamennyi nem pénzügyi információt közzétevő vállalkozás, ezen belül az olyan egyéb vállalkozások számára is, amelyek nem tartoznak az irányelv hatálya alá.

Az Európai Bizottság az iránymutatást egy olyan elveken alapuló módszertan kidolgozása céljából készítette, amely valamennyi gazdasági ágazatban működő vállalkozás számára lényeges, és segíti azokat a releváns, hasznos és összehasonlítható nem pénzügyi információk közzétételében. Ennek során a Bizottság figyelembe vette a helyes gyakorlatokat, a vonatkozó fejleményeket és a kapcsolódó kezdeményezések eredményeit az Unión belül és nemzetközi szinten egyaránt.

A jelen iránymutatás keretei a vezetés beszámolójához igazodnak. Ugyanakkor lehetséges a nem pénzügyi kimutatás alternatív megjelenítése is az irányelv 1. cikke alapján.

A cél olyan kiegyensúlyozott és rugalmas útmutatás nyújtása a nem pénzügyi adatszolgáltatáshoz, amelynek segítségével a vállalkozások a lényeges információkat következetes és összefüggő módon tehetik közzé. A lehetséges mértékben az iránymutatásnak elő kell segítenie a vállalkozások és ágazatok közötti összehasonlíthatóságot.

Ez a megközelítés figyelembe veszi az érintett vállalkozások és ágazatok, valamint a vállalkozások által az adatszolgáltatásban megjelenítendő körülmények sokféleségét. Jelentős erőfeszítések történtek a sablonos megközelítés, valamint a túlzottan normatív jellegű módszertan elkerülésére.

Az iránymutatás figyelembe veszi az információk kapcsolatának, kölcsönhatásainak (összekapcsolhatóságának) jelentőségét mind a nem pénzügyi információk különböző szempontjai, mind pedig a pénzügyi és nem pénzügyi információk között.

3   FŐBB ELVEK

3.1   Lényeges információk közzététele

Az irányelv 1. cikke előírja, hogy az érintett vállalkozásoknak:

„[...] a vezetés beszámolójába bele kell foglalniuk a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának megértéséhez szükséges [...] információkat tartalmazó nem pénzügyi kimutatást [...].”

A lényegesség a pénzügyi információkat összeállítók, ellenőrzők és felhasználók körében általánosan használt fogalom. Ha egy vállalkozás behatóan ismeri az ilyen információk értékláncának főbb összetevőit, ez elősegíti számára a főbb kérdések meghatározását, valamint az információ lényegességi szempontjainak felismerését.

A 2013/34/EU (számviteli) irányelv 2. cikkének 16. pontja szerint „egy adott információ akkor tekintendő lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy annak kihagyása vagy hibás közlése befolyásolja azokat a döntéseket, amelyeket a felhasználók a vállalkozás pénzügyi kimutatásai alapján hoznak. Egy-egy tétel lényeges voltát más hasonló tételekkel összefüggésben kell megítélni.”

Az irányelv a nem pénzügyi információk lényegességének értékelésében új elemet vezet be „a vállalkozás [...] tevékenységei hatásának megértéséhez szükséges mérték[ű]” (9) információk említésével.

9

Az irányelv (8) preambulumbekezdése kimondja, hogy „[a]z ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásoknak megfelelő információkkal kell szolgálniuk azokkal a kérdésekkel kapcsolatban, amelyek kiemelkednek a tekintetben, hogy nagy valószínűséggel súlyos következményekkel járnak majd, azokkal a kérdésekkel együtt, amelyek esetében a súlyos következmények már fennállnak” (10). [...].

10

Egy vállalkozás tevékenységének hatása lényeges szempont a nem pénzügyi információk közzétételekor. E hatások előnyösek vagy hátrányosak lehetnek. A lényeges információk közzétételének mindkét esetre egyértelműen és elfogulatlanul ki kell terjednie. A nem pénzügyi kimutatással szemben elvárás, hogy valós képet adjon a vállalkozás azon adatairól, amelyekre az érdekelt feleknek szükségük van.

Az információk lényegességét azok összefüggésében kell értékelni. Egy adott összefüggésben lényeges információ más összefüggésben nem feltétlenül lesz az. A nem pénzügyi kimutatásban szerepeltetendő kérdések a vállalkozás körülményeitől függenek, a konkrét helyzetek és ágazati szempontok figyelembevételével. Az azonos ágazathoz tartozó vállalkozások valószínűleg hasonló környezetvédelmi, társadalmi és irányítási kihívásokkal szembesülnek, például a termékeik és szolgáltatásaik előállításához igénybe vett erőforrások, vagy az emberekre, a társadalomra és a környezetre gyakorolt hatásaik okán. Ennélfogva indokolt lehet a releváns nem pénzügyi közzétételek közvetlen összehasonlítása az azonos ágazathoz tartozó vállalkozások között.

A vállalkozások a lehetséges kérdések széles köréről számolhatnak be. Az egyes információk lényegességét az adott vállalkozás annak vizsgálata alapján értékeli, hogy azok mennyire fontosak a fejlődése, teljesítménye, helyzete és hatása szempontjából. A lényegességi vizsgálat során belső és külső tényezőket is figyelembe kell venni (11).

11

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy bank úgy ítélheti meg, hogy székhelyének és fiókjainak vízfogyasztása nem olyan lényeges kérdés, amelyet a vezetés beszámolójában szerepeltetnie szükséges. Ezzel szemben lényeges információként értékelheti az általa finanszírozott projektek társadalmi és környezeti hatásait, valamint egy adott város, régió vagy ország reálgazdaságának támogatásában betöltött szerepét. |
| --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy bank úgy ítélheti meg, hogy székhelyének és fiókjainak vízfogyasztása nem olyan lényeges kérdés, amelyet a vezetés beszámolójában szerepeltetnie szükséges. Ezzel szemben lényeges információként értékelheti az általa finanszírozott projektek társadalmi és környezeti hatásait, valamint egy adott város, régió vagy ország reálgazdaságának támogatásában betöltött szerepét.

Az információk lényegességének értékelésekor számos tényező vehető figyelembe. Ezek a következők:

| — | Üzleti modell, stratégia, legfőbb kockázatok: Egy vállalkozás céljai, stratégiái, vezetési megközelítése és rendszerei, értékei, tárgyi eszközei és immateriális javai, értéklánca, valamint legfőbb kockázatai releváns szempontok. |
| --- | --- |

—

Üzleti modell, stratégia, legfőbb kockázatok: Egy vállalkozás céljai, stratégiái, vezetési megközelítése és rendszerei, értékei, tárgyi eszközei és immateriális javai, értéklánca, valamint legfőbb kockázatai releváns szempontok.

Üzleti modell, stratégia, legfőbb kockázatok:

| — | Fő ágazati kérdések: Az azonos ágazatban működő vagy közös ellátási lánchoz tartozó vállalkozások számára valószínűleg hasonló kérdések lényegesek. Egy vállalkozás számára valószínűleg lényegesek lesznek azok a kérdések is, amelyeket versenytársai, ügyfelei vagy beszállítói már azonosítottak (12). |
| --- | --- |

—

Fő ágazati kérdések: Az azonos ágazatban működő vagy közös ellátási lánchoz tartozó vállalkozások számára valószínűleg hasonló kérdések lényegesek. Egy vállalkozás számára valószínűleg lényegesek lesznek azok a kérdések is, amelyeket versenytársai, ügyfelei vagy beszállítói már azonosítottak (12).

Fő ágazati kérdések:

12

| — | Az érdekelt felek érdekei és elvárásai: A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy együttműködjenek az érdekelt felekkel, és törekedjenek azok érdekeinek, szempontjainak alapos megismerésére. |
| --- | --- |

—

Az érdekelt felek érdekei és elvárásai: A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy együttműködjenek az érdekelt felekkel, és törekedjenek azok érdekeinek, szempontjainak alapos megismerésére.

Az érdekelt felek érdekei és elvárásai:

| — | A tevékenységek hatása: A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy vegyék figyelembe a hatások tényleges és potenciális súlyosságát és gyakoriságát. Ez kiterjed termékeik, szolgáltatásaik, valamint üzleti kapcsolataik (ezen belül az ellátási lánccal kapcsolatos vonatkozások) hatásaira. |
| --- | --- |

—

A tevékenységek hatása: A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy vegyék figyelembe a hatások tényleges és potenciális súlyosságát és gyakoriságát. Ez kiterjed termékeik, szolgáltatásaik, valamint üzleti kapcsolataik (ezen belül az ellátási lánccal kapcsolatos vonatkozások) hatásaira.

A tevékenységek hatása:

| — | Közpolitikai és szabályozási tényezők: A közpolitika és a szabályozás hatással lehet egy adott vállalkozás sajátos körülményeire, és befolyásolhatja a lényegességet. |
| --- | --- |

—

Közpolitikai és szabályozási tényezők: A közpolitika és a szabályozás hatással lehet egy adott vállalkozás sajátos körülményeire, és befolyásolhatja a lényegességet.

Közpolitikai és szabályozási tényezők:

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás az ellátási láncának beszerzési oldalán keresztül kifejtett hatásokat releváns és lényeges kérdésként ítélheti meg, és ennek megfelelően szerepeltetheti azokat a beszámolójában. A hatások lehetnek közvetettek vagy közvetlenek. Például egy ásványvízgyártó vállalkozás figyelembe veheti az általa felhasznált vízforrások védelme érdekében hozott konkrét intézkedéseket. |
| --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás az ellátási láncának beszerzési oldalán keresztül kifejtett hatásokat releváns és lényeges kérdésként ítélheti meg, és ennek megfelelően szerepeltetheti azokat a beszámolójában. A hatások lehetnek közvetettek vagy közvetlenek. Például egy ásványvízgyártó vállalkozás figyelembe veheti az általa felhasznált vízforrások védelme érdekében hozott konkrét intézkedéseket.

A vállalkozások bemutathatják a lényegességi vizsgálat során felhasznált irányítási mechanizmusokat és eljárásokat (13).

13

| Példa, fő teljesítménymutatók

  A földhasználat és az ökoszisztéma változására (például az erdőirtásra) közvetlenül vagy ellátási láncán keresztül hatást gyakorló vállalkozás mérlegelheti az alkalmazott átvilágítási eljárásokkal kapcsolatos megfelelő közzétételt. |
| --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

A földhasználat és az ökoszisztéma változására (például az erdőirtásra) közvetlenül vagy ellátási láncán keresztül hatást gyakorló vállalkozás mérlegelheti az alkalmazott átvilágítási eljárásokkal kapcsolatos megfelelő közzétételt.

A lényegességi vizsgálatokat rendszeres időközönként felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy a beszámolóban szereplő kérdések továbbra is lényegesek maradjanak. A leggyakoribb felülvizsgálatokat a legdinamikusabb és leginnovatívabb vállalkozások és ágazatok esetében kell elvégezni, valamint azoknál a vállalkozásoknál, amelyek módosítják az üzleti modelljüket, vagy az átvilágításra is kiterjedő politikáikat. A felülvizsgálat stabilabb körülmények között kisebb gyakorisággal is végezhető.

| Példa, fő teljesítménymutatók

  A konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok ellátási láncaiban részt vevő vállalkozás mérlegelheti az annak érdekében alkalmazott átvilágítási eljárásokkal kapcsolatos megfelelő közzétételt, hogy tiszteletben tartsa az emberi jogokat, és ne járuljon hozzá a konfliktushoz. |
| --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

A konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok ellátási láncaiban részt vevő vállalkozás mérlegelheti az annak érdekében alkalmazott átvilágítási eljárásokkal kapcsolatos megfelelő közzétételt, hogy tiszteletben tartsa az emberi jogokat, és ne járuljon hozzá a konfliktushoz.

3.2   Tárgyilagosság, elfogulatlanság, érthetőség

Tárgyilagosság, elfogulatlanság, érthetőség

A nem pénzügyi kimutatásnak a kedvező és kedvezőtlen szempontokat egyaránt tárgyilagosan kell figyelembe vennie, az információkat pedig elfogulatlanul kell értékelnie és bemutatnia.

A nem pénzügyi kimutatásnak valamennyi rendelkezésre álló és megbízható adatforrást figyelembe kell vennie, és tekintettel kell lennie az érdekelt felek információigényére. Az információk felhasználói nem vezethetők félre lényegi valótlanságok közlésével, lényeges információk kihagyásával, vagy lényegtelen információk közzétételével.

A nem pénzügyi kimutatásban egyértelműen külön kell választani a tényeket a véleménytől és az értelmezéstől.

Az információk tárgyilagossága és pontossága például a következő eszközökkel javítható:

| — | megfelelő vállalatirányítási mechanizmusok (például bizonyos független igazgatósági tagok vagy egy igazgatótanácsi bizottság felruházása a fenntarthatósági és/vagy átláthatósági kérdésekkel kapcsolatos felelősségi körrel); |
| --- | --- |

—

megfelelő vállalatirányítási mechanizmusok (például bizonyos független igazgatósági tagok vagy egy igazgatótanácsi bizottság felruházása a fenntarthatósági és/vagy átláthatósági kérdésekkel kapcsolatos felelősségi körrel);

| — | stabil és megbízható bizonyítékok, illetve belső kontroll- és beszámolási rendszerek; |
| --- | --- |

—

stabil és megbízható bizonyítékok, illetve belső kontroll- és beszámolási rendszerek;

| — | tényleges együttműködés az érdekeltekkel; valamint |
| --- | --- |

—

tényleges együttműködés az érdekeltekkel; valamint

| — | független külső bizonyosságnyújtás. |
| --- | --- |

—

független külső bizonyosságnyújtás.

Az információk emellett érthetőbbé tehetők az egyszerű megfogalmazással és az egységes szóhasználattal, a sablonosság kerülésével, valamint a szakkifejezések szükség szerinti meghatározásával.

A lényeges információkat a jobb érthetőség kedvéért megfelelő összefüggésbe kell helyezni. Egy vállalkozás teljesítménye bemutatható például stratégiái és átfogóbb céljai mentén. A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy fejtsék ki a nem pénzügyi kérdések kapcsolódását hosszú távú stratégiáikhoz, legfőbb kockázataikhoz, valamint politikáikhoz.

A vállalkozásnak ismertetnie kell a közzétett információk terjedelmét és határait, különösen akkor, ha bizonyos információk csak tevékenységének egy vagy több konkrét szegmensére vonatkoznak, vagy egyes szegmenseire nem vonatkoznak.

Az érthetőséget javíthatja a közzétett információk főbb belső jellemzőinek – például mérési módszereinek, alapul szolgáló feltételezéseinek, forrásainak – bemutatása.

A nem pénzügyi kimutatások szerepe nem merül ki a fő teljesítménymutatók egyszerű felsorolásában. Egy vállalkozás fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és hatásának megértéséhez minőségi és mennyiségi információk közzététele egyaránt szükséges. Mennyiségi információkkal eredményesen jellemezhetők egyes nem pénzügyi kérdések (fő teljesítménymutatók, célértékek stb.), míg a minőségi információk összefüggésbe helyezik a nem pénzügyi kimutatást, növelve annak hasznosságát és érthetőségét. A szöveges ismertető, a mennyiségi információk, valamint a szemléltető segédeszközök (14) alkalmazása hatékonyabbá és átláthatóbbá teszi a kommunikációt.

14

Ha egy vállalkozás az információkat saját nemzeti nyelve mellett egy elterjedt üzleti nyelven is közzéteszi, az bizonyára javítja a vállalkozás átláthatóságát, és könnyebben elérhetővé teszi az információkat a befektetők és egyéb érdekeltek számára.

| Példa, fő teljesítménymutatók

  A meghatározott fő teljesítménymutatókat közzétevő vállalkozás javíthatja átláthatóságát azzal, hogy tájékoztatást ad a mutatók céljáról és a vállalkozás stratégiájához való kapcsolódásáról; meghatározásáról és számítási módszertanáról; információforrásairól, feltételezéseiről és korlátairól; az érintett tevékenységek terjedelméről; a referenciaértékekről; a célértékekről; a tendenciákról, valamint az esetleges módszertani változásokról; továbbá minőségi szempontból bemutatja a múltbeli és a várható teljesítményt. |
| --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

A meghatározott fő teljesítménymutatókat közzétevő vállalkozás javíthatja átláthatóságát azzal, hogy tájékoztatást ad a mutatók céljáról és a vállalkozás stratégiájához való kapcsolódásáról; meghatározásáról és számítási módszertanáról; információforrásairól, feltételezéseiről és korlátairól; az érintett tevékenységek terjedelméről; a referenciaértékekről; a célértékekről; a tendenciákról, valamint az esetleges módszertani változásokról; továbbá minőségi szempontból bemutatja a múltbeli és a várható teljesítményt.

3.3   Átfogó, de tömör közlés

Átfogó, de tömör közlés

Az irányelv 1. cikke előírja, hogy az érintett vállalkozásoknak:

„[...] a vezetés beszámolójába bele kell foglalniuk a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának megértéséhez szükséges mértékben legalább a [...] környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó nem pénzügyi kimutatást [...].”

Az irányelvben nevesített egyes kérdéskörökre vonatkozó lényeges információk közlése minimális követelmény. Ezek a következők:

| — | környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdések; |
| --- | --- |

—

környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdések;

| — | az emberi jogok tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

—

az emberi jogok tiszteletben tartása;

| — | a korrupció elleni küzdelmet és a megvesztegetést érintő kérdések. |
| --- | --- |

—

a korrupció elleni küzdelmet és a megvesztegetést érintő kérdések.

A vállalkozásoknak emellett valamennyi egyéb lényeges információt közzé kell tenniük.

A lényeges közzétételekkel szemben elvárás, hogy átfogó képet adjanak a vállalkozás tárgyévi helyzetéről. Ez a közzétett információk terjedelmére vonatkozik. A valamely konkrét kérdéssel kapcsolatban közölt információk mélysége viszont a kérdés lényegességétől függ. Egy vállalkozásnak törekednie kell az információk olyan terjedelmű és mélységű közzétételére, amely segíti az érdekelteket abban, hogy megértsék fejlődését, teljesítményét, helyzetét, valamint tevékenységei hatását.

A nem pénzügyi kimutatásnak ezenkívül tömörnek kell lennie, és kerülnie kell a lényegtelen információk bemutatását. A lényegtelen információk közzététele a lényeges információk elfedésével ronthatja a nem pénzügyi kimutatás érthetőségét. Kerülni kell a lényegtelen, általános, sablonos információk közlését.

A nem pénzügyi kimutatás a tömörség kedvéért és az ismétlések elkerülésére tartalmazhat belső kereszthivatkozásokat, jelzéseket, továbbá egyéb információkra történő hivatkozásokat (15).

15

| Példa

  Egy vállalkozás összefoglalhatja az információkat, összpontosíthat a lényeges információkra, elhagyhatja az általános információkat, korlátozhatja a részletezettséget, elhagyhatja a már nem lényeges elemeket, továbbá alkalmazhat kereszthivatkozásokat és jelzéseket. |
| --- |

Példa

Példa

Egy vállalkozás összefoglalhatja az információkat, összpontosíthat a lényeges információkra, elhagyhatja az általános információkat, korlátozhatja a részletezettséget, elhagyhatja a már nem lényeges elemeket, továbbá alkalmazhat kereszthivatkozásokat és jelzéseket.

3.4   Stratégiai és előretekintő jelleg

Stratégiai és előretekintő jelleg

A kimutatással szemben elvárás, hogy betekintést adjon a vállalkozás üzleti modelljébe és stratégiájába, valamint ezek végrehajtásába, továbbá ismertesse a közölt információk rövid, közép- és hosszú távú vonatkozásait.

A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy stratégiájukra és célkitűzéseikre is kiterjedő releváns információkat tegyenek közzé az üzleti modelljükről. A közzétételeknek betekintést kell adniuk a releváns nem pénzügyi kérdésekkel kapcsolatos stratégiai megközelítésekbe: abba, hogy a vállalkozás mit, hogyan és miért tesz.

Ez nem zárja ki a kereskedelmileg érzékeny információk megfelelő figyelembevételét. A releváns információk nagyobb általánosságban is közölhetők úgy, hogy ettől függetlenül hasznos tájékoztatást adjanak a befektetőknek és egyéb érdekelteknek.

A célértékek, referenciaértékek és kötelezettségvállalások közzétételével a vállalkozás segítheti a befektetőket és egyéb érdekelteket abban, hogy összefüggésbe helyezzék a teljesítményét. Ez hasznos lehet a későbbi kilátások értékelésében. Növeli az átláthatóságot az érdekeltek számára, ha a kötelezettségvállalások és a célértékek teljesítése terén tett előmenetel külső nyomon követés tárgyát képezi. A cél- és referenciaértékek minőségi és mennyiségi szempontból is bemutathatók. Adott esetben a vállalkozások tudományosan megalapozott forgatókönyvek mentén is közzétehetnek releváns információkat.

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás közzéteheti a fenntartható üzleti stratégiára vonatkozó megközelítését, valamint azt, hogy környezeti, társadalmi és irányítási teljesítménye hogyan járulhat hozzá üzleti céljainak eléréséhez. Ezenkívül közzéteheti a közölt fő teljesítménymutatók célértékeit, továbbá bemutathatja az előretekintő információk és a későbbi kilátások mögött meghúzódó bizonytalanságokat és tényezőket. |
| --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás közzéteheti a fenntartható üzleti stratégiára vonatkozó megközelítését, valamint azt, hogy környezeti, társadalmi és irányítási teljesítménye hogyan járulhat hozzá üzleti céljainak eléréséhez. Ezenkívül közzéteheti a közölt fő teljesítménymutatók célértékeit, továbbá bemutathatja az előretekintő információk és a későbbi kilátások mögött meghúzódó bizonytalanságokat és tényezőket.

Az előretekintő információk révén azok felhasználói számára egyszerűbbé válik annak távlati értékelése, hogy a vállalkozás fejlődése, helyzete, teljesítménye és hatása mennyire ellenálló és fenntartható. Segítségükkel emellett a felhasználók mérhetik a vállalkozás előrehaladását hosszú távú célkitűzéseinek megvalósítása felé.

| Példa

  Egy vállalkozás releváns információkat tehet közzé arról, hogy a tudományosan megalapozott éghajlatváltozási forgatókönyvek várhatóan milyen hatást gyakorolnak stratégiáira és tevékenységeire. Közzéteheti továbbá a munkahelyi balesetek vagy megbetegedések számának csökkentésére vonatkozó célértékeket is. |
| --- |

Példa

Példa

Egy vállalkozás releváns információkat tehet közzé arról, hogy a tudományosan megalapozott éghajlatváltozási forgatókönyvek várhatóan milyen hatást gyakorolnak stratégiáira és tevékenységeire. Közzéteheti továbbá a munkahelyi balesetek vagy megbetegedések számának csökkentésére vonatkozó célértékeket is.

3.5   Középpontban az érdekeltek

Középpontban az érdekeltek

A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy valamennyi érdekelt fél információigényét figyelembe vegyék. Az egyedi, atipikus, vagy észszerűtlen információigényt támasztó érdekeltek igényei vagy preferenciái helyett az érdekeltek együttes csoportjának információigényére kell összpontosítaniuk.

Adott esetben ilyen csoportot alkothatnak többek között a befektetők, a munkavállalók, a fogyasztók, a beszállítók, az ügyfelek, a helyi közösségek, az állami hatóságok, a veszélyeztetett csoportok, a szociális partnerek, valamint a civil társadalom képviselői.

A vállalkozásoknak releváns és hasznos információkat kell közölniük az érdekeltekkel való együttműködésükről, továbbá arról, hogy azok információigényét milyen módon veszik figyelembe. E tekintetben hasznos útmutatást ad például az ISO 26000 szabvány, valamint az OECD multinacionális vállalkozásoknak szóló iránymutatása.

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás lényeges információkat tehet közzé az érdekeltekkel való együttműködéséről, továbbá kifejtheti azt, hogy az mennyiben befolyásolja döntéseit, teljesítményét és tevékenységeinek hatását. |
| --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás lényeges információkat tehet közzé az érdekeltekkel való együttműködéséről, továbbá kifejtheti azt, hogy az mennyiben befolyásolja döntéseit, teljesítményét és tevékenységeinek hatását.

3.6   Összhang és koherencia

Összhang és koherencia

A nem pénzügyi kimutatásnak összhangban kell állnia a vezetés beszámolójának egyéb elemeivel.

A nem pénzügyi kimutatásban szerepeltetett információk, valamint a vezetés beszámolójában közzétett egyéb információk egyértelmű összekapcsolásával az információk hasznosabbá, relevánsabbá és szorosabban összefüggővé válnak. A vezetés beszámolóját egységes, kiegyensúlyozott és összefüggő információhalmazként kell értelmezni.

A tartalmak összekapcsoltságából adódóan az alapvető összefüggések bemutatása megkönnyíti a befektetők és egyéb érdekeltek számára a lényeges információk és kapcsolatok megértését.

A nem pénzügyi jelentés tartalmának időben következetesnek kell lennie. Ezáltal az információk felhasználói értelmezhetik és összevethetik a vállalkozás fejlődésének, helyzetének, teljesítményének és hatásának korábbi és jelenlegi változásait, és azokat megbízhatóan összekapcsolhatják az előretekintő információkkal.

A fő teljesítménymutatók következetes megválasztása és módszertana elengedhetetlen a nem pénzügyi kimutatás érthetőségének és megbízhatóságának biztosításához. Ezzel együtt frissítésekre lehet szükség, mivel a teljesítménymutatók elavulhatnak, vagy olyan újabb, jobb módszertanok jelenhetnek meg, amelyek javítják az információ minőségét. A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy ismertessék az adatszolgáltatási politikájukat vagy módszertanukat érintő változásokat, valamint a változások okait és hatásait (például a korábbi információk olyan újraközlésével, amely egyértelműen jelzi az adatszolgáltatási politika vagy módszertan változásának hatását).

| Példa

  Egy vállalkozás összefüggéseket, kapcsolatokat határozhat meg üzleti modellje, valamint a korrupciót és a megvesztegetést érintő kérdések között. |
| --- |

Példa

Példa

Egy vállalkozás összefüggéseket, kapcsolatokat határozhat meg üzleti modellje, valamint a korrupciót és a megvesztegetést érintő kérdések között.

4   TARTALOM

TARTALOM

A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy a közzétételeikben szerepeltetendő konkrét tematikus szempontokat és lényeges információkat tárgyilagosan, elfogulatlanul és átfogó módon, többek között az érdekelt felekkel együttműködve határozzák meg.

A nem pénzügyi kimutatásokban szereplő információk összekapcsolódnak. Például az eredmények nem csupán azt tükrözik, amit egy vállalkozás az üzleti modelljén, a politikáin és a stratégiáin keresztül tesz, hanem a vállalkozás sajátos körülményeit és kockázatait, valamint azt is, hogy e kockázatokat mennyire kezeli eredményesen. Az alapvető kapcsolatok és összefüggések bemutatása javítja a jelentés minőségét.

A nem pénzügyi kimutatás elkészítésekor a vállalkozásoknak szem előtt kell tartaniuk a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályokat (16).

16

4.1   Az üzleti modell

Az üzleti modell

Az irányelv 1. cikke rögzíti, hogy a nem pénzügyi kimutatásban foglalt információk között szerepel:

a)   „a vállalkozás üzleti modelljének rövid leírása;”

a vállalkozás üzleti modelljének rövid leírása;

Egy vállalkozás üzleti modellje annak módját mutatja be, ahogyan termékein és szolgáltatásain keresztül a vállalkozás hosszabb távon létrehozza és megőrzi az értéket. Az üzleti modell teljes egészében összefüggésbe helyezi a vezetés beszámolóját. Annak ismertetésével, hogy üzleti tevékenységei keretében a bemeneteket hogyan alakítja kimenetekké, áttekintést ad a vállalkozás működéséről és felépítésének logikájáról. Egyszerűbben fogalmazva: arról, hogy a vállalkozás mit, hogyan és miért tesz.

Üzleti modelljük bemutatásakor a vállalkozások mérlegelhetik az alábbiakra vonatkozó megfelelő közzétételek szerepeltetését:

| — | üzleti környezetük; |
| --- | --- |

—

üzleti környezetük;

| — | szervezetük és felépítésük; |
| --- | --- |

—

szervezetük és felépítésük;

| — | a működésük szerinti piacok; |
| --- | --- |

—

a működésük szerinti piacok;

| — | célkitűzéseik és stratégiáik; valamint |
| --- | --- |

—

célkitűzéseik és stratégiáik; valamint

| — | azon tendenciák és tényezők, amelyek hatással lehetnek későbbi fejlődésükre. |
| --- | --- |

—

azon tendenciák és tényezők, amelyek hatással lehetnek későbbi fejlődésükre.

A vállalkozások mérlegelhetik annak lehetőségét, hogy üzleti modelljüket, fő tendenciáikat stb. teljesítménymutatókkal jellemezzék.

A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy üzleti modelljüket világosan, érthetően és konkrét módon mutassák be. Az üzleti modell tárgyilagos műfaj. A vállalkozásoknak kerülniük kell az olyan lényegtelen reklámjellegű, illetve törekvéseket bemutató közzétételt, amelyek elterelik a figyelmet a lényeges információkról.

A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy emeljék ki és magyarázzák meg az üzleti modelljükben a tárgyév során bekövetkezett lényeges változásokat.

| Példa

  Egy vállalkozás mérlegelheti olyan konkrét információk közzétételét, amelyek ismertetik:






  — | az általa előállított főbb termékeket és azt, hogy azok hogyan elégítik ki a fogyasztók/vásárlók igényeit; |
| --- | --- |

Példa

Példa

Egy vállalkozás mérlegelheti olyan konkrét információk közzétételét, amelyek ismertetik:

—

az általa előállított főbb termékeket és azt, hogy azok hogyan elégítik ki a fogyasztók/vásárlók igényeit;

| — | a termékek előállítási módját és azt, hogy a termelési megközelítés miért versenyképes és fenntartható; |
| --- | --- |

—

a termékek előállítási módját és azt, hogy a termelési megközelítés miért versenyképes és fenntartható;

| — | a működése szerinti piac jellemzőit és lehetséges alakulását. |
| --- | --- |

—

a működése szerinti piac jellemzőit és lehetséges alakulását.

4.2   Politikák és átvilágítás

Politikák és átvilágítás

Az irányelv 1. cikke rögzíti, hogy a nem pénzügyi kimutatásban foglalt információk között szerepel:

b)   „a vállalkozás által az e kérdésekkel kapcsolatban követett politikák leírása, utalva az alkalmazott átvilágítási eljárásokra;”

a vállalkozás által az e kérdésekkel kapcsolatban követett politikák leírása, utalva az alkalmazott átvilágítási eljárásokra;

A vállalkozásoknak olyan lényeges információkat kell közzétenniük, amelyek valós képet nyújtanak a politikáikról. Mérlegelniük kell az alapvető nem pénzügyi szempontokkal kapcsolatos megközelítésekre, a fő célkitűzésekre, az ezek megvalósítására irányuló tervekre, valamint ez utóbbiak végrehajtására vonatkozó információk közzétételét. A közzététel során figyelembe kell venni a vállalkozás sajátos körülményeit. A közzétételekben a vállalkozás bemutathatja vezetése és igazgatósága felelősségi köreit és döntéseit, valamint az erőforrások elosztásának kapcsolódását a célkitűzésekhez, kockázatkezeléshez és az elérni kívánt eredményekhez. A vállalkozás kifejtheti például az irányítás releváns szempontjait, (17) ideértve az igazgatótanács által gyakorolt felügyeletet is.

17

| Példa

  Egy vállalkozás mérlegelheti arra vonatkozó információk közzétételét, hogy szervezeti és irányítási struktúráján belül ki felelős a konkrét – pl. éghajlati kérdésekre vonatkozó – politikák kidolgozásáért, végrehajtásáért és figyelemmel kíséréséért (18). Bemutathatja továbbá az igazgatóság, illetve felügyelőbizottság szerep- és felelősségi körét a környezetvédelmi, szociális, valamint emberi jogi politikákkal kapcsolatban. |
| --- |

Példa

Példa

Egy vállalkozás mérlegelheti arra vonatkozó információk közzétételét, hogy szervezeti és irányítási struktúráján belül ki felelős a konkrét – pl. éghajlati kérdésekre vonatkozó – politikák kidolgozásáért, végrehajtásáért és figyelemmel kíséréséért (18). Bemutathatja továbbá az igazgatóság, illetve felügyelőbizottság szerep- és felelősségi körét a környezetvédelmi, szociális, valamint emberi jogi politikákkal kapcsolatban.

18

Átvilágítási eljárások a politikákhoz, a kockázatkezeléshez és az eredményekhez kapcsolódnak. Az átvilágítási eljárások végrehajtásával egy vállalkozás valamely konkrét célkitűzése elérését (pl. CO2-kibocsátása egy bizonyos szint alá szorítását, vagy az emberkereskedelemtől mentes ellátási láncokat) kívánja biztosítani. Segítségükkel azonosíthatja, kiküszöbölheti és mérsékelheti a meglévő, illetve a potenciális kedvezőtlen hatásokat.

2

A vállalkozásoknak lényeges információkat kell közzétenniük a végrehajtott átvilágítási eljárásokról, ideértve – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – a beszállítókra és az alvállalkozói láncokra vonatkozó információkat is. Mérlegelhetik emellett az eljárások kidolgozására irányuló döntésekkel, valamint tervezett működésükkel kapcsolatos megfelelő információk közzétételét is, különös tekintettel a kedvezőtlen hatások kiküszöbölése és mérséklése tekintetében. A vállalkozások mérlegelhetik továbbá a célok kitűzésével és az előrehaladás mérésével kapcsolatos releváns információk közzétételét is.

E téren hasznos útmutatást nyújtanak például az OECD különféle ágazati útmutatói, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-elvek, a multinacionális vállalatokról és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozat, valamint az ISO 26000 szabvány.

