# Europeiska unionens C 250/2017

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 250 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången1 augusti 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 250

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången1 augusti 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 250/01 | Kommissionens tillkännagivande om marknadskontroll av produkter som säljs via internet (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 250/02 | Inledning av förfarande (Ärende M.8222 – Knorr-Bremse/Haldex) (
  1
  ) | 20 |
| 2017/C 250/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8258 – Advent International/Morpho) (
  1
  ) | 20 |
| 2017/C 250/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8498 – Toray/Mitsui/Soda) (
  1
  ) | 21 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2017/C 250/01

Kommissionens tillkännagivande om marknadskontroll av produkter som säljs via internet (
  1
  )

1

1

2017/C 250/02

Inledning av förfarande (Ärende M.8222 – Knorr-Bremse/Haldex) (
  1
  )

1

20

2017/C 250/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8258 – Advent International/Morpho) (
  1
  )

1

20

2017/C 250/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8498 – Toray/Mitsui/Soda) (
  1
  )

1

21

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 250/05 | Eurons växelkurs | 22 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2017/C 250/05

Eurons växelkurs

22

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 250/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8566 – Moog Singapore/SIAEC/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 23 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 250/07 | Offentliggörande av en ändringsansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 24 |
| 2017/C 250/08 | Ansökan om godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 33 |
| 2017/C 250/09 | Ansökan om godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 41 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2017/C 250/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8566 – Moog Singapore/SIAEC/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

23

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2017/C 250/07

Offentliggörande av en ändringsansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

24

2017/C 250/08

Ansökan om godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

33

2017/C 250/09

Ansökan om godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

41

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 1.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 250/1

---

KOMMISSIONENS TILLKÄNNAGIVANDE

om marknadskontroll av produkter som säljs via internet

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 250/01)

Innehåll

| INLEDNING | 2 |
| --- | --- |

| DEL A. | TILLÄMPLIG RÄTTSLIG RAM FÖR PRODUKTER SOM SÄLJS VIA INTERNET | 3 |
| --- | --- | --- |

DEL A.

| 1. | BEGREPPET ”UTSLÄPPANDE PÅ MARKNADEN” I SAMBAND MED NÄTFÖRSÄLJNING | 4 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Begreppet ”utsläppande på marknaden” generellt sett | 4 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Begreppet ”utsläppande på marknaden” i samband med e-handel | 5 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 2. | MARKNADSKONTROLLMYNDIGHETERNAS ROLLER OCH ANSVARSOMRÅDEN | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | DE EKONOMISKA AKTÖRERNAS ROLLER OCH ANSVARSOMRÅDEN | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Tillverkare, tillverkares representanter, importörer och distributörer | 6 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Logistikföretag | 6 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Logistikföretagens roller i leveranskedjan på nätet | 6 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Logistikföretagens ansvarsområden i leveranskedjan på nätet | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Andra relevanta aktörer | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Deklaranten enligt tullkodexen för unionen | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Tjänstelevererande mellanhänder på internet | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Företag som tillhandahåller posttjänster | 11 |
| --- | --- | --- |

3.3.3

| DEL B. | PRAKTISKA FRÅGOR SOM RÖR MARKNADSKONTROLL AV PRODUKTER SOM SÄLJS VIA INTERNET | 11 |
| --- | --- | --- |

DEL B.

| 1. | ALLMÄNNA PRINCIPER FÖR MARKNADSKONTROLL | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | STRATEGI FÖR OCH PLANERING AV MARKNADSKONTROLL PÅ INTERNET | 12 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | ATT ORGANISERA MARKNADSKONTROLL PÅ INTERNET | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | SÄRDRAG HOS OCH FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR INTERNETKONTROLLER | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | KORRIGERANDE ÅTGÄRDER FÖR PRODUKTER SOM SÄLJS PÅ NÄTET | 14 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Korrigerande åtgärder som är beroende av var den ekonomiska aktören har sitt säte | 14 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Om den ekonomiska aktören är etablerad inom myndighetens jurisdiktion | 14 |
| --- | --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Om den ekonomiska aktören är etablerad i EU, men utanför myndighetens jurisdiktion | 14 |
| --- | --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | Om den ekonomiska aktören är etablerad utanför EU | 15 |
| --- | --- | --- |

5.1.3

| 5.2 | Särskilda korrigerande åtgärder för produkter som säljs på nätet | 15 |
| --- | --- | --- |

5.2

| DEL C. | ATT ÖKA MEDVETENHETEN BLAND KONSUMENTER OCH FÖRETAG OM SÄKERHET OCH ÖVERENSSTÄMMELSE HOS PRODUKTER SOM SÄLJS VIA INTERNET | 16 |
| --- | --- | --- |

DEL C.

| 1. | ATT ÖKA KONSUMENTERNAS MEDVETENHET | 16 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Vad behöver konsumenterna veta? | 17 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Hur bör medlemsstaterna informera konsumenterna om säkerhetsaspekter av produkter som bör beaktas vid internetköp? | 17 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Myndigheternas webbplatser | 17 |
| --- | --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Att använda medierna och medvetenhetshöjande kampanjer | 18 |
| --- | --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | System för klagomål från konsumenterna | 18 |
| --- | --- | --- |

1.2.3

| 2. | ATT ÖKA FÖRETAGENS MEDVETENHET | 18 |
| --- | --- | --- |

2.

INLEDNING

Internet har förändrat konsumenternas sätt att handla och företagens reklam för sina varor och tjänster. E-handeln ger konsumenter och företag möjlighet att samverka på nya sätt samtidigt som de lägre priserna och det större utbudet på nätet ökar konsumenternas välfärd (1). E-handeln växer snabbt och kan i stor utsträckning bidra till Europeiska unionens tillväxtmål (2).

E-handelns utveckling medför emellertid vissa utmaningar när det gäller att skydda konsumenternas och andra slutanvändares hälsa och säkerhet mot farliga icke-livsmedelsprodukter och produkter som inte uppfyller kraven i unionens harmoniserade produktlagstiftning (nedan kallade produkter som inte uppfyller kraven) (3). På det här området och jämfört med situationen i den fysiska handeln möter marknadskontrollmyndigheterna i medlemsstaterna åtskilliga svårigheter, till exempel följande:

| i) | Svårigheter med att spåra de produkter som bjuds ut till försäljning på nätet och identifiera de ansvariga ekonomiska aktörerna. |
| --- | --- |

i)

Svårigheter med att spåra de produkter som bjuds ut till försäljning på nätet och identifiera de ansvariga ekonomiska aktörerna.

| ii) | Svårigheter med att genomföra produktbestämmelserna eftersom antalet ekonomiska aktörer utanför EU som saluför produkter på internet och säljer direkt till konsumenter och andra slutanvändare i EU ökar. |
| --- | --- |

ii)

Svårigheter med att genomföra produktbestämmelserna eftersom antalet ekonomiska aktörer utanför EU som saluför produkter på internet och säljer direkt till konsumenter och andra slutanvändare i EU ökar.

| iii) | Svårigheter med att genomföra riskbedömningar eller säkerhetstester på grund av att man inte har fysisk tillgång till produkter. |
| --- | --- |

iii)

Svårigheter med att genomföra riskbedömningar eller säkerhetstester på grund av att man inte har fysisk tillgång till produkter.

| iv) | Svårigheter med att ta stickprov av produkter för provtagning eftersom lagstiftningen i vissa medlemsstater inte tillåter inköp på nätet eller anonyma inköp (såsom tester med anonyma kontrollanter). |
| --- | --- |

iv)

Svårigheter med att ta stickprov av produkter för provtagning eftersom lagstiftningen i vissa medlemsstater inte tillåter inköp på nätet eller anonyma inköp (såsom tester med anonyma kontrollanter).

| v) | Svårigheter med att tillämpa Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (4) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter (5) på internetmiljön. |
| --- | --- |

v)

Svårigheter med att tillämpa Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (4) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter (5) på internetmiljön.

| vi) | Bristande kunskaper bland konsumenter och företag om köp och försäljning av säkra produkter som uppfyller kraven. |
| --- | --- |

vi)

Bristande kunskaper bland konsumenter och företag om köp och försäljning av säkra produkter som uppfyller kraven.

Syftet med detta meddelande är att hjälpa medlemsstaternas myndigheter att genomföra EU:s lagstiftning om säkerhet och överensstämmelse för icke-livsmedelsprodukter. Detta dokument handlar om materiella varor och omfattar inte inbyggd programvara. Meddelandet rör tillämpningen av direktivet om allmän produktsäkerhet samt förordning (EG) nr 765/2008, de två viktigaste rättsakterna som styr marknadskontroll samt säkerhet och överensstämmelse hos produkter som säljs på nätet. I meddelandet fastställs även god praxis för marknadskontroll av produkter som säljs på internet samt för kommunikationen med företag och konsumenter.

En förbättrad tillämpning av EU-reglerna på produkter som säljs på nätet bidrar både till att säkerställa att icke-livsmedelsprodukter är säkra och uppfyller kraven samt till att bättre skydda konsumenternas och andra slutanvändares i EU hälsa och säkerhet. Förbättrad produktsäkerhet och efterlevnad inom e-handeln förstärker förtroendet för nätmarknaderna och leder till att e-handeln utvecklas. Bättre tillämpning bidrar också till att säkerställa lika villkor för de ekonomiska aktörerna i den traditionella leveranskedjan och leveranskedjan på internet, liksom för aktörer i och utanför EU. Detta meddelande bidrar således till en av kommissionens prioriteringar: att vidareutveckla den digitala inre marknaden.

Detta meddelande riktar sig till medlemsstaterna samt till Island, Liechtenstein och Norge, som har undertecknat Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (6) (EES-avtalet). Hänvisningar till EU, unionen eller den inre marknaden ska därför anses avse EES eller EES-marknaden.

Detta meddelande är avsett att bidra till en bättre förståelse för EU:s lagstiftning om produktsäkerhet samt till en mer enhetlig och konsekvent tillämpning av denna lagstiftning när det gäller produkter som säljs på internet. Det baserar sig på diskussioner med medlemsstaternas myndigheter och intressenter i en samarbetsprocess som varade från 2013 till 2016.

Meddelandet är endast avsett att vara vägledande – det är bara lagstiftningen som sådan som har rättsverkan. Strävan är att ge råd som grundar sig på de kollektiva erfarenheterna samt bästa metoder. Informationen är endast av allmän karaktär, och riktar sig inte till någon särskild individ eller enhet.

Endast Europeiska unionens domstol har behörighet att tolka unionsrätten med avgörande verkan. De åsikter som uttrycks i detta dokument kan inte påverka ståndpunkter som kommissionen kan inta inför EU-domstolen. Varken Europeiska kommissionen eller någon annan part som verkar i kommissionens namn är ansvarig för hur nedanstående uppgifter används.

Eftersom detta meddelande återspeglar den senaste tekniken vid tidpunkten för upprättandet kan vägledningen komma att modifieras senare.

DEL A. TILLÄMPLIG RÄTTSLIG RAM FÖR PRODUKTER SOM SÄLJS VIA INTERNET

Del A innehåller vägledning om tillämpningen av direktivet om allmän produktsäkerhet samt förordning (EG) nr 765/2008 på produkter (7) som säljs på nätet.

Direktivet om allmän produktsäkerhet syftar till att säkerställa att de produkter som släpps ut på unionsmarknaden är säkra. Det innehåller krav om hur marknadskontroll av icke-livsmedelsprodukters hälso- och säkerhetsaspekter ska organiseras och genomföras. Det omfattar också produkter som levereras till eller görs tillgängliga för konsumenterna i samband med tillhandahållandet av en tjänst som de ska använda. Direktivet är tillämpligt på alla icke-livsmedelsprodukter om det inte finns specifika bestämmelser om säkerheten hos de berörda produkterna i EU-lagstiftning med samma syfte (8). Följaktligen fungerar det som ett skyddsnät, eftersom det täcker konsumentprodukter som inte omfattas av mer specifika bestämmelser i EU:s produktlagstiftning.

Förordning (EG) nr 765/2008, som syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för hälsa och säkerhet i allmänhet, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, miljöskydd med mera, innehåller krav på att medlemsstaterna ska organisera och genomföra marknadskontroll av alla konsumentprodukter och andra produkter som omfattas av unionens harmoniserade produktlagstiftning (9). Förordning (EG) nr 765/2008 är tillämplig på alla produkter i den mån det inte finns några särskilda bestämmelser med samma syfte, av samma natur eller med samma verkan som dem i annan harmoniserad unionslagstiftning (10). Dessutom är sektorsspecifik lagstiftning tillämplig på nätförsäljning av energiprodukter (11), som ett komplement till EU:s energimärknings- och ekodesignförordningar (12), i syfte att minska energiförbrukningen och säkerställa informationen till konsumenterna.

För att direktivet om allmän produktsäkerhet och förordning (EG) nr 765/2008 ska vara tillämpliga måste man först bedöma om produkten tillhandahålls inom ramen för kommersiell verksamhet. Produkter tillhandahålls inom ramen för kommersiell verksamhet genom försäljning via internet om de saluförs till konsumenter eller andra slutanvändare i EU av en internetaktör (13). Produkter saluförs i allmänhet på nätet mot betalning. Att tillhandahålla produkter utan avgift kan emellertid också under vissa omständigheter utgöra kommersiell verksamhet (14). Försäljning mellan privatpersoner betraktas i allmänhet inte som kommersiell verksamhet (15) och omfattas därför inte av direktivet om allmän produktsäkerhet eller förordning (EG) nr 765/2008.

De följande tre centrala punkterna i EU:s rättsliga ram anses vara de mest relevanta när det gäller nätförsäljning:

| — | Begreppet ”utsläppande på marknaden”. |
| --- | --- |

—

Begreppet ”utsläppande på marknaden”.

| — | Marknadskontrollmyndigheternas ansvarsområden. |
| --- | --- |

—

Marknadskontrollmyndigheternas ansvarsområden.

| — | De berörda ekonomiska aktörernas skyldigheter. |
| --- | --- |

—

De berörda ekonomiska aktörernas skyldigheter.

I de följande kapitlen tolkas dessa tre punkter i förhållande till försäljning via internet.

1.   Begreppet ”utsläppande på marknaden” i samband med nätförsäljning

1.1   
  Begreppet ”utsläppande på marknaden” generellt sett

Direktivet om allmän produktsäkerhet, förordning (EG) nr 765/2008 och unionens harmoniserade lagstiftning är tillämpliga, inom ramen för sina respektive räckvidder, på produkter som släppts ut på unionsmarknaden oavsett försäljningssätt, inklusive distansförsäljning och elektronisk handel (16). Oberoende av försäljningssättet måste produkterna således vara säkra och uppfylla kraven i tillämplig lagstiftning när de släpps ut på marknaden i EU.

I förordning (EG) nr 765/2008 definieras ”utsläppande på marknaden” som ”tillhandahållande för första gången av en produkt på [unions]marknaden” och begreppet ”tillhandahållande på marknaden” som ”varje leverans av en produkt för distribution, förbrukning eller användning på [unions]marknaden i samband med kommersiell verksamhet, mot betalning eller gratis” (17). Dessa begrepp har rättslig betydelse i och med att de identifierar ansvariga ekonomiska aktörer (18) och dessas rättsliga åligganden enligt unionens harmoniserade produktlagstiftning, såsom förklaras i detalj i blåboken (19).

I direktivet om allmän produktsäkerhet används inte begreppet ”tillhandahållande för första gången på marknaden”, och begreppen ”utsläppande på marknaden”, ”tillhandahålla” och ”ställa till förfogande” används utan åtskillnad och utan att något av dem definieras (20)
   (21). I direktivet om allmän produktsäkerhet identifieras de ekonomiska aktörerna med utgångspunkt från huruvida deras verksamhet påverkar produkternas säkerhetsegenskaper (22). Inom ramen för direktivet om allmän produktsäkerhet kan samtidigt ”utsläppande på marknaden” anses omfatta de olika stegen i leveranskedjan, däribland att en produkt ”för första gången” tillhandahålls på marknaden och att den i senare skeden ställs till förfogande (av till exempel en distributör) eller att till exempel en tjänst tillhandahålls (23).

Således måste produkter som omfattas av unionens harmoniserade lagstiftning och produkter som omfattas av direktivet om allmän produktsäkerhet vara säkra från och med den tidpunkt då de först görs tillgängliga på unionsmarknaden (24).

1.2   
  Begreppet ”utsläppande på marknaden” i samband med e-handel

I de affärsmodeller som används inom e-handeln kan produkterna nå konsumenter eller andra slutanvändare via olika kanaler.

| a) | Tillverkaren (25)
   (26), importören (27) eller distributören (28) är etablerad i EU
  Om tillverkaren, importören eller distributören är etablerad i EU är det endast försäljningssättet som skiljer sig (29) jämfört med när produkter saluförs i traditionella fysiska butiker. Produkter som saluförs via internet till konsumenter och andra slutanvändare på unionsmarknaden av en tillverkare, importör eller distributör som är etablerad i EU anses släppas ut på unionsmarknaden. Därför måste de uppfylla kraven i tillämplig EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

a)

Tillverkaren (25)
   (26), importören (27) eller distributören (28) är etablerad i EU

Om tillverkaren, importören eller distributören är etablerad i EU är det endast försäljningssättet som skiljer sig (29) jämfört med när produkter saluförs i traditionella fysiska butiker. Produkter som saluförs via internet till konsumenter och andra slutanvändare på unionsmarknaden av en tillverkare, importör eller distributör som är etablerad i EU anses släppas ut på unionsmarknaden. Därför måste de uppfylla kraven i tillämplig EU-lagstiftning.

| b) | Tillverkaren (30)
   (31), importören (32) eller distributören (33) är etablerad utanför EU
  EU:s produktlagstiftning är också tillämplig i fall då nätsäljare baserade utanför EU riktar sig till konsumenter eller andra slutanvändare i EU. Om tillverkaren, importören eller distributören är etablerad utanför EU måste man således först fastställa huruvida erbjudandet från nätsäljaren utanför EU riktar sig till konsumenter eller andra slutanvändare i EU, för att kunna bedöma om en produkt släpps ut på unionsmarknaden.
  Denna bedömning måste göras från fall till fall genom att pröva om det framgår av säljarens webbplats och internetaktivitet i stort att avsikten är att sälja produkter till konsumenter eller andra slutanvändare i medlemsstaterna. Följande aspekter kan beaktas: verksamhetens internationella natur, användning av medlemsstaternas språk och valutor (till exempel euron), domännamn som är registrerade i medlemsstaterna, geografiska områden som företaget kan leverera till (34).
  Om en internetaktör levererar till adresser i EU, tar emot betalning för produkten från konsumenter eller andra slutanvändare i EU i valutor som används i EU och använder ett EU-språk har aktören riktat sin verksamhet till EU-konsumenter eller andra slutanvändare i EU.
  En fysisk leverans till konsumenter eller andra slutanvändare i EU av en beställd produkt från en viss nätsäljare som är baserad utanför EU är en otvetydig bekräftelse på att produkten släpps ut på EU-marknaden, även om leveransen sker med hjälp av ett logistikföretag och oberoende av om detta är baserat i eller utanför EU (35). Ordalydelsen i såväl direktivet om allmän produktsäkerhet som förordning (EG) nr 765/2008 ger stöd för att medlemsstaternas myndigheter har möjlighet att vidta erforderliga åtgärder innan en beställd produkt har levererats (36).
  Tillverkare och distributörer som är baserade utanför EU och riktar sina produkterbjudanden på nätet till unionsmarknaden måste således uppfylla kraven i tillämplig europeisk produktlagstiftning. |
| --- | --- |

b)

Tillverkaren (30)
   (31), importören (32) eller distributören (33) är etablerad utanför EU

EU:s produktlagstiftning är också tillämplig i fall då nätsäljare baserade utanför EU riktar sig till konsumenter eller andra slutanvändare i EU. Om tillverkaren, importören eller distributören är etablerad utanför EU måste man således först fastställa huruvida erbjudandet från nätsäljaren utanför EU riktar sig till konsumenter eller andra slutanvändare i EU, för att kunna bedöma om en produkt släpps ut på unionsmarknaden.

Denna bedömning måste göras från fall till fall genom att pröva om det framgår av säljarens webbplats och internetaktivitet i stort att avsikten är att sälja produkter till konsumenter eller andra slutanvändare i medlemsstaterna. Följande aspekter kan beaktas: verksamhetens internationella natur, användning av medlemsstaternas språk och valutor (till exempel euron), domännamn som är registrerade i medlemsstaterna, geografiska områden som företaget kan leverera till (34).

Om en internetaktör levererar till adresser i EU, tar emot betalning för produkten från konsumenter eller andra slutanvändare i EU i valutor som används i EU och använder ett EU-språk har aktören riktat sin verksamhet till EU-konsumenter eller andra slutanvändare i EU.

En fysisk leverans till konsumenter eller andra slutanvändare i EU av en beställd produkt från en viss nätsäljare som är baserad utanför EU är en otvetydig bekräftelse på att produkten släpps ut på EU-marknaden, även om leveransen sker med hjälp av ett logistikföretag och oberoende av om detta är baserat i eller utanför EU (35). Ordalydelsen i såväl direktivet om allmän produktsäkerhet som förordning (EG) nr 765/2008 ger stöd för att medlemsstaternas myndigheter har möjlighet att vidta erforderliga åtgärder innan en beställd produkt har levererats (36).

Tillverkare och distributörer som är baserade utanför EU och riktar sina produkterbjudanden på nätet till unionsmarknaden måste således uppfylla kraven i tillämplig europeisk produktlagstiftning.

2.   Marknadskontrollmyndigheternas roller och ansvarsområden

De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ansvarar för att bedriva marknadskontroll och har befogenheter att kontrollera om produkter som säljs på internet är säkra och uppfyller kraven i EU:s produktlagstiftning. De myndigheter som ansvarar för yttre gränskontroll har också befogenheter (37) att ingripa när det gäller säkerheten och överensstämmelsen hos produkter som köps i nätbutiker som drivs från tredjeländer och som sedan importeras till EU (38).

3.   De ekonomiska aktörernas roller och ansvarsområden

Att sälja produkter på internet är förknippat med betydande skillnader jämfört med fysiska butiker, både när det gäller försäljningssätt och leveranskedjor. I det här kapitlet analyseras de olika typer av ekonomiska aktörer som ingår i leveranskedjorna för produkter som säljs på nätet med utgångspunkt från tillämplig EU-lagstiftning och de åtgärder som marknadskontrollmyndigheterna har möjlighet att vidta.

3.1   
  Tillverkare, tillverkares representanter, importörer och distributörer

De skyldigheter som åläggs tillverkare och distributörer genom direktivet om allmän produktsäkerhet gäller även när produkter säljs på nätet (39). Tillverkarna måste se till att de produkter de släpper ut på unionsmarknaden är säkra, och distributörerna måste iaktta vederbörlig omsorg för att bidra till att de tillämpliga säkerhetskraven följs (40). I direktivet anges också vilka åtgärder medlemsstaternas myndigheter kan vidta mot produkter som omfattas av direktivet, i proportion till graden av risk och med beaktande av försiktighetsprincipen (41).

