# Europeiska unionens C 265/11 a

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 265 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången11 augusti 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 265

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången11 augusti 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2015–2016Sammanträdena den 6–9 juli 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 377, 13.10.2016 .ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2015–2016Sammanträdena den 6–9 juli 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 377, 13.10.2016 .ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i

EUT C 377, 13.10.2016

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 7 juli 2015 |
| 2017/C 265/01 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om tillhandahållande av integrerade biljettsystem för multimodala transporter i Europa (2014/2244(INI)) | 2 |
| 2017/C 265/02 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om utsikterna för EU:s mejerisektor – översyn av genomförandet av mjölkpaketet (2014/2146(INI)) | 7 |
| 2017/C 265/03 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om de externa effekterna av EU:s handels- och investeringspolitik för offentlig-privata initiativ i länder utanför EU (2014/2233(INI)) | 17 |
| 2017/C 265/04 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om sektorn för frukt och grönsaker sedan 2007 års reform (2014/2147(INI)) | 25 |
| | Onsdagen den 8 juli 2015 |
| 2017/C 265/05 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 med Europaparlamentets rekommendationer till Europeiska kommissionen om förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) (2014/2228(INI)) | 35 |
| 2017/C 265/06 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 om Initiativ för grön sysselsättning: Ta vara på den gröna ekonomins jobbpotential (2014/2238(INI)) | 48 |
| 2017/C 265/07 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 om skatteundandragande och skatteflykt som utmaningar till goda styrelseformer, socialt skydd och utveckling i utvecklingsländer (2015/2058(INI)) | 59 |
| | Torsdagen den 9 juli 2015 |
| 2017/C 265/08 | Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle (2014/2208(INI)) | 65 |
| 2017/C 265/09 | Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om att bygga en kapitalmarknadsunion (2015/2634(RSP)) | 76 |
| 2017/C 265/10 | Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (2015/2697(RSP)) | 84 |
| 2017/C 265/11 | Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om situationen i Jemen (2015/2760(RSP)) | 93 |
| 2017/C 265/12 | Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om säkerhetsutmaningarna i Mellanöstern och Nordafrika och utsikterna till politisk stabilitet (2014/2229(INI)) | 98 |
| 2017/C 265/13 | Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (2015/2002(INI)) | 110 |
| 2017/C 265/14 | Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (2014/2256(INI)) | 121 |
| 2017/C 265/15 | Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om EU:s nya strategi för mänskliga rättigheter och demokrati – utvärdering av verksamheten inom det europeiska initiativet för demokrati efter dess inrättande (2014/2231(INI)) | 130 |
| 2017/C 265/16 | Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om situationen i Burundi (2015/2723(RSP)) | 137 |
| 2017/C 265/17 | Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om hågkomsten av Srebrenica (2015/2747(RSP)) | 142 |
| 2017/C 265/18 | Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om Kambodjas förslag till lagstiftning om icke-statliga organisationer och fackföreningar (2015/2756(RSP)) | 144 |
| 2017/C 265/19 | Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 Demokratiska republiken Kongo, särskilt fallet med två fängslade människorättsaktivister, Yves Makwambala och Fred Bauma (2015/2757(RSP)) | 147 |
| 2017/C 265/20 | Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om Bahrain, framför allt fallet med Nabeel Rajab (2015/2758(RSP)) | 151 |
| 2017/C 265/21 | Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om situationen för två kristna pastorer i SudanEuropaparlamentet (2015/2766(RSP)) | 155 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 7 juli 2015

2017/C 265/01

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om tillhandahållande av integrerade biljettsystem för multimodala transporter i Europa (2014/2244(INI))

2

2017/C 265/02

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om utsikterna för EU:s mejerisektor – översyn av genomförandet av mjölkpaketet (2014/2146(INI))

7

2017/C 265/03

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om de externa effekterna av EU:s handels- och investeringspolitik för offentlig-privata initiativ i länder utanför EU (2014/2233(INI))

17

2017/C 265/04

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om sektorn för frukt och grönsaker sedan 2007 års reform (2014/2147(INI))

25

Onsdagen den 8 juli 2015

2017/C 265/05

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 med Europaparlamentets rekommendationer till Europeiska kommissionen om förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) (2014/2228(INI))

35

2017/C 265/06

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 om Initiativ för grön sysselsättning: Ta vara på den gröna ekonomins jobbpotential (2014/2238(INI))

48

2017/C 265/07

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 om skatteundandragande och skatteflykt som utmaningar till goda styrelseformer, socialt skydd och utveckling i utvecklingsländer (2015/2058(INI))

59

Torsdagen den 9 juli 2015

2017/C 265/08

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle (2014/2208(INI))

65

2017/C 265/09

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om att bygga en kapitalmarknadsunion (2015/2634(RSP))

76

2017/C 265/10

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (2015/2697(RSP))

84

2017/C 265/11

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om situationen i Jemen (2015/2760(RSP))

93

2017/C 265/12

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om säkerhetsutmaningarna i Mellanöstern och Nordafrika och utsikterna till politisk stabilitet (2014/2229(INI))

98

2017/C 265/13

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (2015/2002(INI))

110

2017/C 265/14

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (2014/2256(INI))

121

2017/C 265/15

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om EU:s nya strategi för mänskliga rättigheter och demokrati – utvärdering av verksamheten inom det europeiska initiativet för demokrati efter dess inrättande (2014/2231(INI))

130

2017/C 265/16

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om situationen i Burundi (2015/2723(RSP))

137

2017/C 265/17

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om hågkomsten av Srebrenica (2015/2747(RSP))

142

2017/C 265/18

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om Kambodjas förslag till lagstiftning om icke-statliga organisationer och fackföreningar (2015/2756(RSP))

144

2017/C 265/19

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 Demokratiska republiken Kongo, särskilt fallet med två fängslade människorättsaktivister, Yves Makwambala och Fred Bauma (2015/2757(RSP))

147

2017/C 265/20

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om Bahrain, framför allt fallet med Nabeel Rajab (2015/2758(RSP))

151

2017/C 265/21

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om situationen för två kristna pastorer i SudanEuropaparlamentet (2015/2766(RSP))

155

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 7 juli 2015 |
| 2017/C 265/22 | Europaparlamentets beslut av den 7 juli 2015 om nomineringen av Bettina Michelle Jakobsen till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE)) | 158 |
| 2017/C 265/23 | P8_TA(2015)0240Säkerställande av unionens rättigheter enligt internationella handelsregler ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2015 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av unionsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa unionens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen (WTO) (kodifiering) (COM(2015)0049 – C8-0041/2015 – 2014/0174(COD))P8_TC1-COD(2014)0174Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juli 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om fastställande av unionsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa unionens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen (WTO) (kodifiering) | 159 |
| 2017/C 265/24 | P8_TA(2015)0241Skydd mot skadlig prissättning av fartyg ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot skadlig prissättning av fartyg (kodifiering) (COM(2014)0605 – C8-0171/2014 – 2014/0280(COD))P8_TC1-COD(2014)0280Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juli 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om skydd mot skadlig prissättning av fartyg (kodifiering) | 160 |
| 2017/C 265/25 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om godkännande, på Europeiska unionens vägnar, av förklaringen om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust (05420/2015 – C8–0043/2015 – 2015/0001(NLE)) | 161 |
| 2017/C 265/26 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2015 för budgetåret 2015 – införande av överskottet från budgetåret 2014 (09765/2015 – C8-0161/2015 – 2015/2077(BUD)) | 162 |
| 2017/C 265/27 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2015 för budgetåret 2015, som åtföljer förslaget att utnyttja Europeiska unionens solidaritetsfond för Rumänien, Bulgarien och Italien (09767/2015 – C8-0162/2015 – 2015/2078(BUD)) | 164 |
| 2017/C 265/28 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond, i enlighet med punkt 11 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (översvämningar i Rumänien, Bulgarien och Italien) (COM(2015)0162 – C8-0094/2015 – 2015/2079(BUD)) | 166 |
| 2017/C 265/29 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2015 för budgetåret 2015, avsnitt III – kommissionen som åtföljer förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar och om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 (09876/2015 – C8-0172/2015 – 2015/2011(BUD)) | 167 |
| 2017/C 265/30 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2015 för budgetåret 2015 – Åtgärder för att hantera migrationstrycket (09768/2015 – C8-0163/2015 – 2015/2121(BUD)) | 170 |
| | Onsdagen den 8 juli 2015 |
| 2017/C 265/31 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (05548/2014 – C8-0127/2014 – 2013/0386(NLE)) | 173 |
| 2017/C 265/32 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (06682/2014 – C8-0098/2014 – 2014/0039(NLE)) | 174 |
| 2017/C 265/33 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering (05872/2015 – C8-0074/2015 – 2014/0293(NLE)) | 175 |
| 2017/C 265/34 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Färöarna genom vilket Färöarna associeras med Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (05660/2015 – C8-0057/2015 – 2014/0228(NLE)) | 176 |
| 2017/C 265/35 | Europaparlamentets ändringar antagna den 8 juli 2015 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2007/36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang och direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa inslag i årsberättelsen om företagsstyrning (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD)) | 177 |
| 2017/C 265/36 | P8_TA(2015)0258Marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv 2003/87/EG (COM(2014)0020 – C8-0016/2014 – 2014/0011(COD))P8_TC1-COD(2014)0011Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juli 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/... om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv 2003/87/EG | 198 |
| 2017/C 265/37 | P8_TA(2015)0259Sjöfolk ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om sjöfolk och om ändring av direktiven 2008/94/EG, 2009/38/EG, 2002/14/EG, 98/59/EG och 2001/23/EG (COM(2013)0798 – C7-0409/2013 – 2013/0390(COD))P8_TC1-COD(2013)0390Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juli 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/... om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/94/EG, 2009/38/EG och 2002/14/EG samt rådets direktiv 98/59/EG och 2001/23/EG vad gäller sjöfolk | 199 |
| 2017/C 265/38 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen samt Schweiziska edsförbundet och om anslutning av Schweiziska edsförbundet till Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation och Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram som kompletterar Horisont 2020, och om reglering av Schweiziska edsförbundets deltagande i den Iterverksamhet som bedrivs av Fusion for Energy (05662/2015 – C8-0056/2015 – 2014/0304(NLE)) | 200 |
| 2017/C 265/39 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2015)0098 – C8-0075/2015 – 2015/0051(NLE)) | 201 |
| 2017/C 265/40 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan från Finland – EGF/2015/001 FI/Broadcom) (COM(2015)0232 – C8-0135/2015 – 2015/2125(BUD)) | 223 |
| 2017/C 265/41 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget 2016 (2015/2074(BUD)) | 226 |
| | Torsdagen den 9 juli 2015 |
| 2017/C 265/42 | P8_TA(2015)0267Gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2015 om förslaget till rådets förordning om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (COM(2013)0943 – C7-0045/2014 – 2013/0451(COD))P8_TC1-COD(2013)0451Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2015 inför antagandet av rådets
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation [Ändr. 1. (Denna ändring berör hela texten.] | 272 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 7 juli 2015

2017/C 265/22

Europaparlamentets beslut av den 7 juli 2015 om nomineringen av Bettina Michelle Jakobsen till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE))

158

2017/C 265/23

P8_TA(2015)0240Säkerställande av unionens rättigheter enligt internationella handelsregler ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2015 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av unionsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa unionens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen (WTO) (kodifiering) (COM(2015)0049 – C8-0041/2015 – 2014/0174(COD))P8_TC1-COD(2014)0174Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juli 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om fastställande av unionsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa unionens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen (WTO) (kodifiering)

159

2017/C 265/24

P8_TA(2015)0241Skydd mot skadlig prissättning av fartyg ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot skadlig prissättning av fartyg (kodifiering) (COM(2014)0605 – C8-0171/2014 – 2014/0280(COD))P8_TC1-COD(2014)0280Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juli 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om skydd mot skadlig prissättning av fartyg (kodifiering)

160

2017/C 265/25

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om godkännande, på Europeiska unionens vägnar, av förklaringen om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust (05420/2015 – C8–0043/2015 – 2015/0001(NLE))

161

2017/C 265/26

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2015 för budgetåret 2015 – införande av överskottet från budgetåret 2014 (09765/2015 – C8-0161/2015 – 2015/2077(BUD))

162

2017/C 265/27

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2015 för budgetåret 2015, som åtföljer förslaget att utnyttja Europeiska unionens solidaritetsfond för Rumänien, Bulgarien och Italien (09767/2015 – C8-0162/2015 – 2015/2078(BUD))

164

2017/C 265/28

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond, i enlighet med punkt 11 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (översvämningar i Rumänien, Bulgarien och Italien) (COM(2015)0162 – C8-0094/2015 – 2015/2079(BUD))

166

2017/C 265/29

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2015 för budgetåret 2015, avsnitt III – kommissionen som åtföljer förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar och om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 (09876/2015 – C8-0172/2015 – 2015/2011(BUD))

167

2017/C 265/30

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2015 för budgetåret 2015 – Åtgärder för att hantera migrationstrycket (09768/2015 – C8-0163/2015 – 2015/2121(BUD))

170

Onsdagen den 8 juli 2015

2017/C 265/31

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (05548/2014 – C8-0127/2014 – 2013/0386(NLE))

173

2017/C 265/32

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (06682/2014 – C8-0098/2014 – 2014/0039(NLE))

174

2017/C 265/33

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering (05872/2015 – C8-0074/2015 – 2014/0293(NLE))

175

2017/C 265/34

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Färöarna genom vilket Färöarna associeras med Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (05660/2015 – C8-0057/2015 – 2014/0228(NLE))

176

2017/C 265/35

Europaparlamentets ändringar antagna den 8 juli 2015 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2007/36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang och direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa inslag i årsberättelsen om företagsstyrning (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))

177

2017/C 265/36

P8_TA(2015)0258Marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv 2003/87/EG (COM(2014)0020 – C8-0016/2014 – 2014/0011(COD))P8_TC1-COD(2014)0011Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juli 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/... om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv 2003/87/EG

198

2017/C 265/37

P8_TA(2015)0259Sjöfolk ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om sjöfolk och om ändring av direktiven 2008/94/EG, 2009/38/EG, 2002/14/EG, 98/59/EG och 2001/23/EG (COM(2013)0798 – C7-0409/2013 – 2013/0390(COD))P8_TC1-COD(2013)0390Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juli 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/... om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/94/EG, 2009/38/EG och 2002/14/EG samt rådets direktiv 98/59/EG och 2001/23/EG vad gäller sjöfolk

199

2017/C 265/38

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen samt Schweiziska edsförbundet och om anslutning av Schweiziska edsförbundet till Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation och Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram som kompletterar Horisont 2020, och om reglering av Schweiziska edsförbundets deltagande i den Iterverksamhet som bedrivs av Fusion for Energy (05662/2015 – C8-0056/2015 – 2014/0304(NLE))

200

2017/C 265/39

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2015)0098 – C8-0075/2015 – 2015/0051(NLE))

201

2017/C 265/40

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan från Finland – EGF/2015/001 FI/Broadcom) (COM(2015)0232 – C8-0135/2015 – 2015/2125(BUD))

223

2017/C 265/41

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget 2016 (2015/2074(BUD))

226

Torsdagen den 9 juli 2015

2017/C 265/42

P8_TA(2015)0267Gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2015 om förslaget till rådets förordning om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (COM(2013)0943 – C7-0045/2014 – 2013/0451(COD))P8_TC1-COD(2013)0451Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2015 inför antagandet av rådets
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation [Ändr. 1. (Denna ändring berör hela texten.]

rådets

Europaparlamentets och rådets

272

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

11.8.2017

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2015–2016

Sammanträdena den 6–9 juli 2015

Protokollen för denna session har publicerats i

  EUT C 377, 13.10.2016
  .

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 7 juli 2015

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/2

---

P8_TA(2015)0246

Tillhandahållande av integrerade biljettsystem för multimodala transporter i Europa

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om tillhandahållande av integrerade biljettsystem för multimodala transporter i Europa (2014/2244(INI))

(2017/C 265/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (1),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 454/2011 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Telematikapplikationer för persontrafik” i det transeuropeiska järnvägssystemet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 454/2011 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Telematikapplikationer för persontrafik” i det transeuropeiska järnvägssystemet (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Handlingsplan för utbyggnaden av intelligenta transportsystem i Europa (COM(2008)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Handlingsplan för utbyggnaden av intelligenta transportsystem i Europa (COM(2008)0886),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok från 2011, Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok från 2011, Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (4),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services (SWD(2014)0194), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services (SWD(2014)0194),

| — | med beaktande av handlingsplanen för rörlighet i städer (COM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för rörlighet i städer (COM(2009)0490),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A8-0183/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A8-0183/2015), och av följande skäl:

| A. | Trots de ansträngningar som görs har man ännu inte lyckats uppnå mål 22 i 2011 års vitbok (5), dvs. att göra det möjligt att erbjuda friktionsfria multimodala resor från dörr till dörr med intelligenta transportsystem för driftskompatibla och multimodala tidtabeller, internetbokning och smart biljettförsäljning. |
| --- | --- |

A.

Trots de ansträngningar som görs har man ännu inte lyckats uppnå mål 22 i 2011 års vitbok (5), dvs. att göra det möjligt att erbjuda friktionsfria multimodala resor från dörr till dörr med intelligenta transportsystem för driftskompatibla och multimodala tidtabeller, internetbokning och smart biljettförsäljning.

| B. | De flesta resenärer föredrar liksom tidigare individuella transportlösningar. Att enbart inrätta EU-omfattande reseplaneringstjänster kommer inte att vara tillräckligt för att uppnå en bättre integration av olika transportslag. Varje enskilt transportslag måste istället bli effektivare, mer hållbart och mer användarvänligt. För detta kommer det att vara mycket viktigt att bland annat anta det fjärde järnvägspaketet så att även små aktörer, små och medelstora företag och nyetablerade företag ges lika tillgång till infrastruktur, anta förordningen om flygpassagerares rättigheter och en strategi för europeiska vattenvägar samt genomföra det gemensamma europeiska luftrummet och de prioriterade projekten inom de transeuropeiska transportnäten. |
| --- | --- |

B.

De flesta resenärer föredrar liksom tidigare individuella transportlösningar. Att enbart inrätta EU-omfattande reseplaneringstjänster kommer inte att vara tillräckligt för att uppnå en bättre integration av olika transportslag. Varje enskilt transportslag måste istället bli effektivare, mer hållbart och mer användarvänligt. För detta kommer det att vara mycket viktigt att bland annat anta det fjärde järnvägspaketet så att även små aktörer, små och medelstora företag och nyetablerade företag ges lika tillgång till infrastruktur, anta förordningen om flygpassagerares rättigheter och en strategi för europeiska vattenvägar samt genomföra det gemensamma europeiska luftrummet och de prioriterade projekten inom de transeuropeiska transportnäten.

| C. | Trots att kommissionen definierar integrerade biljettsystem som en kombination av olika transportslag på en biljett så används inte alltid denna definition av företagen, och en del tjänsteleverantörer har endast som mål att erbjuda driftskompatibla biljetter, vilket hämmar fortsatt utveckling inom branschen. |
| --- | --- |

C.

Trots att kommissionen definierar integrerade biljettsystem som en kombination av olika transportslag på en biljett så används inte alltid denna definition av företagen, och en del tjänsteleverantörer har endast som mål att erbjuda driftskompatibla biljetter, vilket hämmar fortsatt utveckling inom branschen.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att EU-omfattande informationstjänster för multimodalt resande och en gränsöverskridande integrerad syn på planerings- och biljettförsäljningstjänster, i synnerhet för långdistansresor, utgör en del av svaret på de stora utmaningar som det europeiska transportsystemet står inför, såsom hållbarhet, multimodalitet, förbättrad säkerhet i alla transportslag, effektivitet, ekonomisk genomförbarhet, skapande av kvalitativa arbetstillfällen samt arbetskraftens rörlighet och gynnar därför samtidigt samhället, ekonomin, miljön, den sociala sammanhållningen och turismen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att EU-omfattande informationstjänster för multimodalt resande och en gränsöverskridande integrerad syn på planerings- och biljettförsäljningstjänster, i synnerhet för långdistansresor, utgör en del av svaret på de stora utmaningar som det europeiska transportsystemet står inför, såsom hållbarhet, multimodalitet, förbättrad säkerhet i alla transportslag, effektivitet, ekonomisk genomförbarhet, skapande av kvalitativa arbetstillfällen samt arbetskraftens rörlighet och gynnar därför samtidigt samhället, ekonomin, miljön, den sociala sammanhållningen och turismen.

| 2. | Europaparlamentet betonar att EU-omfattande integrerade reseinformations-, reseplanerings- och biljettförsäljningstjänster för multimodalt resande utgör innovationsmöjligheter för europeiska företag, särskilt små och medelstora företag och nystartade företag, och att dessa tjänster därför utgör ett viktigt bidrag till en europeisk inre marknad med global konkurrenskraft samt förverkligandet av ett gemensamt europeiskt transportområde. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att EU-omfattande integrerade reseinformations-, reseplanerings- och biljettförsäljningstjänster för multimodalt resande utgör innovationsmöjligheter för europeiska företag, särskilt små och medelstora företag och nystartade företag, och att dessa tjänster därför utgör ett viktigt bidrag till en europeisk inre marknad med global konkurrenskraft samt förverkligandet av ett gemensamt europeiskt transportområde.

| 3. | Europaparlamentet understryker att en grundförutsättning för att medborgarna ska kunna utöva sina grundläggande friheter är att de kan resa i hela EU, och därför bör konsumenterna kunna få omfattande, korrekt och neutral information om såväl tidtabeller som möjligheterna till multimodala och gränsöverskridande transportförbindelser för friktionsfria, förenklade resor från dörr till dörr med hög komfort, samt kunna boka och betala dessa förbindelser på elektronisk väg. Parlamentet välkomnar incitamentet att uppmana resenärer att kombinera flera tillgängliga transportslag, men påpekar att i de flesta medlemsstater är det fortfarande inte möjligt att köpa biljetter för nationella och gränsöverskridande resor inom EU via internet eller mobilapplikationer. Parlamentet anser att geoblockering inte bör vara tillåtet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att en grundförutsättning för att medborgarna ska kunna utöva sina grundläggande friheter är att de kan resa i hela EU, och därför bör konsumenterna kunna få omfattande, korrekt och neutral information om såväl tidtabeller som möjligheterna till multimodala och gränsöverskridande transportförbindelser för friktionsfria, förenklade resor från dörr till dörr med hög komfort, samt kunna boka och betala dessa förbindelser på elektronisk väg. Parlamentet välkomnar incitamentet att uppmana resenärer att kombinera flera tillgängliga transportslag, men påpekar att i de flesta medlemsstater är det fortfarande inte möjligt att köpa biljetter för nationella och gränsöverskridande resor inom EU via internet eller mobilapplikationer. Parlamentet anser att geoblockering inte bör vara tillåtet.

| 4. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är för användarna att få en enda biljett för en multimodal resa och anser att en rättvis och lika tillgång till uppgifter om multimodala resor och transporter, och därmed tillgång till fullständig, lättillgänglig, neutral och tillförlitlig realtidsinformation för resenärer, är en förutsättning för system för integrerade biljetter. Parlamentet betonar dock att för att sådana åtgärder ska bli rättvisa är det mycket viktigt att de åtföljs av internalisering av externa kostnader för alla transportslag och information om de olika transportslagens miljöprestanda. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är för användarna att få en enda biljett för en multimodal resa och anser att en rättvis och lika tillgång till uppgifter om multimodala resor och transporter, och därmed tillgång till fullständig, lättillgänglig, neutral och tillförlitlig realtidsinformation för resenärer, är en förutsättning för system för integrerade biljetter. Parlamentet betonar dock att för att sådana åtgärder ska bli rättvisa är det mycket viktigt att de åtföljs av internalisering av externa kostnader för alla transportslag och information om de olika transportslagens miljöprestanda.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att konsumenter alltid ska få tillgång till öppen prisinformation. Parlamentet understryker därför att boknings- och betalningssystem tydligt bör ange det totala biljettpriset för en vald resa, inklusive obligatoriska poster som skatter och avgifter. Parlamentet betonar betydelsen av innovativa IT-baserade plattformar som minskar de totala boknings- och transaktionskostnaderna och understryker betydelsen av att tillåta olika betalningsmöjligheter för att köpa biljetter. EU och medlemsstaterna uppmanas att göra mer för att begränsa avgifterna för att använda kreditkort eller andra rimliga betalningsformer för kollektivtrafiktjänster. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att konsumenter alltid ska få tillgång till öppen prisinformation. Parlamentet understryker därför att boknings- och betalningssystem tydligt bör ange det totala biljettpriset för en vald resa, inklusive obligatoriska poster som skatter och avgifter. Parlamentet betonar betydelsen av innovativa IT-baserade plattformar som minskar de totala boknings- och transaktionskostnaderna och understryker betydelsen av att tillåta olika betalningsmöjligheter för att köpa biljetter. EU och medlemsstaterna uppmanas att göra mer för att begränsa avgifterna för att använda kreditkort eller andra rimliga betalningsformer för kollektivtrafiktjänster.

| 6. | Europaparlamentet betonar att den bristande driftskompatibiliteten och inkonsekvensen mellan olika datanivåer samt mångfalden och den bristande driftskompatibiliteten i olika dataformat och datautbytesprotokoll utgör hinder för integrerade multimodala informations-, planerings- och biljettförsäljningstjänster i EU och skapar extra kostnader. Kommissionen uppmanas att se till att eventuella regleringsåtgärder håller jämna steg med den snabba utvecklingen inom transportsektorn och inte orsakar en onödig börda. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att den bristande driftskompatibiliteten och inkonsekvensen mellan olika datanivåer samt mångfalden och den bristande driftskompatibiliteten i olika dataformat och datautbytesprotokoll utgör hinder för integrerade multimodala informations-, planerings- och biljettförsäljningstjänster i EU och skapar extra kostnader. Kommissionen uppmanas att se till att eventuella regleringsåtgärder håller jämna steg med den snabba utvecklingen inom transportsektorn och inte orsakar en onödig börda.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar den offentliga och privata sektorns ansträngningar för att upprätta reseplaneringstjänster tillsammans med de öppna standarder och gränssnitt som krävs, men påpekar att dessa tjänster ofta är begränsade till regional eller nationell nivå och mycket sällan är multimodala. Som ett första steg uppmanas därför transportleverantörer och företag som erbjuder reseplanerare att bygga vidare på befintliga synergieffekter och att i ännu högre grad inrikta sig på att tillhandahålla multimodala, gränsöverskridande reseplaneringstjänster med skräddarsydda biljettlösningar, där man särskilt beaktar vilket språk tjänsterna ska erbjudas på och då även tar hänsyn till minoritetsspråk. I dessa tjänster kopplas fjärr- och lokaltrafik samman, hela vägen från dörr till dörr, t.ex. genom att uppgradera de olika systemen för att utveckla deras driftskompatibilitet och möjliggöra inbördes kommunikation. Kommissionen uppmanas att utnyttja TEN-T-korridorerna som pilotprojekt för att fastställa passagerarflödena samt analysera potentialen för informations-, reseplanerings- och biljettförsäljningstjänster för multimodala resor. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar den offentliga och privata sektorns ansträngningar för att upprätta reseplaneringstjänster tillsammans med de öppna standarder och gränssnitt som krävs, men påpekar att dessa tjänster ofta är begränsade till regional eller nationell nivå och mycket sällan är multimodala. Som ett första steg uppmanas därför transportleverantörer och företag som erbjuder reseplanerare att bygga vidare på befintliga synergieffekter och att i ännu högre grad inrikta sig på att tillhandahålla multimodala, gränsöverskridande reseplaneringstjänster med skräddarsydda biljettlösningar, där man särskilt beaktar vilket språk tjänsterna ska erbjudas på och då även tar hänsyn till minoritetsspråk. I dessa tjänster kopplas fjärr- och lokaltrafik samman, hela vägen från dörr till dörr, t.ex. genom att uppgradera de olika systemen för att utveckla deras driftskompatibilitet och möjliggöra inbördes kommunikation. Kommissionen uppmanas att utnyttja TEN-T-korridorerna som pilotprojekt för att fastställa passagerarflödena samt analysera potentialen för informations-, reseplanerings- och biljettförsäljningstjänster för multimodala resor.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en samling av bästa praxis för projekt på lokal, regional eller nationell nivå, som kan tjäna som grund för att införa projekt i hela EU. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en samling av bästa praxis för projekt på lokal, regional eller nationell nivå, som kan tjäna som grund för att införa projekt i hela EU.

| 9. | Europaparlamentet understryker att kollektivtrafiken kommer att attrahera fler passagerare om det blir lätt och bekvämt att köpa biljetter tack vare integrerade biljettsystem för multimodala transporter. Detta leder till att passagerarna blir nöjdare och gynnar kollektivtrafikföretagen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att kollektivtrafiken kommer att attrahera fler passagerare om det blir lätt och bekvämt att köpa biljetter tack vare integrerade biljettsystem för multimodala transporter. Detta leder till att passagerarna blir nöjdare och gynnar kollektivtrafikföretagen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när det gäller multimodala, integrerade biljetter, vidta de åtgärder som krävs för att skapa en tydlig ram som stöder och underlättar aktörernas och de behöriga myndigheternas ansträngningar, de överenskommelser de redan har ingått och den innovativa karaktären av de produkter eller tjänster som erbjuds. Om inga verkliga framsteg görs när det gäller skapandet av driftskompatibla system för integrerade, multimodala, gränsöverskridande biljetter till 2020 uppmanar parlamentet kommissionen att bygga vidare på de framsteg som redan har gjorts och de frivilliga initiativ som redan har införts, genom att vidta lagstiftningsåtgärder i form av miniregler och en tidsplan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när det gäller multimodala, integrerade biljetter, vidta de åtgärder som krävs för att skapa en tydlig ram som stöder och underlättar aktörernas och de behöriga myndigheternas ansträngningar, de överenskommelser de redan har ingått och den innovativa karaktären av de produkter eller tjänster som erbjuds. Om inga verkliga framsteg görs när det gäller skapandet av driftskompatibla system för integrerade, multimodala, gränsöverskridande biljetter till 2020 uppmanar parlamentet kommissionen att bygga vidare på de framsteg som redan har gjorts och de frivilliga initiativ som redan har införts, genom att vidta lagstiftningsåtgärder i form av miniregler och en tidsplan.

| 11. | Europaparlamentet understryker att de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll och har ett ansvar för resan ända fram till dörren. Det är viktigt att de deltar i genomförandet av enskilda åtgärder, kontrollerar hur åtgärderna fungerar samt kontrollerar hur systemet som helhet fungerar. Med tanke på ovanstående punkter uppmanar parlamentet de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att






  — | senast 2020, i nära samarbete med företrädare för transportsektorn, upprätta nationella system för tidtabells- och prisinformation som grundar sig på öppna gränssnitt där man kopplar samman resedata för den regionala och lokala kollektivtrafik som drivs av privata och offentliga företag, samt att regelbundet uppdatera dessa system, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll och har ett ansvar för resan ända fram till dörren. Det är viktigt att de deltar i genomförandet av enskilda åtgärder, kontrollerar hur åtgärderna fungerar samt kontrollerar hur systemet som helhet fungerar. Med tanke på ovanstående punkter uppmanar parlamentet de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att

—

senast 2020, i nära samarbete med företrädare för transportsektorn, upprätta nationella system för tidtabells- och prisinformation som grundar sig på öppna gränssnitt där man kopplar samman resedata för den regionala och lokala kollektivtrafik som drivs av privata och offentliga företag, samt att regelbundet uppdatera dessa system,

| — | se till att alla transportmedel inom lokal kollektivtrafik senast 2020 är utrustade med intelligenta system för att överföra realtidsinformation om fordonets position och att detta anges som villkor vid upphandlingar, |
| --- | --- |

—

se till att alla transportmedel inom lokal kollektivtrafik senast 2020 är utrustade med intelligenta system för att överföra realtidsinformation om fordonets position och att detta anges som villkor vid upphandlingar,

| — | planera för att de nationella systemen för tidtabells- och prisinformation, inklusive realtidsinformation om de lokala kollektivtrafikföretagens tidtabeller, senast 2024 sammanlänkas över nationsgränserna, så att de finns tillgängliga för trafikföretag, reseplanerarföretag och konsumenter. |
| --- | --- |

—

planera för att de nationella systemen för tidtabells- och prisinformation, inklusive realtidsinformation om de lokala kollektivtrafikföretagens tidtabeller, senast 2024 sammanlänkas över nationsgränserna, så att de finns tillgängliga för trafikföretag, reseplanerarföretag och konsumenter.

| 12. | Europaparlamentet delar kommissionens ståndpunkt att alla informations-, reseplanerar- och biljettleverantörer, inklusive små och medelstora företag och nystartade företag, måste få rättvis, öppen och lika tillgång till fullständig realtids-, transport- och resedata för multimodala resor för att det ska vara möjligt att genomföra EU-omfattande reseinformations-, reseplanerings- och biljettjänster för multimodala resor och uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om att de aktuella leverantörerna ska åläggas att på rättvisa och lika villkor tillhandahålla samtliga de uppgifter som krävs för att man ska kunna erbjuda mer omfattande tjänster och därmed ge resenärerna ett verkligt och realistiskt val mellan de mest hållbara, mest kostnadseffektiva samt snabbaste förbindelserna, utan att för den skull äventyra de berörda aktörernas ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet delar kommissionens ståndpunkt att alla informations-, reseplanerar- och biljettleverantörer, inklusive små och medelstora företag och nystartade företag, måste få rättvis, öppen och lika tillgång till fullständig realtids-, transport- och resedata för multimodala resor för att det ska vara möjligt att genomföra EU-omfattande reseinformations-, reseplanerings- och biljettjänster för multimodala resor och uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om att de aktuella leverantörerna ska åläggas att på rättvisa och lika villkor tillhandahålla samtliga de uppgifter som krävs för att man ska kunna erbjuda mer omfattande tjänster och därmed ge resenärerna ett verkligt och realistiskt val mellan de mest hållbara, mest kostnadseffektiva samt snabbaste förbindelserna, utan att för den skull äventyra de berörda aktörernas ekonomiska intressen.

| 13. | Europaparlamentet understryker att i enlighet med EU:s konkurrenspolitik är det kommissionens uppgift att undersöka och motverka den potentiella risken för att information monopoliseras hos informations- och biljettleverantörer för multimodala resor. Parlamentet anser också att kommissionen bör se till att den andel som går till att betala den elektroniska biljettjänsten inte tar sådana proportioner att den blir till nackdel för de företag som hanterar transporten av passagerare. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att i enlighet med EU:s konkurrenspolitik är det kommissionens uppgift att undersöka och motverka den potentiella risken för att information monopoliseras hos informations- och biljettleverantörer för multimodala resor. Parlamentet anser också att kommissionen bör se till att den andel som går till att betala den elektroniska biljettjänsten inte tar sådana proportioner att den blir till nackdel för de företag som hanterar transporten av passagerare.

| 14. | Europaparlamentet kräver att det inrättas en plattform för dialog där samtliga representanter för transportbranschen och behöriga lokala, regionala, nationella och europeiska myndigheter involveras för att utarbeta genomförbara lösningar för ett stegvist EU-omfattande införande av driftskompatibla system för elektroniska biljetter, där man tar hänsyn till hela resecykeln, från planering och inköp av biljetter till identifiering och hantering av problem med att fördela intäkter från biljettförsäljningen på ett proportionerligt sätt samt med att dela på kostnader om det uppstår tvister mellan avtalsparterna. Parlamentet anser att utvecklingen av dessa lösningar ska drivas av marknaden utan att detta belastar operatörer och passagerare med orimligt höga kostnader. Kommissionen uppmanas att genom EU-samfinansiering med kraft verka för att det inom det här området uppstår synergieffekter mellan de transeuropeiska telekommunikations- och transportnäten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kräver att det inrättas en plattform för dialog där samtliga representanter för transportbranschen och behöriga lokala, regionala, nationella och europeiska myndigheter involveras för att utarbeta genomförbara lösningar för ett stegvist EU-omfattande införande av driftskompatibla system för elektroniska biljetter, där man tar hänsyn till hela resecykeln, från planering och inköp av biljetter till identifiering och hantering av problem med att fördela intäkter från biljettförsäljningen på ett proportionerligt sätt samt med att dela på kostnader om det uppstår tvister mellan avtalsparterna. Parlamentet anser att utvecklingen av dessa lösningar ska drivas av marknaden utan att detta belastar operatörer och passagerare med orimligt höga kostnader. Kommissionen uppmanas att genom EU-samfinansiering med kraft verka för att det inom det här området uppstår synergieffekter mellan de transeuropeiska telekommunikations- och transportnäten.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att europeiska passagerarrättigheter är begäransade på så sätt att de gäller separat för varje transportkontrakt, men för en resa som inkluderar olika delar i olika länder eller multimodala transporter kan inte passagerarrättigheterna garanteras på det vanliga sättet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att följa upp det krav som parlamentet ställde i sin resolution om 2011 års vitbok (6), nämligen en stadga som omfattar passagerares rättigheter inom samtliga trafikslag, och förväntar sig att kommissionen senast i slutet av 2017 lägger fram ett sådant förslag, med ett separat avsnitt för multimodala resor med tydliga och transparenta skydd av passagerarrättigheter i ett multimodalt sammanhang, där man beaktar varje enskilt transportsätts karaktärsdrag. liksom integrerade, multimodala biljetter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att europeiska passagerarrättigheter är begäransade på så sätt att de gäller separat för varje transportkontrakt, men för en resa som inkluderar olika delar i olika länder eller multimodala transporter kan inte passagerarrättigheterna garanteras på det vanliga sättet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att följa upp det krav som parlamentet ställde i sin resolution om 2011 års vitbok (6), nämligen en stadga som omfattar passagerares rättigheter inom samtliga trafikslag, och förväntar sig att kommissionen senast i slutet av 2017 lägger fram ett sådant förslag, med ett separat avsnitt för multimodala resor med tydliga och transparenta skydd av passagerarrättigheter i ett multimodalt sammanhang, där man beaktar varje enskilt transportsätts karaktärsdrag. liksom integrerade, multimodala biljetter.

| 16. | Med tanke på den demografiska förändringen i Europa understryker Europaparlamentet att det är av avgörande betydelse för den sociala rörligheten att alla, men särskilt utsatta människor, ges tillgång till transportmedlen. Parlamentet kräver att det tas större hänsyn till funktionshindrade personer och/eller personer med begränsad rörlighet såväl som till äldre människors särskilda behov när det gäller tillgången till information före och under resan, biljettmöjligheter och boknings- och betalningssystem, inklusive möjligheten att boka rullstolsplatser. Parlamentet välkomnar kommissionens färdplan för den europeiska rättsakten om tillgänglighet och möjligheterna för lagstiftningsåtgärder att avlägsna ekonomiska och sociala hinder för personer med funktionshinder. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med transporthinder som en del av sina ansträngningar att förbättra tillgängligheten. |
| --- | --- |

16.