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás mérlegelheti az olyan politikáira vonatkozó közzétételt, amelyek célja termékeinek, műveleteinek és ellátási láncának mentesítése a veszélyes vegyi anyagok, a különös aggodalomra okot adó anyagok, valamint a biocid hatóanyagok alkalmazásától. Közzéteheti ezenkívül a kutatásra, fejlesztésre, valamint a biztonságos alternatívák alkalmazására vonatkozó politikáit is. A vállalkozások kifejthetik az általuk felhasznált vegyi anyagok minőségi, biztonsági és környezeti hatásának értékelésére, valamint a kémiai biztonságra vonatkozó jogszabályi előírások (pl. REACH, CLP) betartása céljából alkalmazott módszereket. |
| --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás mérlegelheti az olyan politikáira vonatkozó közzétételt, amelyek célja termékeinek, műveleteinek és ellátási láncának mentesítése a veszélyes vegyi anyagok, a különös aggodalomra okot adó anyagok, valamint a biocid hatóanyagok alkalmazásától. Közzéteheti ezenkívül a kutatásra, fejlesztésre, valamint a biztonságos alternatívák alkalmazására vonatkozó politikáit is. A vállalkozások kifejthetik az általuk felhasznált vegyi anyagok minőségi, biztonsági és környezeti hatásának értékelésére, valamint a kémiai biztonságra vonatkozó jogszabályi előírások (pl. REACH, CLP) betartása céljából alkalmazott módszereket.

| Példa

  Egy vállalkozás releváns információkat tehet közzé azokról a módszerekről, amelyekkel az éghajlattal kapcsolatos kockázatokat (19) és/vagy a természeti tőkét azonosítja, értékeli és kezeli. |
| --- |

Példa

Példa

Egy vállalkozás releváns információkat tehet közzé azokról a módszerekről, amelyekkel az éghajlattal kapcsolatos kockázatokat (19) és/vagy a természeti tőkét azonosítja, értékeli és kezeli.

19

A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy emeljék ki és magyarázzák meg a főbb politikáikban és az átvilágítási eljárásaikban a tárgyév során bekövetkezett lényeges változásokat.

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás mérlegelheti az alábbi egészségi és biztonsági információk közzétételét:






  — | munkahelyi politikák; |
| --- | --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás mérlegelheti az alábbi egészségi és biztonsági információk közzétételét:

—

munkahelyi politikák;

| — | a beszállítókkal és alvállalkozókkal közösen megállapított szerződéses kötelezettségek; |
| --- | --- |

—

a beszállítókkal és alvállalkozókkal közösen megállapított szerződéses kötelezettségek;

| — | a kockázatkezelésre, tájékoztatásra, képzésre, figyelemmel kísérésre, ellenőrzésre, valamint a helyi hatóságokkal és a szociális partnerekkel való együttműködésre fordított erőforrások. |
| --- | --- |

—

a kockázatkezelésre, tájékoztatásra, képzésre, figyelemmel kísérésre, ellenőrzésre, valamint a helyi hatóságokkal és a szociális partnerekkel való együttműködésre fordított erőforrások.

Előfordulhat, hogy egy vállalkozás nem dolgozott ki politikákat olyan kérdésekre vonatkozóan, amelyeket egyébként lényegesnek tart. Ilyenkor a vállalkozásnak egyértelmű és indokolással ellátott magyarázatot kell adnia arra, hogy az adott politikákat miért nem dolgozta ki. Ettől függetlenül az egyéb adatszolgáltatási előírások továbbra is érvényesek (üzleti modell, legfőbb kockázatok stb.).

Az irányelv 1. cikke előírja, hogy „[ha] az említettekre vonatkozóan a vállalkozás nem rendelkezik egy vagy több kérdéssel kapcsolatos politikával, a nem pénzügyi kimutatásnak egyértelmű és indokolással ellátott magyarázatot kell adnia annak hiányára.”

4.3   Eredmény

Eredmény

Az irányelv 1. cikke rögzíti, hogy a nem pénzügyi kimutatásban foglalt információk között szerepelnek:

c)   „e politikák eredményei;”

e politikák eredményei;

A vállalkozásoknak hasznos, tárgyilagos és elfogulatlan képet kell nyújtaniuk politikáik eredményéről.

A vállalkozásoknak olyan nem pénzügyi információkat kell közzétenniük, amelyek segítségével a befektetők és egyéb érdekeltek megismerhetik és figyelemmel kísérhetik a vállalkozás teljesítményét.

A politikák eredményével kapcsolatos releváns közzétételek hasznos információkat nyújthatnak a vállalkozás erősségeiről és sebezhetőségeiről. A nem pénzügyi kimutatásnak átfogóan, ugyanakkor tömören kell ismertetnie a vállalkozás műveleteinek és tevékenységeinek eredményét.

A vállalkozások mérlegelhetik a pénzügyi és nem pénzügyi eredmények kapcsolatának, valamint e kapcsolat távlati kezelésének bemutatását.

Az eredmények elemzése során fel kell használni a releváns nem pénzügyi teljesítménymutatókat is. A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy közzétegyék azokat a teljesítménymutatókat, amelyeket a leghasznosabbnak ítélnek az előrehaladás értékelésében, valamint a vállalkozások és ágazatok közötti összehasonlíthatóság elősegítésében. Adott esetben a vállalkozások mérlegelhetik továbbá azt is, hogy az ilyen információkat a cél- és referenciaértékekre vonatkozóan is bemutatják és kifejtik.

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás mérlegelheti olyan konkrét információk közzétételét, amelyek bemutatják:






  — | a tényleges CO2-kibocsátást és CO2-intenzitást; |
| --- | --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás mérlegelheti olyan konkrét információk közzétételét, amelyek bemutatják:

—

a tényleges CO2-kibocsátást és CO2-intenzitást;

2

2

| — | a veszélyes vegyi anyagok vagy biocid hatóanyagok alkalmazását; |
| --- | --- |

—

a veszélyes vegyi anyagok vagy biocid hatóanyagok alkalmazását;

| — | a természeti tőkét érintő hatásokat és függési viszonyokat; |
| --- | --- |

—

a természeti tőkét érintő hatásokat és függési viszonyokat;

| — | a teljesítmény időbeli alakulását a célértékekhez képest; |
| --- | --- |

—

a teljesítmény időbeli alakulását a célértékekhez képest;

| — | a végrehajtott politikák mérséklő hatását; |
| --- | --- |

—

a végrehajtott politikák mérséklő hatását;

| — | a CO2-kibocsátás mérséklésére irányuló terveket. |
| --- | --- |

—

a CO2-kibocsátás mérséklésére irányuló terveket.

2

4.4   A legfőbb kockázatok és azok kezelése

A legfőbb kockázatok és azok kezelése

Az irányelv 1. cikke rögzíti, hogy a nem pénzügyi kimutatásban foglalt információk között szerepelnek:

d)   „a vállalkozás műveleteivel, többek között – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – üzleti kapcsolataival, termékeivel vagy szolgáltatásaival összefüggésben az e kérdésekkel kapcsolatos legfőbb kockázatok, amelyek valószínűleg hátrányos hatásokkal járhatnak e területeken, és e kockázatok vállalkozás általi kezelésének módja;”

a vállalkozás műveleteivel, többek között – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – üzleti kapcsolataival, termékeivel vagy szolgáltatásaival összefüggésben az e kérdésekkel kapcsolatos legfőbb kockázatok, amelyek valószínűleg hátrányos hatásokkal járhatnak e területeken, és e kockázatok vállalkozás általi kezelésének módja;

A vállalkozásoknak információkat kell közzétenniük a legfőbb kockázataikról, valamint azok kezeléséről és mérsékléséről. E kockázatok kapcsolódhatnak a vállalkozások műveleteihez, termékeihez vagy szolgáltatásaihoz, ellátási láncához és üzleti kapcsolataihoz, valamint tevékenységük egyéb szempontjaihoz. Ennek keretében megfelelő képet kell adni a rövid, közép- és hosszú távon jelentkező legfőbb kockázatokról. A vállalkozásokkal szemben elvárás annak bemutatása, hogy legfőbb kockázataik hogyan érinthetik üzleti modelljüket, műveleteiket, pénzügyi teljesítményüket, valamint tevékenységeik hatását.

Az egyes vállalkozásoknak lényeges információkat kell közzétenniük a legfőbb kockázatokról attól függetlenül, hogy a kockázatok a saját döntéseikből és intézkedéseikből, illetve külső tényezőkből erednek-e, továbbá be kell mutatniuk azokat az eljárásokat, amelyek mentén azonosítják és értékelik e kockázatokat.

A közzétételnek – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – az ellátási és alvállalkozói láncokra vonatkozó lényeges információkat is tartalmaznia kell. Tartalmaznia kell továbbá lényeges információkat azokról a módszerekről, amelyekkel a vállalkozás a legfőbb kockázatokat kezeli és mérsékli.

A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy emeljék ki és magyarázzák meg a legfőbb kockázataikban és azok kezelésében a tárgyév során bekövetkezett lényeges változásokat.

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás mérlegelheti olyan konkrét információk közzétételét, amelyek bemutatják:






  — | azokat a hibásan működő termékeket, amelyek hatással lehetnek a fogyasztók biztonságára; |
| --- | --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás mérlegelheti olyan konkrét információk közzétételét, amelyek bemutatják:

—

azokat a hibásan működő termékeket, amelyek hatással lehetnek a fogyasztók biztonságára;

| — | a probléma kezelésére bevezetett politikákat; |
| --- | --- |

—

a probléma kezelésére bevezetett politikákat;

| — | a termékek által már érintett fogyasztók igényeinek kezelését célzó kármentesítési intézkedéseket. |
| --- | --- |

—

a termékek által már érintett fogyasztók igényeinek kezelését célzó kármentesítési intézkedéseket.

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás mérlegelheti lényeges információk közzétételét a műveleteit és stratégiáját érintő, éghajlattal kapcsolatos hatásokról, amelynek során figyelembe kell vennie sajátos körülményeit, továbbá megfelelő valószínűségi vizsgálatokat és forgatókönyv-elemzéseket kell végeznie (20). |
| --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás mérlegelheti lényeges információk közzétételét a műveleteit és stratégiáját érintő, éghajlattal kapcsolatos hatásokról, amelynek során figyelembe kell vennie sajátos körülményeit, továbbá megfelelő valószínűségi vizsgálatokat és forgatókönyv-elemzéseket kell végeznie (20).

20

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás mérlegelheti lényeges információk közzétételét az ellátási és alvállalkozói láncaiban az emberi jogok, valamint a munka- és környezetvédelem megsértésének kockázatairól, továbbá azokról a módszerekről, amelyekkel a vállalkozás kezeli és mérsékli az esetleges negatív hatásokat. |
| --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás mérlegelheti lényeges információk közzétételét az ellátási és alvállalkozói láncaiban az emberi jogok, valamint a munka- és környezetvédelem megsértésének kockázatairól, továbbá azokról a módszerekről, amelyekkel a vállalkozás kezeli és mérsékli az esetleges negatív hatásokat.

4.5   Lényeges teljesítménymutatók

Lényeges teljesítménymutatók

Az irányelv 1. cikke rögzíti, hogy a nem pénzügyi kimutatásban foglalt információk között szerepelnek:

e)   „azon kulcsfontosságú, nem pénzügyi jellegű teljesítménymutatók, amelyek lényegesek az adott üzleti tevékenység szempontjából;”

azon kulcsfontosságú, nem pénzügyi jellegű teljesítménymutatók, amelyek lényegesek az adott üzleti tevékenység szempontjából;

A nem pénzügyi kimutatásnak szöveges, valamint a fő teljesítménymutatóként ismert mutatószámokon alapuló lényeges tájékoztatást kell tartalmaznia.

A vállalkozásokkal szemben elvárás a sajátos körülményeikre tekintettel hasznosnak minősülő fő teljesítménymutatókkal kapcsolatos adatszolgáltatás. A fő teljesítménymutatóknak összhangban kell állniuk a vállalkozásnál, valamint annak belső irányítási és kockázatértékelési folyamatai során ténylegesen alkalmazott mérőszámokkal. Ez javítja a közzététel relevanciáját és hasznosságát, továbbá növeli az átláthatóságot. A jó minőségű, széles körben elismert fő teljesítménymutatók (például az adott ágazatban vagy tematikus kérdésekre vonatkozóan széles körben alkalmazott mérőszámok) közzététele emellett – különösen az azonos ágazathoz vagy értéklánchoz tartozó vállalkozások esetében – javíthatja az összehasonlíthatóságot is.

Egy vállalkozásnak közzé kell tennie azokat a fő teljesítménymutatókat, amelyek szükségesek fejlődésének, teljesítményének, helyzetének, valamint tevékenységei hatásának megértéséhez. Egyes fő teljesítménymutatók a vállalkozások és gazdasági körülmények széles köre tekintetében hasznosak lehetnek. Mások inkább egy adott ágazatot érintő kérdésekhez és körülményekhez kapcsolódhatnak. A vállalkozásoknak érdemes mind az általános, mind az ágazati szempontból lényeges fő teljesítménymutatókat közzétenniük. Sajátos körülményeik, valamint a befektetők és egyéb érdekeltek információigényének figyelembevételével a vállalkozásoknak valós és elfogulatlan képet kell adniuk általános, ágazati és vállalkozás-specifikus fő teljesítménymutatók alapján.

Az információkat felhasználók jellemzően nagyra értékelik a mennyiségi információkat, mivel azok segítségével mérhetik az előrehaladást, ellenőrizhetik a különböző időpontokban közölt adatok egységességét, továbbá összehasonlításokat végezhetnek. A fő teljesítménymutatókat magyarázó szöveges ismertetők javítják a nem pénzügyi kimutatások érthetőségét.

A fő teljesítménymutatók emellett hatékony eszköznek tekinthetők a minőségi és mennyiségi információk összekapcsolásában, valamint az összefüggések kialakításában. Segítségükkel a vállalkozások tömören és hatékonyan adhatnak elfogulatlan és átfogó képet a tevékenységükről.

A fő teljesítménymutatókat az egymást követő beszámolási időszakokban következetesen kell alkalmazni annak érdekében, hogy az előrehaladásról és a tendenciákról megbízható információk álljanak rendelkezésre. A közzétett fő teljesítménymutatók természetesen idővel módosulhatnak üzleti vagy technikai okokból. Ilyen esetekben a vállalkozásoknak indokolniuk kell a fő teljesítménymutatók változásait. Indokolt esetben mérlegelhetik a korábbi információk újbóli megállapítását, a változások hatásainak egyértelmű és hatékony ismertetésével.

A vállalkozások bemutathatják az adatgyűjtést, a módszertant, valamint az alkalmazott kereteket. Ezenkívül elemzést közölhetnek a közzétett fő teljesítménymutatókról, amelynek keretében indokolhatják a fő teljesítménymutatók tárgyévben tapasztalt növekedését vagy csökkenését, valamint előre jelezhetik azok várható későbbi alakulását.

A vállalkozások a fő teljesítménymutatókat a célértékekkel és a korábbi teljesítménnyel összefüggésben, valamint adott esetben más vállalkozásokkal összehasonlítva is bemutathatják.

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás mérlegelheti megfelelő információk közzétételét a környezetvédelemmel és éghajlattal kapcsolatos releváns kérdések értékelése és kezelése során alkalmazott mérőszámokról és célértékekről (21). |
| --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás mérlegelheti megfelelő információk közzétételét a környezetvédelemmel és éghajlattal kapcsolatos releváns kérdések értékelése és kezelése során alkalmazott mérőszámokról és célértékekről (21).

21

4.6   Tematikus szempontok

Tematikus szempontok

Az irányelv 1. cikke előírja, hogy az érintett vállalkozásoknak „[...] a vezetés beszámolójába bele kell foglalniuk a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának megértéséhez szükséges mértékben legalább a [...] környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó nem pénzügyi kimutatást [...].”

A lényeges közzétételeknek elfogulatlan és átfogó képet kell adniuk a vállalkozás fejlődéséről, teljesítményéről, helyzetéről, valamint tevékenységei hatásáról.

Bizonyos körülmények között a vállalkozások úgy ítélhetik meg, hogy az érdekeiket súlyosan sértené a küszöbön álló fejleményekkel vagy a tárgyalás alatt álló kérdésekkel kapcsolatos részletes információk közzététele. Az érdekeiket súlyosan nem sértő, összefoglaló információk közzététele azonban jelentős mértékben elősegítheti az általános átláthatósági célkitűzés teljesülését.

Az irányelv 1. cikke kimondja, hogy „[a] tagállamok engedélyezhetik a küszöbön álló fejleményekre vagy tárgyalás alatt álló kérdésekre vonatkozó információk kihagyását azon kivételes esetekben, amikor [...] az ilyen információ közzététele súlyosan sértené a csoport üzleti helyzetét [...]”.

A tematikus szempontok gyakran kapcsolódnak egymáshoz. Például egy vállalkozás műveleteit, termékeit vagy ellátási láncát érintő környezetvédelmi kérdés hatással lehet a fogyasztók, munkavállalók vagy beszállítók biztonságára és/vagy egészségére, valamint a márka megítélésére is. A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy egy adott kérdésről világos, valós és átfogó képet adjanak, amely a kérdés valamennyi lényeges szempontjára kiterjed.

Az alábbi nem teljes körű felsorolás olyan tematikus szempontokat tartalmaz, amelyeket a vállalkozásoknak mérlegelniük kell a nem pénzügyi információk közzétételekor:

a)   Környezetvédelmi kérdések

Környezetvédelmi kérdések

Egy vállalkozással szemben elvárás, hogy releváns információkat tegyen közé műveletei tényleges és potenciális környezeti hatásairól, valamint arról, hogy a jelenlegi és várható környezetvédelmi kérdések hogyan érinthetik a vállalkozás fejlődését, teljesítményét vagy helyzetét.

Ez a következőket foglalhatja magában:

| — | lényeges közzétételek a környezetszennyezés megelőzéséről és csökkentéséről; |
| --- | --- |

—

lényeges közzétételek a környezetszennyezés megelőzéséről és csökkentéséről;

| — | az energiafelhasználás környezeti hatása; |
| --- | --- |

—

az energiafelhasználás környezeti hatása;

| — | közvetlen és közvetett légköri kibocsátások (22); |
| --- | --- |

—

közvetlen és közvetett légköri kibocsátások (22);

22

| — | a természeti erőforrások (pl. víz, föld) hasznosítása és védelme, valamint a biológiai sokféleség ehhez kapcsolódó védelme; |
| --- | --- |

—

a természeti erőforrások (pl. víz, föld) hasznosítása és védelme, valamint a biológiai sokféleség ehhez kapcsolódó védelme;

| — | hulladékgazdálkodás; |
| --- | --- |

—

hulladékgazdálkodás;

| — | a termékek, illetve szolgáltatások szállításából, felhasználásából és ártalmatlanításából eredő környezeti hatások; valamint |
| --- | --- |

—

a termékek, illetve szolgáltatások szállításából, felhasználásából és ártalmatlanításából eredő környezeti hatások; valamint

| — | a zöld termékek és szolgáltatások fejlesztése. |
| --- | --- |

—

a zöld termékek és szolgáltatások fejlesztése.

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás a lényeges információkat külön jogszabályban meghatározott módszertanok alapján is közzéteheti. A 2013/179/EU bizottsági ajánlás mellékletei például a termékek környezeti lábnyomának és a szervezetek környezeti lábnyomának megállapítására alkalmas módszertant tartalmazza. Ezek olyan életciklus-értékelési módszerek, amelyek segítségével a vállalkozások az egyes termékekre, vagy egy teljes szervezetre vonatkozóan meghatározhatják i. a legrelevánsabb hatásokat; valamint ii. az ellátási lánc mentén ezekhez hozzájáruló folyamatokat és kibocsátásokat. A környezeti hatások elkülönítetten vagy összesített értékként is közölhetők. |
| --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás a lényeges információkat külön jogszabályban meghatározott módszertanok alapján is közzéteheti. A 2013/179/EU bizottsági ajánlás mellékletei például a termékek környezeti lábnyomának és a szervezetek környezeti lábnyomának megállapítására alkalmas módszertant tartalmazza. Ezek olyan életciklus-értékelési módszerek, amelyek segítségével a vállalkozások az egyes termékekre, vagy egy teljes szervezetre vonatkozóan meghatározhatják i. a legrelevánsabb hatásokat; valamint ii. az ellátási lánc mentén ezekhez hozzájáruló folyamatokat és kibocsátásokat. A környezeti hatások elkülönítetten vagy összesített értékként is közölhetők.

A vállalkozások adott esetben utalhatnak a környezetvédelmi beszámolási követelmények (23) keretében meghatározott lényeges információkra is.

23

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás figyelembe veheti többek között a következő fő teljesítménymutatókat:






  — | energiahatékonyság és annak javítása; |
| --- | --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás figyelembe veheti többek között a következő fő teljesítménymutatókat:

—

energiahatékonyság és annak javítása;

| — | a nem megújuló energiaforrásból származó energia felhasználása, energiaintenzitás; |
| --- | --- |

—

a nem megújuló energiaforrásból származó energia felhasználása, energiaintenzitás;

| — | az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának metrikus tonnában mért CO2-egyenértéke, ÜHG-kibocsátási intenzitás; |
| --- | --- |

—

az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának metrikus tonnában mért CO2-egyenértéke, ÜHG-kibocsátási intenzitás;

2

| — | egyéb szennyezőanyagok kibocsátása (abszolút értékben és intenzitásban kifejezve); |
| --- | --- |

—

egyéb szennyezőanyagok kibocsátása (abszolút értékben és intenzitásban kifejezve);

| — | a természeti erőforrások kiaknázása; |
| --- | --- |

—

a természeti erőforrások kiaknázása;

| — | a természeti tőkét és a biológiai sokféleséget érintő hatások és függési viszonyok; |
| --- | --- |

—

a természeti tőkét és a biológiai sokféleséget érintő hatások és függési viszonyok;

| — | hulladékgazdálkodás (pl. újrafeldolgozási arány). |
| --- | --- |

—

hulladékgazdálkodás (pl. újrafeldolgozási arány).

b)   Szociális és foglalkoztatási kérdések

Szociális és foglalkoztatási kérdések

A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy lényeges információkat tegyenek közzé szociális és foglalkoztatási kérdésekről (24). Ezek a következők:

24

| — | a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető egyezményeinek végrehajtása; |
| --- | --- |

—

a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető egyezményeinek végrehajtása;

| — | sokféleségi kérdések, többek között a nemi sokféleség, valamint az egyenlő bánásmód a foglalkoztatás és a munkavégzés terén (ideértve az életkori, nemi, szexuális irányultsági, vallási, fogyatékossági, etnikai származási és egyéb releváns szempontokat); |
| --- | --- |

—

sokféleségi kérdések, többek között a nemi sokféleség, valamint az egyenlő bánásmód a foglalkoztatás és a munkavégzés terén (ideértve az életkori, nemi, szexuális irányultsági, vallási, fogyatékossági, etnikai származási és egyéb releváns szempontokat);

| — | foglalkoztatási kérdések, ideértve a munkavállalói konzultációt és/vagy szerepvállalást, valamint a foglalkoztatás és a munkavégzés körülményeit; |
| --- | --- |

—

foglalkoztatási kérdések, ideértve a munkavállalói konzultációt és/vagy szerepvállalást, valamint a foglalkoztatás és a munkavégzés körülményeit;

| — | szakszervezeti kapcsolatok, ideértve a szakszervezeti jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

—

szakszervezeti kapcsolatok, ideértve a szakszervezeti jogok tiszteletben tartását;

| — | humántőke-menedzsment, ideértve a szerkezetátalakítás irányítását, az életpálya-menedzselést és a foglalkoztathatóságot, a javadalmazási rendszert és a képzést; |
| --- | --- |

—

humántőke-menedzsment, ideértve a szerkezetátalakítás irányítását, az életpálya-menedzselést és a foglalkoztathatóságot, a javadalmazási rendszert és a képzést;

| — | munkahelyi egészség és biztonság; |
| --- | --- |

—

munkahelyi egészség és biztonság;

| — | fogyasztói kapcsolatok, ideértve a fogyasztók elégedettségét, a termékek elérhetőségét, valamint azokat a hibásan működő termékeket, amelyek hatással lehetnek a fogyasztók biztonságára; |
| --- | --- |

—

fogyasztói kapcsolatok, ideértve a fogyasztók elégedettségét, a termékek elérhetőségét, valamint azokat a hibásan működő termékeket, amelyek hatással lehetnek a fogyasztók biztonságára;

| — | a kiszolgáltatott fogyasztókat érő hatások; |
| --- | --- |

—

a kiszolgáltatott fogyasztókat érő hatások;

| — | felelős marketing és kutatás; valamint |
| --- | --- |

—

felelős marketing és kutatás; valamint

| — | közösségi kapcsolatok, ideértve a helyi közösségek társadalmi és gazdasági fejlődését is. |
| --- | --- |

—

közösségi kapcsolatok, ideértve a helyi közösségek társadalmi és gazdasági fejlődését is.

A vállalkozások számára hasznos lehet a széles körben elismert, jó minőségű keretek alkalmazása (ilyen például az OECD multinacionális vállalkozásoknak szóló iránymutatása, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet háromoldalú nyilatkozata a multinacionális vállalatokról és a szociális politikára vonatkozó elvekről, vagy az ISO 26000 szabvány).

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás mérlegelheti az alábbi szempontokon alapuló fő teljesítménymutatók közzétételét:






  — | nemi sokféleség és a sokféleség egyéb szempontjai; |
| --- | --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás mérlegelheti az alábbi szempontokon alapuló fő teljesítménymutatók közzétételét:

—

nemi sokféleség és a sokféleség egyéb szempontjai;

| — | szülői szabadságra jogosult munkavállalók nemenként; |
| --- | --- |

—

szülői szabadságra jogosult munkavállalók nemenként;

| — | a meghatározott balesetek vagy megbetegedések jelentős kockázatával járó tevékenységet végző munkavállalók; |
| --- | --- |

—

a meghatározott balesetek vagy megbetegedések jelentős kockázatával járó tevékenységet végző munkavállalók;

| — | munkahelyi balesetek száma, a sérülések vagy foglalkozási megbetegedések típusai; |
| --- | --- |

—

munkahelyi balesetek száma, a sérülések vagy foglalkozási megbetegedések típusai;

| — | munkaerő-vándorlás; |
| --- | --- |

—

munkaerő-vándorlás;

| — | határozott idejű szerződés keretében foglalkoztatottak aránya nemenként; |
| --- | --- |

—

határozott idejű szerződés keretében foglalkoztatottak aránya nemenként;

| — | az egy munkavállalóra jutó éves átlagos képzési óraszám nemenként; |
| --- | --- |

—

az egy munkavállalóra jutó éves átlagos képzési óraszám nemenként;

| — | munkavállalói konzultációs folyamatok; |
| --- | --- |

—

munkavállalói konzultációs folyamatok;

| — | a fogyatékossággal élő foglalkoztatottak száma. |
| --- | --- |

—

a fogyatékossággal élő foglalkoztatottak száma.

c)   Az emberi jogok tiszteletben tartása

Az emberi jogok tiszteletben tartása

A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy lényeges információkat tegyenek közzé azokról a tényleges és potenciális hatásokról, amelyeket műveleteik gyakorolnak az emberi jogok alanyaira.

Helyes gyakorlatnak tekinthető, ha egy vállalkozás kifejezi az emberi jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos kötelezettségvállalását. Ennek keretében vállalkozás meghatározhatja az emberi jogok tekintetében a vezetésével, munkavállalóival és üzleti partnereivel szemben támasztott elvárásokat, ezen belül pedig az alapvető munkaügyi normákat. A tájékoztatásban megjelölheti, hogy a kötelezettségvállalás mely csoport jogaira vonatkozik (gyermekek, nők, őslakos népek (25), fogyatékkal élő személyek (26), helyi közösségek, mezőgazdasági kistermelők, az emberkereskedelem áldozatai); továbbá a munkavállalók jogait, ideértve a határozott idejű szerződés keretében foglalkoztatottak, az ellátási láncban vagy alvállalkozók által foglalkoztatottak, valamint a migráns munkavállalók és családjaik jogait is.

25

26

A vállalkozásoknak mérlegelniük kell az emberi jogokkal kapcsolatos átvilágításra, valamint az emberi jogokkal való visszaélés megelőzését célzó eljárásokra és mechanizmusokra vonatkozó lényeges információk közzétételét. Ez kiterjedhet például arra, ahogyan egy vállalkozás az ellátási láncához tartozó vállalkozásokkal kötött szerződéseiben az emberi jogi kérdéseket kezeli, valamint arra, hogy a vállalkozás milyen módon mérsékli az emberi jogokat potenciálisan érintő kedvezőtlen hatásokat, és nyújt megfelelő jogorvoslatot az emberi jogok megsértése esetén.

A lényeges közzétételek tükrözhetik az adott vállalkozás megközelítését többek között a „Védelem, tisztelet, jogorvoslat” elnevezésű ENSZ-keretet végrehajtó, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-elvek, az OECD által a multinacionális vállalatok részére kiadott iránymutatások, valamint a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú ILO-nyilatkozat tekintetében.

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás mérlegelheti az alábbiakra vonatkozó lényeges információk és fő teljesítménymutatók közzétételét:






  — | a tevékenységeivel vagy döntéseivel kapcsolatban az emberi jogokat érő súlyos hatások; |
| --- | --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás mérlegelheti az alábbiakra vonatkozó lényeges információk és fő teljesítménymutatók közzétételét:

—

a tevékenységeivel vagy döntéseivel kapcsolatban az emberi jogokat érő súlyos hatások;

| — | a panaszok rögzítésének és kezelésének folyamata, kárenyhítés, jogorvoslat az emberi jogok megsértése esetén; |
| --- | --- |

—

a panaszok rögzítésének és kezelésének folyamata, kárenyhítés, jogorvoslat az emberi jogok megsértése esetén;

| — | azon műveletek és beszállítók, amelyeknél jelentős az emberi jogok megsértésének kockázata; |
| --- | --- |

—

azon műveletek és beszállítók, amelyeknél jelentős az emberi jogok megsértésének kockázata;

| — | az emberkereskedelem kizsákmányolás, kényszer- vagy kötelező munka, gyermekmunka, bizonytalan foglalkoztatás, valamint nem biztonságos körülmények közötti munkavégzés céljából történő valamennyi formájának megelőzésére irányuló eljárások és intézkedések, különös tekintettel a visszaélés kockázatának nagyobb mértékben kitett földrajzi területekre; |
| --- | --- |

—

az emberkereskedelem kizsákmányolás, kényszer- vagy kötelező munka, gyermekmunka, bizonytalan foglalkoztatás, valamint nem biztonságos körülmények közötti munkavégzés céljából történő valamennyi formájának megelőzésére irányuló eljárások és intézkedések, különös tekintettel a visszaélés kockázatának nagyobb mértékben kitett földrajzi területekre;

| — | a vállalkozás létesítményeinek, dokumentumainak és weboldalainak akadálymentessége; |
| --- | --- |

—

a vállalkozás létesítményeinek, dokumentumainak és weboldalainak akadálymentessége;

| — | az egyesülési szabadság tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

—

az egyesülési szabadság tiszteletben tartása;

| — | együttműködés az érdekeltekkel. |
| --- | --- |

—

együttműködés az érdekeltekkel.

d)   A korrupció elleni küzdelmet és a megvesztegetést érintő kérdések

A korrupció elleni küzdelmet és a megvesztegetést érintő kérdések

A vállalkozásokkal szemben elvárás, hogy lényeges információkat tegyenek közzé a korrupció elleni küzdelmet és a megvesztegetést érintő kérdések és események kezeléséről.

A vállalkozások mérlegelhetik a szervezeti felépítéssel, döntésekkel, irányítási eszközökkel, valamint a korrupció és a vesztegetés elleni küzdelemre fordított erőforrásokkal kapcsolatos közzétételt.

Mérlegelhetik továbbá azon módszerek bemutatását, amelyekkel értékelik a korrupció és a vesztegetés elleni küzdelmet, intézkednek a kedvezőtlen hatások kiküszöbölése vagy mérséklése érdekében, figyelemmel kísérik azok eredményességét, továbbá lebonyolítják a kérdéssel kapcsolatos belső és külső kommunikációt.

A vállalkozások számára hasznos lehet a széles körben elismert, jó minőségű keretek alkalmazása (ilyen például az OECD multinacionális vállalkozásoknak szóló iránymutatása, vagy az ISO 26000 szabvány).

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás mérlegelheti az alábbi szempontokra vonatkozó lényeges információk és fő teljesítménymutatók közzétételét:






  — | korrupcióellenes politikák, eljárások és standardok; |
| --- | --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás mérlegelheti az alábbi szempontokra vonatkozó lényeges információk és fő teljesítménymutatók közzétételét:

—

korrupcióellenes politikák, eljárások és standardok;

| — | a korrupcióval összefüggő kockázatértékelés kritériumai; |
| --- | --- |

—

a korrupcióval összefüggő kockázatértékelés kritériumai;

| — | a korrupció és a vesztegetés megelőzésére irányuló belső kontrollfolyamatok és erőforrások; |
| --- | --- |

—

a korrupció és a vesztegetés megelőzésére irányuló belső kontrollfolyamatok és erőforrások;

| — | a megfelelő képzésben részesült munkavállalók; |
| --- | --- |

—

a megfelelő képzésben részesült munkavállalók;

| — | a visszaélések bejelentésére szolgáló mechanizmusok alkalmazása; |
| --- | --- |

—

a visszaélések bejelentésére szolgáló mechanizmusok alkalmazása;

| — | a versenyellenes magatartással kapcsolatos folyamatban lévő vagy lezárt jogi eljárások száma. |
| --- | --- |

—

a versenyellenes magatartással kapcsolatos folyamatban lévő vagy lezárt jogi eljárások száma.

e)   Egyéb

Egyéb

Ellátási láncok

A vállalkozásokkal szemben – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – elvárás, hogy lényeges információkat tegyenek közzé azokról az ellátási láncot érintő kérdésekről, amelyek számottevő következményekkel bírnak fejlődésükre, teljesítményükre, helyzetükre vagy hatásukra. Ez olyan információkat foglal magában, amelyekre szükség van egy vállalkozás ellátási láncának, valamint annak általános megismeréséhez, hogy a vállalkozás mennyire tartja relevánsnak a nem pénzügyi kérdéseket az ellátási lánc kezelésében.

Ha egy vállalkozás úgy ítéli meg, hogy az érdekeit súlyosan sértené a küszöbön álló fejleményekkel vagy a tárgyalás alatt álló kérdésekkel kapcsolatos részletes információk közzététele, akkor az érdekeit súlyosan nem sértő, összefoglaló információk közzétételével teljesítheti az általános átláthatósági célkitűzést.