De kategorier av aktörer som förekommer i leveranskedjan definieras (42) i unionens harmoniserade lagstiftning och i förordning (EG) nr 765/2008: tillverkaren, tillverkarens representant, importören och distributören. Dessas särskilda ansvarsområden definieras i unionens harmoniserade lagstiftning i proportion till deras roller och medverkan i leveranskedjan. Tillverkaren har det största ansvaret, eftersom det är denna som tillverkar produkten och därför har kunskap om den och kan bedöma och hantera alla potentiella risker under utformnings- och tillverkningsprocesserna. Importören (43) och distributören har mindre ansvar, eftersom de inte medverkar vid tillverkningen och bedömningen av överensstämmelse. Blåboken innehåller en detaljerad beskrivning av de olika kategorierna av ekonomiska aktörer med information om deras roller och skyldigheter. Denna gäller även leveranskedjan på nätet.

3.2   
  Logistikföretag

3.2.1   Logistikföretagens roller i leveranskedjan på nätet

E-handeln har medfört att logistikföretag med en ny affärsmodell har vuxit fram. Dessa företag tillhandahåller tjänster till andra ekonomiska aktörer. I allmänhet lagerhåller de produkter, tar emot order, packar och skickar varorna till kunderna. Ibland hanterar de även returer. Det finns en mängd olika affärsmodeller för tillhandahållandet av logistiktjänster. En del logistikföretag erbjuder omfattande tjänster medan andra endast har ett basutbud. Deras storlek och kapacitet varierar också, från mikroföretag till globala aktörer.

Denna nya affärsmodell hos logistikföretag med inriktning på e-handeln väcker frågor om företagens ansvar enligt EU:s produktlagstiftning. Detta gäller särskilt när den ekonomiska aktör som tillhandahåller varorna har sitt säte utanför EU och avtalet om leverans av produkten ingås direkt mellan denna ekonomiska aktör och en konsument eller annan slutanvändare i EU, utan att någon identifierbar ekonomisk aktör i EU (till exempel en importör eller en representant för tillverkaren) kan ställas till ansvar. I sådana fall är logistikföretaget ofta den enda identifierbara aktören i leveranskedjan i EU. Erfarenheten har visat att dessa företags vilja att samarbeta med myndigheter varierar betydligt.

Produkter som saluförs av nätaktörer kan lagras av logistikföretag i EU för att snabbt kunna levereras till konsumenter och andra slutanvändare i EU. Följaktligen kan produkter som lagerhålls av sådana logistikföretag anses ha levererats för distribution, förbrukning eller användning på unionsmarknaden, och därmed ha släppts ut på unionsmarknaden, i synnerhet om de har övergått till fri omsättning innan de magasinerades hos logistikföretaget (44).

3.2.2   Logistikföretagens ansvarsområden i leveranskedjan på nätet

För att de nationella marknadskontrollmyndigheterna ska kunna bedöma vilka eventuella skyldigheter logistikföretagen har enligt EU:s produktlagstiftning måste de veta om företagen är ansvariga ekonomiska aktörer i den mening som avses i denna lagstiftning.

3.2.2.1   Tillverkare i den mening som avses i förordning (EG) nr 765/2008 eller direktivet om allmän produktsäkerhet

Tillverkare definieras som varje fysisk eller juridisk person som tillverkar en produkt eller som låter konstruera eller tillverka en produkt och saluför den produkten, i eget namn eller under eget varumärke (45). Logistikföretagen tillhandahåller vanligen tjänster som rör lagerhållning, packning och leverans av produkter som redan har tillverkats av en ekonomisk aktör. Om de emellertid presenterar sig som tillverkare genom att sätta sitt namn eller varumärke på produkterna bör logistikföretagen betraktas som tillverkare i den mening som avses i förordning (EG) nr 765/2008.

Om ett logistikföretag presenterar sig som tillverkare genom att förse produkten med sitt namn, varumärke eller annat kännetecken, eller renoverar produkten, ska företaget betraktas som tillverkare enligt direktivet om allmän produktsäkerhet (46). Enligt artikel 2 e iii i direktivet om allmän produktsäkerhet betraktas dessutom andra yrkesmässigt verksamma i saluföringsledet som tillverkare i den mån som deras verksamhet kan påverka säkerhetsegenskaperna hos en produkt (47). Med att påverka säkerhetsegenskaperna hos en produkt avses särskilt att modifiera dess utformning, sammansättning eller utseende på ett sätt som medför risk för människors säkerhet och hälsa (48). Om logistikföretag således ingår i leveranskedjan och deras verksamhet påverkar produktens säkerhetsegenskaper bör de betraktas som tillverkare enligt direktivet om allmän produktsäkerhet.

3.2.2.2   Tillverkarens representant i den mening som avses i förordning (EG) nr 765/2008 eller tillverkarens företrädare i den mening som avses i direktivet om allmän produktsäkerhet

Enligt förordning (EG) nr 765/2008 är tillverkarens representant en fysisk eller juridisk person som är etablerad i EU och som enligt skriftlig fullmakt från tillverkaren har rätt att i tillverkarens ställe utföra särskilt angivna uppgifter (49). Logistikföretag kan betraktas som tillverkarens representanter om de har sitt säte i EU och har formell skriftlig fullmakt från den ekonomiska aktör som tillverkar och marknadsför varorna att utföra vissa handlingar för dennas räkning.

För att ett logistikföretag i EU ska betraktas som tillverkarens företrädare enligt direktivet om allmän produktsäkerhet måste det särskilt ha utsetts till företrädare av en tillverkare i ett tredjeland (50).

3.2.2.3   Importörer i den mening som avses i förordning (EG) nr 765/2008 och/eller direktivet om allmän produktsäkerhet

I förordning (EG) nr 765/2008 definieras importör som en fysisk eller juridisk person som är etablerad i EU och som släpper ut en produkt från ett tredjeland på unionsmarknaden (51). Logistikföretag släpper inte ut de varor de lagerhåller på marknaden om det inte är de som för första gången erbjuder produkterna för distribution, förbrukning eller användning på unionsmarknaden. I sådana fall tar logistikföretagen endast emot produkterna från nätsäljarna för att tillhandahålla tjänster, och kan svårligen betraktas som importörer enligt definitionen i unionens harmoniserade produktlagstiftning. En analys från fall till fall kan emellertid visa att logistikföretag är importörer enligt definitionen i unionens harmoniserade produktlagstiftning (52).

Till skillnad mot i förordning (EG) nr 765/2008 definieras inte ”importör” i direktivet om allmän produktsäkerhet. Importörer betraktas i direktivet som tillverkare under vissa omständigheter (särskilt om det inte finns någon företrädare för tillverkaren i EU) (53). För att möjliggöra en effektiv tillämpning av detta begrepp kan logistikföretag betraktas som importörer enligt direktivet om allmän produktsäkerhet om de produkter de lagerhåller, märker, packar etc. kommer från länder utanför EU och släpps ut på unionsmarknaden av dem.

3.2.2.4   Distributörer i den mening som avses i förordning (EG) nr 765/2008 och direktivet om allmän produktsäkerhet

Logistikföretag som inte betraktas som tillverkare, tillverkares representanter eller importörer och vilkas verksamhet är mer omfattande än hos de företag som tillhandahåller posttjänster och samlar in, sorterar, transporterar och levererar försändelser (54), betraktas som distributörer i den mening som avses i förordning (EG) nr 765/2008.

I direktivet om allmän produktsäkerhet definieras distributör som var och en som är yrkesmässigt verksam i saluföringsledet utan att påverka produktens säkerhetsegenskaper (55). Formuleringen ”påverka produktens säkerhetsegenskaper” i artikel 2 f i direktivet om allmän produktsäkerhet har samma innebörd som i artikel 2 e iii i detta direktiv. Om en bedömning av ett specifikt logistikföretags verksamhet visar att det inte påverkar produktens säkerhetsegenskaper kan det enligt direktivet om allmän produktsäkerhet betraktas som en distributör i leveranskedjan om dess verksamhet är mer omfattande än hos ett företag som tillhandahåller posttjänster (56).

I praktiken innebär detta att logistikföretag som räknas som distributörer har följande skyldigheter enligt unionens harmoniserade produktlagstiftning och direktivet om allmän produktsäkerhet:

| 1. | Distributörer (57) som tillhandahåller produkter på marknaden ska iaktta vederbörlig omsorg (58). Med detta avses att de ska vidta de rimliga försiktighetsåtgärder som normalt skulle vidtas för att undvika att en annan person skadas. Distributörerna måste kunna visa för marknadskontrollmyndigheterna att de har iakttagit vederbörlig omsorg (59). |
| --- | --- |

1.

Distributörer (57) som tillhandahåller produkter på marknaden ska iaktta vederbörlig omsorg (58). Med detta avses att de ska vidta de rimliga försiktighetsåtgärder som normalt skulle vidtas för att undvika att en annan person skadas. Distributörerna måste kunna visa för marknadskontrollmyndigheterna att de har iakttagit vederbörlig omsorg (59).

| 2. | Innan distributörerna (60) tillhandahåller produkter på marknaden måste de kontrollera






  a) | att produkterna i tillämpliga fall är försedda med CE-märkning (om de uppfyller kraven) eller annan märkning som krävs enligt lagstiftningen, |
| --- | --- | --- |

2.

Innan distributörerna (60) tillhandahåller produkter på marknaden måste de kontrollera

a)

att produkterna i tillämpliga fall är försedda med CE-märkning (om de uppfyller kraven) eller annan märkning som krävs enligt lagstiftningen,

| b) | att produkten åtföljs av erforderliga dokument (till exempel säkerhetsföreskrifter för användare och EU-försäkran om överensstämmelse), |
| --- | --- |

b)

att produkten åtföljs av erforderliga dokument (till exempel säkerhetsföreskrifter för användare och EU-försäkran om överensstämmelse),

| c) | att språkkraven när det gäller etikettering, användarinstruktioner och andra åtföljande dokument är tillgodosedda och |
| --- | --- |

c)

att språkkraven när det gäller etikettering, användarinstruktioner och andra åtföljande dokument är tillgodosedda och

| d) | att kraven på att tillverkaren och importören ska kunna spåras är uppfyllda. |
| --- | --- |

d)

att kraven på att tillverkaren och importören ska kunna spåras är uppfyllda.

| 3. | Distributörerna (61) är skyldiga att samarbeta med marknadskontrollmyndigheterna. I tillämpliga fall ska de






  a) | ta initiativ till korrigerande åtgärder när de anser eller har anledning att tro att produkter inte uppfyller kraven eller är farliga (62), |
| --- | --- | --- |

3.

Distributörerna (61) är skyldiga att samarbeta med marknadskontrollmyndigheterna. I tillämpliga fall ska de

a)

ta initiativ till korrigerande åtgärder när de anser eller har anledning att tro att produkter inte uppfyller kraven eller är farliga (62),

| b) | bistå marknadskontrollmyndigheterna för att identifiera den tillverkare eller importör som ansvarar för produkten (63), |
| --- | --- |

b)

bistå marknadskontrollmyndigheterna för att identifiera den tillverkare eller importör som ansvarar för produkten (63),

| c) | samarbeta med myndigheterna och på motiverad begäran ge dem all information och dokumentation som behövs för att visa att produkten överensstämmer med kraven och |
| --- | --- |

c)

samarbeta med myndigheterna och på motiverad begäran ge dem all information och dokumentation som behövs för att visa att produkten överensstämmer med kraven och

| d) | identifiera alla ekonomiska aktörer som har levererat en produkt till dem och som de har levererat en produkt till under en period av tio år (när det gäller harmoniserade produkter) efter det att produkten levererats till dem och tio år efter det att de levererat produkten. |
| --- | --- |

d)

identifiera alla ekonomiska aktörer som har levererat en produkt till dem och som de har levererat en produkt till under en period av tio år (när det gäller harmoniserade produkter) efter det att produkten levererats till dem och tio år efter det att de levererat produkten.

Detta betyder i praktiken att logistikföretag som betraktas som distributörer enligt ovan bör kunna identifiera och kontakta tillverkaren och andra nätaktörer (64), bör samarbeta med myndigheterna om eventuella korrigerande åtgärder och bör ta initiativ till korrigerande åtgärder i den utsträckning detta är möjligt (till exempel skjuta upp leveransen tills kontakter har tagits med tillverkaren och eventuella andra nätaktörer).

Slutligen kan medlemsstaternas myndigheter enligt artikel 8.4 c i direktivet om allmän produktsäkerhet vidta åtgärder som riktar sig till varje annan person (än tillverkaren och distributören i den mening som avses i direktivet om allmän produktsäkerhet), när så är nödvändigt med hänsyn till deras medverkan i de åtgärder som vidtagits för att undanröja riskerna med en produkt, med beaktande av proportionalitetsprincipen (65).

3.3   
  Andra relevanta aktörer

3.3.1   Deklaranten enligt tullkodexen för unionen

Deklaranten är den person som inger en tulldeklaration (66). Behöriga myndigheter kan begära att deklaranter samarbetar vid genomförandet av marknadskontrollen.

Artiklarna 188 och 189 i tullkodexen ger tullmyndigheterna befogenheter att granska deklarationen och de styrkande handlingarna, kontrollera riktigheten hos lämnade uppgifter, begära att deklaranten lämnar andra handlingar, undersöka varorna och ta prover. Dessa åtgärder vidtas på deklarantens ansvar och bekostnad.

3.3.2   Tjänstelevererande mellanhänder på internet

Ekonomiska aktörer kan sälja produkter direkt till konsumenter eller andra slutanvändare via nätbutiker eller använda marknadsplattformar på nätet (67).

Direktivet om elektronisk handel (68) fastställer den allmänna rättsliga ramen för elektronisk handel i EU. De skyldigheter som fastställs omfattar bland andra de som säljer eller gör reklam för varor eller tjänster på internet om dessa utför informationssamhällets tjänster (69) inom direktivets räckvidd. Direktivet om elektronisk handel kompletteras av annan EU-lagstiftning, särskilt konsument- och marknadsföringslagstiftningen (70).

I direktivet om elektronisk handel standardiseras också de undantag från ansvar för tredje parters innehåll som är tillämpliga på de tjänsteleverantörer av informationssamhällets tjänster som fungerar som mellanhänder. I detta syfte delas tjänsterna in i tre kategorier, där värdtjänsterna är de mest relevanta när det gäller produktsäkerhet och överensstämmelse (71). Med värdtjänster avses de tjänster som tjänstelevererande mellanhänder, såsom marknadsplatser eller plattformar på internet (72), tillhandahåller genom att enbart passivt på en server lagra – och tillgängliggöra för allmänheten – information som lämnats av tjänstemottagaren, till exempel ett företag som säljer varor på nätet.

Tjänstelevererande mellanhänder som tillhandahåller värdtjänster kan under vissa förutsättningar undantas från ansvar (73) för olaglig information som tillhandahålls av tredje parter som använder deras nätverk eller olaglig verksamhet som tredje parter bedriver, till exempel information som innebär intrång i upphovsrätt eller varumärke eller orättvisa affärsmetoder. Vad som avses med olaglig information eller verksamhet definieras inte i direktivet om elektronisk handel, men på basis av unionens harmoniserade lagstiftning och direktivet om allmän produktsäkerhet kan detta också omfatta erbjudande av produkter som inte är säkra eller som inte uppfyller kraven (74).

Undantaget från ansvar förutsätter dock att vissa villkor är uppfyllda. Det är endast tillämpligt om den tjänstelevererande mellanhanden inte hade kännedom eller varit medveten om förekomsten av olaglig verksamhet eller olaglig information eller så snart han fått sådan kännedom eller blivit medveten om detta (till exempel genom ett tillräckligt precist och lämpligt underbyggt meddelande (75)) handlat utan dröjsmål för att avlägsna informationen eller göra den oåtkomlig. Om leverantörerna av värdtjänster inte uppfyller dessa villkor kan de inte omfattas av undantaget och kan därmed hållas ansvariga för det innehåll som de lagrar.

Möjligheten att utnyttja ansvarsbegränsning enligt direktivet om elektronisk handel påverkar inte medlemsstaternas möjligheter att inrätta förfaranden för att avlägsna information eller göra den oåtkomlig (76).

Likaså kan en domstol eller administrativ myndighet i enlighet med medlemsstaternas rättssystem kräva att tjänsteleverantören upphör med eller förhindrar en överträdelse genom att avlägsna den tredje partens innehåll och/eller förhindra att den påstådda överträdelsen upprepas i framtiden (77). I detta syfte kan de offentliga myndigheterna ålägga tjänsteleverantörerna en särskild övervakningsskyldighet, förutsatt att dennas räckvidd har en klar inriktning, såsom beskrivs i del B avsnitt 5.2 i detta meddelande.

Den nuvarande rättsliga grunden ger emellertid inte medlemsstaterna möjlighet att ålägga tjänsteleverantörer på internet, såsom leverantörer av värdtjänster, en allmän skyldighet att övervaka innehållet eller att aktivt efterforska fakta eller omständigheter som kan tyda på olaglig verksamhet.

Detta betyder till exempel att de nationella myndigheterna inte får ålägga sådana tjänsteleverantörer en allmän skyldighet att aktivt övervaka hela sin internettrafik och söka efter inslag som tyder på olaglig verksamhet, till exempel att produkter som inte uppfyller kraven eller som är farliga saluförs (78). Detta har klargjorts närmare av Europeiska unionens domstol (79).

I samband med marknadskontroll baserad på tillämpningen av direktivet om allmän produktsäkerhet, förordning (EG) nr 765/2008 och relevant harmoniserad unionslagstiftning är bestämmelserna i direktivet om elektronisk handel tillämpliga när produkter som inte är säkra eller som inte uppfyller kraven säljs genom en tjänstelevererande mellanhand på internet. Oavsett om åtgärder vidtas mot en tjänstelevererande mellanhand på internet eller inte ska marknadskontrollmyndigheterna bedriva marknadskontroll baserad på tillämpliga bestämmelser i direktivet om allmän produktsäkerhet, förordning (EG) nr 765/2008 och relevant harmoniserad unionslagstiftning och även rikta sig mot aktörerna i leveranskedjan (till exempel tillverkaren eller distributören när det gäller direktivet om allmän produktsäkerhet (80)). Marknadskontrollmyndigheterna kan bedöma vilka åtgärder som är lämpligast från fall till fall och med beaktande av proportionalitetsprincipen. De bör också ta hänsyn till risknivån, huruvida den ekonomiska aktören är identifierbar, om åtgärderna brådskar och om åtgärder tidigare har vidtagits mot produkten i fråga etc. (81).

3.3.3   Företag som tillhandahåller posttjänster

Direktivet om posttjänster omfattar inte varor som är belagda med restriktioner och förbud. Medlemsstaterna får emellertid införa villkor för tillhandahållandet av posttjänster i syfte att säkerställa uppfyllandet av väsentliga krav såsom säkerheten för nätet med hänsyn till transport av farligt gods (82). Eftersom företag som tillhandahåller posttjänster måste säkerställa att posthemligheten bevaras har de i princip inget ansvar för innehållet i det de levererar. Företagens arbete kan icke desto mindre påverkas av produktkontroller, eftersom paket som innehåller varor beställda från tredjeländer kan öppnas och kontrolleras av tullmyndigheterna (83).

DEL B. PRAKTISKA FRÅGOR SOM RÖR MARKNADSKONTROLL AV PRODUKTER SOM SÄLJS VIA INTERNET

Denna del innehåller råd och en del exempel på goda rutiner för medlemsstaternas myndigheter i fråga om marknadskontroll av produkter som saluförs via internet till konsumenter eller andra slutanvändare i EU, huvudsakligen baserade på nuvarande praxis (84).

1.   Allmänna principer för marknadskontroll

Medlemsstaternas myndigheter måste ha vissa allmänna principer som är tillämpliga på både traditionell kontroll och kontroll på internet i åtanke när de bedriver marknadskontroll.

Enligt proportionalitetsprincipen (85) ska myndigheterna vidta åtgärder som står i proportion till den grad av risk som produkten medför (86) och/eller hur allvarligt det är att produkten inte uppfyller kraven (87). Samtidigt ska vederbörlig hänsyn tas till försiktighetsprincipen.

Marknadskontrollen bör vidare främst rikta sig mot de mest relevanta aktörerna i leveranskedjan och korrigerande åtgärder utkrävas av särskilt den (antingen tillverkaren eller importören) som ansvarar för utsläppandet av produkten på unionsmarknaden, innan eller samtidigt med att distributören, som befinner sig nedströms i leveranskedjan, anmodas att vidta åtgärder.

Vidare bör myndigheter från olika medlemsstater samarbeta så att marknadskontrollen blir effektiv (88). Detta är särskilt viktigt med tanke på e-handelns gränsöverskridande natur.

2.   Strategi för och planering av marknadskontroll på internet

För att kunna bedriva en effektiv marknadskontroll bör medlemsstaterna anta en strategi för marknadskontrollen av produkter som saluförs på internet. Därigenom kan de anpassa sin uppgift att övervaka en stor mängd produkter på nätet till de resurser som finns tillgängliga för kontroller. Denna strategi bör inbegripa prioriteringar för kontrollverksamheten med åtföljande resursfördelning. Strategin bör ta hänsyn till att medlemsstaternas myndigheter kan bedriva marknadskontroll förebyggande eller i efterhand.

Förebyggande marknadskontroll innebär att myndigheterna kontrollerar vissa produktkategorier eller vissa ekonomiska aktörer på eget initiativ och utifrån sina egna riskrelaterade kriterier. Marknadskontrollmyndigheterna bör i första hand rikta sina kontroller mot de ekonomiska aktörer som orsakar störst skada inom myndigheternas ansvarsområden.

När medlemsstaternas myndigheter bedriver marknadskontroll i efterhand sker detta efter att de har fått information om att farliga produkter och produkter som inte uppfyller kraven saluförs på nätet. Sådan marknadskontroll kan genomföras med hjälp av olika informationskällor. Ett effektivt sätt är att kontrollera om farliga produkter som finns med i EU:s system för snabbt informationsutbyte om farliga icke-livsmedelsprodukter säljs via internet (89). Andra informationskällor som kan användas i detta syfte är Organisationens för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) globala portal för återkallade produkter (90), klagomål från konsumenter samt uppgifter från andra myndigheter, ekonomiska aktörer och medierna.

3.   Att organisera marknadskontroll på internet

För att medlemsstaternas myndigheter ska kunna kontrollera produkter som säljs på nätet måste de göra vissa praktiska förändringar av sina traditionella förfaranden för marknadskontroll.

Erfarenheter från en del medlemsstater visar att man genom att inrätta centrala enheter med uppgift att övervaka och spåra farliga produkter och produkter som inte uppfyller kraven på nätet kan effektivisera användningen av marknadskontrollmyndigheternas tillgängliga resurser (91)
   (92). När enheten för marknadskontroll på internet har upptäckt farliga produkter och produkter som inte uppfyller kraven samt identifierat den ekonomiska aktören i fråga kan behöriga inspektörer svara för uppföljningen.

Internetinspektörerna bör ha särskilda kunskaper och medvetenhet om nätmiljön och undersökningarna för att på ett effektivt sätt kunna upptäcka farliga produkter och produkter som inte uppfyller kraven. I det avseendet kan man genom att utforma särskilda standardrutiner och riktlinjer för medlemsstaternas marknadskontroll av produkter som säljs på nätet

| — | hjälpa de tjänstemän som utför marknadskontrollerna att lagra relevant information som rör internetkontroller på en plats och på ett strukturerat sätt och |
| --- | --- |

—

hjälpa de tjänstemän som utför marknadskontrollerna att lagra relevant information som rör internetkontroller på en plats och på ett strukturerat sätt och

| — | göra deras verksamhet effektivare (93). |
| --- | --- |

—

göra deras verksamhet effektivare (93).