Med tanke på den demografiska förändringen i Europa understryker Europaparlamentet att det är av avgörande betydelse för den sociala rörligheten att alla, men särskilt utsatta människor, ges tillgång till transportmedlen. Parlamentet kräver att det tas större hänsyn till funktionshindrade personer och/eller personer med begränsad rörlighet såväl som till äldre människors särskilda behov när det gäller tillgången till information före och under resan, biljettmöjligheter och boknings- och betalningssystem, inklusive möjligheten att boka rullstolsplatser. Parlamentet välkomnar kommissionens färdplan för den europeiska rättsakten om tillgänglighet och möjligheterna för lagstiftningsåtgärder att avlägsna ekonomiska och sociala hinder för personer med funktionshinder. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med transporthinder som en del av sina ansträngningar att förbättra tillgängligheten.

| 17. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att säkra olika prismodeller och betalningsmöjligheter (bidrag, rabatter osv) för att säkerställa att vissa sociala grupper (arbetslösa, pensionärer, studenter, stora familjer, personer med låga inkomster och andra missgynnade sociala grupper) kan dra nytta av multimodala biljetter i EU. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att säkra olika prismodeller och betalningsmöjligheter (bidrag, rabatter osv) för att säkerställa att vissa sociala grupper (arbetslösa, pensionärer, studenter, stora familjer, personer med låga inkomster och andra missgynnade sociala grupper) kan dra nytta av multimodala biljetter i EU.

| 18. | Europaparlamentet betonar att system för information om multimodalt resande bör vara enkla att använda. Därför är det nödvändigt att koppla ihop dem med uppdaterade kartor och uppdaterat geografiskt material. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att system för information om multimodalt resande bör vara enkla att använda. Därför är det nödvändigt att koppla ihop dem med uppdaterade kartor och uppdaterat geografiskt material.

| 19. | Europaparlamentet kräver att aktörerna får fortsatt stöd för sina innovativa problemlösningar och att därför motsvarande EU-finansieringsmöjligheter, exempelvis Shift2Rail-innovationsprogram 4 inom ramen för programmet Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa samt strukturfonderna inte endast bibehålls utan även utökas. Parlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att använda Europeiska fonden för strategiska investeringar på lämpligt sätt i detta avseende. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet kräver att aktörerna får fortsatt stöd för sina innovativa problemlösningar och att därför motsvarande EU-finansieringsmöjligheter, exempelvis Shift2Rail-innovationsprogram 4 inom ramen för programmet Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa samt strukturfonderna inte endast bibehålls utan även utökas. Parlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att använda Europeiska fonden för strategiska investeringar på lämpligt sätt i detta avseende.

| 20. | Europaparlamentet ber kommissionen att publicera en lättåtkomlig förteckning med en regelbunden utvärdering av de projekt som medfinansieras av EU inom ”intermodala integrerade biljettsystem”. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet ber kommissionen att publicera en lättåtkomlig förteckning med en regelbunden utvärdering av de projekt som medfinansieras av EU inom ”intermodala integrerade biljettsystem”.

| 21. | Europaparlamentet understryker att det inte går att bortse från betydelsen av det globala systemet för satellitnavigering och särskilt det europeiska satellitnavigeringssystemet Galileo för att få fram dynamiska uppgifter som gör att resenärerna kan få information om eventuella störningar och alternativa resmöjligheter både innan de påbörjar sin resa och under resan. Parlamentet betonar att fördelarna med systemen för satellitnavigering alltid måste vara förbundna med tillräckliga bestämmelser om uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att det inte går att bortse från betydelsen av det globala systemet för satellitnavigering och särskilt det europeiska satellitnavigeringssystemet Galileo för att få fram dynamiska uppgifter som gör att resenärerna kan få information om eventuella störningar och alternativa resmöjligheter både innan de påbörjar sin resa och under resan. Parlamentet betonar att fördelarna med systemen för satellitnavigering alltid måste vara förbundna med tillräckliga bestämmelser om uppgiftsskydd.

| 22. | Europaparlamentet pekar på behovet av att minska trafikstockningarna och luftföroreningarna i storstadsregioner och efterlyser incitament för att uppmuntra till användning av hållbara transportslag i hela Europa genom att i reseinformations- och reseplaneringstjänster inkludera information om olika rörlighetstjänster, t.ex. samåkning, bilpooler, pendelparkeringar, cykeluthyrningar, cykelbanor och gångvägar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet pekar på behovet av att minska trafikstockningarna och luftföroreningarna i storstadsregioner och efterlyser incitament för att uppmuntra till användning av hållbara transportslag i hela Europa genom att i reseinformations- och reseplaneringstjänster inkludera information om olika rörlighetstjänster, t.ex. samåkning, bilpooler, pendelparkeringar, cykeluthyrningar, cykelbanor och gångvägar.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar den ökade tillgången på system för integrerade elektroniska biljetter i storstäder och andra stadsområden, såsom inkluderande digital smartkortteknik som kan användas på många olika trafikslag och för gränsöverskridande resor, men betonar att tekniska lösningar bör lämnas åt marknaden och inte tvingas fram på europeisk nivå. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar den ökade tillgången på system för integrerade elektroniska biljetter i storstäder och andra stadsområden, såsom inkluderande digital smartkortteknik som kan användas på många olika trafikslag och för gränsöverskridande resor, men betonar att tekniska lösningar bör lämnas åt marknaden och inte tvingas fram på europeisk nivå.

| 24. | Europaparlamentet noterar att en bra nätverksuppkoppling är en förutsättning för att kunna skapa ett passagerarvänligt, smart system som kan ge dynamisk information om trafiken i realtid. Kommissionen uppmanas därför att via Fonden för ett sammanlänkat Europa, Horisont 2020, Efsi och andra relevanta finansieringskällor satsa på att främja, uppmuntra och stödja en bred tillgång till gratis eller billig digital höghastighetsinfrastruktur på samtliga transportsätt och transportknutpunkter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar att en bra nätverksuppkoppling är en förutsättning för att kunna skapa ett passagerarvänligt, smart system som kan ge dynamisk information om trafiken i realtid. Kommissionen uppmanas därför att via Fonden för ett sammanlänkat Europa, Horisont 2020, Efsi och andra relevanta finansieringskällor satsa på att främja, uppmuntra och stödja en bred tillgång till gratis eller billig digital höghastighetsinfrastruktur på samtliga transportsätt och transportknutpunkter.

| 25. | Europaparlamentet understryker uppgiftsskyddets betydelse, uppmanar enträget till efterlevnad av direktiv 95/46/EG och kräver att det fastställs tydliga villkor för hur uppgifter, och då särskilt personuppgifter, ska användas och överföras samt att de endast bör behandlas och användas i anonymiserad form och endast i syfte att underlätta försäljning av intermodala biljetter. Parlamentet anser att det bör vara möjligt att köpa och betala för biljetter via mobil- och internetapplikationer, helst utan att behöva registrera sig i systemet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker uppgiftsskyddets betydelse, uppmanar enträget till efterlevnad av direktiv 95/46/EG och kräver att det fastställs tydliga villkor för hur uppgifter, och då särskilt personuppgifter, ska användas och överföras samt att de endast bör behandlas och användas i anonymiserad form och endast i syfte att underlätta försäljning av intermodala biljetter. Parlamentet anser att det bör vara möjligt att köpa och betala för biljetter via mobil- och internetapplikationer, helst utan att behöva registrera sig i systemet.

| 26. | Europaparlamentet betonar betydelsen av reseplanering, lättillgänglig multimodal information, en tydlig, transparent biljettförsäljning – även via digitala plattformar och internet – bättre tillgång till kollektivtrafik när man reser utomlands i EU samt främjande av moderniseringen av hållbara transportmedel för att locka europeiska och utomeuropeiska turister, eftersom hela reseplaneringen blir lättare. Parlamentet betonar också de potentiellt positiva effekterna av ett integrerat biljettsystem för att skapa bättre anslutningar till alla regioner, men i synnerhet de mest avlägsna regionerna, såsom de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar betydelsen av reseplanering, lättillgänglig multimodal information, en tydlig, transparent biljettförsäljning – även via digitala plattformar och internet – bättre tillgång till kollektivtrafik när man reser utomlands i EU samt främjande av moderniseringen av hållbara transportmedel för att locka europeiska och utomeuropeiska turister, eftersom hela reseplaneringen blir lättare. Parlamentet betonar också de potentiellt positiva effekterna av ett integrerat biljettsystem för att skapa bättre anslutningar till alla regioner, men i synnerhet de mest avlägsna regionerna, såsom de yttersta randområdena.

| 27. | Europaparlamentet betonar behovet av ytterligare och bättre stöd till och marknadsföring av de mer än hundra reseplaneringstjänster för multimodala resor som redan finns att tillgå i städer, regioner och på nationell nivå i EU, och efterlyser också insatser för att främja sammanlänkningen av dessa tjänster. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar behovet av ytterligare och bättre stöd till och marknadsföring av de mer än hundra reseplaneringstjänster för multimodala resor som redan finns att tillgå i städer, regioner och på nationell nivå i EU, och efterlyser också insatser för att främja sammanlänkningen av dessa tjänster.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 207, 6.8.2010, s. 1.

(2)  EUT L 123, 12.5.2011, s. 11.

(3)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(4)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 72.

(5)  Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144).

(6)  Europaparlamentets resolution av den 15 december 2011 om färdplanen för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 72).

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/7

---

P8_TA(2015)0249

Utsikterna för EU:s mejerisektor – översyn av genomförandet av mejeripaketet

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om utsikterna för EU:s mejerisektor – översyn av genomförandet av ”mjölkpaketet” (2014/2146(INI))

(2017/C 265/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 261/2012 av den 14 mars 2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 261/2012 av den 14 mars 2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (2),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 13 juni 2014Marknadssituationens utveckling inom mejerisektorn och genomförandet av bestämmelserna i ”mjölkpaketet” (COM(2014)0354), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 13 juni 2014Marknadssituationens utveckling inom mejerisektorn och genomförandet av bestämmelserna i ”mjölkpaketet” (COM(2014)0354),

| — | med beaktande av kommissionens rapport från december 2014 Utsikterna för EU:s jordbruksmarknader och inkomster 2014–2024, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från december 2014 Utsikterna för EU:s jordbruksmarknader och inkomster 2014–2024,

| — | med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när det gäller frågan om EU:s yttersta randområden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när det gäller frågan om EU:s yttersta randområden,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 10 december 2012Utvecklingen av marknadssituationen och villkoren för en smidig utfasning av systemet med mjölkkvoter – andra ”mjuklandningsrapporten” (COM(2012)0741), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 10 december 2012Utvecklingen av marknadssituationen och villkoren för en smidig utfasning av systemet med mjölkkvoter – andra ”mjuklandningsrapporten” (COM(2012)0741),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2013 om upprätthållande av mjölkproduktionen i bergsområden, mindre gynnade områden och yttersta randområden efter det att mjölkkvoterna upphört (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2013 om upprätthållande av mjölkproduktionen i bergsområden, mindre gynnade områden och yttersta randområden efter det att mjölkkvoterna upphört (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011Proteinbristen i EU: vilka lösningar finns det på detta långvariga problem?
   (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011Proteinbristen i EU: vilka lösningar finns det på detta långvariga problem?
   (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2009 om krisen inom mejerisektorn (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2009 om krisen inom mejerisektorn (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2014Bekämpning av otillbörliga affärsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan (COM(2014)0472), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2014Bekämpning av otillbörliga affärsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan (COM(2014)0472),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 247/2006 (6) om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 247/2006 (6) om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (7),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till förordning av den 13 januari 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar (COM(2015)0010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till förordning av den 13 januari 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar (COM(2015)0010),

| — | med beaktande av Regionkommitténs förslag till yttrande om mejeribranschens framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs förslag till yttrande om mejeribranschens framtid,

| — | med beaktande av samförståndsavtalet om samarbete inom jordbruk och landsbygdsutveckling inom EU mellan kommissionen och Europeiska investeringsbanken av den 23 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet om samarbete inom jordbruk och landsbygdsutveckling inom EU mellan kommissionen och Europeiska investeringsbanken av den 23 mars 2015,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A8-0187/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A8-0187/2015), och av följande skäl:

| A. | Lagstiftningspaketet för mejeriprodukter, det så kallade ”mjölkpaketet”, trädde i kraft den 3 oktober 2012 och gäller till och med den 30 juni 2020. |
| --- | --- |

A.

Lagstiftningspaketet för mejeriprodukter, det så kallade ”mjölkpaketet”, trädde i kraft den 3 oktober 2012 och gäller till och med den 30 juni 2020.

| B. | Enligt beslutet i 2003 års halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken ska mjölkkvoterna avskaffas den 31 mars 2015. |
| --- | --- |

B.

Enligt beslutet i 2003 års halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken ska mjölkkvoterna avskaffas den 31 mars 2015.

| C. | När mjölkkvoterna avskaffades blev åtgärderna i resolutionen av den 11 december 2013 om upprätthållande av mjölkproduktionen i bergsområden, mindre gynnade områden och unionens yttersta randområden viktiga och aktuella. |
| --- | --- |

C.

När mjölkkvoterna avskaffades blev åtgärderna i resolutionen av den 11 december 2013 om upprätthållande av mjölkproduktionen i bergsområden, mindre gynnade områden och unionens yttersta randområden viktiga och aktuella.

| D. | Världsmarknaden för mejeriprodukter blir alltmer volatil: det högsta priset någonsin noterades i januari 2014, och följdes av avsevärda prissänkningar under resten av 2014. Animalieproduktionen och de insatsvaror som används i mejeriproduktionen är särskilt utsatta för problemet med volatilitet, vilket leder till priser fritt gård som ligger under produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

D.

Världsmarknaden för mejeriprodukter blir alltmer volatil: det högsta priset någonsin noterades i januari 2014, och följdes av avsevärda prissänkningar under resten av 2014. Animalieproduktionen och de insatsvaror som används i mejeriproduktionen är särskilt utsatta för problemet med volatilitet, vilket leder till priser fritt gård som ligger under produktionskostnaderna.

| E. | Ett hållbart jordbruk som en källa till livsmedel av god kvalitet kan enbart säkras om bönderna får rimliga priser fritt gård som täcker samtliga kostnader för en hållbar produktion. |
| --- | --- |

E.

Ett hållbart jordbruk som en källa till livsmedel av god kvalitet kan enbart säkras om bönderna får rimliga priser fritt gård som täcker samtliga kostnader för en hållbar produktion.

| F. | Det ryska importförbud mot europeiska mejeriprodukter som infördes i augusti 2014 har haft en negativ inverkan på EU:s inre marknad, och visar behovet av bättre beredskap för att vidta marknadsåtgärder i krissituationer oavsett krisernas natur samt hur viktigt det är att ha flera olika exportmarknader för EU:s produkter, särskilt eftersom den globala efterfrågan på mejeriprodukter förväntas öka, samtidigt som man bör garantera en stabil och solvent inre marknad. |
| --- | --- |

F.

Det ryska importförbud mot europeiska mejeriprodukter som infördes i augusti 2014 har haft en negativ inverkan på EU:s inre marknad, och visar behovet av bättre beredskap för att vidta marknadsåtgärder i krissituationer oavsett krisernas natur samt hur viktigt det är att ha flera olika exportmarknader för EU:s produkter, särskilt eftersom den globala efterfrågan på mejeriprodukter förväntas öka, samtidigt som man bör garantera en stabil och solvent inre marknad.

| G. | I och med mjölkpaketet gavs medlemsstaterna möjlighet att införa obligatoriska avtal för att hjälpa producenter och bearbetningsföretag att planera sina produktionsvolymer och stärka struktureringen av leveranskedjorna inför avvecklingen av mjölkkvotsystemet. Hittills har få medlemsstater använt sig av denna möjlighet. |
| --- | --- |

G.

I och med mjölkpaketet gavs medlemsstaterna möjlighet att införa obligatoriska avtal för att hjälpa producenter och bearbetningsföretag att planera sina produktionsvolymer och stärka struktureringen av leveranskedjorna inför avvecklingen av mjölkkvotsystemet. Hittills har få medlemsstater använt sig av denna möjlighet.

| H. | Enligt mjölkpaketet är medlemsstaterna skyldiga att erkänna producentorganisationer och deras sammanslutningar och den avgörande roll kooperativen fortsätter att spela. Koncentrationen av utbudet måste förbättras för att förbättra producenternas förhandlingsposition. |
| --- | --- |

H.

Enligt mjölkpaketet är medlemsstaterna skyldiga att erkänna producentorganisationer och deras sammanslutningar och den avgörande roll kooperativen fortsätter att spela. Koncentrationen av utbudet måste förbättras för att förbättra producenternas förhandlingsposition.

| I. | Observationsgruppen för mjölkmarknaden inrättades i april 2014 för att förbättra såväl kommissionens som industrins övervakning av mejerisektorn. Det är nödvändigt att stärka dess roll för att inom sektorn införa ett effektivt krisvarningssystem för mjölkproducerande gårdarna som uppvisar skillnader när det gäller storlek, geografisk placering och produktions- och försäljningsmetoder. |
| --- | --- |

I.

Observationsgruppen för mjölkmarknaden inrättades i april 2014 för att förbättra såväl kommissionens som industrins övervakning av mejerisektorn. Det är nödvändigt att stärka dess roll för att inom sektorn införa ett effektivt krisvarningssystem för mjölkproducerande gårdarna som uppvisar skillnader när det gäller storlek, geografisk placering och produktions- och försäljningsmetoder.

| J. | Det nuvarande skyddsnätet är inte tillräckligt för att ge skydd vid ett prisfall på mjölk. |
| --- | --- |

J.

Det nuvarande skyddsnätet är inte tillräckligt för att ge skydd vid ett prisfall på mjölk.

| K. | Ett av de främsta målen för den gemensamma jordbrukspolitiken är en balanserad territoriell utveckling ur ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv. För detta krävs att man upprätthåller ett produktivt och hållbart jordbruk i missgynnade och avlägsna områden, i yttersta randområden och i bergsområden. |
| --- | --- |

K.

Ett av de främsta målen för den gemensamma jordbrukspolitiken är en balanserad territoriell utveckling ur ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv. För detta krävs att man upprätthåller ett produktivt och hållbart jordbruk i missgynnade och avlägsna områden, i yttersta randområden och i bergsområden.

| L. | Kvoternas avskaffande kommer att få mycket negativa konsekvenser för de yttersta randområdena, särskilt för Azorerna där mjölkproduktionen är den viktigaste ekonomiska verksamheten och utgör cirka 46 procent av den regionala ekonomin. |
| --- | --- |

L.

Kvoternas avskaffande kommer att få mycket negativa konsekvenser för de yttersta randområdena, särskilt för Azorerna där mjölkproduktionen är den viktigaste ekonomiska verksamheten och utgör cirka 46 procent av den regionala ekonomin.

| M. | För ett stort antal av de mjölkproducerande gårdar som är belägna i missgynnade och avlägsna regioner, i yttersta randområden, i öregioner och i bergsområden är kostnaderna för att producera, samla in och saluföra mjölk och mejeriprodukter utanför produktionsområdet mycket högre än i andra områden. De kan inte i samma utsträckning utnyttja de tillväxtmöjligheter som följer med ett avskaffande av kvotsystemet, på grund av regionernas naturbetingade nackdelar. Av dessa skäl kan sådana lantbrukare hotas av en ökad koncentration av produktionen till de ekonomiskt mer fördelaktigt belägna områdena i EU. |
| --- | --- |

M.

För ett stort antal av de mjölkproducerande gårdar som är belägna i missgynnade och avlägsna regioner, i yttersta randområden, i öregioner och i bergsområden är kostnaderna för att producera, samla in och saluföra mjölk och mejeriprodukter utanför produktionsområdet mycket högre än i andra områden. De kan inte i samma utsträckning utnyttja de tillväxtmöjligheter som följer med ett avskaffande av kvotsystemet, på grund av regionernas naturbetingade nackdelar. Av dessa skäl kan sådana lantbrukare hotas av en ökad koncentration av produktionen till de ekonomiskt mer fördelaktigt belägna områdena i EU.

| N. | Obligatoriska deklarationer av mjölkleveranser kommer att gälla från och med den 1 april 2015. |
| --- | --- |

N.

Obligatoriska deklarationer av mjölkleveranser kommer att gälla från och med den 1 april 2015.

| O. | Ett generationsskifte, modernisering och investeringar är avgörande för en fungerande och hållbar europeisk mejerisektor. |
| --- | --- |

O.

Ett generationsskifte, modernisering och investeringar är avgörande för en fungerande och hållbar europeisk mejerisektor.

| P. | Mjölk, och särskilt produkter som produceras i alla delar av EU, och som omfattas av ordningarna för skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning och garanterade traditionella specialiteter, bidrar avsevärt till den framgång som EU:s jordbruksbaserade livsmedelssektor åtnjuter och till välståndet för landsbygdsekonomierna där de små och medelstora familjejordbruken dominerar och där en heltäckande mjölkproduktion måste upprätthållas. Dessa produkter är också råvaror för en stor mängd bearbetningsföretag inom den privata och den kooperativa sektorn. Vidare bevarar de det mångfacetterade europeiska jordbruks- och livsmedelsarvet och spelar en nyckelroll för utformandet av territoriet och miljön och i den europeiska sociala dimensionen och får en multiplikatoreffekt för andra verksamhetsområden, som turismen. |
| --- | --- |

P.

Mjölk, och särskilt produkter som produceras i alla delar av EU, och som omfattas av ordningarna för skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning och garanterade traditionella specialiteter, bidrar avsevärt till den framgång som EU:s jordbruksbaserade livsmedelssektor åtnjuter och till välståndet för landsbygdsekonomierna där de små och medelstora familjejordbruken dominerar och där en heltäckande mjölkproduktion måste upprätthållas. Dessa produkter är också råvaror för en stor mängd bearbetningsföretag inom den privata och den kooperativa sektorn. Vidare bevarar de det mångfacetterade europeiska jordbruks- och livsmedelsarvet och spelar en nyckelroll för utformandet av territoriet och miljön och i den europeiska sociala dimensionen och får en multiplikatoreffekt för andra verksamhetsområden, som turismen.

| Q. | Lantbrukare och mjölkproducenter har i vissa medlemsstater belagts med höga böter om de överskridit gränserna för mjölkkvoterna under de senaste två kvoteringsåren. |
| --- | --- |

Q.

Lantbrukare och mjölkproducenter har i vissa medlemsstater belagts med höga böter om de överskridit gränserna för mjölkkvoterna under de senaste två kvoteringsåren.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att målet med mjölkpaketet är en livskraftig, hållbar och konkurrenskraftig mejerisektor i hela EU som ger mjölkbönderna en rättvis ersättning. Parlamentet betonar att de problem som tas upp i mjölkpaketet fortfarande står i vägen för en hållbar, konkurrenskraftig och jämlik mjölkmarknad och en rimlig inkomst för bönderna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att målet med mjölkpaketet är en livskraftig, hållbar och konkurrenskraftig mejerisektor i hela EU som ger mjölkbönderna en rättvis ersättning. Parlamentet betonar att de problem som tas upp i mjölkpaketet fortfarande står i vägen för en hållbar, konkurrenskraftig och jämlik mjölkmarknad och en rimlig inkomst för bönderna.

| 2. | Europaparlamentet påminner om den viktiga roll som de mjölkproducerande gårdarna spelar för jordförvaltningen, sysselsättningen på landsbygden och den ekonomiska, miljömässiga och sociala utvecklingen i en mängd jordbruksområden i EU. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om den viktiga roll som de mjölkproducerande gårdarna spelar för jordförvaltningen, sysselsättningen på landsbygden och den ekonomiska, miljömässiga och sociala utvecklingen i en mängd jordbruksområden i EU.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att mjölkbönder, framför allt småskaliga jordbruk, är särskilt sårbara när det gäller inkomstvariationer och risker på grund av höga kapitalkostnader, produktionens ömtålighet, volatila mejeriråvarupriser och insatsvaru- och energikostnader, samt att en varaktig försörjning från mjölkproduktion är en ständig utmaning, eftersom produktionskostnaderna ofta är nästan lika höga eller högre än priserna fritt gård. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att mjölkbönder, framför allt småskaliga jordbruk, är särskilt sårbara när det gäller inkomstvariationer och risker på grund av höga kapitalkostnader, produktionens ömtålighet, volatila mejeriråvarupriser och insatsvaru- och energikostnader, samt att en varaktig försörjning från mjölkproduktion är en ständig utmaning, eftersom produktionskostnaderna ofta är nästan lika höga eller högre än priserna fritt gård.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att EU:s producenter har höga kostnader på grund av priserna på produktionsfaktorer som bland annat djurfoder. Parlamentet betonar vidare att som ett resultat av den krävande EU-lagstiftningen när det gäller djurens välfärd och livsmedelssäkerhet, minskar dessutom deras konkurrenskraft jämfört med tredjeländer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller att EU:s producenter har höga kostnader på grund av priserna på produktionsfaktorer som bland annat djurfoder. Parlamentet betonar vidare att som ett resultat av den krävande EU-lagstiftningen när det gäller djurens välfärd och livsmedelssäkerhet, minskar dessutom deras konkurrenskraft jämfört med tredjeländer.

Effekterna av det ryska embargot och den pågående krisen inom mejerisektorn

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera krisens orsaker och de åtgärder som måste vidtas för att förebygga framtida kriser på det sätt som anges i artiklarna 219, 221 och 222 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera krisens orsaker och de åtgärder som måste vidtas för att förebygga framtida kriser på det sätt som anges i artiklarna 219, 221 och 222 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att agera med ytterligare målinriktade marknadsåtgärder i den kris som mejerisektorn inom EU står inför som en följd av den prispress som orsakades av bristen på lämpliga krisinstrument, en minskad global efterfrågan, global prisvolatilitet och det ryska embargot, och välkomnar de riktade åtgärder som hittills har vidtagits som svar på effekterna av det ryska embargot. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att agera med ytterligare målinriktade marknadsåtgärder i den kris som mejerisektorn inom EU står inför som en följd av den prispress som orsakades av bristen på lämpliga krisinstrument, en minskad global efterfrågan, global prisvolatilitet och det ryska embargot, och välkomnar de riktade åtgärder som hittills har vidtagits som svar på effekterna av det ryska embargot.

| 7. | Europaparlamentet understryker att överskottet av mejeriprodukter från vissa medlemsstater som har traditionella handelsförbindelser med Ryssland skapar betydande instabilitet på deras interna marknader, vilket har lett till drastiskt sänkta priser och till att lokala producenter förlorat sin konkurrenskraft. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att analysera den nya situation som har uppstått och vidta prioriterade åtgärder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att överskottet av mejeriprodukter från vissa medlemsstater som har traditionella handelsförbindelser med Ryssland skapar betydande instabilitet på deras interna marknader, vilket har lett till drastiskt sänkta priser och till att lokala producenter förlorat sin konkurrenskraft. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att analysera den nya situation som har uppstått och vidta prioriterade åtgärder.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att mejerikrisen 2009 inträffade när kvotsystemet ännu tillämpades och på grund av att värdekedjan för mejeriprodukter inte fungerade, vilket ledde till en press nedåt på producentpriserna. Parlamentet påminner kommissionen om att de fördröjda krisåtgärderna tvingade många mjölkproducenter att lägga ner sin verksamhet, och ifrågasätter om kommissionen är kapabel att snabbt och effektivt ta itu med marknadskriser. Parlamentet framhåller att de minskade producentpriserna inte har märkts av i konsumentpriserna, vilket tydligt visar den kraftiga obalans som råder mellan de olika aktörerna i livsmedelskedjan för mejeriprodukter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om att mejerikrisen 2009 inträffade när kvotsystemet ännu tillämpades och på grund av att värdekedjan för mejeriprodukter inte fungerade, vilket ledde till en press nedåt på producentpriserna. Parlamentet påminner kommissionen om att de fördröjda krisåtgärderna tvingade många mjölkproducenter att lägga ner sin verksamhet, och ifrågasätter om kommissionen är kapabel att snabbt och effektivt ta itu med marknadskriser. Parlamentet framhåller att de minskade producentpriserna inte har märkts av i konsumentpriserna, vilket tydligt visar den kraftiga obalans som råder mellan de olika aktörerna i livsmedelskedjan för mejeriprodukter.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att rådet avvisade parlamentets krav, som syftade till att införa ett stöd till producenter som frivilligt drog ned på sin produktion vid en allvarlig kris. Parlamentet understryker att det är viktigt att på nytt ta upp diskussionen om detta krishanteringsverktyg. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar att rådet avvisade parlamentets krav, som syftade till att införa ett stöd till producenter som frivilligt drog ned på sin produktion vid en allvarlig kris. Parlamentet understryker att det är viktigt att på nytt ta upp diskussionen om detta krishanteringsverktyg.

| 10. | Europaparlamentet betonar att avskaffandet av kvoter riskerar att leda till en ytterligare koncentration av mjölkproduktionen, vilket kommer att gynna de största mjölkproducerande gårdarna och missgynna de minsta gårdarna, utan att detta kommer att ge några garantier för vare sig effektivitet eller intäkter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att avskaffandet av kvoter riskerar att leda till en ytterligare koncentration av mjölkproduktionen, vilket kommer att gynna de största mjölkproducerande gårdarna och missgynna de minsta gårdarna, utan att detta kommer att ge några garantier för vare sig effektivitet eller intäkter.

Utmaningar och möjligheter för mejerisektorn

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att framtidsutsikterna för mejerisektorn på såväl den inre marknaden som globala marknader på medellång och lång sikt är fortsatt osäkra med en varierande efterfrågan, men betonar samtidigt att mejerisektorn, som en viktig del av den jordbruksbaserade livsmedelssektorn, har en betydande tillväxt-, sysselsättnings- och utvecklingspotential på landsbygden på lång sikt, vilket man också bör ta till vara i den nya investeringsplanen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att framtidsutsikterna för mejerisektorn på såväl den inre marknaden som globala marknader på medellång och lång sikt är fortsatt osäkra med en varierande efterfrågan, men betonar samtidigt att mejerisektorn, som en viktig del av den jordbruksbaserade livsmedelssektorn, har en betydande tillväxt-, sysselsättnings- och utvecklingspotential på landsbygden på lång sikt, vilket man också bör ta till vara i den nya investeringsplanen.

| 12. | Europaparlamentet framhåller vikten av att uppmuntra forskning och innovation för att ge alla producenter och bearbetningsföretag möjlighet att anpassa sina produktionsverktyg och sin produktionsteknik för att uppfylla förväntningarna i fråga om ekonomi, miljö och samhälle. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller vikten av att uppmuntra forskning och innovation för att ge alla producenter och bearbetningsföretag möjlighet att anpassa sina produktionsverktyg och sin produktionsteknik för att uppfylla förväntningarna i fråga om ekonomi, miljö och samhälle.

| 13. | Europaparlamentet understryker generationsskiftets viktiga roll för mjölksektorns framtid och de stora möjligheter som finns för unga bönder inom mejerisektorn. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker generationsskiftets viktiga roll för mjölksektorns framtid och de stora möjligheter som finns för unga bönder inom mejerisektorn.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta nya former av finansiering för medlemsstaterna, inbegripet stöd från Europeiska investeringsbanken (EIB), med vilka mejerinäringen ska reformeras. Parlamentet anser att det finansiella stöd (såsom garantifond, rotationsfond och investeringskapital) och de resurser som EIB ställer till förfogande för att ingripa genom europeiska struktur- och investeringsfonder är av avgörande betydelse, framför allt om det kopplas till landsbygdsutveckling. Det skulle göra det möjligt att uppnå en hävstångseffekt på tillväxt och inkomster och underlätta tillgången till krediter för mjölkproducenter. Parlamentet välkomnar de finansieringsmöjligheter som presenterats för mjölkproducenterna genom EIB:s nya fond, som erbjuder lägre räntor för att underlätta investeringar på och modernisering av gårdarna och som erbjuder finansieringsmöjligheter för unga bönder som vill utöka sin verksamhet. Parlamentet understryker vidare att finansiering genom Efsi har en kompletterande karaktär som skulle bidra till att utveckla mejerisektorn genom att attrahera privat kapital i syfte att stärka kostnadsansvaret och öka investeringarnas effektivitet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta nya former av finansiering för medlemsstaterna, inbegripet stöd från Europeiska investeringsbanken (EIB), med vilka mejerinäringen ska reformeras. Parlamentet anser att det finansiella stöd (såsom garantifond, rotationsfond och investeringskapital) och de resurser som EIB ställer till förfogande för att ingripa genom europeiska struktur- och investeringsfonder är av avgörande betydelse, framför allt om det kopplas till landsbygdsutveckling. Det skulle göra det möjligt att uppnå en hävstångseffekt på tillväxt och inkomster och underlätta tillgången till krediter för mjölkproducenter. Parlamentet välkomnar de finansieringsmöjligheter som presenterats för mjölkproducenterna genom EIB:s nya fond, som erbjuder lägre räntor för att underlätta investeringar på och modernisering av gårdarna och som erbjuder finansieringsmöjligheter för unga bönder som vill utöka sin verksamhet. Parlamentet understryker vidare att finansiering genom Efsi har en kompletterande karaktär som skulle bidra till att utveckla mejerisektorn genom att attrahera privat kapital i syfte att stärka kostnadsansvaret och öka investeringarnas effektivitet.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att den mycket stora prisvolatiliteten och återkommande kriser som är oförenliga med stora investeringar i uppfödning samt etableringen av nya producenter är de största utmaningarna för mejerisektorn. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att överväga åtgärder för att motverka de risker som en större exponering för världsmarknaden innebär, att stärka övervakningen för att säkerställa en väl fungerande inre marknad för mjölk och mejeriprodukter samt att utarbeta en handlingsplan för att visa hur kommissionen har för avsikt att minska dessa risker. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att den mycket stora prisvolatiliteten och återkommande kriser som är oförenliga med stora investeringar i uppfödning samt etableringen av nya producenter är de största utmaningarna för mejerisektorn. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att överväga åtgärder för att motverka de risker som en större exponering för världsmarknaden innebär, att stärka övervakningen för att säkerställa en väl fungerande inre marknad för mjölk och mejeriprodukter samt att utarbeta en handlingsplan för att visa hur kommissionen har för avsikt att minska dessa risker.

Bevarandet av en hållbar mejerisektor i missgynnade områden, bergsområden, öregioner och yttersta randområden

| 16. | Europaparlamentet ställer sig bakom upprätthållandet av mjölkproduktionen, eftersom mjölknäringen har stor socioekonomisk betydelse för jordbruksnäringen och landsbygdsutvecklingen i hela EU, och understryker dess särskilda betydelse i missgynnade områden, bergsområden, öregioner och yttersta randområden, där mjölkproduktion ofta är det enda möjliga jordbruket. Parlamentet tillägger att för dessa regioner är denna sektor själva grunden för social, ekonomisk och territoriell sammanhållning, för försörjning av många familjer, för fysisk planering, sysselsättning och markskydd samt för upprätthållande av kultur och tradition, men också för att flera hundra år gamla kulturlandskap har formats av mjölkproduktionen i dessa regioner, vilket är betydelsefullt för turistnäringen. Parlamentet betonar att en avveckling av mjölkproduktionen i dessa regioner innebär en nedläggning av jordbruket. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet ställer sig bakom upprätthållandet av mjölkproduktionen, eftersom mjölknäringen har stor socioekonomisk betydelse för jordbruksnäringen och landsbygdsutvecklingen i hela EU, och understryker dess särskilda betydelse i missgynnade områden, bergsområden, öregioner och yttersta randområden, där mjölkproduktion ofta är det enda möjliga jordbruket. Parlamentet tillägger att för dessa regioner är denna sektor själva grunden för social, ekonomisk och territoriell sammanhållning, för försörjning av många familjer, för fysisk planering, sysselsättning och markskydd samt för upprätthållande av kultur och tradition, men också för att flera hundra år gamla kulturlandskap har formats av mjölkproduktionen i dessa regioner, vilket är betydelsefullt för turistnäringen. Parlamentet betonar att en avveckling av mjölkproduktionen i dessa regioner innebär en nedläggning av jordbruket.

| 17. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att i de yttersta randområdena skapa ett instrument för övergången mellan avskaffandet av kvoterna och avregleringen av marknaderna som gör det möjligt att skydda producenterna och sektorn i dessa regioner. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att i de yttersta randområdena skapa ett instrument för övergången mellan avskaffandet av kvoterna och avregleringen av marknaderna som gör det möjligt att skydda producenterna och sektorn i dessa regioner.

| 18. | På grund av skillnaderna i mjölkproduktion i bergsområden och andra områden, kräver Europaparlamentet att skyddsnätsåtgärderna ska kunna aktiveras på grundval av särskilda indikatorer för mjölkproducerande gårdar och företag i bergsområden. |
| --- | --- |

18.

På grund av skillnaderna i mjölkproduktion i bergsområden och andra områden, kräver Europaparlamentet att skyddsnätsåtgärderna ska kunna aktiveras på grundval av särskilda indikatorer för mjölkproducerande gårdar och företag i bergsområden.

| 19. | Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över den låga nivån för genomförandet av åtgärder inom ramen för mjölkpaketet i yttersta randområden, bergsområden, öregioner och missgynnade områden, och understryker att det är nödvändigt att upprätthålla mjölkproducerande gårdar som lönsamma och konkurrenskraftiga företag i alla delar av EU. Parlamentet anser därför att dessa områden särskilt ska uppmärksammas av kommissionen och medlemsstaterna och att användningen av korta leveranskedjor där den lokala produktionen prioriteras i dessa specifika fall måste uppmuntras för att garantera en fortsatt produktion i dessa regioner och undvika nedläggningen av sektorn. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att därutöver förbättra och stärka systemen för leverans av mjölk till skolorna och prioritera korta leveranskedjor, för att på så sätt möjliggöra en viss avsättning för produktionen i dessa områden. Parlamentet framhåller att produktionskostnaderna i dessa områden ofta är nästan lika höga eller högre än priserna fritt gård, och anser att de osäkerheter som idag präglar leveranskedjan framför allt skadar dessa områden som har de största hindren och begränsade möjligheter att uppnå skalfördelar. Parlamentet påminner om att producenterna i dessa områden är direkt och uteslutande beroende av ett begränsat antal leverantörer av insatsvaror och köpare för sin jordbruksproduktion på grund av regionernas geografiska isolering. Parlamentet betonar att stödet för inrättandet av producentorganisationer och deras verksamhet bättre bör återspegla förhållandena i dessa regioner. Parlamentet understryker att det är nödvändigt att bedriva en ambitiös politik för att stödja dessa regioner med hjälp av politiken för landsbygdsutveckling och investeringsplanen och genom att främja och finjustera stöden inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt den senaste reformen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att vidta åtgärder som gör det möjligt att bevara mjölkproduktionen i dessa regioner. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att noggrant följa mejeriproduktionens utveckling i dessa områden och att utvärdera de ekonomiska konsekvenserna för mjölkproducerande gårdar när mjölkkvoterna har avvecklats. Parlamentet anser att Poseiprogrammet måste få kompletterande medel för att kunna hjälpa mjölkproducenterna att anpassa sig till avregleringen av marknaden och ge dem möjlighet att upprätthålla en lönsam och konkurrenskraftig mejeriproduktion i förhållande till resten av EU. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över den låga nivån för genomförandet av åtgärder inom ramen för mjölkpaketet i yttersta randområden, bergsområden, öregioner och missgynnade områden, och understryker att det är nödvändigt att upprätthålla mjölkproducerande gårdar som lönsamma och konkurrenskraftiga företag i alla delar av EU. Parlamentet anser därför att dessa områden särskilt ska uppmärksammas av kommissionen och medlemsstaterna och att användningen av korta leveranskedjor där den lokala produktionen prioriteras i dessa specifika fall måste uppmuntras för att garantera en fortsatt produktion i dessa regioner och undvika nedläggningen av sektorn. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att därutöver förbättra och stärka systemen för leverans av mjölk till skolorna och prioritera korta leveranskedjor, för att på så sätt möjliggöra en viss avsättning för produktionen i dessa områden. Parlamentet framhåller att produktionskostnaderna i dessa områden ofta är nästan lika höga eller högre än priserna fritt gård, och anser att de osäkerheter som idag präglar leveranskedjan framför allt skadar dessa områden som har de största hindren och begränsade möjligheter att uppnå skalfördelar. Parlamentet påminner om att producenterna i dessa områden är direkt och uteslutande beroende av ett begränsat antal leverantörer av insatsvaror och köpare för sin jordbruksproduktion på grund av regionernas geografiska isolering. Parlamentet betonar att stödet för inrättandet av producentorganisationer och deras verksamhet bättre bör återspegla förhållandena i dessa regioner. Parlamentet understryker att det är nödvändigt att bedriva en ambitiös politik för att stödja dessa regioner med hjälp av politiken för landsbygdsutveckling och investeringsplanen och genom att främja och finjustera stöden inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt den senaste reformen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att vidta åtgärder som gör det möjligt att bevara mjölkproduktionen i dessa regioner. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att noggrant följa mejeriproduktionens utveckling i dessa områden och att utvärdera de ekonomiska konsekvenserna för mjölkproducerande gårdar när mjölkkvoterna har avvecklats. Parlamentet anser att Poseiprogrammet måste få kompletterande medel för att kunna hjälpa mjölkproducenterna att anpassa sig till avregleringen av marknaden och ge dem möjlighet att upprätthålla en lönsam och konkurrenskraftig mejeriproduktion i förhållande till resten av EU.

| 20. | Europaparlamentet betonar vikten av att använda det frivilliga kvalitetsbegreppet ”produkt från bergsområde” enligt förordning (EU) nr 1151/2012. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja denna beteckning genom säljfrämjande åtgärder. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar vikten av att använda det frivilliga kvalitetsbegreppet ”produkt från bergsområde” enligt förordning (EU) nr 1151/2012. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja denna beteckning genom säljfrämjande åtgärder.

| 21. | Europaparlamentet understryker vikten av autoktona nötkreatursraser för mjölkproduktion i bergsområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att främja dessa nötkreatursraser. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker vikten av autoktona nötkreatursraser för mjölkproduktion i bergsområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att främja dessa nötkreatursraser.