A lényeges közzétételek tükrözhetik az adott vállalkozás megközelítését többek között az OECD által a multinacionális vállalatok részére kiadott iránymutatások, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-elvek, valamint a vonatkozó ágazati keretek, például a felelősségteljes mezőgazdasági ellátási láncokra vonatkozó FAO–OECD-iránymutatás tekintetében.

| Példa, fő teljesítménymutatók

  Egy vállalkozás mérlegelheti az olyan szempontokra vonatkozó lényeges információk és fő teljesítménymutatók közzétételét, mint az alábbiak figyelemmel kísérése a beszállítóknál:






  — | munkaügyi gyakorlatok, ideértve a gyermekmunkát és a kényszermunkát, a bizonytalan foglalkoztatást és munkabéreket, valamint a nem biztonságos körülmények közötti munkavégzést (ezen belül az épületbiztonságot, a védőfelszerelést, valamint a munkavállalók egészségét); (27) |
| --- | --- |

Példa, fő teljesítménymutatók

Példa, fő teljesítménymutatók

Egy vállalkozás mérlegelheti az olyan szempontokra vonatkozó lényeges információk és fő teljesítménymutatók közzétételét, mint az alábbiak figyelemmel kísérése a beszállítóknál:

—

munkaügyi gyakorlatok, ideértve a gyermekmunkát és a kényszermunkát, a bizonytalan foglalkoztatást és munkabéreket, valamint a nem biztonságos körülmények közötti munkavégzést (ezen belül az épületbiztonságot, a védőfelszerelést, valamint a munkavállalók egészségét); (27)

27

| — | emberkereskedelem és egyéb emberi jogi kérdések; |
| --- | --- |

—

emberkereskedelem és egyéb emberi jogi kérdések;

| — | üvegházhatású gázok kibocsátása, valamint a víz- és környezetszennyezés egyéb típusai; |
| --- | --- |

—

üvegházhatású gázok kibocsátása, valamint a víz- és környezetszennyezés egyéb típusai;

| — | erdőirtás és a biológiai sokféleséget érintő egyéb kockázatok; |
| --- | --- |

—

erdőirtás és a biológiai sokféleséget érintő egyéb kockázatok;

valamint a vállalkozás által a beszállítókra gyakorolt hatás figyelemmel kísérése, például a fizetési feltételek és az átlagos fizetési határidő tekintetében.

Konfliktusövezetekből származó ásványok

A vállalkozásokkal szemben – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – elvárás, hogy tegyenek közzé releváns információkat az annak érdekében végzett átvilágításról, hogy biztosítsák a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám és arany felelősségteljes ellátási láncát.

A közzétételnek összhangban kell állnia a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról szóló OECD-útmutatással, valamint annak kiegészítéseivel. Ezzel összefüggésben a vállalkozásoknak releváns információkat kell közzétenniük politikáik és gyakorlatuk teljesítményéről, valamint a konfliktusövezetekből származó ásványokkal kapcsolatos átvilágítás eredményeiről. Emellett közzé kell tenniük azokat az intézkedéseket, amelyeket az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának megfelelően az ásványok ellátási láncában végzett kockázatalapú átvilágítást szolgáló „ötlépcsős keret” (28) végrehajtása érdekében tettek.

28

A vállalkozásoknak ezt követően közzé kell tenniük az azonosított kockázatok jellegére és számára vonatkozó fő teljesítménymutatókat, az e kockázatok kiküszöbölésére és mérséklésére tett intézkedéseket, valamint azt, hogy a vállalkozás az elmúlt időszakban milyen módon fokozta a kellő gondosságra irányuló erőfeszítéseit.

| Speciális fő teljesítménymutatók

  Ezek a következők: azon közvetlen releváns beszállítók aránya, amelyek a konfliktusövezetekből származó ásványokkal kapcsolatos átvilágításra irányuló, az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának megfelelő politikát vezettek be és hajtottak végre; a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó, felelősségteljesen beszerzett ón, tantál, volfrám és arany aránya; azon releváns vásárlók aránya, amelyek szerződésben írják elő a konfliktusövezetekből származó ásványokkal kapcsolatos, az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatása szerinti átvilágítási információk átadását. |
| --- |

Speciális fő teljesítménymutatók

Speciális fő teljesítménymutatók

Ezek a következők: azon közvetlen releváns beszállítók aránya, amelyek a konfliktusövezetekből származó ásványokkal kapcsolatos átvilágításra irányuló, az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának megfelelő politikát vezettek be és hajtottak végre; a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó, felelősségteljesen beszerzett ón, tantál, volfrám és arany aránya; azon releváns vásárlók aránya, amelyek szerződésben írják elő a konfliktusövezetekből származó ásványokkal kapcsolatos, az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatása szerinti átvilágítási információk átadását.

5   BESZÁMOLÁSI KERETEK

BESZÁMOLÁSI KERETEK

Egy vállalkozás a nem pénzügyi kimutatása elkészítésekor jó minőségű, széles körben elismert nemzeti, uniós vagy nemzetközi keretekre támaszkodhat. Egyes keretek az ágazatok és tematikus kérdések széles körére terjednek ki (horizontális keretek); mások egy-egy adott ágazatra vagy tematikus kérdésre vonatkoznak. Egyesek kizárólag a nem pénzügyi információk közzétételére összpontosítanak; mások az átláthatóságot szélesebb összefüggésbe helyezik.

Általában a megfelelő eljárással kidolgozott, széles körben elismert keret alkalmazásakor strukturált adattábla áll a vállalkozások rendelkezésére az általános érdeklődésre számot tartó kérdésekkel kapcsolatos adatszolgáltatáshoz, továbbá mérséklődik az adminisztratív teher, és az információk is könnyebben összehasonlíthatók.

Az irányelv 1. cikke előírja, hogy az érintett vállalkozások „[...] támaszkodhassanak a nemzeti, az uniós vagy a nemzetközi keretekre, és amennyiben így tesznek, [...] meg kell jelölniük, hogy mely keretekre támaszkodtak”.

Az egy vagy több keretre támaszkodó vállalkozásnak meg kell jelölnie az egyes közzétételekhez alkalmazott keret(ek)et. Ez növeli az egyértelműséget és az összehasonlíthatóságot.

Az irányelv (9) preambulumbekezdése példákat sorol fel a meglévő beszámolási keretekre, a felsorolás azonban nem tekinthető teljesnek.

Az irányelv (9) preambulumbekezdése kimondja:

„Ezen információk szolgáltatása során az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások a nemzeti keretekre, az uniós keretekre, például a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS), vagy a nemzetközi keretekre, például az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Globális Megállapodásra, a „Védelem, tisztelet, jogorvoslat” elnevezésű ENSZ-keretet végrehajtó, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-elvekre, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által a multinacionális vállalatok részére kiadott iránymutatásokra, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet ISO 26000 szabványára, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra, a Globális Jelentéstételi Kezdeményezésre (GRI) vagy más elismert nemzetközi keretre támaszkodhatnak.”

A vállalkozások ezenkívül megfontolhatják egyéb, például a jelen iránymutatás bevezetésében említett beszámolási keretek alkalmazását is.

6   AZ IGAZGATÓTANÁCSOK SOKSZÍNŰSÉGÉRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTEL

AZ IGAZGATÓTANÁCSOK SOKSZÍNŰSÉGÉRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTEL

Az e szakaszban foglalt útmutatás kifejezetten a tőzsdén jegyzett nagyvállalkozásokat (29) kívánja segíteni az igazgatótanácsuk sokszínűségére vonatkozó politikájuk bemutatásában, amelyet a vállalatirányítási nyilatkozatuk (30) tartalmaz. Az igazgatótanács sokszínűségére vonatkozó politika ismertetése nem képezi a nem pénzügyi kimutatás részét (31). Ezért az iránymutatás e szakaszában foglaltak nem érintik a sokféleségre vonatkozó lényeges információknak a nem pénzügyi kimutatás keretében történő közzétételével kapcsolatos kötelezettséget.

29

30

31

Az irányelv 1. cikke előírja a tőzsdén jegyzett nagyvállalkozások számára, hogy vállalatirányítási nyilatkozatukban szerepeljen:

„a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületei esetében alkalmazott, sokszínűséggel kapcsolatos politika leírása, többek között például az életkori, nemi, vagy a tanulmányi és szakmai háttérrel kapcsolatos szempontokra tekintettel, e sokszínűséggel kapcsolatos politika céljainak, megvalósítási módjának és a beszámolási időszakban elért eredményeknek a leírása. Ha nem alkalmaznak ilyen politikát, a nyilatkozatnak tartalmaznia kell ennek magyarázatát.”

Sokszínűségi szempontok

Sokszínűségi szempontok

A sokszínűségi politika ismertetésében meg kell jelölni az alkalmazott sokszínűségi kritériumokat, és meg kell indokolni azok kiválasztását. A kritériumok kiválasztásakor figyelembe kell venni valamennyi releváns sokszínűségi szempontot annak érdekében, hogy az igazgatótanács kellően sokféle nézettel, továbbá megfelelő szakértelemmel rendelkezzen a vállalkozás tevékenységéhez kapcsolódó aktuális ügyek, valamint hosszabb távú kockázatok és lehetőségek alapos megértéséhez. Az igazgatótanács optimális sokszínűségét biztosító összetétel értékelésekor figyelembe kell venni a vállalkozás tevékenységének jellegét és összetettségét csakúgy, mint a vállalkozás működésének társadalmi és környezeti összefüggéseit.

A sokszínűségi szempontoknak általánosságban az életkorra, a nemre, valamint az iskolázottsági és szakmai háttérre kell kiterjedniük. Ahol ez a vállalkozás földrajzi jelenléte és a működése szerinti ágazat tekintetében releváns, indokolt figyelembe venni a földrajzi származást, a nemzetközi tapasztalatot, a releváns fenntarthatósági kérdések terén szerzett szaktudást, a munkavállalói képviseletet és egyéb szempontokat, például a társadalmi-gazdasági hátteret is.

Egy jelöltnek a meghatározott sokszínűségi kritériumok alapján történő kiválasztásakor figyelembe kell venni a megkülönböztetésmentesség (32) szabályait és általánosan elfogadott elveit.

32

Célkitűzések

Célkitűzések

A vállalkozásoknak konkrét, mérhető célértékeket kell közzétenniük a releváns sokszínűségi szempontokra vonatkozóan. Kiemelten hasznos a számszerű célértékek és időkeretek meghatározása, különösen a nemek közötti egyensúly tekintetében.

Végrehajtás és eredmények

Végrehajtás és eredmények

A vállalkozásoknak fel kell tüntetniük, hogy sokszínűségi politikájuk célkitűzései milyen módon érvényesülnek az utánpótlás-tervezésben, a kiválasztásban, a jelölésben és az értékelésben. Közzé kell tenniük továbbá a hatáskörrel rendelkező igazgatótanácsi bizottságok e folyamatokban betöltött szerepét is. Adott esetben a vállalkozásoknak közzé kell tenniük azt is, hogy a sokszínűségi kritériumokról és célkitűzésekről tájékoztatták-e a részvényeseket az igazgatótanácsi tagok megválasztásakor, illetve megbízatásuk meghosszabbításakor.

A vállalkozásoknak közzé kell tenniük a végrehajtás állapotát, valamint legalább az előző nyilatkozat óta elért eredményeket a politika valamennyi sokszínűségi szempontja tekintetében. Amennyiben a sokszínűségi célkitűzések nem teljesülnek, a vállalkozásnak közzé kell tennie, hogy azokat milyen módon kívánja teljesíteni, és meg kell határoznia ennek várható időkeretét is.

---

(1)  HL L 330., 2014.11.15., 1. o.

1

(2)  HL L 182., 2013.6.29., 19. o.

2

(3)  Az iránymutatás a könnyebb olvashatóság kedvéért az adatszolgáltatásra kötelezett szervezetre történő hivatkozás esetén a „vállalkozás” kifejezést használja mind az önálló vállalkozásra, mind annak az anyavállalaton keresztüli vállalatcsoportjára vonatkozóan.

3

(4)  COM(2016) 739 final.

4

(5)  12.6. részcél: „A vállalkozások, különösen a nagy és transznacionális vállalkozások ösztönzése arra, hogy fenntartható gyakorlatokat vezessenek be, továbbá integrálják adatszolgáltatási ciklusukba a fenntarthatósággal kapcsolatos információkat.”

5

(6)  5.5. részcél: „A nők teljes körű és tényleges részvételének és a vezetési esélyegyenlőségnek a biztosítása a döntéshozatal valamennyi szintjén a politikai, a gazdasági és a közéletben.”

6

(7)  A munkacsoport zárójelentését a tervek szerint a G20-csoport 2017. július 7–8-i csúcstalálkozóján mutatják be.

7

(8)  A nyilvános konzultáció folyamatával kapcsolatban további információ a következő internetcímen található: http://ec.europa.eu/finance/company-reporting/non-financial_reporting/index_en.htm#related-documents.

8

(9)  Az irányelv 1. cikkének (1) bekezdése.

9

(10)  Az irányelv (8) preambulumbekezdése kimondja továbbá, hogy „[a] következmények súlyosságát mértékük és komolyságuk alapján kell megítélni. A hátrányos hatások kockázata fakadhat a vállalkozás saját tevékenységeiből, vagy kapcsolódhat annak műveleteihez, és – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – termékeihez, szolgáltatásaihoz vagy üzleti kapcsolataihoz, többek között az ellátási és alvállalkozói láncaihoz.”

10

(11)  A vállalkozások például alkalmazhatják az EMAS-rendelet (az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 1221/2009/EK rendelete, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32009R1221) I. mellékletében hivatkozott előzetes vizsgálatot.

11

(12)  Például az EMAS ágazati referenciadokumentumai meghatároznak környezetvédelmi szempontokhoz kapcsolódó helyes gyakorlatokat és mutatókat.

12

(13)  Például a minőségirányítási rendszert vagy környezetirányítási rendszert (ISO 14001, EMAS) alkalmazó, vagy környezeti életciklus-értékelést végző vállalkozások felhasználhatják azokat a lényegességi vizsgálatok alátámasztására, valamint a jelentős szempontokkal kapcsolatos információk közzétételéhez.

13

(14)  Grafikonok, diagramok, ábrák stb.

14

(15)  A kereszthivatkozásokat, jelzéseket intelligensen és felhasználóbarát módon kell alkalmazni, például a jelentésben legfeljebb egy kattintható külső hivatkozás elhelyezésével.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

16

(17)  Ilyen lehet az éghajlati vagy foglalkoztatási szempont.

17

(18)  További útmutatás az FSB keretében szervezett, ágazati vezetésű, az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi tájékoztatással foglalkozó munkacsoport következtetéseiben található.

18

(19)  További útmutatás az FSB keretében szervezett, ágazati vezetésű, az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi tájékoztatással foglalkozó munkacsoport következtetéseiben található.

19

(20)  További útmutatás az FSB keretében szervezett, ágazati vezetésű, az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi tájékoztatással foglalkozó munkacsoport következtetéseiben található.

20

(21)  További útmutatás az FSB keretében szervezett, ágazati vezetésű, az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi tájékoztatással foglalkozó munkacsoport következtetéseiben található.

21

(22)  Ideértve az üvegházhatású gázok, a mérgező anyagok, az eutrofizációt és savasodást okozó anyagok stb. kibocsátását is.

22

(23)  Ide tartoznak az uniós irányelvekből (az ipari kibocsátásokról szóló irányelvből, a kibocsátáskereskedelmi rendszerből, a vízügyi keretirányelvből, a REACH-ből, a hulladéklerakókról szóló irányelvből, az elhasználódott járművekről szóló irányelvből, az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló irányelvből, valamint a veszélyes anyagok alkalmazásának korlátozásáról szóló irányelvből), valamint az európai szennyezőanyag-kibocsátási és-szállítási nyilvántartásból eredő kötelezettségek.

23

(24)  A valamely természetes személy faji vagy etnikai származására, vallási vagy világnézeti meggyőződésére, szakszervezeti tagságára vagy szexuális irányultságára utaló információk az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikke értelmében a személyes adatok különleges kategóriáinak minősülnek, amelyek kizárólag abban az esetben kezelhetők, ha az említett cikkben meghatározott feltételek valamelyike teljesül. Ezért az említett kérdésekre vonatkozóan a vállalkozások kizárólag anonimizált vagy összesített adatokat tehetnek közzé, amelyek alapján az egyén nem azonosítható.

24

(25)  Például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) őslakos és törzsi népekről szóló, 1989. évi 169. sz. egyezményével összhangban.

25

(26)  Például a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban.

26

(27)  Például a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 105. ülésén elfogadott, a globális ellátási láncokon belüli tisztességes munkavégzésről szóló határozat alapján (ILO, 2016) http://www.ilo.org/ilc/ILCSessions/105/texts-adopted/WCMS_497555/lang--en/index.htm

27

(28)  OECD (2016): Az OECD útmutatása a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról. Harmadik kiadás, OECD Publishing, Párizs. http://dx.doi.org/10.1787/9789264252479-en.

28

(29)  Míg a nem pénzügyi információkkal kapcsolatos közzétételi kötelezettség a közérdeklődésre számot tartó, 500 munkavállalónál nagyobb létszámú gazdálkodó egységekre vonatkozik, az igazgatótanácsok sokszínűségére vonatkozó közzétételi kötelezettség hatálya alá kizárólag a tőzsdén jegyzett nagyvállalkozások tartoznak.

29

(30)  A 2013/34/EU irányelv 20. cikkének rendelkezésével összhangban.

30

(31)  A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkében említettek szerint.

31

(32)  Etnikai származás, faj, fogyatékosság vagy szexuális irányultság tekintetében.

32

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 5.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/21

---

AZ EU KÁBÍTÓSZER ELLENI CSELEKVÉSI TERVE (2017–2020)

(2017/C 215/02)

TARTALOM

Bevezetés

| 1. | A kábítószer-kereslet csökkentése |
| --- | --- |

1.

| 2. | A kínálat csökkentése |
| --- | --- |

2.

| 3. | Koordináció |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nemzetközi együttműködés |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tájékoztatás, kutatás, monitoring és értékelés |
| --- | --- |

5.

I. melléklet – 15 átfogó mutató az EU kábítószer elleni cselekvési tervéhez (2017–2020)

II. melléklet – A rövidítések jegyzéke

Bevezetés

A kábítószer-fogyasztás, és általában véve a kábítószerrel való visszaélés Európa-szerte jelentős probléma az egyének, a családok és a közösségek számára. A kábítószerrel való visszaélés egészségügyi és társadalmi következményein túl, a kábítószerpiac az európai társadalom egészében, illetve globális szinten is a bűnözés egyik fő elemét képezi.

A Tanács 2012 decemberében elfogadta a 2013–2020-as időszakra szóló, kábítószer elleni uniós stratégiát. A stratégia célja, hogy hozzájáruljon a kábítószer-kereslet és -kínálat csökkentéséhez az Európai Unióban. Célja továbbá a kábítószer okozta egészségügyi és társadalmi kockázatok és ártalmak csökkentése olyan stratégiai megközelítésen keresztül, amely támogatja és kiegészíti a nemzeti szakpolitikákat, keretet nyújt a koordinált és együttes fellépésekhez, valamint alapul és politikai keretként szolgál az EU e területen folytatott külső együttműködéséhez. Ezt integrált, kiegyensúlyozott és tényeken alapuló megközelítésen keresztül éri el.

A stratégia céljai az alábbiak:

| — | a kábítószerek iránti kereslet, a kábítószer-függőség és a kábítószerekkel kapcsolatos egészségügyi és társadalmi kockázatok és ártalmak mérhető csökkenéséhez való hozzájárulás, |
| --- | --- |

—

a kábítószerek iránti kereslet, a kábítószer-függőség és a kábítószerekkel kapcsolatos egészségügyi és társadalmi kockázatok és ártalmak mérhető csökkenéséhez való hozzájárulás,

| — | a kábítószerpiac megzavarásához és a kábítószerek rendelkezésre állásának mérhető csökkenéséhez való hozzájárulás, |
| --- | --- |

—

a kábítószerpiac megzavarásához és a kábítószerek rendelkezésre állásának mérhető csökkenéséhez való hozzájárulás,

| — | aktív párbeszéden és a kábítószerekkel kapcsolatos fejlemények és kihívások elemzésén keresztül uniós és nemzetközi szintű koordináció ösztönzése, |
| --- | --- |

—

aktív párbeszéden és a kábítószerekkel kapcsolatos fejlemények és kihívások elemzésén keresztül uniós és nemzetközi szintű koordináció ösztönzése,

| — | az EU, valamint harmadik országok és nemzetközi szervezetek és fórumok között a kábítószerekkel kapcsolatos kérdésekről folytatott párbeszéd és együttműködés megerősítése, |
| --- | --- |

—

az EU, valamint harmadik országok és nemzetközi szervezetek és fórumok között a kábítószerekkel kapcsolatos kérdésekről folytatott párbeszéd és együttműködés megerősítése,

| — | a figyelemmel kísérés, a kutatás és az értékelés eredményeinek jobb terjesztéséhez, valamint a kábítószer-jelenség valamennyi aspektusának és az intézkedések hatásának jobb megértéséhez való hozzájárulás annak érdekében, hogy megalapozott és átfogó tényalapot lehessen biztosítani a szakpolitikák és a fellépések tekintetében. |
| --- | --- |

—

a figyelemmel kísérés, a kutatás és az értékelés eredményeinek jobb terjesztéséhez, valamint a kábítószer-jelenség valamennyi aspektusának és az intézkedések hatásának jobb megértéséhez való hozzájárulás annak érdekében, hogy megalapozott és átfogó tényalapot lehessen biztosítani a szakpolitikák és a fellépések tekintetében.

Az EU kábítószer elleni stratégiájához hasonlóan a drogpolitikai cselekvési terv is az uniós jog alapelveire épül, és érvényesíti az Unió alapértékeit: az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a szolidaritás, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartását. A cselekvési tervhez alapul szolgálnak továbbá a többek között a kábítószer-fogyasztás elleni fellépés nemzetközi jogi keretét nyújtó ENSZ-egyezmények és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata.

A cselekvési terv meghatározza a stratégia céljainak megvalósítása érdekében végrehajtandó fellépéseket. A fellépések a stratégia alábbi két szakpolitikai területe keretében:

| — | a kábítószer-kereslet csökkentése; valamint |
| --- | --- |

—

a kábítószer-kereslet csökkentése; valamint

| — | a kábítószer-kínálat csökkentése; |
| --- | --- |

—

a kábítószer-kínálat csökkentése;

valamint a stratégia alábbi három átfogó témaköre keretében kerülnek meghatározásra:

| — | koordináció; |
| --- | --- |

—

koordináció;

| — | nemzetközi együttműködés; és |
| --- | --- |

—

nemzetközi együttműködés; és

| — | tájékoztatás, kutatás, nyomon követés és értékelés. |
| --- | --- |

—

tájékoztatás, kutatás, nyomon követés és értékelés.

A fellépések igazodnak a 2013–2020-as időszakra szóló, kábítószer elleni uniós stratégia céljaihoz. A fellépések meghatározása során figyelembe vettük, hogy tényeken kell alapulniuk, tudományosan megbízhatónak, reálisnak, határidőhöz kötöttnek, elérhetőnek és mérhetőnek kell lenniük, továbbá egyértelmű uniós vonatkozással kell bírniuk és többletértéket kell jelenteniük. A cselekvési terv feltünteti a végrehajtás ütemezését, a felelősöket, a mutatókat és az adatgyűjtési/értékelési mechanizmusokat.

Az I. melléklet több olyan átfogó mutatót tartalmaz, amelyek meglévő jelentéstételi mechanizmusokon alapulnak. Ezek megkönnyítik az uniós drogpolitikai cselekvési terv általános hatékonyságának mérését, és nem képeznek további jelentéstételi terhet. A cselekvési terv ezek közül többre is hivatkozik a megfelelő helyeken. Emellett a cselekvési tervben olyan mutatók is meghatározásra kerültek, amelyek programokra és értékelésekre, valamint egyéb adatforrásokra épülnek. E mutatók alkalmazása az egyes tagállamokban vagy az uniós intézmények szintjén végzett adatgyűjtési eljárások függvénye.

A stratégia azon előírásának megfelelően, mely szerint annak részletes végrehajtását két egymást követő cselekvési tervben kell meghatározni, 2013-ban sor került a jelenlegi kábítószer elleni uniós stratégiát végrehajtó első cselekvési terv elfogadására, amely 2016-ban hatályát vesztette. 2016-ban külső félidős értékelés készült a kábítószer elleni uniós stratégiáról és a 2013–2016-os időszakra vonatkozó, kábítószer elleni uniós cselekvési terv végrehajtásáról. Az értékelés során megállapítást nyert, hogy a cselekvési tervben előirányzott fellépések jelentős része befejeződött vagy folyamatban volt. Az értékelés eredményei rávilágítottak arra is, hogy a 2013–2020-as időszakra szóló kábítószer elleni uniós stratégia végrehajtásához szükség van a második cselekvési tervre, amelynek a 2013–2016-os uniós cselekvési terv aktualizált változatának kell lennie. A 2017–2020-as időszakra szóló, alábbiakban foglalt uniós drogpolitikai cselekvési terv figyelembe veszi ezen értékelés eredményeit és azokat a jelentős változásokat, amelyek a kábítószerügyi helyzet és a drogpolitikák területén az előző cselekvési terv elfogadása óta lezajlottak.

1.   A kábítószer-kereslet csökkentése

Hozzájárulás a kábítószerek fogyasztásának, a problémás kábítószer-fogyasztásnak, a kábítószer-függőségnek és a kábítószerekkel kapcsolatos egészségügyi és társadalmi ártalmaknak a mérhető csökkenéséhez, továbbá hozzájárulás a kábítószer-fogyasztás megkezdésének késleltetéséhez

| Cél | Fellépés | Ütemterv | Felelős | Mutató(k) | Adatgyűjtési/értékelési mechanizmus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | A kábítószer-fogyasztás megelőzése és másodsorban a kábítószer-fogyasztás megkezdésének késleltetése |

Cél

Fellépés

Ütemterv

Felelős

Mutató(k)

Adatgyűjtési/értékelési mechanizmus

1.

A kábítószer-fogyasztás megelőzése és másodsorban a kábítószer-fogyasztás megkezdésének késleltetése

| 1. | Olyan, tényeken alapuló (1) megelőző intézkedések rendelkezésre állásának és hatékonyságának a javítása, amelyek figyelembe veszik az alább felvázolt kockázati és védelmi tényezőket






  a. | demográfiai tényezők, például az életkor; a nem; oktatási, kulturális és szociális tényezők; |
| --- | --- | --- |

1.

Olyan, tényeken alapuló (1) megelőző intézkedések rendelkezésre állásának és hatékonyságának a javítása, amelyek figyelembe veszik az alább felvázolt kockázati és védelmi tényezőket

a.

demográfiai tényezők, például az életkor; a nem; oktatási, kulturális és szociális tényezők;

| b. | körülménybeli tényezők, például a hajléktalanság; migráció és menedékkérés, az éjszakai életben való és a rekreációs kábítószer-fogyasztás; a munkahely; és bódult állapotban történő járművezetés; valamint |
| --- | --- |

b.

körülménybeli tényezők, például a hajléktalanság; migráció és menedékkérés, az éjszakai életben való és a rekreációs kábítószer-fogyasztás; a munkahely; és bódult állapotban történő járművezetés; valamint

| c. | olyan egyéni kockázati tényezők, mint például a mentális egészség; magatartás- és pszichoszociális fejlődés; továbbá egyéb olyan ismert tényezők, amelyek befolyásolják az egyén kábítószer-fogyasztással kapcsolatos veszélyeztetettségét, mint például a genetikai hatások és a családi körülmények |
| --- | --- |

c.

olyan egyéni kockázati tényezők, mint például a mentális egészség; magatartás- és pszichoszociális fejlődés; továbbá egyéb olyan ismert tényezők, amelyek befolyásolják az egyén kábítószer-fogyasztással kapcsolatos veszélyeztetettségét, mint például a genetikai hatások és a családi körülmények

Folyamatos

Tagállamok

| — | 1., 11. és 12. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

1., 11. és 12. átfogó mutató

| — | Tényeken alapuló egyetemes és környezeti megelőző intézkedések rendelkezésre állása és biztosításuk szintje a tagállamokban |
| --- | --- |

—

Tényeken alapuló egyetemes és környezeti megelőző intézkedések rendelkezésre állása és biztosításuk szintje a tagállamokban

| — | Tényeken alapuló célzott megelőző intézkedések, köztük a családon és a közösségen alapuló intézkedések rendelkezésre állása és biztosításuk szintje a tagállamokban |
| --- | --- |

—

Tényeken alapuló célzott megelőző intézkedések, köztük a családon és a közösségen alapuló intézkedések rendelkezésre állása és biztosításuk szintje a tagállamokban

| — | Tényeken alapuló indikált megelőző intézkedések rendelkezésre állása és biztosításuk szintje a tagállamokban |
| --- | --- |

—

Tényeken alapuló indikált megelőző intézkedések rendelkezésre állása és biztosításuk szintje a tagállamokban

az EMCDDA jelentései/a Reitox hálózat által készített nemzeti jelentéscsomag

a tagállamok jelentései az intézkedések eredményeiről

| 2. | A kábítószer-fogyasztás megelőzésén túl a megelőző és elterelő intézkedések megerősítése és célzottabbá tétele azon életkor későbbre tolása érdekében, amikor első alkalommal kerül sor kábítószer fogyasztására |
| --- | --- |

2.

A kábítószer-fogyasztás megelőzésén túl a megelőző és elterelő intézkedések megerősítése és célzottabbá tétele azon életkor későbbre tolása érdekében, amikor első alkalommal kerül sor kábítószer fogyasztására

Folyamatos

Tagállamok

| — | 1., 5., 11. és 12. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

1., 5., 11. és 12. átfogó mutató

| — | A fiatalokat a család, a közösség és a formális/nem formális oktatás keretében megcélzó, tényeken alapuló megelőző és elterelő intézkedések rendelkezésre állása és biztosításuk szintje a tagállamokban |
| --- | --- |

—

A fiatalokat a család, a közösség és a formális/nem formális oktatás keretében megcélzó, tényeken alapuló megelőző és elterelő intézkedések rendelkezésre állása és biztosításuk szintje a tagállamokban

az EMCDDA jelentései

a tagállamok jelentései az intézkedések eredményeiről

| 3. | A gyermekeket, a fiatalokat, a szülőket és az oktatási környezetet célzó megelőző fellépések valamennyi formájával kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréje a nemi alapú szükségleteket is figyelembe véve, beleértve az oktatási tevékenységeket, a közösségi alapú programokat, valamint az internet és a közösségi média felhasználásával végrehajtott programokat. |
| --- | --- |

3.

A gyermekeket, a fiatalokat, a szülőket és az oktatási környezetet célzó megelőző fellépések valamennyi formájával kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréje a nemi alapú szükségleteket is figyelembe véve, beleértve az oktatási tevékenységeket, a közösségi alapú programokat, valamint az internet és a közösségi média felhasználásával végrehajtott programokat.

Folyamatos

Tagállamok

EMCDDA

| — | A legjobb gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének áttekintése |
| --- | --- |

—

A legjobb gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének áttekintése

| — | A legjobb gyakorlatokon alapuló beavatkozások viselkedésbeli eredményeinek kedvező értékelései (amennyiben rendelkezésre állnak) |
| --- | --- |

—

A legjobb gyakorlatokon alapuló beavatkozások viselkedésbeli eredményeinek kedvező értékelései (amennyiben rendelkezésre állnak)

a legjobb gyakorlatokat ismertető EMCDDA-portál

a Bizottság jelentései

a tagállamok jelentései

a drogokkal kapcsolatos európai civil társadalmi fórum jelentései

| 4. | A kábítószerek és egyéb pszichoaktív anyagok fogyasztásával járó kockázatokkal, valamint az ahhoz társuló következményekkel kapcsolatos ismeretterjesztés, továbbá a kábítószer-fogyasztás megelőzésével kapcsolatos készségek és kompetenciák javítása |
| --- | --- |

4.

A kábítószerek és egyéb pszichoaktív anyagok fogyasztásával járó kockázatokkal, valamint az ahhoz társuló következményekkel kapcsolatos ismeretterjesztés, továbbá a kábítószer-fogyasztás megelőzésével kapcsolatos készségek és kompetenciák javítása

Folyamatos

Tagállamok

Bizottság

EMCDDA

| — | 5. és 12. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

5. és 12. átfogó mutató

| — | Az egészséges életmóddal kapcsolatos ismeretek, valamint a kábítószerek és egyéb pszichoaktív anyagok fogyasztásával járó kockázatok, valamint az azzal kapcsolatos következmények ismeretének szintje általában és a fiatalok körében, továbbá az érintettek készségeinek és kompetenciáinak szintje a kábítószer-fogyasztás megelőzése terén |
| --- | --- |

—

Az egészséges életmóddal kapcsolatos ismeretek, valamint a kábítószerek és egyéb pszichoaktív anyagok fogyasztásával járó kockázatok, valamint az azzal kapcsolatos következmények ismeretének szintje általában és a fiatalok körében, továbbá az érintettek készségeinek és kompetenciáinak szintje a kábítószer-fogyasztás megelőzése terén

az EMCDDA jelentései

Eurobarométer-felmérések

ESPAD

HBSC/WHO Európa

| 5. | Annak lehetővé tétele, hogy megalapozottabb válaszokat lehessen adni a pszichoaktív gyógyszerekkel való visszaélésre |
| --- | --- |

5.

Annak lehetővé tétele, hogy megalapozottabb válaszokat lehessen adni a pszichoaktív gyógyszerekkel való visszaélésre

2017–2020

Tagállamok

Tanácsi munkacsoport (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport – gyógyszerek és orvostechnikai eszközök)

EMA

EMCDDA

| — | Több olyan kezdeményezés, amelynek középpontjában a pszichoaktív gyógyszerek megfelelő használatának előmozdítása áll |
| --- | --- |

—

Több olyan kezdeményezés, amelynek középpontjában a pszichoaktív gyógyszerek megfelelő használatának előmozdítása áll

| — | Bizonyítékok és nemzetközi példák összegyűjtése arra vonatkozóan, hogy miként csökkenthető a pszichoaktív gyógyszerek illetéktelen kezekbe jutásának és az ilyen gyógyszerekkel való visszaélésnek a kockázata |
| --- | --- |

—

Bizonyítékok és nemzetközi példák összegyűjtése arra vonatkozóan, hogy miként csökkenthető a pszichoaktív gyógyszerek illetéktelen kezekbe jutásának és az ilyen gyógyszerekkel való visszaélésnek a kockázata

| — | Több képzés gyakorló orvosok és más egészségügyi szakemberek számára a fájdalomcsillapítást és a szenvedések enyhítését célzó gyógyszerelésre vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Több képzés gyakorló orvosok és más egészségügyi szakemberek számára a fájdalomcsillapítást és a szenvedések enyhítését célzó gyógyszerelésre vonatkozóan

a tagállamok jelentései

az EMCDDA

jelentései EMA

| 2. | A kábítószer-fogyasztók kezelése és rehabilitációja eredményességének javítása, beleértve a komorbiditással küzdő személyeket célzó szolgáltatásokat is, a kábítószer-fogyasztásnak, a problémás kábítószer-fogyasztásnak, a kábítószer-függőség incidenciájának és a kábítószerekkel kapcsolatos egészségügyi és társadalmi kockázatoknak és ártalmaknak a csökkentése, továbbá a problémás és a függő kábítószer-fogyasztók felépülésének és társadalmi vissza-/beilleszkedésének a támogatása érdekében |
| --- | --- |

2.