Dessutom bör medlemsstaternas myndigheter organisera gemensamma utbildningar och utbyta information med varandra och med kommissionen om bästa metoder för internetkontroller.

Internetkontroller som sammanhänger med att upprätthålla lagar om produktsäkerhet och lagstiftningen om skydd för konsumenternas ekonomiska intressen (94) har många gemensamma kännetecken. De riktar sig ofta mot webbplatser av samma slag eller till och med samma ekonomiska aktörer. Därför kan det vara effektivt om internetkontroller som rör båda områdena genomförs av samma centraliserade enheter, speciellt när samma myndighet ansvarar för dessa politikområden, såsom är fallet i merparten av medlemsstaterna i dag. Med tanke på likheterna mellan dessa internetkontroller kan vägledning om ett konsumentpolitiskt område också vara användbar på andra områden.

4.   Särdrag hos och förutsättningar för internetkontroller

När en strategi för marknadskontrollen på nätet har fastställts och arbetet har planerats och organiserats kan medlemsstaternas myndigheter genomföra undersökningarna mer effektivt. Det finns emellertid vissa särdrag och förutsättningar som man måste ta hänsyn till när undersökningarna genomförs.

En av de viktigaste skillnaderna mellan undersökningar på internet och kontroller i traditionella leveranskedjor är myndigheternas tillgång till de fysiska produkterna. Vid internetkontroller måste myndigheterna verifiera de uppgifter som finns på den webbplats där produkten saluförs, och om det är tveksamt om kraven uppfylls måste de införskaffa produktprover. I traditionella leveranskedjor kan myndigheterna relativt lätt få tillgång till prover från distributionskedjan. Så är det inte med nätprodukter. Om det finns ett lager med produkter i medlemsstaten i fråga kan det vara enkelt att skaffa prover. Om produkterna däremot bara finns tillgängliga i en annan medlemsstat bör man använda sig av gränsöverskridande samarbete för att erhålla produktprover för testning, eller komma överens om att testerna ska genomföras där produkterna finns. Myndigheterna behöver också köpa produkter på nätet för att kunna testa dem. Här kan det vara till fördel för undersökningen om marknadskontrollmyndigheterna gör anonyma inköp, som vanliga kunder (95).

En annan stor skillnad mellan undersökningar på internet och i traditionella leveranskedjor är svårigheterna att finna ansvariga ekonomiska aktörer för att kunna begära mer information, ta prover och genomföra andra åtgärder för marknadskontroll. Om informationen inte är lätt tillgänglig kan den mest problematiska delen av internetkontrollen vara att hitta de ekonomiska aktörer som saluför produkterna på nätet. Därför bör marknadskontrollmyndigheterna använda tillgängliga verktyg för att begära in de uppgifter de behöver för att identifiera ekonomiska aktörer från olika informationskällor, såsom internetleverantörer, register över domännamn (96), leverantörer av betalningstjänster, mellanhänder (till exempel plattformar) och logistikföretag.

När marknadskontrollmyndigheterna försöker inhämta uppgifter om en viss ekonomisk aktör måste de ta hänsyn till reglerna om skydd för personuppgifter (se dataskyddsdirektivet (97) och från och med den 25 maj 2018 den allmänna dataskyddsförordningen (98) och direktivet om integritet och elektronisk kommunikation (99)). Eftersom de nationella myndigheterna måste följa tillämpliga bestämmelser bör deras behöriga nationella tillsynsmyndigheter för skydd av personuppgifter kontrollera dessa processer (100).

Under sina internetkontroller kan medlemsstaternas myndigheter vidare behöva samla in bevisning om farliga produkter och produkter som inte uppfyller kraven. Denna insamling av bevismaterial bör genomföras på ett sätt som tar med i beräkningen att uppgifter på internet snabbt kan ändras eller tas bort. Med hjälp av olika tekniska verktyg kan man se till att bevismaterial som rör internetkontroller registreras och lagras på ett sådant sätt att det kan användas i eventuella kommande rättsprocesser.

5.   Korrigerande åtgärder för produkter som säljs på nätet

Medlemsstaternas myndigheter måste vidta korrigerande åtgärder i fråga om produkter som säljs på nätet som är farliga eller inte uppfyller kraven. I gränsöverskridande situationer kan detta nödvändiggöra samarbete med andra myndigheter än myndigheterna i medlemsstaten i fråga.

5.1   
  Korrigerande åtgärder som är beroende av var den ekonomiska aktören har sitt säte

De nationella marknadskontrollmyndigheterna har inga tillsynsbefogenheter utanför sina jurisdiktioner. Detta innebär att de nationella myndigheternas möjligheter att vidta korrigerande åtgärder liksom dessa åtgärders effektivitet beror på var de ekonomiska aktörerna är etablerade. I det här avsnittet beskrivs de åtgärder som medlemsstaternas myndigheter kan vidta beroende av var en identifierad ekonomisk aktör som tillhandahåller produkter som är farliga eller inte uppfyller kraven är etablerad samt hur myndigheterna kan samarbeta.

5.1.1   Om den ekonomiska aktören är etablerad inom myndighetens jurisdiktion

Om den ekonomiska aktören är etablerad inom myndighetens jurisdiktion kan myndigheten vidta de åtgärder den har befogenheter för. Efter att ha identifierat den ekonomiska aktören kan myndigheten begära in dokumentation från denna som kan visa att kraven är uppfyllda (till exempel EU-försäkran om överensstämmelse, relevant teknisk dokumentation, provningsrapporter etc.) och vidta erforderliga korrigerande åtgärder (101).

5.1.2   Om den ekonomiska aktören är etablerad i EU, men utanför myndighetens jurisdiktion

Om internetkontrollen visar att farliga produkter och produkter som inte uppfyller kraven saluförs av en nätaktör som är etablerad i EU, men utanför den undersökande myndighetens jurisdiktion, bör de nationella myndigheterna också först kontakta den relevanta ekonomiska aktören direkt för att inhämta den information som behövs för undersökningen eller begära korrigerande åtgärder om bristande efterlevnad upptäcks (102).

Om en ekonomisk aktör inte samarbetar bör den nationella myndigheten använda sig av gränsöverskridande samarbete enligt följande (103):

| — | Om land A:s marknadskontrollmyndighet behöver information för att kunna bedöma efterlevnaden hos en ekonomisk aktör i land B och aktören inte svarar på begäran om dokumentation kan marknadskontrollmyndigheten i land A begära bistånd av marknadskontrollmyndigheten i land B (104). |
| --- | --- |

—

Om land A:s marknadskontrollmyndighet behöver information för att kunna bedöma efterlevnaden hos en ekonomisk aktör i land B och aktören inte svarar på begäran om dokumentation kan marknadskontrollmyndigheten i land A begära bistånd av marknadskontrollmyndigheten i land B (104).

| — | Om den ekonomiska aktören inte frivilligt vidtar korrigerande åtgärder kan marknadskontrollmyndigheten i land A (105) i) vidta tvångsåtgärder i fråga om de produkter som görs tillgängliga på nätet inom denna myndighets jurisdiktion oberoende av att den ekonomiska aktören är etablerad i land B (106) och ii) när så är lämpligt anmäla åtgärderna via informations- och kommunikationssystemet för marknadskontroll (ICSMS) (107)/systemet för snabbt informationsutbyte om farliga icke-livsmedelsprodukter (Rapex). Marknadskontrollmyndigheterna i de övriga medlemsstaterna bör vidta uppföljningsåtgärder och anmäla dessa till Rapex och/eller för tillämpning av skyddsklausulsförfarandet. Marknadskontrollmyndigheten i land B bör kontakta tillverkaren eller importören till EU och begära korrigerande åtgärder avseende alla berörda produkter (108). |
| --- | --- |

—

Om den ekonomiska aktören inte frivilligt vidtar korrigerande åtgärder kan marknadskontrollmyndigheten i land A (105) i) vidta tvångsåtgärder i fråga om de produkter som görs tillgängliga på nätet inom denna myndighets jurisdiktion oberoende av att den ekonomiska aktören är etablerad i land B (106) och ii) när så är lämpligt anmäla åtgärderna via informations- och kommunikationssystemet för marknadskontroll (ICSMS) (107)/systemet för snabbt informationsutbyte om farliga icke-livsmedelsprodukter (Rapex). Marknadskontrollmyndigheterna i de övriga medlemsstaterna bör vidta uppföljningsåtgärder och anmäla dessa till Rapex och/eller för tillämpning av skyddsklausulsförfarandet. Marknadskontrollmyndigheten i land B bör kontakta tillverkaren eller importören till EU och begära korrigerande åtgärder avseende alla berörda produkter (108).

Kommissionen underlättar gränsöverskridande samarbete av detta slag genom att tillhandahålla en lista med kontaktuppgifter för behöriga myndigheter i medlemsstaterna (109).

5.1.3   Om den ekonomiska aktören är etablerad utanför EU

Medlemsstaternas myndigheter har vissa möjligheter att vidta åtgärder mot ekonomiska aktörer som är etablerade utanför EU. Sådana ekonomiska aktörer bör göras medvetna om att produkter som saluförs på internet till kunder i EU måste uppfylla EU:s krav. De bör också informeras om sina skyldigheter och anmodas att åtgärda eventuell bristande efterlevnad. Medlemsstaterna kan vid behov blockera webbplatser som erbjuder farliga produkter eller produkter som inte uppfyller kraven. Medlemsstaternas möjligheter att vidta särskilda åtgärder i detta syfte fastställs främst i artikel 8.1 d och e i direktivet om allmän produktsäkerhet. Enligt artikel 16.2 i förordning (EG) nr 765/2008 kan marknadskontrollmyndigheterna också vidta nödvändiga åtgärder för att se till att produkter dras tillbaka eller förbjuds eller hindras från att tillhandahållas på marknaden.

Samarbete med myndigheter i andra jurisdiktioner kan ge de verktyg som behövs i dessa fall. Därför uppmuntras medlemsstaterna att samarbeta med behöriga myndigheter i tredjeländer. Medlemsstaterna uppmanas att informera kommissionen om sådana samarbeten. Detta är särskilt viktigt när det gäller frågor som kan behöva hanteras samordnat på EU-nivå, för att underlätta samarbetet om undersökningar som rör säkerheten och överensstämmelsen hos produkter som saluförs på nätet till konsumenter eller andra slutanvändare i EU. I sina anmälningar om farliga produkter i systemet för snabbt informationsutbyte bör medlemsstaterna ange om produkten har sålts via internet från ett tredjeland samt genom vilken nätbutik eller nätplattform.

Det finns redan ett särskilt ramverk för internationellt samarbete om produktsäkerhet i form av systemet Rapex-Kina, som har upprättats av kommissionens avdelningar och den kinesiska myndigheten General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ) (110).

När produkter som saluförs på nätet kommer in i EU från tredjeländer bör samarbete mellan marknadskontrollmyndigheterna och tullen också eftersträvas i syfte att kontrollera och stoppa leveranser av produkter vid gränserna (111)
   (112). Detta är avgörande när leveranser görs direkt till kunder i EU från länder utanför EU och ingen ekonomisk aktör finns närvarande i EU.

5.2   
  Särskilda korrigerande åtgärder för produkter som säljs på nätet

När produkter saluförs på nätet kan det i vissa fall vara tillåtet enligt nationell lag för marknadskontrollmyndigheterna att begära att leverantörer av förmedlingstjänster på internet (till exempel leverantörer av värdtjänster, såsom nätplattformar) vidtar särskilda korrigerande åtgärder för att avlägsna eller omöjliggöra åtkomst till information på deras webbplatser om produkter som inte uppfyller kraven eller som inte är säkra. Detta gäller även när säljaren är etablerad utanför EU. Detta kallas ”förfarandet för anmälan och åtgärder” (113).

Även om detta förfarande inte fastställs i direktivet om elektronisk handel kan det anses basera sig på villkoren i artikel 14.1 i detta direktiv för att undantas från ansvar när det gäller kännedom och medvetenhet samt att avlägsna eller göra information oåtkomlig. Marknadskontrollmyndigheterna bör ha de befogenheter och resurser som krävs för att tillämpa detta förfarande för anmälan och åtgärder direkt eller inleda samarbeten med de nationella myndigheter som ansvarar för genomförandet av direktivet om elektronisk handel (114).

Om en mellanhand på internet vill utnyttja möjligheten att undantas från ansvar enligt artikel 14.1 i direktivet om elektronisk handel måste denna snabbt agera för att avlägsna olaglig information eller göra den oåtkomlig efter att ha fått meddelande om till exempel att en produkt är farlig eller inte uppfyller kraven (115). Därför bör myndigheterna när de gör en anmälan se till att lämna de upplysningar som krävs för att leverantörerna av förmedlingstjänster ska ha rimliga möjligheter att identifiera den olagliga informationen.

Dessutom förbjuder visserligen artikel 15.1 i direktivet om elektronisk handel medlemsstaterna att införa en allmän skyldighet att övervaka eller aktivt efterforska fakta, men medlemsstaterna får enligt denna artikel fastställa skyldigheter för mellanhänder att omedelbart informera de behöriga myndigheterna om påstådda olagliga verksamheter som har utförts av mottagarna av deras tjänster. Mellanhänderna kan också åläggas att till behöriga myndigheter på deras begäran lämna information som gör det möjligt att identifiera de mottagare av deras tjänster med vilka de har ingått lagringsavtal.

För att hjälpa mellanhänderna att reagera effektivt och snabbt inhämta information om saluföringen på deras webbplatser av produkter som inte är säkra eller inte uppfyller kraven bör medlemsstaternas myndigheter etablera nära kontakter med viktiga mellanhänder som tillhandahåller värdtjänster för produkter som säljs på nätet.

Vid sidan av eventuella förfaranden för anmälan och åtgärder enligt nationell lag kan en del marknadskontrollmyndigheter i EU också blockera och stänga vissa webbplatser på grundval av sina respektive nationella rättsliga ramar.

När det gäller de faktorer som särskiljer hanteringen av produktsäkerhet inom e-handeln bör man slutligen notera att fördelen med köp via internet är att konsumenter och andra slutanvändare lätt kan identifieras, eftersom deras kontaktuppgifter blir tillgängliga när de handlar på nätet. Detta betyder att de berörda ekonomiska aktörerna lättare kan nå kunderna om korrigerande åtgärder, såsom återkallelse av en produkt, behöver vidtas (116).

DEL C. ATT ÖKA MEDVETENHETEN BLAND KONSUMENTER OCH FÖRETAG OM SÄKERHET OCH ÖVERENSSTÄMMELSE HOS PRODUKTER SOM SÄLJS VIA INTERNET

I den här delen beskrivs bästa metoder för medlemsstaternas myndigheter när det gäller att öka medvetenheten bland konsumenter och företag om de utmaningar som försäljningen på nätet av produkter som är farliga eller inte uppfyller kraven medför.

1.   Att öka konsumenternas medvetenhet

Ett sätt att förhindra att konsumenterna utsätts för risker för sin hälsa och säkerhet och andra risker genom att köpa produkter på nätet är att öka deras medvetenhet om de utmaningar som sammanhänger med köp via internet och ge dem verktyg att fatta välgrundade beslut.

Myndigheterna bör förbättra konsumentskyddet genom att komplettera sin övervaknings- och tillsynsverksamhet med informationskampanjer riktade till konsumenterna.

Myndigheterna kan utforma sina verktyg för kommunikation och information med utgångspunkten att konsumenter i allmänhet förväntar sig att de produkter de köper på nätet är säkra och uppfyller kraven. Konsumenterna inser inte omedelbart vilka risker som kan vara förknippade med att handla på nätet (117).

Syftet med det här kapitlet är att försöka besvara två frågor som sammanhänger med att öka konsumenternas medvetenhet: Vad behöver konsumenterna veta och hur kan medlemsstaternas myndigheter informera konsumenterna? Förslagen nedan kan användas i informationskampanjer riktade till konsumenter.

1.1   
  Vad behöver konsumenterna veta?

När det gäller produktsäkerhet och överensstämmelse kan medlemsstaternas myndigheter vidta åtgärder för att se till att konsumenterna åtminstone känner till följande väsentliga aspekter av internetförsäljning av konsumentprodukter:

| — | Konsumentprodukter (både de som säljs på nätet och i traditionella butiker) omfattas av en mängd rättsliga krav i syfte att förhindra att produkterna medför risker för konsumenternas hälsa och säkerhet eller andra risker. |
| --- | --- |

—

Konsumentprodukter (både de som säljs på nätet och i traditionella butiker) omfattas av en mängd rättsliga krav i syfte att förhindra att produkterna medför risker för konsumenternas hälsa och säkerhet eller andra risker.

| — | Konsumenter som handlar på nätet bör uppmuntras att kontrollera om den erforderliga informationen om produkten finns med, till exempel varningar och upplysningar om spårbarhet (såsom tillverkarens och i tillämpliga fall även importörens adress och kontaktuppgifter) (118). |
| --- | --- |

—

Konsumenter som handlar på nätet bör uppmuntras att kontrollera om den erforderliga informationen om produkten finns med, till exempel varningar och upplysningar om spårbarhet (såsom tillverkarens och i tillämpliga fall även importörens adress och kontaktuppgifter) (118).

| — | Marknadskontrollmyndigheterna i EU:s medlemsstater svarar inom sina ansvarsområden för övervakning av marknaden i syfte att säkerställa att produkter som saluförs är säkra och uppfyller tillämpliga krav. |
| --- | --- |

—

Marknadskontrollmyndigheterna i EU:s medlemsstater svarar inom sina ansvarsområden för övervakning av marknaden i syfte att säkerställa att produkter som saluförs är säkra och uppfyller tillämpliga krav.

| — | För att minimera riskerna med att köpa osäkra produkter på nätet kan konsumenterna






  — | kontrollera om de produkter de är intresserade av omfattas av restriktiva åtgärder såsom återkallelser, på till exempel Rapex webbplats (119), Organisationens för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) portal om återkallade produkter (120) eller i nationella förteckningar över återkallade produkter, |
| --- | --- | --- |

—

För att minimera riskerna med att köpa osäkra produkter på nätet kan konsumenterna

—

kontrollera om de produkter de är intresserade av omfattas av restriktiva åtgärder såsom återkallelser, på till exempel Rapex webbplats (119), Organisationens för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) portal om återkallade produkter (120) eller i nationella förteckningar över återkallade produkter,

| — | kontrollera om den informationen som lämnas av nätsäljaren överensstämmer med upplysningarna på tillverkarens webbplats (121) och |
| --- | --- |

—

kontrollera om den informationen som lämnas av nätsäljaren överensstämmer med upplysningarna på tillverkarens webbplats (121) och

| — | kontakta säljaren eller webbplatsen för att försöka ta reda på om produkten uppfyller relevanta EU-krav. |
| --- | --- |

—

kontakta säljaren eller webbplatsen för att försöka ta reda på om produkten uppfyller relevanta EU-krav.

| — | Konsumenterna bör informeras om verktyg som kan användas för att framföra klagomål och rapportera säkerhetsproblem och andra problem med bristande överensstämmelse hos produkter som köpts via internet till myndigheterna. De bör även informeras om sina rättigheter i egenskap av konsumenter när en produkt återkallas. |
| --- | --- |

—

Konsumenterna bör informeras om verktyg som kan användas för att framföra klagomål och rapportera säkerhetsproblem och andra problem med bristande överensstämmelse hos produkter som köpts via internet till myndigheterna. De bör även informeras om sina rättigheter i egenskap av konsumenter när en produkt återkallas.

Mer detaljerad sektorsspecifik information kan tillhandahållas om produktkategorier där sannolikheten för allvarliga risker, olyckor och skador är större (122).

1.2   
  Hur bör medlemsstaterna informera konsumenterna om säkerhetsaspekter av produkter som bör beaktas vid internetköp?

Det här avsnittet handlar om särskilda verktyg för konsumentinformation och bästa metoder som redan används av många medlemsstater för att ge konsumenterna information om produktsäkerhet på nätet.

1.2.1   Myndigheternas webbplatser

Myndigheterna kan på sina webbplatser tillhandahålla kortfattad och aktuell information om produktsäkerhetslagar och konsumenternas rättigheter samt ekonomiska aktörers rättigheter och skyldigheter. På dessa webbplatser kan myndigheterna ge utrymme för konsumenterna att framföra klagomål om säkerhet och/eller bristande överensstämmelse hos produkter som säljs på nätet.

1.2.2   Att använda medierna och medvetenhetshöjande kampanjer

Myndigheterna kan använda medierna och internet för att sprida viktiga budskap till konsumenterna. Exempel på mediekanaler som kan användas för att nå en stor publik är etablerade tv-program, specialiserade webbplatser, pressen och särskilda konsumenttidningar.

När säkerhetsrelaterade problem blir nyhetsstoff kontaktar pressen mycket ofta myndigheterna för kommentarer och intervjuer. Detta kan ge myndigheterna tillfälle att framhålla viktiga frågor för konsumenterna när det gäller köp av produkter via internet (123).

Myndigheterna uppmuntras också att organisera medvetenhetshöjande kampanjer, bland annat i sociala medier, med inriktning på säkerhet och överensstämmelse hos produkter som säljs på nätet. Dessa kampanjer kan inbegripa information om vad man bör tänka på för att kunna handla säkert på internet.

1.2.3   System för klagomål från konsumenterna

System för klagomål från konsumenterna är viktiga för marknadskontrollmyndigheterna, eftersom de ger information om farliga produkter och produkter som inte uppfyller kraven liksom konsumenternas problem och behov (124). Klagomål är en bra källa till information som underlag för planeringen av övervakningen och informationen till konsumenterna. De nationella myndigheterna kan lämna tydlig information till konsumenterna om a) när de ska klaga, b) hur de gör för att klaga och c) vilken myndighet som ansvarar för att hantera klagomålen.

Medlemsstaterna kan se till att systemen för klagomål från konsumenterna finns tillgängliga på internet när det gäller nätförsäljningen av farliga produkter och produkter som inte uppfyller kraven, med hänsyn tagen till kommissionens rekommendation om användning av en harmoniserad metod för klassificering och rapportering av klagomål och förfrågningar från konsumenter i EU (125).

2.   Att öka företagens medvetenhet

Även om ansvaret för att följa EU:s regler åvilar de ekonomiska aktörerna bidrar insatser för att öka företagens medvetenhet om de krav de måste uppfylla till att säkerställa att konsumenterna får säkra produkter som uppfyller kraven. Att information om tillämpliga regler finns tillgänglig bidrar i allmänhet till att produkterna på marknaden blir säkrare, eftersom det påverkar de ekonomiska aktörernas beteende i positiv riktning. Regelefterlevnad medför många fördelar för de ekonomiska aktörerna: de kan använda sina resurser på ett effektivt sätt, slipper kostnader för korrigerande åtgärder och undviker att förlora i anseende.

Arbetet med att öka medvetenheten hos företagen börjar vanligen med att de ges enkel tillgång till grundläggande information om tillämpliga krav och om hur de ska göra för att uppfylla dem. För effektivitetens skull kan information lämnas om specifika sektorer eller produkter. I detta syfte kan klassiska informationskampanjer, seminarier om säkerhet och överensstämmelse etc. anpassas till internetmiljön (126).