Prisvolatilitet och avvecklingen av mjölkkvotsystemet

| 22. | Europaparlamentet anser att EU:s politik för mejeriprodukter efter avskaffandet av systemet med mjölkkvoter måste få resurser för att kunna utnyttja alla möjligheter till expansion för EU:s ekonomi för att man på så sätt ska kunna göra mjölkproduktionen attraktiv för bönder, och anser att alla framtida åtgärder måste stärka dess konkurrenskraft och stabilitet för att underlätta hållbar tillväxt och innovation inom jordbrukssektorn och öka livskvaliteten på landsbygden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att EU:s politik för mejeriprodukter efter avskaffandet av systemet med mjölkkvoter måste få resurser för att kunna utnyttja alla möjligheter till expansion för EU:s ekonomi för att man på så sätt ska kunna göra mjölkproduktionen attraktiv för bönder, och anser att alla framtida åtgärder måste stärka dess konkurrenskraft och stabilitet för att underlätta hållbar tillväxt och innovation inom jordbrukssektorn och öka livskvaliteten på landsbygden.

| 23. | Europaparlamentet erkänner beslutet att fördela inbetalningen av böter, som ålagts producenter inom ramen för kvotsystemet, över tre år, men konstaterar att mejerisektorn har fråntagits betydande anslag genom att överskottsavgifterna avskaffades förra kvotåret, och rekommenderar därför att dessa intäkter kvarstår i den gemensamma jordbrukspolitikens budget och används till att stärka mejerisektorns konkurrenskraft. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet erkänner beslutet att fördela inbetalningen av böter, som ålagts producenter inom ramen för kvotsystemet, över tre år, men konstaterar att mejerisektorn har fråntagits betydande anslag genom att överskottsavgifterna avskaffades förra kvotåret, och rekommenderar därför att dessa intäkter kvarstår i den gemensamma jordbrukspolitikens budget och används till att stärka mejerisektorns konkurrenskraft.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett eller flera regleringsverktyg som gör det möjligt att förutse och effektivt hantera nya kriser inom mejerisektorn, framför allt genom att underlätta en organisation av mejeriproduktionen genom förvaltning av utbudet. I detta syfte uppmanar parlamentet med kraft kommissionen att inleda en formell dialog med alla berörda parter inom sektorn. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett eller flera regleringsverktyg som gör det möjligt att förutse och effektivt hantera nya kriser inom mejerisektorn, framför allt genom att underlätta en organisation av mejeriproduktionen genom förvaltning av utbudet. I detta syfte uppmanar parlamentet med kraft kommissionen att inleda en formell dialog med alla berörda parter inom sektorn.

| 25. | Europaparlamentet anser att förstärkningen av konkurrenskraften bör vara ett instrument som används för att garantera den territoriella balansen och en mer balanserad ersättning till producenterna i mejerivärdekedjan. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att förstärkningen av konkurrenskraften bör vara ett instrument som används för att garantera den territoriella balansen och en mer balanserad ersättning till producenterna i mejerivärdekedjan.

Genomförandet av mjölkpaketet

| 26. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av mjölkpaketet fortfarande befinner sig i ett tidigt stadium. Parlamentet är trots detta besviket över den låga nivån för genomförande av de obligatoriska avtalen och begär att avtalen utvidgas till att omfatta alla medlemsstater. Därför uppmanar parlamentet kommissionen att göra en fördjupad analys av hindren för genomförandet av mjölkpaketet och de åtgärder som skulle göra det möjligt att se till att de verktyg som står till medlemsstaternas förfogande används på ett optimalt sätt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att genomförandet av mjölkpaketet fortfarande befinner sig i ett tidigt stadium. Parlamentet är trots detta besviket över den låga nivån för genomförande av de obligatoriska avtalen och begär att avtalen utvidgas till att omfatta alla medlemsstater. Därför uppmanar parlamentet kommissionen att göra en fördjupad analys av hindren för genomförandet av mjölkpaketet och de åtgärder som skulle göra det möjligt att se till att de verktyg som står till medlemsstaternas förfogande används på ett optimalt sätt.

| 27. | Europaparlamentet beklagar att mjölkpaketet inte har prioriterats i kommissionens arbetsprogram 2015 och uppmanar kommissionen att skyndsamt införa denna prioritering. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar att mjölkpaketet inte har prioriterats i kommissionens arbetsprogram 2015 och uppmanar kommissionen att skyndsamt införa denna prioritering.

| 28. | Europaparlamentet beklagar att det inte framgår av rapporten huruvida kommissionen är nöjd med genomförandet av det nya regleringsinstrumentet, och att kommissionen inte anger hur många nya producentorganisationer, deltagande medlemsstater eller kollektiva förhandlingar man förväntar sig. Parlamentet noterar att det inte heller framgår vilken effekt de nya instrumenten har på mjölkpriserna. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en detaljerad förteckning över effekterna på mjölkpriserna och aktuella uppgifter om deltagande producentorganisationer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet beklagar att det inte framgår av rapporten huruvida kommissionen är nöjd med genomförandet av det nya regleringsinstrumentet, och att kommissionen inte anger hur många nya producentorganisationer, deltagande medlemsstater eller kollektiva förhandlingar man förväntar sig. Parlamentet noterar att det inte heller framgår vilken effekt de nya instrumenten har på mjölkpriserna. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en detaljerad förteckning över effekterna på mjölkpriserna och aktuella uppgifter om deltagande producentorganisationer.

| 29. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att fastställa tydliga mål när det gäller producentorganisationer, avtal och kollektiva förhandlingar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att fastställa tydliga mål när det gäller producentorganisationer, avtal och kollektiva förhandlingar.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att förordning (EU) nr 1308/2013 föreskriver att ”[f]ör att säkerställa livskraftig utveckling av produktionen och därigenom säkerställa mjölkproducenterna en skälig levnadsstandard bör deras förhandlingsposition i förhållande till bearbetningsföretagen stärkas, vilket bör leda till en rättvisare fördelning av mervärde i leveranskedjan”. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påminner om att förordning (EU) nr 1308/2013 föreskriver att ”[f]ör att säkerställa livskraftig utveckling av produktionen och därigenom säkerställa mjölkproducenterna en skälig levnadsstandard bör deras förhandlingsposition i förhållande till bearbetningsföretagen stärkas, vilket bör leda till en rättvisare fördelning av mervärde i leveranskedjan”.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att avtalsmodellen hittills inte har genomförts som det var tänkt, eftersom mjölkproducenternas marknadsställning inte har stärkts, avtalen inte innehåller några miniminormer och kooperativ är undantagna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar att avtalsmodellen hittills inte har genomförts som det var tänkt, eftersom mjölkproducenternas marknadsställning inte har stärkts, avtalen inte innehåller några miniminormer och kooperativ är undantagna.

| 32. | Europaparlamentet betonar att man, genom att stärka och förbättra avtalsförbindelserna och utvidga dem till att omfatta hela sektorn, och särskilt den storskaliga distributionen, bidrar till att säkerställa en rättvis fördelning av vinsterna utmed leveranskedjan, vilket gör det möjligt att öka mervärdet, och lägger ett större ansvar på aktörer att beakta marknadssituationen och reagera i enlighet med denna. Parlamentet understryker betydelsen av riskhanteringsutbildning som en integrerad del av jordbruksutbildningarna så att bönderna ska kunna hantera volatilitet och effektivt utnyttja de riskhanteringsverktyg som finns tillgängliga. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att man, genom att stärka och förbättra avtalsförbindelserna och utvidga dem till att omfatta hela sektorn, och särskilt den storskaliga distributionen, bidrar till att säkerställa en rättvis fördelning av vinsterna utmed leveranskedjan, vilket gör det möjligt att öka mervärdet, och lägger ett större ansvar på aktörer att beakta marknadssituationen och reagera i enlighet med denna. Parlamentet understryker betydelsen av riskhanteringsutbildning som en integrerad del av jordbruksutbildningarna så att bönderna ska kunna hantera volatilitet och effektivt utnyttja de riskhanteringsverktyg som finns tillgängliga.

| 33. | Parlamentet betonar risken för att industrin, i en given medlemsstat, kan införa missbruksklausuler i avtalen som neutraliserar målet om stabila leveranser, något som är nödvändigt för att upprätthålla möjligheterna för de mjölkproducerande gårdarna att överleva. |
| --- | --- |

33.

Parlamentet betonar risken för att industrin, i en given medlemsstat, kan införa missbruksklausuler i avtalen som neutraliserar målet om stabila leveranser, något som är nödvändigt för att upprätthålla möjligheterna för de mjölkproducerande gårdarna att överleva.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att sektorn bättre skulle kunna ta vara på potentialen hos integrerade leveranskedjeavtal med längre varaktighet, terminsavtal, avtal med fast marginal och möjligheten att binda ett mjölkpris som återspeglar produktionskostnaderna för en fastställd tidsperiod. Parlamentet anser att det bör vara möjligt att utnyttja nya instrument i avtalsförbindelser och att det också måste finnas system för medling i samband med avtalstvister. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att sektorn bättre skulle kunna ta vara på potentialen hos integrerade leveranskedjeavtal med längre varaktighet, terminsavtal, avtal med fast marginal och möjligheten att binda ett mjölkpris som återspeglar produktionskostnaderna för en fastställd tidsperiod. Parlamentet anser att det bör vara möjligt att utnyttja nya instrument i avtalsförbindelser och att det också måste finnas system för medling i samband med avtalstvister.

Producentorganisationernas roll

| 35. | Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som producentorganisationerna och deras sammanslutningar spelar för att förbättra producenters förhandlingsposition och inflytande i leveranskedjan och inom forskning och innovation, och beklagar att det endast har tagits små steg för att inrätta producentorganisationer, särskilt i de nya medlemsstaterna. Parlamentet anser att bestämmelserna för att erkänna producentorganisationerna bör stärkas för att på ett effektivare sätt öka producenternas inflytande i förhandlingarna om avtalen. Parlamentet betonar att producentorganisationer kan få ekonomiskt stöd inom andra pelaren och efterlyser med eftertryck ytterligare incitament på EU-nivå och medlemsstatsnivå, exempelvis genom att göra ytterligare information tillgänglig och genom att minska de administrativa bördorna för berörda parter som vill inrätta och gå med i producentorganisationer och delta i deras verksamhet på olika sätt samt bedriva utbildningsverksamhet bland producenterna om producentorganisationerna, vilka är ett medel för att ta itu med obalanser i leveranskedjan. Parlamentet anser det vara nödvändigt att förbättra möjligheten att reglera och planera marknaden från producentorganisationernas sida. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som producentorganisationerna och deras sammanslutningar spelar för att förbättra producenters förhandlingsposition och inflytande i leveranskedjan och inom forskning och innovation, och beklagar att det endast har tagits små steg för att inrätta producentorganisationer, särskilt i de nya medlemsstaterna. Parlamentet anser att bestämmelserna för att erkänna producentorganisationerna bör stärkas för att på ett effektivare sätt öka producenternas inflytande i förhandlingarna om avtalen. Parlamentet betonar att producentorganisationer kan få ekonomiskt stöd inom andra pelaren och efterlyser med eftertryck ytterligare incitament på EU-nivå och medlemsstatsnivå, exempelvis genom att göra ytterligare information tillgänglig och genom att minska de administrativa bördorna för berörda parter som vill inrätta och gå med i producentorganisationer och delta i deras verksamhet på olika sätt samt bedriva utbildningsverksamhet bland producenterna om producentorganisationerna, vilka är ett medel för att ta itu med obalanser i leveranskedjan. Parlamentet anser det vara nödvändigt att förbättra möjligheten att reglera och planera marknaden från producentorganisationernas sida.

| 36. | Europaparlamentet framhåller behovet av att förbättra bestämmelserna i mjölkpaketet, framför allt för att inrätta producentorganisationer med bättre förmåga till förvaltning och förhandling på marknaden. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet framhåller behovet av att förbättra bestämmelserna i mjölkpaketet, framför allt för att inrätta producentorganisationer med bättre förmåga till förvaltning och förhandling på marknaden.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att inrättandet av producentorganisationer kan främjas genom proaktivt politiskt stöd som uppmuntrar bönderna att överväga producentorganisationer som lämpliga instrument. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att inrättandet av producentorganisationer kan främjas genom proaktivt politiskt stöd som uppmuntrar bönderna att överväga producentorganisationer som lämpliga instrument.

| 38. | Europaparlamentet understryker vikten av att underlätta informationsutbyte och samråd med producenter och producentorganisationer för att ge dem möjlighet att ta hänsyn till marknadsutvecklingen och förutse kriser. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker vikten av att underlätta informationsutbyte och samråd med producenter och producentorganisationer för att ge dem möjlighet att ta hänsyn till marknadsutvecklingen och förutse kriser.

| 39. | Europaparlamentet framhåller behovet av att producentorganisationerna är tillräckligt stora och har en juridisk koppling till medlemmarnas jordbruksproduktion, eftersom producentorganisationer som endast har representativ karaktär inte har någon verklig kapacitet att se till att de kvalitativa och kvantitativa villkoren i avtalen uppfylls, och inte har intresse av att agera viktiga förhandlare med industrin. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet framhåller behovet av att producentorganisationerna är tillräckligt stora och har en juridisk koppling till medlemmarnas jordbruksproduktion, eftersom producentorganisationer som endast har representativ karaktär inte har någon verklig kapacitet att se till att de kvalitativa och kvantitativa villkoren i avtalen uppfylls, och inte har intresse av att agera viktiga förhandlare med industrin.

| 40. | Europaparlamentet vill se ett ökat stöd för inrättandet av självständiga producentorganisationer genom mer omfattande informationsaktiviteter och stöd för förvaltningsverksamhet, så att bönderna uppmuntras till att se dessa organisationer som effektiva instrument och att bli medlemmar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet vill se ett ökat stöd för inrättandet av självständiga producentorganisationer genom mer omfattande informationsaktiviteter och stöd för förvaltningsverksamhet, så att bönderna uppmuntras till att se dessa organisationer som effektiva instrument och att bli medlemmar.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja branschorganisationers förvaltningsverktyg enligt förordning (EU) nr 1308/2013 om en samlad marknadsordning. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja branschorganisationers förvaltningsverktyg enligt förordning (EU) nr 1308/2013 om en samlad marknadsordning.

| 42. | Europaparlamentet understryker kooperativens roll för att skapa långsiktig stabilitet åt sina medlemmar. Parlamentet ber kommissionen att underlätta möjligheterna att utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet understryker kooperativens roll för att skapa långsiktig stabilitet åt sina medlemmar. Parlamentet ber kommissionen att underlätta möjligheterna att utbyta bästa praxis.

| 43. | Europaparlamentet noterar betydelsen av att inrätta branschövergripande organisationer för att säkerställa insyn och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet noterar betydelsen av att inrätta branschövergripande organisationer för att säkerställa insyn och utbyte av bästa praxis.

| 44. | Europaparlamentet påminner kommissionen om hur viktigt det är med insyn och öppenhet utefter hela leveranskedjan för att sektorn ska kunna uppmuntra aktörer att reagera på marknadssignaler. Parlamentet noterar att korrekt information i rätt tid blir allt viktigare på marknaden när kvoterna har avskaffats. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner kommissionen om hur viktigt det är med insyn och öppenhet utefter hela leveranskedjan för att sektorn ska kunna uppmuntra aktörer att reagera på marknadssignaler. Parlamentet noterar att korrekt information i rätt tid blir allt viktigare på marknaden när kvoterna har avskaffats.

Stärkande av observationsgruppen för mjölkmarknaden

| 45. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av observationsgruppen för mjölkmarknaden och betonar hur viktig den är för spridning och analys av marknadsdata, och begär att observationsgruppen ska få en utökad roll. Parlamentet rekommenderar att det fastställs ett marknadsindex som omfattar trender i produktnoteringar, mjölkpriser och produktionskostnader. Parlamentet rekommenderar att kommissionen vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att observationsgruppen dels kan ta fram korrekta uppgifter i realtid, dels tidigare och oftare kan utfärda varningar, meddela om krisplanering och rekommendera åtgärder baserade på marknadsanalyser och prognosverktyg till kommissionen, medlemsstaterna och berörda aktörer, när marknadsindex faller under en viss nivå och när marknadssituationen så kräver. Parlamentet anser att den information som observationsgruppen tillhandahåller bör inbegripa uppdateringar av marknads- och pristrender, uppgifter om produktionskostnader och samspelet mellan nötköttsproduktionen och mjölkproduktionen, konsumtion, lager, priser och handel med importerad eller exporterad mjölk på EU-nivå. Parlamentet konstaterar att det dessutom vore bra att införa en övervakning av produktionskostnaderna och av de internationella marknaderna för att upptäcka trender och ta vara på exportmöjligheter. Parlamentet framhåller att uppgifterna bör vara lättillgängliga och användarvänliga för alla aktörer. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av observationsgruppen för mjölkmarknaden och betonar hur viktig den är för spridning och analys av marknadsdata, och begär att observationsgruppen ska få en utökad roll. Parlamentet rekommenderar att det fastställs ett marknadsindex som omfattar trender i produktnoteringar, mjölkpriser och produktionskostnader. Parlamentet rekommenderar att kommissionen vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att observationsgruppen dels kan ta fram korrekta uppgifter i realtid, dels tidigare och oftare kan utfärda varningar, meddela om krisplanering och rekommendera åtgärder baserade på marknadsanalyser och prognosverktyg till kommissionen, medlemsstaterna och berörda aktörer, när marknadsindex faller under en viss nivå och när marknadssituationen så kräver. Parlamentet anser att den information som observationsgruppen tillhandahåller bör inbegripa uppdateringar av marknads- och pristrender, uppgifter om produktionskostnader och samspelet mellan nötköttsproduktionen och mjölkproduktionen, konsumtion, lager, priser och handel med importerad eller exporterad mjölk på EU-nivå. Parlamentet konstaterar att det dessutom vore bra att införa en övervakning av produktionskostnaderna och av de internationella marknaderna för att upptäcka trender och ta vara på exportmöjligheter. Parlamentet framhåller att uppgifterna bör vara lättillgängliga och användarvänliga för alla aktörer.

| 46. | Europaparlamentet understryker vikten av att medlemsstaterna förser observationsgruppen med relevant information och att observationsgruppen offentliggör de mottagna månatliga uppgifterna i rätt tid, till fördel för alla aktörer, och rekommenderar att kommissionen överväger fler sätt att garantera att informationen erhålls i tid. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma regler för medlemsstaternas överföring av uppgifter för att se till att informationen är jämförbar på EU-nivå. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker vikten av att medlemsstaterna förser observationsgruppen med relevant information och att observationsgruppen offentliggör de mottagna månatliga uppgifterna i rätt tid, till fördel för alla aktörer, och rekommenderar att kommissionen överväger fler sätt att garantera att informationen erhålls i tid. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma regler för medlemsstaternas överföring av uppgifter för att se till att informationen är jämförbar på EU-nivå.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma egna detaljerade strukturer för insamling av uppgifter för alla jordbrukssektorer. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma egna detaljerade strukturer för insamling av uppgifter för alla jordbrukssektorer.

Mejerisektorn och åtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken

| 48. | Europaparlamentet noterar att frivilligt kopplat stöd inom den första pelaren är ett verktyg som ska bistå mejerisektorn, medan den andra pelaren ger producenter möjlighet att utnyttja rådgivningstjänster som stöd för affärsbeslut och sund ekonomisk förvaltning – om så krävs kan medlemsstaterna använda försäkringsåtgärder såsom det inkomststabiliserande verktyget och kan även styra landsbygdsutvecklingsåtgärdernas gruppering och inriktning på sektorn genom en högre stödnivå. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar att frivilligt kopplat stöd inom den första pelaren är ett verktyg som ska bistå mejerisektorn, medan den andra pelaren ger producenter möjlighet att utnyttja rådgivningstjänster som stöd för affärsbeslut och sund ekonomisk förvaltning – om så krävs kan medlemsstaterna använda försäkringsåtgärder såsom det inkomststabiliserande verktyget och kan även styra landsbygdsutvecklingsåtgärdernas gruppering och inriktning på sektorn genom en högre stödnivå.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar sektorn att undersöka om ytterligare försäkringsverktyg kan tas fram när marknaden är stark för att bromsa prisvolatiliteten på mjölk och för att förhindra att europeiska mjölkproducerande gårdar förlorar intäkter. Parlamentet betonar att man bör utreda möjligheten att införliva instrument inriktade på riskförvaltning, såsom programmen för skydd av marginaler, i den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar sektorn att undersöka om ytterligare försäkringsverktyg kan tas fram när marknaden är stark för att bromsa prisvolatiliteten på mjölk och för att förhindra att europeiska mjölkproducerande gårdar förlorar intäkter. Parlamentet betonar att man bör utreda möjligheten att införliva instrument inriktade på riskförvaltning, såsom programmen för skydd av marginaler, i den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare.

| 50. | Europaparlamentet understryker att ett antal medlemsstater har valt en långsam och ofullständig intern konvergens när de har tillämpat förordning (EU) nr 1307/2013, vilket än en gång gynnar jordbruken på slättlandet som arbetar under gynnsamma förhållanden. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker att ett antal medlemsstater har valt en långsam och ofullständig intern konvergens när de har tillämpat förordning (EU) nr 1307/2013, vilket än en gång gynnar jordbruken på slättlandet som arbetar under gynnsamma förhållanden.

| 51. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att se över kraven för att utlösa stabiliseringsmekanismen för tillgängliga inkomster inom landsbygdsutvecklingen, eftersom det anser att det är för mycket att kräva förluster på minst 30 procent för att få tillgång till EU-stödet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att se över kraven för att utlösa stabiliseringsmekanismen för tillgängliga inkomster inom landsbygdsutvecklingen, eftersom det anser att det är för mycket att kräva förluster på minst 30 procent för att få tillgång till EU-stödet.

Möjligheterna för EU:s mejerisektor på världsmarknaden

| 52. | Europaparlamentet påpekar att den globala efterfrågan på mejeriprodukter förväntas öka med 2 procent per år, vilket skapar möjligheter för produkter från EU, men betonar att dessa exportmöjligheter måste balanseras av en stabil inre marknad som motsvarar mer än 90 procent av avsättningen för de mejeriprodukter som produceras i Europa. Parlamentet noterar dock att marknaden i allt högre grad domineras av torkade mejeriprodukter. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påpekar att den globala efterfrågan på mejeriprodukter förväntas öka med 2 procent per år, vilket skapar möjligheter för produkter från EU, men betonar att dessa exportmöjligheter måste balanseras av en stabil inre marknad som motsvarar mer än 90 procent av avsättningen för de mejeriprodukter som produceras i Europa. Parlamentet noterar dock att marknaden i allt högre grad domineras av torkade mejeriprodukter.

| 53. | Europaparlamentet påpekar att EU är den första jordbruksimportören i världen och att tillväxten inom mjölkproduktion för export är beroende av importen av foder. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet påpekar att EU är den första jordbruksimportören i världen och att tillväxten inom mjölkproduktion för export är beroende av importen av foder.

| 54. | Europaparlamentet understryker att bilaterala handelsförhandlingar kan innebära strategiska möjligheter för EU:s mejerisektor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att engagera sig mer kraftfullt i att öppna nya försäljningsmarknader i tredjeland samt avskaffa handelshinder. Parlamentet uppmanar vidare med kraft kommissionen att i samband med handelsförhandlingar på vederbörligt sätt uppmärksamma frågor i anslutning till ordningarna för skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning och garanterade traditionella specialiteter, på villkor att europeiska kvalitets- och säkerhetsnormer inom produktionen och vid leverans av varor till konsumenterna skyddas och värderas. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker att bilaterala handelsförhandlingar kan innebära strategiska möjligheter för EU:s mejerisektor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att engagera sig mer kraftfullt i att öppna nya försäljningsmarknader i tredjeland samt avskaffa handelshinder. Parlamentet uppmanar vidare med kraft kommissionen att i samband med handelsförhandlingar på vederbörligt sätt uppmärksamma frågor i anslutning till ordningarna för skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning och garanterade traditionella specialiteter, på villkor att europeiska kvalitets- och säkerhetsnormer inom produktionen och vid leverans av varor till konsumenterna skyddas och värderas.

| 55. | Europaparlamentet betonar att man behöver identifiera och utveckla nya marknader, öka EU:s globala marknadsandel, säkra rättvist tillträde för EU:s exportörer och stimulera en hållbar exporttillväxt. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta avseende vidta nödvändiga åtgärder och att delta mer aktivt i arbetet med att hitta nya exportmarknader. Parlamentet anser att nya framtidsmöjligheter bör utredas genom att förbättra handelsförbindelserna med tredjeländer och skapa dynamik inom mejerisektorn, och betonar vikten av kunskap om konsumtionstrender på dessa marknader för att i tid kunna bemöta framtida förändringar. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar att man behöver identifiera och utveckla nya marknader, öka EU:s globala marknadsandel, säkra rättvist tillträde för EU:s exportörer och stimulera en hållbar exporttillväxt. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta avseende vidta nödvändiga åtgärder och att delta mer aktivt i arbetet med att hitta nya exportmarknader. Parlamentet anser att nya framtidsmöjligheter bör utredas genom att förbättra handelsförbindelserna med tredjeländer och skapa dynamik inom mejerisektorn, och betonar vikten av kunskap om konsumtionstrender på dessa marknader för att i tid kunna bemöta framtida förändringar.

| 56. | Europaparlamentet noterar vidare att företag inom EU utsätts för konkurrens från några mäktiga globala exportörer (bland annat Nya Zeeland, Förenta staterna och Australien) som historiskt sett har haft tillträde till de asiatiska marknaderna och som har stort inflytande över priset på mejeriprodukter på världsmarknaden. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet noterar vidare att företag inom EU utsätts för konkurrens från några mäktiga globala exportörer (bland annat Nya Zeeland, Förenta staterna och Australien) som historiskt sett har haft tillträde till de asiatiska marknaderna och som har stort inflytande över priset på mejeriprodukter på världsmarknaden.

Säljfrämjande åtgärder och kvalitetsordningar

| 57. | Europaparlamentet påpekar att mejerisektorn skulle kunna dra fördel av fler säljfrämjande initiativ på den inre marknaden och på marknader i tredjeländer inom ramen för nya säljfrämjande åtgärder, och uppmanar producenterna att delta i de nya kampanjerna efter ikraftträdandet 2016 av den nya marknadsföringslagstiftningen med tanke på att en ökning av det finansiella stödet från EU planeras. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påpekar att mejerisektorn skulle kunna dra fördel av fler säljfrämjande initiativ på den inre marknaden och på marknader i tredjeländer inom ramen för nya säljfrämjande åtgärder, och uppmanar producenterna att delta i de nya kampanjerna efter ikraftträdandet 2016 av den nya marknadsföringslagstiftningen med tanke på att en ökning av det finansiella stödet från EU planeras.

| 58. | Europaparlamentet framhåller att sektorns största värdeskapande potential inte enbart ligger i obearbetad produktion, och anser att forskningsåtgärder bör utnyttjas till fullo för att ta fram innovativa mejeriprodukter med ett högre värde, såsom medicinska näringsprodukter och näringsprodukter för småbarn, äldre och idrottsutövare. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet framhåller att sektorns största värdeskapande potential inte enbart ligger i obearbetad produktion, och anser att forskningsåtgärder bör utnyttjas till fullo för att ta fram innovativa mejeriprodukter med ett högre värde, såsom medicinska näringsprodukter och näringsprodukter för småbarn, äldre och idrottsutövare.

| 59. | Europaparlamentet noterar att det europeiska innovationspartnerskapet för produktion och hållbarhet inom jordbruket inom ramen för programmet Horisont 2020 kan stödja innovativa projekt som bidrar till en hållbar och högproduktiv sektor för att motsvara den globala efterfrågan på högvärdiga mejeriprodukter. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet noterar att det europeiska innovationspartnerskapet för produktion och hållbarhet inom jordbruket inom ramen för programmet Horisont 2020 kan stödja innovativa projekt som bidrar till en hållbar och högproduktiv sektor för att motsvara den globala efterfrågan på högvärdiga mejeriprodukter.

| 60. | Europaparlamentet understryker behovet av att stärka stödordningen för utdelning av mjölk i skolor, uppmuntra producentorganisationernas deltagande och prioritera lokala mejeriprodukter och korta leveranskedjor, i syfte att bidra till sunda kostvanor hos de europeiska konsumenterna. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker behovet av att stärka stödordningen för utdelning av mjölk i skolor, uppmuntra producentorganisationernas deltagande och prioritera lokala mejeriprodukter och korta leveranskedjor, i syfte att bidra till sunda kostvanor hos de europeiska konsumenterna.

| 61. | Europaparlamentet noterar att sektorn inte hittills har medverkat i ordningarna för skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning och garanterade traditionella specialiteter på ett meningsfullt och jämlikt sätt i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra det enklare för små producenter och små företag att få tillträde till dessa ordningar, och samtidigt förenkla de administrativa kraven för godkännande av ordningarna, att minska den administrativa bördan i samband med tillämpningsförfarandet, men fortsätta att framhålla ordningarna som en referens för kvaliteten på europeiska produkter, obestridd på EU:s exportmarknader, samt att främja marknadsföringsåtgärder för dessa produkter på ett riktat sätt. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet noterar att sektorn inte hittills har medverkat i ordningarna för skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning och garanterade traditionella specialiteter på ett meningsfullt och jämlikt sätt i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra det enklare för små producenter och små företag att få tillträde till dessa ordningar, och samtidigt förenkla de administrativa kraven för godkännande av ordningarna, att minska den administrativa bördan i samband med tillämpningsförfarandet, men fortsätta att framhålla ordningarna som en referens för kvaliteten på europeiska produkter, obestridd på EU:s exportmarknader, samt att främja marknadsföringsåtgärder för dessa produkter på ett riktat sätt.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förenkla reglerna för regleringen av utbudet av ost med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, särskilt med hänsyn till minimikraven för godkännande av ordningarna. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förenkla reglerna för regleringen av utbudet av ost med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, särskilt med hänsyn till minimikraven för godkännande av ordningarna.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att så snart som möjligt offentliggöra den rapport som avses i artikel 26 i förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna avseende en analys av effekterna av genomförandet av den obligatoriska ursprungsmärkningen för mjölk och mejeriprodukter. Parlamentet beklagar att unionens verkställande organ inte har tagit fram denna rapport, som skulle ha lagts fram före den 31 december 2014. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att så snart som möjligt offentliggöra den rapport som avses i artikel 26 i förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna avseende en analys av effekterna av genomförandet av den obligatoriska ursprungsmärkningen för mjölk och mejeriprodukter. Parlamentet beklagar att unionens verkställande organ inte har tagit fram denna rapport, som skulle ha lagts fram före den 31 december 2014.

Riskhantering i mejerisektorn

| 64. | Europaparlamentet betonar att befintliga skyddsnätsmekanismer, såsom offentliga ingripanden och stöd för privat lagring, inte är tillräckliga för att åtgärda ihållande volatilitet eller en kris inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter. Parlamentet tillägger att interventionspriserna är alltför låga och har inte längre någon kontakt med de aktuella marknadspriserna, och de har visat sig vara ineffektiva när det gäller att på lång sikt garantera adekvata och stabila priser fritt gård. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar att befintliga skyddsnätsmekanismer, såsom offentliga ingripanden och stöd för privat lagring, inte är tillräckliga för att åtgärda ihållande volatilitet eller en kris inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter. Parlamentet tillägger att interventionspriserna är alltför låga och har inte längre någon kontakt med de aktuella marknadspriserna, och de har visat sig vara ineffektiva när det gäller att på lång sikt garantera adekvata och stabila priser fritt gård.

| 65. | Europaparlamentet påminner kommissionen om dess skyldighet enligt artikel 219 i förordning (EU) nr 1308/2013 att inte bara ta itu med faktiska marknadsstörningar utan även vidta omedelbara åtgärder för att förhindra dem, bland annat när åtgärder skulle förhindra att sådana hot materialiseras, fortgår eller utvecklas till allvarligare och mer långvariga störningar eller när en fördröjning av omedelbara åtgärder skulle hota att orsaka eller förvärra störningarna eller öka omfattningen av de åtgärder som senare skulle krävas för att ta itu med hotet eller störningarna eller vara till skada för produktionen eller marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet påminner kommissionen om dess skyldighet enligt artikel 219 i förordning (EU) nr 1308/2013 att inte bara ta itu med faktiska marknadsstörningar utan även vidta omedelbara åtgärder för att förhindra dem, bland annat när åtgärder skulle förhindra att sådana hot materialiseras, fortgår eller utvecklas till allvarligare och mer långvariga störningar eller när en fördröjning av omedelbara åtgärder skulle hota att orsaka eller förvärra störningarna eller öka omfattningen av de åtgärder som senare skulle krävas för att ta itu med hotet eller störningarna eller vara till skada för produktionen eller marknadsförhållandena.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samråd med berörda parter inom sektorn genomföra mer realistiska skyddsnätsåtgärder, i enlighet med observationsgruppens rekommendationer, som kan sättas in snabbare och som skapar trygghet vid kriser då en kraftig minskning av mjölkpriserna och en kraftig ökning av råvarupriser samtidigt får allvarliga konsekvenser för jordbrukarnas inkomstmarginal. Parlamentet anser att interventionspriset i högre grad bör återspegla produktionskostnaderna och anpassas allt eftersom marknaden förändras. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samråd med berörda parter inom sektorn genomföra mer realistiska skyddsnätsåtgärder, i enlighet med observationsgruppens rekommendationer, som kan sättas in snabbare och som skapar trygghet vid kriser då en kraftig minskning av mjölkpriserna och en kraftig ökning av råvarupriser samtidigt får allvarliga konsekvenser för jordbrukarnas inkomstmarginal. Parlamentet anser att interventionspriset i högre grad bör återspegla produktionskostnaderna och anpassas allt eftersom marknaden förändras.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra mer realistiska skyddsnätsåtgärder som kan sättas in snabbare, och anser att interventionspriset bättre bör återspegla de verkliga produktionskostnaderna och de verkliga marknadspriserna och bör anpassas allt eftersom marknaden förändras. Parlamentet ber därför kommissionen att omedelbart justera interventionspriserna. Parlamentet erkänner vidare att exportkompensationen bör återställas provisoriskt vid marknadskriser på grundval av objektiva kriterier. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra mer realistiska skyddsnätsåtgärder som kan sättas in snabbare, och anser att interventionspriset bättre bör återspegla de verkliga produktionskostnaderna och de verkliga marknadspriserna och bör anpassas allt eftersom marknaden förändras. Parlamentet ber därför kommissionen att omedelbart justera interventionspriserna. Parlamentet erkänner vidare att exportkompensationen bör återställas provisoriskt vid marknadskriser på grundval av objektiva kriterier.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med berörda parter arbeta för att fastställa indikatorer för produktionskostnader, där hänsyn tas till energikostnader, gödningsmedel, djurfoder, löner, hyror och andra viktiga kostnader för insatsvaror, och justera referenspriserna i enlighet med detta. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att tillsammans med berörda parter arbeta för att fastställa ett marknadsindex över produktnoteringar, mjölkpriser och produktionskostnader. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med berörda parter arbeta för att fastställa indikatorer för produktionskostnader, där hänsyn tas till energikostnader, gödningsmedel, djurfoder, löner, hyror och andra viktiga kostnader för insatsvaror, och justera referenspriserna i enlighet med detta. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att tillsammans med berörda parter arbeta för att fastställa ett marknadsindex över produktnoteringar, mjölkpriser och produktionskostnader.

| 69. | Europaparlamentet framhåller att den färska erfarenheten av det ryska embargot visar att det är önskvärt med riktlinjer som har diskuterats mellan medlemsstaterna, kommissionen och parlamentet och som kan fungera som vägledning när åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet framhåller att den färska erfarenheten av det ryska embargot visar att det är önskvärt med riktlinjer som har diskuterats mellan medlemsstaterna, kommissionen och parlamentet och som kan fungera som vägledning när åtgärder vidtas.

| 70. | Europaparlamentet understryker att det behövs ett krisinstrument som är mer realistiskt och som kan sättas in snabbare, och rekommenderar att kommissionen, tillsammans med parlamentet i dess egenskap av medlagstiftare, i samråd med sektorn överväger möjligheten att använda riskhanteringsinstrument som exempelvis terminsmarknader för att dra nytta av volatiliteten i sektorn och på så sätt öka sektorns konkurrenskraft. Parlamentet anser att nya instrument för stabilisering av inkomster också bör utredas, såsom inkomstförsäkringar eller genomförande av marginalskyddsprogram för mjölk. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet understryker att det behövs ett krisinstrument som är mer realistiskt och som kan sättas in snabbare, och rekommenderar att kommissionen, tillsammans med parlamentet i dess egenskap av medlagstiftare, i samråd med sektorn överväger möjligheten att använda riskhanteringsinstrument som exempelvis terminsmarknader för att dra nytta av volatiliteten i sektorn och på så sätt öka sektorns konkurrenskraft. Parlamentet anser att nya instrument för stabilisering av inkomster också bör utredas, såsom inkomstförsäkringar eller genomförande av marginalskyddsprogram för mjölk.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna och aktörerna i mejerisektorn utveckla effektiva och ändamålsenliga skyddsinstrument mot de kraftiga och snabba sänkningarna i mjölkpriset. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna och aktörerna i mejerisektorn utveckla effektiva och ändamålsenliga skyddsinstrument mot de kraftiga och snabba sänkningarna i mjölkpriset.