A kábítószer-fogyasztók kezelése és rehabilitációja eredményességének javítása, beleértve a komorbiditással küzdő személyeket célzó szolgáltatásokat is, a kábítószer-fogyasztásnak, a problémás kábítószer-fogyasztásnak, a kábítószer-függőség incidenciájának és a kábítószerekkel kapcsolatos egészségügyi és társadalmi kockázatoknak és ártalmaknak a csökkentése, továbbá a problémás és a függő kábítószer-fogyasztók felépülésének és társadalmi vissza-/beilleszkedésének a támogatása érdekében

| 6. | A tényeken alapuló, átfogó és integrált kezelési szolgáltatások sokféleségének, rendelkezésre állásának, elérhetőségének és körének fejlesztése és bővítése. Annak biztosítása, hogy e szolgáltatások foglalkozzanak a politoxikomán kábítószer-fogyasztással (a tiltott és legális szerek – köztük a pszichoaktív gyógyszerek, az alkohol és a dohány – együttes használata), valamint az idősödő kábítószer-fogyasztók felmerülő szükségleteivel és a nemi alapon felmerülő kérdésekkel is.






  a. | A függő magatartásokkal kapcsolatos képzés megvalósítása és fejlesztése az egészségügyi ellátásban és a szociális gondozásban dolgozó szakemberek részére. |
| --- | --- | --- |

6.

A tényeken alapuló, átfogó és integrált kezelési szolgáltatások sokféleségének, rendelkezésre állásának, elérhetőségének és körének fejlesztése és bővítése. Annak biztosítása, hogy e szolgáltatások foglalkozzanak a politoxikomán kábítószer-fogyasztással (a tiltott és legális szerek – köztük a pszichoaktív gyógyszerek, az alkohol és a dohány – együttes használata), valamint az idősödő kábítószer-fogyasztók felmerülő szükségleteivel és a nemi alapon felmerülő kérdésekkel is.

a.

A függő magatartásokkal kapcsolatos képzés megvalósítása és fejlesztése az egészségügyi ellátásban és a szociális gondozásban dolgozó szakemberek részére.

| b. | Korai észlelési és beavatkozási, rövid beavatkozási és kezelési programok kidolgozása és végrehajtása kábítószert fogyasztó gyermekek és fiatalok tekintetében. |
| --- | --- |

b.

Korai észlelési és beavatkozási, rövid beavatkozási és kezelési programok kidolgozása és végrehajtása kábítószert fogyasztó gyermekek és fiatalok tekintetében.

Folyamatos

Tagállamok

| — | 1., 6. és 11. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

1., 6. és 11. átfogó mutató

| — | A tényeken alapuló átfogó és integrált kezelési szolgáltatások kiterjedtsége és sokfélesége tagállami szinten, beleértve a politoxikomán kábítószer-fogyasztást célzó kezeléseket és az idősödő kábítószer-fogyasztók szükségleteit is |
| --- | --- |

—

A tényeken alapuló átfogó és integrált kezelési szolgáltatások kiterjedtsége és sokfélesége tagállami szinten, beleértve a politoxikomán kábítószer-fogyasztást célzó kezeléseket és az idősödő kábítószer-fogyasztók szükségleteit is

| — | Tagállami adatok a kezelés alatt tartásra és az eredményekre vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Tagállami adatok a kezelés alatt tartásra és az eredményekre vonatkozóan

az EMCDDA jelentései/a Reitox hálózat által készített nemzeti jelentéscsomag

a legjobb gyakorlatokat ismertető EMCDDA-portál

a kábítószer elleni uniós stratégia és cselekvési terv végső értékelése

a tagállamok jelentései

| 7. | A rehabilitációs/reintegrációs és gyógykezelési szolgáltatások bővítése, külön hangsúlyt helyezve azokra a szolgáltatásokra, amelyek:






  a. | az egyének számára nyújtott gondozás folyamatosságára összpontosítanak esetkezelés és a különböző intézmények közötti együttműködés révén; |
| --- | --- | --- |

7.

A rehabilitációs/reintegrációs és gyógykezelési szolgáltatások bővítése, külön hangsúlyt helyezve azokra a szolgáltatásokra, amelyek:

a.

az egyének számára nyújtott gondozás folyamatosságára összpontosítanak esetkezelés és a különböző intézmények közötti együttműködés révén;

| b. | a problémás és a függő kábítószer-fogyasztók társadalmi vissza-/beilleszkedésének (és ezen belül foglalkoztathatóságának és lakhatásának) a támogatására összpontosítanak, ideértve adott esetben a fogvatartottakat és az idősödő kábítószer-fogyasztókat; |
| --- | --- |

b.

a problémás és a függő kábítószer-fogyasztók társadalmi vissza-/beilleszkedésének (és ezen belül foglalkoztathatóságának és lakhatásának) a támogatására összpontosítanak, ideértve adott esetben a fogvatartottakat és az idősödő kábítószer-fogyasztókat;

| c. | megerősítik a kábítószer-fogyasztáshoz köthető pszichiátriai és fizikai komorbiditás diagnosztizálási folyamatát és kezelését, például a hepatitis B és C, valamint a HIV és más szexuális úton terjedő fertőzések, továbbá a tuberkulózis gyors tesztelését, |
| --- | --- |

c.

megerősítik a kábítószer-fogyasztáshoz köthető pszichiátriai és fizikai komorbiditás diagnosztizálási folyamatát és kezelését, például a hepatitis B és C, valamint a HIV és más szexuális úton terjedő fertőzések, továbbá a tuberkulózis gyors tesztelését,

| d. | figyelembe veszik a nemi alapú szükségleteket; valamint |
| --- | --- |

d.

figyelembe veszik a nemi alapú szükségleteket; valamint

| e. | eljutnak a veszélyeztetett helyzetben lévő közösségekhez/a lakosság veszélyeztetett csoportjaihoz. |
| --- | --- |

e.

eljutnak a veszélyeztetett helyzetben lévő közösségekhez/a lakosság veszélyeztetett csoportjaihoz.

Folyamatos

Tagállamok

| — | 11. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

11. átfogó mutató

A tagállamok adatai az alábbiakról:

| — | az esetkezelést és a különböző intézmények közötti együttműködést alkalmazó rehabilitációs/reintegrációs és gyógykezelési szolgáltatások bővülésének mértéke |
| --- | --- |

—

az esetkezelést és a különböző intézmények közötti együttműködést alkalmazó rehabilitációs/reintegrációs és gyógykezelési szolgáltatások bővülésének mértéke

| — | a nemek szerinti rehabilitációs/reintegrációs és gyógykezelési programok számában bekövetkezett növekedés mértéke |
| --- | --- |

—

a nemek szerinti rehabilitációs/reintegrációs és gyógykezelési programok számában bekövetkezett növekedés mértéke

| — | az azon programok számában bekövetkezett növekedés mértéke, amelyek kifejezetten a komorbiditással küzdő kábítószer-fogyasztókat célozzák, és a mentális egészségügyi szolgáltatások, valamint a kábítószerekkel kapcsolatos rehabilitációs/reintegrációs és gyógykezelési szolgáltatások közötti partnerségekben valósulnak meg |
| --- | --- |

—

az azon programok számában bekövetkezett növekedés mértéke, amelyek kifejezetten a komorbiditással küzdő kábítószer-fogyasztókat célozzák, és a mentális egészségügyi szolgáltatások, valamint a kábítószerekkel kapcsolatos rehabilitációs/reintegrációs és gyógykezelési szolgáltatások közötti partnerségekben valósulnak meg

| — | a kezelés befejezését követően a korábbi kábítószer-fogyasztók tiltott és/vagy legális kábítószerek fogyasztásától való tartózkodásának szintje és időtartama |
| --- | --- |

—

a kezelés befejezését követően a korábbi kábítószer-fogyasztók tiltott és/vagy legális kábítószerek fogyasztásától való tartózkodásának szintje és időtartama

| — | a visszaeső és az idősödő kábítószer-fogyasztók szükségleteinek megfelelő kezelési lehetőségek rendelkezésre állása |
| --- | --- |

—

a visszaeső és az idősödő kábítószer-fogyasztók szükségleteinek megfelelő kezelési lehetőségek rendelkezésre állása

az EMCDDA jelentései

a tagállamok jelentései a szolgáltatások eredményeiről

| 8. | a. | Adott esetben a kockázat- és ártalomcsökkentési szolgáltatások – pl. a tűcsere programok, az opiát-szubsztitúciós kezelés és az opiát-túladagolást kezelő programok – rendelkezésre állásának, lefedettségi körének és elérhetőségének bővítése a kábítószer-fogyasztás negatív következményeinek enyhítése, valamint a kábítószer-fogyasztáshoz közvetlenül és közvetve kapcsolódó halálesetek, továbbá a kábítószer-fogyasztással összefüggő, vér útján terjedő fertőző betegségek – de nem csak a HIV és a vírusos hepatitisz –, valamint a szexuális úton terjedő betegségek és a tuberkulózis megelőzése és előfordulási számának jelentős mértékű csökkentése érdekében, az intravénáskábítószer-fogyasztókat célzó egészségügyi szolgáltatások átfogó csomagjáról szóló WHO-ajánlással összhangban |
| --- | --- | --- |

8.

a.

Adott esetben a kockázat- és ártalomcsökkentési szolgáltatások – pl. a tűcsere programok, az opiát-szubsztitúciós kezelés és az opiát-túladagolást kezelő programok – rendelkezésre állásának, lefedettségi körének és elérhetőségének bővítése a kábítószer-fogyasztás negatív következményeinek enyhítése, valamint a kábítószer-fogyasztáshoz közvetlenül és közvetve kapcsolódó halálesetek, továbbá a kábítószer-fogyasztással összefüggő, vér útján terjedő fertőző betegségek – de nem csak a HIV és a vírusos hepatitisz –, valamint a szexuális úton terjedő betegségek és a tuberkulózis megelőzése és előfordulási számának jelentős mértékű csökkentése érdekében, az intravénáskábítószer-fogyasztókat célzó egészségügyi szolgáltatások átfogó csomagjáról szóló WHO-ajánlással összhangban

| b. | A kábítószer-fogyasztáshoz kapcsolódó halálesetek hatékonyabb megelőzése a nemzeti körülmények figyelembevételével, például az opiátok esetében, azáltal hogy egészségügyi szakemberek hiányában képzett laikusok számára is hozzáférést biztosítanak naloxonumot tartalmazó gyógyszerek olyan engedélyezett gyógyszerformáihoz, amelyek kifejezetten az ópiát-túladagolás tüneteinek kezeléséhez rendelkeznek tanúsítással |
| --- | --- |

b.

A kábítószer-fogyasztáshoz kapcsolódó halálesetek hatékonyabb megelőzése a nemzeti körülmények figyelembevételével, például az opiátok esetében, azáltal hogy egészségügyi szakemberek hiányában képzett laikusok számára is hozzáférést biztosítanak naloxonumot tartalmazó gyógyszerek olyan engedélyezett gyógyszerformáihoz, amelyek kifejezetten az ópiát-túladagolás tüneteinek kezeléséhez rendelkeznek tanúsítással

| c. | A HIV és a hepatitis C tekintetében az intravénáskábítószer-fogyasztók – ideértve a fogvatartottakat és más veszélyeztetett csoportokat is – körében az észleléssel és a kezeléshez való hozzáféréssel kapcsolatos akadályok azonosítása és felszámolása |
| --- | --- |

c.

A HIV és a hepatitis C tekintetében az intravénáskábítószer-fogyasztók – ideértve a fogvatartottakat és más veszélyeztetett csoportokat is – körében az észleléssel és a kezeléshez való hozzáféréssel kapcsolatos akadályok azonosítása és felszámolása

| d. | A kockázat- és ártalomcsökkentési intézkedésekkel – pl. tűcsere programokkal, ópiát-szubsztitúciós kezelésekkel, kábítószer-fogyasztói szobákkal, naloxonump-rogramokkal, társak közötti beavatkozásokkal, megkereső kezelési programokkal, hepatitis C kezeléssel, tabletta teszteléssel, HIV/AIDS önvizsgálattal – kapcsolatos információcsere, és adott esetben a legjobb gyakorlatok cseréje, a nemzeti jogszabályoknak megfelelően. |
| --- | --- |

d.

A kockázat- és ártalomcsökkentési intézkedésekkel – pl. tűcsere programokkal, ópiát-szubsztitúciós kezelésekkel, kábítószer-fogyasztói szobákkal, naloxonump-rogramokkal, társak közötti beavatkozásokkal, megkereső kezelési programokkal, hepatitis C kezeléssel, tabletta teszteléssel, HIV/AIDS önvizsgálattal – kapcsolatos információcsere, és adott esetben a legjobb gyakorlatok cseréje, a nemzeti jogszabályoknak megfelelően.

Folyamatos

Tagállamok

EMCDDA

Bizottság

| — | 2., 3., 4. és 11. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

2., 3., 4. és 11. átfogó mutató

| — | Adott esetben a tagállamokban a tényeken alapuló kockázat- és ártalomcsökkentési intézkedések rendelkezésre állásában és igénybe vehetőségében tapasztalt növekedés mértéke |
| --- | --- |

—

Adott esetben a tagállamokban a tényeken alapuló kockázat- és ártalomcsökkentési intézkedések rendelkezésre állásában és igénybe vehetőségében tapasztalt növekedés mértéke

| — | A kockázat- és ártalomcsökkentési intézkedésekkel kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréjének áttekintése |
| --- | --- |

—

A kockázat- és ártalomcsökkentési intézkedésekkel kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréjének áttekintése

| — | Azon tagállamok száma, amelyek teljesítik az intravénáskábítószer-fogyasztókat célzó egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó átfogó csomagról szóló WHO-ajánlásban foglaltakat:






  — | Tűcsere programok |
| --- | --- | --- |

—

Azon tagállamok száma, amelyek teljesítik az intravénáskábítószer-fogyasztókat célzó egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó átfogó csomagról szóló WHO-ajánlásban foglaltakat:

—

Tűcsere programok

| — | Opiát-szubsztitúciós kezelés |
| --- | --- |

—

Opiát-szubsztitúciós kezelés

| — | HIV-szűrés és tanácsadás |
| --- | --- |

—

HIV-szűrés és tanácsadás

| — | HIV-kezelés és -gondozás |
| --- | --- |

—

HIV-kezelés és -gondozás

| — | Óvszerosztási programok |
| --- | --- |

—

Óvszerosztási programok

| — | Magatartási intervenciók |
| --- | --- |

—

Magatartási intervenciók

| — | A hepatitisszel, a tuberkulózissal és a mentális egészséggel kapcsolatos megelőzés és menedzsment |
| --- | --- |

—

A hepatitisszel, a tuberkulózissal és a mentális egészséggel kapcsolatos megelőzés és menedzsment

| — | A reproduktív egészséggel kapcsolatos intervenciók |
| --- | --- |

—

A reproduktív egészséggel kapcsolatos intervenciók

| — | Naloxonum-képzés laikusok számára, ami a biztonságos otthoni kezelést célzó programok pótolhatatlan előfeltétele |
| --- | --- |

—

Naloxonum-képzés laikusok számára, ami a biztonságos otthoni kezelést célzó programok pótolhatatlan előfeltétele

| — | Az opiát-szubsztitúciós kezelési programok lefedettsége az opioidfüggők körében |
| --- | --- |

—

Az opiát-szubsztitúciós kezelési programok lefedettsége az opioidfüggők körében

| — | Adott esetben az ártalomcsökkentési szolgáltatások, például a naloxonum-programok, az éjszakai élettel kapcsolatos ártalom-csökkentési intézkedések, valamint a veszélyeztetett közösségeket/a lakosság veszélyeztetett csoportjait célzó programok rendelkezésre állásának mértéke |
| --- | --- |

—

Adott esetben az ártalomcsökkentési szolgáltatások, például a naloxonum-programok, az éjszakai élettel kapcsolatos ártalom-csökkentési intézkedések, valamint a veszélyeztetett közösségeket/a lakosság veszélyeztetett csoportjait célzó programok rendelkezésre állásának mértéke

| — | Azon programok száma, amelyek megkönnyítik az intravénáskábítószer-fogyasztók számára a hepatitis C vírus kezeléséhez való hozzájutást, és a lefedett személyek száma |
| --- | --- |

—

Azon programok száma, amelyek megkönnyítik az intravénáskábítószer-fogyasztók számára a hepatitis C vírus kezeléséhez való hozzájutást, és a lefedett személyek száma

| — | Az intravénáskábítószer-fogyasztók körében a fertőző betegségek megelőzésére és kezelésére vonatkozóan az ECDC/EMCDDA által elfogadott iránymutatás végrehajtásának mértéke |
| --- | --- |

—

Az intravénáskábítószer-fogyasztók körében a fertőző betegségek megelőzésére és kezelésére vonatkozóan az ECDC/EMCDDA által elfogadott iránymutatás végrehajtásának mértéke

Az EMCDDA jelentései/a Reitox hálózat által készített nemzeti jelentéscsomag

A tagállamok jelentései

A drogokkal kapcsolatos európai civil társadalmi fórum

HIV-vel/AIDS-szel, vírushepatitisszel és tuberkulózissal kapcsolatos civil társadalmi fórum

| 9. | A börtönben lévő kábítószer-fogyasztókat és a szabadlábra helyezett személyeket célzó egészségügyi intézkedések kidolgozásának, rendelkezésre állásának és hatályának a bővítése abból a célból, hogy az ellátás színvonala elérje a közösségben nyújtott ellátás színvonalának szintjét |
| --- | --- |

9.

A börtönben lévő kábítószer-fogyasztókat és a szabadlábra helyezett személyeket célzó egészségügyi intézkedések kidolgozásának, rendelkezésre állásának és hatályának a bővítése abból a célból, hogy az ellátás színvonala elérje a közösségben nyújtott ellátás színvonalának szintjét

Folyamatos

Tagállamok

| — | 10. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

10. átfogó mutató

| — | A börtönben lévő kábítószer-fogyasztókat célzó szolgáltatások rendelkezésre állása (ideértve például az ópiát-szubsztitúciós kezelést és adott esetben a naloxonum-programokat és a tűcsere programokat, a nemzeti jogszabályoknak megfelelően, valamint a HIV, a hepatitis B, a hepatitis C és a tuberkulózis megelőzését és menedzsmentjét), valamint az, hogy a börtönök egészségügyi ellátási politikái és gyakorlatai milyen mértékben épülnek olyan gondozási modellekre, amelyek a szükségletek értékelésére és a börtönben töltött idő alatti gondozás folyamatosságára vonatkozó legjobb gyakorlatokat tartalmaznak |
| --- | --- |

—

A börtönben lévő kábítószer-fogyasztókat célzó szolgáltatások rendelkezésre állása (ideértve például az ópiát-szubsztitúciós kezelést és adott esetben a naloxonum-programokat és a tűcsere programokat, a nemzeti jogszabályoknak megfelelően, valamint a HIV, a hepatitis B, a hepatitis C és a tuberkulózis megelőzését és menedzsmentjét), valamint az, hogy a börtönök egészségügyi ellátási politikái és gyakorlatai milyen mértékben épülnek olyan gondozási modellekre, amelyek a szükségletek értékelésére és a börtönben töltött idő alatti gondozás folyamatosságára vonatkozó legjobb gyakorlatokat tartalmaznak

| — | Az, hogy a börtönön belüli és a közösségi szolgáltatások milyen mértékben biztosítják a gondozás folytonosságát a fogvatartottak számára szabadlábra helyezésüket követően, különös hangsúlyt helyezve a kábítószer-túladagolás elkerülésére |
| --- | --- |

—

Az, hogy a börtönön belüli és a közösségi szolgáltatások milyen mértékben biztosítják a gondozás folytonosságát a fogvatartottak számára szabadlábra helyezésüket követően, különös hangsúlyt helyezve a kábítószer-túladagolás elkerülésére

az EMCDDA jelentései/a Reitox hálózat által készített nemzeti jelentéscsomag

a tagállamok jelentései a szolgáltatásokról

| 3. | Koordinált, a legjobb gyakorlatra épülő és minőségi megközelítések érvényesítése a kábítószer-kereslet csökkentésében |
| --- | --- |

3.

Koordinált, a legjobb gyakorlatra épülő és minőségi megközelítések érvényesítése a kábítószer-kereslet csökkentésében

| 10. | A tudomány és a gyakorlat közötti szakadék áthidalását elősegítő, a Tanács által 2015-ben elfogadott, a minőségre vonatkozó uniós minimumelőírások (2) alkalmazása az alábbiakat illetően:






  a. | környezeti, egyetemes, szelektív és indikált megelőző intézkedések; |
| --- | --- | --- |

10.

A tudomány és a gyakorlat közötti szakadék áthidalását elősegítő, a Tanács által 2015-ben elfogadott, a minőségre vonatkozó uniós minimumelőírások (2) alkalmazása az alábbiakat illetően:

a.

környezeti, egyetemes, szelektív és indikált megelőző intézkedések;

| b. | a korai észlelésre és beavatkozásra irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

b.

a korai észlelésre és beavatkozásra irányuló intézkedések;

| c. | kockázat- és ártalomcsökkentési intézkedések; valamint |
| --- | --- |

c.

kockázat- és ártalomcsökkentési intézkedések; valamint

| d. | kezelési, rehabilitációs, társadalmi integrációs és a felépülést célzó intézkedések |
| --- | --- |

d.

kezelési, rehabilitációs, társadalmi integrációs és a felépülést célzó intézkedések

és végrehajtásuk nyomon követése.

2017–2020

Tanács

Tanácsi munkacsoport (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport)

Tagállamok

Bizottság

EMCDDA

| — | A minimumelőírásokkal összhangban végrehajtott kábítószer-kereslet csökkentési intézkedések és programok tényszerű felülvizsgálata; |
| --- | --- |

—

A minimumelőírásokkal összhangban végrehajtott kábítószer-kereslet csökkentési intézkedések és programok tényszerű felülvizsgálata;

| — | A kábítószer-kereslet csökkentésével foglalkozó szakemberek számára rendelkezésre álló szakképzési programok száma és/vagy a szakképzési programok által elért gyakorlati szakemberek becsült száma; |
| --- | --- |

—

A kábítószer-kereslet csökkentésével foglalkozó szakemberek számára rendelkezésre álló szakképzési programok száma és/vagy a szakképzési programok által elért gyakorlati szakemberek becsült száma;

| — | A civil társadalom bevonása a minimumelőírások érvényesítésébe, többek között a tervezés és bevezetés során is |
| --- | --- |

—

A civil társadalom bevonása a minimumelőírások érvényesítésébe, többek között a tervezés és bevezetés során is

| — | Az uniós szinten támogatott olyan projektek és programok száma, amelyek elősegítik az e minimumelőírások érvényesítésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréjét |
| --- | --- |

—

Az uniós szinten támogatott olyan projektek és programok száma, amelyek elősegítik az e minimumelőírások érvényesítésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréjét

| — | Minisztériumok közötti együttműködés e minimumelőírások érvényesítésének támogatása érdekében. |
| --- | --- |

—

Minisztériumok közötti együttműködés e minimumelőírások érvényesítésének támogatása érdekében.

a legjobb gyakorlatokat ismertető EMCDDA-portál

a tagállamok jelentései

a kábítószer elleni uniós stratégia és cselekvési terv végső értékelése

2.   A kábítószer-kínálat csökkentése

Hozzájárulás a kábítószerek Európai Unióban való rendelkezésre állásának és kínálatának mérhető csökkenéséhez

| Cél | Fellépés | Ütemterv | Felelős | Mutató(k) | Adatgyűjtési/értékelési mechanizmus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. | Az Unión belüli hatékony bűnüldözési koordináció és együttműködés erősítése a kábítószerekkel kapcsolatos tevékenységekkel szembeni küzdelem érdekében, adott esetben az uniós szakpolitikai ciklus révén meghatározott releváns tevékenységekkel összehangolva |

Cél

Fellépés

Ütemterv

Felelős

Mutató(k)

Adatgyűjtési/értékelési mechanizmus

4.

Az Unión belüli hatékony bűnüldözési koordináció és együttműködés erősítése a kábítószerekkel kapcsolatos tevékenységekkel szembeni küzdelem érdekében, adott esetben az uniós szakpolitikai ciklus révén meghatározott releváns tevékenységekkel összehangolva

| 11. | A bűnüldözési operatív információk és az információk cseréjére rendelkezésre álló bűnüldözési eszközök, csatornák és kommunikációs eszközök leghatékonyabb alkalmazása a kábítószerekkel kapcsolatos információk összevetésére és elemzésére |
| --- | --- |

11.

A bűnüldözési operatív információk és az információk cseréjére rendelkezésre álló bűnüldözési eszközök, csatornák és kommunikációs eszközök leghatékonyabb alkalmazása a kábítószerekkel kapcsolatos információk összevetésére és elemzésére

Folyamatos

Tagállamok

Europol

Eurojust

Tanácsi munkacsoport (COSI)

| — | 7. és 15. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

7. és 15. átfogó mutató

| — | Olyan jelentős hatású, bűnüldözési operatív információkon alapuló és célzott tevékenységek, közös műveletek, közös nyomozócsoportok és határokon átnyúló együttműködési kezdeményezések köre, amelyek a kábítószerekkel kapcsolatos tevékenységeket folytató bűnözői csoportokra összpontosítanak |
| --- | --- |

—

Olyan jelentős hatású, bűnüldözési operatív információkon alapuló és célzott tevékenységek, közös műveletek, közös nyomozócsoportok és határokon átnyúló együttműködési kezdeményezések köre, amelyek a kábítószerekkel kapcsolatos tevékenységeket folytató bűnözői csoportokra összpontosítanak

| — | Az Europol és egyéb bűnüldöző hatóságok kábítószerekkel kapcsolatos információmegosztó, elemző és szakértői rendszereinek fokozott használata |
| --- | --- |

—

Az Europol és egyéb bűnüldöző hatóságok kábítószerekkel kapcsolatos információmegosztó, elemző és szakértői rendszereinek fokozott használata

| — | Az EMPACT-projektekkel, valamint a kétoldalú és többoldalú kezdeményezésekkel elért eredmények |
| --- | --- |

—

Az EMPACT-projektekkel, valamint a kétoldalú és többoldalú kezdeményezésekkel elért eredmények

| — | Az Eurojusthoz és az Europolhoz megküldött, kábítószerekkel kapcsolatos ügyek száma, ideértve az ügyekre vonatkozó minőségi és kontextuális információkat is |
| --- | --- |

—

Az Eurojusthoz és az Europolhoz megküldött, kábítószerekkel kapcsolatos ügyek száma, ideértve az ügyekre vonatkozó minőségi és kontextuális információkat is

az Europol jelentései

az Eurojust jelentései

az EMCDDA jelentései

az EMPACT-irányítók jelentései

| 12. | A kábítószerekkel összefüggő szervezett bűnözéshez kapcsolódó legsürgetőbb fenyegetések azonosítása és kiemelt kérdésként kezelése |
| --- | --- |

12.

A kábítószerekkel összefüggő szervezett bűnözéshez kapcsolódó legsürgetőbb fenyegetések azonosítása és kiemelt kérdésként kezelése

2017

Tanács

Tanácsi munkacsoport (COSI)

Europol

Tagállamok

Bizottság

| — | A 2018-tól 2021-ig terjedő időszakra szóló, a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó uniós szakpolitikai ciklus létrejötte |
| --- | --- |

—

A 2018-tól 2021-ig terjedő időszakra szóló, a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó uniós szakpolitikai ciklus létrejötte

EU SOCTA

többéves stratégiai tervek

operatív terv

az EMPACT-irányítók jelentései

az Europol jelentései

| 13. | A CEPOL által a bűnüldöző szervek tagjai számára a kábítószer-előállítással és -kereskedelemmel és a pénzügyi bűncselekményekkel kapcsolatban nyújtott képzés, különösen a képzési módszerek és technikák megerősítése az alábbiak érdekében:






  a. | az új kommunikációs technológiáknak a kábítószer-előállítás és -kereskedelem céljára történő használatával szembeni küzdelem; |
| --- | --- | --- |

13.

A CEPOL által a bűnüldöző szervek tagjai számára a kábítószer-előállítással és -kereskedelemmel és a pénzügyi bűncselekményekkel kapcsolatban nyújtott képzés, különösen a képzési módszerek és technikák megerősítése az alábbiak érdekében:

a.

az új kommunikációs technológiáknak a kábítószer-előállítás és -kereskedelem céljára történő használatával szembeni küzdelem;

| b. | a vagyonelkobzás előmozdítása; |
| --- | --- |

b.

a vagyonelkobzás előmozdítása;

| c. | a pénzmosás elleni küzdelem; |
| --- | --- |

c.

a pénzmosás elleni küzdelem;

| d. | a tiltott titkos laboratóriumok és kannabisztermesztésre használt helyek felderítése és felszámolása. |
| --- | --- |

d.

a tiltott titkos laboratóriumok és kannabisztermesztésre használt helyek felderítése és felszámolása.

2017–2020

Tagállamok

CEPOL

Europol

Tanácsi munkacsoport (COSI)

Bizottság

| — | A képzési igények felmérésének rendszeres elvégzése |
| --- | --- |

—

A képzési igények felmérésének rendszeres elvégzése

| — | A releváns tanfolyamok rendelkezésre állása és igénybevétele |
| --- | --- |

—

A releváns tanfolyamok rendelkezésre állása és igénybevétele

| — | A bűnüldöző szervek képzésben részesült és ennek eredményeként hatékonyan bevetett tagjainak száma |
| --- | --- |

—

A bűnüldöző szervek képzésben részesült és ennek eredményeként hatékonyan bevetett tagjainak száma

a CEPOL éves jelentése

a CEPOL tanterve

az EMPACT-irányítók jelentései

| 14. | A drogellenes tevékenységek javítása az információcserét és a közös biztonságot szolgáló regionális platformok hatékonyságának erősítése és nyomon követése révén a kábítószer-kereskedelem útvonalainak változásai nyomán felmerülő fenyegetések felszámolása és megszüntetése érdekében |
| --- | --- |

14.

A drogellenes tevékenységek javítása az információcserét és a közös biztonságot szolgáló regionális platformok hatékonyságának erősítése és nyomon követése révén a kábítószer-kereskedelem útvonalainak változásai nyomán felmerülő fenyegetések felszámolása és megszüntetése érdekében

Folyamatos

Bizottság

Tagállamok

Europol

Tanácsi munkacsoport (COSI)

az információcserét szolgáló regionális platformok

a közös biztonságot szolgáló regionális platformok

| — | 7. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

7. átfogó mutató

| — | Bűnüldözési operatív információkon alapuló, a kábítószer-kereskedelem útvonalainak megzavarását és felszámolását eredményező tevékenységek száma |
| --- | --- |

—

Bűnüldözési operatív információkon alapuló, a kábítószer-kereskedelem útvonalainak megzavarását és felszámolását eredményező tevékenységek száma

| — | Az összekötő tisztviselők hálózatának eredményes tevékenységén keresztüli információcsere szintje |
| --- | --- |

—

Az összekötő tisztviselők hálózatának eredményes tevékenységén keresztüli információcsere szintje

A közös biztonságot/információcserét szolgáló platformok és értékelő jelentések

az EMCDDA jelentései

EU SOCTA

az EMPACT-irányítók jelentései

az Europol jelentései

MAOC(N) (3)

| 15. | Azon fellépések megerősítése, amelyek célja a kábítószer-prekurzorok és pre-prekurzorok kábítószer-előállításra való felhasználásra történő eltérítésének megelőzése |
| --- | --- |

15.

Azon fellépések megerősítése, amelyek célja a kábítószer-prekurzorok és pre-prekurzorok kábítószer-előállításra való felhasználásra történő eltérítésének megelőzése

Folyamatos

Tagállamok

Europol

Bizottság

Tanácsi munkacsoport (CUG,

COSI

| — | A tiltott felhasználásra szánt, megállított vagy elkobzott prekurzor-szállítmányok száma és mennyisége |
| --- | --- |

—

A tiltott felhasználásra szánt, megállított vagy elkobzott prekurzor-szállítmányok száma és mennyisége

| — | Az EMPACT-projektek eredményei |
| --- | --- |

—

Az EMPACT-projektek eredményei

| — | A kivitel előtti értesítést szolgáló (PEN) online rendszer használata, valamint a prekurzorincidens-információs rendszer (PICS) fokozott használata |
| --- | --- |

—

A kivitel előtti értesítést szolgáló (PEN) online rendszer használata, valamint a prekurzorincidens-információs rendszer (PICS) fokozott használata

| — | A közös nyomonkövetési találkozók, valamint a prekurzorok és pre-prekurzorok illetéktelen kezekbe jutásának megelőzéséhez kapcsolódó egyéb tevékenységek száma |
| --- | --- |

—

A közös nyomonkövetési találkozók, valamint a prekurzorok és pre-prekurzorok illetéktelen kezekbe jutásának megelőzéséhez kapcsolódó egyéb tevékenységek száma

az uniós és tagállami bűnüldöző szervek jelentései

az EMPACT

az irányítók jelentései

az Europol jelentései

| 16. | A határokon átnyúló – többek között konténer- és csomagszállítmányokon keresztül folytatott – kábítószer-kereskedelem elleni fellépés, valamint a határbiztonság javítása, különösen az uniós kikötőkben, repülőtereken és szárazföldi határátkelőknél az erőfeszítések fokozásával, ideértve az információknak és a bűnüldözési operatív információknak az érintett bűnüldöző hatóságok közötti cseréjét is |
| --- | --- |

16.