Ett annat sätt att nå företagen är att utfärda särskilda riktlinjer för dem. I sådana riktlinjer kan man framhålla all användbar information om hur man säljer säkra varor som uppfyller kraven inom en viss sektor på nätet, vilka krav som måste uppfyllas och vilka skyldigheter internetaktören har. Man kan också framhålla de påföljder och sanktioner som internetaktörerna kan åläggas om de bryter mot tillämplig lagstiftning (127).

Eftersom konsumentprodukter som är tillgängliga på EU-marknaden också kan komma från länder utanför EU är det viktigt att försöka nå företag som verkar i utlandet, till exempel nätbutiker utanför EU. Ett sätt kan vara att se till att de uppgifter som tas fram för företag i EU är tillgängliga och framhålls för dessa företag utanför EU vid till exempel handelsmässor och för berörda handelskamrar och andra organ som främjar handeln, informationscentrum och lokala myndigheter som kan informera ekonomiska aktörer i tredjeländer.

Samarbete med nätplattformar kan vara ett sätt att sprida relevant information till företag som erbjuder konsumentprodukter till konsumenter i EU på sina plattformar.

Dessutom kan seminarier som samordnas eller organiseras på EU-nivå genomföras i viktiga partnerländer i samarbete med de lokala myndigheterna i syfte att se till att informationen verkligen når rätt företag. Särskild utbildning för importörer kan också vara till nytta.

---

(1)  I en studie av konsumentmarknaden som genomfördes av Civic Consulting 2011 med inriktning på e-handel, internetmarknadsföring och försäljningsmetoder för detaljhandelsvaror uppskattades att en gemensam e-handelsmarknad i EU med en andel av e-handeln på 15 % skulle generera ökad välfärd för konsumenterna (till följd av lägre priser på nätet och större valfrihet) till ett värde av 204,5 miljarder euro om året.

(2)  Enligt uppgifter från 2015 hade 65 % av de som använde internet för privata ändamål också köpt varor eller tjänster på nätet under loppet av ett år. Källa: Eurostat.

(3)  Se kommissionens meddelande 2016 års blåbok om genomförandet av EU:s produktbestämmelser (EUT C 272, 26.7.2016).

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (EGT L 011, 15.1.2002, s. 4).

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 (EUT L 218, 13.8.2008, s. 30).

(6)  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

(7)  I artikel 2 a i direktivet om allmän produktsäkerhet definieras ”produkt” som varje produkt som – också inom ramen för tillhandahållande av tjänster – är avsedd för konsumenter eller som under rimligen förutsebara förhållanden kan komma att användas av konsumenter även om den inte är avsedd för dem, och som tillhandahålls eller ställs till förfogande i kommersiell verksamhet, oavsett om detta sker mot betalning eller ej och oavsett om produkten är ny, begagnad eller renoverad. Enligt artikel 15.4 i förordning (EG) nr 765/2008 är en produkt ett ämne, preparat eller annan vara framställd genom en tillverkningsprocess som inte utgör livsmedel, foder, levande växter och djur, produkter av mänskligt ursprung samt produkter av växter och djur med koppling till deras framtida fortplantning.

(8)  Artikel 1.2 i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(9)  En icke uttömmande förteckning över unionens harmoniserade produktlagstiftning finns i bilaga I till kommissionens meddelande C(2016) 1958 från den 5 april 2016. 2016 års blåbok om genomförandet av EU:s produktbestämmelser, vilken finns tillgänglig på http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=7326&lang=sv&title=%E2%80%98Blue-Guide%E2%80%99-on-the-implementation-of-EU-product-rules

(10)  Skäl 5 i förordning (EG) nr 765/2008.

(11)  Se till exempel kommissionens delegerade förordning (EU) nr 518/2014 av den 5 mars 2014 om märkning av energirelaterade produkter på internet.

(12)  En översikt över den harmoniserade lagstiftning som innehåller krav på energieffektiva produkter finns på https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/energy-efficient-products.

(13)  Internetaktörer är tillverkare, importörer och distributörer enligt definitionerna i direktivet om allmän produktsäkerhet och förordning (EG) nr 765/2008 som verkar på internet.

(14)  Artikel 2 a i direktivet om allmän produktsäkerhet och artikel 2.1 i förordning (EG) nr 765/2008.

(15)  Huruvida en produkt som säljs av en privatperson till en annan tillhandahålls inom ramen för kommersiell verksamhet eller inte måste emellertid bedömas från fall till fall, med hänsyn tagen till alla relevanta kriterier, såsom regelbundenhet i leveranserna, leverantörens avsikter etc.

(16)  Skäl 7 i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(17)  Artikel 2 i förordning (EG) nr 765/2008.

(18)  Importören är till exempel den ekonomiska aktör som släpper ut produkter på marknaden, medan distributören är den ekonomiska aktör som tillhandahåller dem på marknaden. Se artiklarna 2.5 och 2.6 i förordning (EG) nr 765/2008.

(19)  Kommissionens meddelande C(2016) 1958 final.

(20)  Till exempel artiklarna 1.1, 2 a, 3.1, 5.2 och 5.3. Dessutom används begreppet ”leverera” också i detta sammanhang i direktivet om allmän produktsäkerhet (till exempel i artikel 2 a, artikel 5.1 tredje stycket, artikel 5.2 och skäl 6).

(21)  Definitionerna i förordning (EG) nr 765/2008 kan inte användas analogt vid tillämpningen av direktivet om allmän produktsäkerhet.

(22)  Definitionen av ”tillverkare” omfattar till exempel ”yrkesmässigt verksamma i saluföringsledet, i den mån som deras verksamhet kan påverka säkerhetsegenskaperna hos en produkt”, och med ”distributör” avses ”var och en som är yrkesmässigt verksam i saluföringsledet utan att påverka produktens säkerhetsegenskaper”.

(23)  Artikel 2 a i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(24)  Se särskilt artikel 3.1 i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(25)  I den mening som avses i förordning (EG) nr 765/2008.

(26)  I den mening som avses i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(27)  I den mening som avses i förordning (EG) nr 765/2008.

(28)  I den mening som avses i förordning (EG) nr 765/2008 eller direktivet om allmän produktsäkerhet.

(29)  I skäl 7 i direktivet om allmän produktsäkerhet klargörs att direktivet bör gälla för produkter oavsett försäljningssätt, inklusive distansförsäljning och elektronisk handel.

(30)  I den mening som avses i förordning (EG) nr 765/2008.

(31)  I den mening som avses i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(32)  I den mening som avses i förordning (EG) nr 765/2008.

(33)  I den mening som avses i förordning (EG) nr 765/2008 eller direktivet om allmän produktsäkerhet.

(34)  Se också Europeiska unionens domstols dom den 12 juli 2011 i mål C-324/09, L’Oréal/eBay, punkt 65 och Europeiska unionens domstols dom den 7 december 2010 i de förenade målen C-585/08 och C-144/09 Peter Pammer mot Reederei Karl Schlüter GmbH & Co KG, C-585/08 samt Hotel Alpenhof GesmbH mot Oliver Heller, C-144/09.

(35)  Tredjepartslogistik behandlas i avsnitt 3.2 av detta meddelande.

(36)  Enligt artikel 8.1 d i direktivet om allmän produktsäkerhet kan åtgärder till exempel vidtas temporärt, under den tid som krävs för att utföra olika kontroller, verifikationer eller säkerhetsbedömningar, för att förbjuda leverans, leveranserbjudande eller exponering av en produkt som kan vara farlig. Se också artikel 16.2 och artikel 15.4 i kombination med artikel 2.17 i förordning (EG) nr 765/2008.

(37)  I vissa fall måste beslutet om överensstämmelse och säkerhet fattas av marknadskontrollmyndigheterna, i andra fall hanteras gräns- och marknadskontrollen av samma organisation. Det beror på hur de nationella marknadskontrollmyndigheterna är organiserade.

(38)  Artiklarna 27.1 och 27.3 i förordning (EG) nr 765/2008.

(39)  I skäl 7 i direktivet om allmän produktsäkerhet klargörs att direktivet bör gälla för produkter oavsett försäljningssätt, inklusive distansförsäljning och elektronisk handel.

(40)  Artiklarna 3 och 5 i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(41)  Artikel 8 i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(42)  I förordning (EG) nr 765/2008 definieras de ekonomiska aktörerna (tillverkaren, tillverkarens representant, importören och distributören) och deras ansvarsområden. Europaparlamentets och rådets beslut nr 768/2008/EG av den 9 juli 2008 om en gemensam ram för saluföring av produkter (EUT L 218, 13.8.2008, s. 82) innehåller dessutom referensbestämmelser som är tänkta att användas i produktrelaterad lagstiftning. Dessa ingår redan i över 10 nya metoden-direktiv, till exempel direktiven om leksakssäkerhet, lågspänning och explosiva varor för civilt bruk http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:218:0082:0128:sv:PDF. Vägledningen gäller utan att det påverkar mer specifika definitioner av ekonomiska aktörer och kraven på dessa i sektorsspecifik lagstiftning.

(43)  Importören har dock ett större ansvar än distributören.

(44)  Denna förklaring är inte avsedd att omfatta frågan om mellanhänders ansvar, och det är inte givet att sådana mellanhänder omfattas av begreppet ”nätaktör”.

(45)  Artikel 2.3 i förordning (EG) nr 765/2008.

(46)  Artikel 2 e i i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(47)  Artikel 2 e iii i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(48)  Se artikel 2 b i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(49)  Artikel 2.4 i förordning (EG) nr 765/2008.

(50)  Artikel 2 e i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(51)  Artikel 2.5 i förordning (EG) nr 765/2008.

(52)  Indikationer kan vara namn, registrerade varumärken och kontaktuppgifter på produkten och/eller i åtföljande dokumentation.

(53)  Artikel 2 e i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(54)  Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG av den 15 december 1997 om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna (direktivet om posttjänster) (EGT L 15, 21.1.1998, s. 14). Se också avsnitt 3.3.3 i detta meddelande när det gäller företag som tillhandahåller posttjänster.

(55)  Artikel 2 f i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(56)  Direktivet om posttjänster. Se också avsnitt 3.3.3 i detta meddelande när det gäller företag som tillhandahåller posttjänster.

(57)  Se avsnitt 3.4 om distributörer i kommissionens meddelande C(2016) 1958, 2016 års blåbok om genomförandet av EU:s produktbestämmelser och sektorsspecifik lagstiftning anpassad till referensbestämmelserna i artikel R5 ”Distributörernas skyldigheter” och artikel R7 ”Identifiering av de ekonomiska aktörerna” i beslut 768/2008/EG, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:218:0082:0128:sv:PDF

(58)  Artikel 5.2 i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(59)  Se även avsnitt 3.4 i kommissionens meddelande C/2016/1958 ”2016 års blåbok om genomförandet av EU:s produktbestämmelser”. Med ”vederbörlig omsorg” avses graden av omdöme, omsorg, försiktighet och beslutsamhet i en viss situation. Distributörens uppfyllande av kravet på vederbörlig omsorg kan därför anta olika former beroende på omständigheterna, och kan till exempel inbegripa att riskbaserat kontrollsystem.

(60)  Se fotnot 57.

(61)  Se fotnot 57. Dessutom ska de ekonomiska aktörerna enligt referensbestämmelserna i artikel R31 i beslut 768/2008/EG se till att alla lämpliga korrigerande åtgärder vidtas i fråga om alla berörda produkter som de har tillhandahållit på unionsmarknaden. De ekonomiska aktörerna ska när så krävs samarbeta med marknadskontrollmyndigheterna.

(62)  Artiklarna 5.2 och 5.3 i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(63)  Artikel 5.2 i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(64)  Se fotnot 13.

(65)  Artikel 8.2 i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(66)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1). I artikel 5.15 i tullkodexen definieras en deklarant som den person som inger en tulldeklaration i eget namn eller den person i vars namn en sådan deklaration inges.

(67)  Det finns företag som både tillhandahåller mellanhandstjänster på nätet och logistiktjänster. Deras respektive skyldigheter måste fastställas utifrån de uppgifter de utför i det givna fallet.

(68)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (direktivet om elektronisk handel) (EGT L 178, 17.7.2000, s. 1).

(69)  Se artikel 1 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1). Denna definition omfattar alla tjänster som vanligtvis utförs mot ersättning på distans, på elektronisk väg och på individuell begäran av en tjänstemottagare.

(70)  Se artikel 1.3 i direktivet om elektronisk handel. Direktiv som Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter (EUT L 304, 22.11.2011, s. 4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (direktivet om otillbörliga affärsmetoder) (EUT L 149, 11.6.2005, s. 22) är tillämpliga på alla ekonomiska aktörer som räknas som näringsidkare och bedriver kommersiell verksamhet som riktar sig till konsumenter, till exempel i samband med elektronisk handel. Enligt kommissionens vägledning om genomförandet/tillämpningen av direktiv 2005/29/EG bör e-handelsplattformarna själva vidta lämpliga åtgärder för att göra det möjligt för de externa näringsidkare som använder plattformarna att uppfylla kraven i EU:s produktlagstiftning och/eller lagkraven om produktsäkerhet (däribland uppgifter på webbplatsen om CE-märkning och erforderliga varningstexter, upplysningar och etiketter enligt tillämplig lagstiftning). Sektorsspecifik lagstiftning kan också inbegripa märkningskrav vid försäljning på internet, till exempel märkning av energirelaterade produkter enligt kommissionens delegerade förordning (EU) nr 518/2014. Kommissionens vägledning om genomförandet/tillämpningen av direktiv 2005/29/EG från den 25 maj 2016, SWD(2016) 163 final, finns tillgänglig på http://ec.europa.eu/justice/consumer-marketing/files/ucp_guidance_sv.pdf. Se särskilt sidorna 75–76.

(71)  Andra tjänster som beskrivs i direktivet om elektronisk handel är 1) ”enbart vidarebefordran”, såsom överföring av information (som lämnats av tjänstemottagaren) eller tillhandahållande av tillgång till ett kommunikationsnät (till exempel internetleverantörer) och 2) ”cachning”, såsom att effektivisera överföringen av information genom att till exempel duplicera en databas så att innehållet på servern kopieras i syfte att skapa global täckning.

(72)  Vissa ekonomiska aktörer utför olika typer av tjänster. De kan tillhandahålla värdtjänster men även bedriva verksamhet i eget namn och tillhandahålla andra tjänster som har samband med e-handel. De behöriga myndigheterna måste alltid fastställa från fall till fall vilken funktion den ekonomiska aktören eller webbplatsen ska anses fylla.

(73)  Artikel 14 i direktivet om elektronisk handel.

(74)  Om ett sådant erbjudande betraktas som olagligt.

(75)  I mål C-324/09, L’Oréal mot eBay, klargjorde EU-domstolen att den relevanta fråga som rör villkoren för att omfattas av ett undantag från ansvar var huruvida eBay var medvetet om fakta eller omständigheter som gjort förekomsten av den olagliga verksamheten uppenbar (se punkterna 120–123).

(76)  Artikel 14.3 och skäl 46 i direktivet om elektronisk handel.

(77)  Artikel 14.3 och skäl 47 i direktivet om elektronisk handel.

(78)  Artikel 15 i direktivet om elektronisk handel.

(79)  Se till exempel mål C-70/10, SABAM mot Scarlet, och mål C-360/10, SABAM mot Netlog, där domstolen ansåg att direktivet om elektronisk handel, Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (direktivet om upphovsrätt) (EGT L 167, 22.6.2001, s. 10), och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG av den 29 april 2004 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter, (EUT L 195, 2.6.2004, s. 16) jämförda med varandra och tolkade mot bakgrund av de krav som följer av skyddet av de tillämpliga grundläggande rättigheterna, ska tolkas så, att de utgör hinder för att en nationell domstol förelägger en värdtjänsteleverantör att införa ett system för filtrering av den information som användarna lagrat på värdtjänsteleverantörens servrar som tillämpas utan åtskillnad i förhållande till samtliga kunder, i förebyggande syfte, på värdtjänsteleverantörens egen bekostnad, och utan begränsningar i tiden och vilket kan upptäcka elektroniska filer innehållande musikaliska eller audiovisuella verk samt filmverk, till vilka den som har yrkat föreläggande gör anspråk på att inneha de immateriella rättigheterna, i syfte att blockera tillhandahållandet till allmänheten av sådana verk som innebär upphovsrättsintrång.

(80)  Se artikel 8.4 i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(81)  Artikel 8.2 och artikel 18.1 andra och tredje stycket i direktivet om allmän produktsäkerhet. Artiklarna 18.4, 19.1, 20.2 och 21 i förordning (EG) nr 765/2008.

(82)  Artiklarna 9 och 2.19 i direktivet om posttjänster.

(83)  Se tullkodexen för unionen, artiklarna 46, 188 och 189.

(84)  En beskrivning av några myndighetsrutiner finns i Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online och bilagan till denna: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native och http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native

(85)  På basis av artikel 18.4 i förordning (EG) nr 765/2008 och artikel 8.2 i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(86)  Artikel 8.2 i direktivet om allmän produktsäkerhet.

(87)  Artiklarna 18.4, 19.1, 20.2 och 21 i förordning (EG) nr 765/2008.

(88)  Enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 765/2008 ska myndigheterna på begäran bistå varandra och utbyta information och dokumentation. Se även dokument 2015-IMP-MSG-02rev03 som har antagits av expertgruppen för den inre marknaden för varor – Market Surveillance and Conformity Assessment Policy http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/17108/attachments/1/translations/en/renditions/native

(89)  http://ec.europa.eu/consumers/consumers_safety/safety_products/rapex/index_en.htm

(90)  http://globalrecalls.oecd.org/

(91)  Medlemsstaternas rutiner: Fall 5 och 6 i Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online – http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native och http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native.

(92)  Sådana enheter kan till exempel effektivisera marknadskontrollen genom att kontrollera att kraven i olika rättsakter är uppfyllda samtidigt (till exempel om produktsäkerhet och energimärkning).

(93)  Medlemsstaternas rutiner: Fall 3 och 4 i Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online – http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native och http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native

(94)  http://ec.europa.eu/consumers/consumer_rights/index_en.htm

(95)  Medlemsstaternas rutiner: Fall 11 i Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online – http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native och http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native

(96)  En förteckning över domännamnsregister finns på http://www.iana.org/domains/root/db

(97)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet) (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

(98)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (den allmänna dataskyddsförordningen) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(99)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

(100)  Det bör noteras att syftet med detta dokument inte är att behandla alla relevanta krav på dataskydd i EU-rätten på ett uttömmande sätt.

(101)  Artiklarna 19.1 och 21 i förordning (EG) nr 765/2008.

(102)  Enligt artikel 19.2 i förordning (EG) nr 765/2008 ska marknadskontrollmyndigheterna samarbeta med de ekonomiska aktörerna beträffande åtgärder som kan förhindra eller minska risker orsakade av produkter som dessa aktörer tillhandahållit. Sektorsspecifik lagstiftning anpassad till referensbestämmelserna i artiklarna R2.8, R4.7 och R5.4 i beslut 768/2008/EG innehåller en allmän skyldighet för de berörda ekonomiska aktörerna att vidta korrigerande åtgärder för att få produkter som de anser eller har anledning att tro inte överensstämmer med tillämplig harmoniserad unionslagstiftning att uppfylla kraven. Dessutom ska de ekonomiska aktörerna enligt sektorsspecifik lagstiftning anpassad till referensbestämmelserna i artikel R31 i beslut 768/2008/EG se till att alla lämpliga korrigerande åtgärder vidtas i fråga om alla berörda produkter som de har tillhandahållit på unionsmarknaden.

(103)  http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/17108/attachments/1/translations/en/renditions/native

(104)  Den rättsliga grunden för ömsesidigt bistånd av detta slag fastställs i artikel 24.2 i förordning (EG) nr 765/2008.

(105)  Artikel 19.3 i förordning (EG) nr 765/2008.

(106)  Detta påverkar inte möjligheterna att parallellt vidta åtgärder gentemot distributörer som är baserade i myndighetens egna land för att kunna rikta sig mot företag som fysiskt är belägna inom dess territorium.

(107)  https://webgate.ec.europa.eu/icsms/.

(108)  Enligt artikel 12 i direktivet om allmän produktsäkerhet och artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 samt i enlighet med unionens skyddsklausulsförfarande i sektorsspecifik lagstiftning eller bestämmelser anpassade till referensbestämmelserna i artiklarna R31.6 och R31.8 i beslut 768/2008/EG.

(109)  http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/12802/attachments/1/translations/en/renditions/native,

http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/12803/attachments/1/translations/en/renditions/native,

http://ec.europa.eu/consumers/consumers_safety/safety_products/rapex/index_en.htm

(110)  Rapex-Kina möjliggör regelbunden och snabb dataöverföring om farliga icke-livsmedelsprodukter mellan de myndigheter som övervakar produktsäkerheten i EU och Kina. Kommissionen förser de kinesiska myndigheterna med information om farliga konsumentprodukter med ursprung i Kina vilka medlemsstaterna har anmält via systemet för snabbt informationsutbyte om farliga icke-livsmedelsprodukter (Rapex). De kinesiska myndigheternas undersöker dessa anmälningar och vidtar när så är möjligt åtgärder mot dessa produkter, vilka kan innebära att fortsatt export av dessa produkter till EU förhindras eller begränsas.

(111)  Artikel 27 i förordning (EG) nr 765/2008.

(112)  Mer information om samarbete med tullen finns i kommissionens meddelande C(2016) 1958 final 2016 års blåbok om genomförandet av EU:s produktbestämmelser och i Riktlinjer för importkontroll avseende produktsäkerhet och produktöverensstämmelse, som finnas tillgängliga på http://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/resources/documents/common/publications/info_docs/customs/product_safety/guidelines_sv.pdf

(113)  Se meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”Onlineplattformar och den digitala inre marknaden, möjligheter och utmaningar för Europa” från 25.5.2016, COM(2016) 288, som finns tillgängligt på http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52016DC0288

(114)  Mer information om dessa skyldigheter finns i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar ”Online services, including e-commerce, in the Single Market”, s. 30, http://ec.europa.eu/internal_market/e-commerce/docs/communication2012/SEC2011_1641_en.pdf

(115)  ”Upplysningar om påstått olaglig verksamhet och information kan visa sig inte vara tillräckligt precisa [...]. Inte desto mindre utgör detta i regel en omständighet som den nationella domstolen ska beakta vid prövningen av om näringsidkaren, mot bakgrund av dessa upplysningar, var medveten om sådana fakta eller omständigheter som borde ha föranlett en försiktig näringsidkare att inse att verksamheten eller informationen var olaglig” – mål C-324/09 L’Oréal SA med flera mot eBay International AG med flera, punkt 122.

(116)  Kraven på dataskydd måste beaktas.

(117)  Se till exempel: ”The consumer perspective regarding product safety for online purchases”, NVWA 2016, anmäld i OECD (2016), ”Online Product Safety: Trends and Challenges”, OECD Digital Economy Papers, No. 261, OECD Publishing, Paris. DOI: http://dx.doi.org/10.1787/5jlnb5q93jlt-en.

(118)  Se även kommissionens vägledning om genomförandet/tillämpningen av direktiv 2005/29/EG från den 25 maj 2016 om otillbörliga affärsmetoder, SWD(2016) 163 final, som finns tillgänglig på http://ec.europa.eu/justice/consumer-marketing/files/ucp_guidance_sv.pdf, särskilt sidan 77 om säkerhetsvarningar om en viss produkt. Se även till exempel artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG av den 18 juni 2009 om leksakers säkerhet (EUT L 170, 30.6.2009, s. 1).