Otillbörliga affärsmetoder i leveranskedjan för mejeriprodukter

| 72. | Europaparlamentet betonar att mejeriproducenter, i synnerhet småskaliga mjölkproducenter, är särskilt utsatta för obalanser i leveranskedjan, särskilt när dessa beror på varierande efterfrågan, ökade produktionskostnader och minskade priser fritt gård, men också på ekonomiska prioriteringar i varje enskild medlemsstat. Parlamentet anser att prispressen från återförsäljare av egna varumärken och återförsäljares envisa försäljning av mjölk till förlustpriser undergräver producenternas arbete och investeringar i mejerisektorn och sänker slutproduktens värde i konsumenternas ögon. Parlamentet anser att det är nödvändigt att införa koder för goda rutiner mellan de olika aktörerna i livsmedelskedjan. Parlamentet understryker behovet av att finna mekanismer som på ett effektivt sätt skyddar producenterna från industrins och distributörernas missbruk och deras dominerande ställning på detaljhandelsmarknaden, och begär att kommissionen så snart som möjligt lägger fram sitt förslag för att bekämpa oegentliga affärsmetoder och överväger en sektorsbaserad strategi när det gäller konkurrenslagstiftning och oegentliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet betonar att mejeriproducenter, i synnerhet småskaliga mjölkproducenter, är särskilt utsatta för obalanser i leveranskedjan, särskilt när dessa beror på varierande efterfrågan, ökade produktionskostnader och minskade priser fritt gård, men också på ekonomiska prioriteringar i varje enskild medlemsstat. Parlamentet anser att prispressen från återförsäljare av egna varumärken och återförsäljares envisa försäljning av mjölk till förlustpriser undergräver producenternas arbete och investeringar i mejerisektorn och sänker slutproduktens värde i konsumenternas ögon. Parlamentet anser att det är nödvändigt att införa koder för goda rutiner mellan de olika aktörerna i livsmedelskedjan. Parlamentet understryker behovet av att finna mekanismer som på ett effektivt sätt skyddar producenterna från industrins och distributörernas missbruk och deras dominerande ställning på detaljhandelsmarknaden, och begär att kommissionen så snart som möjligt lägger fram sitt förslag för att bekämpa oegentliga affärsmetoder och överväger en sektorsbaserad strategi när det gäller konkurrenslagstiftning och oegentliga affärsmetoder.

| 73. | Europaparlamentet anser att otillbörliga affärsmetoder kraftigt begränsar möjligheterna för sektorn att investera och anpassa sig, och att dessa metoder måste bekämpas både på EU-nivå och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att otillbörliga affärsmetoder kraftigt begränsar möjligheterna för sektorn att investera och anpassa sig, och att dessa metoder måste bekämpas både på EU-nivå och i medlemsstaterna.

| 74. | Europaparlamentet konstaterar att avsaknaden av ett krisprogram ytterligare kommer att försvaga mjölkproducenternas ställning, medan mjölkindustrin och de stora livsmedelsföretagen kommer att få mera makt. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet konstaterar att avsaknaden av ett krisprogram ytterligare kommer att försvaga mjölkproducenternas ställning, medan mjölkindustrin och de stora livsmedelsföretagen kommer att få mera makt.

| 75. | Europaparlamentet efterlyser en större delaktighet för mjölkproducenter och deras organisationer i livsmedelsförsörjningskedjans styrningsmekanismer, grupper och initiativ. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet efterlyser en större delaktighet för mjölkproducenter och deras organisationer i livsmedelsförsörjningskedjans styrningsmekanismer, grupper och initiativ.

o

o o

| 76. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 94, 30.3.2012, s. 38.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0577.

(4)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 58.

(5)  EUT C 224 E, 19.8.2010, s. 20.

(6)  EUT L 42, 14.2.2006, s. 1.

(7)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/17

---

P8_TA(2015)0250

De externa effekterna av EU:s handels- och investeringspolitik för offentlig-privata initiativ i länder utanför EU

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om de externa effekterna av EU:s handels- och investeringspolitik för offentlig-privata initiativ i länder utanför EU (2014/2233(INI))

(2017/C 265/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (3),

| — | med beaktande av de respektive yttranden från utskottet för internationell handel om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om offentlig upphandling (COM(2011)0896), om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (COM(2011)0895) samt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tilldelning av koncessioner (COM(2011)0897), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de respektive yttranden från utskottet för internationell handel om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om offentlig upphandling (COM(2011)0896), om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (COM(2011)0895) samt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tilldelning av koncessioner (COM(2011)0897),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden Främjande av privata och offentliga investeringar i syfte att bidra till en ekonomisk återhämtning och långsiktig strukturanpassning utveckling av offentlig-privata partnerskap (COM(2009)0615), En starkare roll för den privata sektorn i insatserna för att uppnå hållbar tillväxt för alla i utvecklingsländerna (COM(2014)0263), Europa 2020 En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), Handel, tillväxt och världspolitik Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin (COM(2010)0612), Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (COM(2012)0173) och En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden Främjande av privata och offentliga investeringar i syfte att bidra till en ekonomisk återhämtning och långsiktig strukturanpassning utveckling av offentlig-privata partnerskap (COM(2009)0615), En starkare roll för den privata sektorn i insatserna för att uppnå hållbar tillväxt för alla i utvecklingsländerna (COM(2014)0263), Europa 2020 En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), Handel, tillväxt och världspolitik Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin (COM(2010)0612), Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (COM(2012)0173) och En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (4), av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla (5) och av den 26 oktober 2006 om offentlig-privata partnerskap och EG-rätten om offentlig upphandling och koncessioner (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (4), av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla (5) och av den 26 oktober 2006 om offentlig-privata partnerskap och EG-rätten om offentlig upphandling och koncessioner (6),

| — | med beaktande av rapporten Internationalisation of European SMEs, utarbetad av EIM för Europeiska kommissionen 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Internationalisation of European SMEs, utarbetad av EIM för Europeiska kommissionen 2010,

| — | med beaktande av punkt 5 i kommissionens meddelande Strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491), av FN:s principer om kvinnors egenmakt från mars 2010, av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 8 december 2009 och av punkt 46 i slutdokumentet från FN:s konferens om hållbar utveckling 2012 (Rio+20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 5 i kommissionens meddelande Strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491), av FN:s principer om kvinnors egenmakt från mars 2010, av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 8 december 2009 och av punkt 46 i slutdokumentet från FN:s konferens om hållbar utveckling 2012 (Rio+20),

| — | med beaktande av OECD:s rekommendation från maj 2012 om principer för offentlig styrning av offentlig-privata partnerskap (7), OECD:s konvention från 1997 om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser och av OECD:s riktlinjer för multinationella företag som uppdaterades i maj 2011 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s rekommendation från maj 2012 om principer för offentlig styrning av offentlig-privata partnerskap (7), OECD:s konvention från 1997 om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser och av OECD:s riktlinjer för multinationella företag som uppdaterades i maj 2011 (8),

| — | med beaktande av relevanta ILO-konventioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av relevanta ILO-konventioner,

| — | med beaktande av handboken Guidebook on Promoting Good Governance in Public-Private Partnerships
   (9) från FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handboken Guidebook on Promoting Good Governance in Public-Private Partnerships
   (9) från FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) 2008,

| — | med beaktande av handboken Legislative Guide on Privately Financed Infrastructure Projects från FN:s kommission för internationell handelsrätt (Uncitral) 2001 (10) samt de föredrag som hölls vid Uncitrals internationella seminarium om offentlig-privata partnerskap, hållet i Wien den 2 och 3 maj 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handboken Legislative Guide on Privately Financed Infrastructure Projects från FN:s kommission för internationell handelsrätt (Uncitral) 2001 (10) samt de föredrag som hölls vid Uncitrals internationella seminarium om offentlig-privata partnerskap, hållet i Wien den 2 och 3 maj 2013,

| — | med beaktande av Andinska utvecklingsorganisationens rapport från 2010 Infraestructura pública y participación privada: conceptos y experiencias en América y España, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Andinska utvecklingsorganisationens rapport från 2010 Infraestructura pública y participación privada: conceptos y experiencias en América y España,

| — | med beaktande av Public-Private Partnerships Reference Guide: Version 2.0 från juli 2014, som framtagits av Asiatiska utvecklingsbanken, Interamerikanska utvecklingsbanken, Världsbanksgruppen och Public Private Infrastructure Advisory Facility
   (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Public-Private Partnerships Reference Guide: Version 2.0 från juli 2014, som framtagits av Asiatiska utvecklingsbanken, Interamerikanska utvecklingsbanken, Världsbanksgruppen och Public Private Infrastructure Advisory Facility
   (11),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0182/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0182/2015), och av följande skäl:

| A. | Ländernas samhällen och ekonomiska strukturer med tillhörande dynamik har nytta av en verksamhetsomgivning som möjliggör växelverkan mellan de offentliga och de privata sektorerna och samarbete, bland annat mellan offentliga och privata enheter via gemensamma initiativ och företag. |
| --- | --- |

A.

Ländernas samhällen och ekonomiska strukturer med tillhörande dynamik har nytta av en verksamhetsomgivning som möjliggör växelverkan mellan de offentliga och de privata sektorerna och samarbete, bland annat mellan offentliga och privata enheter via gemensamma initiativ och företag.

| B. | Offentlig-privata partnerskap är visserligen ett verktyg som på lång sikt används inom förvaltningspolitiken på internationell, nationell, regional och lokal nivå, men det finns varken någon internationellt erkänd definition eller något omfattande regelverk för dem. Offentlig-privata partnerskap uppfattas i praktiken såsom en bred och mångskiftande uppsättning samarbetsförhållanden mellan dels offentliga aktörer (myndigheter, organ och internationella organisationer eller en kombination av dessa), dels privata aktörer (företag eller icke-vinstdrivande organ) och brukar gå ut på att den privata sektorn står till tjänst med infrastruktur eller tillgångar som vanligtvis tillhandahålls av myndigheterna. |
| --- | --- |

B.

Offentlig-privata partnerskap är visserligen ett verktyg som på lång sikt används inom förvaltningspolitiken på internationell, nationell, regional och lokal nivå, men det finns varken någon internationellt erkänd definition eller något omfattande regelverk för dem. Offentlig-privata partnerskap uppfattas i praktiken såsom en bred och mångskiftande uppsättning samarbetsförhållanden mellan dels offentliga aktörer (myndigheter, organ och internationella organisationer eller en kombination av dessa), dels privata aktörer (företag eller icke-vinstdrivande organ) och brukar gå ut på att den privata sektorn står till tjänst med infrastruktur eller tillgångar som vanligtvis tillhandahålls av myndigheterna.

| C. | Offentlig-privata partnerskap är viktiga för ekonomisk tillväxt, innovation, konkurrenskraft och sysselsättningsskapande, både på den inre marknaden och utomlands, och fyller en strategisk funktion för moderniseringen av infrastruktur, särskilt energi-, vatten- och väginfrastruktur samt digital infrastruktur. Företagen i EU står väl rustade för att konkurrera om och driva sådana arrangemang. |
| --- | --- |

C.

Offentlig-privata partnerskap är viktiga för ekonomisk tillväxt, innovation, konkurrenskraft och sysselsättningsskapande, både på den inre marknaden och utomlands, och fyller en strategisk funktion för moderniseringen av infrastruktur, särskilt energi-, vatten- och väginfrastruktur samt digital infrastruktur. Företagen i EU står väl rustade för att konkurrera om och driva sådana arrangemang.

| D. | Offentlig-privata partnerskap kan ta olika former och inremarknadslagstiftningen fastställer högt ställda förfaranderegler. Denna lagstiftning reviderades och konsoliderades i direktiven 2014/24/EU och 2014/25/EU om offentlig upphandling, i direktiv 2014/23/EU om koncessioner, och i vägledningen om institutionaliserade offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

D.

Offentlig-privata partnerskap kan ta olika former och inremarknadslagstiftningen fastställer högt ställda förfaranderegler. Denna lagstiftning reviderades och konsoliderades i direktiven 2014/24/EU och 2014/25/EU om offentlig upphandling, i direktiv 2014/23/EU om koncessioner, och i vägledningen om institutionaliserade offentlig-privata partnerskap.

| E. | Offentlig-privata partnerskap för tillhandahållande av infrastrukturer, varor och bastjänster är tekniskt komplicerade. |
| --- | --- |

E.

Offentlig-privata partnerskap för tillhandahållande av infrastrukturer, varor och bastjänster är tekniskt komplicerade.

| F. | Den globala ekonomiska krisen har sedan 2007 slagit hårt mot alla utvecklade länder, tillväxtländer och utvecklingsländer och påverkat såväl budgetpolitiken som de institutionella och privata enheternas, framför allt de små och medelstora företagens, möjligheter att få de ekonomiska resurser de behöver för att förverkliga projekt, vilket i sin tur påverkar utvecklingen av både infrastrukturen och av andra kapitalkrävande projekt, liksom också utbudet av bastjänster. |
| --- | --- |

F.

Den globala ekonomiska krisen har sedan 2007 slagit hårt mot alla utvecklade länder, tillväxtländer och utvecklingsländer och påverkat såväl budgetpolitiken som de institutionella och privata enheternas, framför allt de små och medelstora företagens, möjligheter att få de ekonomiska resurser de behöver för att förverkliga projekt, vilket i sin tur påverkar utvecklingen av både infrastrukturen och av andra kapitalkrävande projekt, liksom också utbudet av bastjänster.

| G. | Till följd av budgetbegränsningarna, som förvärrats av den ekonomiska krisen och statsskuldkrisen väljer allt fler regeringar innovativa lösningar, t.ex. offentlig-privata partnerskap, som i lämpliga former kan bidra till att de offentliga tjänsterna förbättras i kostnadshänseende, blir effektivare och ändamålsenligare och får bättre kvalitet och till att den offentliga infrastrukturen finns på plats i rätt tid, under lämplig medverkan av offentliga och privata aktörer. |
| --- | --- |

G.

Till följd av budgetbegränsningarna, som förvärrats av den ekonomiska krisen och statsskuldkrisen väljer allt fler regeringar innovativa lösningar, t.ex. offentlig-privata partnerskap, som i lämpliga former kan bidra till att de offentliga tjänsterna förbättras i kostnadshänseende, blir effektivare och ändamålsenligare och får bättre kvalitet och till att den offentliga infrastrukturen finns på plats i rätt tid, under lämplig medverkan av offentliga och privata aktörer.

| H. | De positiva effekterna av offentlig-privata partnerskap bottnar i förbättrat projektutförande, gott kostnads-nyttoförhållande, möjlighet till långsiktig finansiering av kostnaderna, stimulans till innovation och forskning och även större flexibilitet och kompetens i ledningsmiljön. |
| --- | --- |

H.

De positiva effekterna av offentlig-privata partnerskap bottnar i förbättrat projektutförande, gott kostnads-nyttoförhållande, möjlighet till långsiktig finansiering av kostnaderna, stimulans till innovation och forskning och även större flexibilitet och kompetens i ledningsmiljön.

| I. | Liberalisering av handel och investeringar är inget självändamål, utan ett hjälpmedel för förmögenhetsskapande och ett bidrag till ökad livskvalitet för världens befolkning, och öppnar dessutom för innovativ politik tillsammans med såväl nya instrument, såsom de finansieringsinstrument som nyligen utformats, som ett nätverk av frihandelsavtal som tredjeländernas regeringar kan utnyttja för att garantera tillgång till infrastrukturer och varor och tjänster av allmänt intresse, och där det föreskrivs eller banas väg för ett ytterligare deltagande för EU-företag i investeringsprojekt utomlands, där både privata företag och offentliga enheter samtidigt får medverka. |
| --- | --- |

I.

Liberalisering av handel och investeringar är inget självändamål, utan ett hjälpmedel för förmögenhetsskapande och ett bidrag till ökad livskvalitet för världens befolkning, och öppnar dessutom för innovativ politik tillsammans med såväl nya instrument, såsom de finansieringsinstrument som nyligen utformats, som ett nätverk av frihandelsavtal som tredjeländernas regeringar kan utnyttja för att garantera tillgång till infrastrukturer och varor och tjänster av allmänt intresse, och där det föreskrivs eller banas väg för ett ytterligare deltagande för EU-företag i investeringsprojekt utomlands, där både privata företag och offentliga enheter samtidigt får medverka.

| J. | Offentlig-privata partnerskap kännetecknas av lång livscykel, ibland från 10 till 30 år, och deras livscykel bör vara meningsfull och stämma överens med de eftersträvade målen så att tillhandahållandet av arbete, varor och tjänster inte på konstgjord väg snedvrider konkurrensen eller skapar högre kostnader och en onödig börda för offentliga förvaltningar och skattebetalare. |
| --- | --- |

J.

Offentlig-privata partnerskap kännetecknas av lång livscykel, ibland från 10 till 30 år, och deras livscykel bör vara meningsfull och stämma överens med de eftersträvade målen så att tillhandahållandet av arbete, varor och tjänster inte på konstgjord väg snedvrider konkurrensen eller skapar högre kostnader och en onödig börda för offentliga förvaltningar och skattebetalare.

| K. | EU:s handelspolitik bör varken uppmuntra eller bromsa ländernas självständiga beslut om att använda offentlig-privata partnerskap. När besluten väl har fattats är det dock EU:s skyldighet att skapa bästa möjliga tillgång till upphandlingsmarknaderna för våra stora och medelstora företag, småföretag och mikroföretag och skapa mervärde för lokalsamhällena enligt principerna om öppenhet, deltagande, ansvar, effektivitet och politisk konsekvens. |
| --- | --- |

K.

EU:s handelspolitik bör varken uppmuntra eller bromsa ländernas självständiga beslut om att använda offentlig-privata partnerskap. När besluten väl har fattats är det dock EU:s skyldighet att skapa bästa möjliga tillgång till upphandlingsmarknaderna för våra stora och medelstora företag, småföretag och mikroföretag och skapa mervärde för lokalsamhällena enligt principerna om öppenhet, deltagande, ansvar, effektivitet och politisk konsekvens.

| L. | Det kan hända att man inom den privata sektorn undervärderar den sociala infrastrukturen och den täckning den ger. Dessutom är det dyrt att tillhandahålla infrastruktur och vissa sektorer är antingen naturliga monopol eller strategiskt viktiga. Allt detta leder till att öppen konkurrens och privatisering mången gång inte är det lämpligaste alternativet i sådana fall där samhällsintresset måste komma i första rummet. |
| --- | --- |

L.

Det kan hända att man inom den privata sektorn undervärderar den sociala infrastrukturen och den täckning den ger. Dessutom är det dyrt att tillhandahålla infrastruktur och vissa sektorer är antingen naturliga monopol eller strategiskt viktiga. Allt detta leder till att öppen konkurrens och privatisering mången gång inte är det lämpligaste alternativet i sådana fall där samhällsintresset måste komma i första rummet.

| M. | Meningen med offentlig-privata partnerskap är därför att de ska sammanföra det bästa av två världar, det vill säga tillhandahålla tjänster och infrastruktur av allmänt intresse, men inte genom privatisering utan snarare genom ett utvidgat deltagande från den privata sektorns sida. |
| --- | --- |

M.

Meningen med offentlig-privata partnerskap är därför att de ska sammanföra det bästa av två världar, det vill säga tillhandahålla tjänster och infrastruktur av allmänt intresse, men inte genom privatisering utan snarare genom ett utvidgat deltagande från den privata sektorns sida.

| N. | I många tillväxtländer och utvecklingsländer råder det en bjärt kontrast mellan dynamiken hos de privata företagen och bristen på tillförlitlig offentlig infrastruktur. Dessa kontraster (som är slående i Indien eller Brasilien) har undergrävt tillväxtmöjligheterna och begränsar export- och importkapaciteten eller vållar avbrott i produktionskedjorna, i och med att det saknas tillräcklig hamninfrastruktur och de inre transporterna (järnvägar, frakt eller vägar) är bristfälliga eller genom att kraftverken och elnäten inte fungerar som de ska. Kontrasterna är också till skada för människors välbefinnande (till följd av bristen på avlopps- och vattenledningsnät). Offentlig-privata partnerskap möjliggör integrerade lösningar där en partner eller ett konsortium svarar för ”byggandet” (bygg-, ingenjörs- och arkitekttjänster), ”finansieringen” (tillförsel av resurser från den privata sektorn, åtminstone för förfinansieringen av ett projekt) och ”driften” (underhålls-, övervaknings- och förvaltningstjänster). |
| --- | --- |

N.

I många tillväxtländer och utvecklingsländer råder det en bjärt kontrast mellan dynamiken hos de privata företagen och bristen på tillförlitlig offentlig infrastruktur. Dessa kontraster (som är slående i Indien eller Brasilien) har undergrävt tillväxtmöjligheterna och begränsar export- och importkapaciteten eller vållar avbrott i produktionskedjorna, i och med att det saknas tillräcklig hamninfrastruktur och de inre transporterna (järnvägar, frakt eller vägar) är bristfälliga eller genom att kraftverken och elnäten inte fungerar som de ska. Kontrasterna är också till skada för människors välbefinnande (till följd av bristen på avlopps- och vattenledningsnät). Offentlig-privata partnerskap möjliggör integrerade lösningar där en partner eller ett konsortium svarar för ”byggandet” (bygg-, ingenjörs- och arkitekttjänster), ”finansieringen” (tillförsel av resurser från den privata sektorn, åtminstone för förfinansieringen av ett projekt) och ”driften” (underhålls-, övervaknings- och förvaltningstjänster).

| O. | Mellanstatliga organisationer har också använt offentlig-privata partnerskap för att ge bistånd till de minst utvecklade länderna genom partnerskap inom områdena utveckling och samarbete. Som exempel kan nämnas att Världsbanken, regionala banker för återuppbyggnad, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, Världshälsoorganisationen och FN:s barnfond (Unicef), för att nämna bara några få, har använt offentlig-privata partnerskap för att genomföra olika åtgärder. Geografiskt sett har Förenta staterna, Australien, Japan, Malaysia, Singapore, Förenade Arabemiraten och andra asiatiska och latinamerikanska länder (med Chile i täten) erfarenheter av offentlig-privata partnerskap. OECD-länder (Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Nederländerna, Portugal, Spanien och Tyskland) har också lagstiftning om sådana. Storbritannien har det mest utvecklade programmet för offentlig-privata partnerskap (där initiativet Private Finance Initiative svarar för omkring 20 procent av de offentliga investeringarna). EU är ledande inom infrastrukturmarknaden för offentlig-privata partnerskap och sammanför över 45 procent av det nominella värdet för offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

O.

Mellanstatliga organisationer har också använt offentlig-privata partnerskap för att ge bistånd till de minst utvecklade länderna genom partnerskap inom områdena utveckling och samarbete. Som exempel kan nämnas att Världsbanken, regionala banker för återuppbyggnad, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, Världshälsoorganisationen och FN:s barnfond (Unicef), för att nämna bara några få, har använt offentlig-privata partnerskap för att genomföra olika åtgärder. Geografiskt sett har Förenta staterna, Australien, Japan, Malaysia, Singapore, Förenade Arabemiraten och andra asiatiska och latinamerikanska länder (med Chile i täten) erfarenheter av offentlig-privata partnerskap. OECD-länder (Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Nederländerna, Portugal, Spanien och Tyskland) har också lagstiftning om sådana. Storbritannien har det mest utvecklade programmet för offentlig-privata partnerskap (där initiativet Private Finance Initiative svarar för omkring 20 procent av de offentliga investeringarna). EU är ledande inom infrastrukturmarknaden för offentlig-privata partnerskap och sammanför över 45 procent av det nominella värdet för offentlig-privata partnerskap.

| P. | Offentlig-privata partnerskap har använts inom ramen för strukturfonderna, utvidgningen, de transeuropeiska näten, gemensamma teknikinitiativ, Europa 2020-strategin, forskning och utveckling (fabriker för framtiden, energieffektiva byggnader, initiativet för miljövänliga bilar, hållbar processindustri, fotonik, robotteknik, högeffektiva datorer och 5G-nätverken), e-lärande, forskningsprojekt vid universitet och andra program inom området hälsa (såsom initiativet för innovativa läkemedel). Europeiska investeringsbanken och Europeiska expertcentrumet för offentlig-privata partnerskap har genomfört projekt inom EU samt i EU:s grannskap och även längre borta. EU har också bidragit genom den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi. Europeiska fonden för strategiska investeringar avser att stödja ett antal offentlig-privata partnerskap inom EU, i vilka företag från handelspartner får medverka. |
| --- | --- |

P.

Offentlig-privata partnerskap har använts inom ramen för strukturfonderna, utvidgningen, de transeuropeiska näten, gemensamma teknikinitiativ, Europa 2020-strategin, forskning och utveckling (fabriker för framtiden, energieffektiva byggnader, initiativet för miljövänliga bilar, hållbar processindustri, fotonik, robotteknik, högeffektiva datorer och 5G-nätverken), e-lärande, forskningsprojekt vid universitet och andra program inom området hälsa (såsom initiativet för innovativa läkemedel). Europeiska investeringsbanken och Europeiska expertcentrumet för offentlig-privata partnerskap har genomfört projekt inom EU samt i EU:s grannskap och även längre borta. EU har också bidragit genom den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi. Europeiska fonden för strategiska investeringar avser att stödja ett antal offentlig-privata partnerskap inom EU, i vilka företag från handelspartner får medverka.

| Q. | EU har hittills hållit sina marknader för offentlig upphandling mycket öppna för internationell konkurrens, med regler som syftar till att främja rättvis och effektiv konkurrens på den inre marknaden och skapa lika spelregler för internationella investerare. Inom EU finns ingen diskriminering på grundval av utländskt ägande eller kontroll, och utländska företag får etablera sig lokalt för att delta i offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

Q.

EU har hittills hållit sina marknader för offentlig upphandling mycket öppna för internationell konkurrens, med regler som syftar till att främja rättvis och effektiv konkurrens på den inre marknaden och skapa lika spelregler för internationella investerare. Inom EU finns ingen diskriminering på grundval av utländskt ägande eller kontroll, och utländska företag får etablera sig lokalt för att delta i offentlig-privata partnerskap.

| R. | I EU:s frihandelsavtal ingår det föreskrifter som öppnar väg för företag att lämna anbud i offentlig-privata partnerskap via marknadstillträde och stadiet före etablering. Behandlingen av och de tillbudsstående möjligheterna för Korea, Colombia/Peru, Centralamerika, Singapore och Kanada (och Vietnam och Japan) har definierats på olika sätt och specifikt. Vid förhandlingarna med olika partner måste man gå relativt flexibelt till väga. Målet bör dock fortsättningsvis vara att bidra till arbetet för social och ekonomisk utveckling, miljöhållbarhet, demokrati och god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna samt att främja internationellt erkända skyddsstandarder, och skapa anständiga arbetstillfällen. På multilateral nivå fastställs det också i allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) och i avtalet om offentlig upphandling ett antal förpliktelser, vilket också kan förekomma i andra plurilaterala instrument såsom avtal om handel med tjänster. Verksamhetsomgivningen inom EU är därför på väg mot att präglas av skärpt konkurrens. |
| --- | --- |

R.

I EU:s frihandelsavtal ingår det föreskrifter som öppnar väg för företag att lämna anbud i offentlig-privata partnerskap via marknadstillträde och stadiet före etablering. Behandlingen av och de tillbudsstående möjligheterna för Korea, Colombia/Peru, Centralamerika, Singapore och Kanada (och Vietnam och Japan) har definierats på olika sätt och specifikt. Vid förhandlingarna med olika partner måste man gå relativt flexibelt till väga. Målet bör dock fortsättningsvis vara att bidra till arbetet för social och ekonomisk utveckling, miljöhållbarhet, demokrati och god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna samt att främja internationellt erkända skyddsstandarder, och skapa anständiga arbetstillfällen. På multilateral nivå fastställs det också i allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) och i avtalet om offentlig upphandling ett antal förpliktelser, vilket också kan förekomma i andra plurilaterala instrument såsom avtal om handel med tjänster. Verksamhetsomgivningen inom EU är därför på väg mot att präglas av skärpt konkurrens.

Bakgrund

| 1. | Europaparlamentet betonar att skapandet av anständiga arbetstillfällen, konkurrenskraften och produktiviteten inom EU och tredjeländer måste stimuleras genom innovativ politik och nya instrument som utformats för att uppmuntra de ekonomiska aktörernas verksamhet så att den hållbara tillväxten kommer i gång på nytt, också med hjälp av investeringar utanför den gemensamma marknaden. Parlamentet anser att offentlig-privata partnerskap – såsom ett bland flera olika alternativ – skulle kunna vara en tillväxtkälla för EU-företag och samtidigt till nytta för våra partner bland tredjeländerna, eftersom dessa partnerskap skulle kunna erbjuda infrastrukturer, varor och tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att skapandet av anständiga arbetstillfällen, konkurrenskraften och produktiviteten inom EU och tredjeländer måste stimuleras genom innovativ politik och nya instrument som utformats för att uppmuntra de ekonomiska aktörernas verksamhet så att den hållbara tillväxten kommer i gång på nytt, också med hjälp av investeringar utanför den gemensamma marknaden. Parlamentet anser att offentlig-privata partnerskap – såsom ett bland flera olika alternativ – skulle kunna vara en tillväxtkälla för EU-företag och samtidigt till nytta för våra partner bland tredjeländerna, eftersom dessa partnerskap skulle kunna erbjuda infrastrukturer, varor och tjänster av allmänt intresse.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att offentlig-privata partnerskap bör ge medborgarna och konsumenterna stort mervärde, säkerställa tjänster och/eller varor av hög kvalitet och ge de offentliga förvaltningarna, både på central statlig och lokal nivå, konkreta konkurrensfördelar och ekonomiska fördelar, samtidigt som ytterligare bördor eller förluster undviks för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att offentlig-privata partnerskap bör ge medborgarna och konsumenterna stort mervärde, säkerställa tjänster och/eller varor av hög kvalitet och ge de offentliga förvaltningarna, både på central statlig och lokal nivå, konkreta konkurrensfördelar och ekonomiska fördelar, samtidigt som ytterligare bördor eller förluster undviks för den offentliga sektorn.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att verka för en internationellt erkänd definition av offentlig-privata partnerskap som en långsiktig förbindelse mellan offentliga organ och privata investerare för att främja tillhandahållandet av tillgängliga offentliga tjänster och infrastrukturer av god kvalitet enligt tydligt fastställda avtalsvillkor som är enkla att utvärdera genom indikatorer som säkerställer en rättvis och skälig ersättning om avtalsvillkoren uppfylls. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att verka för en internationellt erkänd definition av offentlig-privata partnerskap som en långsiktig förbindelse mellan offentliga organ och privata investerare för att främja tillhandahållandet av tillgängliga offentliga tjänster och infrastrukturer av god kvalitet enligt tydligt fastställda avtalsvillkor som är enkla att utvärdera genom indikatorer som säkerställer en rättvis och skälig ersättning om avtalsvillkoren uppfylls.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att såväl små och medelstora företag som större företag kan stå till tjänst med unikt kunnande och unika erfarenheter samt bästa praxis från den privata sektorn samt med nätverk där offentliga myndigheter från tredjeländer medverkar, något som medverkar till att politiken för hållbar utveckling effektivt kan omsättas i praktiken. Parlamentet anser att små och medelstora företag bäst kan förverkliga sina inneboende möjligheter om de bildar nätverk och är verksamma på global nivå och kommer in på marknader utanför Europa, bland annat genom offentlig-privata partnerskap. Parlamentet uppmanar här kommissionen att främja och uppmuntra bildandet av konsortier och andra former för samarbete mellan storföretag och små och medelstora företag för att företag av sistnämnda slag lättare ska kunna medverka i projekt med offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att såväl små och medelstora företag som större företag kan stå till tjänst med unikt kunnande och unika erfarenheter samt bästa praxis från den privata sektorn samt med nätverk där offentliga myndigheter från tredjeländer medverkar, något som medverkar till att politiken för hållbar utveckling effektivt kan omsättas i praktiken. Parlamentet anser att små och medelstora företag bäst kan förverkliga sina inneboende möjligheter om de bildar nätverk och är verksamma på global nivå och kommer in på marknader utanför Europa, bland annat genom offentlig-privata partnerskap. Parlamentet uppmanar här kommissionen att främja och uppmuntra bildandet av konsortier och andra former för samarbete mellan storföretag och små och medelstora företag för att företag av sistnämnda slag lättare ska kunna medverka i projekt med offentlig-privata partnerskap.

| 5. | Europaparlamentet betonar att man vid utvecklingen av offentlig-privata partnerskap måste ta hänsyn till i synnerhet utmaningarna för EU-baserade små och medelstora företag som konkurrerar på de internationella marknaderna när de ingår i ett offentlig-privat partnerskap samt till behovet av att säkerställa att små och medelstora företag får konkret, rättvist och ömsesidigt tillträde, särskilt inom försörjningssektorn, i enlighet med direktiv 2014/25/EU. Parlamentet betonar i detta hänseende vikten av särskilda regler som möjliggör gruppupphandling för små och medelstora företag och användning av öppna och insynsvänliga underleverantörskedjor. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att man vid utvecklingen av offentlig-privata partnerskap måste ta hänsyn till i synnerhet utmaningarna för EU-baserade små och medelstora företag som konkurrerar på de internationella marknaderna när de ingår i ett offentlig-privat partnerskap samt till behovet av att säkerställa att små och medelstora företag får konkret, rättvist och ömsesidigt tillträde, särskilt inom försörjningssektorn, i enlighet med direktiv 2014/25/EU. Parlamentet betonar i detta hänseende vikten av särskilda regler som möjliggör gruppupphandling för små och medelstora företag och användning av öppna och insynsvänliga underleverantörskedjor.

Utmaningar

| 6. | Europaparlamentet anser det beklagligt att EU hittills låtit sina marknader för offentlig upphandling i hög grad stå öppna för internationell konkurrens, medan EU-företag fortfarande möter avsevärda hinder utomlands. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera att EU:s handelsavtal innehåller styrmedel för att våra företag, särskilt små och medelstora företag, ska kunna konkurrera utomlands på lika villkor med utländska företag. Parlamentet yrkar dessutom på tydliga regler för och enkel tillgång till information om upphandlingar och tilldelningskriterier, samt på upphävande av diskriminerande och omotiverade handelshinder inom områdena offentlig upphandling, tjänster eller investeringar (såsom skattediskriminering, lagstiftningshinder mot inrättandet av filialer eller dotterbolag och begränsningar för tillgången till finansiering). Parlamentet uppmanar våra partnerländer att tillämpa offentlighetsprincipen för att insyn ska garanteras och intressekonflikter undvikas och att vara återhållsamma med att använda offentlig-privata partnerskap, så att det i samband med dem tas hänsyn, inte bara till kostnads-nyttoanalyser och till projektens livsduglighet, utan också till myndigheternas ekonomiska och tekniska kapacitet att övervaka tillhandahållandet av tjänster eller infrastruktur, utgående från det allmänna intressets krav. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser det beklagligt att EU hittills låtit sina marknader för offentlig upphandling i hög grad stå öppna för internationell konkurrens, medan EU-företag fortfarande möter avsevärda hinder utomlands. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera att EU:s handelsavtal innehåller styrmedel för att våra företag, särskilt små och medelstora företag, ska kunna konkurrera utomlands på lika villkor med utländska företag. Parlamentet yrkar dessutom på tydliga regler för och enkel tillgång till information om upphandlingar och tilldelningskriterier, samt på upphävande av diskriminerande och omotiverade handelshinder inom områdena offentlig upphandling, tjänster eller investeringar (såsom skattediskriminering, lagstiftningshinder mot inrättandet av filialer eller dotterbolag och begränsningar för tillgången till finansiering). Parlamentet uppmanar våra partnerländer att tillämpa offentlighetsprincipen för att insyn ska garanteras och intressekonflikter undvikas och att vara återhållsamma med att använda offentlig-privata partnerskap, så att det i samband med dem tas hänsyn, inte bara till kostnads-nyttoanalyser och till projektens livsduglighet, utan också till myndigheternas ekonomiska och tekniska kapacitet att övervaka tillhandahållandet av tjänster eller infrastruktur, utgående från det allmänna intressets krav.

| 7. | Europaparlamentet erkänner att utmaningarna för offentlig-privata partnerskap kan övervinnas med hjälp av principer för god samhällsstyrning såsom insyn och klarhet i bestämmelser för tilldelning, varvid följande inslag spelar en central roll: Tilldelning, genomförande och utvärdering av projekt, alltifrån inledningsskedet. Modeller för och definitioner av risköverföring (framför allt utvärdering av kostnadseffektiviteten på medellång och lång sikt). Deltagande av berörda parter och det civila samhällets organisationer. Kampen mot bedrägeri och korruption. Den ansvariga förvaltningens ekonomiska och tekniska kapacitet för en adekvat planering och övervakning av avtalens genomförande. Ökad rättssäkerhet inom en ram med garantier för legitim myndighetsutövning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna (som är viktiga parter i detta hänseende) att också utanför våra gränser främja dessa principer och hithörande bästa praxis. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erkänner att utmaningarna för offentlig-privata partnerskap kan övervinnas med hjälp av principer för god samhällsstyrning såsom insyn och klarhet i bestämmelser för tilldelning, varvid följande inslag spelar en central roll: Tilldelning, genomförande och utvärdering av projekt, alltifrån inledningsskedet. Modeller för och definitioner av risköverföring (framför allt utvärdering av kostnadseffektiviteten på medellång och lång sikt). Deltagande av berörda parter och det civila samhällets organisationer. Kampen mot bedrägeri och korruption. Den ansvariga förvaltningens ekonomiska och tekniska kapacitet för en adekvat planering och övervakning av avtalens genomförande. Ökad rättssäkerhet inom en ram med garantier för legitim myndighetsutövning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna (som är viktiga parter i detta hänseende) att också utanför våra gränser främja dessa principer och hithörande bästa praxis.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att offentlig-privata partnerskap kännetecknas av högt värde och teknisk komplexitet, och av parternas långsiktiga åtaganden. De kräver därför både lämplig flexibilitet och lämpliga rättssäkerhetsgarantier för att säkerställa transparens, icke-diskriminering och likabehandling. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om att offentlig-privata partnerskap kännetecknas av högt värde och teknisk komplexitet, och av parternas långsiktiga åtaganden. De kräver därför både lämplig flexibilitet och lämpliga rättssäkerhetsgarantier för att säkerställa transparens, icke-diskriminering och likabehandling.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att infrastrukturprojekt (särskilt inom byggnation, miljö, telekommunikationer och energinät) bär på flera inneboende risker och att staten genom offentlig-privata partnerskap överför en del av risken till den privata entreprenören, så att båda kan dra fördel av projekten men samtidigt dela på riskerna och ansvaret. Parlamentet betonar dessutom att det krävs lämplig riskdelning för att ett projekt ska kosta mindre, genomföras framgångsrikt och bli bärkraftigt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att infrastrukturprojekt (särskilt inom byggnation, miljö, telekommunikationer och energinät) bär på flera inneboende risker och att staten genom offentlig-privata partnerskap överför en del av risken till den privata entreprenören, så att båda kan dra fördel av projekten men samtidigt dela på riskerna och ansvaret. Parlamentet betonar dessutom att det krävs lämplig riskdelning för att ett projekt ska kosta mindre, genomföras framgångsrikt och bli bärkraftigt.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att väl genomförda och livsdugliga offentlig-privata partnerskap förutsätter att dessa partnerskap tillhandahåller kostnadseffektiva och tillgängliga tjänster av god kvalitet till allmänheten såväl inom som utanför EU. Parlamentet erinrar om att det komplicerade valet av modeller och avtal påverkar utvecklingen av ett projekt och påtalar att offentlig-privata partnerskap ibland haft som enda syfte att målen för det offentliga underskottet formellt ska uppnås. Parlamentet framhåller att det behövs en adekvat institutionell ram där politiskt engagemang, god samhällsstyrning och en adekvat lagstiftningsbas sammanförs för att garantera att offentlig-privata partnerskap erbjuder befolkningen bättre kvalitet och ett vittomfattande utbud av tjänster. Parlamentet betonar här att man måste utvärdera de medverkande företagens profil och vilka tidigare erfarenheter man haft av dem för att man ska kunna avgöra vilken kvalitet de haft på sina tjänster och om varit seriösa i sin företagsverksamhet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att väl genomförda och livsdugliga offentlig-privata partnerskap förutsätter att dessa partnerskap tillhandahåller kostnadseffektiva och tillgängliga tjänster av god kvalitet till allmänheten såväl inom som utanför EU. Parlamentet erinrar om att det komplicerade valet av modeller och avtal påverkar utvecklingen av ett projekt och påtalar att offentlig-privata partnerskap ibland haft som enda syfte att målen för det offentliga underskottet formellt ska uppnås. Parlamentet framhåller att det behövs en adekvat institutionell ram där politiskt engagemang, god samhällsstyrning och en adekvat lagstiftningsbas sammanförs för att garantera att offentlig-privata partnerskap erbjuder befolkningen bättre kvalitet och ett vittomfattande utbud av tjänster. Parlamentet betonar här att man måste utvärdera de medverkande företagens profil och vilka tidigare erfarenheter man haft av dem för att man ska kunna avgöra vilken kvalitet de haft på sina tjänster och om varit seriösa i sin företagsverksamhet.