A határokon átnyúló – többek között konténer- és csomagszállítmányokon keresztül folytatott – kábítószer-kereskedelem elleni fellépés, valamint a határbiztonság javítása, különösen az uniós kikötőkben, repülőtereken és szárazföldi határátkelőknél az erőfeszítések fokozásával, ideértve az információknak és a bűnüldözési operatív információknak az érintett bűnüldöző hatóságok közötti cseréjét is

Folyamatos

Tagállamok

Europol

Tanácsi munkacsoport

(a vám-együttműködési munkacsoport,

COSI

| — | A multidiszciplináris/több szerv együttműködésével megvalósuló közös műveletek és határokon átnyúló együttműködési kezdeményezések száma |
| --- | --- |

—

A multidiszciplináris/több szerv együttműködésével megvalósuló közös műveletek és határokon átnyúló együttműködési kezdeményezések száma

| — | Intenzívebb információcsere, így például a bűnüldöző hatóságok és az érintett szervezetek, többek között légitársaságok, légi futárszolgálatok, hajózási társaságok, kikötői hatóságok és vegyipari vállalatok között létrejött egyetértési megállapodások |
| --- | --- |

—

Intenzívebb információcsere, így például a bűnüldöző hatóságok és az érintett szervezetek, többek között légitársaságok, légi futárszolgálatok, hajózási társaságok, kikötői hatóságok és vegyipari vállalatok között létrejött egyetértési megállapodások

| — | Az EMPACT-projektek eredményei |
| --- | --- |

—

Az EMPACT-projektek eredményei

| — | A határokon átnyúló kábítószer-kereskedelemre vonatkozó bűnüldözési operatív információk és információk megosztásának javítása, többek között a rendelkezésre álló határőrizeti rendszerek felhasználásával |
| --- | --- |

—

A határokon átnyúló kábítószer-kereskedelemre vonatkozó bűnüldözési operatív információk és információk megosztásának javítása, többek között a rendelkezésre álló határőrizeti rendszerek felhasználásával

| — | Az uniós utas-nyilvántartási adatállományra vonatkozó irányelv végrehajtása |
| --- | --- |

—

Az uniós utas-nyilvántartási adatállományra vonatkozó irányelv végrehajtása

az EMPACT-irányítók jelentései

az Europol jelentései

a vám-együttműködési munkacsoport jelentései

a tagállamok jelentései

MAOC(N)

FRONTEX

| 17. | A kábítószer-kínálat csökkentésére vonatkozó, a Tanács által 2013-ban elfogadott kulcsfontosságú mutatók alkalmazása (4) |
| --- | --- |

17.

A kábítószer-kínálat csökkentésére vonatkozó, a Tanács által 2013-ban elfogadott kulcsfontosságú mutatók alkalmazása (4)

2017–2020

Bizottság

Tagállamok

Tanács

Tanácsi munkacsoport (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport)

EMCDDA

Europol

Az alábbi mutatók alkalmazásának mértéke:

| — | a kábítószer-lefoglalások száma és mennyisége |
| --- | --- |

—

a kábítószer-lefoglalások száma és mennyisége

| — | a kábítószerek tisztasága és tartalma |
| --- | --- |

—

a kábítószerek tisztasága és tartalma

| — | kábítószerárak |
| --- | --- |

—

kábítószerárak

| — | leszerelt kábítószer-előállító létesítmények |
| --- | --- |

—

leszerelt kábítószer-előállító létesítmények

| — | a kábítószertörvények megsértése |
| --- | --- |

—

a kábítószertörvények megsértése

| — | a kábítószerek elérhetősége lakossági felmérések alapján |
| --- | --- |

—

a kábítószerek elérhetősége lakossági felmérések alapján

| — | a piac méretére vonatkozó becslések |
| --- | --- |

—

a piac méretére vonatkozó becslések

A kábítószer-kínálatra vonatkozóan meglévő tagállami adatgyűjtési gyakorlat áttekintése

az EMCDDA jelentései

az Europol jelentései

| 5. | Az Unión belüli hatékony igazságügyi együttműködés és jogalkotás erősítése |
| --- | --- |

5.

Az Unión belüli hatékony igazságügyi együttműködés és jogalkotás erősítése

| 18. | Az uniós igazságügyi együttműködés erősítése a határokon átnyúló kábítószer-kereskedelem, a pénzmosás elleni fellépés és a kábítószerekkel összefüggő szervezett bűnözésből származó jövedelmek elkobzása terén |
| --- | --- |

18.

Az uniós igazságügyi együttműködés erősítése a határokon átnyúló kábítószer-kereskedelem, a pénzmosás elleni fellépés és a kábítószerekkel összefüggő szervezett bűnözésből származó jövedelmek elkobzása terén

2017–2020

Tanács

Bizottság

Tagállamok

Eurojust

| — | A jóváhagyott uniós intézkedések és jogszabályok kellő időben történő végrehajtása a következő területeken: a) vagyonelkobzás és vagyonvisszaszerzés (5); b) pénzmosás (6); c) a kábítószer-kereskedelemmel kapcsolatos bűncselekménytípusok és szankciók közelítése az EU-ban (7) |
| --- | --- |

—

A jóváhagyott uniós intézkedések és jogszabályok kellő időben történő végrehajtása a következő területeken: a) vagyonelkobzás és vagyonvisszaszerzés (5); b) pénzmosás (6); c) a kábítószer-kereskedelemmel kapcsolatos bűncselekménytípusok és szankciók közelítése az EU-ban (7)

| — | A kábítószerekkel összefüggő szervezett bűnözésből származó jövedelmekkel kapcsolatosan az uniós bűnüldöző hatóságok által és az uniós igazságügyi együttműködés keretében végzett pénzügyi nyomozások és vagyonelkobzások számának növekedése |
| --- | --- |

—

A kábítószerekkel összefüggő szervezett bűnözésből származó jövedelmekkel kapcsolatosan az uniós bűnüldöző hatóságok által és az uniós igazságügyi együttműködés keretében végzett pénzügyi nyomozások és vagyonelkobzások számának növekedése

| — | Kellő időben történő, hatékony reagálás a kábítószer-kereskedelemmel kapcsolatos, kölcsönös jogi segítségnyújtás iránti megkeresésekre és európai elfogatóparancsokra |
| --- | --- |

—

Kellő időben történő, hatékony reagálás a kábítószer-kereskedelemmel kapcsolatos, kölcsönös jogi segítségnyújtás iránti megkeresésekre és európai elfogatóparancsokra

az Eurojust jelentései

a tagállamok jelentései

| 19. | Új uniós jogalkotási intézkedések elfogadása és végrehajtása az új pszichoaktív anyagok megjelenésének, használatának és gyors elterjedésének kezelésére |
| --- | --- |

19.

Új uniós jogalkotási intézkedések elfogadása és végrehajtása az új pszichoaktív anyagok megjelenésének, használatának és gyors elterjedésének kezelésére

2017–2020

Bizottság

Tanács

Tanácsi munkacsoport (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport)

Tagállamok

EMCDDA

Europol

Eurojust

| — | A hatályos uniós jogszabályok |
| --- | --- |

—

A hatályos uniós jogszabályok

| — | Az uniós jogszabályok tagállami végrehajtása |
| --- | --- |

—

Az uniós jogszabályok tagállami végrehajtása

| — | Az információcserére és a kockázatértékelési eljárásokra vonatkozó uniós iránymutatások aktualizálása |
| --- | --- |

—

Az információcserére és a kockázatértékelési eljárásokra vonatkozó uniós iránymutatások aktualizálása

| — | Az új jogalkotási intézkedések hatásainak nyomon követése, különös tekintettel az illegális kábítószer-piacon jelentkező helyettesítő hatásra |
| --- | --- |

—

Az új jogalkotási intézkedések hatásainak nyomon követése, különös tekintettel az illegális kábítószer-piacon jelentkező helyettesítő hatásra

a tagállamok jelentései

az EMCDDA jelentései

Bizottság

(uniós intézkedések)

| 20. | A kábítószer-prekurzorokra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása, a prekurzorok illetéktelen kezekbe jutásának a legális kereskedelem megzavarása nélküli megelőzése érdekében |
| --- | --- |

20.

A kábítószer-prekurzorokra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása, a prekurzorok illetéktelen kezekbe jutásának a legális kereskedelem megzavarása nélküli megelőzése érdekében

Folyamatos

Tanács

Bizottság

Tagállamok

| — | A tiltott felhasználásra szánt, megállított vagy elkobzott prekurzor-szállítmányok mennyisége és az ilyen esetekre vonatkozó információk |
| --- | --- |

—

A tiltott felhasználásra szánt, megállított vagy elkobzott prekurzor-szállítmányok mennyisége és az ilyen esetekre vonatkozó információk

| — | Az EMPACT-projektek eredményei |
| --- | --- |

—

Az EMPACT-projektek eredményei

| — | A kivitel előtti értesítést szolgáló (PEN) online rendszer használata, valamint a prekurzorincidens-információs rendszer (PICS) fokozott használata |
| --- | --- |

—

A kivitel előtti értesítést szolgáló (PEN) online rendszer használata, valamint a prekurzorincidens-információs rendszer (PICS) fokozott használata

| — | A közös nyomonkövetési találkozók, valamint a prekurzorok és pre-prekurzorok illetéktelen kezekbe jutásának megelőzéséhez kapcsolódó egyéb tevékenységek száma |
| --- | --- |

—

A közös nyomonkövetési találkozók, valamint a prekurzorok és pre-prekurzorok illetéktelen kezekbe jutásának megelőzéséhez kapcsolódó egyéb tevékenységek száma

az INCB éves jelentése a prekuzorokról

az Európai Bizottság és az EMCDDA jelentései

| 21. | Bizonyos (a 2011/62/EU irányelvben meghatározott) gyógyszerhatóanyagoknak kábítószerek higító anyagaként történő alkalmazásával szembeni fellépés |
| --- | --- |

21.

Bizonyos (a 2011/62/EU irányelvben meghatározott) gyógyszerhatóanyagoknak kábítószerek higító anyagaként történő alkalmazásával szembeni fellépés

Folyamatos

Tagállamok

Bizottság

EMA

Europol

| — | Kábítószerek hígító anyagaként használt hatóanyagok lefoglalására vonatkozó információk |
| --- | --- |

—

Kábítószerek hígító anyagaként használt hatóanyagok lefoglalására vonatkozó információk

| — | A hamisított gyógyszerekről szóló 2011/62/EU irányelv szerinti, a hatóanyagok ellátási láncának védelmét célzó új uniós jogszabályi követelmények időben történő teljesítése |
| --- | --- |

—

A hamisított gyógyszerekről szóló 2011/62/EU irányelv szerinti, a hatóanyagok ellátási láncának védelmét célzó új uniós jogszabályi követelmények időben történő teljesítése

a CCWP és a CUG jelentései

a tagállamok jelentései

| 22. | A kábítószer-fogyasztó bűnelkövetők esetében – adott esetben és a tagállamok jogi kereteivel összhangban – a kényszerítő szankciók helyett alternatívák biztosítása és alkalmazása a tagállamok által, így például:






  a. | Oktatás |
| --- | --- | --- |

22.

A kábítószer-fogyasztó bűnelkövetők esetében – adott esetben és a tagállamok jogi kereteivel összhangban – a kényszerítő szankciók helyett alternatívák biztosítása és alkalmazása a tagállamok által, így például:

a.

Oktatás

| b. | (Az ítélet felfüggesztése) kezeléssel |
| --- | --- |

b.

(Az ítélet felfüggesztése) kezeléssel

| c. | Nyomozás vagy büntetőeljárás felfüggesztése |
| --- | --- |

c.

Nyomozás vagy büntetőeljárás felfüggesztése

| d. | Rehabilitáció és felépülés |
| --- | --- |

d.

Rehabilitáció és felépülés

| e. | Utókezelés és társadalmi reintegráció |
| --- | --- |

e.

Utókezelés és társadalmi reintegráció

2017–2020

Tagállamok

Tanácsi munkacsoportok (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport,

büntető anyagi jogi munkacsoport)

| — | A kábítószer-fogyasztó bűnelkövetők esetében kényszerítő szankciók helyett az oktatás-nevelés, a kezelés, a rehabilitáció, a pártfogó felügyelet és a társadalmi visszailleszkedés területén különböző alternatívák fokozott elérhetővé tétele és alkalmazása. |
| --- | --- |

—

A kábítószer-fogyasztó bűnelkövetők esetében kényszerítő szankciók helyett az oktatás-nevelés, a kezelés, a rehabilitáció, a pártfogó felügyelet és a társadalmi visszailleszkedés területén különböző alternatívák fokozott elérhetővé tétele és alkalmazása.

| — | A kényszerítő szankciók alternatíváinak fokozott nyomon követése, alkalmazása és értékelése |
| --- | --- |

—

A kényszerítő szankciók alternatíváinak fokozott nyomon követése, alkalmazása és értékelése

| — | A kényszerítő szankciók tagállamok által előírt és végrehajtott alternatíváinak típusa és száma |
| --- | --- |

—

A kényszerítő szankciók tagállamok által előírt és végrehajtott alternatíváinak típusa és száma

| — | A kényszerítő szankciók alternatívái alkalmazásának hatékonyságára vonatkozó információk |
| --- | --- |

—

A kényszerítő szankciók alternatívái alkalmazásának hatékonyságára vonatkozó információk

az EMCDDA jelentései/a Reitox hálózat által készített nemzeti jelentéscsomag

a tagállamok jelentései

| 6. | Hatékony reagálás a kábítószerekkel kapcsolatos tevékenységek jelenlegi és újonnan kialakuló tendenciáira |
| --- | --- |

6.

Hatékony reagálás a kábítószerekkel kapcsolatos tevékenységek jelenlegi és újonnan kialakuló tendenciáira

| 23. | Olyan stratégiai válaszintézkedések azonosítása, amelyekkel nemzeti és uniós szinten kezelni lehet az új információs és kommunikációs technológiák (ikt) – és a létrehozott kapcsolódó honlapok – szerepét a kábítószerek, és az új pszichoaktív anyagok előállításában, forgalmazásában, kereskedelmében és terjesztésében. |
| --- | --- |

23.

Olyan stratégiai válaszintézkedések azonosítása, amelyekkel nemzeti és uniós szinten kezelni lehet az új információs és kommunikációs technológiák (ikt) – és a létrehozott kapcsolódó honlapok – szerepét a kábítószerek, és az új pszichoaktív anyagok előállításában, forgalmazásában, kereskedelmében és terjesztésében.

2017–2020

Tanács

Bizottság

Tanácsi munkacsoportok (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport,

COSI,

a vám-együttműködési munkacsoport)

Tagállamok

Europol

CEPOL

EMCDDA

Eurojust

| — | az internet segítségével elkövetett, a kábítószerekkel összefüggő bűncselekményeket célzó bűnüldözői tevékenységek eredményei |
| --- | --- |

—

az internet segítségével elkövetett, a kábítószerekkel összefüggő bűncselekményeket célzó bűnüldözői tevékenységek eredményei

| — | a közös műveletek és határokon átnyúló együttműködési kezdeményezések számának növekedése |
| --- | --- |

—

a közös műveletek és határokon átnyúló együttműködési kezdeményezések számának növekedése

| — | a bűnüldözési munka támogatására szolgáló, finanszírozott kutatási projektek és eszközök száma és hatása |
| --- | --- |

—

a bűnüldözési munka támogatására szolgáló, finanszírozott kutatási projektek és eszközök száma és hatása

| — | megállapodások/megbeszélések száma az érintett ágazati partnerekkel |
| --- | --- |

—

megállapodások/megbeszélések száma az érintett ágazati partnerekkel

| — | szakkifejezések jegyzékének összeállítása |
| --- | --- |

—

szakkifejezések jegyzékének összeállítása

| — | nyomonkövetési eszközök jegyzékének összeállítása |
| --- | --- |

—

nyomonkövetési eszközök jegyzékének összeállítása

| — | az érdekelt felek számára tartott képzések száma |
| --- | --- |

—

az érdekelt felek számára tartott képzések száma

| — | nemzetközi partnerekkel tartott azon ülések száma, amelyeken a fellépést megvitatták |
| --- | --- |

—

nemzetközi partnerekkel tartott azon ülések száma, amelyeken a fellépést megvitatták

Az uniós szakpolitikai ciklus időközi felülvizsgálata

Az EMPACT

az irányítók jelentései

Az Europol jelentései

A CEPOL statisztikái/éves jelentése

Az EMCDDA jelentései

a tagállamok jelentései

az uniós ügynökségek jelentései

Bizottság

3.   KKoordináció

A kábítószer-politikák hatékony tagállami és uniós koordinációja

| Cél | Fellépés | Ütemterv | Felelős | Mutató(k) | Adatgyűjtési/értékelési mechanizmus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. | A hatékony uniós koordináció biztosítása a kábítószerek elleni küzdelem területén |

Cél

Fellépés

Ütemterv

Felelős

Mutató(k)

Adatgyűjtési/értékelési mechanizmus

7.

A hatékony uniós koordináció biztosítása a kábítószerek elleni küzdelem területén

| 24. | A kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport és a többi érintett tanácsi munkacsoport, különösen a COSI közötti információcsere fokozása a kábítószer-kínálat csökkentésével foglalkozó pillér jobb koordinálása érdekében
  A kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport és a többi érintett, földrajzi, illetve tematikus alapon létrehozott tanácsi munkacsoport közötti információcsere fokozása, beleértve például a következőket: COSI, COAFR, Ázsia-Óceánia munkacsoport, a Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó munkacsoport, a transzatlanti kapcsolatokkal foglalkozó munkacsoport, COLAC, a nyugat-balkáni régióval foglalkozó munkacsoport, az ENSZ-munkacsoport, az emberi jogi munkacsoport, a vám-együttműködési munkacsoport, COSCE, a vámunió-munkacsoport és a DROIPEN |
| --- | --- |

24.

A kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport és a többi érintett tanácsi munkacsoport, különösen a COSI közötti információcsere fokozása a kábítószer-kínálat csökkentésével foglalkozó pillér jobb koordinálása érdekében

A kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport és a többi érintett, földrajzi, illetve tematikus alapon létrehozott tanácsi munkacsoport közötti információcsere fokozása, beleértve például a következőket: COSI, COAFR, Ázsia-Óceánia munkacsoport, a Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó munkacsoport, a transzatlanti kapcsolatokkal foglalkozó munkacsoport, COLAC, a nyugat-balkáni régióval foglalkozó munkacsoport, az ENSZ-munkacsoport, az emberi jogi munkacsoport, a vám-együttműködési munkacsoport, COSCE, a vámunió-munkacsoport és a DROIPEN

Folyamatos

Elnökség

Tanács

EKSZ

Tanácsi munkacsoport (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport)

| — | A kábítószer elleni uniós stratégia/cselekvési terv figyelembevételének mértéke a többi tanácsi munkacsoport, köztük a COSI, a COAFR, az Ázsia-Óceánia munkacsoport, a Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó munkacsoport, a COLAC, a nyugat-balkáni régióval foglalkozó munkacsoport, az ENSZ-munkacsoport, az emberi jogi munkacsoport, a vám-együttműködési munkacsoport, a COSCE, a vámunió-munkacsoport és a DROIPEN munkaprogramjában. |
| --- | --- |

—

A kábítószer elleni uniós stratégia/cselekvési terv figyelembevételének mértéke a többi tanácsi munkacsoport, köztük a COSI, a COAFR, az Ázsia-Óceánia munkacsoport, a Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó munkacsoport, a COLAC, a nyugat-balkáni régióval foglalkozó munkacsoport, az ENSZ-munkacsoport, az emberi jogi munkacsoport, a vám-együttműködési munkacsoport, a COSCE, a vámunió-munkacsoport és a DROIPEN munkaprogramjában.

| — | Rendszeres tájékoztató a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport napirendjéről a következőket illetően: 1) az uniós szakpolitikai ciklus kábítószerrel kapcsolatos prioritásaihoz kapcsolódó tevékenységek (az EMPACT jelentései alapján, elnökségenként egyszer), valamint 2) más tanácsi munkacsoportok kapcsolódó tevékenységei, adott esetben e más érintett munkacsoportok elnökének jelenlétében |
| --- | --- |

—

Rendszeres tájékoztató a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport napirendjéről a következőket illetően: 1) az uniós szakpolitikai ciklus kábítószerrel kapcsolatos prioritásaihoz kapcsolódó tevékenységek (az EMPACT jelentései alapján, elnökségenként egyszer), valamint 2) más tanácsi munkacsoportok kapcsolódó tevékenységei, adott esetben e más érintett munkacsoportok elnökének jelenlétében

a tanácsi munkacsoportok jelentései

az elnökség jelentései

| 25. | Minden elnökség összehívhatja a nemzeti kábítószerügyi koordinátorok és adott esetben egyéb testületek üléseit az újonnan kialakuló tendenciák és a hatékony intervenciók mérlegelése, továbbá a kábítószer elleni uniós stratégia tekintetében és a tagállamok számára többletértéket jelentő egyéb szakpolitikai fejlemények megvitatása céljából |
| --- | --- |

25.

Minden elnökség összehívhatja a nemzeti kábítószerügyi koordinátorok és adott esetben egyéb testületek üléseit az újonnan kialakuló tendenciák és a hatékony intervenciók mérlegelése, továbbá a kábítószer elleni uniós stratégia tekintetében és a tagállamok számára többletértéket jelentő egyéb szakpolitikai fejlemények megvitatása céljából

Kétévente

Elnökség

Tagállamok

| — | A nemzeti kábítószerügyi koordinátorok üléseinek napirendje milyen mértékben tükrözi a szakpolitikai fejleményeket, tendenciákat és új szempontokat, továbbá biztosítja a kommunikáció és az információcsere javítását |
| --- | --- |

—

A nemzeti kábítószerügyi koordinátorok üléseinek napirendje milyen mértékben tükrözi a szakpolitikai fejleményeket, tendenciákat és új szempontokat, továbbá biztosítja a kommunikáció és az információcsere javítását

az elnökség jelentései

| 26. | A kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport elősegíti a) tematikus viták révén a cselekvési terv végrehajtásának nyomon követését; valamint b) egy éves párbeszéd megtartását a kábítószer-jelenség európai helyzetéről |
| --- | --- |

26.

A kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport elősegíti a) tematikus viták révén a cselekvési terv végrehajtásának nyomon követését; valamint b) egy éves párbeszéd megtartását a kábítószer-jelenség európai helyzetéről

| (a) | Folyamatos |
| --- | --- |

(a)

Folyamatos

| (b) | Évente |
| --- | --- |

(b)

Évente

Elnökség

Tanácsi munkacsoport (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport)

Tagállamok

Bizottság

EMCDDA

Europol

| — | A cselekvési terv végrehajtásának mértéke |
| --- | --- |

—

A cselekvési terv végrehajtásának mértéke

| — | A cselekvési terv azon fellépéseinek száma, amelyekkel a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoporton belüli tematikus vitákban foglalkoztak |
| --- | --- |

—

A cselekvési terv azon fellépéseinek száma, amelyekkel a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoporton belüli tematikus vitákban foglalkoztak

| — | A kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoportban a kábítószerekkel kapcsolatos legújabb tendenciákról és adatokról folytatott párbeszéd időszerűsége |
| --- | --- |

—

A kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoportban a kábítószerekkel kapcsolatos legújabb tendenciákról és adatokról folytatott párbeszéd időszerűsége

az elnökség jelentései

| 27. | A tagállami és uniós fellépések összhangjának és folytonosságának biztosítása az egymást követő elnökségek alatt, a kábítószerügy integrált, kiegyensúlyozott és tényeken alapuló uniós megközelítésének erősítése érdekében |
| --- | --- |

27.

A tagállami és uniós fellépések összhangjának és folytonosságának biztosítása az egymást követő elnökségek alatt, a kábítószerügy integrált, kiegyensúlyozott és tényeken alapuló uniós megközelítésének erősítése érdekében

Folyamatos

Elnökség

Elnökségi trió

Tagállamok

Bizottság

Tanácsi munkacsoport (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport)

EMCDDA

Europol

| — | A fellépések összehangoltságának és folytonosságának mértéke az egymást követő elnökségek idején |
| --- | --- |

—

A fellépések összehangoltságának és folytonosságának mértéke az egymást követő elnökségek idején

| — | Előrelépés a kábítószer elleni uniós stratégia prioritásainak végrehajtásában az egymást követő elnökségek alatt |
| --- | --- |

—

Előrelépés a kábítószer elleni uniós stratégia prioritásainak végrehajtásában az egymást követő elnökségek alatt

az elnökség jelentései

| 28. | Az uniós drogpolitikák és válaszintézkedések koordinálásának biztosítása az EU, a harmadik országok és a nemzetközi szervezetek közötti nemzetközi együttműködés támogatása érdekében |
| --- | --- |

28.

Az uniós drogpolitikák és válaszintézkedések koordinálásának biztosítása az EU, a harmadik országok és a nemzetközi szervezetek közötti nemzetközi együttműködés támogatása érdekében

Folyamatos

EKSZ

Bizottság

Tanácsi munkacsoport (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport)

Tagállamok

| — | A kábítószer elleni uniós fellépések keretében meghatározott célok, várt eredmények és előirányzott intézkedések közötti összhang és koherencia szintje |
| --- | --- |

—

A kábítószer elleni uniós fellépések keretében meghatározott célok, várt eredmények és előirányzott intézkedések közötti összhang és koherencia szintje

| — | A kábítószerekkel kapcsolatos prioritások beillesztése az érintett uniós szervek stratégiáiba |
| --- | --- |

—

A kábítószerekkel kapcsolatos prioritások beillesztése az érintett uniós szervek stratégiáiba

| — | A kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport és a földrajzi/regionális, illetve tematikus alapon létrehozott tanácsi munkacsoportok közötti fokozott együttműködés, beleértve a következőket: COSI, COAFR, Ázsia-Óceánia munkacsoport, a Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó munkacsoport, COLAT, a transzatlanti kapcsolatokkal foglalkozó munkacsoport, a nyugat-balkáni régióval foglalkozó munkacsoport, az ENSZ-munkacsoport, az emberi jogi munkacsoport, a vám-együttműködési munkacsoport, COSCE, a vámunió-munkacsoport és a DROIPEN |
| --- | --- |

—

A kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport és a földrajzi/regionális, illetve tematikus alapon létrehozott tanácsi munkacsoportok közötti fokozott együttműködés, beleértve a következőket: COSI, COAFR, Ázsia-Óceánia munkacsoport, a Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó munkacsoport, COLAT, a transzatlanti kapcsolatokkal foglalkozó munkacsoport, a nyugat-balkáni régióval foglalkozó munkacsoport, az ENSZ-munkacsoport, az emberi jogi munkacsoport, a vám-együttműködési munkacsoport, COSCE, a vámunió-munkacsoport és a DROIPEN

| — | a dublini csoport által készített jelentések száma |
| --- | --- |

—

a dublini csoport által készített jelentések száma

az EKSZ és a Bizottság által a tanácsi munkacsoport (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport) számára rendszeres időközönként készített jelentések

dublini csoport

| 29. | (a) | Uniós és tagállami szinten az erőforrások koordinált, megfelelő szintjének megteremtése a kábítószer elleni uniós stratégia prioritásainak teljesítése érdekében |
| --- | --- | --- |

29.

(a)

Uniós és tagállami szinten az erőforrások koordinált, megfelelő szintjének megteremtése a kábítószer elleni uniós stratégia prioritásainak teljesítése érdekében

| (b) | Az érintett kormányzati szervek és a nem kormányzati szervezetek ágazata közötti együttműködés erősítése a stimulánsoktól való, különösen a metamfetaminfüggőség terjedésének kezelése terén, előtérbe helyezve a helyi járványok terjedésének megelőzésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok kialakítását és megosztását – ideértve a kábítószer-kereslet és -kínálat csökkentését célzó erőfeszítéseket is –, valamint a gyógyszerekkel metamfetamingyártás céljából való visszaélés megelőzésére vonatkozó információk megosztását. |
| --- | --- |

(b)

Az érintett kormányzati szervek és a nem kormányzati szervezetek ágazata közötti együttműködés erősítése a stimulánsoktól való, különösen a metamfetaminfüggőség terjedésének kezelése terén, előtérbe helyezve a helyi járványok terjedésének megelőzésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok kialakítását és megosztását – ideértve a kábítószer-kereslet és -kínálat csökkentését célzó erőfeszítéseket is –, valamint a gyógyszerekkel metamfetamingyártás céljából való visszaélés megelőzésére vonatkozó információk megosztását.

Évente

2017–2020

Tagállamok

Bizottság

EKSZ

Tanács

Tanácsi munkacsoport (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport)

| — | 14. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

14. átfogó mutató

| — | Az uniós és – adott esetben – tagállami szintű finanszírozás összege |
| --- | --- |

—

Az uniós és – adott esetben – tagállami szintű finanszírozás összege

| — | A kábítószerekkel összefüggő finanszírozási programokkal kapcsolatban a különböző tanácsi munkacsoportok és a Bizottság között folytatott koordináció mértéke |
| --- | --- |

—

A kábítószerekkel összefüggő finanszírozási programokkal kapcsolatban a különböző tanácsi munkacsoportok és a Bizottság között folytatott koordináció mértéke

| — | A kormányzati és nem kormányzati ágazat szakemberei közötti kapcsolatok mértéke |
| --- | --- |

—

A kormányzati és nem kormányzati ágazat szakemberei közötti kapcsolatok mértéke

| — | Hozzáférhető beavatkozási programok rendelkezésre állása |
| --- | --- |

—

Hozzáférhető beavatkozási programok rendelkezésre állása

| — | A kidolgozott beavatkozási programok száma |
| --- | --- |

—

A kidolgozott beavatkozási programok száma

az EMCDDA jelentései/a Reitox hálózat által készített nemzeti jelentéscsomag

a Bizottság jelentései

a legjobb gyakorlatokat ismertető EMCDDA-portál

| 8. | A kábítószerekkel kapcsolatos szakpolitikák hatékony koordinálásának biztosítása nemzeti szinten |
| --- | --- |

8.

A kábítószerekkel kapcsolatos szakpolitikák hatékony koordinálásának biztosítása nemzeti szinten

| 30. | A drogpolitikával kapcsolatos fellépések koordinálása a minisztériumok és az érintett tagállami szintű szervek között, továbbá a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoportban megfelelő multidiszciplináris képviselet biztosítása, vagy a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport delegációinak megfelelő multidiszciplináris tájékoztatása |
| --- | --- |

30.

A drogpolitikával kapcsolatos fellépések koordinálása a minisztériumok és az érintett tagállami szintű szervek között, továbbá a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoportban megfelelő multidiszciplináris képviselet biztosítása, vagy a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport delegációinak megfelelő multidiszciplináris tájékoztatása

Folyamatos

Tagállamok

| — | 14. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

14. átfogó mutató

| — | A kábítószer-politika tagállami szintű horizontális koordinációs mechanizmusának hatékonysága |
| --- | --- |

—

A kábítószer-politika tagállami szintű horizontális koordinációs mechanizmusának hatékonysága

| — | A kábítószer-kereslet és -kínálat csökkentésének érdekében több területre kiterjedő, tagállami szinten megvalósított fellépések száma |
| --- | --- |

—

A kábítószer-kereslet és -kínálat csökkentésének érdekében több területre kiterjedő, tagállami szinten megvalósított fellépések száma

az EMCDDA jelentései/a Reitox hálózat által készített nemzeti jelentéscsomag

a tagállamok jelentései

| 9. | A civil társadalom részvételének biztosítása a drogpolitikában |
| --- | --- |

9.

A civil társadalom részvételének biztosítása a drogpolitikában

| 31. | A tagállami és uniós szintű drogpolitikák kialakítása, végrehajtása, nyomon követése és értékelése során a civil társadalommal és a tudományos közösséggel folytatott párbeszédnek, valamint a civil társadalom és a tudományos közösségek közreműködésének előmozdítása és megerősítése |
| --- | --- |

31.

A tagállami és uniós szintű drogpolitikák kialakítása, végrehajtása, nyomon követése és értékelése során a civil társadalommal és a tudományos közösséggel folytatott párbeszédnek, valamint a civil társadalom és a tudományos közösségek közreműködésének előmozdítása és megerősítése

Folyamatos

Tagállamok

Bizottság

Tanácsi munkacsoport (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport)

Elnökség

| — | Időszerű párbeszédek a kábítószerekkel foglalkozó európai civil társadalmi fórum és a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport között az egyes elnökségek alatt |
| --- | --- |

—

Időszerű párbeszédek a kábítószerekkel foglalkozó európai civil társadalmi fórum és a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport között az egyes elnökségek alatt

| — | A kábítószerekkel foglalkozó európai civil társadalmi fórum bevonása a kábítószer elleni uniós cselekvési terv végrehajtásának felülvizsgálatába |
| --- | --- |

—

A kábítószerekkel foglalkozó európai civil társadalmi fórum bevonása a kábítószer elleni uniós cselekvési terv végrehajtásának felülvizsgálatába

| — | A civil társadalom és a tudományos közösség bevonásának mértéke a tagállami és az uniós drogpolitikák kialakításába, végrehajtásába, nyomon követésébe és értékelésébe |
| --- | --- |

—

A civil társadalom és a tudományos közösség bevonásának mértéke a tagállami és az uniós drogpolitikák kialakításába, végrehajtásába, nyomon követésébe és értékelésébe

| — | Időszerű párbeszéd a tudományos közösség (természet- és társadalomtudományok, beleértve az idegtudományokat és a viselkedéskutatást is) és a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport között |
| --- | --- |

—

Időszerű párbeszéd a tudományos közösség (természet- és társadalomtudományok, beleértve az idegtudományokat és a viselkedéskutatást is) és a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport között

a kábítószerekkel foglalkozó európai civil társadalmi fórumnak és a civil társadalom tagállami és uniós szintű képviselőinek a visszajelzései

a tagállamok jelentései

a tudományos közösség visszajelzései az EMCDDA Tudományos Bizottságán keresztül

4.   Nemzetközi együttműködés

A kábítószerrel kapcsolatos kérdésekről az EU és harmadik országok, illetve nemzetközi szervezetek között folytatott párbeszéd és együttműködés átfogó és kiegyensúlyozott megerősítése

| Cél | Fellépés | Ütemterv | Felelős | Mutató(k) | Adatgyűjtési/értékelési mechanizmusok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. | A kábítószer elleni uniós stratégia integrálása az EU átfogó külpolitikai keretébe, olyan átfogó megközelítés részeként, mely maradéktalanul, továbbá koherens és koordinált módon kiaknázza az EU rendelkezésére álló szakpolitikák, illetve diplomáciai, politikai és pénzügyi eszközök teljes palettáját |

Cél

Fellépés

Ütemterv

Felelős

Mutató(k)

Adatgyűjtési/értékelési mechanizmusok

10.

A kábítószer elleni uniós stratégia integrálása az EU átfogó külpolitikai keretébe, olyan átfogó megközelítés részeként, mely maradéktalanul, továbbá koherens és koordinált módon kiaknázza az EU rendelkezésére álló szakpolitikák, illetve diplomáciai, politikai és pénzügyi eszközök teljes palettáját

| 32. | Szakpolitikai koherencia biztosítása az uniós kábítószer elleni szakpolitikák belső és külső aspektusai között, valamint a kábítószerrel kapcsolatos kérdések maradéktalan integrálása az EU és partnerei közötti politikai párbeszédekbe és keretmegállapodásokba, illetve a globális kérdésekkel és kihívásokkal kapcsolatos uniós álláspontba |
| --- | --- |

32.