(119)  http://ec.europa.eu/consumers/consumers_safety/safety_products/rapex/alerts/main/index.cfm?event=main.search

(120)  http://globalrecalls.oecd.org/

(121)  Den som säljer en produkt på nätet är inte alltid identisk med tillverkaren. Nätsäljare kan köpa varor av tillverkaren och sälja dem via en webbplats (eller via mellanhänder/leverantörer av värdtjänster). Det är emellertid också möjligt att det är tillverkaren som tillverkar och säljer sina egna produkter i en egen nätbutik.

(122)  Se till exempel: http://www.electricalsafetyfirst.org.uk/mediafile/100129855/Buying-Electrical-Goods-Online-A5-Leaflet-2014.pdf

(123)  Medlemsstaternas praxis i fråga om att använda medierna för att informera konsumenterna beskrivs i fall 12 i Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online – http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native och http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native

(124)  Medlemsstaternas rutiner: Fall 9 i Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online – http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native och http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native

(125)  C(2010) 3021 http://ec.europa.eu/consumers/archive/strategy/docs/consumer-complaint-recommendation_sv.pdf

(126)  Medlemsstaternas rutiner: Fall 16 i Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online – http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native och http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native

(127)  Praxis: Fall 17 i Study on Good Practice in Market Surveillance Activities related to Non-Food Consumer Products sold Online – http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8723/attachments/1/translations/en/renditions/native och http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/8724/attachments/1/translations/en/renditions/native

---

| 1.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 250/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 250/20

---

Inledning av förfarande

(Ärende M.8222 – Knorr-Bremse/Haldex)

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 250/02)

Den 24 juli 2017 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande i detta ärende efter att ha konstaterat att den anmälda koncentrationen ger anledning till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden. Inledandet av förfarandet öppnar en undersökning i andra fasen avseende den anmälda koncentrationen och påverkar inte det slutliga beslutet i ärendet. Beslutet baseras på artikel 6.1.c i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).

Kommissionen uppmanar intresserade tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

För att kunna beaktas i sin helhet, måste synpunkterna nå kommissionen senast 15 dagar efter offentliggörandet. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per telefax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post med referensnummer M.8222 – Knorr-Bremse/Haldex, till

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (Koncentrationsförordningen).

---

| 1.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 250/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 250/20

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8258 – Advent International/Morpho)

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 250/03)

Kommissionen beslutade den 19 april 2017 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b jämförd med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8258. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8258. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 1.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 250/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 250/21

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8498 – Toray/Mitsui/Soda)

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 250/04)

Kommissionen beslutade den 24 juli 2017 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8498. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8498. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 1.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 250/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 250/22

---

Eurons växelkurs (1)

31 juli 2017

(2017/C 250/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1727 |
| JPY | japansk yen | 129,70 |
| DKK | dansk krona | 7,4364 |
| GBP | pund sterling | 0,89420 |
| SEK | svensk krona | 9,5423 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1359 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,3050 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,079 |
| HUF | ungersk forint | 304,62 |
| PLN | polsk zloty | 4,2493 |
| RON | rumänsk leu | 4,5590 |
| TRY | turkisk lira | 4,1314 |
| AUD | australisk dollar | 1,4713 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4625 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,1598 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5672 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5918 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 315,97 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 15,3716 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,8896 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4110 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 625,05 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,0209 |
| PHP | filippinsk peso | 59,197 |
| RUB | rysk rubel | 70,4643 |
| THB | thailändsk baht | 39,051 |
| BRL | brasiliansk real | 3,6764 |
| MXN | mexikansk peso | 20,8620 |
| INR | indisk rupie | 75,2708 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1727

JPY

japansk yen

129,70

DKK

dansk krona

7,4364

GBP

pund sterling

0,89420

SEK

svensk krona

9,5423

CHF

schweizisk franc

1,1359

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,3050

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,079

HUF

ungersk forint

304,62

PLN

polsk zloty

4,2493

RON

rumänsk leu

4,5590

TRY

turkisk lira

4,1314

AUD

australisk dollar

1,4713

CAD

kanadensisk dollar

1,4625

HKD

Hongkongdollar

9,1598

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5672

SGD

singaporiansk dollar

1,5918

KRW

sydkoreansk won

1 315,97

ZAR

sydafrikansk rand

15,3716

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,8896

HRK

kroatisk kuna

7,4110

IDR

indonesisk rupiah

15 625,05

MYR

malaysisk ringgit

5,0209

PHP

filippinsk peso

59,197

RUB

rysk rubel

70,4643

THB

thailändsk baht

39,051

BRL

brasiliansk real

3,6764

MXN

mexikansk peso

20,8620

INR

indisk rupie

75,2708

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 1.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 250/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 250/23

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8566 – Moog Singapore/SIAEC/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 250/06)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 24 juli 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Singapore Airlines Engineering Company Limited (SIAEC, Singapore), ett dotterbolag till Singapore Airlines Limited (SIA, Singapore), och Moog Singapore Pte Ltd (MSPL, Singapore), ytterst kontrollerat av Moog Inc. (Moog, USA), på det sätt som avses i artikel 3.4 i koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag (JV) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 24 juli 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Singapore Airlines Engineering Company Limited (SIAEC, Singapore), ett dotterbolag till Singapore Airlines Limited (SIA, Singapore), och Moog Singapore Pte Ltd (MSPL, Singapore), ytterst kontrollerat av Moog Inc. (Moog, USA), på det sätt som avses i artikel 3.4 i koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag (JV) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   SIA: Passagerar- och godstransporter, ingenjörstjänster i samband med luft- transporter samt flygplatsterminaltjänster,
  —   SIAEC: Underhåll, reparationer och översynstjänster för flyg- och rymdindustrin,
  —   Moog: Utformning, tillverkning och försäljning av produkter för recisionsrörelsekontroll samt system för flyg- och rymdindustri, försvar, industri, energi, sjöfart och sjukvård,
  —   MSPL: Underhåll, reparationer och översynstjänster,
  —   JV: Underhåll, reparationer och översynstjänster för Moogs produkter. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   SIA: Passagerar- och godstransporter, ingenjörstjänster i samband med luft- transporter samt flygplatsterminaltjänster,

—   SIAEC: Underhåll, reparationer och översynstjänster för flyg- och rymdindustrin,

—   Moog: Utformning, tillverkning och försäljning av produkter för recisionsrörelsekontroll samt system för flyg- och rymdindustri, försvar, industri, energi, sjöfart och sjukvård,

—   MSPL: Underhåll, reparationer och översynstjänster,

—   JV: Underhåll, reparationer och översynstjänster för Moogs produkter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8566 – Moog Singapore/SIAEC/JV, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8566 – Moog Singapore/SIAEC/JV, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5 (tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 1.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 250/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 250/24

---

Offentliggörande av en ändringsansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2017/C 250/07)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN AV EN SKYDDAD URSPRUNGSBETECKNING/GEOGRAFISK BETECKNING SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av ändringar i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”TERNASCO DE ARAGÓN”

EU-nr: PGI-ES-02149 – 29.6.2016

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

| Namn: | Kontrollorganet för den skyddade geografiska beteckningen ”Ternasco de Aragón” |
| --- | --- |
| Adress: | Mercazaragoza, Edificio Centrorigen |
| Ctra. Cogullada s/n |
| 50014 Zaragoza |
| SPANIEN |

Namn:

Kontrollorganet för den skyddade geografiska beteckningen ”Ternasco de Aragón”

Adress:

Mercazaragoza, Edificio Centrorigen

Ctra. Cogullada s/n

50014 Zaragoza

SPANIEN

Tfn

+34 976470813

E-post:

info@ternascodearagon.es

Den ansökande gruppen företräder de gemensamma intressena hos producenterna av ”Ternasco de Aragón” och är den part som har ett berättigat intresse i ansökan om ändring av specifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Ternasco de Aragón”. Den ansökande gruppen ansvarar även för skydd av beteckningen.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen

| — | ☐ | Produktens namn |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produktbeskrivning |
| — | ☐ | Geografiskt område |
| — | ☒ | Bevis på ursprung |
| — | ☐ | Produktionsmetod |
| — | ☒ | Samband |
| — | ☐ | Märkning |
| — | ☐ | Annat [specificera] |

—

☐

Produktens namn

—

☒

Produktbeskrivning

—

☐

Geografiskt område

—

☒

Bevis på ursprung

—

☐

Produktionsmetod

—

☒

Samband

—

☐

Märkning

—

☐

Annat [specificera]

4.   Typ av ändring(ar)

| — | ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |

—

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

—

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändringar

5.1   Produktbeskrivning

Krav (stycke B, punkt 2):

Nuvarande ordalydelse i specifikationen:

| ”2. | ”Ternasco de Aragón” måste uppfölja följande krav:






  — | Lamm, oavsett kön (icke kastrerade handjur och hondjur) |
| --- | --- | --- |

”2.

”Ternasco de Aragón” måste uppfölja följande krav:

—

Lamm, oavsett kön (icke kastrerade handjur och hondjur)

| — | Slaktålder på 70–90 dagar. |
| --- | --- |

—

Slaktålder på 70–90 dagar.

| — | Lammen ska födas upp inomhus på modersmjölk; denna föda kompletteras med fri mängd halm och den mängd kraftfoder som tillåts enligt gällande lagstiftning. Lammen ska dia under minst 50 dagar. |
| --- | --- |

—

Lammen ska födas upp inomhus på modersmjölk; denna föda kompletteras med fri mängd halm och den mängd kraftfoder som tillåts enligt gällande lagstiftning. Lammen ska dia under minst 50 dagar.

| — | Under diperioden ska lammen utfodras med halm och ha fri tillgång till kraftfoder. |
| --- | --- |

—

Under diperioden ska lammen utfodras med halm och ha fri tillgång till kraftfoder.

| — | Det är förbjudet att använda ämnen som kan störa djurets normala tillväxts- och utvecklingstakt.” |
| --- | --- |

—

Det är förbjudet att använda ämnen som kan störa djurets normala tillväxts- och utvecklingstakt.”

Specifikationen ska lyda som följer:

| ”2. | ”Ternasco de Aragón” måste uppfölja följande krav:






  — | Lamm, oavsett kön (icke kastrerade handjur och hondjur) |
| --- | --- | --- |

”2.

”Ternasco de Aragón” måste uppfölja följande krav:

—

Lamm, oavsett kön (icke kastrerade handjur och hondjur)

| — | Lammen ska födas upp inomhus på modersmjölk; denna föda kompletteras med fri mängd halm och den mängd kraftfoder som tillåts enligt gällande lagstiftning. Lammen ska dia under minst 40 dagar. |
| --- | --- |

—

Lammen ska födas upp inomhus på modersmjölk; denna föda kompletteras med fri mängd halm och den mängd kraftfoder som tillåts enligt gällande lagstiftning. Lammen ska dia under minst 40 dagar.

| — | Under diperioden ska lammen utfodras med halm och ha fri tillgång till kraftfoder. |
| --- | --- |

—

Under diperioden ska lammen utfodras med halm och ha fri tillgång till kraftfoder.

| — | Det är förbjudet att använda ämnen som kan störa djurets normala tillväxts- och utvecklingstakt.” |
| --- | --- |

—

Det är förbjudet att använda ämnen som kan störa djurets normala tillväxts- och utvecklingstakt.”

Skäl till ändringarna i produktbeskrivningen:

| — | Slaktålder
  Det föreslås att begränsningen i fråga om slaktålder tas bort eftersom individuella kontroller av slaktkropparna garanterar att kvalitetskriterierna i specifikationen följs.
  Kvaliteten vad gäller slaktkroppar, kött och fett påverkas av många olika faktorer, även om djurens låga ålder och det traditionella produktionssystemet innebär att antalet faktorer minskar (Sañudo m.fl., 2013).
  De kriterier som används för att definiera slaktkroppens kvalitet är i huvudsak fettansättning, vikt, färg och konformation. Det är dessa kvalitetskriterier som används vid bedömningen av slaktkroppar för ”Ternasco de Aragón”.
  Det finns flera olika fördelar med att använda dessa kriterier vid bedömningen av slaktkropparna, t.ex. att urvalet blir enklare, vilket i sin tur gör det lättare att säkerställa att den garanterade produkten är homogen.
  I en undersökning som utfördes av fakulteten för veterinärmedicin vid universitetet i Zaragoza 2014 konstaterades att ”när slaktvikten ligger mellan 8,0 och 12,5 kg uppfyller köttet de kvalitetskriterier som anges i specifikationen oavsett djurets ålder”.
  Enligt undersökningen visar därför resultaten att det inte förekommer några betydande skillnader i fråga om saftighet eller luminans (L*) eller konsistens mellan ett parti djur som slaktats vid 70 dagars ålder och ett parti som slaktats vid 100 dagars ålder.
  Teknisk personal från kontrollorganet granskade alla slaktkroppar som användes i undersökningen och kontrollerade att de med en kall slaktvikt på mer än 8 kg uppfyllde specifikationens krav på konformation och fettansättning. Slutligen kontrollerade de att slaktkroppar och kött uppfyllde samtliga kvalitetskrav för den skyddade geografiska beteckningen.
  I det produktionssystem som vanligen används för den skyddade geografiska beteckningen används djur med en slaktvikt på 8–12,5 kg, utmärkt konformation, ljusrosa kött samt fettansättning och intramuskulärt fett på optimal nivå. Slaktvikten är en mycket viktig aspekt som tillsammans med djurens låga ålder påverkar fettansättning, färg och konformation, och därmed har en direkt inverkan på slaktkropparnas kvalitet. I punkt F, Samband med det geografiska området, under rubrik 3. ”Produktionssystem”, finns följande beskrivning: ”(...) men den viktigaste egenskapen hos dessa raser är den tidiga utvecklingen, som särskilt påverkar köttets kvalitet eftersom fettvävnaderna växer till tidigare (...) att raserna bevisligen utvecklas så tidigt skiljer dem från andra raser”.
  Utöver den angivna informationen bör det noteras att certifieringen av slaktkropparna för att de ska erhålla den skyddade geografiska beteckningen innebär att de kontrolleras individuellt. Om slaktvikten ligger utanför den som anges i specifikationen underkänns slaktkroppen automatiskt. För djur med slaktvikter på 8–12,5 kg kontrolleras utseendet, och om det är godtagbart görs en bedömning av fettansättningen. Den tidiga utvecklingen hos djuren av de berörda raserna innebär att ålder och slaktvikt kan avgöras av fettansättningen, i synnerhet hos hondjur. För handjuren är vikten viktigare än fettansättningen.
  Djur som inte har utvecklats på rätt sätt kan ligga inom viktspannet men utanför åldersspannet, men detta framgår tydligt av slaktkroppens utseende. Dessa djur uppfyller vanligtvis inte certifieringskraven av andra orsaker: otillräcklig fetthalt, dålig konformation, köttets färg (för rött eller gulaktigt), köttets konsistens (p.g.a. att lämpligt pH-värde inte uppnåddes vid mognaden), för stor testikelstorlek hos handjur eller för tjock bukvägg längs mittlinjen för hondjur.
  För att kontrollera i vilken utsträckning produktens egenskaper kan garanteras genom kvalitetskontroller av slaktkropparna har den tekniska arbetsgruppen inom kontroll- och certifieringsorganet för den skyddade geografiska beteckningen gjort en analys baserad på uppgifter från 2015.
  Man använde sig bl.a. av omfattande individuella spårbarhetsuppgifter (från den ursprungliga klassificeringen) för 4 937 lamm från 386 gårdar (45,89 % av de jordbruksföretag som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen) som slaktades i Mercazaragoza.
  Av de 386 gårdarna valdes 33 ut och en kontroll av födelsedatum begärdes. Födelsedatumen kontrollerades mot klassificering och viktuppgifter.
  Omfattande uppgifter om slaktkropparna från 897 lamm analyserades med följande resultat: 893 av slaktkropparna (99,55 %) låg inom intervallerna för slaktålder och slaktvikt, 2 av slaktkropparna (0,22 %) uppfyllde kriterierna för vikt och utseende men hade en slaktålder på mer än 100 dagar, medan de 2 återstående slaktkropparna (0,22 %) hade en slaktvikt på mer än 12,5 kg och även de en slaktålder på mer än 100 dagar.
  Vi kan därför konstatera att lamm med slaktkroppar som ligger inom viktintervallerna i specifikationen uppfyller samtliga kvalitetskriterier för den skyddade geografiska beteckningen, oavsett slaktålder.
  Denna ändring medför ingen förändring av produktionssystemet, som inriktas på en snabb ökning av fettansättningen, eller av produktionsmetoden (slakt, hängning och konservering). Den påverkar därför inte produktionen av slaktkroppar som uppfyller de krav som fastställs i beskrivningen av sambandet: ”(...) idealisk sammansättning av köttet utan alltför stor andel benvävnad, och med lämplig mängd underhudsfett och intermuskulärt fett, inklusive intramuskulärt fett”. Genom att slaktvikten kontrolleras, förutom konformation, färg och fettansättning, kan kvaliteten på slaktkroppar som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Ternasco de Aragón” garanteras. Vi kan därför ersätta stickprovskontroller av slaktålder med individuell klassificering av slaktkropparna baserat på vikt och andra egenskaper. |
| --- | --- |

—

Slaktålder

Det föreslås att begränsningen i fråga om slaktålder tas bort eftersom individuella kontroller av slaktkropparna garanterar att kvalitetskriterierna i specifikationen följs.

Kvaliteten vad gäller slaktkroppar, kött och fett påverkas av många olika faktorer, även om djurens låga ålder och det traditionella produktionssystemet innebär att antalet faktorer minskar (Sañudo m.fl., 2013).

De kriterier som används för att definiera slaktkroppens kvalitet är i huvudsak fettansättning, vikt, färg och konformation. Det är dessa kvalitetskriterier som används vid bedömningen av slaktkroppar för ”Ternasco de Aragón”.

Det finns flera olika fördelar med att använda dessa kriterier vid bedömningen av slaktkropparna, t.ex. att urvalet blir enklare, vilket i sin tur gör det lättare att säkerställa att den garanterade produkten är homogen.

I en undersökning som utfördes av fakulteten för veterinärmedicin vid universitetet i Zaragoza 2014 konstaterades att ”när slaktvikten ligger mellan 8,0 och 12,5 kg uppfyller köttet de kvalitetskriterier som anges i specifikationen oavsett djurets ålder”.

Enligt undersökningen visar därför resultaten att det inte förekommer några betydande skillnader i fråga om saftighet eller luminans (L*) eller konsistens mellan ett parti djur som slaktats vid 70 dagars ålder och ett parti som slaktats vid 100 dagars ålder.

Teknisk personal från kontrollorganet granskade alla slaktkroppar som användes i undersökningen och kontrollerade att de med en kall slaktvikt på mer än 8 kg uppfyllde specifikationens krav på konformation och fettansättning. Slutligen kontrollerade de att slaktkroppar och kött uppfyllde samtliga kvalitetskrav för den skyddade geografiska beteckningen.

I det produktionssystem som vanligen används för den skyddade geografiska beteckningen används djur med en slaktvikt på 8–12,5 kg, utmärkt konformation, ljusrosa kött samt fettansättning och intramuskulärt fett på optimal nivå. Slaktvikten är en mycket viktig aspekt som tillsammans med djurens låga ålder påverkar fettansättning, färg och konformation, och därmed har en direkt inverkan på slaktkropparnas kvalitet. I punkt F, Samband med det geografiska området, under rubrik 3. ”Produktionssystem”, finns följande beskrivning: ”(...) men den viktigaste egenskapen hos dessa raser är den tidiga utvecklingen, som särskilt påverkar köttets kvalitet eftersom fettvävnaderna växer till tidigare (...) att raserna bevisligen utvecklas så tidigt skiljer dem från andra raser”.

Utöver den angivna informationen bör det noteras att certifieringen av slaktkropparna för att de ska erhålla den skyddade geografiska beteckningen innebär att de kontrolleras individuellt. Om slaktvikten ligger utanför den som anges i specifikationen underkänns slaktkroppen automatiskt. För djur med slaktvikter på 8–12,5 kg kontrolleras utseendet, och om det är godtagbart görs en bedömning av fettansättningen. Den tidiga utvecklingen hos djuren av de berörda raserna innebär att ålder och slaktvikt kan avgöras av fettansättningen, i synnerhet hos hondjur. För handjuren är vikten viktigare än fettansättningen.

Djur som inte har utvecklats på rätt sätt kan ligga inom viktspannet men utanför åldersspannet, men detta framgår tydligt av slaktkroppens utseende. Dessa djur uppfyller vanligtvis inte certifieringskraven av andra orsaker: otillräcklig fetthalt, dålig konformation, köttets färg (för rött eller gulaktigt), köttets konsistens (p.g.a. att lämpligt pH-värde inte uppnåddes vid mognaden), för stor testikelstorlek hos handjur eller för tjock bukvägg längs mittlinjen för hondjur.

För att kontrollera i vilken utsträckning produktens egenskaper kan garanteras genom kvalitetskontroller av slaktkropparna har den tekniska arbetsgruppen inom kontroll- och certifieringsorganet för den skyddade geografiska beteckningen gjort en analys baserad på uppgifter från 2015.

Man använde sig bl.a. av omfattande individuella spårbarhetsuppgifter (från den ursprungliga klassificeringen) för 4 937 lamm från 386 gårdar (45,89 % av de jordbruksföretag som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen) som slaktades i Mercazaragoza.

Av de 386 gårdarna valdes 33 ut och en kontroll av födelsedatum begärdes. Födelsedatumen kontrollerades mot klassificering och viktuppgifter.

Omfattande uppgifter om slaktkropparna från 897 lamm analyserades med följande resultat: 893 av slaktkropparna (99,55 %) låg inom intervallerna för slaktålder och slaktvikt, 2 av slaktkropparna (0,22 %) uppfyllde kriterierna för vikt och utseende men hade en slaktålder på mer än 100 dagar, medan de 2 återstående slaktkropparna (0,22 %) hade en slaktvikt på mer än 12,5 kg och även de en slaktålder på mer än 100 dagar.

Vi kan därför konstatera att lamm med slaktkroppar som ligger inom viktintervallerna i specifikationen uppfyller samtliga kvalitetskriterier för den skyddade geografiska beteckningen, oavsett slaktålder.