Att låta den privata sektorn medverka i utvecklingssamarbetet

| 11. | Europaparlamentet betonar att EU:s handels-, investerings- och utvecklingspolitik är sammanlänkade och att principen om en konsekvent utvecklingspolitik fastslås i artikel 208 i Lissabonfördraget, som kräver att målen för utvecklingssamarbetet beaktas i politik som sannolikt kommer att påverka utvecklingsländerna. Parlamentet betonar också att det är viktigt att EU:s investeringspolitik inriktas på ekonomiska val som omfattar en riktig bedömning av de sociala effekterna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att EU:s handels-, investerings- och utvecklingspolitik är sammanlänkade och att principen om en konsekvent utvecklingspolitik fastslås i artikel 208 i Lissabonfördraget, som kräver att målen för utvecklingssamarbetet beaktas i politik som sannolikt kommer att påverka utvecklingsländerna. Parlamentet betonar också att det är viktigt att EU:s investeringspolitik inriktas på ekonomiska val som omfattar en riktig bedömning av de sociala effekterna.

| 12. | Europaparlamentet betonar att offentlig-privata partnerskap, såsom ett bland flera olika alternativ, i allt högre grad kan stimulera till innovativa lösningar och mobilisera långfristig privatfinansiering och inhemska resurser för utvecklingsändamål, i en situation där utvecklingsländerna behöver omfattande investeringar i infrastruktur, vattenförsörjning och energi, som den offentliga sektorn inte själv kan erbjuda och vilka mestadels skulle ha nytta av medverkan från den privata sektorns sida. Parlamentet anser att offentlig-privata partnerskap också kan skapa innovation inom teknik och företagsmodeller och bygga upp mekanismer för att hålla den privata sektorn ansvarsskyldig. Parlamentet påpekar dock att det finns fall där medverkan från den privata sektorns sida i vissa utvecklingsländer inte gett önskade resultat. Parlamentet konstaterar följaktligen att det behövs ett bidrag i form av tekniskt bistånd för att förstärka de rättsliga och institutionella ramar inom vilka offentlig-privata partnerskap utvecklas, framför allt förmågan att ordentligt utvärdera, planera och övervaka genomförandet av projekten och ge offentliga partner möjlighet att kräva privata företag på ersättning om avtalen inte följts. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att offentlig-privata partnerskap, såsom ett bland flera olika alternativ, i allt högre grad kan stimulera till innovativa lösningar och mobilisera långfristig privatfinansiering och inhemska resurser för utvecklingsändamål, i en situation där utvecklingsländerna behöver omfattande investeringar i infrastruktur, vattenförsörjning och energi, som den offentliga sektorn inte själv kan erbjuda och vilka mestadels skulle ha nytta av medverkan från den privata sektorns sida. Parlamentet anser att offentlig-privata partnerskap också kan skapa innovation inom teknik och företagsmodeller och bygga upp mekanismer för att hålla den privata sektorn ansvarsskyldig. Parlamentet påpekar dock att det finns fall där medverkan från den privata sektorns sida i vissa utvecklingsländer inte gett önskade resultat. Parlamentet konstaterar följaktligen att det behövs ett bidrag i form av tekniskt bistånd för att förstärka de rättsliga och institutionella ramar inom vilka offentlig-privata partnerskap utvecklas, framför allt förmågan att ordentligt utvärdera, planera och övervaka genomförandet av projekten och ge offentliga partner möjlighet att kräva privata företag på ersättning om avtalen inte följts.

| 13. | Europaparlamentet noterar att offentlig-privata partnerskap står högt upp på utvecklingsagendan och att de alltmer lyfts fram som ett sätt att åtgärda bristen på finansiering av infrastruktur såväl i utvecklade länder som i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att offentlig-privata partnerskap står högt upp på utvecklingsagendan och att de alltmer lyfts fram som ett sätt att åtgärda bristen på finansiering av infrastruktur såväl i utvecklade länder som i utvecklingsländer.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen, eftersom den har gett uttryck för sin önskan att kraftigt utöka användningen av kombinerad finansiering under kommande år, att genomföra rekommendationerna i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om att kombinera bidrag med lån och att utvärdera mekanismen för att kombinera lån och bidrag, särskilt när det gäller utvecklingsmässig och finansiell additionalitet, transparens och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen, eftersom den har gett uttryck för sin önskan att kraftigt utöka användningen av kombinerad finansiering under kommande år, att genomföra rekommendationerna i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om att kombinera bidrag med lån och att utvärdera mekanismen för att kombinera lån och bidrag, särskilt när det gäller utvecklingsmässig och finansiell additionalitet, transparens och ansvarsskyldighet.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EU:s organ att uppmuntra EU-företag som deltar i offentlig-privata partnerskap i tredjeländer, särskilt i mindre utvecklade länder, att i sitt arbete följa principen om en konsekvent politik, i enlighet med befintliga OECD-riktlinjer för multinationella företag, så att det tas hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till hållbara investeringar där det tas hänsyn till utvecklingsmålen, genom att särskilt prioritera långsiktig utveckling av inhemska ekonomier, och att främja projekt med inriktning på exempelvis miljöskydd, fattigdomsminskning, utbildning, avfallshantering eller användning av förnybar energi. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar EU:s organ att uppmuntra EU-företag som deltar i offentlig-privata partnerskap i tredjeländer, särskilt i mindre utvecklade länder, att i sitt arbete följa principen om en konsekvent politik, i enlighet med befintliga OECD-riktlinjer för multinationella företag, så att det tas hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till hållbara investeringar där det tas hänsyn till utvecklingsmålen, genom att särskilt prioritera långsiktig utveckling av inhemska ekonomier, och att främja projekt med inriktning på exempelvis miljöskydd, fattigdomsminskning, utbildning, avfallshantering eller användning av förnybar energi.

| 16. | Europaparlamentet betonar att när det gäller utvecklingsbistånd är offentlig-privata partnerskap ett effektivt sätt att använda EU-medel och samtidigt stödja EU:s prioriteringar och samstämmighet med andra politiska områden. Parlamentet uppmanar kommissionen till ökad medverkan och ökade investeringar för att utveckla offentlig-privata partnerskap samt till att offentlig-privata partnerskap ska användas som ett verktyg för att EU:s begränsade budget för utveckling ska kunna ökas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att när det gäller utvecklingsbistånd är offentlig-privata partnerskap ett effektivt sätt att använda EU-medel och samtidigt stödja EU:s prioriteringar och samstämmighet med andra politiska områden. Parlamentet uppmanar kommissionen till ökad medverkan och ökade investeringar för att utveckla offentlig-privata partnerskap samt till att offentlig-privata partnerskap ska användas som ett verktyg för att EU:s begränsade budget för utveckling ska kunna ökas.

| 17. | Europaparlamentet understryker att privata investeringar och privat finansiering troligen kommer att bli den viktigaste motorn för hållbar tillväxt, som förväntas bli ungefär 5 procent i utvecklingsländerna under de kommande åren. Parlamentet medger att privat finansiering av detta slag kan bidra till att stödja lokala ekonomier och företag och tillhandahålla anständiga arbetstillfällen, och därmed leda till fattigdomsutrotning, under förutsättning att de utländska direktinvesteringarna regleras korrekt och kopplas till konkreta förbättringar i partnerländernas ekonomier, exempelvis genom tekniköverföringar och utbildningsmöjligheter för den lokala arbetskraften. Parlamentet anser under dessa omständigheter att offentlig-privata partnerskap kan gynna de minst utvecklade länderna eftersom den oproportionerliga investeringsrisken inte i tillräcklig utsträckning uppmuntrar privata investeringar. Parlamentet betonar att de framtida offentlig-privata partnerskapen inom ramen för utvecklingsagendan för perioden efter 2015 bör ha som mål att eftersträva fattigdomsminskning och andra mål för hållbar utveckling och bör anpassas efter partnerländernas nationella utvecklingsplaner. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att privata investeringar och privat finansiering troligen kommer att bli den viktigaste motorn för hållbar tillväxt, som förväntas bli ungefär 5 procent i utvecklingsländerna under de kommande åren. Parlamentet medger att privat finansiering av detta slag kan bidra till att stödja lokala ekonomier och företag och tillhandahålla anständiga arbetstillfällen, och därmed leda till fattigdomsutrotning, under förutsättning att de utländska direktinvesteringarna regleras korrekt och kopplas till konkreta förbättringar i partnerländernas ekonomier, exempelvis genom tekniköverföringar och utbildningsmöjligheter för den lokala arbetskraften. Parlamentet anser under dessa omständigheter att offentlig-privata partnerskap kan gynna de minst utvecklade länderna eftersom den oproportionerliga investeringsrisken inte i tillräcklig utsträckning uppmuntrar privata investeringar. Parlamentet betonar att de framtida offentlig-privata partnerskapen inom ramen för utvecklingsagendan för perioden efter 2015 bör ha som mål att eftersträva fattigdomsminskning och andra mål för hållbar utveckling och bör anpassas efter partnerländernas nationella utvecklingsplaner.

| 18. | Europaparlamentet noterar att offentlig-privata partnerskap som har en bra uppläggning och genomförs effektivt kan ge många fördelar, såsom innovation, effektivare resursanvändning och kvalitetssäkring och kvalitetstillsyn. Parlamentet noterar också att offentlig-privata partnerskap i utvecklingsländer bör utvärderas utifrån sin möjlighet att ge resultat i fråga om utveckling och att det behövs en rättvis fördelning av riskbördan mellan den offentliga och den privata sektorn. Parlamentet påpekar att offentlig-privata partnerskap i utvecklingsländer hittills huvudsakligen förekommit i energi- och telekommunikationssektorerna, medan privata investeringar i social infrastruktur fortfarande är ovanliga. Parlamentet stöder därför de offentlig-privata partnerskap vars huvudsyfte är att uppnå målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att offentlig-privata partnerskap som har en bra uppläggning och genomförs effektivt kan ge många fördelar, såsom innovation, effektivare resursanvändning och kvalitetssäkring och kvalitetstillsyn. Parlamentet noterar också att offentlig-privata partnerskap i utvecklingsländer bör utvärderas utifrån sin möjlighet att ge resultat i fråga om utveckling och att det behövs en rättvis fördelning av riskbördan mellan den offentliga och den privata sektorn. Parlamentet påpekar att offentlig-privata partnerskap i utvecklingsländer hittills huvudsakligen förekommit i energi- och telekommunikationssektorerna, medan privata investeringar i social infrastruktur fortfarande är ovanliga. Parlamentet stöder därför de offentlig-privata partnerskap vars huvudsyfte är att uppnå målen för hållbar utveckling.

| 19. | Europaparlamentet begär ökat tekniskt bistånd – inbegripet genom att utbilda lokalanställda och dela med sig av teknik – till partnerländernas regeringar, för att de i högre grad ska kunna hävda äganderätten till de offentlig-privata partnerskapen och ta sin del av ansvaret för förvaltningen av projekt inom offentlig-privata partnerskap, bl. a. genom att hjälpa dem med att inrätta banksystem och skattemyndigheter som kan tillhandahålla ekonomisk styrning för offentliga och privata medel samt förvalta dessa medel. Parlamentet påpekar att tidigare erfarenheter har visat att dåligt framförhandlade avtal om offentlig-privata partnerskap i vissa fall kunnat öka statsskulden och kräver att det inrättas ett regelverk för ansvarsfull finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att ge utvecklingsländer tekniskt bistånd och rådgivning om hur EU:s standarder kan utformas och genomföras på deras marknader. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet begär ökat tekniskt bistånd – inbegripet genom att utbilda lokalanställda och dela med sig av teknik – till partnerländernas regeringar, för att de i högre grad ska kunna hävda äganderätten till de offentlig-privata partnerskapen och ta sin del av ansvaret för förvaltningen av projekt inom offentlig-privata partnerskap, bl. a. genom att hjälpa dem med att inrätta banksystem och skattemyndigheter som kan tillhandahålla ekonomisk styrning för offentliga och privata medel samt förvalta dessa medel. Parlamentet påpekar att tidigare erfarenheter har visat att dåligt framförhandlade avtal om offentlig-privata partnerskap i vissa fall kunnat öka statsskulden och kräver att det inrättas ett regelverk för ansvarsfull finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att ge utvecklingsländer tekniskt bistånd och rådgivning om hur EU:s standarder kan utformas och genomföras på deras marknader.

| 20. | Europaparlamentet stöder starkt att FN:s riktlinjer för företag och mänskliga rättigheter effektivt och heltäckande sprids och genomförs både inom och utanför EU, och framhåller att man måste vidta alla nödvändiga åtgärder inom politik och lagstiftning för att åtgärda bristerna i det effektiva genomförandet av FN:s riktlinjer, också vad gäller tillgången till rättslig prövning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder starkt att FN:s riktlinjer för företag och mänskliga rättigheter effektivt och heltäckande sprids och genomförs både inom och utanför EU, och framhåller att man måste vidta alla nödvändiga åtgärder inom politik och lagstiftning för att åtgärda bristerna i det effektiva genomförandet av FN:s riktlinjer, också vad gäller tillgången till rättslig prövning.

| 21. | Europaparlamentet betonar att utvecklingsorganen måste se till att den offentliga finansieringen till utveckling används för att stödja lokala ekonomiska nätverk i utvecklingsländerna och inte i stället går till att främja privata företag och multinationella företag från givarländerna. Parlamentet betonar i synnerhet att offentlig-privata partnerskap bör syfta till att bygga upp kapaciteten hos inhemska mikroföretag och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att utvecklingsorganen måste se till att den offentliga finansieringen till utveckling används för att stödja lokala ekonomiska nätverk i utvecklingsländerna och inte i stället går till att främja privata företag och multinationella företag från givarländerna. Parlamentet betonar i synnerhet att offentlig-privata partnerskap bör syfta till att bygga upp kapaciteten hos inhemska mikroföretag och små och medelstora företag.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen engagerar sig för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och säkerställa jämställdhetsintegrering i alla sina åtgärder. Parlamentet begär att jämställdhetsaspekten integreras i planeringen och förverkligandet av offentlig-privata partnerskap, till exempel genom att använda könsuppdelade uppgifter och analyser för riktade investeringar och genom att i avtal fastställa centrala resultatindikatorer som gynnar kvinnor. Parlamentet begär i detta sammanhang att utökat stöd ges till lokala små och medelstora företag, och särskilt till kvinnliga företagare, så att de ska kunna dra nytta av tillväxt inom den privata sektorn. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen engagerar sig för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och säkerställa jämställdhetsintegrering i alla sina åtgärder. Parlamentet begär att jämställdhetsaspekten integreras i planeringen och förverkligandet av offentlig-privata partnerskap, till exempel genom att använda könsuppdelade uppgifter och analyser för riktade investeringar och genom att i avtal fastställa centrala resultatindikatorer som gynnar kvinnor. Parlamentet begär i detta sammanhang att utökat stöd ges till lokala små och medelstora företag, och särskilt till kvinnliga företagare, så att de ska kunna dra nytta av tillväxt inom den privata sektorn.

Tänkbara redskap för att EU-företag ska kunna gå med i offentlig-privata partnerskap utanför EU

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att utverka omfattande åtaganden om marknadstillträde på det internationella planet, inom Världshandelsorganisationen och i de pågående bilaterala förhandlingarna med tredjeländer i enlighet med ett positivt och ömsesidigt tillvägagångssätt som medger internationell konkurrens, för att åtgärda den bristande symmetrin i fråga om hur öppna EU:s marknader för offentlig upphandling är, jämfört med handelspartnernas marknader. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att få bort administrativa, förfarandemässiga och tekniska hinder mot EU-företags deltagande i utländska offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att utverka omfattande åtaganden om marknadstillträde på det internationella planet, inom Världshandelsorganisationen och i de pågående bilaterala förhandlingarna med tredjeländer i enlighet med ett positivt och ömsesidigt tillvägagångssätt som medger internationell konkurrens, för att åtgärda den bristande symmetrin i fråga om hur öppna EU:s marknader för offentlig upphandling är, jämfört med handelspartnernas marknader. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att få bort administrativa, förfarandemässiga och tekniska hinder mot EU-företags deltagande i utländska offentlig-privata partnerskap.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid förhandlingar om handels- och investeringsavtal med andra länder verka för att undanröja hindren för europeiska företags, särskilt små och medelstora företags, tillträde till offentlig-privata partnerskap i dessa länder och att främja europeiska medborgares yrkesmässiga rörlighet i dessa länder, så att de kan konkurrera på lika villkor med såväl inhemska företag som företag från tredjeländer. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid förhandlingar om handels- och investeringsavtal med andra länder verka för att undanröja hindren för europeiska företags, särskilt små och medelstora företags, tillträde till offentlig-privata partnerskap i dessa länder och att främja europeiska medborgares yrkesmässiga rörlighet i dessa länder, så att de kan konkurrera på lika villkor med såväl inhemska företag som företag från tredjeländer.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka EU:s företag utomlands och dra slutsatser om framgångssagor, modeller och bästa praxis för att utarbeta riktlinjer, och att överväga att inrätta virtuella dokumentationscentrum eller övervakningscentrum för att EU-företag, särskilt små och medelstora företag, lättare ska kunna få information om vilka möjligheter det finns till offentlig-privata partnerskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra skapandet av användarvänliga plattformar och nätverk för att främja en strukturerad dialog mellan berörda parter och att ge tekniskt stöd i fråga om den rättsliga ramen och om vilka utmaningar som är att förvänta. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie av hur EU:s frihandelsavtal och genomförandet av dem påverkar EU-företagens tillträde till utländska offentlig-privata partnerskap. Parlamentet anser att en sådan studie skulle kunna ge insikter om frihandelsavtalens konkreta effekter inom området offentlig-privata partnerskap och, i sista hand, om vilka hinder som ännu inte har åtgärdats. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka EU:s företag utomlands och dra slutsatser om framgångssagor, modeller och bästa praxis för att utarbeta riktlinjer, och att överväga att inrätta virtuella dokumentationscentrum eller övervakningscentrum för att EU-företag, särskilt små och medelstora företag, lättare ska kunna få information om vilka möjligheter det finns till offentlig-privata partnerskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra skapandet av användarvänliga plattformar och nätverk för att främja en strukturerad dialog mellan berörda parter och att ge tekniskt stöd i fråga om den rättsliga ramen och om vilka utmaningar som är att förvänta. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie av hur EU:s frihandelsavtal och genomförandet av dem påverkar EU-företagens tillträde till utländska offentlig-privata partnerskap. Parlamentet anser att en sådan studie skulle kunna ge insikter om frihandelsavtalens konkreta effekter inom området offentlig-privata partnerskap och, i sista hand, om vilka hinder som ännu inte har åtgärdats.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja användningen av tydliga och heltäckande redovisningsregler på internationell nivå för att minska de osäkerhetsmoment som är förknippade med offentlig-privata partnerskap och samtidigt främja både en sund budgetpolitik och hållbara projekt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja användningen av tydliga och heltäckande redovisningsregler på internationell nivå för att minska de osäkerhetsmoment som är förknippade med offentlig-privata partnerskap och samtidigt främja både en sund budgetpolitik och hållbara projekt.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att även EU-stödda organ som genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme) och Enterprise Europe Network (EEN) kan få tillgång till och utbyta information med små och medelstora företag om hur man kommer med i offentlig-privata partnerskap i tredjeländer, och om hur man kan främja små och medelstora företags deltagande i offentlig-privata partnerskap i tredjeländer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att även EU-stödda organ som genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme) och Enterprise Europe Network (EEN) kan få tillgång till och utbyta information med små och medelstora företag om hur man kommer med i offentlig-privata partnerskap i tredjeländer, och om hur man kan främja små och medelstora företags deltagande i offentlig-privata partnerskap i tredjeländer.

| 28. | Europaparlamentet understryker att tillräckliga garantier för att dessa långtidsinvesteringar kommer att göras mot bakgrund av en tydlig, stabil och säker omgivning med god samhällsstyrning, rättssäkerhet, insyn, likabehandling, icke-diskriminering och effektiv tvistlösning är en absolut förutsättning för att man på gränsöverskridande basis ska kunna locka till sig resurser från den privata sektorn till offentlig-privata partnerskap. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att samarbeta om detta inom behöriga internationella forum, för att den juridiska struktur som behövs inom området ska finnas på plats och vara öppen, demokratisk, integrerande, effektiv och kostnadseffektiv. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker att tillräckliga garantier för att dessa långtidsinvesteringar kommer att göras mot bakgrund av en tydlig, stabil och säker omgivning med god samhällsstyrning, rättssäkerhet, insyn, likabehandling, icke-diskriminering och effektiv tvistlösning är en absolut förutsättning för att man på gränsöverskridande basis ska kunna locka till sig resurser från den privata sektorn till offentlig-privata partnerskap. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att samarbeta om detta inom behöriga internationella forum, för att den juridiska struktur som behövs inom området ska finnas på plats och vara öppen, demokratisk, integrerande, effektiv och kostnadseffektiv.

Offentlig-privata partnerskap utanför EU: nya arbetstillfällen och tillväxtmöjligheter för EU-företag

| 29. | Europaparlamentet är övertygat om att om EU-företagen i högre grad deltog i storskaliga internationella offentlig-privata partnerskap skulle detta kunna bli till stor nytta i form av skapande av anständiga arbeten, produktivitet, konkurrenskraft, teknisk kapacitet och innovationsutveckling i EU. Parlamentet erinrar om att det i kommissionens studie från 2010 Internationalisation of European SMEs framhållits att det råder en positiv koppling mellan å ena sidan internationalisering och å andra sidan innovation i form av produkter, tjänster och processer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är övertygat om att om EU-företagen i högre grad deltog i storskaliga internationella offentlig-privata partnerskap skulle detta kunna bli till stor nytta i form av skapande av anständiga arbeten, produktivitet, konkurrenskraft, teknisk kapacitet och innovationsutveckling i EU. Parlamentet erinrar om att det i kommissionens studie från 2010 Internationalisation of European SMEs framhållits att det råder en positiv koppling mellan å ena sidan internationalisering och å andra sidan innovation i form av produkter, tjänster och processer.

| 30. | Europaparlamentet betonar att arbetet inom detta område måste ta hänsyn till i synnerhet utmaningarna för EU-baserade små och medelstora företag att konkurrera på den internationella marknaden när de ingår i offentlig-privata partnerskap samt till behovet av att säkerställa att små och medelstora företag får konkret och rättvist tillträde till dem. Parlamentet betonar i detta hänseende vikten av särskilda regler som möjliggör gruppupphandling för små och medelstora företag och användning av öppna och insynsvänliga underleverantörskedjor. Parlamentet anser att små och medelstora företag bör uppmuntras att delta i anbudsförfaranden antingen som underleverantörer eller som en del av konsortier. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att arbetet inom detta område måste ta hänsyn till i synnerhet utmaningarna för EU-baserade små och medelstora företag att konkurrera på den internationella marknaden när de ingår i offentlig-privata partnerskap samt till behovet av att säkerställa att små och medelstora företag får konkret och rättvist tillträde till dem. Parlamentet betonar i detta hänseende vikten av särskilda regler som möjliggör gruppupphandling för små och medelstora företag och användning av öppna och insynsvänliga underleverantörskedjor. Parlamentet anser att små och medelstora företag bör uppmuntras att delta i anbudsförfaranden antingen som underleverantörer eller som en del av konsortier.

| 31. | Europaparlamentet erinrar om vad som uppnåtts inom EU med hjälp av offentlig-privata partnerskap inom utvecklingen av infrastruktur och inom framträdande områden som teknik, forskning, e-lärande och andra sektorer med högt mervärde och uppmanar kommissionen att ta reda på vilka projekt som gett bästa resultat inom EU och främja alla slags EU-företags, framför allt små och medelstora EU-företags, deltagande i sådana initiativ utomlands. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet erinrar om vad som uppnåtts inom EU med hjälp av offentlig-privata partnerskap inom utvecklingen av infrastruktur och inom framträdande områden som teknik, forskning, e-lärande och andra sektorer med högt mervärde och uppmanar kommissionen att ta reda på vilka projekt som gett bästa resultat inom EU och främja alla slags EU-företags, framför allt små och medelstora EU-företags, deltagande i sådana initiativ utomlands.

o

o o

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska investeringsbanken.

---

(1)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 1.

(2)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

(3)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 243.

(4)  EUT C 56 E, 26.2.2013, s. 87.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2013)0050.

(6)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 447.

(7)  http://www.oecd.org/governance/budgeting/PPP-Recommendation.pdf.

(8)  http://www.oecd.org/daf/anti-bribery/ConvCombatBribery_ENG.pdf.

(9)  www.unece.org/fileadmin/DAM/ceci/publications/ppp.pdf.

(10)  http://www.uncitral.org/pdf/english/texts/procurem/pfip/guide/pfip-e.pdf.

(11)  http://api.ning.com/files/Iumatxx-0jz3owSB05xZDkmWIE7GTVYA3cXwt4K4s3Uy0NtPPRgPWYO1lLrWaTUqybQeTXIeuSYUxbPFWlysuyNI5rL6b2Ms/PPPReferenceGuidev02Web.pdf

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/25

---

P8_TA(2015)0251

Sektorn för frukt och grönsaker sedan 2007 års reform

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om sektorn för frukt och grönsaker sedan 2007 års reform (2014/2147(INI))

(2017/C 265/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rapport om genomförandet av bestämmelserna om producentorganisationer, driftsfonder och verksamhetsprogram inom sektorn för frukt och grönsaker sedan 2007 års reform (COM(2014)0112), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om genomförandet av bestämmelserna om producentorganisationer, driftsfonder och verksamhetsprogram inom sektorn för frukt och grönsaker sedan 2007 års reform (COM(2014)0112),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2014 om den ovannämnda rapporten från kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2014 om den ovannämnda rapporten från kommissionen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2014 om framtiden för trädgårdsnäringen i Europa – tillväxtstrategier (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2014 om framtiden för trädgårdsnäringen i Europa – tillväxtstrategier (2),

| — | med beaktande av studien The EU fruit and vegetables sector: Overview and post 2013 CAP perspective, som genomfördes under Europaparlamentets ledning 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien The EU fruit and vegetables sector: Overview and post 2013 CAP perspective, som genomfördes under Europaparlamentets ledning 2011,

| — | med beaktande av de två studierna Towards new rules for the EU’s fruit and vegetables sector, som genomfördes av förbundet för europeiska regioner för frukt-, grönsaks- och trädgårdsodling (AREFLH), respektive universitetet i Wageningen inför Europaparlamentets seminarium den 22 januari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de två studierna Towards new rules for the EU’s fruit and vegetables sector, som genomfördes av förbundet för europeiska regioner för frukt-, grönsaks- och trädgårdsodling (AREFLH), respektive universitetet i Wageningen inför Europaparlamentets seminarium den 22 januari 2015,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Bekämpning av otillbörliga affärsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan (COM(2014)0472), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Bekämpning av otillbörliga affärsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan (COM(2014)0472),

| — | med beaktande av studien Comparative analysis of risk management tools supported by 2014 (US) Farm Bill and the CAP 2014-2020, som genomfördes under Europaparlamentets ledning 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Comparative analysis of risk management tools supported by 2014 (US) Farm Bill and the CAP 2014-2020, som genomfördes under Europaparlamentets ledning 2014,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A8-0170/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A8-0170/2015), och av följande skäl:

| A. | Unionens politik för frukt- och grönsakssektorn har sedan 1990-talet inriktats på att stärka producentorganisationernas roll. |
| --- | --- |

A.

Unionens politik för frukt- och grönsakssektorn har sedan 1990-talet inriktats på att stärka producentorganisationernas roll.

| B. | Reformen 2007 syftade till att stärka producentorganisationerna för frukt och grönsaker genom att ge dem större möjligheter att bland annat kunna förebygga och hantera marknadsrisker, samt öka och koncentrera tillgången, förbättra kvaliteten och konkurrenskraften, anpassa tillgången till marknaden och förbättra det tekniska stödet för miljövänlig produktion. |
| --- | --- |

B.

Reformen 2007 syftade till att stärka producentorganisationerna för frukt och grönsaker genom att ge dem större möjligheter att bland annat kunna förebygga och hantera marknadsrisker, samt öka och koncentrera tillgången, förbättra kvaliteten och konkurrenskraften, anpassa tillgången till marknaden och förbättra det tekniska stödet för miljövänlig produktion.

| C. | Producentorganisationerna är föremål för en rad begränsningar jämfört med privata företag, t.ex. begränsningar för användning av investeringar när det gäller intäktsstrukturen eller nödvändigheten att sälja. |
| --- | --- |

C.

Producentorganisationerna är föremål för en rad begränsningar jämfört med privata företag, t.ex. begränsningar för användning av investeringar när det gäller intäktsstrukturen eller nödvändigheten att sälja.

| D. | Det är viktigt att stödja frukt- och grönsakssektorn inom hela unionen eftersom den ger mervärde, skapar sysselsättning och bidrar till folkhälsan i form av en sund och balanserad kost. |
| --- | --- |

D.

Det är viktigt att stödja frukt- och grönsakssektorn inom hela unionen eftersom den ger mervärde, skapar sysselsättning och bidrar till folkhälsan i form av en sund och balanserad kost.

| E. | Unionens stöd för producentorganisationerna och för sammanslutningarna av producentorganisationer är inriktat på att stärka sektorns konkurrenskraft, stödja innovationer, öka produktiviteten, stärka marknadsföringen och förbättra jordbrukares förhandlingspositioner och återställa balansen inom livsmedelskedjan men också på att integrera miljöfrågor i produktionen och saluföringen av frukt och grönsaker och ta vederbörlig hänsyn till enskilda producenters situation. |
| --- | --- |

E.

Unionens stöd för producentorganisationerna och för sammanslutningarna av producentorganisationer är inriktat på att stärka sektorns konkurrenskraft, stödja innovationer, öka produktiviteten, stärka marknadsföringen och förbättra jordbrukares förhandlingspositioner och återställa balansen inom livsmedelskedjan men också på att integrera miljöfrågor i produktionen och saluföringen av frukt och grönsaker och ta vederbörlig hänsyn till enskilda producenters situation.

| F. | I syfte att öka producentorganisationernas förhandlingskraft i distributionskedjan skapades det incitament för att uppmuntra till sammanslagningar av producentorganisationer och av sammanslutningar av producentorganisationer samt till gränsöverskridande samarbeten. |
| --- | --- |

F.

I syfte att öka producentorganisationernas förhandlingskraft i distributionskedjan skapades det incitament för att uppmuntra till sammanslagningar av producentorganisationer och av sammanslutningar av producentorganisationer samt till gränsöverskridande samarbeten.

| G. | De flesta frukt- och grönsaksproducenter i EU är små eller medelstora företag. |
| --- | --- |

G.

De flesta frukt- och grönsaksproducenter i EU är små eller medelstora företag.

| H. | Producentorganisationer bör uppmuntras, enligt en studie över ordningen för frukt och grönsaker från 2011 som gjordes för Europaparlamentets räkning, eftersom kollektiva insatser på producentnivå och en effektiv samordning inom kedjan verkar vara förutsättningar för alla framgångsrika strategier för att hantera minskande relativa producentpriser. |
| --- | --- |

H.

Producentorganisationer bör uppmuntras, enligt en studie över ordningen för frukt och grönsaker från 2011 som gjordes för Europaparlamentets räkning, eftersom kollektiva insatser på producentnivå och en effektiv samordning inom kedjan verkar vara förutsättningar för alla framgångsrika strategier för att hantera minskande relativa producentpriser.

| I. | Producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn kan upprätta en operativ fond för att finansiera operativa program som medlemsstaterna har godkänt. |
| --- | --- |

I.

Producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn kan upprätta en operativ fond för att finansiera operativa program som medlemsstaterna har godkänt.

| J. | Dessa fonder finansieras av ekonomiska bidrag från producentorganisationens medlemmar eller själva producentorganisationen och av ekonomiskt stöd från EU. Denna samfinansiering främjar åtaganden från mottagarnas sida och hjälper till att garantera att de använder stödet på ett bra sätt, samt ger en multiplikatoreffekt. |
| --- | --- |

J.

Dessa fonder finansieras av ekonomiska bidrag från producentorganisationens medlemmar eller själva producentorganisationen och av ekonomiskt stöd från EU. Denna samfinansiering främjar åtaganden från mottagarnas sida och hjälper till att garantera att de använder stödet på ett bra sätt, samt ger en multiplikatoreffekt.

| K. | EU:s stöd inom ramen för den gamla gemensamma jordbrukspolitiken till investeringar i nybildade producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn, som upphörde till följd av reformen 2013, hade en enorm betydelse, särskilt i medlemsstater i centrala, östra och södra Europa, i utomeuropeiska territorier och öområden. |
| --- | --- |

K.

EU:s stöd inom ramen för den gamla gemensamma jordbrukspolitiken till investeringar i nybildade producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn, som upphörde till följd av reformen 2013, hade en enorm betydelse, särskilt i medlemsstater i centrala, östra och södra Europa, i utomeuropeiska territorier och öområden.

| L. | Följande kan konstateras:






  a) | Organiseringsgraden ökar och den andel av det totala värdet på frukt- och grönsaksproduktionen som marknadsförs av producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer var 2010 cirka 43 procent (34 procent 2004). |
| --- | --- | --- |

L.

Följande kan konstateras:

a)

Organiseringsgraden ökar och den andel av det totala värdet på frukt- och grönsaksproduktionen som marknadsförs av producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer var 2010 cirka 43 procent (34 procent 2004).

| b) | Producentorganisationerna har blivit attraktivare och den andel av det totala antalet frukt- och grönsaksproducenter som är medlemmar i producentorganisationer har ökat från 10,4 procent 2004 till 16,5 procent 2010. |
| --- | --- |

b)

Producentorganisationerna har blivit attraktivare och den andel av det totala antalet frukt- och grönsaksproducenter som är medlemmar i producentorganisationer har ökat från 10,4 procent 2004 till 16,5 procent 2010.

| c) | Sammanslutningar av producentorganisationer har blivit attraktivare, vilket visas av att deras antal har stigit snabbt och av att det även har skett en kraftig ökning av antalet och andelen producentorganisationer som är med i sammanslutningar av producentorganisationer. |
| --- | --- |

c)

Sammanslutningar av producentorganisationer har blivit attraktivare, vilket visas av att deras antal har stigit snabbt och av att det även har skett en kraftig ökning av antalet och andelen producentorganisationer som är med i sammanslutningar av producentorganisationer.

| M. | Dessa siffror är genomsnittliga för unionen som helhet och visar mycket skiftande förhållanden mellan medlemsstaterna – även markant stora skillnader inom en och samma medlemsstat. Dessa förhållanden återspeglar medlemsstaternas olika utgångslägen i utvecklingen mot att inrätta producentorganisationer, något som kan tillskrivas dels historiska orsaker vilka har sin grund i jordbrukarnas skiftande vilja att inrätta producentorganisationer, dels jordbruksföretagens strukturer, olika marknadsförhållanden och administrativa hinder, dels det bristfälliga stöd som erbjuds för närvarande och dels att denna sektor i många medlemsstater domineras av små producenter. |
| --- | --- |

M.

Dessa siffror är genomsnittliga för unionen som helhet och visar mycket skiftande förhållanden mellan medlemsstaterna – även markant stora skillnader inom en och samma medlemsstat. Dessa förhållanden återspeglar medlemsstaternas olika utgångslägen i utvecklingen mot att inrätta producentorganisationer, något som kan tillskrivas dels historiska orsaker vilka har sin grund i jordbrukarnas skiftande vilja att inrätta producentorganisationer, dels jordbruksföretagens strukturer, olika marknadsförhållanden och administrativa hinder, dels det bristfälliga stöd som erbjuds för närvarande och dels att denna sektor i många medlemsstater domineras av små producenter.

| N. | Det offentliga samrådet om politiska alternativ och deras konsekvensbedömningar som genomfördes av kommissionen den 4–9 september 2012, om översynen av EU:s ordning för frukt och grönsaker, visar att de flesta är för att ordningen behålls, med punktvisa förbättringar. |
| --- | --- |

N.

Det offentliga samrådet om politiska alternativ och deras konsekvensbedömningar som genomfördes av kommissionen den 4–9 september 2012, om översynen av EU:s ordning för frukt och grönsaker, visar att de flesta är för att ordningen behålls, med punktvisa förbättringar.

| O. | De regioner där producenterna har uppnått högst konkurrenskraft, lönsamhet, internationalisering, kvalitet och miljömässig hållbarhet är de med den bästa organiseringen av produktionen. |
| --- | --- |

O.

De regioner där producenterna har uppnått högst konkurrenskraft, lönsamhet, internationalisering, kvalitet och miljömässig hållbarhet är de med den bästa organiseringen av produktionen.

| P. | Den genomsnittliga organiseringsgraden bland producenter är fortsatt låg och avsevärt lägre än EU-genomsnittet i vissa medlemsstater, men detta allmänna påstående relateras till graden av modernisering av produktionen och saluföringen inom varje område. En faktor som bidrar till det låga genomsnittet är att producentorganisationer upphör eller får erkännandet indraget, vilket skapar osäkerhet bland producenterna. |
| --- | --- |

P.

Den genomsnittliga organiseringsgraden bland producenter är fortsatt låg och avsevärt lägre än EU-genomsnittet i vissa medlemsstater, men detta allmänna påstående relateras till graden av modernisering av produktionen och saluföringen inom varje område. En faktor som bidrar till det låga genomsnittet är att producentorganisationer upphör eller får erkännandet indraget, vilket skapar osäkerhet bland producenterna.

| Q. | Även om det nationella ekonomiska stödet (förordning (EU) nr 1308/2013) har varit ett viktigt ekonomiskt verktyg för att koncentrera produktionsutbudet, bör dess effektivitet ökas. |
| --- | --- |

Q.

Även om det nationella ekonomiska stödet (förordning (EU) nr 1308/2013) har varit ett viktigt ekonomiskt verktyg för att koncentrera produktionsutbudet, bör dess effektivitet ökas.

| R. | Den roll som producentorganisationerna spelar för att öppna nya marknader och främja konsumtion och investeringar i innovation har en mycket positiv inverkan på frukt- och grönsakssektorn i stort. |
| --- | --- |

R.

Den roll som producentorganisationerna spelar för att öppna nya marknader och främja konsumtion och investeringar i innovation har en mycket positiv inverkan på frukt- och grönsakssektorn i stort.

| S. | Frukt- och grönsakssektorn i EU står för 18 procent av jordbruksproduktionens sammanlagda värde, utnyttjar endast 3 procent av den odlade arealen och är värd över 50 miljarder EUR. |
| --- | --- |

S.

Frukt- och grönsakssektorn i EU står för 18 procent av jordbruksproduktionens sammanlagda värde, utnyttjar endast 3 procent av den odlade arealen och är värd över 50 miljarder EUR.

| T. | Livsmedelskedjan för frukt och grönsaker har en uppskattad omsättning på över 120 miljarder EUR och omkring 550 000 anställda. Den agerar som en ekonomisk multiplikator på EU-nivå och stimulerar såväl efterfrågan som skapandet av mervärde inom andra ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

T.

Livsmedelskedjan för frukt och grönsaker har en uppskattad omsättning på över 120 miljarder EUR och omkring 550 000 anställda. Den agerar som en ekonomisk multiplikator på EU-nivå och stimulerar såväl efterfrågan som skapandet av mervärde inom andra ekonomiska sektorer.

| U. | Den totala jordbruksarealen för frukt- och grönsaksodling i EU minskade med 6 procent mellan 2003 och 2010 vilket antyder att jordbrukarna har bytt till andra grödor, eller i många fall har upphört med verksamheten. Den här minskningen var större i södra än i norra Europa enligt 2015 års studie från AREFLH. |
| --- | --- |

U.

Den totala jordbruksarealen för frukt- och grönsaksodling i EU minskade med 6 procent mellan 2003 och 2010 vilket antyder att jordbrukarna har bytt till andra grödor, eller i många fall har upphört med verksamheten. Den här minskningen var större i södra än i norra Europa enligt 2015 års studie från AREFLH.

| V. | Frukt- och grönsaksproduktionens volym har också minskat under de senaste åren, medan dess värde i reella termer har tenderat att vara oförändrat, och uppgick till 48,25 miljarder EUR 2012. Trots detta har man inte kunnat erbjuda priser fritt gård som motsvarar kostnaderna för produktion och arbete. |
| --- | --- |

V.