Szakpolitikai koherencia biztosítása az uniós kábítószer elleni szakpolitikák belső és külső aspektusai között, valamint a kábítószerrel kapcsolatos kérdések maradéktalan integrálása az EU és partnerei közötti politikai párbeszédekbe és keretmegállapodásokba, illetve a globális kérdésekkel és kihívásokkal kapcsolatos uniós álláspontba

Folyamatos

Bizottság

EKSZ

Elnökség

Tanácsi munkacsoport (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport)

Tagállamok

| — | 13. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

13. átfogó mutató

| — | A kábítószer-politika prioritásai egyre nagyobb helyet kapnak az EU külső szakpolitikáiban és tevékenységeiben |
| --- | --- |

—

A kábítószer-politika prioritásai egyre nagyobb helyet kapnak az EU külső szakpolitikáiban és tevékenységeiben

| — | A kábítószerrel kapcsolatos prioritások integrálása a harmadik országokra és régiókra vonatkozó uniós stratégiákba |
| --- | --- |

—

A kábítószerrel kapcsolatos prioritások integrálása a harmadik országokra és régiókra vonatkozó uniós stratégiákba

| — | A megállapodások, stratégiai dokumentumok és cselekvési tervek száma |
| --- | --- |

—

A megállapodások, stratégiai dokumentumok és cselekvési tervek száma

az EKSZ jelentései

| 33. | Annak biztosítása, hogy a szakpolitikai prioritások és a kereslet és kínálat csökkentése közötti egyensúlyt jól tükrözzék a szakpolitikai alternatívák, illetve a külső segítségnyújtás programozása, végrehajtása és nyomon követése, különösen a forrás- és tranzitországokban, az alábbiakra kiterjedő projektek révén:






  a. | integrált, kiegyensúlyozott, és tényeken alapuló kábítószer-politikák kidolgozása; |
| --- | --- | --- |

33.

Annak biztosítása, hogy a szakpolitikai prioritások és a kereslet és kínálat csökkentése közötti egyensúlyt jól tükrözzék a szakpolitikai alternatívák, illetve a külső segítségnyújtás programozása, végrehajtása és nyomon követése, különösen a forrás- és tranzitországokban, az alábbiakra kiterjedő projektek révén:

a.

integrált, kiegyensúlyozott, és tényeken alapuló kábítószer-politikák kidolgozása;

| b. | a kínálat csökkentése;
  a kábítószer-prekurzorok és pre-prekurzorok illetéktelen kezekbe jutásának megakadályozása; |
| --- | --- |

b.

a kínálat csökkentése;

a kábítószer-prekurzorok és pre-prekurzorok illetéktelen kezekbe jutásának megakadályozása;

| c. | a kábítószer-kereslet csökkentése; valamint |
| --- | --- |

c.

a kábítószer-kereslet csökkentése; valamint

| d. | alternatív fejlesztési intézkedések |
| --- | --- |

d.

alternatív fejlesztési intézkedések

Folyamatos

Bizottság

Tagállamok

EKSZ

| — | A finanszírozott prioritások és projektek milyen mértékben tükrözik az EU kábítószer-politikai prioritásait, különösen a kereslet és kínálat csökkentése közötti egyensúlyt |
| --- | --- |

—

A finanszírozott prioritások és projektek milyen mértékben tükrözik az EU kábítószer-politikai prioritásait, különösen a kereslet és kínálat csökkentése közötti egyensúlyt

| — | Az EU és harmadik országok és régiók közötti cselekvési tervekben foglalt koordinált tevékenységek végrehajtásának szintje |
| --- | --- |

—

Az EU és harmadik országok és régiók közötti cselekvési tervekben foglalt koordinált tevékenységek végrehajtásának szintje

| — | A harmadik országok azon nemzeti stratégiáinak és cselekvési terveinek száma, melyek integrált kábítószer-politikát tartalmaznak |
| --- | --- |

—

A harmadik országok azon nemzeti stratégiáinak és cselekvési terveinek száma, melyek integrált kábítószer-politikát tartalmaznak

A Bizottság és a tagállamok általi program-ellenőrzési és -értékelési rendszerek jelentései

| 34. | Az uniós küldöttségek kapacitásának javítása és szerepének megerősítése annak érdekében, hogy képesek legyenek proaktívan foglalkozni a kábítószer-politikai kérdésekkel és hatékonyan jelentést tenni a kábítószerekkel kapcsolatos helyi viszonyokról |
| --- | --- |

34.

Az uniós küldöttségek kapacitásának javítása és szerepének megerősítése annak érdekében, hogy képesek legyenek proaktívan foglalkozni a kábítószer-politikai kérdésekkel és hatékonyan jelentést tenni a kábítószerekkel kapcsolatos helyi viszonyokról

2017–2020

EKSZ

Bizottság

Tagállamok

| — | Releváns szakértelem, képzés, és szakpolitikai iránymutatás biztosítása az uniós küldöttségek számára |
| --- | --- |

—

Releváns szakértelem, képzés, és szakpolitikai iránymutatás biztosítása az uniós küldöttségek számára

| — | Kibővített regionális hálózatépítés az uniós küldöttségek között a kábítószerrel kapcsolatos kérdésekben |
| --- | --- |

—

Kibővített regionális hálózatépítés az uniós küldöttségek között a kábítószerrel kapcsolatos kérdésekben

| — | A tagállamokkal folytatott koordináció elmélyítése |
| --- | --- |

—

A tagállamokkal folytatott koordináció elmélyítése

az EKSZ és a Bizottság jelentése

uniós küldöttségek

a dublini csoport jelentései

| 35. | Az alternatív fejlesztéssel kapcsolatos (és a 2013–2020-as időszakra szóló, kábítószer elleni uniós stratégiával, az alternatív fejlesztésre vonatkozó uniós megközelítéssel, illetve az alternatív fejlesztésre vonatkozó 2013-as ENSZ-iránymutatással konzisztens) uniós megközelítés előmozdítása és végrehajtása harmadik országokkal együttműködésben, figyelembe véve az emberi jogokat, az emberi biztonságot, a nemi szempontokat és a konkrét keretfeltételeket, ideértve az alábbiakat:






  a. | az alternatív fejlesztés integrálása a tagállamok tágabb menetrendjébe, az arra kész harmadik országok ösztönzése az alternatív fejlesztésnek a nemzeti stratégiáikba való integrálására; |
| --- | --- | --- |

35.

Az alternatív fejlesztéssel kapcsolatos (és a 2013–2020-as időszakra szóló, kábítószer elleni uniós stratégiával, az alternatív fejlesztésre vonatkozó uniós megközelítéssel, illetve az alternatív fejlesztésre vonatkozó 2013-as ENSZ-iránymutatással konzisztens) uniós megközelítés előmozdítása és végrehajtása harmadik országokkal együttműködésben, figyelembe véve az emberi jogokat, az emberi biztonságot, a nemi szempontokat és a konkrét keretfeltételeket, ideértve az alábbiakat:

a.

az alternatív fejlesztés integrálása a tagállamok tágabb menetrendjébe, az arra kész harmadik országok ösztönzése az alternatív fejlesztésnek a nemzeti stratégiáikba való integrálására;

| b. | olyan kezdeményezések előmozdítása, melyek célja a szegénység csökkentése, a konfliktus visszaszorítása és a veszély mértékének redukálása fenntartható, legális és a nemek közötti egyenlőséget érvényesítő megélhetési módok támogatásával olyan személyek esetében, akik korábban kábítószernövény-termesztéssel foglalkoztak, vagy jelenleg is azzal foglalkoznak |
| --- | --- |

b.

olyan kezdeményezések előmozdítása, melyek célja a szegénység csökkentése, a konfliktus visszaszorítása és a veszély mértékének redukálása fenntartható, legális és a nemek közötti egyenlőséget érvényesítő megélhetési módok támogatásával olyan személyek esetében, akik korábban kábítószernövény-termesztéssel foglalkoztak, vagy jelenleg is azzal foglalkoznak

| c. | megfelelő szintű uniós és tagállami finanszírozás és szakértelem biztosítása a nem uniós országok azon erőfeszítéseinek további erősítése és támogatása érdekében, melyek célja vidékfejlesztési intézkedéseken és a jogállamiság megerősítésén keresztül az illegális kábítószernövény-termesztés kezelése és megakadályozása, a népegészségügyet és a közbiztonságot fenyegető, illetve a szegénység csökkentésével összefüggő kihívások kezelése érdekében |
| --- | --- |

c.

megfelelő szintű uniós és tagállami finanszírozás és szakértelem biztosítása a nem uniós országok azon erőfeszítéseinek további erősítése és támogatása érdekében, melyek célja vidékfejlesztési intézkedéseken és a jogállamiság megerősítésén keresztül az illegális kábítószernövény-termesztés kezelése és megakadályozása, a népegészségügyet és a közbiztonságot fenyegető, illetve a szegénység csökkentésével összefüggő kihívások kezelése érdekében

Folyamatos

Tagállamok

Bizottság

EKSZ

| — | A harmadik országok azon nemzeti szakpolitikáinak, stratégiáinak és cselekvési terveinek száma, melyek tartalmazzák az alábbiakat:






  — | a tiltott kábítószernövény-termesztés problémájára vonatkozó integrált megközelítések, valamint |
| --- | --- | --- |

—

A harmadik országok azon nemzeti szakpolitikáinak, stratégiáinak és cselekvési terveinek száma, melyek tartalmazzák az alábbiakat:

—

a tiltott kábítószernövény-termesztés problémájára vonatkozó integrált megközelítések, valamint

| — | hatékonyan szervezett alternatív fejlesztési kezdeményezések |
| --- | --- |

—

hatékonyan szervezett alternatív fejlesztési kezdeményezések

| — | Az olyan értékelt projektek száma, melyek pozitív eredményeket mutattak fel a fenntartható, legális és a nemek közötti egyenlőséget érvényesítő megélhetési módokkal kapcsolatban |
| --- | --- |

—

Az olyan értékelt projektek száma, melyek pozitív eredményeket mutattak fel a fenntartható, legális és a nemek közötti egyenlőséget érvényesítő megélhetési módokkal kapcsolatban

| — | A humán fejlettségi mutatók javulása |
| --- | --- |

—

A humán fejlettségi mutatók javulása

| — | Az EU és a tagállamok által finanszírozott vidékfejlesztési projektek és programok száma olyan térségekben, ahol tiltott kábítószernövény-termesztés folyik, illetve ahol fennáll ennek a veszélye |
| --- | --- |

—

Az EU és a tagállamok által finanszírozott vidékfejlesztési projektek és programok száma olyan térségekben, ahol tiltott kábítószernövény-termesztés folyik, illetve ahol fennáll ennek a veszélye

| — | A jelentések alapján a tiltott kábítószernövény-termesztés helyi szintű csökkenése hosszú távon |
| --- | --- |

—

A jelentések alapján a tiltott kábítószernövény-termesztés helyi szintű csökkenése hosszú távon

az UNDOC és a Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Szerv jelentése a nem uniós országok drogpolitikájáról

az EU és a tagállamok általi projekt- és program-ellenőrzési és -értékelési jelentések

az UNDP humán fejlettségi jelentése

a dublini csoport jelentése a nem uniós országokról

| 36. | A harmadik országok – így ezen országokban a civil társadalom – támogatása kockázat- és ártalomcsökkentést célzó kezdeményezések kidolgozása és végrehajtása érdekében, különösen olyan területeken, ahol a kábítószer-fogyasztással összefüggő, vér útján terjedő vírusok – többek között, de nem kizárólag a HIV és a vírusos hepatitisz –, valamint a nemi úton terjedő fertőző betegségek és a tuberkulózis általi fertőzés veszélye egyre nagyobb |
| --- | --- |

36.

A harmadik országok – így ezen országokban a civil társadalom – támogatása kockázat- és ártalomcsökkentést célzó kezdeményezések kidolgozása és végrehajtása érdekében, különösen olyan területeken, ahol a kábítószer-fogyasztással összefüggő, vér útján terjedő vírusok – többek között, de nem kizárólag a HIV és a vírusos hepatitisz –, valamint a nemi úton terjedő fertőző betegségek és a tuberkulózis általi fertőzés veszélye egyre nagyobb

Folyamatos

Tagállamok

Bizottság

EKSZ

| — | A kockázat- és ártalomcsökkentés érdekében kidolgozott kezdeményezések száma és minősége |
| --- | --- |

—

A kockázat- és ártalomcsökkentés érdekében kidolgozott kezdeményezések száma és minősége

| — | A kábítószerekkel kapcsolatos halálozások és a kábítószer-fogyasztással összefüggő, vér útján terjedő vírusok – többek között, de nem kizárólag a HIV és a vírusos hepatitisz –, valamint a nemi úton terjedő fertőző betegségek és a tuberkulózis prevalenciája a harmadik országokban |
| --- | --- |

—

A kábítószerekkel kapcsolatos halálozások és a kábítószer-fogyasztással összefüggő, vér útján terjedő vírusok – többek között, de nem kizárólag a HIV és a vírusos hepatitisz –, valamint a nemi úton terjedő fertőző betegségek és a tuberkulózis prevalenciája a harmadik országokban

WHO-jelentések

a dublini csoport jelentése a nem uniós országokról

az EKSZ, a Bizottság és a tagállamok véleménycseréje a nem uniós országok szakpolitikáiról

| 37. | A kábítószerrel összefüggő szervezett bűnözés – így az illegális kábítószer-kereskedelem – elleni fellépés terén a harmadik országok támogatása az alábbiak révén:






  a. | bűnüldözési operatív információk megosztása és a bevált gyakorlatok cseréje; |
| --- | --- | --- |

37.

A kábítószerrel összefüggő szervezett bűnözés – így az illegális kábítószer-kereskedelem – elleni fellépés terén a harmadik országok támogatása az alábbiak révén:

a.

bűnüldözési operatív információk megosztása és a bevált gyakorlatok cseréje;

| b. | a kábítószerek elleni küzdelemre vonatkozó kapacitás megerősítése és a szakértelem fejlesztése a forrás- és tranzitországokban; |
| --- | --- |

b.

a kábítószerek elleni küzdelemre vonatkozó kapacitás megerősítése és a szakértelem fejlesztése a forrás- és tranzitországokban;

| c. | együttműködés nemzetközi partnerekkel az illegális kábítószer-kereskedelmet lehetővé tévő tényezők – így a korrupció, az intézmények gyengesége, a rossz kormányzás és a pénzügyi szabályozási kontroll hiánya – elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

c.

együttműködés nemzetközi partnerekkel az illegális kábítószer-kereskedelmet lehetővé tévő tényezők – így a korrupció, az intézmények gyengesége, a rossz kormányzás és a pénzügyi szabályozási kontroll hiánya – elleni küzdelem érdekében;

| d. | a vagyonfelkutatás és -visszaszerzés terén folytatott együttműködés megerősítése, különösen dedikált nemzeti platformok létrehozásával; valamint |
| --- | --- |

d.

a vagyonfelkutatás és -visszaszerzés terén folytatott együttműködés megerősítése, különösen dedikált nemzeti platformok létrehozásával; valamint

| e. | a regionális és a régiókon belüli együttműködés fokozása |
| --- | --- |

e.

a regionális és a régiókon belüli együttműködés fokozása

| f. | a jogállamiságnak és a nemzetközi emberi jogi normáknak és elveknek a kábítószerekkel kapcsolatos bűnüldözési intézkedésekbe való beépítése |
| --- | --- |

f.

a jogállamiságnak és a nemzetközi emberi jogi normáknak és elveknek a kábítószerekkel kapcsolatos bűnüldözési intézkedésekbe való beépítése

Folyamatos

Tagállamok

EKSZ

Bizottság

Europol

| — | Az EU és a tagállamok által nem uniós országokban indított projektek és programok száma és hatékonysága |
| --- | --- |

—

Az EU és a tagállamok által nem uniós országokban indított projektek és programok száma és hatékonysága

| — | Az illegális kábítószer-kereskedelem tartós csökkenése |
| --- | --- |

—

Az illegális kábítószer-kereskedelem tartós csökkenése

a Bizottság és a tagállamok jelentései

az Europol jelentései

az EKSZ jelentései

az UNODC éves jelentése a globális kábítószer-helyzetről

| 38. | (a) | Az együttműködés megerősítése és/vagy a párbeszédek folytatása a partnerekkel, ideértve az alábbiakat is:






  — | a csatlakozó, tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országok, |
| --- | --- | --- | --- |

38.

(a)

Az együttműködés megerősítése és/vagy a párbeszédek folytatása a partnerekkel, ideértve az alábbiakat is:

—

a csatlakozó, tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országok,

| — | az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok |
| --- | --- |

—

az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok

| — | Amerikai Egyesült Államok |
| --- | --- |

—

Amerikai Egyesült Államok

| — | Oroszországi Föderáció, |
| --- | --- |

—

Oroszországi Föderáció,

| — | más kiemelt országok vagy régiók, különösen az alábbiak:






  — | o Afganisztán, Pakisztán és Irán |
| --- | --- | --- |

—

más kiemelt országok vagy régiók, különösen az alábbiak:

—

o Afganisztán, Pakisztán és Irán

| — | o közép-ázsiai köztársaságok |
| --- | --- |

—

o közép-ázsiai köztársaságok

| — | o Kína |
| --- | --- |

—

o Kína

| — | o a Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége (CELAC) |
| --- | --- |

—

o a Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége (CELAC)

| — | o Afrika, különösen Nyugat-Afrika |
| --- | --- |

—

o Afrika, különösen Nyugat-Afrika

| — | egyéb országok, a nemzeti és a nemzetközi fejleményektől függően |
| --- | --- |

—

egyéb országok, a nemzeti és a nemzetközi fejleményektől függően

| (b) | A kábítószerrel kapcsolatos súlyos kérdések terén más harmadik országokkal való együttműködés lehetőségeinek (például kétoldalú párbeszédek, közös projektek) felderítése |
| --- | --- |

(b)

A kábítószerrel kapcsolatos súlyos kérdések terén más harmadik országokkal való együttműködés lehetőségeinek (például kétoldalú párbeszédek, közös projektek) felderítése

Folyamatos

Az elnökségi trió

Bizottság

EKSZ

Tagállamok

| — | 13. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

13. átfogó mutató

| — | Megerősített együttműködés a releváns partnerekkel a kábítószerekkel kapcsolatban |
| --- | --- |

—

Megerősített együttműködés a releváns partnerekkel a kábítószerekkel kapcsolatban

| — | A megszervezett párbeszédek száma |
| --- | --- |

—

A megszervezett párbeszédek száma

| — | Az elfogadott nyilatkozatok száma |
| --- | --- |

—

Az elfogadott nyilatkozatok száma

| — | A végrehajtott programok és cselekvési tervek száma |
| --- | --- |

—

A végrehajtott programok és cselekvési tervek száma

az EKSZ jelentései

a releváns cselekvési tervek végrehajtási jelentései, amennyiben rendelkezésre állnak

| 39. | A Dublini csoport konzultációs mechanizmusának javítása a fokozott uniós koordináció és részvétel révén, ajánlásaik jobb kidolgozása, végrehajtása és terjesztése |
| --- | --- |

39.

A Dublini csoport konzultációs mechanizmusának javítása a fokozott uniós koordináció és részvétel révén, ajánlásaik jobb kidolgozása, végrehajtása és terjesztése

Folyamatos

Dublini csoport

Bizottság

EKSZ

Tagállamok

| — | A Dublini csoport struktúráiban folytatott tevékenységek szintje, ideértve a Dublini csoport ténylegesen végrehajtott ajánlásainak számát |
| --- | --- |

—

A Dublini csoport struktúráiban folytatott tevékenységek szintje, ideértve a Dublini csoport ténylegesen végrehajtott ajánlásainak számát

| — | A dublini csoport munkamódszereinek megvalósított korszerűsítése |
| --- | --- |

—

A dublini csoport munkamódszereinek megvalósított korszerűsítése

a dublini csoport jelentései

| 40. | Éves párbeszéd az EU és a tagállamok által harmadik országoknak a kábítószerek terén nyújtott támogatásról, írásbeli naprakésszé tétel kíséretében |
| --- | --- |

40.

Éves párbeszéd az EU és a tagállamok által harmadik országoknak a kábítószerek terén nyújtott támogatásról, írásbeli naprakésszé tétel kíséretében

2017-től

Bizottság

EKSZ

Tagállamok

| — | A Bizottság és az EKSZ tájékoztatója a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoportnak, évente legalább egyszer |
| --- | --- |

—

A Bizottság és az EKSZ tájékoztatója a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoportnak, évente legalább egyszer

a Bizottság és az EKSZ jelentései

a tagállamok jelentései

a projektek és programok nyomon követésére és értékelésére vonatkozó rendszer és jelentések

| 41. | Annak biztosítása, hogy az emberi jogok előmozdítása és védelme maradéktalanul beépüljön a politikai párbeszédekbe, valamint a kábítószerekkel kapcsolatos releváns programok és projektek tervezésébe és végrehajtásába, többek között a jogokon alapuló megközelítés végrehajtásán keresztül, valamint személyre szabott emberi jogi iránymutatásra és hatásértékelésre szolgáló eszközön keresztül |
| --- | --- |

41.

Annak biztosítása, hogy az emberi jogok előmozdítása és védelme maradéktalanul beépüljön a politikai párbeszédekbe, valamint a kábítószerekkel kapcsolatos releváns programok és projektek tervezésébe és végrehajtásába, többek között a jogokon alapuló megközelítés végrehajtásán keresztül, valamint személyre szabott emberi jogi iránymutatásra és hatásértékelésre szolgáló eszközön keresztül

Folyamatos

Bizottság

Emberi jogi munkacsoport/EKSZ

Tagállamok

| — | Az EU kábítószer elleni külső tevékenységében ténylegesen érvényesülő emberi jogi szempontok |
| --- | --- |

—

Az EU kábítószer elleni külső tevékenységében ténylegesen érvényesülő emberi jogi szempontok

| — | Emberi jogi iránymutatásra és hatásértékelésre szolgáló eszköz megvalósítása |
| --- | --- |

—

Emberi jogi iránymutatásra és hatásértékelésre szolgáló eszköz megvalósítása

az EU éves emberi jogi jelentése

a tagállamok jelentései

| 11. | Az uniós megközelítés kohéziójának és az EU ENSZ-beli láthatóságának növelése, valamint a kábítószerek terén a nemzetközi szervekkel folytatott uniós koordináció megerősítése |
| --- | --- |

11.

Az uniós megközelítés kohéziójának és az EU ENSZ-beli láthatóságának növelése, valamint a kábítószerek terén a nemzetközi szervekkel folytatott uniós koordináció megerősítése

| 42. | Hozzájárulás a kábítószerekre vonatkozó nemzetközi politikával kapcsolatos menetrend alakításához, többek között az alábbiak révén:






  a. | az uniós és tagállami küldöttségek határozottabb tevékenysége az ENSZ-közgyűlésben és a Kábítószer-bizottságban; |
| --- | --- | --- |

42.

Hozzájárulás a kábítószerekre vonatkozó nemzetközi politikával kapcsolatos menetrend alakításához, többek között az alábbiak révén:

a.

az uniós és tagállami küldöttségek határozottabb tevékenysége az ENSZ-közgyűlésben és a Kábítószer-bizottságban;

| b. | a kábítószerekkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó valamennyi ENSZ-fórumon (pl. az Egészségügyi Világszervezet, az Emberi Jogi Tanács, a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum) az EU és a tagállamok küldöttségeinek összehangolt fellépése |
| --- | --- |

b.

a kábítószerekkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó valamennyi ENSZ-fórumon (pl. az Egészségügyi Világszervezet, az Emberi Jogi Tanács, a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum) az EU és a tagállamok küldöttségeinek összehangolt fellépése

| c. | uniós közös álláspontok és közös határozatok előkészítése, koordinálása és elfogadása az ENSZ-közgyűlésben és a Kábítószer-bizottságban – többek között a Kábítószer-bizottság ülése előtt az anyagok jegyzékéről –, továbbá annak biztosítása, hogy az EU ezen és más nemzetközi fórumokon egységesen és határozottan lépjen fel; |
| --- | --- |

c.

uniós közös álláspontok és közös határozatok előkészítése, koordinálása és elfogadása az ENSZ-közgyűlésben és a Kábítószer-bizottságban – többek között a Kábítószer-bizottság ülése előtt az anyagok jegyzékéről –, továbbá annak biztosítása, hogy az EU ezen és más nemzetközi fórumokon egységesen és határozottan lépjen fel;

| d. | az ENSZ-közgyűlés 2016-os rendkívüli ülésszakának zárónyilatkozatkozatában szereplő ajánlások végrehajtásának elősegítése és nyomon követése. A zárónyilatkozat alapvető referenciadokumentum a nemzetközi drogpolitikával kapcsolatban az összes vonatkozó fórumon folytatott megbeszélésekhez |
| --- | --- |

d.

az ENSZ-közgyűlés 2016-os rendkívüli ülésszakának zárónyilatkozatkozatában szereplő ajánlások végrehajtásának elősegítése és nyomon követése. A zárónyilatkozat alapvető referenciadokumentum a nemzetközi drogpolitikával kapcsolatban az összes vonatkozó fórumon folytatott megbeszélésekhez

| e. | a Kábítószer-bizottság hatvankettedik ülésszaka keretében 2019-ben Bécsben megrendezésre kerülő miniszteri ülés, valamint |
| --- | --- |

e.

a Kábítószer-bizottság hatvankettedik ülésszaka keretében 2019-ben Bécsben megrendezésre kerülő miniszteri ülés, valamint

| f. | a civil társadalom és a tudományos közösség érdemi bevonásának biztosítása a felülvizsgálati folyamatba |
| --- | --- |

f.

a civil társadalom és a tudományos közösség érdemi bevonásának biztosítása a felülvizsgálati folyamatba

Folyamatos

EKSZ

Elnökség

Tagállamok

Bizottság

Tanács

Tanácsi munkacsoport (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport)

| — | 13. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

13. átfogó mutató

| — | A Kábítószer-bizottságban és más ENSZ-fórumokon tett uniós nyilatkozatok száma |
| --- | --- |

—

A Kábítószer-bizottságban és más ENSZ-fórumokon tett uniós nyilatkozatok száma

| — | A más régiók és nemzetközi szervek által támogatott uniós közös álláspontok száma |
| --- | --- |

—

A más régiók és nemzetközi szervek által támogatott uniós közös álláspontok száma

| — | A Kábítószer-bizottság anyagok jegyzékéről szóló határozataira vonatkozóan kialakított uniós közös álláspontok száma |
| --- | --- |

—

A Kábítószer-bizottság anyagok jegyzékéről szóló határozataira vonatkozóan kialakított uniós közös álláspontok száma

| — | A Kábítószer-bizottság anyagok jegyzékéről szóló határozatainak eredménye |
| --- | --- |

—

A Kábítószer-bizottság anyagok jegyzékéről szóló határozatainak eredménye

| — | Az ENSZ-ben – így a Kábítószer-bizottságban – az EU által kezdeményezett, sikeresen elfogadott határozatok száma |
| --- | --- |

—

Az ENSZ-ben – így a Kábítószer-bizottságban – az EU által kezdeményezett, sikeresen elfogadott határozatok száma

| — | Az uniós politikák eredményes előmozdítása az ENSZ-ben, így a Kábítószer-bizottságban is |
| --- | --- |

—

Az uniós politikák eredményes előmozdítása az ENSZ-ben, így a Kábítószer-bizottságban is

| — | A 2019-es felülvizsgálati folyamat uniós közös álláspontról szóló dokumentumának elfogadása Az EU hozzájárulása a Kábítószer-bizottságnak a 2019-es folyamat módozatairól szóló meghatározásához |
| --- | --- |

—

A 2019-es felülvizsgálati folyamat uniós közös álláspontról szóló dokumentumának elfogadása Az EU hozzájárulása a Kábítószer-bizottságnak a 2019-es folyamat módozatairól szóló meghatározásához

| — | Az ENSZ-közgyűlés rendkívüli ülésszakát követő folyamatra vonatkozó uniós közös álláspont végrehajtása |
| --- | --- |

—

Az ENSZ-közgyűlés rendkívüli ülésszakát követő folyamatra vonatkozó uniós közös álláspont végrehajtása

| — | A világ kábítószer-problémájának megoldására irányuló egységes és kiegyensúlyozott stratégia érdekében folytatott nemzetközi együttműködésről szóló, az ENSZ által elfogadott politikai nyilatkozat és cselekvési terv félidős értékelése terén elért eredmények 2019-es felülvizsgálatának eredménye |
| --- | --- |

—

A világ kábítószer-problémájának megoldására irányuló egységes és kiegyensúlyozott stratégia érdekében folytatott nemzetközi együttműködésről szóló, az ENSZ által elfogadott politikai nyilatkozat és cselekvési terv félidős értékelése terén elért eredmények 2019-es felülvizsgálatának eredménye

| — | A kábítószerekkel kapcsolatos fenntartható fejlesztési célok végrehajtása terén elért eredmények |
| --- | --- |

—

A kábítószerekkel kapcsolatos fenntartható fejlesztési célok végrehajtása terén elért eredmények

az EKSZ jelentései

konvergencia-mutató

a 2019-es felülvizsgálat eredménye

a fenntartható fejlesztési célokról szóló éves jelentések

| 43. | A partnerségek megerősítése az UNODC-vel, a WHO-val, az UNAIDS-szel és más releváns ENSZ-ügynökségekkel, nemzetközi és regionális szervekkel, szervezetekkel és kezdeményezésekkel (például az Európa Tanáccsal és a párizsi paktum kezdeményezéssel) |
| --- | --- |

43.

A partnerségek megerősítése az UNODC-vel, a WHO-val, az UNAIDS-szel és más releváns ENSZ-ügynökségekkel, nemzetközi és regionális szervekkel, szervezetekkel és kezdeményezésekkel (például az Európa Tanáccsal és a párizsi paktum kezdeményezéssel)

Folyamatos

Tanács

EKSZ

Bizottság

Elnökség

Tanácsi munkacsoport (a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport)

EMCDDA

| — | 13. és 15. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

13. és 15. átfogó mutató

| — | Az EU és a releváns nemzetközi és regionális szervek, szervezetek, illetve kezdeményezések közötti információcserék és tevékenységek száma |
| --- | --- |

—

Az EU és a releváns nemzetközi és regionális szervek, szervezetek, illetve kezdeményezések közötti információcserék és tevékenységek száma

| — | A releváns szervekkel folytatott partnerségek hatékonysága |
| --- | --- |

—

A releváns szervekkel folytatott partnerségek hatékonysága

a tagállamok, az EKSZ és a Bizottság jelentései

| 12. | A kábítószerekkel kapcsolatos uniós vívmányokhoz való igazodás folyamatában a csatlakozó, tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országoknak nyújtott támogatás, célzott segítségnyújtás és monitoring révén |
| --- | --- |

12.

A kábítószerekkel kapcsolatos uniós vívmányokhoz való igazodás folyamatában a csatlakozó, tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országoknak nyújtott támogatás, célzott segítségnyújtás és monitoring révén

| 44. | Célzott technikai és egyéb segítség és támogatás nyújtása szükség esetén a csatlakozó, tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országoknak a kábítószerekkel kapcsolatos uniós vívmányokhoz való igazodásuk elősegítése érdekében |
| --- | --- |

44.

Célzott technikai és egyéb segítség és támogatás nyújtása szükség esetén a csatlakozó, tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országoknak a kábítószerekkel kapcsolatos uniós vívmányokhoz való igazodásuk elősegítése érdekében

Folyamatos

Bizottság

Tagállamok

EMCDDA

Europol

Eurojust

FRONTEX

EKSZ

| — | 15. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

15. átfogó mutató

| — | Az országok fokozott szintű megfelelése az uniós vívmányoknak |
| --- | --- |

—

Az országok fokozott szintű megfelelése az uniós vívmányoknak

| — | A befejezett projektek száma és minősége |
| --- | --- |

—

A befejezett projektek száma és minősége

| — | A kidolgozott nemzeti kábítószer-stratégiák és nemzeti kábítószer-koordinációs struktúrák száma |
| --- | --- |

—

A kidolgozott nemzeti kábítószer-stratégiák és nemzeti kábítószer-koordinációs struktúrák száma

az EMCDDA jelentései

a csatlakozó, tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országok jelentései

5.   Tájékoztatás, kutatás, nyomon követés és értékelés

A kábítószer-jelenség valamennyi aspektusára és az intézkedések hatására vonatkozó ismeretek elmélyítésének elősegítése, a szakpolitikák és tevékenységek megbízható és átfogó tényekkel történő alátámasztása érdekében

| Cél | Fellépés | Ütemterv | Felelős | Mutató(k) | Adatgyűjtési/értékelési mechanizmus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. | A kábítószer-jelenség valamennyi aspektusával kapcsolatos kutatásba, adatgyűjtésbe, monitoringba, értékelésbe és információcserébe való megfelelő befektetés biztosítása |

Cél

Fellépés

Ütemterv

Felelős

Mutató(k)

Adatgyűjtési/értékelési mechanizmus

13.

A kábítószer-jelenség valamennyi aspektusával kapcsolatos kutatásba, adatgyűjtésbe, monitoringba, értékelésbe és információcserébe való megfelelő befektetés biztosítása

| 45. | A kábítószerrel kapcsolatos multidiszciplináris, uniós szintű kutatások és tanulmányok megfelelő finanszírozásának előmozdítása többek között az EU-val kapcsolatos finanszírozási programok révén (2014–2020) |
| --- | --- |

45.

A kábítószerrel kapcsolatos multidiszciplináris, uniós szintű kutatások és tanulmányok megfelelő finanszírozásának előmozdítása többek között az EU-val kapcsolatos finanszírozási programok révén (2014–2020)

2017–2020

Tagállamok

Bizottság

| — | A különböző programok és projektek keretében nyújtott uniós finanszírozás összege és típusa |
| --- | --- |

—

A különböző programok és projektek keretében nyújtott uniós finanszírozás összege és típusa

Bizottság

jelentéstétel az éves kutatási párbeszédeken

| 46. | Annak biztosítása, hogy az uniós támogatást élvező projektek teljesítsék az alábbi feltételeket:






  a. | figyelembe vegyék a kábítószer elleni uniós stratégia és cselekvési terv prioritásait; |
| --- | --- | --- |

46.