Denna ändring medför ingen förändring av produktionssystemet, som inriktas på en snabb ökning av fettansättningen, eller av produktionsmetoden (slakt, hängning och konservering). Den påverkar därför inte produktionen av slaktkroppar som uppfyller de krav som fastställs i beskrivningen av sambandet: ”(...) idealisk sammansättning av köttet utan alltför stor andel benvävnad, och med lämplig mängd underhudsfett och intermuskulärt fett, inklusive intramuskulärt fett”. Genom att slaktvikten kontrolleras, förutom konformation, färg och fettansättning, kan kvaliteten på slaktkroppar som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Ternasco de Aragón” garanteras. Vi kan därför ersätta stickprovskontroller av slaktålder med individuell klassificering av slaktkropparna baserat på vikt och andra egenskaper.

| — | Diperiod
  Det föreslås att den lägsta avvänjningsålderen minskas till 40 dagar. Anledningen är att vi inte har kunnat konstatera några betydande skillnader i förhållande till de kvalitetskriterier för köttet som anges i specifikationen mellan djur som avvants vid 40 respektive 70 dagars ålder. Både djuren med den lägre avvänjningsåldern och de med den högre uppfyller specifikationens kvalitetskriterier.
  Enligt det traditionella produktionssystemet för inhemska raser i Aragonien går lammen tillsammans med tackorna till nästa reproduktionscykel för fåren inleds. Lamm på gårdar med inriktning på djurhållning fortsätter att dia hondjuren, vars mjölk uteslutande används för lammen. Digivningen kompletteras dagtid med foder av hög kvalitet. Lammen hanteras ofta i avvänjningsgrupper där åldern på lammen skiljer sig med några dagar. Detta underlättar hanteringen av djuren och skötseln av gården i allmänhet, och innebär att detta kriterium kan kontrolleras på lämpligt sätt. Den produkt som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen kommer även fortsättningsvis att födas upp uteslutande på modersmjölk till tidpunkten för avvänjning.
  Fakulteten för veterinärmedicin vid universitetet i Zaragoza har också nyligen utfört en undersökning av hur diperioden påverkar de krav som fastställs i specifikationen för den skyddade geografiska beteckningen i fråga om köttets färg, saftighet och konsistens. Alla slaktkropparna i undersökningen övervakades av teknisk personal från kontrollorganet, som kontrollerade på plats att slaktkroppar med en kall slaktvikt på över 8 kg uppfyllde kraven i specifikationen för den skyddade geografiska beteckningen i fråga om form samt intern och extern fettansättning.
  Enligt undersökningen ”skilde sig inte pH-värdet mellan de olika behandlingarna (P = 0,206), där värdet för djur som inte blivit avvanda låg på 5,70 ± 0,11 och för dem som blivit avvanda på 5,75 ± 0,14, vilket är normala värden som inte påverkar färg, saftighet eller konsistens, som i hög grad skulle påverkas vid onormalt höga pH-värden”.
  Undersökningen bekräftade därför att ”det inte förekom några skillnader mellan djur som avvants vid 40 dagars ålder (före den nuvarande gränsen i specifikationen) och de som inte avvants i fråga om köttets saftighet, luminans (L*), dess röda färg eller konsistens”. |
| --- | --- |

—

Diperiod

Det föreslås att den lägsta avvänjningsålderen minskas till 40 dagar. Anledningen är att vi inte har kunnat konstatera några betydande skillnader i förhållande till de kvalitetskriterier för köttet som anges i specifikationen mellan djur som avvants vid 40 respektive 70 dagars ålder. Både djuren med den lägre avvänjningsåldern och de med den högre uppfyller specifikationens kvalitetskriterier.

Enligt det traditionella produktionssystemet för inhemska raser i Aragonien går lammen tillsammans med tackorna till nästa reproduktionscykel för fåren inleds. Lamm på gårdar med inriktning på djurhållning fortsätter att dia hondjuren, vars mjölk uteslutande används för lammen. Digivningen kompletteras dagtid med foder av hög kvalitet. Lammen hanteras ofta i avvänjningsgrupper där åldern på lammen skiljer sig med några dagar. Detta underlättar hanteringen av djuren och skötseln av gården i allmänhet, och innebär att detta kriterium kan kontrolleras på lämpligt sätt. Den produkt som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen kommer även fortsättningsvis att födas upp uteslutande på modersmjölk till tidpunkten för avvänjning.

Fakulteten för veterinärmedicin vid universitetet i Zaragoza har också nyligen utfört en undersökning av hur diperioden påverkar de krav som fastställs i specifikationen för den skyddade geografiska beteckningen i fråga om köttets färg, saftighet och konsistens. Alla slaktkropparna i undersökningen övervakades av teknisk personal från kontrollorganet, som kontrollerade på plats att slaktkroppar med en kall slaktvikt på över 8 kg uppfyllde kraven i specifikationen för den skyddade geografiska beteckningen i fråga om form samt intern och extern fettansättning.

Enligt undersökningen ”skilde sig inte pH-värdet mellan de olika behandlingarna (P = 0,206), där värdet för djur som inte blivit avvanda låg på 5,70 ± 0,11 och för dem som blivit avvanda på 5,75 ± 0,14, vilket är normala värden som inte påverkar färg, saftighet eller konsistens, som i hög grad skulle påverkas vid onormalt höga pH-värden”.

Undersökningen bekräftade därför att ”det inte förekom några skillnader mellan djur som avvants vid 40 dagars ålder (före den nuvarande gränsen i specifikationen) och de som inte avvants i fråga om köttets saftighet, luminans (L*), dess röda färg eller konsistens”.

5.2   Produktbeskrivning

Raser (stycke B, punkt 1):

Nuvarande ordalydelse i specifikationen:

| ”1. | De lamm som används för att producera ”Ternasco de Aragón” kommer från följande raser:






  — | ”Aragonesa” |
| --- | --- | --- |

”1.

De lamm som används för att producera ”Ternasco de Aragón” kommer från följande raser:

—

”Aragonesa”

| — | ”Ojinegra de Teruel” |
| --- | --- |

—

”Ojinegra de Teruel”

| — | ”Roya Bilbilitana”” |
| --- | --- |

—

”Roya Bilbilitana””

Specifikationen ska lyda som följer:

| ”1. | De lamm som används för att producera ”Ternasco de Aragón” kommer från följande raser:






  — | ”Aragonesa” |
| --- | --- | --- |

”1.

De lamm som används för att producera ”Ternasco de Aragón” kommer från följande raser:

—

”Aragonesa”

| — | ”Ojinegra de Teruel” |
| --- | --- |

—

”Ojinegra de Teruel”

| — | ”Roya Bilbilitana” |
| --- | --- |

—

”Roya Bilbilitana”

| — | ”Maellana” |
| --- | --- |

—

”Maellana”

| — | ”Ansotana”” |
| --- | --- |

—

”Ansotana””

Skäl till de angivna ändringarna:

I specifikationen anges för närvarande tre olika tillåtna raser: ”Aragonesa”, ”Roya Bilbilitana” och ”Ojinegra de Teruel”. En ansökan görs för att inkludera raserna ”Ansotana” och ”Maellana”, eftersom de officiellt erkändes som egna raser i Spaniens officiella djurraskatalog genom kungligt dekret nr 1682/1997 efter att den första specifikationen för ”Ternasco de Aragón” hade upprättats, som erkändes av den autonoma regionen som en särskild beteckning den 10 juli 1989, nationellt i oktober 1992 och på EU-nivå den 21 juni 1996.

De två raserna omfattar ett litet antal djur på cirka 10 000 reproducerande hondjur (tackor). Flera raser som är perfekt anpassade till den naturliga miljön och som uppfyller kvalitetskriterierna för slaktkropparna inkluderades i den skyddade geografiska beteckningen före offentliggörandet av kungliga dekretet nr 1682/1997, eftersom de vid den tidpunkten betraktades som ekotyper av rasen ”Aragonesa”. Till följd av offentliggörandet av det kungliga dekretet togs de angivna uppfödarna bort. Samma produktionssystem används som för raserna i specifikationen. De är nu intresserade av att inkluderas i den skyddade geografiska beteckningen.

Därför görs en ansökan för att anpassa specifikationen till gällande bestämmelser, så att uppfödare av raserna ”Ansotana” och ”Maellana”, som traditionellt ansetts som ekotyper av rasen ”Aragonesa”, på nytt kan inkluderas i den skyddade geografiska beteckningen.

5.3   Bevis för att produkten har sitt ursprung i det avgränsade geografiska området (stycke D, punkt 2):

Nuvarande ordalydelse i specifikationen:

| ”2. | Kontroller och certifiering:
  Följande är grundläggande krav för att garantera produktens ursprung:






  a) | Köttet ska komma uteslutande från djur av raserna ”Aragonesa”, ”Ojinegra de Teruel” och ”Roya Bilbilitana” som finns upptagna bland registrerade djur i produktionsområdet.” |
| --- | --- | --- |

”2.

Kontroller och certifiering:

Följande är grundläggande krav för att garantera produktens ursprung:

a)

Köttet ska komma uteslutande från djur av raserna ”Aragonesa”, ”Ojinegra de Teruel” och ”Roya Bilbilitana” som finns upptagna bland registrerade djur i produktionsområdet.”

Specifikationen ska lyda som följer:

| ”2. | Kontroller och certifiering:
  Följande är grundläggande krav för att garantera produktens ursprung:






  a) | Köttet ska komma uteslutande från djur av raserna ”Aragonesa”, ”Ojinegra de Teruel”, ”Roya Bilbilitana”, ”Ansotana” och ”Maellana” som finns upptagna bland registrerade djur i produktionsområdet.” |
| --- | --- | --- |

”2.

Kontroller och certifiering:

Följande är grundläggande krav för att garantera produktens ursprung:

a)

Köttet ska komma uteslutande från djur av raserna ”Aragonesa”, ”Ojinegra de Teruel”, ”Roya Bilbilitana”, ”Ansotana” och ”Maellana” som finns upptagna bland registrerade djur i produktionsområdet.”

Skäl till de angivna ändringarna:

Samma skäl som anges under punkt 5.2.

5.4   Samband med det geografiska området (stycke F, punkt 3. Produktions- och bearbetningssystem, a) Produktion)

Nuvarande ordalydelse i specifikationen:

| ”a) | Produktion
  Klimat och jordmån i Aragonien har gynnat utvecklingen av en omfattande fåruppfödning, eftersom får är den enda art som kan anpassa sig till det sparsamma och säsongsbundna gräsbetet.
  För denna typ av lamm finns en rad särskilda krav i fråga om slaktvikt och slaktålder, som tydligt skiljer den från andra typer av lamm som vanligtvis slaktas i Spanien.
  De tre raser som omfattas av beteckningen anges nedan.






  — | Fårrasen ”Aragonesa” förekommer i huvudsak i de tre provinserna i Aragonien, och dess livsmiljö utgörs framför allt av lågland, högplatåer och bergssluttningar. Utmärkande drag hos denna ras är dess proportionerliga bål, smala hals utan hudveck och ofta med spenliknande bihang, långa och starka extremiteter samt små och hårda klövar.
  Ullen är vit och täcker hela kroppen förutom huvudet, nedre delen av de fyra extremiteterna och i vissa fall buken. Ullfibrerna är 5–10 cm långa och klassificeras som medelfina. Födelsevikten är 3,5 kg, och tillväxten fram till 30 dagars ålder (avvänjning) är 200 gram/dag, dvs. 9,5 kg per levnadsmånad. Från 30 till 90 dagars ålder ligger den dagliga tillväxten på mellan 230 gram för hondjur och 250 gram för handjur. Vikten uppgår vid tre månaders ålder till 23–25 kg, och slaktutbytet ligger på nästan 48 %, vilket innebär en slaktvikt för ”Ternasco de Aragón” på 10–12 kg. |
| --- | --- | --- |

”a)

Produktion

Klimat och jordmån i Aragonien har gynnat utvecklingen av en omfattande fåruppfödning, eftersom får är den enda art som kan anpassa sig till det sparsamma och säsongsbundna gräsbetet.

För denna typ av lamm finns en rad särskilda krav i fråga om slaktvikt och slaktålder, som tydligt skiljer den från andra typer av lamm som vanligtvis slaktas i Spanien.

De tre raser som omfattas av beteckningen anges nedan.

—

Fårrasen ”Aragonesa” förekommer i huvudsak i de tre provinserna i Aragonien, och dess livsmiljö utgörs framför allt av lågland, högplatåer och bergssluttningar. Utmärkande drag hos denna ras är dess proportionerliga bål, smala hals utan hudveck och ofta med spenliknande bihang, långa och starka extremiteter samt små och hårda klövar.

Ullen är vit och täcker hela kroppen förutom huvudet, nedre delen av de fyra extremiteterna och i vissa fall buken. Ullfibrerna är 5–10 cm långa och klassificeras som medelfina. Födelsevikten är 3,5 kg, och tillväxten fram till 30 dagars ålder (avvänjning) är 200 gram/dag, dvs. 9,5 kg per levnadsmånad. Från 30 till 90 dagars ålder ligger den dagliga tillväxten på mellan 230 gram för hondjur och 250 gram för handjur. Vikten uppgår vid tre månaders ålder till 23–25 kg, och slaktutbytet ligger på nästan 48 %, vilket innebär en slaktvikt för ”Ternasco de Aragón” på 10–12 kg.

| — | Övriga raser som anses lämpliga för ”Ternasco de Aragón” är ”Ojinegra de Teruel” och ”Roya Bilbilitana”. Dessa två raser utmärker sig genom att vara framtagna uteslutande för köttproduktion, men deras viktigaste egenskap är den tidiga utvecklingen, som särskilt påverkar kvaliteten på köttet eftersom fettvävnaderna växer till tidigare. Vid en slaktvikt på 10–12 kg och en slaktålder på 80–100 dagar lämpar sig slaktkropparna från både lamm och unga djur för ”Ternasco”: de har en lämplig sammansättning av köttet utan alltför stor andel benvävnad, och en lämplig mängd underhuds- och intermuskulärt fett, inklusive intramuskulärt fett, har utvecklats, vilket ger en högklassig smak. |
| --- | --- |

—

Övriga raser som anses lämpliga för ”Ternasco de Aragón” är ”Ojinegra de Teruel” och ”Roya Bilbilitana”. Dessa två raser utmärker sig genom att vara framtagna uteslutande för köttproduktion, men deras viktigaste egenskap är den tidiga utvecklingen, som särskilt påverkar kvaliteten på köttet eftersom fettvävnaderna växer till tidigare. Vid en slaktvikt på 10–12 kg och en slaktålder på 80–100 dagar lämpar sig slaktkropparna från både lamm och unga djur för ”Ternasco”: de har en lämplig sammansättning av köttet utan alltför stor andel benvävnad, och en lämplig mängd underhuds- och intermuskulärt fett, inklusive intramuskulärt fett, har utvecklats, vilket ger en högklassig smak.

| — | ”Aragonesa” ger lamm som är perfekta i fråga om köttets sammansättning. Fetthalten ligger i genomsnitt på 25 % (för både bagglamm och tacklamm) med en slaktvikt på 10,74 kg. Denna tidiga utveckling finns också hos en annan av de genuina fårraserna i Aragonien, ”Roya Bilbilitana”, vars lamm har liknande tidiga utveckling med 26,6 % fett (för både bagglamm och tacklamm) med en slaktvikt på 10,6 kg. När det gäller rasen ”Ojinegra de Teruel” har man funnit att procentsatsen fettvävnad i köttet liknar den hos de andra raserna som nämns ovan. |
| --- | --- |

—

”Aragonesa” ger lamm som är perfekta i fråga om köttets sammansättning. Fetthalten ligger i genomsnitt på 25 % (för både bagglamm och tacklamm) med en slaktvikt på 10,74 kg. Denna tidiga utveckling finns också hos en annan av de genuina fårraserna i Aragonien, ”Roya Bilbilitana”, vars lamm har liknande tidiga utveckling med 26,6 % fett (för både bagglamm och tacklamm) med en slaktvikt på 10,6 kg. När det gäller rasen ”Ojinegra de Teruel” har man funnit att procentsatsen fettvävnad i köttet liknar den hos de andra raserna som nämns ovan.

Att raserna bevisligen utvecklas så tidigt skiljer dem från andra raser. Kvaliteten hos ”Ternasco de Aragón” som produceras av de angivna raserna är därför annorlunda och bättre jämfört med andra raser.

När det gäller föda betar fåren både på stubbåkrar och på de naturliga betesmarkerna i Aragonien, där det förekommer en stor mängd aromatiska växter (rosmarin, timjan osv.).

Lammen hålls i fårhägn i stall, där de dricker modersmjölk under natten och utfodras med kraftfoder av hög kvalitet under dagtid.

Kraftfodret i kombination med modersmjölken bidrar till lammens höga kvalitet (vävnadssammansättning, fettets fördelning, färg och konsistens, mörhet, köttets färg och smak) vid den slaktvikt och slaktålder som angetts (10–12 kg och 80–100 dagar) från ovannämnda aragoniska fårraser.”

Specifikationen ska lyda som följer:

| ”a) | Produktion
  Klimat och jordmån i Aragonien har gynnat utvecklingen av en omfattande fåruppfödning, eftersom får är den enda art som kan anpassa sig till det sparsamma och säsongsbundna gräsbetet.
  Den här typen av lamm har ett antal särskilda egenskaper som tydligt skiljer den från andra typer av lamm som vanligtvis slaktas i Spanien.
  De fem raser som omfattas av beteckningen anges nedan.






  — | Fårrasen ”Aragonesa” förekommer i huvudsak i de tre provinserna i Aragonien, och dess livsmiljö utgörs framför allt av lågland, högplatåer och bergssluttningar. Utmärkande drag hos denna ras är dess proportionerliga bål, smala hals utan hudveck och ofta med spenliknande bihang, långa och starka extremiteter samt små och hårda klövar. Ullen är vit och täcker hela kroppen förutom huvudet, nedre delen av de fyra extremiteterna och i vissa fall buken. Ullfibrerna är 5–10 cm långa och klassificeras som medelfina. Födelsevikten är 3,5 kg, och tillväxten fram till 30 dagars ålder (avvänjning) är 200 gram/dag, dvs. 9,5 kg per levnadsmånad. Från 30 till 90 dagars ålder ligger den dagliga tillväxten på mellan 230 gram för hondjur och 250 gram för handjur. Vikten uppgår vid tre månaders ålder till 23–25 kg, och slaktutbytet ligger på nästan 48 %, vilket innebär en slaktvikt för ”Ternasco de Aragón” på 10–12 kg. |
| --- | --- | --- |

”a)

Produktion

Klimat och jordmån i Aragonien har gynnat utvecklingen av en omfattande fåruppfödning, eftersom får är den enda art som kan anpassa sig till det sparsamma och säsongsbundna gräsbetet.

Den här typen av lamm har ett antal särskilda egenskaper som tydligt skiljer den från andra typer av lamm som vanligtvis slaktas i Spanien.

De fem raser som omfattas av beteckningen anges nedan.

—

Fårrasen ”Aragonesa” förekommer i huvudsak i de tre provinserna i Aragonien, och dess livsmiljö utgörs framför allt av lågland, högplatåer och bergssluttningar. Utmärkande drag hos denna ras är dess proportionerliga bål, smala hals utan hudveck och ofta med spenliknande bihang, långa och starka extremiteter samt små och hårda klövar. Ullen är vit och täcker hela kroppen förutom huvudet, nedre delen av de fyra extremiteterna och i vissa fall buken. Ullfibrerna är 5–10 cm långa och klassificeras som medelfina. Födelsevikten är 3,5 kg, och tillväxten fram till 30 dagars ålder (avvänjning) är 200 gram/dag, dvs. 9,5 kg per levnadsmånad. Från 30 till 90 dagars ålder ligger den dagliga tillväxten på mellan 230 gram för hondjur och 250 gram för handjur. Vikten uppgår vid tre månaders ålder till 23–25 kg, och slaktutbytet ligger på nästan 48 %, vilket innebär en slaktvikt för ”Ternasco de Aragón” på 10–12 kg.

| — | Övriga raser som anses lämpliga för ”Ternasco de Aragón” är ”Ojinegra de Teruel”, ”Roya Bilbilitana”, ”Ansotana” och ”Maellana”. De två första raserna utmärker sig genom att vara framtagna uteslutande för köttproduktion, men den viktigaste egenskapen hos dem är den tidiga utvecklingen, som särskilt påverkar kvaliteten på ”Ternasco de Aragón” eftersom fettvävnaderna växer till tidigare. Vid en slaktvikt på 10–12 kg och en slaktålder på 80–100 dagar lämpar sig slaktkropparna från både lamm och unga djur för ”Ternasco de Aragón”: de har en idealisk sammansättning av köttet utan alltför stor andel benvävnad, och en lämplig mängd underhuds- och intermuskulärt fett, inklusive intramuskulärt fett, har utvecklats, vilket ger en högklassig smak. |
| --- | --- |

—

Övriga raser som anses lämpliga för ”Ternasco de Aragón” är ”Ojinegra de Teruel”, ”Roya Bilbilitana”, ”Ansotana” och ”Maellana”. De två första raserna utmärker sig genom att vara framtagna uteslutande för köttproduktion, men den viktigaste egenskapen hos dem är den tidiga utvecklingen, som särskilt påverkar kvaliteten på ”Ternasco de Aragón” eftersom fettvävnaderna växer till tidigare. Vid en slaktvikt på 10–12 kg och en slaktålder på 80–100 dagar lämpar sig slaktkropparna från både lamm och unga djur för ”Ternasco de Aragón”: de har en idealisk sammansättning av köttet utan alltför stor andel benvävnad, och en lämplig mängd underhuds- och intermuskulärt fett, inklusive intramuskulärt fett, har utvecklats, vilket ger en högklassig smak.

| — | Lamm av rasen ”Maellana” är vita med långa extremiteter, konvex eller ultrakonvex profil, kraftig kroppsbyggnad och genomsnittlig vikt. Lång hals. De har mycket kort och fin ull, vilket är en av de egenskaper som främst utmärker rasen ”Maellana”. Det huvudsakliga syftet, och praktiskt taget det enda, med uppfödning av rasen är köttproduktion. Lammens födelsevikt varierar mellan 3,0 och 4,5 kg, och vikten ökar från mellan 9,30 och 10,30 kg vid 30 dagars ålder till mellan 24,0 och 26,0 kg vid 90 dagars ålder. |
| --- | --- |

—

Lamm av rasen ”Maellana” är vita med långa extremiteter, konvex eller ultrakonvex profil, kraftig kroppsbyggnad och genomsnittlig vikt. Lång hals. De har mycket kort och fin ull, vilket är en av de egenskaper som främst utmärker rasen ”Maellana”. Det huvudsakliga syftet, och praktiskt taget det enda, med uppfödning av rasen är köttproduktion. Lammens födelsevikt varierar mellan 3,0 och 4,5 kg, och vikten ökar från mellan 9,30 och 10,30 kg vid 30 dagars ålder till mellan 24,0 och 26,0 kg vid 90 dagars ålder.

| — | I rasen ”Ansotana” ingår vita djur med subkonvex profil, med både kraftig och balanserad kroppsbyggnad, som ingår i gruppen ”Entrefinos del Pirineo”. Ullen är mycket finfibrig, med halvslutna lockar och en särpräglad karaktär på grund av klimatet i området där djuren lever, och de skiljer sig på olika punkter från rasen ”Aragonesa”, som de traditionellt har sammankopplats med. Horn förekommer hos båda könen, framför allt hos handjuren. Hornen är i allmänhet välutvecklade och spiralformade. Rasen kategoriserades förr som en ras med tre användningsområden: kött, ull och mjölk. Idag används den i huvudsak för köttproduktion. |
| --- | --- |

—

I rasen ”Ansotana” ingår vita djur med subkonvex profil, med både kraftig och balanserad kroppsbyggnad, som ingår i gruppen ”Entrefinos del Pirineo”. Ullen är mycket finfibrig, med halvslutna lockar och en särpräglad karaktär på grund av klimatet i området där djuren lever, och de skiljer sig på olika punkter från rasen ”Aragonesa”, som de traditionellt har sammankopplats med. Horn förekommer hos båda könen, framför allt hos handjuren. Hornen är i allmänhet välutvecklade och spiralformade. Rasen kategoriserades förr som en ras med tre användningsområden: kött, ull och mjölk. Idag används den i huvudsak för köttproduktion.

| — | Rasen ”Aragonesa” ger, liksom raserna ”Maellana” och ”Ansotana” som traditionellt betraktats som ekotyper av ”Aragonesa”-rasen, lamm som är perfekta i fråga om köttets sammansättning. Fetthalten ligger i genomsnitt på 25 % (för både bagglamm och tacklamm) med en slaktvikt på 10,74 kg. Denna tidiga utveckling finns också hos en annan av de genuina fårraserna i Aragonien, ”Roya Bilbilitana”, vars lamm har liknande tidiga utveckling med 26,6 % fett (för både bagglamm och tacklamm) med en slaktvikt på 10,6 kg. När det gäller rasen ”Ojinegra de Teruel” har man funnit att procentsatsen fettvävnad i köttet liknar den hos de båda andra raserna som nämns ovan. Detta faktum, tillsammans med den tidiga utvecklingen, skiljer dem från andra raser. Kvaliteten hos ”Ternasco de Aragón” som produceras av de angivna raserna är därför annorlunda och bättre jämfört med andra raser. |
| --- | --- |

—

Rasen ”Aragonesa” ger, liksom raserna ”Maellana” och ”Ansotana” som traditionellt betraktats som ekotyper av ”Aragonesa”-rasen, lamm som är perfekta i fråga om köttets sammansättning. Fetthalten ligger i genomsnitt på 25 % (för både bagglamm och tacklamm) med en slaktvikt på 10,74 kg. Denna tidiga utveckling finns också hos en annan av de genuina fårraserna i Aragonien, ”Roya Bilbilitana”, vars lamm har liknande tidiga utveckling med 26,6 % fett (för både bagglamm och tacklamm) med en slaktvikt på 10,6 kg. När det gäller rasen ”Ojinegra de Teruel” har man funnit att procentsatsen fettvävnad i köttet liknar den hos de båda andra raserna som nämns ovan. Detta faktum, tillsammans med den tidiga utvecklingen, skiljer dem från andra raser. Kvaliteten hos ”Ternasco de Aragón” som produceras av de angivna raserna är därför annorlunda och bättre jämfört med andra raser.