Frukt- och grönsaksproduktionens volym har också minskat under de senaste åren, medan dess värde i reella termer har tenderat att vara oförändrat, och uppgick till 48,25 miljarder EUR 2012. Trots detta har man inte kunnat erbjuda priser fritt gård som motsvarar kostnaderna för produktion och arbete.

| W. | Konsumtionsunderskottet är det främsta problemet för frukt- och grönsakssektorn, och produktionen har minskat de senaste åren. Information från Freshfel Europe visar att konsumtionen av färsk frukt och grönsaker inom EU-28 låg på 387 g om dagen per capita 2012, en minskning på 8,7 procent i jämförelse med perioden mellan 2007–2011. Den här minskningen ser ut att återspegla en långsiktig trend mot en större konsumtion av bearbetade livsmedel och den ekonomiska krisens effekter. |
| --- | --- |

W.

Konsumtionsunderskottet är det främsta problemet för frukt- och grönsakssektorn, och produktionen har minskat de senaste åren. Information från Freshfel Europe visar att konsumtionen av färsk frukt och grönsaker inom EU-28 låg på 387 g om dagen per capita 2012, en minskning på 8,7 procent i jämförelse med perioden mellan 2007–2011. Den här minskningen ser ut att återspegla en långsiktig trend mot en större konsumtion av bearbetade livsmedel och den ekonomiska krisens effekter.

| X. | I EU lider 22 miljoner barn av övervikt, och ungdomar konsumerar i genomsnitt endast 30–50 procent av det rekommenderade dagliga intaget av frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

X.

I EU lider 22 miljoner barn av övervikt, och ungdomar konsumerar i genomsnitt endast 30–50 procent av det rekommenderade dagliga intaget av frukt och grönsaker.

| Y. | Världshälsoorganisationen rekommenderar ett minsta dagliga intag av 400 g frukt och grönsaker för att förebygga kroniska sjukdomar som hjärt- och kärlsjukdomar, cancer, diabetes och fetma, vilket är särskilt viktigt när det gäller barn. Endast fyra av EU:s medlemsstater följer i nuläget denna rekommendation. |
| --- | --- |

Y.

Världshälsoorganisationen rekommenderar ett minsta dagliga intag av 400 g frukt och grönsaker för att förebygga kroniska sjukdomar som hjärt- och kärlsjukdomar, cancer, diabetes och fetma, vilket är särskilt viktigt när det gäller barn. Endast fyra av EU:s medlemsstater följer i nuläget denna rekommendation.

| Z. | År 2012 hade EU ett handelsunderskott på frukt och grönsaker, främst till följd av att det importeras mycket mer frukt än vad som exporteras på grund av höga produktionskostnader. |
| --- | --- |

Z.

År 2012 hade EU ett handelsunderskott på frukt och grönsaker, främst till följd av att det importeras mycket mer frukt än vad som exporteras på grund av höga produktionskostnader.

| AA. | 2015 års studie från AREFLH visar att EU-marknaden är relativt öppen för import medan europeisk export är föremål för betydande tullar och icke-tariffära hinder med handelspartner, vilket hindrar diversifiering av exporten. Trots att import från tredjeländer direkt konkurrerar med liknande EU-produkter används i en del fall inte samma miljömässiga och sociala normer för deras verksamhet. |
| --- | --- |

AA.

2015 års studie från AREFLH visar att EU-marknaden är relativt öppen för import medan europeisk export är föremål för betydande tullar och icke-tariffära hinder med handelspartner, vilket hindrar diversifiering av exporten. Trots att import från tredjeländer direkt konkurrerar med liknande EU-produkter används i en del fall inte samma miljömässiga och sociala normer för deras verksamhet.

| AB. | Marknadskriser är vanliga inom frukt och grönsakssektorn eftersom även små produktionsöverskott kan orsaka kraftiga minskningar i producentpriser. Frukt och grönsaker är vanligtvis lättfördärvliga produkter som måste säljas fort, vilket gör att jordbrukare inom den här sektorn hamnar i en strukturellt svag förhandlingssituation gentemot större återförsäljare och förädlare. |
| --- | --- |

AB.

Marknadskriser är vanliga inom frukt och grönsakssektorn eftersom även små produktionsöverskott kan orsaka kraftiga minskningar i producentpriser. Frukt och grönsaker är vanligtvis lättfördärvliga produkter som måste säljas fort, vilket gör att jordbrukare inom den här sektorn hamnar i en strukturellt svag förhandlingssituation gentemot större återförsäljare och förädlare.

| AC. | Den kris som orsakades av Rysslands förbud har haft och kommer även framöver att ha en betydande negativ effekt på frukt och grönsakssektorn, och producenterna lider några av de största förlusterna. Det måste understrykas hur viktigt det är med starka producentorganisationer som kollektivt hanterar oväntade och negativa situationer och stöds av lämpliga verktyg på EU-nivå som är anpassade till allvaret i varje kris eller, i förekommande fall, genom aktivering av undantagsåtgärderna i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

AC.

Den kris som orsakades av Rysslands förbud har haft och kommer även framöver att ha en betydande negativ effekt på frukt och grönsakssektorn, och producenterna lider några av de största förlusterna. Det måste understrykas hur viktigt det är med starka producentorganisationer som kollektivt hanterar oväntade och negativa situationer och stöds av lämpliga verktyg på EU-nivå som är anpassade till allvaret i varje kris eller, i förekommande fall, genom aktivering av undantagsåtgärderna i förordning (EU) nr 1308/2013.

| AD. | I kommissionens rapport konstateras det att frukt och grönsaksordningens riskförebyggande instrument inte har använts särskilt ofta sedan reformen 2007 och att dessa instrument har visat sig vara otillräckliga för att mildra konsekvenserna av allvarliga kriser såsom ehec-utbrottet eller den nuvarande krisen i samband med det ryska förbudet. I flertalet fall, med undantag för tillbakadragande av produkter från marknaden, är instrumenten administrativt svårtillämpade på grund av oklara regler. |
| --- | --- |

AD.

I kommissionens rapport konstateras det att frukt och grönsaksordningens riskförebyggande instrument inte har använts särskilt ofta sedan reformen 2007 och att dessa instrument har visat sig vara otillräckliga för att mildra konsekvenserna av allvarliga kriser såsom ehec-utbrottet eller den nuvarande krisen i samband med det ryska förbudet. I flertalet fall, med undantag för tillbakadragande av produkter från marknaden, är instrumenten administrativt svårtillämpade på grund av oklara regler.

| AE. | Det europeiska skolfruktsprogrammet, inom vilket olika lokala och säsongsbetonade frukter och grönsaker används, har väckt intresse och blivit framgångsrikt. |
| --- | --- |

AE.

Det europeiska skolfruktsprogrammet, inom vilket olika lokala och säsongsbetonade frukter och grönsaker används, har väckt intresse och blivit framgångsrikt.

| AF. | Möjligheten att tillåta ekonomiskt stöd från EU för återbetalning av kapital och ränta på lån för finansiering av åtgärder för att förebygga och hantera kriser har inom ramen för de operativa programmen varit ett viktigt instrument för att hantera osäkerheten på marknaderna. |
| --- | --- |

AF.

Möjligheten att tillåta ekonomiskt stöd från EU för återbetalning av kapital och ränta på lån för finansiering av åtgärder för att förebygga och hantera kriser har inom ramen för de operativa programmen varit ett viktigt instrument för att hantera osäkerheten på marknaderna.

| AG. | I kommissionens rapport identifieras reglernas komplexitet och bristen på klarhet angående rättsläget som svagheter för den nuvarande ordningen för frukt och grönsaker. Kommissionsledamot Hogan har åtagit sig att förbättra ordningen under sitt första mandatår, genom att beakta kulturella skillnader och skiftande marknadsförhållanden mellan olika medlemsstater samt behovet av att stärka sektorns konkurrens- och innovationskraft. |
| --- | --- |

AG.

I kommissionens rapport identifieras reglernas komplexitet och bristen på klarhet angående rättsläget som svagheter för den nuvarande ordningen för frukt och grönsaker. Kommissionsledamot Hogan har åtagit sig att förbättra ordningen under sitt första mandatår, genom att beakta kulturella skillnader och skiftande marknadsförhållanden mellan olika medlemsstater samt behovet av att stärka sektorns konkurrens- och innovationskraft.

| AH. | Studien från universitetet i Wageningen kommer fram till att de olika tolkningarna av genomförandet av EU-lagstiftningen har lett till bristande klarhet angående rättsläget för nationella förvaltningar och producentorganisationer, vilket bidragit till en ökad administrativ börda och oro för risktagande och avskräckt från att skapa nya producentorganisationer. |
| --- | --- |

AH.

Studien från universitetet i Wageningen kommer fram till att de olika tolkningarna av genomförandet av EU-lagstiftningen har lett till bristande klarhet angående rättsläget för nationella förvaltningar och producentorganisationer, vilket bidragit till en ökad administrativ börda och oro för risktagande och avskräckt från att skapa nya producentorganisationer.

| AI. | Tydliga och förutsägbara revisionsförfaranden är avgörande för frukt- och grönsaksordningens funktion. Det bör undvikas att på varandra följande revisioner överlappar varandra, och uppföljande revisioner bör inte genomföras innan avslutandet av räkenskaperna har lett till ett slutgiltigt beslut gällande en föregående revision, för att förhindra att medlemsstater ställs inför större korrigeringar än vad som är nödvändigt. |
| --- | --- |

AI.

Tydliga och förutsägbara revisionsförfaranden är avgörande för frukt- och grönsaksordningens funktion. Det bör undvikas att på varandra följande revisioner överlappar varandra, och uppföljande revisioner bör inte genomföras innan avslutandet av räkenskaperna har lett till ett slutgiltigt beslut gällande en föregående revision, för att förhindra att medlemsstater ställs inför större korrigeringar än vad som är nödvändigt.

| AJ. | I förordning (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter har en del av inslagen i kommissionens meddelande redan beaktats, och EU:s gällande regelverk bör stabiliseras. |
| --- | --- |

AJ.

I förordning (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter har en del av inslagen i kommissionens meddelande redan beaktats, och EU:s gällande regelverk bör stabiliseras.

| AK. | Proportionalitet bör i hög grad bidra till att åtgärda det oklara rättsläget inom frukt- och grönsaksordningen, genom att säkerställa att en producentorganisation inte i sin helhet skadas på grund av enskilda aktörers överträdelser. |
| --- | --- |

AK.

Proportionalitet bör i hög grad bidra till att åtgärda det oklara rättsläget inom frukt- och grönsaksordningen, genom att säkerställa att en producentorganisation inte i sin helhet skadas på grund av enskilda aktörers överträdelser.

| AL. | Producentorganisationer stöter ofta på svårigheter när de ska hitta och lära upp chefer med rätt kompetens för att leda handelsverksamhet inom den konkurrensutsatta jordbruksindustrin. Av kommissionens rapport framgår det att producentorganisationer inte har satsat mycket på utbildning och rådgivning. |
| --- | --- |

AL.

Producentorganisationer stöter ofta på svårigheter när de ska hitta och lära upp chefer med rätt kompetens för att leda handelsverksamhet inom den konkurrensutsatta jordbruksindustrin. Av kommissionens rapport framgår det att producentorganisationer inte har satsat mycket på utbildning och rådgivning.

| AM. | Jordbrukspopulationen inom EU-28 åldras snabbt. Det går i genomsnitt endast en jordbrukare under 35 år på nio jordbrukare över 55 år. |
| --- | --- |

AM.

Jordbrukspopulationen inom EU-28 åldras snabbt. Det går i genomsnitt endast en jordbrukare under 35 år på nio jordbrukare över 55 år.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport som ger en välavvägd bild av utvecklingen av ordningen för frukt och grönsaker sedan reformen 2007, bekräftar att den grundläggande organisationsstrukturen för denna sektor är lämplig och identifierar områden där utvecklingen har gått framåt, såsom den ökande koncentrationen av producentorganisationer, vilket har förbättrat sektorns ställning i livsmedelskedjan, samtidigt som den hänvisar till kvarstående problem. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport som ger en välavvägd bild av utvecklingen av ordningen för frukt och grönsaker sedan reformen 2007, bekräftar att den grundläggande organisationsstrukturen för denna sektor är lämplig och identifierar områden där utvecklingen har gått framåt, såsom den ökande koncentrationen av producentorganisationer, vilket har förbättrat sektorns ställning i livsmedelskedjan, samtidigt som den hänvisar till kvarstående problem.

| 2. | Europaparlamentet anser att stödet måste kompensera de ur marknadssynpunkt negativa följderna av de begränsningar som producentorganisationerna är föremål för. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att stödet måste kompensera de ur marknadssynpunkt negativa följderna av de begränsningar som producentorganisationerna är föremål för.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder inom EU:s frukt- och grönsaksordning som syftar till att öka marknadsinriktningen bland EU:s odlare, främja innovation och produktutveckling, öka odlarnas konkurrenskraft och förbättra saluföringen, produktkvaliteten och produktionens miljöaspekter, genom stöd till producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer och genom erkännande av branschorganisationer samt även genom främjande av aggregationscentrum för att generera nya inkomstflöden som sedan kan gå till nya investeringar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder inom EU:s frukt- och grönsaksordning som syftar till att öka marknadsinriktningen bland EU:s odlare, främja innovation och produktutveckling, öka odlarnas konkurrenskraft och förbättra saluföringen, produktkvaliteten och produktionens miljöaspekter, genom stöd till producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer och genom erkännande av branschorganisationer samt även genom främjande av aggregationscentrum för att generera nya inkomstflöden som sedan kan gå till nya investeringar.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att man i den nya gemensamma jordbrukspolitiken bibehåller ordningen för frukt och grönsaker, men medger samtidigt att de befintliga instrumenten inte alltid varit effektiva, vilket kommissionen erkände i sitt dokument från offentliga samråd om översynen av EU:s frukt- och grönsaksordning (A Review of the EU Regime for the Fruit and Vegetables Sector). Parlamentet stöder därför Newcastlegruppens arbete som syftar till att förbättra frukt- och grönsaksordningen, som bör beakta särdragen i de rättsliga arrangemang som styr kooperativ i de olika medlemsstaterna, så att man inte begränsar inrättandet av nya producentorganisationer, och som samtidigt bör respektera att odlarna har rätt att välja att inte ansluta sig till en producentorganisation. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att man i den nya gemensamma jordbrukspolitiken bibehåller ordningen för frukt och grönsaker, men medger samtidigt att de befintliga instrumenten inte alltid varit effektiva, vilket kommissionen erkände i sitt dokument från offentliga samråd om översynen av EU:s frukt- och grönsaksordning (A Review of the EU Regime for the Fruit and Vegetables Sector). Parlamentet stöder därför Newcastlegruppens arbete som syftar till att förbättra frukt- och grönsaksordningen, som bör beakta särdragen i de rättsliga arrangemang som styr kooperativ i de olika medlemsstaterna, så att man inte begränsar inrättandet av nya producentorganisationer, och som samtidigt bör respektera att odlarna har rätt att välja att inte ansluta sig till en producentorganisation.

| 5. | Europarlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera insatserna för att motarbeta otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan som påverkar producenternas vinster negativt, sänker inkomster och hotar sektorns lönsamhet och hållbarhet. Parlamentet anser att de otillbörliga metoderna och trycket från de stora distributionskedjorna på producenterna, oavsett om de är anslutna eller inte, är det främsta problemet när det gäller att få en värdig inkomst för odlare av frukt och grönsaker. Parlamentet påpekar att deras ställning försvagas ytterligare av att deras produkter är lättfördärvliga. Parlamentet anser att de problem som nämns, såsom nedläggning av jordbruk och de aktiva jordbrukarnas åldrande, inte kommer att kunna lösas förrän behållningen av produktionen är tillräcklig för att kunna garantera en framtid för yrket och locka unga arbetstagare. |
| --- | --- |

5.

Europarlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera insatserna för att motarbeta otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan som påverkar producenternas vinster negativt, sänker inkomster och hotar sektorns lönsamhet och hållbarhet. Parlamentet anser att de otillbörliga metoderna och trycket från de stora distributionskedjorna på producenterna, oavsett om de är anslutna eller inte, är det främsta problemet när det gäller att få en värdig inkomst för odlare av frukt och grönsaker. Parlamentet påpekar att deras ställning försvagas ytterligare av att deras produkter är lättfördärvliga. Parlamentet anser att de problem som nämns, såsom nedläggning av jordbruk och de aktiva jordbrukarnas åldrande, inte kommer att kunna lösas förrän behållningen av produktionen är tillräcklig för att kunna garantera en framtid för yrket och locka unga arbetstagare.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta tydliga europeiska regler för principerna för god praxis inom livsmedelskedjan så att man får en gemensam tolkning av reglerna för otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta tydliga europeiska regler för principerna för god praxis inom livsmedelskedjan så att man får en gemensam tolkning av reglerna för otillbörliga affärsmetoder.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja åtgärder som syftar till att gynna direkt saluföring av producentorganisationernas produkter. Parlamentet anser att direktförsäljning kan betraktas som ett alternativ till storskalig distribution och till de värderingar som denna underbygger när det gäller mat, jordbruk och miljö. Parlamentet anser att priserna på direktförsäljningsmarknaden kan hållas lägre än vid storskalig distribution, just på grund av att mellanhänderna och logistikkostnaderna elimineras. En sådan förkortning av försäljningskedjan garanterar rättvisa intäkter för jordbrukarna och gör det möjligt att bekämpa otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja åtgärder som syftar till att gynna direkt saluföring av producentorganisationernas produkter. Parlamentet anser att direktförsäljning kan betraktas som ett alternativ till storskalig distribution och till de värderingar som denna underbygger när det gäller mat, jordbruk och miljö. Parlamentet anser att priserna på direktförsäljningsmarknaden kan hållas lägre än vid storskalig distribution, just på grund av att mellanhänderna och logistikkostnaderna elimineras. En sådan förkortning av försäljningskedjan garanterar rättvisa intäkter för jordbrukarna och gör det möjligt att bekämpa otillbörliga affärsmetoder.

| 8. | Europaparlamentet noterar att många medlemsstater har infört åtgärder för att avhjälpa otillbörliga affärsmetoder och efterlyser ett EU-samordnat svar för att stärka den inre marknaden för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att många medlemsstater har infört åtgärder för att avhjälpa otillbörliga affärsmetoder och efterlyser ett EU-samordnat svar för att stärka den inre marknaden för jordbruksprodukter.

| 9. | Europaparlamentet understryker vikten av att upprätthålla europeiska kvalitetsnormer för färska frukt- och grönsaksprodukter så att man kan garantera en hög och homogen kvalitet inom kedjan till förmån för slutkonsumenten. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker vikten av att upprätthålla europeiska kvalitetsnormer för färska frukt- och grönsaksprodukter så att man kan garantera en hög och homogen kvalitet inom kedjan till förmån för slutkonsumenten.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förklara hur den tänker tillämpa artikel 209.1 i förordning (EU) nr 1308/2013 om en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter så att den bidrar till ett klarare rättsläge när det gäller hur målen i artikel 39 i EUF-fördraget ska uppnås, med strikt iakttagande av artikel 101 i EUF-fördraget i fråga om konkurrens. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förklara hur den tänker tillämpa artikel 209.1 i förordning (EU) nr 1308/2013 om en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter så att den bidrar till ett klarare rättsläge när det gäller hur målen i artikel 39 i EUF-fördraget ska uppnås, med strikt iakttagande av artikel 101 i EUF-fördraget i fråga om konkurrens.

| 11. | Europaparlamentet noterar att organiseringsgraden inom sektorn, i form av andelen av det totala värdet av den frukt- och grönsaksproduktion som saluförs av producentorganisationer, har ökat stadigt inom unionen som helhet de senaste åren, men att denna ökning endast kan hänföras till vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att organiseringsgraden inom sektorn, i form av andelen av det totala värdet av den frukt- och grönsaksproduktion som saluförs av producentorganisationer, har ökat stadigt inom unionen som helhet de senaste åren, men att denna ökning endast kan hänföras till vissa medlemsstater.

| 12. | Europaparlamentet understryker att trots den här ökningen är organiseringsgraden bland producenter fortsatt låg genomsnittligt sett och avsevärt lägre än genomsnittet i EU i en del medlemsstater, och att det är avgörande för frukt- och grönsaksordningens framtid att ta itu med det här problemet, främst genom att åtgärda betydande regionala obalanser. Parlamentet understryker vidare att den låga organiseringsnivån inte förbättras av de komplexa reglerna för producentorganisationer, som har lett till upphävande och indraget erkännande av producentorganisationer i vissa medlemsstater. Kommissionen uppmanas därför att vända denna nedgång genom att förenkla systemets regler, så att det blir mer attraktivt för producenterna att ansluta sig till producentorganisationer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att trots den här ökningen är organiseringsgraden bland producenter fortsatt låg genomsnittligt sett och avsevärt lägre än genomsnittet i EU i en del medlemsstater, och att det är avgörande för frukt- och grönsaksordningens framtid att ta itu med det här problemet, främst genom att åtgärda betydande regionala obalanser. Parlamentet understryker vidare att den låga organiseringsnivån inte förbättras av de komplexa reglerna för producentorganisationer, som har lett till upphävande och indraget erkännande av producentorganisationer i vissa medlemsstater. Kommissionen uppmanas därför att vända denna nedgång genom att förenkla systemets regler, så att det blir mer attraktivt för producenterna att ansluta sig till producentorganisationer.

| 13. | Europaparlamentet understryker behovet av att förbättra organiseringsgraden inom sektorn och påpekar att denna är klart högre i regioner där produktion och marknadsföring är modernare och inriktad på export, medan den är som svagast i länder där man inte har haft möjlighet att använda operativa fonder på flera år. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker behovet av att förbättra organiseringsgraden inom sektorn och påpekar att denna är klart högre i regioner där produktion och marknadsföring är modernare och inriktad på export, medan den är som svagast i länder där man inte har haft möjlighet att använda operativa fonder på flera år.

| 14. | Europaparlamentet anser att införande av krishanteringsinstrument måste övervägas, och de framgångsrika försök på området som genomförts av vissa producentorganisationer bör kunna identifieras tydligt för att om möjligt kunna reproduceras. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att underlätta spridning av dessa pilotproducentorganisationers kunskap och kompetens på området. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att införande av krishanteringsinstrument måste övervägas, och de framgångsrika försök på området som genomförts av vissa producentorganisationer bör kunna identifieras tydligt för att om möjligt kunna reproduceras. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att underlätta spridning av dessa pilotproducentorganisationers kunskap och kompetens på området.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om att syftet med producentorganisationerna är att producenterna ska kunna organisera sig kollektivt på marknaden för att skydda sina inkomster, och att producentorganisationer är av särskild nytta i områden där produkterna går till konsumtionsområden, men att de utnyttjas i liten utsträckning av vissa producenter eller på vissa närliggande marknader eller nischmarknader. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erinrar om att syftet med producentorganisationerna är att producenterna ska kunna organisera sig kollektivt på marknaden för att skydda sina inkomster, och att producentorganisationer är av särskild nytta i områden där produkterna går till konsumtionsområden, men att de utnyttjas i liten utsträckning av vissa producenter eller på vissa närliggande marknader eller nischmarknader.

| 16. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att öka den samlade stödnivån för producentorganisationer och att skapa större incitament för att både slå samman existerande producentorganisationer till sammanslutningar av producentorganisationer och skapa nya, både i ett nationellt och internationellt sammanhang. Parlamentet begär samtidigt att man övervakar hur det stöd som beviljas för inrättande av producentorganisationer investeras, så att investeringarna verkligen bidrar till att öka inkomsterna för de anslutna producenterna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att öka den samlade stödnivån för producentorganisationer och att skapa större incitament för att både slå samman existerande producentorganisationer till sammanslutningar av producentorganisationer och skapa nya, både i ett nationellt och internationellt sammanhang. Parlamentet begär samtidigt att man övervakar hur det stöd som beviljas för inrättande av producentorganisationer investeras, så att investeringarna verkligen bidrar till att öka inkomsterna för de anslutna producenterna.

| 17. | Parlamentet beklagar att organiseringsgraden bland producenterna i vissa medlemsstater är mycket låg och rekommenderar medlemsstaterna att prioritera att främja sammanslutningar av producenter. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera de särskilda förhållandena i medlemsstater med en låg organiseringsnivå bland jordbruksproducenter. |
| --- | --- |

17.

Parlamentet beklagar att organiseringsgraden bland producenterna i vissa medlemsstater är mycket låg och rekommenderar medlemsstaterna att prioritera att främja sammanslutningar av producenter. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera de särskilda förhållandena i medlemsstater med en låg organiseringsnivå bland jordbruksproducenter.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att återinföra ekonomiskt stöd för investeringar av nybildade frukt- och grönsaksproducentorganisationer. Parlamentet anser att det utan detta stöd är ytterst svårt för etablerade organisationer att erhålla det statliga erkännande som de måste ha för att bedriva verksamhet. Parlamentet anser därför att stöd är ett av de effektivaste verktygen för att utveckla organisationerna och höja organiseringsgraden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att återinföra ekonomiskt stöd för investeringar av nybildade frukt- och grönsaksproducentorganisationer. Parlamentet anser att det utan detta stöd är ytterst svårt för etablerade organisationer att erhålla det statliga erkännande som de måste ha för att bedriva verksamhet. Parlamentet anser därför att stöd är ett av de effektivaste verktygen för att utveckla organisationerna och höja organiseringsgraden.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken ytterligare förstärka producentorganisationernas effektivitet när det gäller att koncentrera produktionsutbudet, framför allt med tanke på deras centrala kommersiella roll inom frukt- och grönsakskedjan. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken ytterligare förstärka producentorganisationernas effektivitet när det gäller att koncentrera produktionsutbudet, framför allt med tanke på deras centrala kommersiella roll inom frukt- och grönsakskedjan.

| 20. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att ge förmåner till de producentorganisationer som beslutar att anta unga jordbrukare som medlemmar. Parlamentet understryker att producentorganisationerna kan erbjuda en möjlighet att främja generationsskiften inom jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att ge förmåner till de producentorganisationer som beslutar att anta unga jordbrukare som medlemmar. Parlamentet understryker att producentorganisationerna kan erbjuda en möjlighet att främja generationsskiften inom jordbrukssektorn.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ett snabbt och harmoniserat genomförande av bestämmelserna om dels frukt och grönsaker, dels producent- och branschorganisationer, enligt förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ett snabbt och harmoniserat genomförande av bestämmelserna om dels frukt och grönsaker, dels producent- och branschorganisationer, enligt förordning (EU) nr 1308/2013.

| 22. | Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över att för närvarande endast 7,5 procent av EU:s jordbrukare är under 35 år och anser att välfungerande producentorganisationer som lockar unga kan bidra till att vända denna ohållbara demografiska trend. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över att för närvarande endast 7,5 procent av EU:s jordbrukare är under 35 år och anser att välfungerande producentorganisationer som lockar unga kan bidra till att vända denna ohållbara demografiska trend.

| 23. | Europaparlamentet framhåller behovet av att skapa incitament för att höja forsknings- och innovationsnivån inom producentorganisationerna. Parlamentet anser att fler innovationer skulle göra producentorganisationerna mer konkurrenskraftiga och mer kapabla att hantera de svåra sjukdomar som skadar jordbruket i EU. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet framhåller behovet av att skapa incitament för att höja forsknings- och innovationsnivån inom producentorganisationerna. Parlamentet anser att fler innovationer skulle göra producentorganisationerna mer konkurrenskraftiga och mer kapabla att hantera de svåra sjukdomar som skadar jordbruket i EU.

| 24. | Europaparlamentet understryker behovet av att hjälpa producentorganisationerna att öka sin export och att delta i sökandet efter nya utländska marknader. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker behovet av att hjälpa producentorganisationerna att öka sin export och att delta i sökandet efter nya utländska marknader.

| 25. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka producentorganisationernas attraktivitet genom att minska byråkratin och förbättra det stöd dessa grupper får från EU, samtidigt som man förbättrar krishanteringsmekanismerna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka producentorganisationernas attraktivitet genom att minska byråkratin och förbättra det stöd dessa grupper får från EU, samtidigt som man förbättrar krishanteringsmekanismerna.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under sin kommande översyn av genomförandelagstiftningen och som en del av sin ”förenklingsplan” bringa klarhet angående rättsläget för nationella förvaltningar, producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer och minska deras administrativa börda, och betonar att den här översynen inte bör ändra den grundläggande strukturen för ordningen för frukt och grönsaker eller vara till nackdel för producenternas intressen eller inkomster inom sektorn. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under sin kommande översyn av genomförandelagstiftningen och som en del av sin ”förenklingsplan” bringa klarhet angående rättsläget för nationella förvaltningar, producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer och minska deras administrativa börda, och betonar att den här översynen inte bör ändra den grundläggande strukturen för ordningen för frukt och grönsaker eller vara till nackdel för producenternas intressen eller inkomster inom sektorn.

| 27. | Europaparlamentet noterar med oro att producentorganisationernas regler kan tolkas på vitt skilda sätt av kommissionens revisorer, vilket skapar stor osäkerhet och kan leda till att medlemsstater riskerar avslag av finansiering eller kontroll av lagenligheten. Parlamentet understryker också att revisionsförfaranden och finansiella korrigeringar måste utföras snabbare och inom en överenskommen revisionsperiod. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar med oro att producentorganisationernas regler kan tolkas på vitt skilda sätt av kommissionens revisorer, vilket skapar stor osäkerhet och kan leda till att medlemsstater riskerar avslag av finansiering eller kontroll av lagenligheten. Parlamentet understryker också att revisionsförfaranden och finansiella korrigeringar måste utföras snabbare och inom en överenskommen revisionsperiod.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avsevärt förkorta den handläggningsperiod under vilken efterlevnadskontrollerna utförs. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avsevärt förkorta den handläggningsperiod under vilken efterlevnadskontrollerna utförs.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, även för att förbättra systemets rättsliga förutsebarhet, rationalisera kontrollerna och inrikta dem på övervakning av det faktiska genomförandet av varje insats eller åtgärd som godkänts inom det operativa programmet samt kostnaden för dessa och tydligt klargöra vad som kontrolleras och vem som ansvarar för att utföra kontrollen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, även för att förbättra systemets rättsliga förutsebarhet, rationalisera kontrollerna och inrikta dem på övervakning av det faktiska genomförandet av varje insats eller åtgärd som godkänts inom det operativa programmet samt kostnaden för dessa och tydligt klargöra vad som kontrolleras och vem som ansvarar för att utföra kontrollen.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa proportionalitetsprincipen när det gäller påföljder och att se till att revisioner slutförs inom en fastställd tidsgräns för att ge större klarhet angående rättsläget för producentorganisationer och deras medlemmar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa proportionalitetsprincipen när det gäller påföljder och att se till att revisioner slutförs inom en fastställd tidsgräns för att ge större klarhet angående rättsläget för producentorganisationer och deras medlemmar.

| 31. | Europaparlamentet påpekar att villkoren för att ansöka om stödordningen och motivera ansökningarna är onödigt omfattande och oprecisa, och genomgår flera kontroller av en rad administrativa organ som ofta varken är konsekventa eller precisa, vilket leder till att vissa typer av partner avstår från ordningen och att en del producentorganisationer väljer att inte lämna in några operativa program. Parlamentet anser att det i detta sammanhang är mycket viktigt att förtydliga den europeiska lagstiftningen om erkännande av producentorganisationer för att kunna garantera klarhet angående rättsläget i ordningen och undvika osäkerhet bland producenter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påpekar att villkoren för att ansöka om stödordningen och motivera ansökningarna är onödigt omfattande och oprecisa, och genomgår flera kontroller av en rad administrativa organ som ofta varken är konsekventa eller precisa, vilket leder till att vissa typer av partner avstår från ordningen och att en del producentorganisationer väljer att inte lämna in några operativa program. Parlamentet anser att det i detta sammanhang är mycket viktigt att förtydliga den europeiska lagstiftningen om erkännande av producentorganisationer för att kunna garantera klarhet angående rättsläget i ordningen och undvika osäkerhet bland producenter.

| 32. | Kommissionen uppmanas att förtydliga reglerna för inrättande av transnationella (sammanslutningar av) producentorganisationer och särskilt reglerna om skyldigheter och ansvar, för att skapa klarhet angående rättsläget för nationella administrationer och berörda producentorganisationer. |
| --- | --- |

32.

Kommissionen uppmanas att förtydliga reglerna för inrättande av transnationella (sammanslutningar av) producentorganisationer och särskilt reglerna om skyldigheter och ansvar, för att skapa klarhet angående rättsläget för nationella administrationer och berörda producentorganisationer.

| 33. | Europaparlamentet begär att branschorganisationernas uppdrag ska stärkas, i synnerhet när det gäller de allmänna områdena kommunikation, information och utbildning, framför allt i livsmedelsfrågor, av medborgare och konsumenter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet begär att branschorganisationernas uppdrag ska stärkas, i synnerhet när det gäller de allmänna områdena kommunikation, information och utbildning, framför allt i livsmedelsfrågor, av medborgare och konsumenter.

| 34. | Europaparlamentet betonar branschorganisationernas roll när det gäller att förbättra den interna dialogen inom en sektor. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar branschorganisationernas roll när det gäller att förbättra den interna dialogen inom en sektor.

| 35. | Europaparlamentet oroas av att 70 procent av det ekonomiska EU-stödet går till de största producentorganisationerna (ca 18 procent av alla producentorganisationer, med en omsättning på mer än 20 miljoner euro). |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet oroas av att 70 procent av det ekonomiska EU-stödet går till de största producentorganisationerna (ca 18 procent av alla producentorganisationer, med en omsättning på mer än 20 miljoner euro).

| 36. | Europaparlamentet anser att det första steget för att göra producentorganisationer mer attraktiva för odlare vore att minska deras komplexitet, inklusive reglerna runt inrättandet av nya nationella och internationella organisationer, utan att detta medför en försämring av producentorganisationernas struktur som skadar deras effektiva handlingsförmåga på marknaden, och begär att kommissionen identifierar ytterligare åtgärder som behövs för att öka producentorganisationernas dragningskraft, särskilt i medlemsstater med en låg organisationsnivå. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att det första steget för att göra producentorganisationer mer attraktiva för odlare vore att minska deras komplexitet, inklusive reglerna runt inrättandet av nya nationella och internationella organisationer, utan att detta medför en försämring av producentorganisationernas struktur som skadar deras effektiva handlingsförmåga på marknaden, och begär att kommissionen identifierar ytterligare åtgärder som behövs för att öka producentorganisationernas dragningskraft, särskilt i medlemsstater med en låg organisationsnivå.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant tillämpa proportionalitetsprincipen så att inte enskildas misstag går ut över alla medlemmar i en producentorganisation. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant tillämpa proportionalitetsprincipen så att inte enskildas misstag går ut över alla medlemmar i en producentorganisation.

| 38. | Europaparlamentet påpekar att förenklingar av processen för erkännande inte får motverka nationella regler rörande krav på producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn, till exempel de som gäller för kooperativ. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påpekar att förenklingar av processen för erkännande inte får motverka nationella regler rörande krav på producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn, till exempel de som gäller för kooperativ.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin översyn av ordningen för frukt och grönsaker minska producentorganisationers administrativa börda genom att avskaffa halvtidsutvärderingar genomförda av nationella myndigheter. Dessa utvärderingar överlappar ofta de frågor som ställs till nationella myndigheter i den årliga rapporteringen och ger ingen uppenbar fördel. Kommissionen uppmanas också att, som en del av dess strävan att minska byråkratin, minska den mängd information den begär av nationella myndigheter och producentorganisationer i årsrapporter, och se till att endast sådana uppgifter samlas in som faktiskt används av kommissionen för att övervaka systemets effektivitet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin översyn av ordningen för frukt och grönsaker minska producentorganisationers administrativa börda genom att avskaffa halvtidsutvärderingar genomförda av nationella myndigheter. Dessa utvärderingar överlappar ofta de frågor som ställs till nationella myndigheter i den årliga rapporteringen och ger ingen uppenbar fördel. Kommissionen uppmanas också att, som en del av dess strävan att minska byråkratin, minska den mängd information den begär av nationella myndigheter och producentorganisationer i årsrapporter, och se till att endast sådana uppgifter samlas in som faktiskt används av kommissionen för att övervaka systemets effektivitet.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att åter se på kommissionens delegerade förordning (EU) nr 499/2014 av den 11 mars 2014 som införde mer komplexa kontroller av producentorganisationer inklusive oproportionerliga påföljder för underlåtelse att följa komplexa kriterier för erkännande. Parlamentet framhåller att proportionalitet när det gäller påföljder behövs om vi ska uppmuntra nya odlare att ansluta sig till systemet och förhindra att befintliga medlemmar omprövar sitt deltagande. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att åter se på kommissionens delegerade förordning (EU) nr 499/2014 av den 11 mars 2014 som införde mer komplexa kontroller av producentorganisationer inklusive oproportionerliga påföljder för underlåtelse att följa komplexa kriterier för erkännande. Parlamentet framhåller att proportionalitet när det gäller påföljder behövs om vi ska uppmuntra nya odlare att ansluta sig till systemet och förhindra att befintliga medlemmar omprövar sitt deltagande.

| 41. | Europaparlamentet anser att producentorganisationernas konkurrenskraft är starkt beroende av hur de leds. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla befintliga åtgärder eller skapa nya, inklusive utbildningsåtgärder och initiativ för utbyte av god praxis, som kan förbättra ledningen av producentorganisationer och deras konkurrensställning inom livsmedelskedjan och att säkra en stärkt roll för marknadsorienterat agerande inom producentorganisationer. Parlamentet understryker att producentorganisationerna bör ledas av personer med kunskap om marknadsföring och med förmåga att ta itu med krissituationer inom jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att producentorganisationernas konkurrenskraft är starkt beroende av hur de leds. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla befintliga åtgärder eller skapa nya, inklusive utbildningsåtgärder och initiativ för utbyte av god praxis, som kan förbättra ledningen av producentorganisationer och deras konkurrensställning inom livsmedelskedjan och att säkra en stärkt roll för marknadsorienterat agerande inom producentorganisationer. Parlamentet understryker att producentorganisationerna bör ledas av personer med kunskap om marknadsföring och med förmåga att ta itu med krissituationer inom jordbrukssektorn.

| 42. | Parlamentet rekommenderar kommissionen att fokusera på organisationsintegrerade produktions- och distributionsmodeller, och uppmanar lokala och regionala myndigheter att tillhandahålla logistiskt stöd och stöd till försäljning av produkter från de regionala producentorganisationerna. |
| --- | --- |

42.