Annak biztosítása, hogy az uniós támogatást élvező projektek teljesítsék az alábbi feltételeket:

a.

figyelembe vegyék a kábítószer elleni uniós stratégia és cselekvési terv prioritásait;

| b. | figyelembe vegyék a szakpolitikák kialakításában tapasztalható hiányosságokat; |
| --- | --- |

b.

figyelembe vegyék a szakpolitikák kialakításában tapasztalható hiányosságokat;

| c. | egyértelmű többletértéket tartalmazzanak és biztosítsák a koherenciát és a szinergiát; valamint |
| --- | --- |

c.

egyértelmű többletértéket tartalmazzanak és biztosítsák a koherenciát és a szinergiát; valamint

| d. | kerüljék a párhuzamosságot a más programok és szervek keretében végzett kutatásokkal |
| --- | --- |

d.

kerüljék a párhuzamosságot a más programok és szervek keretében végzett kutatásokkal

| e. | figyelembe vegyék a viselkedéskutatás és az idegtudományok fontosságát (8) |
| --- | --- |

e.

figyelembe vegyék a viselkedéskutatás és az idegtudományok fontosságát (8)

| f. | egyértelmű mutatókat tartalmazzanak a hatásuk mérésére |
| --- | --- |

f.

egyértelmű mutatókat tartalmazzanak a hatásuk mérésére

2017–2020

Bizottság

EMCDDA

| — | A kábítószer elleni uniós stratégia és cselekvési terv prioritásainak felvétele a kábítószerekkel kapcsolatos, uniós finanszírozású kutatások finanszírozási és értékelési kritériumai közé |
| --- | --- |

—

A kábítószer elleni uniós stratégia és cselekvési terv prioritásainak felvétele a kábítószerekkel kapcsolatos, uniós finanszírozású kutatások finanszírozási és értékelési kritériumai közé

| — | A kábítószerekkel kapcsolatos, uniós finanszírozású kutatásokra vonatkozóan adott ösztöndíjak és kötött szerződések száma, hatása, kiegészítő jellege és értéke |
| --- | --- |

—

A kábítószerekkel kapcsolatos, uniós finanszírozású kutatásokra vonatkozóan adott ösztöndíjak és kötött szerződések száma, hatása, kiegészítő jellege és értéke

| — | A kábítószerekkel kapcsolatos, uniós finanszírozású, nagy hatású szakfolyóiratokban megjelent újságcikkek és kutatási jelentések száma |
| --- | --- |

—

A kábítószerekkel kapcsolatos, uniós finanszírozású, nagy hatású szakfolyóiratokban megjelent újságcikkek és kutatási jelentések száma

| — | Éves vita a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport keretében a kábítószerekkel kapcsolatos, uniós finanszírozású kutatási projektekről, ideértve az EMCDDA tudományos bizottságának a kutatási prioritásokról szóló ajánlásait |
| --- | --- |

—

Éves vita a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport keretében a kábítószerekkel kapcsolatos, uniós finanszírozású kutatási projektekről, ideértve az EMCDDA tudományos bizottságának a kutatási prioritásokról szóló ajánlásait

kutatásiprojekt-jelentések

az EMCDDA Tudományos Bizottságának a kutatási prioritásokra vonatkozó ajánlásai

a Science Citation Index tudományos index, illetve hasonló bibliometriai eszközök

az ERANID által kidolgozott stratégiai kutatási program

| 47. | A szakpolitikák és beavatkozások tényeken alapuló értékelésének előmozdítása nemzeti, uniós és nemzetközi szinten |
| --- | --- |

47.

A szakpolitikák és beavatkozások tényeken alapuló értékelésének előmozdítása nemzeti, uniós és nemzetközi szinten

2017–2020

Bizottság

Tagállamok

EMCDDA

| — | 14. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

14. átfogó mutató

| — | Az EMCDDA értékelési útmutatójának felhasználása a nemzeti folyamatok támogatása céljából |
| --- | --- |

—

Az EMCDDA értékelési útmutatójának felhasználása a nemzeti folyamatok támogatása céljából

| — | Dedikált tanulmányok lefolytatása az uniós és nemzetközi kábítószer-politikák hatékonyságáról és hatásáról |
| --- | --- |

—

Dedikált tanulmányok lefolytatása az uniós és nemzetközi kábítószer-politikák hatékonyságáról és hatásáról

az EMCDDA jelentései/a Reitox hálózat által készített nemzeti jelentéscsomag

| 48. | a kábítószer-kereskedelemmel és az alábbiakkal kapcsolatos elemzések (többek között az információforrások feltérképezése) és információcsere fokozása:






  a. | a terrorista csoportok és tevékenységek finanszírozása, beleértve a kábítószer-előállítással és -kereskedelemmel kapcsolatos meglévő útvonalak, valamint a konfliktusövezetek közötti esetleges átfedéseket; továbbá a terrorista sejtek finanszírozásának jogellenes tevékenységekből származó forrásai az EU-ban, ideértve a kábítószer-kereskedelmet; |
| --- | --- | --- |

48.

a kábítószer-kereskedelemmel és az alábbiakkal kapcsolatos elemzések (többek között az információforrások feltérképezése) és információcsere fokozása:

a.

a terrorista csoportok és tevékenységek finanszírozása, beleértve a kábítószer-előállítással és -kereskedelemmel kapcsolatos meglévő útvonalak, valamint a konfliktusövezetek közötti esetleges átfedéseket; továbbá a terrorista sejtek finanszírozásának jogellenes tevékenységekből származó forrásai az EU-ban, ideértve a kábítószer-kereskedelmet;

| b. | migránscsempészet – szinergiák kiépítése az EU migránscsempészet elleni cselekvési tervével (2015–2020), amely kutatást és kockázatelemzést ír elő a csempészet és más bűncselekmények – például kábítószer-kereskedelem – között, ideértve továbbá az alábbiakat:






  — | a kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsokra és az ő kábítószer-kereskedelmi célokra való potenciális kihasználásukra, és/vagy a kábítószerek végfelhasználóira, különösen a kiskorúakra és a nőkre való összpontosítás. |
| --- | --- | --- |

b.

migránscsempészet – szinergiák kiépítése az EU migránscsempészet elleni cselekvési tervével (2015–2020), amely kutatást és kockázatelemzést ír elő a csempészet és más bűncselekmények – például kábítószer-kereskedelem – között, ideértve továbbá az alábbiakat:

—

a kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsokra és az ő kábítószer-kereskedelmi célokra való potenciális kihasználásukra, és/vagy a kábítószerek végfelhasználóira, különösen a kiskorúakra és a nőkre való összpontosítás.

| — | a kábítószer-kereskedelemmel és az embercsempészettel foglalkozó bűnszervezetek, az elkövetési módok és az útvonalak közötti esetleges átfedések feltárása |
| --- | --- |

—

a kábítószer-kereskedelemmel és az embercsempészettel foglalkozó bűnszervezetek, az elkövetési módok és az útvonalak közötti esetleges átfedések feltárása

| c. | emberkereskedelem – szinergiák teremtése az emberkereskedelem elleni küzdelmet célzó uniós jogi és szakpolitikai kerettel, ideértve az emberkereskedelem felszámolására irányuló 2012–2016-os uniós stratégiát is |
| --- | --- |

c.

emberkereskedelem – szinergiák teremtése az emberkereskedelem elleni küzdelmet célzó uniós jogi és szakpolitikai kerettel, ideértve az emberkereskedelem felszámolására irányuló 2012–2016-os uniós stratégiát is

2017–2020

Tagállamok

Bizottság

Az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátora

EMCDDA

Europol

Frontex

FRA

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

Tanácsi munkacsoport

(COSI,

COTER,

terrorizmus-munkacsoport,

magas szintű mukacsoport)

| — | Milyen mértékben nőtt a kábítószer-kereskedelem és az alábbiak közötti esetleges kapcsolatok megértése:






  — | terrorizmusfinanszírozás |
| --- | --- | --- |

—

Milyen mértékben nőtt a kábítószer-kereskedelem és az alábbiak közötti esetleges kapcsolatok megértése:

—

terrorizmusfinanszírozás

| — | embercsempészet, |
| --- | --- |

—

embercsempészet,

| — | emberkereskedelem |
| --- | --- |

—

emberkereskedelem

| — | uniós és nemzeti kiadványok (például jelentések, tanulmányok és az e témákkal foglalkozó újságcikkek) |
| --- | --- |

—

uniós és nemzeti kiadványok (például jelentések, tanulmányok és az e témákkal foglalkozó újságcikkek)

a tagállamok jelentései

a Bizottság jelentései

az uniós ügynökségek (EMCDDA, Europol,

FRONTEX és FRA) jelentései a szokásos jelentéstételi tevékenységeik keretében

az EIGE jelentései a szokásos jelentéstételi tevékenységei keretében

a FATF kockázatértékelései

| 14. | A hálózatépítés és az együttműködés folytatása, illetve kapacitásfejlesztés az uniós tudásinfrastruktúrában, a drogokra – különösen a kábítószerekre – vonatkozó tájékoztatás, kutatás, monitoring és értékelés céljából |
| --- | --- |

14.

A hálózatépítés és az együttműködés folytatása, illetve kapacitásfejlesztés az uniós tudásinfrastruktúrában, a drogokra – különösen a kábítószerekre – vonatkozó tájékoztatás, kutatás, monitoring és értékelés céljából

| 49. | A releváns felekkel együttműködésben az alábbiakra vonatkozó átfogó elemzés nyújtásának folytatása:






  a. | az uniós kábítószer-helyzet; |
| --- | --- | --- |

49.

A releváns felekkel együttműködésben az alábbiakra vonatkozó átfogó elemzés nyújtásának folytatása:

a.

az uniós kábítószer-helyzet;

| b. | a kábítószer-fogyasztás dinamikája a lakosság körében általában, illetve a célcsoportokban, |
| --- | --- |

b.

a kábítószer-fogyasztás dinamikája a lakosság körében általában, illetve a célcsoportokban,

| c. | a kábítószer-fogyasztásra adott válaszlépések, |
| --- | --- |

c.

a kábítószer-fogyasztásra adott válaszlépések,

valamint megfelelő idő elteltével a kannabisz használatára vonatkozó uniós jogszabályok 2017. évi felülvizsgálatának az EMCDDA általi áttekintése, továbbá a kannabisszal kapcsolatos nemzeti és harmadik országbeli jogszabályok folyamatos nyomon követése és a kapcsolódó jelentéstétel

Folyamatos

EMCDDA

Europol

Tagállamok

Bizottság

| — | 1–15. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

1–15. átfogó mutató

| — | A létrehozott tudásbázisban jelenleg tapasztalható hiányosságok, valamint a jelenlegi adatbázis-fenntartóktól származó elemzések maximalizálására kidolgozott uniós szintű keret |
| --- | --- |

—

A létrehozott tudásbázisban jelenleg tapasztalható hiányosságok, valamint a jelenlegi adatbázis-fenntartóktól származó elemzések maximalizálására kidolgozott uniós szintű keret

| — | A kábítószer-helyzetre vonatkozó áttekintések és tematikus elemzések száma |
| --- | --- |

—

A kábítószer-helyzetre vonatkozó áttekintések és tematikus elemzések száma

az EMCDDA jelentései

a tagállamok jelentései

a drogokkal kapcsolatos európai civil társadalmi fórum

Bizottság

| 50. | A kábítószer-jelenségre való reagálásban részt vevők tényeken alapuló képzésének bővítése |
| --- | --- |

50.

A kábítószer-jelenségre való reagálásban részt vevők tényeken alapuló képzésének bővítése

2017–2020

Tagállamok

EMCDDA

CEPOL

| — | A tagállamok és az EU szintjén tett azon kezdeményezések száma, melyek célja a kábítószer-kereslet és -kínálat csökkentésének aspektusaira vonatkozóan szakemberek képzése |
| --- | --- |

—

A tagállamok és az EU szintjén tett azon kezdeményezések száma, melyek célja a kábítószer-kereslet és -kínálat csökkentésének aspektusaira vonatkozóan szakemberek képzése

| — | A tagállamok és az EU szintjén végrehajtott azon kezdeményezések száma, melyek célja szakemberek képzése a kábítószer-kereslet és -kínálat csökkentésére vonatkozó adatgyűjtéssel és jelentéstétellel kapcsolatosan |
| --- | --- |

—

A tagállamok és az EU szintjén végrehajtott azon kezdeményezések száma, melyek célja szakemberek képzése a kábítószer-kereslet és -kínálat csökkentésére vonatkozó adatgyűjtéssel és jelentéstétellel kapcsolatosan

a tagállamok jelentései

a CEPOL éves jelentése

az EMCDDA jelentései/a Reitox hálózat által készített nemzeti jelentéscsomag

| 51. | Az alábbiakra vonatkozó adatgyűjtés, kutatás, elemzés és jelentéstétel bővítése:






  a. | a kábítószer-kereslet csökkentése; |
| --- | --- | --- |

51.

Az alábbiakra vonatkozó adatgyűjtés, kutatás, elemzés és jelentéstétel bővítése:

a.

a kábítószer-kereslet csökkentése;

| b. | a kábítószer-kínálat csökkentése; |
| --- | --- |

b.

a kábítószer-kínálat csökkentése;

| c. | az egészségre és a biztonságra veszélyt jelentő új tendenciák, mint például a politoxikomán kábítószer-fogyasztás és a pszichoaktív gyógyszerekkel való visszaélés; |
| --- | --- |

c.

az egészségre és a biztonságra veszélyt jelentő új tendenciák, mint például a politoxikomán kábítószer-fogyasztás és a pszichoaktív gyógyszerekkel való visszaélés;

| d. | kábítószer-fogyasztással összefüggő, vér útján terjedő vírusok – többek között, de nem kizárólag a HIV és a vírusos hepatitisz –, valamint a nemi úton terjedő fertőző betegségek és a tuberkulózis; |
| --- | --- |

d.

kábítószer-fogyasztással összefüggő, vér útján terjedő vírusok – többek között, de nem kizárólag a HIV és a vírusos hepatitisz –, valamint a nemi úton terjedő fertőző betegségek és a tuberkulózis;

| e. | pszichiátriai és fizikai komorbiditás; |
| --- | --- |

e.

pszichiátriai és fizikai komorbiditás;

| f. | a rabok kábítószer-problémái, valamint a kábítószer-kereslet csökkentését célzó beavatkozások és szolgáltatások rendelkezésre állása és köre a börtönökben; valamint |
| --- | --- |

f.

a rabok kábítószer-problémái, valamint a kábítószer-kereslet csökkentését célzó beavatkozások és szolgáltatások rendelkezésre állása és köre a börtönökben; valamint

| g. | a tiltott szerekkel, valamint a polidroghasználattal (azaz az engedélyezett és tiltott szerek, köztük a pszichoaktív gyógyszerek, az alkohol és a dohány együttes használatával) kapcsolatos egyéb problémák és következmények |
| --- | --- |

g.

a tiltott szerekkel, valamint a polidroghasználattal (azaz az engedélyezett és tiltott szerek, köztük a pszichoaktív gyógyszerek, az alkohol és a dohány együttes használatával) kapcsolatos egyéb problémák és következmények

| h. | a kábítószer-ellenes politikák nemzetközi emberi jogi normáknak és elveknek való megfelelése |
| --- | --- |

h.

a kábítószer-ellenes politikák nemzetközi emberi jogi normáknak és elveknek való megfelelése

Folyamatos

Tagállamok

Bizottság

EMCDDA

Europol

ECDC

EMA

| — | A tényeken alapuló és tudományos szempontból igazolt, a kábítószer-kínálat csökkentésére és a kábítószer-kereslet csökkentésére vonatkozó mutatók fokozott rendelkezésre állása |
| --- | --- |

—

A tényeken alapuló és tudományos szempontból igazolt, a kábítószer-kínálat csökkentésére és a kábítószer-kereslet csökkentésére vonatkozó mutatók fokozott rendelkezésre állása

| — | A tagállamok szintjén az olyan újonnan kialakuló tendenciákkal kapcsolatos új kutatások száma, mint például a polidroghasználat és a pszichoaktív gyógyszerekkel való visszaélés; kábítószer-fogyasztással összefüggő, vér útján terjedő betegségek – többek között, de nem kizárólag a HIV és a vírusos hepatitisz –, valamint a nemi úton terjedő fertőző betegségek és a tuberkulózis; pszichiátriai és fizikai komorbiditás; valamint az engedélyezett és a tiltott szerekkel kapcsolatos problémák és következmények |
| --- | --- |

—

A tagállamok szintjén az olyan újonnan kialakuló tendenciákkal kapcsolatos új kutatások száma, mint például a polidroghasználat és a pszichoaktív gyógyszerekkel való visszaélés; kábítószer-fogyasztással összefüggő, vér útján terjedő betegségek – többek között, de nem kizárólag a HIV és a vírusos hepatitisz –, valamint a nemi úton terjedő fertőző betegségek és a tuberkulózis; pszichiátriai és fizikai komorbiditás; valamint az engedélyezett és a tiltott szerekkel kapcsolatos problémák és következmények

| — | EU-szerte tanulmány lefolytatása a közösségeken belüli, kábítószerekkel összefüggő megfélemlítésről, annak a leginkább veszélyeztetett egyénekre, családokra és közösségekre gyakorolt hatásáról, illetve az e hatásra adható hatékony válaszlépésekről |
| --- | --- |

—

EU-szerte tanulmány lefolytatása a közösségeken belüli, kábítószerekkel összefüggő megfélemlítésről, annak a leginkább veszélyeztetett egyénekre, családokra és közösségekre gyakorolt hatásáról, illetve az e hatásra adható hatékony válaszlépésekről

| — | Tényeken alapuló és tudományos szempontból igazolt mutatók elfogadása a rabok kábítószer-problémáira vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Tényeken alapuló és tudományos szempontból igazolt mutatók elfogadása a rabok kábítószer-problémáira vonatkozóan

az EMCDDA jelentései

az EMA jelentései

a tagállamok jelentései

harmonizált adatszolgáltatás az uniós szervektől, így az EMCDDA-tól

EU SOCTA

| 52. | Az új pszichoaktív anyagok megjelenésére és fogyasztására vonatkozó észlelési, értékelési és reagálási kapacitás hatékonyságának javítása, valamint az ezen anyagok által a kábítószer-fogyasztók számára és profiljára gyakorolt hatás mértékének monitoringja |
| --- | --- |

52.

Az új pszichoaktív anyagok megjelenésére és fogyasztására vonatkozó észlelési, értékelési és reagálási kapacitás hatékonyságának javítása, valamint az ezen anyagok által a kábítószer-fogyasztók számára és profiljára gyakorolt hatás mértékének monitoringja

Folyamatos

Bizottság

Tagállamok

EMCDDA

Europol

| — | 6. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

6. átfogó mutató

| — | Az új pszichoaktív anyagokkal kapcsolatosan kezdeményezett, a tagállami és az uniós kutatási programok által támogatott új járványügyi, farmakológiai és toxikológiai kutatás köre |
| --- | --- |

—

Az új pszichoaktív anyagokkal kapcsolatosan kezdeményezett, a tagállami és az uniós kutatási programok által támogatott új járványügyi, farmakológiai és toxikológiai kutatás köre

| — | Az információcserének, a bevált gyakorlatok és a bűnüldözési operatív információk cseréjének a köre |
| --- | --- |

—

Az információcserének, a bevált gyakorlatok és a bűnüldözési operatív információk cseréjének a köre

| — | Az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó toxikológiai és egészségügyi adatelelemzések toxikológiai laboratóriumok és kutatóintézetek általi cseréjének köre |
| --- | --- |

—

Az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó toxikológiai és egészségügyi adatelelemzések toxikológiai laboratóriumok és kutatóintézetek általi cseréjének köre

az EMCDDA jelentései/a Reitox hálózat által készített nemzeti jelentéscsomag

EMCDDA/Europol végrehajtási jelentés

laboratóriumok és kutatóintézetek jelentései

| 53. | A forenzikus tudományos adatok – így az új pszichoaktív anyagok azonosításának támogatása, az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó laboratóriumi referenciaszabványok, és az új anyagok azonosítására szolgáló közös módszertan kidolgozása – megosztására irányuló törekvés megerősítése a Bizottság Közös Kutatóközpontjával, valamint a meglévő hálózatokon – például a Bűnügyi Szakértői Intézetek Európai Hálózatának kábítószer-munkacsoportján – keresztül folytatott együttműködés bővítése révén, az IB Tanácsnak a „Európai Forenzikus Tudomány 2020” elképzelésről szóló következtetéseinek és a vámlaboratóriumok európai hálózatának keretében |
| --- | --- |

53.

A forenzikus tudományos adatok – így az új pszichoaktív anyagok azonosításának támogatása, az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó laboratóriumi referenciaszabványok, és az új anyagok azonosítására szolgáló közös módszertan kidolgozása – megosztására irányuló törekvés megerősítése a Bizottság Közös Kutatóközpontjával, valamint a meglévő hálózatokon – például a Bűnügyi Szakértői Intézetek Európai Hálózatának kábítószer-munkacsoportján – keresztül folytatott együttműködés bővítése révén, az IB Tanácsnak a „Európai Forenzikus Tudomány 2020” elképzelésről szóló következtetéseinek és a vámlaboratóriumok európai hálózatának keretében

2017–2020

Bizottság

Tagállamok

EMCDDA

| — | 15. átfogó mutató |
| --- | --- |

—

15. átfogó mutató

| — | Az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó forenzikus tudományos adatok megosztásának köre, amelyek az új pszichoaktív anyagok azonosítását támogatják |
| --- | --- |

—

Az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó forenzikus tudományos adatok megosztásának köre, amelyek az új pszichoaktív anyagok azonosítását támogatják

| — | A forenzikus tudományos laboratóriumok, vámlaboratóriumok és intézetek könnyű hozzáférése a laboratóriumi referenciaszabványokhoz |
| --- | --- |

—

A forenzikus tudományos laboratóriumok, vámlaboratóriumok és intézetek könnyű hozzáférése a laboratóriumi referenciaszabványokhoz

| — | Az új pszichoaktív anyagok azonosítására szolgáló közös módszertan kidolgozásának előmozdítása |
| --- | --- |

—

Az új pszichoaktív anyagok azonosítására szolgáló közös módszertan kidolgozásának előmozdítása

az EMCDDA/Europol jelentései

a Bizottság jelentései

| 54. | A a) kábítószer-fogyasztásban tapasztalható magatartásbeli változások és b) a kábítószerekkel összefüggésben kitört járványok tagállami és uniós szintű azonosítására, értékelésére és kezelésére vonatkozó képesség javítása és bővítése |
| --- | --- |

54.

A a) kábítószer-fogyasztásban tapasztalható magatartásbeli változások és b) a kábítószerekkel összefüggésben kitört járványok tagállami és uniós szintű azonosítására, értékelésére és kezelésére vonatkozó képesség javítása és bővítése

Folyamatos

Tagállamok

EMCDDA

ECDC

| — | A kábítószerekkel kapcsolatban kidolgozott és végrehajtott új népegészségügyi kezdeményezések száma és hatékonysága |
| --- | --- |

—

A kábítószerekkel kapcsolatban kidolgozott és végrehajtott új népegészségügyi kezdeményezések száma és hatékonysága

| — | Azon meglévő intézkedések és kezdeményezések száma és hatékonysága, melyeket a kábítószer-fogyasztás vagy a kitört járványok figyelembevétele érdekében kiigazítanak |
| --- | --- |

—

Azon meglévő intézkedések és kezdeményezések száma és hatékonysága, melyeket a kábítószer-fogyasztás vagy a kitört járványok figyelembevétele érdekében kiigazítanak

| — | A korai előrejelzési jelentések, a kockázatértékelés és a riasztások száma és hatása |
| --- | --- |

—

A korai előrejelzési jelentések, a kockázatértékelés és a riasztások száma és hatása

a korai előrejelző rendszer jelentései

az EMCDDA jelentései/a Reitox hálózat által készített nemzeti jelentéscsomag

az EMA jelentései

| 15. | Az uniós és nemzeti szintű monitoring, kutatás és értékelés eredményeinek fokozott terjesztése |
| --- | --- |

15.

Az uniós és nemzeti szintű monitoring, kutatás és értékelés eredményeinek fokozott terjesztése

| 55. | A tagállamok továbbra is támogatják a monitoringra és az információcserére irányuló uniós erőfeszítéseket, ideértve a Reitox nemzeti megfigyelőközpontokkal való együttműködést és ezek megfelelő támogatását






  (a) | európai rendezvények szervezése a kutatási ismereteknek a politikai döntéshozók és szakemberek részére, illetve körében történő átadása és terjesztése céljából |
| --- | --- | --- |

55.

A tagállamok továbbra is támogatják a monitoringra és az információcserére irányuló uniós erőfeszítéseket, ideértve a Reitox nemzeti megfigyelőközpontokkal való együttműködést és ezek megfelelő támogatását

(a)

európai rendezvények szervezése a kutatási ismereteknek a politikai döntéshozók és szakemberek részére, illetve körében történő átadása és terjesztése céljából

Folyamatos

Tagállamok

EMCDDA

Bizottság

| — | Az uniós finanszírozású tanulmányok nyitott hozzáférésű eredményeinek terjesztése |
| --- | --- |

—

Az uniós finanszírozású tanulmányok nyitott hozzáférésű eredményeinek terjesztése

| — | A Reitox nemzeti megfigyelőpontok finanszírozása és más források esetében a követelményeknek való megfelelőség szintje |
| --- | --- |

—

A Reitox nemzeti megfigyelőpontok finanszírozása és más források esetében a követelményeknek való megfelelőség szintje

| — | A Reitox nemzeti megfigyelőközpontok terjesztési kezdeményezéseinek száma és hatékonysága |
| --- | --- |

—

A Reitox nemzeti megfigyelőközpontok terjesztési kezdeményezéseinek száma és hatékonysága

| — | A kutatási ismereteknek a politikai döntéshozók és szakemberek részére, illetve körében történő átadása és terjesztése céljából szervezett uniós rendezvények száma |
| --- | --- |

—

A kutatási ismereteknek a politikai döntéshozók és szakemberek részére, illetve körében történő átadása és terjesztése céljából szervezett uniós rendezvények száma

internetes terjesztés, ideértve az OpenAire-t és a Cordis-t is

az EMCDDA weboldala

az EMCDDA jelentései/a Reitox hálózat által készített nemzeti jelentéscsomag

---

(1)  A „tényeken alapuló” kifejezés értelmezése ebben az összefüggésben: „a rendelkezésre álló tudományos eredményeken és tapasztalatokon alapuló”.

(2)  A Tanács következtetései az EU 2013–2016-os kábítószer elleni cselekvési tervének a kábítószer-kereslet Európai Unión belüli csökkentése területén alkalmazandó, minőségre vonatkozó minimumelőírások tekintetében történő végrehajtásáról (11985/15).

(3)  A lisszaboni székhelyű tengeri elemző és műveleti központ kábítószerekkel foglalkozó részlege (MAOC (N)) 7 uniós tagállam – Franciaország, Írország, Olaszország, Spanyolország, Hollandia, Portugália és az Egyesült Királyság – kezdeményezése, amelyet az Európai Unió Belső Biztonsági Alapja társfinanszíroz. A központ a tengeri és légi úton történő kábítószer-kereskedelem visszaszorítása érdekében többoldalú együttműködést elősegítő fórumot biztosít.

(4)  A Tanács következtetései a kábítószer-kínálat nyomon követésének európai uniós szintű javításáról, 2013. november 15.

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/42/EU irányelve a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról; a Tanács 2007/845/IB határozata a tagállamok vagyon-visszaszerzési hivatalai közötti, a bűncselekményből származó jövedelmek és a bűncselekményekhez kapcsolódó egyéb tulajdon felkutatása és azonosítása terén való együttműködésről; a Tanács 2006/783/IB kerethatározata a kölcsönös elismerés elvének a vagyonelkobzást elrendelő határozatokra történő alkalmazásáról. A Tanács 2003/577/IB kerethatározata a vagyonnal vagy bizonyítékkal kapcsolatos biztosítási intézkedést elrendelő határozatoknak az Európai Unióban történő végrehajtásáról, bizottsági javaslat a biztosítási intézkedést és vagyonelkobzást elrendelő határozatok kölcsönös elismeréséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre, COM(2016) 819; a Tanács 2005/212/IB kerethatározata a bűncselekményből származó jövedelmek, vagyon és az elkövetéshez használt eszközök elkobzásáról; a Tanács 2003/577/IB kerethatározata a vagyonnal vagy bizonyítékkal kapcsolatos biztosítási intézkedést elrendelő határozatoknak az Európai Unióban történő végrehajtásáról.

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről; a Tanács 2001/500/IB kerethatározata a pénzmosásról, valamint a bűncselekményhez felhasznált eszközök és az abból származó jövedelmek azonosításáról, felkutatásáról, befagyasztásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról. Bizottsági javaslat a pénzmosással szembeni büntetőjogi fellépésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre, COM(2016) 826. Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/847 rendelete a pénzátutalásokat kísérő adatokról és a 1781/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről; az Európai Parlament és a Tanács 1889/2005/EK rendelete a Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről. Bizottsági javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Unió területére belépő, illetve az Unió területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről és az 1889/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről.

(7)  A Tanács 2004/757/IB kerethatározata (2004. október 25.) a kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok megállapításáról, a kábítószer fogalommeghatározását illetően.

(8)  A Horizont 2020 (2014–2020) keretében mintegy 27 millió EUR-t különítettek el a kábítószer-függőség kezelésével foglalkozó projektekre, ideértve a viselkedéskutatást és az idegtudományokat is.

---

I. MELLÉKLET

15 átfogó mutató az EU drogpolitikai cselekvési tervéhez (2017–2020) (1)

| 1. | A lakosság körében azoknak az aránya, akik jelenleg (az elmúlt hónapban) kábítószert fogyasztanak, akik a közelmúltban (az elmúlt évben) kábítószert fogyasztottak, és akik (életük során) már fogyasztottak kábítószert, kábítószerek és korcsoportok szerint (EMCDDA – A lakosság körében végzett felmérés) |
| --- | --- |

1.

A lakosság körében azoknak az aránya, akik jelenleg (az elmúlt hónapban) kábítószert fogyasztanak, akik a közelmúltban (az elmúlt évben) kábítószert fogyasztottak, és akik (életük során) már fogyasztottak kábítószert, kábítószerek és korcsoportok szerint (EMCDDA – A lakosság körében végzett felmérés)

| 2. | A problémás és az intravénás kábítószer-fogyasztás prevalenciájában előre becsülhető tendenciák (EMCDDA – Problémás kábítószer-fogyasztás) |
| --- | --- |

2.

A problémás és az intravénás kábítószer-fogyasztás prevalenciájában előre becsülhető tendenciák (EMCDDA – Problémás kábítószer-fogyasztás)

| 3. | A kábítószer előidézte halálesetek és mortalitás tendenciái a kábítószer-fogyasztók körében (a nemzeti meghatározások értelmében) (EMCDDA – Kábítószerrel kapcsolatos halálesetek) |
| --- | --- |

3.

A kábítószer előidézte halálesetek és mortalitás tendenciái a kábítószer-fogyasztók körében (a nemzeti meghatározások értelmében) (EMCDDA – Kábítószerrel kapcsolatos halálesetek)

| 4. | A kábítószer-fogyasztásnak betudható fertőző betegségek – többek között a HIV és a vírusos hepatitisz, a nemi úton terjedő fertőző betegségek és a tuberkulózis – prevalenciája és incidenciája az intravénás kábítószer-fogyasztók körében (EMCDDA – Kábítószerrel kapcsolatos fertőző betegségek) |
| --- | --- |

4.

A kábítószer-fogyasztásnak betudható fertőző betegségek – többek között a HIV és a vírusos hepatitisz, a nemi úton terjedő fertőző betegségek és a tuberkulózis – prevalenciája és incidenciája az intravénás kábítószer-fogyasztók körében (EMCDDA – Kábítószerrel kapcsolatos fertőző betegségek)

| 5. | A kábítószerek első fogyasztása és az ahhoz kötődő életkor alakulása (ESPAD: az alkohol- és kábítószer-fogyasztási szokásokkal foglalkozó európai iskolai felmérés projektje), az iskoláskorú gyermekek egészségmagatartására vonatkozó felmérés (HBSC), és a lakosság kábítószer-fogyasztásáról végzett felmérés (EMCDDA – Járványügyi kulcsindikátor) |
| --- | --- |

5.

A kábítószerek első fogyasztása és az ahhoz kötődő életkor alakulása (ESPAD: az alkohol- és kábítószer-fogyasztási szokásokkal foglalkozó európai iskolai felmérés projektje), az iskoláskorú gyermekek egészségmagatartására vonatkozó felmérés (HBSC), és a lakosság kábítószer-fogyasztásáról végzett felmérés (EMCDDA – Járványügyi kulcsindikátor)

| 6. | A kábítószer-függőség kezelését megkezdők számának alakulása (EMCDDA kezelés igénylése), és a kezelésben részesülők becsült száma összesen (EMCDDA – Kezelés igénylése, valamint egészségügyi és szociális válaszlépések) |
| --- | --- |

6.

A kábítószer-függőség kezelését megkezdők számának alakulása (EMCDDA kezelés igénylése), és a kezelésben részesülők becsült száma összesen (EMCDDA – Kezelés igénylése, valamint egészségügyi és szociális válaszlépések)

| 7. | Az elkobzott kábítószerek számának és mennyiségének alakulása (EMCDDA – Elkobzott kábítószerek: kannabisz – a marihuána is –, heroin, kokain, crack, amfetamin, metamfetamin, ecstasy, LSD és más anyagok) |
| --- | --- |

7.

Az elkobzott kábítószerek számának és mennyiségének alakulása (EMCDDA – Elkobzott kábítószerek: kannabisz – a marihuána is –, heroin, kokain, crack, amfetamin, metamfetamin, ecstasy, LSD és más anyagok)

| 8. | Az elkobzott kábítószerek kiskereskedelmi árának és tisztaságának alakulása (EMCDDA ár és tisztaság: kannabisz – a marihuána is –, heroin, kokain, crack, amfetamin, metamfetamin, ecstasy, LSD, más anyagok, valamint a drogtabletták összetevői) |
| --- | --- |

8.

Az elkobzott kábítószerek kiskereskedelmi árának és tisztaságának alakulása (EMCDDA ár és tisztaság: kannabisz – a marihuána is –, heroin, kokain, crack, amfetamin, metamfetamin, ecstasy, LSD, más anyagok, valamint a drogtabletták összetevői)

| 9. | A kábítószer-törvények megsértése miatti rendőrségi feljelentések számának alakulása kábítószerenként és bűncselekmény-típusokként (kereskedés kontra fogyasztás/birtoklás) (EMCDDA – Kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények) |
| --- | --- |

9.

A kábítószer-törvények megsértése miatti rendőrségi feljelentések számának alakulása kábítószerenként és bűncselekmény-típusokként (kereskedés kontra fogyasztás/birtoklás) (EMCDDA – Kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények)

| 10. | A kábítószer-fogyasztás prevalenciája a rabok körében (EMCDDA – Kábítószer-fogyasztás a börtönökben) |
| --- | --- |

10.

A kábítószer-fogyasztás prevalenciája a rabok körében (EMCDDA – Kábítószer-fogyasztás a börtönökben)

| 11. | A szolgáltatások és beavatkozások rendelkezésre állásának, körének és minőségének értékelése a prevenció, az ártalomcsökkentés, a társadalmi befogadás és a kezelés terén (EMCDDA – Egészségügyi és szociális válaszlépések) (EMCDDA – Egészségügyi és szociális válaszlépések) |
| --- | --- |

11.