Att raserna bevisligen utvecklas så tidigt skiljer dem från andra raser. Kvaliteten hos ”Ternasco de Aragón” som produceras av de angivna raserna är därför annorlunda och bättre jämfört med andra raser.

När det gäller föda betar fåren både på stubbåkrar och på de naturliga betesmarkerna i Aragonien, där det förekommer en stor mängd aromatiska växter (rosmarin, timjan osv.).

Lammen hålls i fårhägn i stall, där de dricker modersmjölk under natten och utfodras med kraftfoder av hög kvalitet under dagtid.

Kraftfodret i kombination med modersmjölken bidrar till lammens höga kvalitet (vävnadssammansättning, fettets fördelning, färg och konsistens, mörhet, köttets färg och smak) vid den slaktvikt som angetts från ovannämnda aragoniska fårraser.”

Skäl till de angivna ändringarna:

Två underavdelningar med beskrivningar av de två nya raser som ska omfattas har lagts till, vilket även anges i punkt 5.2.

Eftersom begränsningen i fråga om slaktålder tas bort, vilket anges i punkt 5.1, har även hänvisningar till djurens ålder tagits bort i både det andra och det sista stycket, men den övriga texten har inte ändrats.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”TERNASCO DE ARAGÓN”

EU-nr: PGI-ES-02149 – 29.6.2016

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

”Ternasco de Aragón”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Fårkött från följande raser: ”Aragonesa”, ”Ojinegra de Teruel”, ”Roya Bilbilitana”, ”Maellana” och ”Ansotana”. ”Ternasco de Aragón” ska komma från lamm oavsett kön. Lammen ska födas upp inomhus på modersmjölk; denna föda kompletteras med fri mängd halm och den mängd kraftfoder som tillåts enligt gällande lagstiftning. Lammen ska dia under minst 40 dagar.

Slaktvikten varierar mellan 8,0 och 12,5 kg. Rak profil med subkonvex tendens och avrundade sidor. Det utvändiga fettet ska vara fast och vitt, det invändiga ska vara vitt fett som täcker halva, dock aldrig hela ryggen, köttet ska vara mört och saftigt med mjuk konsistens, ljust rosa, lätt marmorerat med intramuskulärt fett.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Lammet har smakegenskaper och aspekter som knyter det till sin naturliga miljö och produktionssystem, vilket gör att uppfödningen av lammen måste ske i det geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv.

—

3.6   Särskilda regler för märkning

Etiketterna ska innehålla logotypen för skyddad geografisk beteckning med texten ”Ternasco de Aragón”.

Det registrerade företaget fäster etiketterna och de numrerade stämplarna på konsumentprodukten och ser alltid till att etiketterna inte kan återanvändas.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet för fåren omfattar hela den autonoma regionen Aragonien.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Aragonien har kontinentalt medelhavsklimat: tempererat och blåsigt i de centrala lägre delarna och kallare och fuktigare mot Pyrenéerna och Iberiska kordiljäran. Årsmedeltemperaturen i de centrala delarna ligger på mellan 14 och 15 °C. I trakten mellan slätt och berg på drygt 500 meters höjd är medeltemperaturen några grader lägre.

Klimat och jordmån i Aragonien har gynnat utvecklingen av en omfattande fåruppfödning, eftersom får är den enda art som kan anpassa sig till det sparsamma och säsongsbundna gräsbetet.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

”Aragonesa” ger lamm som är perfekta i fråga om köttets sammansättning. Fetthalten ligger i genomsnitt på 25 % (för både bagglamm och tacklamm) med en slaktvikt på 10,74 kg. Denna tidiga utveckling finns också hos en annan av de genuina fårraserna i Aragonien, ”Roya Bilbilitana”, vars lamm har liknande tidiga utveckling med 26,6 % fett (för både bagglamm och tacklamm) med en slaktvikt på 10,6 kg. När det gäller rasen ”Ojinegra de Teruel” har man funnit att procentsatsen fettvävnad i köttet liknar den hos de båda andra raserna som nämns ovan. Detsamma gäller för raserna ”Maellana” och ”Ansotana”, som tidigare betraktades som ekotyper av rasen ”Aragonesa”.

Att raserna bevisligen utvecklas så tidigt skiljer dem från andra raser. Kvaliteten hos ”Ternasco de Aragón” som produceras av de angivna raserna är därför annorlunda och bättre jämfört med andra raser.

Fodret i kombination med modersmjölken bidrar till lammens höga kvalitet (vävnadssammansättning, fettets fördelning, färg och konsistens, mörhet, köttets färg och smak) vid den slaktvikt som angetts från ovannämnda aragoniska fårraser.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller vissa andra egenskaper som kan hänföras till produkten (för SGB)

Beteckningen ”Ternasco” är känd i Aragonien sedan urminnes tider och används ofta för det lammkött som vanligen slaktas och är mest utmärkande för regionen. Även utanför regionen är ”Ternasco” känt för sitt ursprung och sin höga kvalitet, egenskaper som klart och tydligt hör ihop med de raser som används i uppfödningen, typen av betesmarker samt slaktvikt och slaktålder på lammen.

Denna omsorg om kvalitet har gjort att termerna ”Ternasco” och ”Ternasca” har blivit synonyma med mört och ungt i aragonisk dialekt. Även om denna anmärkning kan verka utanför ämnet bekräftar den ännu en gång den odiskutabla kvaliteten hos detta fulländade lammkött.

Fastlandsklimatet i detta område med sparsam vegetation (ringa nederbörd, kraftiga vindar och stora temperaturskillnader) har gynnat utvecklingen av de fem lokala raserna, vars viktigaste egenskap är tidig utveckling. Eftersom djuren tidigt uppnår en optimal uppfödningsgrad producerar de utsökt kött som är uppskattat för sin kvalitet.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

www.aragon.es/calidadagroalimentaria/pliegos

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 1.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 250/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 250/33

---

Ansökan om godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2017/C 250/08)

Europeiska kommissionen har godkänt denna mindre ändring i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012
   (2)

”WEST COUNTRY BEEF”

EU-nr: PGI-GB-02150 – 7.7.2016

SUB ( ) SGB ( X ) GTS ( )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

| Namn: | Meat South West |
| --- | --- |
| Adress: | The Baron Suite |
| Creech Castle |
| Taunton |
| TA1 2DX |
| FÖRENADE KUNGARIKET |

Namn:

Meat South West

Adress:

The Baron Suite

Creech Castle

Taunton

TA1 2DX

FÖRENADE KUNGARIKET

Tfn

+44 8706086610

E-post:

info@westcountrybeefandlamb.org.uk

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Förenade kungariket

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

| — | ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Bevis på ursprung |
| — | ☐ | Produktionsmetod |
| — | ☐ | Samband |
| — | ☐ | Märkning |
| — | ☐ | Annat [specificera] |

—

☒

Produktbeskrivning

—

☐

Bevis på ursprung

—

☐

Produktionsmetod

—

☐

Samband

—

☐

Märkning

—

☐

Annat [specificera]

4.   Typ av ändring(ar)

| — | ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 och inte kräver någon ändring av det offentliggjorda sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 och kräver en ändring av det offentliggjorda sammanfattande dokumentet. |
| — | ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| — | ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad GTS som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 fjärde stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |

—

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 och inte kräver någon ändring av det offentliggjorda sammanfattande dokumentet.

—

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 och kräver en ändring av det offentliggjorda sammanfattande dokumentet.

—

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

—

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad GTS som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 fjärde stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Ändring 1:

Beskrivning

Syftet med denna ändring är att bredda klassificeringen av slaktkroppar med en gradpunkt för att inbegripa boskap som är klassificerad som -O.

Meat South West ansöker om en utökning av det nuvarande klassificeringsurvalet med en enhet för att inbegripa boskap klassificerad som -O.

Meat South West anser att detta är en mindre ändring eftersom den inte

| 1. | avser produktens grundläggande egenskaper, |
| --- | --- |

1.

avser produktens grundläggande egenskaper,

| 2. | ändrar det samband som avses i artikel 7.1 f i eller 7.1 f ii) i förordning (EU) nr 1151/2012, |
| --- | --- |

2.

ändrar det samband som avses i artikel 7.1 f i eller 7.1 f ii) i förordning (EU) nr 1151/2012,

| 3. | inbegriper en ändring av produktens namn eller av någon del av detta, |
| --- | --- |

3.

inbegriper en ändring av produktens namn eller av någon del av detta,

| 4. | berör det definierade geografiska området, eller |
| --- | --- |

4.

berör det definierade geografiska området, eller

| 5. | innebär ökade begränsningar av handeln med produkten. |
| --- | --- |

5.

innebär ökade begränsningar av handeln med produkten.

Skäl till ändringar:

Regionen West Country har en högre procentandel boskap som klassificeras som -O jämfört med det nationella genomsnittet. Dessa djur inbegrips inte för närvarande trots att de uppfyller alla andra krav på grund av den godtyckliga gradgränsen. Om dessa djur inbegrips kommer de att kunna användas inom West Countrys SGB-ordning utan att produktens unika egenskaper påverkas.

Ordalydelse i den nuvarande produktspecifikationen:

Specifikationerna för slaktkroppsklassificeringen (baserat på EUROP-systemet), för att säkra bästa möjliga ätkvalitet, är följande:

Slaktkroppar klassificerade som O+ eller bättre, med en fettansättningsgrad på 2–4H.

| | Högre fettansättningsgrad => |
| --- | --- |
| Bättre konformation => | | 1 | 2 | 3 | 4L | 4H | 5L | 5H |
| E | | | | | | | |
| U+ | | | | | | | |
| -U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O+ | | | | | | | |
| -O | | | | | | | |
| P+ | | | | | | | |
| -P | | | | | | | |

Högre fettansättningsgrad =>

Bättre konformation =>

1

2

3

4L

4H

5L

5H

E

U+

-U

R

O+

-O

P+

-P

Föreslagen ändring:

Specifikationerna för slaktkroppsklassificeringen (baserat på EUROP-systemet), för att säkra bästa möjliga ätkvalitet, är följande:

Slaktkroppar klassificerade som -O eller bättre, med en fettansättningsgrad på 2–4H.

| | Högre fettansättningsgrad => |
| --- | --- |
| Bättre konformation => | | 1 | 2 | 3 | 4L | 4H | 5L | 5H |
| E | | | | | | | |
| U+ | | | | | | | |
| -U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O+ | | | | | | | |
| -O | | | | | | | |
| P+ | | | | | | | |
| -P | | | | | | | |

Högre fettansättningsgrad =>

Bättre konformation =>

1

2

3

4L

4H

5L

5H

E

U+

-U

R

O+

-O

P+

-P

6.   Uppdaterad produktspecifikation (endast för SUB och SGB)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-west-country-beef-pgi

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”WEST COUNTRY BEEF”

EU-nr: PGI-UK-02150 – 7.7.2016

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

”West Country Beef”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Förenade kungariket

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”West Country Beef” är namnet på slaktkroppar, sidor eller styckningsdelar av nötkött från boskap som är född och uppfödd i regionen West Country i England och slaktad i enlighet med standarderna från Meat South West (MSW) eller motsvarande, i godkända slakterier i eller utanför regionen West Country. Dessa godkända anläggningar ska ha inspekterats av en oberoende inspektör för att garantera produktens fulla spårbarhet och äkthet. Anläggningarna licensieras av Meat South West som godkända för att bereda ”West Country Beef”.

All boskap föds upp i enlighet med erkända, höga djurhållnings- och djurskyddsstandarder som ger garantier för säkerheten.

Produktionen ska uppfylla följande minimikrav:

| — | Boskap som är född, uppfödd och slutgödd inom regionen West Country. |
| --- | --- |

—

Boskap som är född, uppfödd och slutgödd inom regionen West Country.

| — | Utfodring med en grovfoderbaserad diet. |
| --- | --- |

—

Utfodring med en grovfoderbaserad diet.

| — | Efterlevnad av all gällande lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Efterlevnad av all gällande lagstiftning.

| — | Tillgång till och kunskap om all relevant praxis. |
| --- | --- |

—

Tillgång till och kunskap om all relevant praxis.

| — | Garantier för boskapens hälsa och välbefinnande med utgångspunkt i de fem friheterna. |
| --- | --- |

—

Garantier för boskapens hälsa och välbefinnande med utgångspunkt i de fem friheterna.

| — | System för full spårbarhet. |
| --- | --- |

—

System för full spårbarhet.

| — | Boskapen sköts av kompetenta uppfödare och utbildad personal. |
| --- | --- |

—

Boskapen sköts av kompetenta uppfödare och utbildad personal.

| — | Djurens säkerhet och välfärd garanteras i samband med transport och försäljning och före slakt. |
| --- | --- |

—

Djurens säkerhet och välfärd garanteras i samband med transport och försäljning och före slakt.

| — | Slakten sker i en godkänd och licensierad anläggning med full spårbarhet så att produktens äkthet garanteras. |
| --- | --- |

—

Slakten sker i en godkänd och licensierad anläggning med full spårbarhet så att produktens äkthet garanteras.

Gårdar och bearbetningsanläggningar inspekteras av oberoende inspektörer enligt ett bestämt inspektionsprotokoll.

För att uppfylla kraven för ”West Country Beef” måste producenterna under inspektionerna kunna bevisa att boskapen är född, uppfödd och slutgödd i regionen West Country. En foderjournal ska föras och det ska kunna bevisas att boskapen fötts upp på en diet som till minst 70 % utgörs av grovfoder. Ett extensivt system med minst sex månaders bete ska tillämpas.

Den specifika gräsbaserade dieten förbättrar den kemiska sammansättningen hos köttmuskeln (se tabell nedan) och förbättrar även köttets organoleptiska egenskaper i jämförelse med kött från boskap uppfödd på koncentrat.

Tabell

Fettsyresammansättning (mg/100 g muskel) och E-vitaminhalt (mg/kg) i ländmuskel

| | Koncentrat | Ensilage | Gräs |
| --- | --- | --- | --- |
| 18:2 (3) | 210 | 87 | 76 |
| 18:3 (4) | 8,1 | 48,7 | 35,6 |
| EPA (5) | 2,6 | 19,7 | 19,2 |
| DHA (6) | 0,5 | 5,1 | 2,8 |
| 18:2/18:3 | 27,2 | 1,8 | 2,1 |
| E-vitamin | 1,4 | 3,3 | 4,2 |

Koncentrat

Ensilage

Gräs

18:2 (3)

210

87

76

18:3 (4)

8,1

48,7

35,6

EPA (5)

2,6

19,7

19,2

DHA (6)

0,5

5,1

2,8

18:2/18:3

27,2

1,8

2,1

E-vitamin

1,4

3,3

4,2

Det ger ett mer jämnt välsmakande kött och utmärkta ätegenskaper. Den naturliga marmoreringen av köttet med intramuskulär fettvävnad ger ytterligare smak och saftighet. Fettets färg kan variera från vitt till gult, men den speciella dieten främjar gräddfärgat fett. Köttets färg varierar från rosa till mörkrött, och den röda färgen mörknar i och med att köttet mognar.

Boskapen slutgöds i minst 60 dagar. Merparten av boskapen inleder slutgödningen naturligt av sig själva – ålder och vikt varierar på grund av olikheter mellan raser (en slutgödd vikt hos det döda djuret på 200–500 kg är idealisk).

Köttet möras i minst tio dagar i kyllager – en process som kallas mogning och inleds på slaktdagen. Under mogningen bryter de naturliga enzymerna i köttet ned bindvävnaden och förbättrar därmed köttets mörhet och ätkvalitet. För styckningsdelar som traditionellt tillagas under lång tid, t.ex. bringa och framlägg, finns inga regler om minsta mogningstid. Tiden kan förkortas om man tillämpar stimulering med högspänd elektrisk ström, eftersom det minskar risken för köldsammandragning, eller ländhängning, som gör köttet mörare. Temperaturer, processer och tidpunkter registreras för att säkra en korrekt kylning och mogning av slaktkropparna.

Specifikationerna för slaktkroppsklassificeringen (baserat på EUROP-systemet), för att säkra bästa möjliga ätkvalitet, är följande:

Slaktkroppar klassificerade som -O eller bättre, med en fettansättningsgrad på 2–4H.

| | Högre fettansättningsgrad => |
| --- | --- |
| Bättre konformation => | | 1 | 2 | 3 | 4L | 4H | 5L | 5H |
| E | | | | | | | |
| U+ | | | | | | | |
| -U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O+ | | | | | | | |
| -O | | | | | | | |
| P+ | | | | | | | |
| -P | | | | | | | |

Högre fettansättningsgrad =>

Bättre konformation =>

1

2

3

4L

4H

5L

5H

E

U+

-U

R

O+

-O

P+

-P

Efter slakten säljs ”West Country Beef” till handeln i ett antal former:

Hel slaktkropp, utom oätliga slaktbiprodukter, hud, huvud och fötter.

Hel sida: halva slaktkroppen, delad på längden.

Bakkvartspart/framkvartspart: hela sidan delad mellan det tionde och det elfte revbenet framifrån (eller på annat liknande sätt enligt överenskommelse).

Grovstyckat kött: Framställt genom att slaktkroppar/sidor delas i mindre, godkända delar (för att tillgodose kunders önskemål). Dessa styckningsdelar kan säljas med eller utan ben och i skyddande förpackning.

”West Country Beef” får säljas färskt (kylt) eller fryst.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Boskapen får utfodras med tillskott under avvänjningen och slutgödningen. I så fall ska uppgifter om ingredienser och inköp registreras av uppfödaren och kontrolleras av kvalitetsinspektörerna. Den tid under viken djuret utfodras med tillskott bestäms med hänsyn till faktorer som djurskydd och saluföring.

Den maximala mängden kompletteringsfoder är 30 %, och 70 % grovfoder. Kompletteringsfoder ges vid behov, t.ex. under vintermånaderna eller under avvänjning och slutgödning.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

All boskap föds upp i enlighet med erkända, höga djurhållnings- och djurskyddsstandarder som ger garantier för säkerheten.

Produktionen ska uppfylla följande minimikrav:

| — | Boskap som är född, uppfödd och slutgödd inom regionen West Country. |
| --- | --- |

—

Boskap som är född, uppfödd och slutgödd inom regionen West Country.

| — | Utfodring med en grovfoderbaserad diet. |
| --- | --- |

—

Utfodring med en grovfoderbaserad diet.

| — | Efterlevnad av all gällande lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Efterlevnad av all gällande lagstiftning.

| — | Tillgång till och kunskap om all relevant praxis. |
| --- | --- |

—

Tillgång till och kunskap om all relevant praxis.

| — | Garantier för boskapens hälsa och välbefinnande med utgångspunkt i de fem friheterna. |
| --- | --- |

—

Garantier för boskapens hälsa och välbefinnande med utgångspunkt i de fem friheterna.

| — | System för full spårbarhet. |
| --- | --- |

—

System för full spårbarhet.

| — | Boskapen sköts av kompetenta uppfödare och utbildad personal. |
| --- | --- |

—

Boskapen sköts av kompetenta uppfödare och utbildad personal.

| — | Djurens säkerhet och välfärd garanteras i samband med transport och försäljning och före slakt. |
| --- | --- |

—

Djurens säkerhet och välfärd garanteras i samband med transport och försäljning och före slakt.

| — | Slakten sker i en godkänd och licensierad anläggning med full spårbarhet så att produktens äkthet garanteras. |
| --- | --- |

—

Slakten sker i en godkänd och licensierad anläggning med full spårbarhet så att produktens äkthet garanteras.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området består av de sex grevskapen Cornwall, Devon, Dorset, Gloucestershire, Somerset och Wiltshire, som tillsammans bildar regionen West Country i England.

5.   Samband med det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området:

West Country i England kan bäst beskrivas som en halvö med gräsmark. Distinktionen mellan gräsmark och åkerbruk har utvecklats delvis som ett resultat av olikheterna i fråga om marktyp. West Country har en stor andel gley och brunjord som gynnar grästillväxt men inte är idealisk för åkerbruk. Områden med åkerbruk har högre andel leriga och sandiga jordar som är mer lättdränerade. West Country har dessutom den högsta medeltemperaturen och de högsta minimi- och maximitemperaturerna i Storbritannien.

West Country är Englands största region och den största jordbruksregionen. Miljön här hör till de bördigaste i Storbritannien. Jordbruksföretagen i West Country producerar uppskattningsvis 24 % av nötköttet i England. Detta har, tillsammans med den stora fårproduktionen (21 % av Englands produktion), bidragit till att forma och bevara regionens landskap och kulturarv. Den höga djurtätheten har främjat framväxten av en stor köttindustri som ger regionen välbehövliga arbetstillfällen.

West Countrys kombination av varma och milda temperaturer, jämnt fördelad nederbörd under året och djupa, fukthållande jordar gör att gräs och foderväxter kan odlas och betas under nästan hela året. I stora delar av regionen växer gräset under mer än 300 dagar om året. Åretruntproduktion är det normala i West Country och orsaken till att animalieproduktion dominerar. Dessutom ligger mer än 25 % av West Countrys gräsmark antingen i nationalparker eller i natursköna områden (Areas of Natural Beauty, AONB), och i regionen finns över 57 % av Storbritanniens blomsterrika ängar. Forskning vid universitetet i Bristol visar att kött från gräsuppfödd boskap har kraftigare och mer uppskattad smak än kött från boskap uppfödd på koncentrat.