Parlamentet rekommenderar kommissionen att fokusera på organisationsintegrerade produktions- och distributionsmodeller, och uppmanar lokala och regionala myndigheter att tillhandahålla logistiskt stöd och stöd till försäljning av produkter från de regionala producentorganisationerna.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att göra det möjligt för producentorganisationerna att till fullo spela sin roll som ett instrument för att förbättra producenternas inkomster. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att göra det möjligt för producentorganisationerna att till fullo spela sin roll som ett instrument för att förbättra producenternas inkomster.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att utvidga anslagen till finansiering av åtgärder för att förebygga och hantera kriser (stödberättigande för återbetalning av kapital och ränta på lån för ekonomiskt stöd) och för att uppnå andra mål som eftersträvas i producentorganisationernas och deras sammanslutningars operativa program. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att utvidga anslagen till finansiering av åtgärder för att förebygga och hantera kriser (stödberättigande för återbetalning av kapital och ränta på lån för ekonomiskt stöd) och för att uppnå andra mål som eftersträvas i producentorganisationernas och deras sammanslutningars operativa program.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utforma åtgärder för överföring av administrativ och strukturell know-how om hur producentorganisationer är organiserade mellan de medlemsstater som har många och de som har få producentorganisationer. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utforma åtgärder för överföring av administrativ och strukturell know-how om hur producentorganisationer är organiserade mellan de medlemsstater som har många och de som har få producentorganisationer.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att miljövänliga metoder måste användas långsiktigt och utan avbrott och att fortsatt finansiering av sådana metoder från ett operativt program till nästa därför bör uppmuntras, och tillämpningsområdet bör utvidgas till att även omfatta producenter vars skiften ligger mellan dem som utnyttjas av medlemmarna i en producentorganisation. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet konstaterar att miljövänliga metoder måste användas långsiktigt och utan avbrott och att fortsatt finansiering av sådana metoder från ett operativt program till nästa därför bör uppmuntras, och tillämpningsområdet bör utvidgas till att även omfatta producenter vars skiften ligger mellan dem som utnyttjas av medlemmarna i en producentorganisation.

| 47. | Europaparlamentet anser att sammanslutningar av producentorganisationer skulle kunna spela en viktig roll för odlarnas förhandlingspositioner och uppmanar kommissionen att stärka incitamenten för att inrätta sammanslutningar av producentorganisationer både på nationell nivå och på EU-nivå, att stärka deras handlingsförmåga i rättsligt hänseende och att införa en möjlighet för producenter som inte ingår i en producentorganisation att ansluta sig till deras åtgärder, så att de kan ges en större roll i framtiden. Parlamentet understryker att sammanslutningarna av producentorganisationer inte bara kan åstadkomma en effektiv koncentration och ökning av utbudet utan också uppnå en större effektivitet vid förvaltningen av åtgärderna tack vare den samordningsroll som de har tilldelats på operativ nivå. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att sammanslutningar av producentorganisationer skulle kunna spela en viktig roll för odlarnas förhandlingspositioner och uppmanar kommissionen att stärka incitamenten för att inrätta sammanslutningar av producentorganisationer både på nationell nivå och på EU-nivå, att stärka deras handlingsförmåga i rättsligt hänseende och att införa en möjlighet för producenter som inte ingår i en producentorganisation att ansluta sig till deras åtgärder, så att de kan ges en större roll i framtiden. Parlamentet understryker att sammanslutningarna av producentorganisationer inte bara kan åstadkomma en effektiv koncentration och ökning av utbudet utan också uppnå en större effektivitet vid förvaltningen av åtgärderna tack vare den samordningsroll som de har tilldelats på operativ nivå.

| 48. | Europaparlamentet anser att branschorganisationer bör uppmuntras för att säkra en bättre organisation av frukt- och grönsakssektorn. De kan spela en viktig roll när det gäller att skapa mervärde och fördela det mellan sektorns olika delar och främja kvalitet och en hållbar ökning av produktionen samt när det gäller marknadsstyrning och krishantering. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att branschorganisationer bör uppmuntras för att säkra en bättre organisation av frukt- och grönsakssektorn. De kan spela en viktig roll när det gäller att skapa mervärde och fördela det mellan sektorns olika delar och främja kvalitet och en hållbar ökning av produktionen samt när det gäller marknadsstyrning och krishantering.

| 49. | Europaparlamentet anser att sammanslutningar av producentorganisationer skulle kunna spela en viktig roll när det gäller att förutse och hantera kortsiktiga kriser. Parlamentet betonar vikten av att producenter som inte ingår i en producentorganisation frivilligt ska kunna ansluta sig, så att producenternas kollektiva handlingsförmåga stärks. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att sammanslutningar av producentorganisationer skulle kunna spela en viktig roll när det gäller att förutse och hantera kortsiktiga kriser. Parlamentet betonar vikten av att producenter som inte ingår i en producentorganisation frivilligt ska kunna ansluta sig, så att producenternas kollektiva handlingsförmåga stärks.

| 50. | Europaparlamentet understryker vikten av att garantera att strukturen och funktionen hos producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer baseras på principerna om oberoende och demokrati, i syfte att stärka det ömsesidiga förtroendet mellan producenterna och bekämpa otillbörliga affärsmetoder och opportunistiskt uppträdande. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker vikten av att garantera att strukturen och funktionen hos producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer baseras på principerna om oberoende och demokrati, i syfte att stärka det ömsesidiga förtroendet mellan producenterna och bekämpa otillbörliga affärsmetoder och opportunistiskt uppträdande.

| 51. | Europaparlamentet betonar att produktionsmetoder i tredjeländer för produkter som ska exporteras till EU måste ge de europeiska konsumenterna samma garantier i fråga om hälsa, livsmedelssäkerhet, djurskydd, hållbar utveckling och sociala minimistandarder som de som gäller för EU:s producenter. Det är följaktligen nödvändigt att EU i de avtal som ingås med tredjeländer tillämpar ett kriterium för verklig ömsesidighet när det gäller marknadstillträde och respekt för de produktionsregler som gäller för EU:s producenter. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar att produktionsmetoder i tredjeländer för produkter som ska exporteras till EU måste ge de europeiska konsumenterna samma garantier i fråga om hälsa, livsmedelssäkerhet, djurskydd, hållbar utveckling och sociala minimistandarder som de som gäller för EU:s producenter. Det är följaktligen nödvändigt att EU i de avtal som ingås med tredjeländer tillämpar ett kriterium för verklig ömsesidighet när det gäller marknadstillträde och respekt för de produktionsregler som gäller för EU:s producenter.

| 52. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att underlätta producenters tillträde till tredjeländers marknader. Kommissionen uppmanas att intensifiera sina insatser för att hjälpa exportörer av frukt och grönsaker att hantera det ökande antalet icke-tariffära hinder, såsom de växtskyddsregler som gäller i vissa tredjeländer och som försvårar, för att inte säga omöjliggör, export från EU. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att underlätta producenters tillträde till tredjeländers marknader. Kommissionen uppmanas att intensifiera sina insatser för att hjälpa exportörer av frukt och grönsaker att hantera det ökande antalet icke-tariffära hinder, såsom de växtskyddsregler som gäller i vissa tredjeländer och som försvårar, för att inte säga omöjliggör, export från EU.

| 53. | Europaparlamentet anser att EU, i syfte att kunna konkurrera på mer lika villkor med produkter som importeras till EU-marknaden och för att uppnå en ömsesidighet i växtskyddskraven, bör stärka kontrollsystemet för import så att det blir likställt med vad som tillämpas av de flesta av unionens handelspartner. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att EU, i syfte att kunna konkurrera på mer lika villkor med produkter som importeras till EU-marknaden och för att uppnå en ömsesidighet i växtskyddskraven, bör stärka kontrollsystemet för import så att det blir likställt med vad som tillämpas av de flesta av unionens handelspartner.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar det nya horisontella regelverket för säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter som antogs nyligen samt syftet att öka medlen för att söka nya marknader främst i tredjeländer, och uppmuntrar kommissionen att fortsätta att arbeta för att förbättra verktyget för säljfrämjande åtgärder under de närmaste åren. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar det nya horisontella regelverket för säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter som antogs nyligen samt syftet att öka medlen för att söka nya marknader främst i tredjeländer, och uppmuntrar kommissionen att fortsätta att arbeta för att förbättra verktyget för säljfrämjande åtgärder under de närmaste åren.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sitt arbete med de kommersiella förhandlingarna med tredjeländer för att få bort tull- och växtskyddshindren för europeisk produktion och på så sätt öppna nya marknader för frukt och grönsaker från unionen. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sitt arbete med de kommersiella förhandlingarna med tredjeländer för att få bort tull- och växtskyddshindren för europeisk produktion och på så sätt öppna nya marknader för frukt och grönsaker från unionen.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga orsakerna till den mycket låga användningen av instrument för förebyggande och hantering av kriser, (endast 16 procent av producentorganisationerna använde denna resurs som bara utgjorde 2,8 procent av det totala stödet) som enbart är anpassade till att möta små säsongsrelaterade kriser, och att beakta hur situationen skulle kunna förbättras med hjälp av exempel på bästa praxis och erfarenheter inom befintliga producentorganisationer. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga orsakerna till den mycket låga användningen av instrument för förebyggande och hantering av kriser, (endast 16 procent av producentorganisationerna använde denna resurs som bara utgjorde 2,8 procent av det totala stödet) som enbart är anpassade till att möta små säsongsrelaterade kriser, och att beakta hur situationen skulle kunna förbättras med hjälp av exempel på bästa praxis och erfarenheter inom befintliga producentorganisationer.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som första åtgärd vid hantering av kriser alltid använda preferenser för lokala produkter för att stärka och försvara den europeiska inre marknaden och konsumtionen av EU:s egna produkter. Parlamentet föreslår att kommissionen ägnar stor uppmärksamhet åt riskhanteringsverktyg, som är absolut nödvändiga för att säkerställa jordbruksproduktionen inom producentorganisationer. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som första åtgärd vid hantering av kriser alltid använda preferenser för lokala produkter för att stärka och försvara den europeiska inre marknaden och konsumtionen av EU:s egna produkter. Parlamentet föreslår att kommissionen ägnar stor uppmärksamhet åt riskhanteringsverktyg, som är absolut nödvändiga för att säkerställa jordbruksproduktionen inom producentorganisationer.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att utarbeta en bättre samordnad mekanism för tillbakadragande från marknaden i krissituationer, för att undvika att kriser på marknaden omvandlas till allvarliga och långdragna störningar som skapar ett allvarligt inkomstbortfall för frukt- och grönsaksodlare. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att utarbeta en bättre samordnad mekanism för tillbakadragande från marknaden i krissituationer, för att undvika att kriser på marknaden omvandlas till allvarliga och långdragna störningar som skapar ett allvarligt inkomstbortfall för frukt- och grönsaksodlare.

| 59. | Europaparlamentet understryker att utnyttjandet av mekanismen för tillbakadragande från marknaden har visat sig vara begränsat och anser att krishanteringsåtgärder bör omprövas, bland annat genom att man: ökar procentandelen ekonomiskt stöd från unionen, uppdaterar återtagspriset, beaktar produktionskostnaderna, ökar volymerna som kan dras tillbaka och förbättrar stödet för transport och paketering, så att frukt och grönsaker kan delas ut gratis, i syfte att tillhandahålla den flexibilitet som behövs för att anpassa stödet efter varje kris unika form och allvar. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker att utnyttjandet av mekanismen för tillbakadragande från marknaden har visat sig vara begränsat och anser att krishanteringsåtgärder bör omprövas, bland annat genom att man: ökar procentandelen ekonomiskt stöd från unionen, uppdaterar återtagspriset, beaktar produktionskostnaderna, ökar volymerna som kan dras tillbaka och förbättrar stödet för transport och paketering, så att frukt och grönsaker kan delas ut gratis, i syfte att tillhandahålla den flexibilitet som behövs för att anpassa stödet efter varje kris unika form och allvar.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att ge bidrag till ömsesidiga fonder som är godtagbara som åtgärder för förebyggande och hantering av kriser för att bättre kunna skydda odlare vid marknadskriser som orsakar väsentliga inkomstförluster. Dessa bidrag får absolut inte tas från kommissionens post som är avsedd för jordbruk och landsbygdsutveckling när krisen orsakas av problem som ligger utanför sektorn, vilket är fallet med det ryska förbudet. I dessa fall bör kommissionen överväga andra budgetposter som kan användas till att mildra de negativa effekterna för frukt- och grönsakssektorn. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att ge bidrag till ömsesidiga fonder som är godtagbara som åtgärder för förebyggande och hantering av kriser för att bättre kunna skydda odlare vid marknadskriser som orsakar väsentliga inkomstförluster. Dessa bidrag får absolut inte tas från kommissionens post som är avsedd för jordbruk och landsbygdsutveckling när krisen orsakas av problem som ligger utanför sektorn, vilket är fallet med det ryska förbudet. I dessa fall bör kommissionen överväga andra budgetposter som kan användas till att mildra de negativa effekterna för frukt- och grönsakssektorn.

| 61. | Europaparlamentet anser att producenterna inte ska behöva stå för kostnaden för de kriser som orsakas av omständigheter som ligger utanför jordbrukssektorn, såsom det embargo som införts av Ryssland på exportprodukter från Europeiska unionen, som allvarligt har påverkat flera europeiska frukt- och grönsaksproducenter och dessutom förvärrat den krissituation som redan rådde i sektorn för stenfrukter. Parlamentet begär att unionens stödåtgärder under dessa omständigheter förlängs så länge som är nödvändigt tills det åter råder en normal situation på marknaden. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att producenterna inte ska behöva stå för kostnaden för de kriser som orsakas av omständigheter som ligger utanför jordbrukssektorn, såsom det embargo som införts av Ryssland på exportprodukter från Europeiska unionen, som allvarligt har påverkat flera europeiska frukt- och grönsaksproducenter och dessutom förvärrat den krissituation som redan rådde i sektorn för stenfrukter. Parlamentet begär att unionens stödåtgärder under dessa omständigheter förlängs så länge som är nödvändigt tills det åter råder en normal situation på marknaden.

| 62. | Europaparlamentet understryker att producentorganisationer genom sina operativa program på ett betydande sätt kan bidra till att miljömålen och normerna för livsmedelssäkerhet uppnås. Parlamentet välkomnar systemets miljömål men uppmanar kommissionen att tillåta producentorganisationer att anpassa sina operativa program så att de passar deras mognadsgrad samt att rikta sina medel mot en bredare uppsättning åtgärder i syfte att öka sektorns konkurrenskraft generellt. Parlamentet betonar att en starkare inriktning på åtgärder för innovation och mervärde har störst potential att öka producenternas inkomster och därmed göra det mer attraktivt att ansluta sig till producentorganisationer. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet understryker att producentorganisationer genom sina operativa program på ett betydande sätt kan bidra till att miljömålen och normerna för livsmedelssäkerhet uppnås. Parlamentet välkomnar systemets miljömål men uppmanar kommissionen att tillåta producentorganisationer att anpassa sina operativa program så att de passar deras mognadsgrad samt att rikta sina medel mot en bredare uppsättning åtgärder i syfte att öka sektorns konkurrenskraft generellt. Parlamentet betonar att en starkare inriktning på åtgärder för innovation och mervärde har störst potential att öka producenternas inkomster och därmed göra det mer attraktivt att ansluta sig till producentorganisationer.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stärka stödprogrammen för utdelning av frukt, grönsaker och mjölk i skolorna, med tanke på vikten av att främja en sund och balanserad kost redan från mycket ung ålder, och se till att unga konsumenter kommer i kontakt med lokala producenter. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stärka stödprogrammen för utdelning av frukt, grönsaker och mjölk i skolorna, med tanke på vikten av att främja en sund och balanserad kost redan från mycket ung ålder, och se till att unga konsumenter kommer i kontakt med lokala producenter.

| 64. | Europaparlamentet anser att EU:s befintliga regelverk för att skydda växter mot skadegörare från tredjeländer måste bli effektivare. Den ökade handeln medför ökad förekomst av skadegörare i EU, vilket mycket ofta drabbar frukt- och grönsakssektorn. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser att EU:s befintliga regelverk för att skydda växter mot skadegörare från tredjeländer måste bli effektivare. Den ökade handeln medför ökad förekomst av skadegörare i EU, vilket mycket ofta drabbar frukt- och grönsakssektorn.

| 65. | Europaparlamentet anser att producentorganisationerna, precis som inom andra sektorer (t.ex. olivodling), skulle kunna ges en roll för att samordna EU:s olika stödordningar, och på så sätt säkerställa att de kompletterar varandra och är samstämda, för att på så sätt garantera ökad insyn i ordningen och förhindra dubbelfinansiering. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att producentorganisationerna, precis som inom andra sektorer (t.ex. olivodling), skulle kunna ges en roll för att samordna EU:s olika stödordningar, och på så sätt säkerställa att de kompletterar varandra och är samstämda, för att på så sätt garantera ökad insyn i ordningen och förhindra dubbelfinansiering.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa riktlinjer eller policybestämmelser som förtydligar de villkor under vilka producentorganisationer tillfälligt kan beviljas ett undantag från artikel 101.1 i EUF-fördraget baserat på artikel 222 i förordning (EU) nr 1308/2013, som ger producentorganisationer möjlighet att vidta åtgärder för att stabilisera sektorn under perioder av allvarliga marknadsobalanser. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa riktlinjer eller policybestämmelser som förtydligar de villkor under vilka producentorganisationer tillfälligt kan beviljas ett undantag från artikel 101.1 i EUF-fördraget baserat på artikel 222 i förordning (EU) nr 1308/2013, som ger producentorganisationer möjlighet att vidta åtgärder för att stabilisera sektorn under perioder av allvarliga marknadsobalanser.

| 67. | Europaparlamentet understryker vikten av korta leveranskedjor och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja utvecklingen av lokala marknader för distribution av frukter och grönsaker. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet understryker vikten av korta leveranskedjor och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja utvecklingen av lokala marknader för distribution av frukter och grönsaker.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera forskningen och övervakningen angående hotet mot EU:s frukt- och grönsaksproduktion från invasiva arter såsom flugarten Drosophila suzukii. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera forskningen och övervakningen angående hotet mot EU:s frukt- och grönsaksproduktion från invasiva arter såsom flugarten Drosophila suzukii.

| 69. | Europaparlamentet beklagar djupt följande svagheter i upprättandet av vissa nationella strategier: alltför många mål, avsaknad av precisa, fördefinierade målsättningar inom de olika målen och framför allt den mycket begränsade effektiviteten i krisförebyggande instrument och förvaltningsinstrument i huvudsak i samband med skördeförsäkringar, marknadsföring och kommunikation och tillbakadragande av produkter, framför allt på grund av att dessa måste finansieras på bekostnad av andra strukturåtgärder och eftersom stödet för tillbakadragande i många fall är otillräckligt, och på grund av den stora administrativa bördan. Parlamentet beklagar djup att dessa instrument endast kan hantera enskilda marknadskriser och är otillräckliga vid storskaliga kriser såsom den som det ryska embargot nu har medfört. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet beklagar djupt följande svagheter i upprättandet av vissa nationella strategier: alltför många mål, avsaknad av precisa, fördefinierade målsättningar inom de olika målen och framför allt den mycket begränsade effektiviteten i krisförebyggande instrument och förvaltningsinstrument i huvudsak i samband med skördeförsäkringar, marknadsföring och kommunikation och tillbakadragande av produkter, framför allt på grund av att dessa måste finansieras på bekostnad av andra strukturåtgärder och eftersom stödet för tillbakadragande i många fall är otillräckligt, och på grund av den stora administrativa bördan. Parlamentet beklagar djup att dessa instrument endast kan hantera enskilda marknadskriser och är otillräckliga vid storskaliga kriser såsom den som det ryska embargot nu har medfört.

| 70. | Europaparlamentet anser att det finns ett behov av att införa förebyggande åtgärder för att hjälpa producentorganisationerna att förstå och på ett korrekt sätt beräkna och utnyttja fördefinierade prestationsindikatorer, samt betonar att det i många fall finns ett överdrivet antal prestationsindikatorer, vilket gör att förfarandet blir mycket svårt för såväl producentorganisationer som förvaltningen. Parlamentet anser att det i detta sammanhang skulle vara mycket mer användbart att ha färre men mer betydelsefulla indikatorer. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet anser att det finns ett behov av att införa förebyggande åtgärder för att hjälpa producentorganisationerna att förstå och på ett korrekt sätt beräkna och utnyttja fördefinierade prestationsindikatorer, samt betonar att det i många fall finns ett överdrivet antal prestationsindikatorer, vilket gör att förfarandet blir mycket svårt för såväl producentorganisationer som förvaltningen. Parlamentet anser att det i detta sammanhang skulle vara mycket mer användbart att ha färre men mer betydelsefulla indikatorer.

| 71. | Europaparlamentet anser att man genom att uppmuntra till hälsosammare kostvanor kan öka förståelsen för jordbruk och hur mat produceras och stöder i detta sammanhang målet att stärka utbildningsaspekten av skolans grönsaks-, frukt- och mjölkprogram. Parlamentet begär att Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1308/2013 och förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller stödordningen för utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk i skolor antas så snabbt som möjligt. I detta avseende framhåller parlamentet vikten av producentorganisationers deltagande i skolfruktprogrammet som ett sätt att uppmuntra en kort leveranskedja och barns konsumtion av lokala och säsongsbetonade frukter och grönsaker. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet anser att man genom att uppmuntra till hälsosammare kostvanor kan öka förståelsen för jordbruk och hur mat produceras och stöder i detta sammanhang målet att stärka utbildningsaspekten av skolans grönsaks-, frukt- och mjölkprogram. Parlamentet begär att Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1308/2013 och förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller stödordningen för utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk i skolor antas så snabbt som möjligt. I detta avseende framhåller parlamentet vikten av producentorganisationers deltagande i skolfruktprogrammet som ett sätt att uppmuntra en kort leveranskedja och barns konsumtion av lokala och säsongsbetonade frukter och grönsaker.

| 72. | Europaparlamentet anser att inkomstutvecklingen för jordbrukarna i sektorn är den avgörande aspekten för att analysera frukt- och grönsaksproducenternas situation och uppmanar därför kommissionen att utarbeta en undersökning med inriktning på denna aspekt för att ta reda på om de åtgärder som har vidtagits, t.ex. stärkandet av producentorganisationerna, verkligen har varit effektiva. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet anser att inkomstutvecklingen för jordbrukarna i sektorn är den avgörande aspekten för att analysera frukt- och grönsaksproducenternas situation och uppmanar därför kommissionen att utarbeta en undersökning med inriktning på denna aspekt för att ta reda på om de åtgärder som har vidtagits, t.ex. stärkandet av producentorganisationerna, verkligen har varit effektiva.

| 73. | Europaparlamentet begär att kommissionen tar fram en brådskande plan för anställning av ungdomar inom jordbrukssektorn för att undvika en åldrande yrkeskår och påföljande försummelse av mark och produktion. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet begär att kommissionen tar fram en brådskande plan för anställning av ungdomar inom jordbrukssektorn för att undvika en åldrande yrkeskår och påföljande försummelse av mark och produktion.

| 74. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0205.

---

Onsdagen den 8 juli 2015

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/35

---

P8_TA(2015)0252

Förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 med Europaparlamentets rekommendationer till Europeiska kommissionen om förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) (2014/2228(INI))

(2017/C 265/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av EU:s förhandlingsdirektiv för det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater, som enhälligt antogs av rådet den 14 juni 2013 (1) och som offentliggjordes av rådet den 9 oktober 2014 samtidigt som dess säkerhetsskyddsklassificering togs bort, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s förhandlingsdirektiv för det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater, som enhälligt antogs av rådet den 14 juni 2013 (1) och som offentliggjordes av rådet den 9 oktober 2014 samtidigt som dess säkerhetsskyddsklassificering togs bort,

| — | med beaktande av artiklarna 168–191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF), särskilt försiktighetsprincipen i artikel 191.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 168–191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF), särskilt försiktighetsprincipen i artikel 191.2,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 26 mars 2014 från toppmötet mellan EU och USA (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 26 mars 2014 från toppmötet mellan EU och USA (2),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 20 mars 2015 från kommissionsledamot Cecilia Malmström och USA:s handelsrepresentant Michael Froman om uteslutandet av offentliga tjänster i handelsavtal mellan EU och USA, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 20 mars 2015 från kommissionsledamot Cecilia Malmström och USA:s handelsrepresentant Michael Froman om uteslutandet av offentliga tjänster i handelsavtal mellan EU och USA,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 mars 2015 om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 mars 2015 om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 november 2014 om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 november 2014 om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) (3),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 16 november 2014 från USA:s president Barack Obama, kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker, Europeiska rådets ordförande Herman Van Rompuy, Förenade kungarikets premiärminister David Cameron, Tysklands förbundskansler Angela Merkel, Frankrikes president François Hollande, Italiens premiärminister Matteo Renzi, och Spaniens premiärminister Mariano Rajoy, efter deras möte i samband med G20-toppmötet i Brisbane, Australien (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 16 november 2014 från USA:s president Barack Obama, kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker, Europeiska rådets ordförande Herman Van Rompuy, Förenade kungarikets premiärminister David Cameron, Tysklands förbundskansler Angela Merkel, Frankrikes president François Hollande, Italiens premiärminister Matteo Renzi, och Spaniens premiärminister Mariano Rajoy, efter deras möte i samband med G20-toppmötet i Brisbane, Australien (4),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 26–27 juni 2014 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 26–27 juni 2014 (5),

| — | med beaktande av ordförande Junckers politiska riktlinjer av den 15 juli 2014 för nästa kommission En ny start för EU: Mitt program för sysselsättning, tillväxt, rättvisa och demokratisk förändring
   (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförande Junckers politiska riktlinjer av den 15 juli 2014 för nästa kommission En ny start för EU: Mitt program för sysselsättning, tillväxt, rättvisa och demokratisk förändring
   (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till kommissionskollegiet av den 25 november 2014 om transparens i TTIP-förhandlingarna (C(2014)9052) (7), av kommissionens beslut av den 25 november 2014 om offentliggörande av information om möten som hålls mellan kommissionsledamöter och organisationer eller egenföretagare (C(2014)9051) och om offentliggörande av information om möten som hålls mellan kommissionens generaldirektörer och organisationer eller egenföretagare (C(2014)9048), av Europeiska unionens domstols domar och yttranden (C-350/12 P, 2/13, 1/09) om tillgång till institutionernas handlingar, och av Europeiska ombudsmannens beslut av den 6 januari 2015, vilket avslutar ombudsmannens undersökning på eget initiativ (OI/10/2014/RA) avseende Europeiska kommissionens hantering av förfrågningar om information och tillgången till handlingar (transparens), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till kommissionskollegiet av den 25 november 2014 om transparens i TTIP-förhandlingarna (C(2014)9052) (7), av kommissionens beslut av den 25 november 2014 om offentliggörande av information om möten som hålls mellan kommissionsledamöter och organisationer eller egenföretagare (C(2014)9051) och om offentliggörande av information om möten som hålls mellan kommissionens generaldirektörer och organisationer eller egenföretagare (C(2014)9048), av Europeiska unionens domstols domar och yttranden (C-350/12 P, 2/13, 1/09) om tillgång till institutionernas handlingar, och av Europeiska ombudsmannens beslut av den 6 januari 2015, vilket avslutar ombudsmannens undersökning på eget initiativ (OI/10/2014/RA) avseende Europeiska kommissionens hantering av förfrågningar om information och tillgången till handlingar (transparens),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 3 december 2014 från Energirådet EU–USA (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 3 december 2014 från Energirådet EU–USA (8),

| — | med beaktande av EU:s integrerade strategi för livsmedelssäkerhet (”från jord till bord”) som togs fram 2004 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s integrerade strategi för livsmedelssäkerhet (”från jord till bord”) som togs fram 2004 (9),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 13 januari 2015 om det offentliga samrådet på internet om investeringsskydd och tvistlösning mellan investerare och stat (ISDS) i TTIP-avtalet (SWD(2015)0003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 13 januari 2015 om det offentliga samrådet på internet om investeringsskydd och tvistlösning mellan investerare och stat (ISDS) i TTIP-avtalet (SWD(2015)0003),

| — | med beaktande av EU:s förslagstexter, som lagts fram för diskussion med USA under förhandlingsomgångarna om TTIP, i synnerhet de texter för vilka säkerhetsskyddsklassificeringen har tagits bort och som har offentliggjorts av kommissionen, bland annat EU:s ståndpunktsdokument TTIP regulatory issues – engineering industries (regleringsfrågor och verkstadsindustri) (10), Test–case on functional equivalence: proposed methodology for automotive regulatory equivalence (provfall för funktionell ekvivalens: föreslag till metod för regelekvivalens för fordon) (11) och Trade and sustainable development chapter/labour and environment: EU paper outlining key issues and elements for provisions in the TTIP (handel och hållbar utveckling/arbetsrätt och miljö: EU-rapport om viktiga frågorna och bestämmelser i TTIP) (12) och förslagstexterna om tekniska handelshinder (TBT) (13), sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS) (14), förenklade tull- och handelsprocedurer (15), små och medelstora företag (16), eventuella konkurrensbestämmelser (17), eventuella bestämmelser om statliga företag och företag som beviljas särskilda eller exklusiva rättigheter eller privilegier (18), eventuella bestämmelser om subventioner (19) och tvistlösning (20) samt inledande bestämmelser om regleringssamarbete (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s förslagstexter, som lagts fram för diskussion med USA under förhandlingsomgångarna om TTIP, i synnerhet de texter för vilka säkerhetsskyddsklassificeringen har tagits bort och som har offentliggjorts av kommissionen, bland annat EU:s ståndpunktsdokument TTIP regulatory issues – engineering industries (regleringsfrågor och verkstadsindustri) (10), Test–case on functional equivalence: proposed methodology for automotive regulatory equivalence (provfall för funktionell ekvivalens: föreslag till metod för regelekvivalens för fordon) (11) och Trade and sustainable development chapter/labour and environment: EU paper outlining key issues and elements for provisions in the TTIP (handel och hållbar utveckling/arbetsrätt och miljö: EU-rapport om viktiga frågorna och bestämmelser i TTIP) (12) och förslagstexterna om tekniska handelshinder (TBT) (13), sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS) (14), förenklade tull- och handelsprocedurer (15), små och medelstora företag (16), eventuella konkurrensbestämmelser (17), eventuella bestämmelser om statliga företag och företag som beviljas särskilda eller exklusiva rättigheter eller privilegier (18), eventuella bestämmelser om subventioner (19) och tvistlösning (20) samt inledande bestämmelser om regleringssamarbete (21),

| — | med beaktande av Regionskommitténs yttrande om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) (ECOS-V-063), som antogs vid den 110:e plenarsessionen (11–13 februari 2015), och av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 4 juni 2014 om de transatlantiska handelsförbindelserna och EESK:s syn på det förbättrade samarbetet och ett eventuellt frihandelsavtal mellan EU och USA, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionskommitténs yttrande om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) (ECOS-V-063), som antogs vid den 110:e plenarsessionen (11–13 februari 2015), och av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 4 juni 2014 om de transatlantiska handelsförbindelserna och EESK:s syn på det förbättrade samarbetet och ett eventuellt frihandelsavtal mellan EU och USA,

| — | med beaktande av den slutliga rapporten av den 28 april 2014 från Ecorys till kommissionen Trade Sustainability Impact Assessment (Trade SIA) in support of negotiations of a comprehensive trade and investment agreement between the European Union and the United States of America
   (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutliga rapporten av den 28 april 2014 från Ecorys till kommissionen Trade Sustainability Impact Assessment (Trade SIA) in support of negotiations of a comprehensive trade and investment agreement between the European Union and the United States of America
   (22),

| — | med beaktande av kommissionens rapport Hinder för handel och investeringar – Rapport 2015 (COM(2015)0127) (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport Hinder för handel och investeringar – Rapport 2015 (COM(2015)0127) (23),

| — | med beaktande av Detailed Appraisal of the European Commission’s Impact Assessment on EU-US Transatlantic Trade and Investment Partnership, som publicerades i april 2014 av Centrum för europeiska politiska studier (CEPS) på uppdrag av parlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Detailed Appraisal of the European Commission’s Impact Assessment on EU-US Transatlantic Trade and Investment Partnership, som publicerades i april 2014 av Centrum för europeiska politiska studier (CEPS) på uppdrag av parlamentet,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionerna av den 23 oktober 2012 om handel och ekonomiska förbindelser med Förenta staterna (24), den 23 maj 2013 om EU:s förhandlingar om ett handels- och investeringsavtal med Förenta staterna (25), och den 15 januari 2015 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2013 (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionerna av den 23 oktober 2012 om handel och ekonomiska förbindelser med Förenta staterna (24), den 23 maj 2013 om EU:s förhandlingar om ett handels- och investeringsavtal med Förenta staterna (25), och den 15 januari 2015 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2013 (26),

| — | med beaktande av artiklarna 108.4 och 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 108.4 och 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar (A8-0175/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar (A8-0175/2015), och av följande skäl:

| A. | Export genom handel och tillväxt genom investeringar är viktiga motorer för sysselsättning och ekonomisk tillväxt och kräver inga statliga investeringar. |
| --- | --- |

A.

Export genom handel och tillväxt genom investeringar är viktiga motorer för sysselsättning och ekonomisk tillväxt och kräver inga statliga investeringar.

| B. | EU:s BNP är i hög grad beroende av handel och export och gynnas av handel och investeringar baserade på regler. Ett ambitiöst och balanserat avtal med USA bör främja återindustrialiseringen av Europa och bidra till att uppnå Europa 2020-målet att öka industrins andel av EU:s BNP från 15 % till 20 % genom att utöka den transatlantiska handeln med både varor och tjänster. Avtalet kan skapa möjligheter, framför allt för små och medelstora företag, mikroföretag (i enlighet med definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG), kluster och företagsnätverk, som oproportionerligt mycket mer än större företag drabbas av icke-tariffära handelshinder, eftersom de större företagen har stordriftsfördelar som ger dem lättare tillträde till marknaderna på båda sidor av Atlanten. Ett avtal mellan de två största ekonomiska blocken i världen kan skapa standarder, normer och regler som därefter kommer att antas på global nivå, vilket också skulle vara till fördel för tredjeländer och skulle förhindra en ytterligare fragmentering av världshandeln. Om ett avtal inte kan förhandlas fram, kommer i stället andra tredjeländer med andra standarder och värden att kunna påta sig denna roll. |
| --- | --- |

B.

EU:s BNP är i hög grad beroende av handel och export och gynnas av handel och investeringar baserade på regler. Ett ambitiöst och balanserat avtal med USA bör främja återindustrialiseringen av Europa och bidra till att uppnå Europa 2020-målet att öka industrins andel av EU:s BNP från 15 % till 20 % genom att utöka den transatlantiska handeln med både varor och tjänster. Avtalet kan skapa möjligheter, framför allt för små och medelstora företag, mikroföretag (i enlighet med definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG), kluster och företagsnätverk, som oproportionerligt mycket mer än större företag drabbas av icke-tariffära handelshinder, eftersom de större företagen har stordriftsfördelar som ger dem lättare tillträde till marknaderna på båda sidor av Atlanten. Ett avtal mellan de två största ekonomiska blocken i världen kan skapa standarder, normer och regler som därefter kommer att antas på global nivå, vilket också skulle vara till fördel för tredjeländer och skulle förhindra en ytterligare fragmentering av världshandeln. Om ett avtal inte kan förhandlas fram, kommer i stället andra tredjeländer med andra standarder och värden att kunna påta sig denna roll.

| C. | Nio av Europeiska unionens medlemsstater har redan undertecknat ett bilateralt avtal med USA, viket i samband med TTIP kunde ge lärdomar avseende god praxis och hur man bättre kan hantera de hinder som dessa stater har mött. |
| --- | --- |

C.

Nio av Europeiska unionens medlemsstater har redan undertecknat ett bilateralt avtal med USA, viket i samband med TTIP kunde ge lärdomar avseende god praxis och hur man bättre kan hantera de hinder som dessa stater har mött.

| D. | Den senaste tidens kriser vid EU:s gränser och utvecklingen runt omkring i världen visar att det finns behov av att investera i global styrning och ett system baserat på regler och värderingar. |
| --- | --- |

D.

Den senaste tidens kriser vid EU:s gränser och utvecklingen runt omkring i världen visar att det finns behov av att investera i global styrning och ett system baserat på regler och värderingar.

| E. | Med hänsyn till den allt djupare sammanläkningen av de globala marknaderna är det av största vikt att de politiska beslutsfattarna drar upp linjerna för och främjar dessa marknaders interaktion. Relevanta handelsregler liksom avskaffandet av onödiga handelshinder är av grundläggande betydelse för att ett mervärde ska kunna skapas samtidigt som en stark, konkurrenskraftig och diversifierad industriell bas upprätthålls och utvecklas i Europa. |
| --- | --- |

E.

Med hänsyn till den allt djupare sammanläkningen av de globala marknaderna är det av största vikt att de politiska beslutsfattarna drar upp linjerna för och främjar dessa marknaders interaktion. Relevanta handelsregler liksom avskaffandet av onödiga handelshinder är av grundläggande betydelse för att ett mervärde ska kunna skapas samtidigt som en stark, konkurrenskraftig och diversifierad industriell bas upprätthålls och utvecklas i Europa.

| F. | EU:s försök att hantera de utmaningar som ställs av klimatförändringar, miljöskydd och konsumentsäkerhet har resulterat i höga regleringskostnader för EU-företagen, tillsammans med höga priser på energiråvaror och elektricitet, vilket – om det inte behandlas i TTIP – kan påskynda utlokaliseringsprocessen, avindustrialiseringen och förlusten av arbetstillfällen och därmed hota EU:s återindustrialisering och sysselsättningsmål, vilket också kommer att motverka just de politiska mål som EU:s bestämmelser eftersträvar. |
| --- | --- |

F.

EU:s försök att hantera de utmaningar som ställs av klimatförändringar, miljöskydd och konsumentsäkerhet har resulterat i höga regleringskostnader för EU-företagen, tillsammans med höga priser på energiråvaror och elektricitet, vilket – om det inte behandlas i TTIP – kan påskynda utlokaliseringsprocessen, avindustrialiseringen och förlusten av arbetstillfällen och därmed hota EU:s återindustrialisering och sysselsättningsmål, vilket också kommer att motverka just de politiska mål som EU:s bestämmelser eftersträvar.

| G. | Ett välutformat handelsavtal skulle kunna bidra till att utnyttja de möjligheter som globaliseringen medför. Ett kraftfullt och ambitiöst handeslavtal bör inte enbart fokusera på att minska tullar och icke-tariffära handelshinder, utan bör också vara ett verktyg för att skydda arbetstagare, konsumenter och miljön. Ett kraftfullt och ambitiöst handelsavtal gör det möjligt att skapa en ram genom att bestämmelserna skärps till högsta standarder, i linje med våra gemensamma värderingar, och förhindrar därmed social och miljömässig dumpning och säkerställer en hög nivå på konsumentskyddet mot bakgrund av det gemensamma målet att säkra öppen konkurrens på lika villkor. |
| --- | --- |

G.

Ett välutformat handelsavtal skulle kunna bidra till att utnyttja de möjligheter som globaliseringen medför. Ett kraftfullt och ambitiöst handeslavtal bör inte enbart fokusera på att minska tullar och icke-tariffära handelshinder, utan bör också vara ett verktyg för att skydda arbetstagare, konsumenter och miljön. Ett kraftfullt och ambitiöst handelsavtal gör det möjligt att skapa en ram genom att bestämmelserna skärps till högsta standarder, i linje med våra gemensamma värderingar, och förhindrar därmed social och miljömässig dumpning och säkerställer en hög nivå på konsumentskyddet mot bakgrund av det gemensamma målet att säkra öppen konkurrens på lika villkor.

| H. | Höga gemensamma standarder ligger i konsumenternas intresse, men det bör betonas att konvergens också är viktigt för företagen, eftersom de högre kostnader som högre standarder medför bättre kan kompenseras genom ökade stordriftsfördelar på en potentiell marknad med 850 miljoner konsumenter. |
| --- | --- |

H.

Höga gemensamma standarder ligger i konsumenternas intresse, men det bör betonas att konvergens också är viktigt för företagen, eftersom de högre kostnader som högre standarder medför bättre kan kompenseras genom ökade stordriftsfördelar på en potentiell marknad med 850 miljoner konsumenter.

| I. | Tidigare handelsavtal har visat på avesvärda fördelar för den europeiska ekonomin, men det är svårt att bedöma och förutsäga de verkliga konsekvenserna av TTIP för både EU:s och USA:s ekonomier medan förhandlingarna fortfarande pågår och olika undersökningar visar motstridiga resultat. TTIP kommer inte ensamt att lösa de långvariga strukturella ekonomiska problemen och deras bakomliggande orsaker i EU, utan bör ses som en del i en bredare europeisk strategi för att skapa sysselsättning och tillväxt, och förhoppningarna på TTIP måste stå i proportion till den ambitionsnivå som nås i förhandlingarna. |
| --- | --- |

I.