A szolgáltatások és beavatkozások rendelkezésre állásának, körének és minőségének értékelése a prevenció, az ártalomcsökkentés, a társadalmi befogadás és a kezelés terén (EMCDDA – Egészségügyi és szociális válaszlépések) (EMCDDA – Egészségügyi és szociális válaszlépések)

| 12. | Tényeken alapuló beavatkozások a prevenció, a kezelés, a társadalmi befogadás, a felépülés, illetve ezeknek a kábítószer-fogyasztás prevalenciájára és a problémás kábítószer-fogyasztásra várhatóan gyakorolt hatása (EMCDDA – Bevált gyakorlatok portálja) |
| --- | --- |

12.

Tényeken alapuló beavatkozások a prevenció, a kezelés, a társadalmi befogadás, a felépülés, illetve ezeknek a kábítószer-fogyasztás prevalenciájára és a problémás kábítószer-fogyasztásra várhatóan gyakorolt hatása (EMCDDA – Bevált gyakorlatok portálja)

| 13. | Megerősített párbeszéd és együttműködés a kábítószerekkel kapcsolatos területeken más térségekkel, harmadik országokkal, nemzetközi szervezetekkel és más felekkel (az EKSZ jelentései) |
| --- | --- |

13.

Megerősített párbeszéd és együttműködés a kábítószerekkel kapcsolatos területeken más térségekkel, harmadik országokkal, nemzetközi szervezetekkel és más felekkel (az EKSZ jelentései)

| 14. | A nemzeti kábítószer-stratégiák, értékelések, jogszabályok, koordinációs mechanizmusok és becsült közkiadások alakulása az uniós tagállamokban (EMCDDA) |
| --- | --- |

14.

A nemzeti kábítószer-stratégiák, értékelések, jogszabályok, koordinációs mechanizmusok és becsült közkiadások alakulása az uniós tagállamokban (EMCDDA)

| 15. | Az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó korai előrejelző rendszer (EMCDDA/Europol) és az új pszichoaktív anyagokkal kapcsolatos kockázatértékelés (EMCDDA) |
| --- | --- |

15.

Az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó korai előrejelző rendszer (EMCDDA/Europol) és az új pszichoaktív anyagokkal kapcsolatos kockázatértékelés (EMCDDA)

---

(1)  Ezek a mutatók olyan meglévő jelentéstételi rendszereken alapulnak, amelyek időben megelőzik a jelenlegi kábítószer elleni uniós stratégia és cselekvési terv célkitűzéseit, de ezek nyomon követéséhez és értékeléséhez a legátfogóbb uniós szintű forrásokat biztosítják

---

II. MELLÉKLET

A rövidítések jegyzéke

| A vám-együttműködési munkacsoport | Az EU Tanácsának vám-együttműködési munkacsoportja |
| --- | --- |
| CELAC | Comunidad de Estados Latinoamericanos y Caribeños (Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége) |
| CEPOL | Európai Rendőrakadémia |
| CND | Kábítószer-bizottság (ENSZ) |
| COAFR | Az EU Tanácsának Afrika munkacsoportja |
| COASI | Az EU Tanácsának Ázsia-Óceánia munkacsoportja |
| COEST | Az EU Tanácsának Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó munkacsoportja |
| COHOM | Az EU Tanácsának emberi jogi munkacsoportja |
| COLAC | Az EU Tanácsának Latin-Amerika munkacsoportja |
| Bizottság | Európai Bizottság |
| CONUN | Az EU Tanácsának ENSZ-munkacsoportja |
| COSCE | Az Európai Unió Tanácsa – az EBESZ-szel és az Európa Tanáccsal foglalkozó munkacsoport |
| COSI | Az Európai Unió Tanácsa – a Belső Biztonságra Vonatkozó Operatív Együttműködéssel Foglalkozó Állandó Bizottság |
| COTRA | Az EU Tanácsa – a transzatlanti kapcsolatokkal foglalkozó munkacsoport (Kanada és USA) |
| Tanácsi munkacsoport | Tanácsi munkacsoport |
| COTER | Az Európai Unió Tanácsa – terrorizmus-munkacsoport (nemzetközi vonatkozások) |
| COWEB | Az Európai Unió Tanácsa – a nyugat-balkáni régióval foglalkozó munkacsoport |
| Vámunió-munkacsoport | Az Európai Unió Tanácsa – vámunió-munkacsoport |
| DROIPEN | Az Európai Unió Tanácsa – büntető anyagi jogi munkacsoport |
| ECDC | Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ |
| EKSZ | Európai Külügyi Szolgálat |
| EMA | Európai Gyógyszerügynökség |
| EMCDDA | A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja |
| EMPACT | European Multidisciplinary Platform against Criminal Threats (Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen) |
| ENFSI | Igazságügyi Szakértői Intézetek Európai Hálózata |
| ERA-net | Az Európai Kutatási Térség hálózata |
| ERANID | Az Európai Kutatási Térség kábítószerekkel foglalkozó hálózata |
| ESPAD | European School Survey Project on Alcohol and Drugs (az alkohol- és kábítószer-fogyasztási szokásokkal foglalkozó európai iskolai felmérés projektje) |
| EU | Európai Unió |
| EUROJUST | Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége |
| EUROPOL | A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége |
| EU SOCTA | A súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség európai uniós értékelése |
| FRONTEX | Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség |
| HBSC | az iskoláskorú gyermekek egészségmagatartására vonatkozó felmérés |
| HCV | Hepatitis C-vírus |
| a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport | Az Európai Unió Tanácsa – kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport |
| HIV | Humán immundeficiencia-vírus |
| magas szintű mukacsoport | Az Európai Unió Tanácsa –Menekültügyi és migrációs magas szintű munkacsoport |
| INCB | Az ENSZ Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Szerve |
| IB | Bel- és Igazságügy |
| LMBTI | Leszbikusok, melegek, biszexuálisak, transzneműek és interszexuálisak |
| LSD | Lizergsav-dietilamid |
| MAOC-N | A tengeri elemző és műveleti központ kábítószerekkel foglalkozó részlege |
| MASPs | Többéves stratégiai tervek (Europol) |
| MOU | Egyetértési megállapodás |
| MS | Tagállamok |
| új pszichoaktív anyag | Új pszichoaktív anyagok |
| PEN | Az UNODC/INCB által kidolgozott, kivitel előtti értesítést szolgáló online rendszer |
| PICS | Prekurzorincidens-információs rendszer |
| elnökség | Az Európai Unió Tanácsának soros elnöksége |
| elnökségi trió | Az Európai Unió Tanácsának soros elnökségét ellátó három egymást követő elnökség |
| Reitox | A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózata |
| SOCTA | A súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékelése |
| terrorizmus-munkacsoport | Az Európai Unió Tanácsa – terrorizmus-munkacsoport |
| ENSZ | Egyesült Nemzetek Szervezete |
| UNAIDS | Közös ENSZ HIV/AIDS Program |
| UNGASS | Az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének rendkívüli ülésszaka |
| UNODC | Az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala |
| UNDP | Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja |
| WHO | Egészségügyi Világszervezet (ENSZ) |

A vám-együttműködési munkacsoport

Az EU Tanácsának vám-együttműködési munkacsoportja

CELAC

Comunidad de Estados Latinoamericanos y Caribeños (Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége)

CEPOL

Európai Rendőrakadémia

CND

Kábítószer-bizottság (ENSZ)

COAFR

Az EU Tanácsának Afrika munkacsoportja

COASI

Az EU Tanácsának Ázsia-Óceánia munkacsoportja

COEST

Az EU Tanácsának Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó munkacsoportja

COHOM

Az EU Tanácsának emberi jogi munkacsoportja

COLAC

Az EU Tanácsának Latin-Amerika munkacsoportja

Bizottság

Európai Bizottság

CONUN

Az EU Tanácsának ENSZ-munkacsoportja

COSCE

Az Európai Unió Tanácsa – az EBESZ-szel és az Európa Tanáccsal foglalkozó munkacsoport

COSI

Az Európai Unió Tanácsa – a Belső Biztonságra Vonatkozó Operatív Együttműködéssel Foglalkozó Állandó Bizottság

COTRA

Az EU Tanácsa – a transzatlanti kapcsolatokkal foglalkozó munkacsoport (Kanada és USA)

Tanácsi munkacsoport

Tanácsi munkacsoport

COTER

Az Európai Unió Tanácsa – terrorizmus-munkacsoport (nemzetközi vonatkozások)

COWEB

Az Európai Unió Tanácsa – a nyugat-balkáni régióval foglalkozó munkacsoport

Vámunió-munkacsoport

Az Európai Unió Tanácsa – vámunió-munkacsoport

DROIPEN

Az Európai Unió Tanácsa – büntető anyagi jogi munkacsoport

ECDC

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

EKSZ

Európai Külügyi Szolgálat

EMA

Európai Gyógyszerügynökség

EMCDDA

A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja

EMPACT

European Multidisciplinary Platform against Criminal Threats (Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen)

ENFSI

Igazságügyi Szakértői Intézetek Európai Hálózata

ERA-net

Az Európai Kutatási Térség hálózata

ERANID

Az Európai Kutatási Térség kábítószerekkel foglalkozó hálózata

ESPAD

European School Survey Project on Alcohol and Drugs (az alkohol- és kábítószer-fogyasztási szokásokkal foglalkozó európai iskolai felmérés projektje)

EU

Európai Unió

EUROJUST

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége

EUROPOL

A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége

EU SOCTA

A súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség európai uniós értékelése

FRONTEX

Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség

HBSC

az iskoláskorú gyermekek egészségmagatartására vonatkozó felmérés

HCV

Hepatitis C-vírus

a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport

Az Európai Unió Tanácsa – kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport

HIV

Humán immundeficiencia-vírus

magas szintű mukacsoport

Az Európai Unió Tanácsa –Menekültügyi és migrációs magas szintű munkacsoport

INCB

Az ENSZ Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Szerve

IB

Bel- és Igazságügy

LMBTI

Leszbikusok, melegek, biszexuálisak, transzneműek és interszexuálisak

LSD

Lizergsav-dietilamid

MAOC-N

A tengeri elemző és műveleti központ kábítószerekkel foglalkozó részlege

MASPs

Többéves stratégiai tervek (Europol)

MOU

Egyetértési megállapodás

MS

Tagállamok

új pszichoaktív anyag

Új pszichoaktív anyagok

PEN

Az UNODC/INCB által kidolgozott, kivitel előtti értesítést szolgáló online rendszer

PICS

Prekurzorincidens-információs rendszer

elnökség

Az Európai Unió Tanácsának soros elnöksége

elnökségi trió

Az Európai Unió Tanácsának soros elnökségét ellátó három egymást követő elnökség

Reitox

A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózata

SOCTA

A súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékelése

terrorizmus-munkacsoport

Az Európai Unió Tanácsa – terrorizmus-munkacsoport

ENSZ

Egyesült Nemzetek Szervezete

UNAIDS

Közös ENSZ HIV/AIDS Program

UNGASS

Az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének rendkívüli ülésszaka

UNODC

Az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala

UNDP

Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja

WHO

Egészségügyi Világszervezet (ENSZ)

---

Európai Bizottság

| 5.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/59

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2017. július 4.

(2017/C 215/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1353 |
| JPY | Japán yen | 128,57 |
| DKK | Dán korona | 7,4367 |
| GBP | Angol font | 0,87805 |
| SEK | Svéd korona | 9,6735 |
| CHF | Svájci frank | 1,0954 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,4850 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,132 |
| HUF | Magyar forint | 308,30 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2426 |
| RON | Román lej | 4,5884 |
| TRY | Török líra | 4,0377 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4922 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4730 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,8646 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5594 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5701 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 307,61 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 15,0182 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7220 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4165 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 174,42 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8790 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,343 |
| RUB | Orosz rubel | 67,3400 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,617 |
| BRL | Brazil real | 3,7503 |
| MXN | Mexikói peso | 20,6761 |
| INR | Indiai rúpia | 73,4970 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1353

JPY

Japán yen

128,57

DKK

Dán korona

7,4367

GBP

Angol font

0,87805

SEK

Svéd korona

9,6735

CHF

Svájci frank

1,0954

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,4850

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,132

HUF

Magyar forint

308,30

PLN

Lengyel zloty

4,2426

RON

Román lej

4,5884

TRY

Török líra

4,0377

AUD

Ausztrál dollár

1,4922

CAD

Kanadai dollár

1,4730

HKD

Hongkongi dollár

8,8646

NZD

Új-zélandi dollár

1,5594

SGD

Szingapúri dollár

1,5701

KRW

Dél-Koreai won

1 307,61

ZAR

Dél-Afrikai rand

15,0182

CNY

Kínai renminbi

7,7220

HRK

Horvát kuna

7,4165

IDR

Indonéz rúpia

15 174,42

MYR

Maláj ringgit

4,8790

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,343

RUB

Orosz rubel

67,3400

THB

Thaiföldi baht

38,617

BRL

Brazil real

3,7503

MXN

Mexikói peso

20,6761

INR

Indiai rúpia

73,4970

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 5.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/60

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. július 4.)

a „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” program keretében az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy, az állatjólét és a növényegészségügy terén folytatott képzésre vonatkozó 2017. évi munkaprogram finanszírozásáról

(2017/C 215/04)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 84. cikkére,

tekintettel az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról, a 98/56/EK, a 2000/29/EK és a 2008/90/EK tanácsi irányelv, a 178/2002/EK, a 882/2004/EK és a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 66/399/EGK, a 76/894/EGK és a 2009/470/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) általános szabályokat állapít meg az olyan szabályok betartásának ellenőrzésére irányuló hatósági ellenőrzések elvégzésére, amelyek célja elsősorban az embereket és az állatokat fenyegető kockázatok megelőzése, megszüntetése vagy elfogadható mértékűre csökkentése, tisztességes gyakorlatok garantálása a takarmány- és élelmiszer-kereskedelemben, valamint a fogyasztók védelme. Az említett rendelet 51. cikke értelmében a Bizottság tanfolyamokat szervezhet a tagállamok illetékes hatóságainak a rendeletben említett hatósági ellenőrzésekért felelős személyzete számára, és ezek a tanfolyamok harmadik országokból és különösen fejlődő országokból érkező résztvevők számára is nyitva állhatnak. E tanfolyamok közé tartozhatnak különösen az uniós takarmány- és élelmiszerjogról, illetve az állat-egészségügyi és az állatjólétre vonatkozó szabályokról szóló képzések is. |
| --- | --- |

(1)

A 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) általános szabályokat állapít meg az olyan szabályok betartásának ellenőrzésére irányuló hatósági ellenőrzések elvégzésére, amelyek célja elsősorban az embereket és az állatokat fenyegető kockázatok megelőzése, megszüntetése vagy elfogadható mértékűre csökkentése, tisztességes gyakorlatok garantálása a takarmány- és élelmiszer-kereskedelemben, valamint a fogyasztók védelme. Az említett rendelet 51. cikke értelmében a Bizottság tanfolyamokat szervezhet a tagállamok illetékes hatóságainak a rendeletben említett hatósági ellenőrzésekért felelős személyzete számára, és ezek a tanfolyamok harmadik országokból és különösen fejlődő országokból érkező résztvevők számára is nyitva állhatnak. E tanfolyamok közé tartozhatnak különösen az uniós takarmány- és élelmiszerjogról, illetve az állat-egészségügyi és az állatjólétre vonatkozó szabályokról szóló képzések is.

| (2) | A 2000/29/EK tanácsi irányelv (4) 2. cikke (1) bekezdésének i) pontja megteremti a növény-egészségügyi tanfolyamok szervezésének jogalapját. |
| --- | --- |

(2)

A 2000/29/EK tanácsi irányelv (4) 2. cikke (1) bekezdésének i) pontja megteremti a növény-egészségügyi tanfolyamok szervezésének jogalapját.

| (3) | A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” programot a Bizottság 2006-ban azzal a céllal hozta létre, hogy teljesüljenek a 882/2004/EK rendeletben megállapított célkitűzések. A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” című, 2006. szeptember 20-i bizottsági közlemény (5) feltárja a tanfolyamok jövőbeli megszervezésével kapcsolatos lehetőségeket. |
| --- | --- |

(3)

A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” programot a Bizottság 2006-ban azzal a céllal hozta létre, hogy teljesüljenek a 882/2004/EK rendeletben megállapított célkitűzések. A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” című, 2006. szeptember 20-i bizottsági közlemény (5) feltárja a tanfolyamok jövőbeli megszervezésével kapcsolatos lehetőségeket.

| (4) | A 652/2014/EU rendelet az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott, az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy, az állatjólét és a növényegészségügy szabályozásával kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezéseket állapít meg. A 31. cikk értelmében az Unió finanszírozhatja az illetékes hatóságok hatósági ellenőrzésekért felelős személyzete részére a 882/2004/EK rendelet 51. cikkének megfelelően szervezett képzéseket annak érdekében, hogy biztosítsa az ember, az állatok és a növények egészségének magas szintű védelmét szolgáló hatósági ellenőrzések és más hivatalos tevékenységek összehangolt megközelítését. |
| --- | --- |

(4)

A 652/2014/EU rendelet az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott, az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy, az állatjólét és a növényegészségügy szabályozásával kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezéseket állapít meg. A 31. cikk értelmében az Unió finanszírozhatja az illetékes hatóságok hatósági ellenőrzésekért felelős személyzete részére a 882/2004/EK rendelet 51. cikkének megfelelően szervezett képzéseket annak érdekében, hogy biztosítsa az ember, az állatok és a növények egészségének magas szintű védelmét szolgáló hatósági ellenőrzések és más hivatalos tevékenységek összehangolt megközelítését.

| (5) | A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” program tagállamokban történő végrehajtásának biztosítása érdekében szükség van az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy, az állatjólét és a növényegészségügy terén folytatott képzésre vonatkozó finanszírozási döntés és 2017. évi munkaprogram elfogadására. Az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) 94. cikke részletes szabályokat állapít meg a finanszírozási döntésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” program tagállamokban történő végrehajtásának biztosítása érdekében szükség van az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy, az állatjólét és a növényegészségügy terén folytatott képzésre vonatkozó finanszírozási döntés és 2017. évi munkaprogram elfogadására. Az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) 94. cikke részletes szabályokat állapít meg a finanszírozási döntésekre vonatkozóan.

| (6) | A 2013/770/EU bizottsági végrehajtási határozat (7) rendelkezik a Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) létrehozásáról. A határozat az Ügynökségre bízza bizonyos, a 882/2004/EK rendelet és a 2000/29/EK irányelv alapján megvalósuló élelmiszer-biztonsági képzési intézkedésekkel kapcsolatos irányítási és program-végrehajtási feladatok elvégzését. |
| --- | --- |

(6)

A 2013/770/EU bizottsági végrehajtási határozat (7) rendelkezik a Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) létrehozásáról. A határozat az Ügynökségre bízza bizonyos, a 882/2004/EK rendelet és a 2000/29/EK irányelv alapján megvalósuló élelmiszer-biztonsági képzési intézkedésekkel kapcsolatos irányítási és program-végrehajtási feladatok elvégzését.

| (7) | Rendelkezni kell a késedelmi kamat megfizetésének lehetőségéről a 966/2012/EU, Euratom rendelet 92. cikke és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 111. cikkének (4) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(7)

Rendelkezni kell a késedelmi kamat megfizetésének lehetőségéről a 966/2012/EU, Euratom rendelet 92. cikke és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 111. cikkének (4) bekezdése alapján.

| (8) | Annak érdekében, hogy kellő rugalmasságot lehessen biztosítani a munkaprogram végrehajtása tekintetében, helyénvaló meghatározni az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 94. cikkének (4) bekezdésében említett „lényeges változtatás” kifejezés tartalmát. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy kellő rugalmasságot lehessen biztosítani a munkaprogram végrehajtása tekintetében, helyénvaló meghatározni az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 94. cikkének (4) bekezdésében említett „lényeges változtatás” kifejezés tartalmát.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A munkaprogram

A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” program 2017. évi végrehajtására vonatkozó, a mellékletben szereplő éves munkaprogram elfogadásra kerül.

Az éves munkaprogram a 966/2012/EU, Euratom rendelet 84. cikke szerinti finanszírozási határozatnak minősül.

2. cikk

Uniós hozzájárulás

(1)   A 2017. évre szóló munkaprogram végrehajtását szolgáló hozzájárulás maximális összege 16 500 000 EUR, amelyet az Európai Unió 2017. évi általános költségvetésének 17 04 03. költségvetési tételéhez tartozó előirányzatokból kell finanszírozni.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott előirányzatok késedelmi kamatok megfizetésére is fordíthatók.

3. cikk

Rugalmassági rendelkezés

Az egyedi fellépésekhez rendelt juttatásokat érintő, az e határozat 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott maximális hozzájárulás 20 %-át együttesen meg nem haladó változtatások nem tekintendők az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 94. cikkének (4) bekezdése szerinti lényeges változtatásnak, amennyiben nem befolyásolják jelentős mértékben a fellépések jellegét és a munkaprogram célkitűzéseit. Az e határozat 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott maximális hozzájárulás legfeljebb 20 %-kal növelhető.

Az engedélyezésre jogosult illetékes tisztviselő alkalmazhatja az első bekezdésben említett változtatásokat. A változtatásokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az arányosság elvével összhangban kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2017. július 4-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

1

(2)  HL L 189., 2014.6.27., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK rendelete a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 2000. május 8-i 2000/29/EK irányelve a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről (HL L 169., 2000.7.10., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért, COM(2006) 519 végleges, 2006. szeptember 20.

5

(6)  A Bizottság 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

6

(7)  A Fogyasztó-, Egészség- és Élelmiszerügyi Végrehajtó Ügynökség létrehozásáról és a 2004/858/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 2013/770/EU bizottsági végrehajtási határozat (HL L 341., 2013.12.18., 69. o.).

7

---

MELLÉKLET

1.   Bevezetés

Ez a munkaprogram a 882/2004/EK rendeletben és a 2000/29/EK irányelvben meghatározott célkitűzések alapján a finanszírozandó fellépéseket és a költségvetés bontását a 2017. évre a következőképpen határozza meg:

| 1.1 | Közbeszerzés (közvetlen irányítás útján végrehajtva): Külső szerződések képzési programok végrehajtására és egyéb oktatási eszközökre |
| --- | --- |

1.1

Közbeszerzés (közvetlen irányítás útján végrehajtva): Külső szerződések képzési programok végrehajtására és egyéb oktatási eszközökre

16 500 000 EUR

ÖSSZESEN

16 500 000 EUR

2.   Közbeszerzés

A közbeszerzési szerződések céljaira elkülönített teljes költségvetési juttatás összege 2017-ben 16 500 000 EUR.

JOGALAP

| 882/2004/EK rendelet, 51. cikk
  2000/29/EK irányelv, 2. cikk, (1) bekezdés, i) pont
  652/2014/EU rendelet, 31. cikk; 36. cikk, (1) bekezdés |
| --- |

882/2004/EK rendelet, 51. cikk

2000/29/EK irányelv, 2. cikk, (1) bekezdés, i) pont

652/2014/EU rendelet, 31. cikk; 36. cikk, (1) bekezdés

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

| Költségvetési tétel: 17 04 03 |
| --- |

Költségvetési tétel: 17 04 03

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK INDIKATÍV SZÁMA ÉS TÍPUSA

| Az alábbiakban említett technikai kérdések mindegyike tekintetében egy vagy több közvetlen szolgáltatási szerződés vagy szolgáltatási keretszerződés aláírására kerül sor. A becslések összesen mintegy 18 közvetlen vagy egyedi szolgáltatási szerződés aláírását vetítik előre. A külső szerződéses megbízottak feladatai elsősorban a képzési tevékenységek szervezési és logisztikai aspektusaihoz kapcsolódnak. |
| --- |

Az alábbiakban említett technikai kérdések mindegyike tekintetében egy vagy több közvetlen szolgáltatási szerződés vagy szolgáltatási keretszerződés aláírására kerül sor. A becslések összesen mintegy 18 közvetlen vagy egyedi szolgáltatási szerződés aláírását vetítik előre. A külső szerződéses megbízottak feladatai elsősorban a képzési tevékenységek szervezési és logisztikai aspektusaihoz kapcsolódnak.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (AMENNYIBEN MEGADHATÓ)

2017-ban a képzési fellépések a következő témákat érintik:

| Tevékenységek | Összeg (EUR) |
| --- | --- |
| Vészhelyzeti intézkedési tervek és állatbetegségek elleni védekezés | 1 265 000 |
| Növényvédő szerek értékelése és engedélyezése | 630 000 |
| Integrált növényvédelem | 890 000 |
| Élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyag | 760 000 |
| Élelmiszerjavító anyagok ellenőrzése | 1 215 000 |
| HACCP-ellenőrzések | 1 700 000 |
| Élelmiszer-higiénia és rugalmasság | 1 200 000 |
| Az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumai és a zoonózisok elleni védekezés | 915 000 |
| Új élelmiszer-vizsgáló technikák | 900 000 |
| Fertőző szivacsos agyvelőbántalmak és állati melléktermékek | 745 000 |
| A hatósági ellenőrzési rendszerek belső ellenőrzése | 910 000 |
| Az átfogó uniós ellenőrzések hatásának erősítése | 880 000 |
| A tagállamokban és a nem uniós országokban végzett uniós ellenőrzések támogatása | 430 000 |
| Az antimikrobiális rezisztencia uniós megközelítése | 1 110 000 |
| A kockázatelemzés uniós megközelítése | 630 000 |
| Integrálás az uniós információkezelési rendszerbe | 1 100 000 |
| Online oktatás és tanulás, ideértve az eszközfejlesztést, a támogatást és a segítségnyújtást | 750 000 |
| Állat-egészségügyi, állatjólléti, növény-egészségügyi és élelmiszer-biztonsági készenléti képzések, konferenciák, valamint oktatási és terjesztési eszközök | 470 000 |
| ÖSSZESEN | 16 500 000 |

Tevékenységek

Összeg (EUR)

Vészhelyzeti intézkedési tervek és állatbetegségek elleni védekezés

1 265 000

Növényvédő szerek értékelése és engedélyezése

630 000

Integrált növényvédelem

890 000

Élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyag

760 000

Élelmiszerjavító anyagok ellenőrzése

1 215 000

HACCP-ellenőrzések

1 700 000

Élelmiszer-higiénia és rugalmasság

1 200 000

Az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumai és a zoonózisok elleni védekezés

915 000

Új élelmiszer-vizsgáló technikák

900 000

Fertőző szivacsos agyvelőbántalmak és állati melléktermékek

745 000

A hatósági ellenőrzési rendszerek belső ellenőrzése

910 000

Az átfogó uniós ellenőrzések hatásának erősítése

880 000

A tagállamokban és a nem uniós országokban végzett uniós ellenőrzések támogatása

430 000

Az antimikrobiális rezisztencia uniós megközelítése

1 110 000

A kockázatelemzés uniós megközelítése

630 000

Integrálás az uniós információkezelési rendszerbe

1 100 000

Online oktatás és tanulás, ideértve az eszközfejlesztést, a támogatást és a segítségnyújtást

750 000

Állat-egészségügyi, állatjólléti, növény-egészségügyi és élelmiszer-biztonsági készenléti képzések, konferenciák, valamint oktatási és terjesztési eszközök

470 000

ÖSSZESEN

16 500 000

OPERATÍV CÉLKITŰZÉSEK

Az operatív célkitűzések a képzési programok kidolgozása, szervezése és irányítása az azonosított képzési területeken az ellenőrzéseket végző személyek magas szintű kompetenciájának biztosítása, a hivatalos ellenőrzések EU-szerte egységesebbé, objektívebbé és hatékonyabbá tétele, valamint az ellenőrzési folyamatnak az uniós és nem uniós partnerek közötti jobb összehangolása érdekében.

VÁRT EREDMÉNYEK

A Bizottság által várt eredmények a következők:

| (a) | az ellenőrzéseket végző személyek tájékozottságának javítása és ismereteinek bővítése az azonosított képzési területeken; |
| --- | --- |

(a)

az ellenőrzéseket végző személyek tájékozottságának javítása és ismereteinek bővítése az azonosított képzési területeken;

| (b) | közös álláspontot kialakítása a hivatalos ellenőrzéseket érintő hatályos uniós rendelkezésekről és eszközökről az azonosított képzési területeken; |
| --- | --- |

(b)

közös álláspontot kialakítása a hivatalos ellenőrzéseket érintő hatályos uniós rendelkezésekről és eszközökről az azonosított képzési területeken;

| (c) | a hivatalos ellenőrzések bevált gyakorlatainak terjesztése az azonosított képzési területeken; |
| --- | --- |

(c)

a hivatalos ellenőrzések bevált gyakorlatainak terjesztése az azonosított képzési területeken;

| (d) | intenzívebb tapasztalatcsere az azonosított képzési területeken a szakmai színvonal emelése és a hivatalos ellenőrzésekkel kapcsolatos megközelítés harmonizációja érdekében. |
| --- | --- |

(d)

intenzívebb tapasztalatcsere az azonosított képzési területeken a szakmai színvonal emelése és a hivatalos ellenőrzésekkel kapcsolatos megközelítés harmonizációja érdekében.

VÉGREHAJTÁS

| A teljes összegből 16 365 000 EUR-t (amely a 882/2004/EK rendelet és a 2000/29/EK irányelv hatálya alá tartozó élelmiszer-biztonsági intézkedések finanszírozására szolgál) a Fogyasztó-, Egészség- Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség fog kezelni és felhasználni (2013/770/EU bizottsági határozat). A fennmaradó 135 000 EUR-t a Bizottság az online tanulási és oktatási projekthez nyújtandó segítség és támogatás finanszírozására fogja fordítani. |
| --- |

A teljes összegből 16 365 000 EUR-t (amely a 882/2004/EK rendelet és a 2000/29/EK irányelv hatálya alá tartozó élelmiszer-biztonsági intézkedések finanszírozására szolgál) a Fogyasztó-, Egészség- Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség fog kezelni és felhasználni (2013/770/EU bizottsági határozat). A fennmaradó 135 000 EUR-t a Bizottság az online tanulási és oktatási projekthez nyújtandó segítség és támogatás finanszírozására fogja fordítani.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDŐZÍTÉSE

| Körülbelül 2017 3-4. negyedéve során |
| --- |

Körülbelül 2017 3-4. negyedéve során

AZ AJÁNLATI FELHÍVÁSOKRA SZÁNT INDIKATÍV ÖSSZEG

| 16 500 000 EUR |
| --- |

16 500 000 EUR

---

| 5.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/66 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/66

---

Meghallgató tisztviselő kijelölése kereskedelmi eljárások lebonyolításához

(2017/C 215/05)

Az Európai Bizottság elnökének a meghallgató tisztviselő egyes kereskedelmi eljárásokban ellátandó feladatairól és megbízatásáról szóló, 2012. február 29-i határozat (HL L 107., 2012.4.19., 5. o.) 3. cikkének megfelelően a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja 2017. július 1-jei hatállyal meghallgató tisztviselőnek jelölte ki Piotr OGONOWSKI-t.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 5.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/67 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/67

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8493 – Deere & Company/Wirtgen)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 215/06)

| 1. | 2017. június 28-án az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Deere & Company (a továbbiakban: Deere, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Wirtgen Group (a továbbiakban: Wirtgen, Németország) teljes operatív üzleti tevékenysége felett. |
| --- | --- |

1.

2017. június 28-án az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Deere & Company (a továbbiakban: Deere, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Wirtgen Group (a továbbiakban: Wirtgen, Németország) teljes operatív üzleti tevékenysége felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a Deere esetében: mezőgazdasági, építőipari és erdészeti gépek, ipari felhasználású dízelmotorok és bizonyos egyéb alkatrészek, valamint gyepápolási eszközök gyártása és értékesítése. A Deere ezenkívül pénzügyi szolgáltatásokat is nyújt elsősorban saját gépeire. A New York-i Értéktőzsdén az S&P 500 között jegyzett vállalat világviszonylatban tevékenykedik,
  —   a Wirtgen esetében: építőipari gépek és berendezések, többek között a Wirtgen, Vögele, Hamm, Kleemann, Benninghoven és a Ciber márkák gyártása és értékesítése, ideértve e márkák értékesítési és szolgáltatási vállalatait is. A Wirtgen világviszonylatban tevékenykedik. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a Deere esetében: mezőgazdasági, építőipari és erdészeti gépek, ipari felhasználású dízelmotorok és bizonyos egyéb alkatrészek, valamint gyepápolási eszközök gyártása és értékesítése. A Deere ezenkívül pénzügyi szolgáltatásokat is nyújt elsősorban saját gépeire. A New York-i Értéktőzsdén az S&P 500 között jegyzett vállalat világviszonylatban tevékenykedik,

—   a Wirtgen esetében: építőipari gépek és berendezések, többek között a Wirtgen, Vögele, Hamm, Kleemann, Benninghoven és a Ciber márkák gyártása és értékesítése, ideértve e márkák értékesítési és szolgáltatási vállalatait is. A Wirtgen világviszonylatban tevékenykedik.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8493 – Deere & Company/Wirtgen hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8493 – Deere & Company/Wirtgen hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 5.7.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 215/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 215/68

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 215/07)

| 1. | 2017. június 26-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Bouygues Immobilier SAS (Franciaország) és az Accor SA (Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Nextdoor SAS (Franciaország) felett. |
| --- | --- |

1.

2017. június 26-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Bouygues Immobilier SAS (Franciaország) és az Accor SA (Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Nextdoor SAS (Franciaország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a Bouygues Immobilier esetében: az ingatlanfejlesztés különböző területein tevékenykedik, és lakóépületekre, irodaépületekre és üzleti parkokra irányuló projekteket valósít meg,
  —   az Accor esetében: a vendéglátóipari ágazatban tevékenykedik,
  —   a Nextdoor esetében: az üzlethelyiség-ágazatban tevékenykedik, továbbá intelligens és kollaboratív munkaterületeket bocsát rendelkezésre és forgalmaz a vállalatok számára, számos üzleti szolgáltatás nyújtása mellett. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a Bouygues Immobilier esetében: az ingatlanfejlesztés különböző területein tevékenykedik, és lakóépületekre, irodaépületekre és üzleti parkokra irányuló projekteket valósít meg,

—   az Accor esetében: a vendéglátóipari ágazatban tevékenykedik,

—   a Nextdoor esetében: az üzlethelyiség-ágazatban tevékenykedik, továbbá intelligens és kollaboratív munkaterületeket bocsát rendelkezésre és forgalmaz a vállalatok számára, számos üzleti szolgáltatás nyújtása mellett.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor hivatkozás feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz telefaxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8534 – Bouygues Immobilier/Accor/Nextdoor hivatkozás feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz telefaxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---