Specifika uppgifter om produkten:

I West Country används färskt och konserverat gräs i stor utsträckning. Det ger karakteristiska effekter på köttkvaliteten och köttets näringsvärde med avseende på fettsyresammansättning, E-vitaminhalt och sensorisk kvalitet. Dessa effekter har tydligt visats vid vetenskapliga försök. De har visat på en skillnad i fettsyresammansättningen mellan stutar uppfödda på en diet baserad på spannmål (koncentrat) respektive gräs (tabell 1). De som fötts upp på gräsensilage hade högre halter muskelfett och en helt annan fettsyreprofil. Halten av linolsyra och dess produkt (arakidonsyra), båda fettsyror av typen n-6 (omega-6), var högre i musklerna på stutar som fötts upp på koncentrat, medan linolensyra och dess produkter eikosapentaensyra (EPA) och dokosahexaensyra (DHA), alla fettsyror av typen n-3 (omega-3), var högre i musklerna på stutar som fötts upp på gräsensilage och färskt gräs. Andelen n-6-fettsyror i förhållande till n-3-fettsyror var mycket högre i djur som fötts upp på koncentrat. Den rekommenderade kvoten i livsmedel för människor är 4 eller under, vilket enkelt uppnåddes i kött från gräsuppfödd boskap men inte i kött från boskap uppfödd på koncentrat. En enkel kvot som skiljer sig åt i kött från gräsuppfödd boskap och kött från boskap uppfödd på koncentrat är 18:2/18:3. Detta motsvarar 2 och 27 i tabell 1 för gräsuppfödd boskap respektive boskap uppfödd på koncentrat.

Gräs, oavsett om det är färskt eller konserverat, är en källa till α-linolensyra, som i djuret kan omvandlas till långkedjiga fleromättade n-3-fettsyror (omega-3) (PUFA), som är värdefulla näringsämnen i livsmedel för människor. Gräs innehåller dessutom E-vitamin, och både n-3-fettsyror och E-vitamin förekommer i högre halter i kött från gräsuppfödd boskap. Dessa näringsämnen påverkar också köttets smak.

Dieter baserade på gräs och gräsfoder ger alltså bevisligen en annan fettsyreprofil i muskeln än dieter baserade på koncentrat. Kött från gräsuppfödd boskap innehåller omkring 1,0 % linolensyra, 0,5 % EPA och 0,1 % DHA. Detta är procentandelarna för de förekommande fettsyrorna, och det är så fettsyresammansättningen brukar beskrivas. Denna effekt gynnar ”West Country Beef”. E-vitamin som förekommer naturligt i gräs tas upp av boskapens muskel- och fettvävnad. Stutar uppfödda på gräsensilage hade minst dubbelt så hög halt E-vitamin i muskelvävnaden som de som fötts upp på koncentrat (tabell 1). Det innebär att köttet behåller sin klarröda färg i ytterligare två dagar i detaljhandelsdiskarna.

Brittiska undersökningar har visat att köttets smak är bättre hos boskap som slutuppfötts på gräs än hos boskap uppfödd på spannmål. Poängen för köttets smak var högre för gräsuppfödd boskap än för boskap uppfödd på koncentrat. Poängen för avvikande smak var högst för boskap uppfödd på koncentrat.

Den oberoende rapport beställd av Meat South West från vilken ovanstående slutsatser hämtats visar sammanfattningsvis att de särskilda egenskaperna är en låg andel n-6-fettsyror i förhållande till n-3-fettsyror och en hög E-vitaminhalt.

| — | kvot 18:2/18:3 lägre än 4 |
| --- | --- |

—

kvot 18:2/18:3 lägre än 4

| — | E-vitamin > 3,0 mg/kg ländmuskel |
| --- | --- |

—

E-vitamin > 3,0 mg/kg ländmuskel

Boskap uppfödd i West Country i England får särskilda egenskaper tack vare regionens klimat, topografi, geologi och rikliga gräsproduktion, och det gäller följaktligen även köttet från dessa djur. En stor andel av jordbruksmarken består av gräs, vilket är idealiskt för boskapsproduktion och även kan användas i kompletteringsfoder.

Det finns starka och objektiva vetenskapliga bevis för att nötkött som produceras och bearbetas i West Country i England har egenskaper som hänger nära samman med det geografiska området. Den större tillgången till och användningen av gräs i dieten ger högre koncentrationer av fleromättade n-3-fettsyror och E-vitamin i köttet.

Grästillväxten påverkas av marktypen, temperaturen, nederbörden och antalet soltimmar. En annan viktig faktor är topografin – grästillväxten minskar på högre höjd. Det gynnsammare klimatet i West Country innebär att antalet dagar med grästillväxt är fler än i andra regioner. Gräset växer under mer än 220 dagar i alla delar av West Country, något som inte förekommer någon annanstans i Storbritannien. Delar av West Country har över 300 dagar med grästillväxt. Det betyder att boskap uppfödd i West Country har större tillgång till gräs och gräsprodukter än boskap som föds upp i de flesta andra delar av Storbritannien eller EU.

I West Country i England har djuren tillgång till färskt gräs under längre tid än i andra regioner tack vare det varma, fuktiga klimatet, och produktionssystemen baseras på extensiv produktion som utgår från gräs. Kött från boskap som är född, uppfödd och slutgödd i denna region får därför särskilda egenskaper. Framtidens klimatförändringar kommer sannolikt att gynna gräsbruket i West Country i ännu högre grad än i dag.

Meat South West uppskattar nötköttssektorns totala bidrag till West Countrys ekonomi till 3 miljarder brittiska pund per år och 28 000 arbetstillfällen. En fortsatt animalieproduktion är nödvändig för skyddet av regionens miljö och kulturarv. Det är den speciella miljön som lägger grunden för de egenskaper som utvecklas naturligt hos de djur som föds upp i regionen och ger ”West Country Beef”.

Historiskt sett har de vanligaste boskapsraserna i regionen varit South Devon och Ruby Red. Även många andra inhemska och kontinentala raser är dock väl lämpade för regionens landskap och visar bra resultat med regionens gräsbete. ”West Country Beef” kan därför produceras av vilken boskapsras som helst. Det skiftande landskapet har möjliggjort en skiktad boskapsnäring inom regionens gränser. De höglänta områdena Exmoor, Dartmoor och Bodmin Moor erbjuder avelsplatser och sommarbete för traditionella nötkreatursbesättningar, och de låglänta gräsmarkerna och kustområdena, där gräset fortsätter att växa under större delen av året, erbjuder idealisk betesmark för slutgödning.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-west-country-beef-pgi

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

(2)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(3)  Linolsyra

(4)  Linolensyra

(5)  Eikosapentaensyra

(6)  Dokosahexaensyra

---

| 1.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 250/41 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 250/41

---

Ansökan om godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2017/C 250/09)

Europeiska kommissionen har godkänt denna mindre ändring i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012
   (2)

”WEST COUNTRY LAMB”

EU-nr: PGI-GB-02151 – 7.7.2016

SUB ( ) SGB ( X ) GTS ( )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

| Namn: | Meat South West |
| --- | --- |
| Adress: | The Baron Suite |
| Creech Castle |
| Taunton |
| TA1 2DX |
| FÖRENADE KUNGARIKET |

Namn:

Meat South West

Adress:

The Baron Suite

Creech Castle

Taunton

TA1 2DX

FÖRENADE KUNGARIKET

Tfn

+44 870 608 6610

E-post:

info@westcountrybeefandlamb.org.uk

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Förenade kungariket

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

| — | ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Bevis på ursprung |
| — | ☐ | Produktionsmetod |
| — | ☐ | Samband |
| — | ☐ | Märkning |
| — | ☐ | Annat [specificera] |

—

☒

Produktbeskrivning

—

☐

Bevis på ursprung

—

☐

Produktionsmetod

—

☐

Samband

—

☐

Märkning

—

☐

Annat [specificera]

4.   Typ av ändring(ar)

| — | ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 och inte kräver någon ändring av det offentliggjorda sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 och kräver en ändring av det offentliggjorda sammanfattande dokumentet. |
| — | ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| — | ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad GTS som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 fjärde stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |

—

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 och inte kräver någon ändring av det offentliggjorda sammanfattande dokumentet.

—

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 och kräver en ändring av det offentliggjorda sammanfattande dokumentet.

—

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

—

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad GTS som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 fjärde stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Ändring 1:

Beskrivning

Genom denna ändring tas viktbegränsningarna (9–15 kg) bort för godkända slaktkroppar med klass O.

Meat South West ansöker om en utökning av det nuvarande klassificeringsurvalet genom att viktbegränsningen tas bort för slaktkroppar som godkänns för O-klassificering.

Meat South West anser att detta är en mindre ändring eftersom den inte

| 1. | avser produktens grundläggande egenskaper, |
| --- | --- |

1.

avser produktens grundläggande egenskaper,

| 2. | ändrar det samband som avses i artikel 7.1 f i eller 7.1 f ii) i förordning (EU) nr 1151/2012, |
| --- | --- |

2.

ändrar det samband som avses i artikel 7.1 f i eller 7.1 f ii) i förordning (EU) nr 1151/2012,

| 3. | inbegriper en ändring av produktens namn eller av någon del av detta, |
| --- | --- |

3.

inbegriper en ändring av produktens namn eller av någon del av detta,

| 4. | berör det definierade geografiska området, eller |
| --- | --- |

4.

berör det definierade geografiska området, eller

| 5. | innebär ökade begränsningar av handeln med produkten. |
| --- | --- |

5.

innebär ökade begränsningar av handeln med produkten.

Skäl till ändringar:

Meat South West ansöker om en ändring av det nuvarande klassificeringsurvalet i syfte att ta bort viktbegränsningen för lamm slaktkroppsklass O, vilken för närvarande är fastställd till 9–15 kilogram. Viktbegränsningen infördes ursprungligen för att förse de traditionella sydöstra marknaderna i Spanien och Italien med lamm som väger mindre. Handeln med dessa marknader har dock förändrats sedan dess och viktbegränsningen hindrar inbegripande av djur som annars skulle godkännas. Detta gäller särskilt ekologiskt uppfödda lamm, vilka anses höra till högprissegmentet, och det enda skälet till att de inte godkänns är viktbegränsningen. Det geografiska området kommer inte att ändras och produktens grundläggande egenskaper kommer inte heller att ändras, eftersom djuren fortfarande kommer att utfordras med grovfoder för att säkerställa att de kemiska beståndsdelarna inte påverkas. Den föreslagna ändringen leder inte till att produktens kvalitet försämras och syftar inte heller till att ändra namnet eller begränsa handeln.

Ordalydelse i den nuvarande produktspecifikationen:

Slaktkroppar klassificerade som R eller bättre, med en fettansättningsgrad på 2–3H. – Slaktkroppar som väger under 15 kg får ha konformation O.

Slaktkropparnas storlek får variera beroende på marknadens preferenser och fårtypen.

| | Högre fettansättningsgrad => |
| --- | --- |
| Bättre konformation => | | 1 | 2 | 3L | 3H | 4L | 4HL | 5 |
| E | | | | | | | |
| U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O | | 9–15 kg | 9–15 kg | 9–15 kg | | | |
| P | | | | | | | |

Högre fettansättningsgrad =>

Bättre konformation =>

1

2

3L

3H

4L

4HL

5

E

U

R

O

9–15 kg

9–15 kg

9–15 kg

P

Föreslagen ändring:

Slaktkroppar klassificerade som O eller bättre, med en fettansättningsgrad på 2–3H.

Slaktkropparnas storlek får variera beroende på marknadens preferenser och fårtypen.

| | Högre fettansättningsgrad => |
| --- | --- |
| Bättre konformation => | | 1 | 2 | 3L | 3H | 4L | 4HL | 5 |
| E | | | | | | | |
| U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O | | | | | | | |
| P | | | | | | | |

Högre fettansättningsgrad =>

Bättre konformation =>

1

2

3L

3H

4L

4HL

5

E

U

R

O

P

6.   Uppdaterad produktspecifikation (endast för SUB och SGB)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-west-country-lamb-pgi

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”WEST COUNTRY LAMB”

EU-nr: PGI-GB-02151 – 7.7.2016

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

”West Country Lamb”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Förenade kungariket

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”West Country Lamb” är namnet på slaktkroppar, sidor eller styckningsdelar av lammkött från får som är födda och uppfödda i regionen West Country i England och slaktade i enlighet med standarderna från Meat South West (MSW) eller motsvarande.

Fåren får vara högst tolv månader gamla vid slakten. Kött från djur som i) är födda före den 1 oktober ett visst år och ii) slaktas mellan den 1 januari och den 30 april året därpå ska genomgå mogning. Detta kan innefatta minst fem dagars mörning i kyllager mellan slakt och försäljning till slutkonsument, eller någon av de mogningsprocesser som beskrivs i Meat & Livestock Commissions (MLC) Lamb Blueprint från 1994 (t.ex. elektrisk stimulering eller ländhängning). Det döda djurets slaktvikt ska vara 9–26 kg.

Den specifika gräsbaserade dieten förbättrar den kemiska sammansättningen hos köttmuskeln (se tabell nedan) och förbättrar även köttets organoleptiska egenskaper i jämförelse med kött från får uppfödda på koncentrat.

Tabell

Fettsyresammansättning (mg/100 g) och E-vitaminhalt (mg/kg) i ländmuskel.

| | Gräs | Koncentrat |
| --- | --- | --- |
| 18:2 (3) | 98 | 143 |
| 18:3 (4) | 52 | 29 |
| EPA (5) | 23 | 15 |
| DHA (6) | 6,5 | 4,9 |
| E-vitamin | 4,6 | 1,9 |
| 18:2/18:3 | 1,9 | 5,0 |

Gräs

Koncentrat

18:2 (3)

98

143

18:3 (4)

52

29

EPA (5)

23

15

DHA (6)

6,5

4,9

E-vitamin

4,6

1,9

18:2/18:3

1,9

5,0

Det ger ett kött med rikare smak och utmärkta ätegenskaper. Fettets färg kan variera från vitt till gräddfärgat, men den speciella dieten främjar gräddfärgat fett. Köttets färg varierar från rosa till mörkrött, och den röda färgen mörknar i och med att köttet mognar. Specifikationerna för slaktkroppsklassificeringen (baserat på EUROP-systemet), för att säkra bästa möjliga ätkvalitet, är följande:

Slaktkroppar klassificerade som O eller bättre, med en fettansättningsgrad på 2–3H. Slaktkropparnas storlek får variera beroende på marknadens preferenser och fårtypen.

| | Högre fettansättningsgrad => |
| --- | --- |
| Bättre konformation => | | 1 | 2 | 3L | 3H | 4L | 4HL | 5 |
| E | | | | | | | |
| U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O | | | | | | | |
| P | | | | | | | |

Högre fettansättningsgrad =>

Bättre konformation =>

1

2

3L

3H

4L

4HL

5

E

U

R

O

P

Efter slakten säljs ”West Country Lamb” till handeln i ett antal former:

| — | Hel slaktkropp, utom oätliga slaktbiprodukter, hud, huvud och fötter. Njurar och fett från njurar får lämnas kvar. |
| --- | --- |

—

Hel slaktkropp, utom oätliga slaktbiprodukter, hud, huvud och fötter. Njurar och fett från njurar får lämnas kvar.

| — | Hel sida: halva slaktkroppen, delad på längden. |
| --- | --- |

—

Hel sida: halva slaktkroppen, delad på längden.

| — | Grovstyckat kött: Framställt genom att slaktkroppar/sidor delas i mindre, godkända delar (för att tillgodose kunders önskemål). Dessa styckningsdelar kan säljas med eller utan ben och i skyddande förpackning. |
| --- | --- |

—

Grovstyckat kött: Framställt genom att slaktkroppar/sidor delas i mindre, godkända delar (för att tillgodose kunders önskemål). Dessa styckningsdelar kan säljas med eller utan ben och i skyddande förpackning.

| — | ”West Country Lamb” får säljas färskt (kylt) eller fryst. |
| --- | --- |

—

”West Country Lamb” får säljas färskt (kylt) eller fryst.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Lammen får ges tillskott under avvänjning och slutgödning. I så fall ska uppgifter om ingredienser och inköp registreras av uppfödaren i foderjournalen och kontrolleras av kvalitetsinspektörerna för att garantera ett grovfoderintag på minst 70 %. Ett extensivt system med en lämplig betesperiod före slakt, vanligen två månader, ska tillämpas.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Lammen ska vara födda, uppfödda och slutgödda inom regionen West Country.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området består av de sex grevskapen Cornwall, Devon, Dorset, Gloucestershire, Somerset och Wiltshire, som tillsammans bildar regionen West Country i England.

5.   Samband med det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området

West Country i England kan beskrivas som en halvö med gräsmark. Distinktionen mellan gräsmark och åkerbruk har utvecklats delvis som ett resultat av olikheterna i fråga om marktyp. West Country har en stor andel gley och brunjord som gynnar grästillväxt men inte är idealisk för åkerbruk. Områden med åkerbruk har högre andel leriga och sandiga jordar som är mer lättdränerade. West Country i England har dessutom den högsta medeltemperaturen och de högsta minimi- och maximitemperaturerna i Storbritannien.

West Country är Englands största region och den största jordbruksregionen. Miljön här hör till de bördigaste i Storbritannien. Jordbruksföretagen i West Country producerar uppskattningsvis 21 % av fårköttet i England. Detta har, tillsammans med den stora nötköttsproduktionen (24 % av Englands produktion), bidragit till att forma och bevara regionens landskap och kulturarv. Den höga djurtätheten har främjat framväxten av en stor köttindustri som ger regionen välbehövliga arbetstillfällen.

West Countrys kombination av varma och milda temperaturer, jämnt fördelad nederbörd under året och djupa, fukthållande jordar gör att gräs och foderväxter kan odlas och betas under nästan hela året. I stora delar av regionen växer gräset under mer än 300 dagar om året. Åretruntproduktion är det normala i West Country och orsaken till att animalieproduktion dominerar. Dessutom ligger mer än 25 % av West Countrys gräsmark antingen i nationalparker eller i natursköna områden (Areas of Outstanding Natural Beauty, AONB), och i regionen finns över 57 % av Storbritanniens blomsterrika ängar. Forskning vid universitetet i Bristol visar att kött från gräsuppfödda lamm har kraftigare och mer uppskattad smak än kött från lamm uppfödda på koncentrat.

Det unika milda klimatet och grästillväxten året runt gör dessutom att lamm kan produceras i regionen under hela året.

Specifika uppgifter om produkten:

I West Country används färskt och konserverat gräs i stor utsträckning. Det ger karakteristiska effekter på köttkvaliteten och köttets näringsvärde med avseende på fettsyresammansättning, E-vitaminhalt och sensorisk kvalitet. Dessa effekter har tydligt visats vid vetenskapliga försök. De har visat på en skillnad i fettsyresammansättningen mellan lamm uppfödda på en diet baserad på spannmål (koncentrat) respektive gräs (tabell 1). De som fötts upp på gräs hade en helt annan fettsyreprofil än de som fötts upp på koncentrat. Halterna av linolsyra och dess produkt (arakidonsyra), båda fettsyror av typen n-6 (omega-6), var högre i musklerna på lamm som fötts upp på koncentrat, medan linolensyra och dess produkter eikosapentaensyra (EPA) och dokosahexaensyra (DHA), alla fettsyror av typen n-3 (omega-3), var högre i musklerna på lamm som fötts upp på gräs. Andelen n-6-fettsyror i förhållande till n-3-fettsyror var betydligt högre i djur som fötts upp på koncentrat. Den rekommenderade kvoten i livsmedel för människor är 4 eller under, vilket enkelt uppnåddes i kött från gräsuppfödda lamm men inte i kött från lamm uppfödda på koncentrat. En enkel kvot som skiljer sig åt i kött från gräsuppfödda lamm och kött från lamm uppfödda på koncentrat är 18:2/18:3. Detta motsvarar 1,9 och 5,0 i tabell 1 för gräsuppfödda lamm respektive lamm uppfödda på koncentrat.

Gräs, oavsett om det är färskt eller konserverat, är en källa till α-linolensyra, som i djuret kan omvandlas till långkedjiga fleromättade n-3-fettsyror (omega-3) (PUFA), som är värdefulla näringsämnen i livsmedel för människor. Gräs innehåller dessutom E-vitamin, och både n-3-fettsyror och E-vitamin förekommer i högre halter i kött från gräsuppfödda får. Dessa näringsämnen påverkar också köttets smak.

Dieter baserade på gräs och gräsfoder ger alltså bevisligen en annan fettsyreprofil i muskeln än dieter baserade på koncentrat. Kött från gräsuppfödda lamm innehåller omkring 1,5 % linolensyra, 0,7 % EPA och > 0,2 % DHA. Detta är procentandelarna för de förekommande fettsyrorna, och det är så fettsyresammansättningen brukar beskrivas. Denna effekt gynnar ”West Country Lamb”. E-vitamin som förekommer naturligt i gräs tas upp av fårens muskel- och fettvävnad. Får uppfödda på gräsensilage hade minst dubbelt så hög halt E-vitamin i muskelvävnaden som de som fötts upp på koncentrat. Det innebär att köttet behåller sin klarröda färg längre i detaljhandelsdiskarna.

Brittiska undersökningar visar att köttets smak är bättre hos lamm som slutuppfötts på gräs än hos lamm uppfödda på spannmål. Poängen för köttets smak är mycket högre för gräsuppfödda lamm än för lamm uppfödda på koncentrat. Poängen för avvikande smak är mycket lägre för gräsuppfödda lamm.

En oberoende rapport visar att de särskilda egenskaperna är en låg andel n-6-fettsyror i förhållande till n-3-fettsyror och en hög E-vitaminhalt.

kvot 18:2/18:3 lägre än 4

E-vitamin > 3,0 mg/kg ländmuskel

Fårraserna Polled Dorset och Dorset Horn är bara två exempel på regionala raser som har utvecklats för att dra fördel av att gräset i regionen växer nästan året runt. Dessa raser används av många uppfödare på grund av sin naturliga förmåga till frekvent fortplantning, som innebär att de kan lamma på hösten. Det betyder att producenterna kan ha lamm färdiga för försäljning från slutet av januari och framåt. Andra låglandsbesättningar lammar i januari och februari, medan lamningen på gårdarna i de höglänta områdena Bodmin Moor, Dartmoor och Exmoor vanligen äger rum i april och maj. Lamm kan alltså produceras och levereras året runt.

Får uppfödda i West Country i England får särskilda egenskaper tack vare regionens klimat, topografi, geologi och rikliga gräsproduktion, och det gäller följaktligen även köttet från dessa djur. En stor andel av jordbruksmarken består av gräs, vilket är idealiskt för fårproduktion och även kan användas i kompletteringsfoder.

Det finns starka och objektiva vetenskapliga bevis för att lammkött som produceras och bearbetas i West Country i England har egenskaper som hänger nära samman med det geografiska området. Den större tillgången till och användningen av gräs i dieten ger högre koncentrationer av fleromättade n-3-fettsyror och E-vitamin i köttet.

Grästillväxten påverkas av marktypen, temperaturen, nederbörden och antalet soltimmar. En annan viktig faktor är topografin, dvs. höjden – grästillväxten minskar på högre höjd. Det gynnsammare klimatet i West Country innebär att antalet dagar med grästillväxt är fler i West Country än i andra regioner. Gräset växer under mer än 220 dagar i alla delar av West Country, något som inte förekommer någon annanstans i Storbritannien. Delar av West Country har över 300 dagar med grästillväxt.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-west-country-lamb-pgi

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

(2)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(3)  Linolsyra

(4)  Linolensyra

(5)  Eikosapentaensyra

(6)  Dokosahexaensyra

---