Tidigare handelsavtal har visat på avesvärda fördelar för den europeiska ekonomin, men det är svårt att bedöma och förutsäga de verkliga konsekvenserna av TTIP för både EU:s och USA:s ekonomier medan förhandlingarna fortfarande pågår och olika undersökningar visar motstridiga resultat. TTIP kommer inte ensamt att lösa de långvariga strukturella ekonomiska problemen och deras bakomliggande orsaker i EU, utan bör ses som en del i en bredare europeisk strategi för att skapa sysselsättning och tillväxt, och förhoppningarna på TTIP måste stå i proportion till den ambitionsnivå som nås i förhandlingarna.

| J. | Konsekvenserna av det ryska embargot har tydligt visat på jordbrukets fortsatta geopolitiska betydelse, vikten av att ha tillgång till en rad olika jordbruksmarknader och behovet av starka och strategiska handelspartnerskap med tillförlitliga handelspartner. |
| --- | --- |

J.

Konsekvenserna av det ryska embargot har tydligt visat på jordbrukets fortsatta geopolitiska betydelse, vikten av att ha tillgång till en rad olika jordbruksmarknader och behovet av starka och strategiska handelspartnerskap med tillförlitliga handelspartner.

| K. | Det är viktigt för det europeiska jordbruket att en ömsesidigt fördelaktig handelsöverenskommelse ingås med USA så att Europa kan utveckla sin ställning som nyckelaktör på världsmarknaden, utan att man äventyrar de nuvarande kvalitetsstandarderna för EU:s jordbruksprodukter och en framtida förbättring av dessa standarder, och att man samtidigt bevarar den europeiska jordbruksmodellen och garanterar dess ekonomiska och sociala bärkraftighet. |
| --- | --- |

K.

Det är viktigt för det europeiska jordbruket att en ömsesidigt fördelaktig handelsöverenskommelse ingås med USA så att Europa kan utveckla sin ställning som nyckelaktör på världsmarknaden, utan att man äventyrar de nuvarande kvalitetsstandarderna för EU:s jordbruksprodukter och en framtida förbättring av dessa standarder, och att man samtidigt bevarar den europeiska jordbruksmodellen och garanterar dess ekonomiska och sociala bärkraftighet.

| L. | Handels- och investeringsflöden är inte ett mål i sig. Vanliga medborgares, arbetstagares och konsumenters välbefinnande liksom större möjligheter för företagen i egenskap av motorer för tillväxt och sysselsättning är riktmärkena för ett handelsavtal. TTIP bör vara en modell för ett bra handelsavtal som lever upp till dessa krav för att kunna utgöra ett exempel i framtida förhandlingar med andra handelspartner. |
| --- | --- |

L.

Handels- och investeringsflöden är inte ett mål i sig. Vanliga medborgares, arbetstagares och konsumenters välbefinnande liksom större möjligheter för företagen i egenskap av motorer för tillväxt och sysselsättning är riktmärkena för ett handelsavtal. TTIP bör vara en modell för ett bra handelsavtal som lever upp till dessa krav för att kunna utgöra ett exempel i framtida förhandlingar med andra handelspartner.

| M. | Förhandlingarna kräver en viss grad av konfidentialitet för att ett högkvalitativt resultat ska kunna uppnås. Den begränsade transparens som tidigare kännetecknade TTIP-förhandlingarna har medfört brister när det gäller den demokratiska kontrollen av förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

M.

Förhandlingarna kräver en viss grad av konfidentialitet för att ett högkvalitativt resultat ska kunna uppnås. Den begränsade transparens som tidigare kännetecknade TTIP-förhandlingarna har medfört brister när det gäller den demokratiska kontrollen av förhandlingsprocessen.

| N. | Ordförande Juncker fastställde entydigt i sina politiska riktlinjer att han vill uppnå ett balanserat och rimligt handelsavtal med USA och att – även om EU och USA skulle kunna gå ett steg längre när det gäller att erkänna varandras produktstandarder eller arbeta för att få fram transatlantiska standarder – EU inte kommer att offra vare sig sina standarder när det gäller (livsmedels)-säkerhet, hälsa, djurhälsa, sociala frågor, miljö och uppgiftsskydd och den kulturella mångfalden. Livsmedelssäkerheten, skyddet av EU-medborgarnas personuppgifter och tjänster av allmänt intresse kommer inte att vara förhandlingsbara, såvida syftet inte är att uppnå ett högre skydd. |
| --- | --- |

N.

Ordförande Juncker fastställde entydigt i sina politiska riktlinjer att han vill uppnå ett balanserat och rimligt handelsavtal med USA och att – även om EU och USA skulle kunna gå ett steg längre när det gäller att erkänna varandras produktstandarder eller arbeta för att få fram transatlantiska standarder – EU inte kommer att offra vare sig sina standarder när det gäller (livsmedels)-säkerhet, hälsa, djurhälsa, sociala frågor, miljö och uppgiftsskydd och den kulturella mångfalden. Livsmedelssäkerheten, skyddet av EU-medborgarnas personuppgifter och tjänster av allmänt intresse kommer inte att vara förhandlingsbara, såvida syftet inte är att uppnå ett högre skydd.

| O. | Det är viktigt att se till att förhandlingarna om Safe Harbour-överenskommelsen och paraplyavtalet om dataskydd slutförs med framgång. |
| --- | --- |

O.

Det är viktigt att se till att förhandlingarna om Safe Harbour-överenskommelsen och paraplyavtalet om dataskydd slutförs med framgång.

| P. | Ordförande Juncker fastställde också klart och tydligt i sina politiska riktlinjer att han inte kommer att godta att EU-ländernas domstolar får sin behörighet begränsad av särskilda regelverk som är avsedda för investerartvister. Resultatet av det offentliga samrådet på internet om investeringsskydd och tvistlösning mellan investerare och stat (ISDS) i TTIP finns nu tillgängligt och därför pågår det för närvarande en reflektionsprocess – där bidragen behandlas – inom och mellan de tre EU-institutionerna, samtidigt som diskussioner förs med det civila samhället och näringslivet, om bästa sättet att säkerställa investeringsskydd och likabehandling för investerare och samtidigt garantera staternas rätt att lagstifta. |
| --- | --- |

P.

Ordförande Juncker fastställde också klart och tydligt i sina politiska riktlinjer att han inte kommer att godta att EU-ländernas domstolar får sin behörighet begränsad av särskilda regelverk som är avsedda för investerartvister. Resultatet av det offentliga samrådet på internet om investeringsskydd och tvistlösning mellan investerare och stat (ISDS) i TTIP finns nu tillgängligt och därför pågår det för närvarande en reflektionsprocess – där bidragen behandlas – inom och mellan de tre EU-institutionerna, samtidigt som diskussioner förs med det civila samhället och näringslivet, om bästa sättet att säkerställa investeringsskydd och likabehandling för investerare och samtidigt garantera staternas rätt att lagstifta.

| Q. | Parlamentet stöder till fullo både rådets beslut att ta bort säkerhetsskyddsklassificeringen från förhandlingsdirektiven och kommissionens transparensinitiativ. Den livliga offentliga debatten om TTIP-avtalet över hela Europa har visat att TTIP-förhandlingarna måste föras under mer transparenta och inkluderande former och ta hänsyn till de farhågor som uttryckts av de europeiska medborgarna samt att allmänheten måste informeras om förhandlingsresultatet. |
| --- | --- |

Q.

Parlamentet stöder till fullo både rådets beslut att ta bort säkerhetsskyddsklassificeringen från förhandlingsdirektiven och kommissionens transparensinitiativ. Den livliga offentliga debatten om TTIP-avtalet över hela Europa har visat att TTIP-förhandlingarna måste föras under mer transparenta och inkluderande former och ta hänsyn till de farhågor som uttryckts av de europeiska medborgarna samt att allmänheten måste informeras om förhandlingsresultatet.

| R. | Sedan juli 2013 har diskussioner förts mellan USA och EU, men hittills har man inte enats om någon gemensam text. |
| --- | --- |

R.

Sedan juli 2013 har diskussioner förts mellan USA och EU, men hittills har man inte enats om någon gemensam text.

| S. | TTIP förväntas bli ett blandat avtal som kräver ratificering av Europaparlamentet, och alla de 28 medlemsstaterna. |
| --- | --- |

S.

TTIP förväntas bli ett blandat avtal som kräver ratificering av Europaparlamentet, och alla de 28 medlemsstaterna.

| 1. | Europaparlamentet anser att EU och USA är viktiga strategiska partner. Det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) är det viktigaste gemensamma projektet för EU och USA under senare tid, och det bör blåsa nytt liv i det transatlantiska partnerskapet i stort, även utöver de handelsrelaterade aspekterna. Parlamentet betonar att det ur ett politiskt perspektiv är mycket viktigt att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att EU och USA är viktiga strategiska partner. Det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) är det viktigaste gemensamma projektet för EU och USA under senare tid, och det bör blåsa nytt liv i det transatlantiska partnerskapet i stort, även utöver de handelsrelaterade aspekterna. Parlamentet betonar att det ur ett politiskt perspektiv är mycket viktigt att avtalet ingås.

| 2. | I anslutning till de pågående förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar riktar Europaparlamentet följande rekommendationer till kommissionen






  a) | som när det gäller tillämpningsområdet och den bredare kontexten uppmanas att






  (i) | se till att transparenta TTIP-förhandlingar leder till ett ambitiöst, omfattande och balanserat handels- och investeringsavtal med höga standarder som främjar hållbar tillväxt med fördelar för alla medlemsstater och med gemensamma och ömsesidiga fördelar för parterna, ökar den internationella konkurrenskraften och öppnar nya möjligheter för EU-företagen, särskilt för de små och medelstora företagen, stöder skapandet av högkvalitativa arbetstillfällen för de europeiska medborgarna och direkt gagnar de europeiska konsumenterna; avtalets innehåll och genomförande är viktigare än förhandlingstakten. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I anslutning till de pågående förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar riktar Europaparlamentet följande rekommendationer till kommissionen

a)

som när det gäller tillämpningsområdet och den bredare kontexten uppmanas att

(i)

se till att transparenta TTIP-förhandlingar leder till ett ambitiöst, omfattande och balanserat handels- och investeringsavtal med höga standarder som främjar hållbar tillväxt med fördelar för alla medlemsstater och med gemensamma och ömsesidiga fördelar för parterna, ökar den internationella konkurrenskraften och öppnar nya möjligheter för EU-företagen, särskilt för de små och medelstora företagen, stöder skapandet av högkvalitativa arbetstillfällen för de europeiska medborgarna och direkt gagnar de europeiska konsumenterna; avtalets innehåll och genomförande är viktigare än förhandlingstakten.

| (ii) | betona att TTIP-förhandlingarna visserligen består av förhandlingar inom tre huvudområden – avsevärt förbättra det ömsesidiga marknadstillträdet (för varor, tjänster, investeringar och offentlig upphandling på alla förvaltningsnivåer), minska de icke-tariffära handelshindren och öka överensstämmelsen mellan regelsystemen och utarbeta gemensamma regler för att hantera gemensamma globala handelsutmaningar och handelsmöjligheter – men att alla dessa områden är lika viktiga och måste ingå i ett omfattande paket; TTIP bör vara ambitiöst och bindande på alla förvaltningsnivåer på båda sidor av Atlanten, och avtalet måste leda till ett verkligt och varaktigt öppnande av marknaden på ömsesidiga grunder och främjande av handeln på fältet, och bör särskilt uppmärksamma strukturella åtgärder för att öka det transatlantiska samarbetet och samtidigt upprätthålla regleringsstandarder och konsumentskydd och förebygga social, skattemässig och miljömässig dumpning, |
| --- | --- |

(ii)

betona att TTIP-förhandlingarna visserligen består av förhandlingar inom tre huvudområden – avsevärt förbättra det ömsesidiga marknadstillträdet (för varor, tjänster, investeringar och offentlig upphandling på alla förvaltningsnivåer), minska de icke-tariffära handelshindren och öka överensstämmelsen mellan regelsystemen och utarbeta gemensamma regler för att hantera gemensamma globala handelsutmaningar och handelsmöjligheter – men att alla dessa områden är lika viktiga och måste ingå i ett omfattande paket; TTIP bör vara ambitiöst och bindande på alla förvaltningsnivåer på båda sidor av Atlanten, och avtalet måste leda till ett verkligt och varaktigt öppnande av marknaden på ömsesidiga grunder och främjande av handeln på fältet, och bör särskilt uppmärksamma strukturella åtgärder för att öka det transatlantiska samarbetet och samtidigt upprätthålla regleringsstandarder och konsumentskydd och förebygga social, skattemässig och miljömässig dumpning,

| (iii) | beakta den strategiska betydelsen av EU:s och USA:s ekonomiska förbindelser i allmänhet och inom ramen för TTIP i synnerhet, bland annat som en möjlighet att främja de principer och värderingar, förankrade i en regelbaserad ram, som EU och USA delar och värnar, och utforma en gemensam strategi och vision för global handel, investeringar och handelsrelaterade frågor såsom höga standarder, normer och bestämmelser, i syfte att utveckla en bredare transatlantisk vision och en gemensam uppsättning strategiska mål; hålla i åtanke att TTIP, med hänsyn till den transatlantiska marknadens storlek, är en möjlighet att utforma och reglera det internationella handelssystemet i syfte att säkerställa att de båda blocken utvecklas i en sammankopplad värld, |
| --- | --- |

(iii)

beakta den strategiska betydelsen av EU:s och USA:s ekonomiska förbindelser i allmänhet och inom ramen för TTIP i synnerhet, bland annat som en möjlighet att främja de principer och värderingar, förankrade i en regelbaserad ram, som EU och USA delar och värnar, och utforma en gemensam strategi och vision för global handel, investeringar och handelsrelaterade frågor såsom höga standarder, normer och bestämmelser, i syfte att utveckla en bredare transatlantisk vision och en gemensam uppsättning strategiska mål; hålla i åtanke att TTIP, med hänsyn till den transatlantiska marknadens storlek, är en möjlighet att utforma och reglera det internationella handelssystemet i syfte att säkerställa att de båda blocken utvecklas i en sammankopplad värld,

| (iv) | se till, framför allt med hänsyn till den senaste tidens positiva utveckling inom Världshandelsorganisationen (WTO), att ett avtal med USA blir ett steg på vägen mot mer omfattande handelsförhandlingar och inte får företräde framför eller motarbetar WTO-processen; bilaterala och plurilaterala handelsavtal bör generellt sett ses som det näst bästa alternativet och får inte förhindra insatser för att uppnå väsentliga förbättringar på det multilaterala planet; TTIP-avtalet måste säkerställa synergier med andra handelsavtal som är under förhandling. |
| --- | --- |

(iv)

se till, framför allt med hänsyn till den senaste tidens positiva utveckling inom Världshandelsorganisationen (WTO), att ett avtal med USA blir ett steg på vägen mot mer omfattande handelsförhandlingar och inte får företräde framför eller motarbetar WTO-processen; bilaterala och plurilaterala handelsavtal bör generellt sett ses som det näst bästa alternativet och får inte förhindra insatser för att uppnå väsentliga förbättringar på det multilaterala planet; TTIP-avtalet måste säkerställa synergier med andra handelsavtal som är under förhandling.

| (v) | hålla i åtanke att EU:s handelspolitik definieras i EUF-fördraget som en integrerad del av unionens övergripande yttre åtgärder, och därför bedöma effekterna av det slutliga avtalet, dvs. erkänna möjligheter såsom lättare marknadstillträde till följd av gemensamma transatlantiska standarder, och risker såsom en avledning av handeln från utvecklingsländerna till följd av en urholkning av förmånerna. |
| --- | --- |

(v)

hålla i åtanke att EU:s handelspolitik definieras i EUF-fördraget som en integrerad del av unionens övergripande yttre åtgärder, och därför bedöma effekterna av det slutliga avtalet, dvs. erkänna möjligheter såsom lättare marknadstillträde till följd av gemensamma transatlantiska standarder, och risker såsom en avledning av handeln från utvecklingsländerna till följd av en urholkning av förmånerna.

| (vi) | se till att avtalet garanterar full respekt för EU:s standarder för grundläggande rättigheter genom att en rättsligt bindande människorättsklausul införs som en standardel i EU:s handelsavtal med tredjeländer. |
| --- | --- |

(vi)

se till att avtalet garanterar full respekt för EU:s standarder för grundläggande rättigheter genom att en rättsligt bindande människorättsklausul införs som en standardel i EU:s handelsavtal med tredjeländer.

| b) | När det gäller marknadstillträdet uppmanas kommissionen att






  (i) | se till att erbjudandena om marknadstillträde inom de olika områdena är ömsesidiga, lika ambitiösa och att de återspeglar båda parternas förväntningar, och betona att balans måste säkras mellan de olika förslagen för dessa områden, |
| --- | --- | --- |

b)

När det gäller marknadstillträdet uppmanas kommissionen att

(i)

se till att erbjudandena om marknadstillträde inom de olika områdena är ömsesidiga, lika ambitiösa och att de återspeglar båda parternas förväntningar, och betona att balans måste säkras mellan de olika förslagen för dessa områden,

| (ii) | sträva efter att avskaffa alla tullar, samtidigt som hänsyn tas till att det finns ett antal känsliga jordbruks- och industriprodukter på båda sidor, för vilka fullständiga förteckningar ska fastställas under förhandlingarna; när man ska förutse lämpliga övergångsperioder och kvoter för de känsligaste produkterna och, i vissa fall, utesluta dem, med hänsyn till att dessa produkter, på grund av EU:s bestämmelser, i många fall har högre produktionskostnader i EU, |
| --- | --- |

(ii)

sträva efter att avskaffa alla tullar, samtidigt som hänsyn tas till att det finns ett antal känsliga jordbruks- och industriprodukter på båda sidor, för vilka fullständiga förteckningar ska fastställas under förhandlingarna; när man ska förutse lämpliga övergångsperioder och kvoter för de känsligaste produkterna och, i vissa fall, utesluta dem, med hänsyn till att dessa produkter, på grund av EU:s bestämmelser, i många fall har högre produktionskostnader i EU,

| (iii) | i överensstämmelse med förhandlingsmandatet förespråka införandet i avtalet av en skyddsklausul, som ska tillämpas om den inhemska livsmedelsproduktionen riskerar att skadas allvarligt på grund av ökad import av en viss vara, med särskild hänvisning till livsmedelsproduktion och till energiintensiva och koldioxidläckande sektorer i EU samt kemi-. råvaru- och stålindustrierna. |
| --- | --- |

(iii)

i överensstämmelse med förhandlingsmandatet förespråka införandet i avtalet av en skyddsklausul, som ska tillämpas om den inhemska livsmedelsproduktionen riskerar att skadas allvarligt på grund av ökad import av en viss vara, med särskild hänvisning till livsmedelsproduktion och till energiintensiva och koldioxidläckande sektorer i EU samt kemi-. råvaru- och stålindustrierna.

| (iv) | beakta att EU i egenskap av det största handelsblocket i världen har viktiga offensiva intressen inom den högt specialiserade tjänstesektorn, till exempel på området för ingenjörstjänster och andra tjänster inom de fria yrkena, telekommunikationstjänster, finansiella tjänster eller transporttjänster, |
| --- | --- |

(iv)

beakta att EU i egenskap av det största handelsblocket i världen har viktiga offensiva intressen inom den högt specialiserade tjänstesektorn, till exempel på området för ingenjörstjänster och andra tjänster inom de fria yrkena, telekommunikationstjänster, finansiella tjänster eller transporttjänster,

| (v) | öka marknadstillträdet för tjänster enligt en ”hybridförteckning” där tjänster som ska öppnas för utländska företag uttryckligen nämns i en ”positiv förteckning” och nya tjänster utesluts medan det säkerställs att eventuella standstill- och ratchetklausuler endast gäller för icke-diskriminerande bestämmelser och medger tillräcklig flexibilitet så att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan återföras under offentlig kontroll, framväxten av nya och innovativa tjänster beaktas, och en ”negativ förteckning” användas för nationell behandling, |
| --- | --- |

(v)

öka marknadstillträdet för tjänster enligt en ”hybridförteckning” där tjänster som ska öppnas för utländska företag uttryckligen nämns i en ”positiv förteckning” och nya tjänster utesluts medan det säkerställs att eventuella standstill- och ratchetklausuler endast gäller för icke-diskriminerande bestämmelser och medger tillräcklig flexibilitet så att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan återföras under offentlig kontroll, framväxten av nya och innovativa tjänster beaktas, och en ”negativ förteckning” användas för nationell behandling,

| (vi) | se till att förhandlingarna på ett meningsfullt sätt tar upp och upphäver USA:s nuvarande begränsningar av sjö- och lufttransporttjänster som ägs av europeiska företag med stöd av amerikanska rättsakter såsom Jones Act, Foreign Dredging Act, Federal Aviation Act och den amerikanska Air Cabotage Law, och i fråga om kapitalrestriktioner för utländskt ägande av flygbolag, vilka allvarligt hindrar marknadstillträdet för EU-företagen liksom innovationer i själva USA, |
| --- | --- |

(vi)

se till att förhandlingarna på ett meningsfullt sätt tar upp och upphäver USA:s nuvarande begränsningar av sjö- och lufttransporttjänster som ägs av europeiska företag med stöd av amerikanska rättsakter såsom Jones Act, Foreign Dredging Act, Federal Aviation Act och den amerikanska Air Cabotage Law, och i fråga om kapitalrestriktioner för utländskt ägande av flygbolag, vilka allvarligt hindrar marknadstillträdet för EU-företagen liksom innovationer i själva USA,

| (vii) | bygga på den gemensamma förklaringen i vilken förhandlingsparterna klart åtar sig att utesluta nuvarande och framtida tjänster av allmänt intresse samt tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från TTIP-avtalets tillämpningsområde, (inbegripet men inte begränsat till vatten, hälsa, sociala tjänster, sociala trygghetssystem och utbildning), för att säkerställa att nationella och, i tillämpliga fall, lokala myndigheter behåller sin fulla rätt att införa, anta, bibehålla eller avvisa alla åtgärder som rör beställning, organisering, finansiering och tillhandahållande av offentliga tjänster i enlighet med fördragen och med EU:s förhandlingsmandat; detta undantag bör gälla oberoende av hur tjänsterna tillhandahålls och finansieras, |
| --- | --- |

(vii)

bygga på den gemensamma förklaringen i vilken förhandlingsparterna klart åtar sig att utesluta nuvarande och framtida tjänster av allmänt intresse samt tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från TTIP-avtalets tillämpningsområde, (inbegripet men inte begränsat till vatten, hälsa, sociala tjänster, sociala trygghetssystem och utbildning), för att säkerställa att nationella och, i tillämpliga fall, lokala myndigheter behåller sin fulla rätt att införa, anta, bibehålla eller avvisa alla åtgärder som rör beställning, organisering, finansiering och tillhandahållande av offentliga tjänster i enlighet med fördragen och med EU:s förhandlingsmandat; detta undantag bör gälla oberoende av hur tjänsterna tillhandahålls och finansieras,

| (viii) | beslutsamt sträva efter att säkerställa ett ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, särskilt genom att skapa en rättslig ram med de federala stater som har lagstiftningsbefogenheter på detta område, så att yrkesverksamma från EU och USA kan arbeta på båda sidor av Atlanten och för att främja rörligheten för investerare, yrkesverksamma, högkvalificerade arbetstagare och tekniker mellan EU och USA inom de sektorer som omfattas av TTIP, |
| --- | --- |

(viii)

beslutsamt sträva efter att säkerställa ett ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, särskilt genom att skapa en rättslig ram med de federala stater som har lagstiftningsbefogenheter på detta område, så att yrkesverksamma från EU och USA kan arbeta på båda sidor av Atlanten och för att främja rörligheten för investerare, yrkesverksamma, högkvalificerade arbetstagare och tekniker mellan EU och USA inom de sektorer som omfattas av TTIP,

| (ix) | hålla i åtanke att förenklade viseringsförfaranden för europeiska tjänste- och varuleverantörer är en viktig faktor för att partnerskapet ska kunna utnyttjas, och att inom ramen för förhandlingarna öka den politiska pressen på USA för att säkerställa full ömsesidighet och likabehandling för alla medborgare i EU:s medlemsstater utan diskriminering när det gäller deras tillträde till USA, |
| --- | --- |

(ix)

hålla i åtanke att förenklade viseringsförfaranden för europeiska tjänste- och varuleverantörer är en viktig faktor för att partnerskapet ska kunna utnyttjas, och att inom ramen för förhandlingarna öka den politiska pressen på USA för att säkerställa full ömsesidighet och likabehandling för alla medborgare i EU:s medlemsstater utan diskriminering när det gäller deras tillträde till USA,

| (x) | kombinera förhandlingarna om marknadstillträde för finansiella tjänster med konvergens inom finansregleringen på högsta nivå, i syfte att främja införandet och förenligheten av nödvändig reglering för att stärka den finansiella stabiliteten, säkerställa ett korrekt skydd för konsumenter av finansiella varor och tjänster och stödja de pågående samarbetsinsatserna inom andra internationella forum, såsom Baselkommittén för banktillsyn och rådet för finansiell stabilitet; se till att dessa samarbetsinsatser inte begränsar EU:s och medlemsstaternas suveränitet i fråga om reglering och tillsyn, däribland deras befogenhet att förbjuda vissa finansiella verksamheter och produkter, |
| --- | --- |

(x)

kombinera förhandlingarna om marknadstillträde för finansiella tjänster med konvergens inom finansregleringen på högsta nivå, i syfte att främja införandet och förenligheten av nödvändig reglering för att stärka den finansiella stabiliteten, säkerställa ett korrekt skydd för konsumenter av finansiella varor och tjänster och stödja de pågående samarbetsinsatserna inom andra internationella forum, såsom Baselkommittén för banktillsyn och rådet för finansiell stabilitet; se till att dessa samarbetsinsatser inte begränsar EU:s och medlemsstaternas suveränitet i fråga om reglering och tillsyn, däribland deras befogenhet att förbjuda vissa finansiella verksamheter och produkter,

| (xi) | inrätta ett förstärkt samarbete mellan EU, medlemsstaterna och USA, inklusive mekanismer för effektivare internationellt samarbete i syfte att fastställa högre globala standarder i kampen mot ekonomisk brottslighet och skattebrott och korruption, |
| --- | --- |

(xi)

inrätta ett förstärkt samarbete mellan EU, medlemsstaterna och USA, inklusive mekanismer för effektivare internationellt samarbete i syfte att fastställa högre globala standarder i kampen mot ekonomisk brottslighet och skattebrott och korruption,

| (xii) | se till att EU:s regelverk om skydd av personuppgifter inte äventyras genom liberaliseringen av dataflöden, i synnerhet på området för e-handel och finansiella tjänster, och samtidigt erkänna behovet av dataflöden som grundsten för den transatlantiska handeln och den digitala ekonomin; som en central referens införliva en omfattande och otvetydig horisontell fristående klausul, baserad på artikel XIV i det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats), som till fullo undantar EU:s befintliga och framtida bestämmelser om skydd av personuppgifter från avtalet, utan några villkor om att den måste vara förenlig med andra delar av TTIP; endast förhandla om bestämmelser som rör flödet av personuppgifter om full tillämpning av EU:s dataskyddslagstiftning garanteras och respekteras på båda sidor av Atlanten, och att samarbeta med USA i syfte att uppmuntra tredjeländer runt om i världen att anta liknande höga standarder, |
| --- | --- |

(xii)

se till att EU:s regelverk om skydd av personuppgifter inte äventyras genom liberaliseringen av dataflöden, i synnerhet på området för e-handel och finansiella tjänster, och samtidigt erkänna behovet av dataflöden som grundsten för den transatlantiska handeln och den digitala ekonomin; som en central referens införliva en omfattande och otvetydig horisontell fristående klausul, baserad på artikel XIV i det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats), som till fullo undantar EU:s befintliga och framtida bestämmelser om skydd av personuppgifter från avtalet, utan några villkor om att den måste vara förenlig med andra delar av TTIP; endast förhandla om bestämmelser som rör flödet av personuppgifter om full tillämpning av EU:s dataskyddslagstiftning garanteras och respekteras på båda sidor av Atlanten, och att samarbeta med USA i syfte att uppmuntra tredjeländer runt om i världen att anta liknande höga standarder,

| (xiii) | hålla i åtanke att Europaparlamentets godkännande av det slutliga TTIP-avtalet kan vara hotat om inte USA:s urskillningslösa massövervakning stoppas helt och en lämplig lösning nås avseende EU-medborgarnas rätt till skydd av personuppgifter, inbegripet administrativ och rättslig prövning, i enlighet med punkt 74 i parlamentets resolution av den 12 mars 2014 (27), |
| --- | --- |

(xiii)

hålla i åtanke att Europaparlamentets godkännande av det slutliga TTIP-avtalet kan vara hotat om inte USA:s urskillningslösa massövervakning stoppas helt och en lämplig lösning nås avseende EU-medborgarnas rätt till skydd av personuppgifter, inbegripet administrativ och rättslig prövning, i enlighet med punkt 74 i parlamentets resolution av den 12 mars 2014 (27),

| (xiv) | se till att förtroendet mellan unionen och USA som försvagades till följd av massövervakningsskandalerna snabbt och fullt ut återupprättas, |
| --- | --- |

(xiv)

se till att förtroendet mellan unionen och USA som försvagades till följd av massövervakningsskandalerna snabbt och fullt ut återupprättas,

| (xv) | inbegripa ett ambitiöst kapitel om konkurrens som säkerställer att EU:s konkurrenslagstiftning vederbörligen efterlevs, särskilt på det digitala området; se till att privata företag kan konkurrera på rättvisa villkor med statsägda eller statligt kontrollerade företag; se till att statliga subventioner till privata företag regleras och omfattas av ett transparent kontrollsystem, |
| --- | --- |

(xv)

inbegripa ett ambitiöst kapitel om konkurrens som säkerställer att EU:s konkurrenslagstiftning vederbörligen efterlevs, särskilt på det digitala området; se till att privata företag kan konkurrera på rättvisa villkor med statsägda eller statligt kontrollerade företag; se till att statliga subventioner till privata företag regleras och omfattas av ett transparent kontrollsystem,

| (xvi) | efterlysa öppen konkurrens och utveckling av den digitala ekonomin, som till sin natur är global men som har sina huvudbaser i EU och USA; under förhandlingarna betona att den digitala ekonomin måste stå i centrum för den transatlantiska marknaden, eftersom den bidrar till utvecklingen av den globala ekonomin och till ett ytterligare öppnande av de globala marknaderna, |
| --- | --- |

(xvi)

efterlysa öppen konkurrens och utveckling av den digitala ekonomin, som till sin natur är global men som har sina huvudbaser i EU och USA; under förhandlingarna betona att den digitala ekonomin måste stå i centrum för den transatlantiska marknaden, eftersom den bidrar till utvecklingen av den globala ekonomin och till ett ytterligare öppnande av de globala marknaderna,

| (xvii) | när det gäller informationssamhällets tjänster och telekommunikationstjänster hålla i åtanke att det är av särskild vikt att TTIP-avtalet säkerställer lika spelregler med lika och transparent tillgång på ömsesidiga villkor för EU:s tjänsteföretag till USA-marknaden och med ett krav för amerikanska tjänstetillhandahållare att respektera och följa alla relevanta bransch- och produktsäkerhetsstandarder och konsumenträttigheter när de erbjuder tjänster i Europa eller till europeiska kunder, |
| --- | --- |

(xvii)

när det gäller informationssamhällets tjänster och telekommunikationstjänster hålla i åtanke att det är av särskild vikt att TTIP-avtalet säkerställer lika spelregler med lika och transparent tillgång på ömsesidiga villkor för EU:s tjänsteföretag till USA-marknaden och med ett krav för amerikanska tjänstetillhandahållare att respektera och följa alla relevanta bransch- och produktsäkerhetsstandarder och konsumenträttigheter när de erbjuder tjänster i Europa eller till europeiska kunder,

| (xviii) | med hjälp av en juridiskt bindande allmän klausul som är tillämplig på hela avtalet, se till att parterna, i fullständig överensstämmelse med Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, förbehåller sig rätten att anta eller upprätthålla alla åtgärder (särskilt regleringsåtgärder och/eller finansiella åtgärder) i syfte att skydda och främja kulturell och språklig mångfald, i linje med relevanta artiklar i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, liksom mediefrihet och mediepluralism, oberoende av vilken teknik eller distributionsplattform som används och med beaktande av att det mandat som medlemsstaterna tilldelat kommissionen uttryckligen utesluter audiovisuella tjänster, |
| --- | --- |

(xviii)

med hjälp av en juridiskt bindande allmän klausul som är tillämplig på hela avtalet, se till att parterna, i fullständig överensstämmelse med Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, förbehåller sig rätten att anta eller upprätthålla alla åtgärder (särskilt regleringsåtgärder och/eller finansiella åtgärder) i syfte att skydda och främja kulturell och språklig mångfald, i linje med relevanta artiklar i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, liksom mediefrihet och mediepluralism, oberoende av vilken teknik eller distributionsplattform som används och med beaktande av att det mandat som medlemsstaterna tilldelat kommissionen uttryckligen utesluter audiovisuella tjänster,

| (xix) | precisera att inget i avtalet får inverka på EU:s eller EU-medlemsstaternas möjlighet att subventionera och bevilja ekonomiskt stöd till kulturella industrier och kulturella, utbildningsmässiga, audiovisuella och pressrelaterade tjänster, |
| --- | --- |

(xix)

precisera att inget i avtalet får inverka på EU:s eller EU-medlemsstaternas möjlighet att subventionera och bevilja ekonomiskt stöd till kulturella industrier och kulturella, utbildningsmässiga, audiovisuella och pressrelaterade tjänster,

| (xx) | bekräfta att det fasta bokprissystemet och prissättningen på tidningar och tidskrifter inte kommer att äventyras av skyldigheterna enligt TTIP-avtalet, |
| --- | --- |

(xx)

bekräfta att det fasta bokprissystemet och prissättningen på tidningar och tidskrifter inte kommer att äventyras av skyldigheterna enligt TTIP-avtalet,

| (xxi) | med stöd av en allmän klausul säkerställa EU-medlemsstaternas rätt att anta eller behålla åtgärder som rör tillhandahållandet av alla utbildningstjänster och kulturella tjänster som utförs på icke-vinstdrivande grunder och/eller erhåller någon grad av offentlig finansiering eller statligt stöd i någon form, och att säkerställa att privat finansierade utländska tjänsteleverantörer uppfyller samma kvalitets- och ackrediteringskrav som de inhemska tjänsteleverantörerna, |
| --- | --- |

(xxi)

med stöd av en allmän klausul säkerställa EU-medlemsstaternas rätt att anta eller behålla åtgärder som rör tillhandahållandet av alla utbildningstjänster och kulturella tjänster som utförs på icke-vinstdrivande grunder och/eller erhåller någon grad av offentlig finansiering eller statligt stöd i någon form, och att säkerställa att privat finansierade utländska tjänsteleverantörer uppfyller samma kvalitets- och ackrediteringskrav som de inhemska tjänsteleverantörerna,

| (xxii) | med hänsyn till de europeiska företagens, särskilt de små och medelstora företagens, mycket stora intresse av att få icke-diskriminerande tillgång till offentliga kontrakt i USA, både på federal nivå och delstatsnivå, till exempel för byggtjänster, anläggningsarbeten, transport- och energiinfrastruktur och varor och tjänster, sträva efter en hög ambitionsnivå inom kapitlet om offentliga upphandlingar och samtidigt säkra att kapitlet är förenligt med EU:s nya direktiv om offentlig upphandling och koncessioner, för att i linje med principen om ömsesidighet utjämna de nuvarande stora skillnaderna när det gäller öppenheten på upphandlingsmarknaderna på båda sidor av Atlanten, genom att avsevärt öppna upp den amerikanska marknaden (som fortfarande regleras av Buy American Act från 1933) både på federal nivå och på delstatsnivå, på basis av de åtaganden som ingåtts i avtalet om offentlig upphandling och genom att upphäva de restriktioner som för närvarande tillämpas på både federal nivå, delstatsnivå och lokal nivå i USA; inrätta mekanismer för att säkerställa att de åtaganden som ingåtts av de amerikanska federala myndigheterna kommer att respekteras på alla politiska och administrativa nivåer, |
| --- | --- |

(xxii)

med hänsyn till de europeiska företagens, särskilt de små och medelstora företagens, mycket stora intresse av att få icke-diskriminerande tillgång till offentliga kontrakt i USA, både på federal nivå och delstatsnivå, till exempel för byggtjänster, anläggningsarbeten, transport- och energiinfrastruktur och varor och tjänster, sträva efter en hög ambitionsnivå inom kapitlet om offentliga upphandlingar och samtidigt säkra att kapitlet är förenligt med EU:s nya direktiv om offentlig upphandling och koncessioner, för att i linje med principen om ömsesidighet utjämna de nuvarande stora skillnaderna när det gäller öppenheten på upphandlingsmarknaderna på båda sidor av Atlanten, genom att avsevärt öppna upp den amerikanska marknaden (som fortfarande regleras av Buy American Act från 1933) både på federal nivå och på delstatsnivå, på basis av de åtaganden som ingåtts i avtalet om offentlig upphandling och genom att upphäva de restriktioner som för närvarande tillämpas på både federal nivå, delstatsnivå och lokal nivå i USA; inrätta mekanismer för att säkerställa att de åtaganden som ingåtts av de amerikanska federala myndigheterna kommer att respekteras på alla politiska och administrativa nivåer,

| (xxii) | i syfte att skapa öppna, icke-diskriminerande och förutsägbara formföreskrifter som säkerställer lika tillträde för europeiska och amerikanska företag, särskilt små och medelstora företag, i samband med upphandling se till att USA ökar transparensen i det upphandlingsförfarande som gäller på dess territorium, |
| --- | --- |

(xxii)

i syfte att skapa öppna, icke-diskriminerande och förutsägbara formföreskrifter som säkerställer lika tillträde för europeiska och amerikanska företag, särskilt små och medelstora företag, i samband med upphandling se till att USA ökar transparensen i det upphandlingsförfarande som gäller på dess territorium,

| (xxiv) | uppmuntra samarbetet mellan EU och USA på det internationella planet i syfte att främja gemensamma hållbarhetskriterier för offentlig upphandling, bland annat i samband med genomförandet av det nyligen reviderade avtalet om offentlig upphandling på alla federala nivåer och alla delstatsnivåer, och även arbeta för att normer för företagens sociala ansvar, baserat på OECD:s riktlinjer för multinationella företag, antas och iakttas, |
| --- | --- |

(xxiv)

uppmuntra samarbetet mellan EU och USA på det internationella planet i syfte att främja gemensamma hållbarhetskriterier för offentlig upphandling, bland annat i samband med genomförandet av det nyligen reviderade avtalet om offentlig upphandling på alla federala nivåer och alla delstatsnivåer, och även arbeta för att normer för företagens sociala ansvar, baserat på OECD:s riktlinjer för multinationella företag, antas och iakttas,

| (xxv) | se till att delstaterna deltar i förhandlingarna för att uppnå positiva resultat när det gäller öppnandet av USA:s marknad för offentlig upphandling för EU-företagen, |
| --- | --- |

(xxv)

se till att delstaterna deltar i förhandlingarna för att uppnå positiva resultat när det gäller öppnandet av USA:s marknad för offentlig upphandling för EU-företagen,

| (xxvi) | när det gäller offentliga upphandlingar ha i åtanke att områdena försvar och säkerhet är känsliga områden samt beakta de mål som stats- och regeringscheferna fastställde vid rådets möte om försvarsfrågor 2013, dvs. att främja inrättandet av såväl en europeisk säkerhets- och försvarsmarknad som det europeiska försvarets industriella och tekniska bas, |
| --- | --- |

(xxvi)

när det gäller offentliga upphandlingar ha i åtanke att områdena försvar och säkerhet är känsliga områden samt beakta de mål som stats- och regeringscheferna fastställde vid rådets möte om försvarsfrågor 2013, dvs. att främja inrättandet av såväl en europeisk säkerhets- och försvarsmarknad som det europeiska försvarets industriella och tekniska bas,

| (xxvii) | se till att förhandlingarna om ursprungsregler syftar till att göra EU:s och USA:s strategier förenliga och till att införa effektiva ursprungsregler, för att därmed undvika att ursprungsregler undergrävs av andra avtal, och att betrakta förhandlingarna som en möjlighet att övergå till gemensamma standarder för obligatorisk ursprungsmärkning av produkter; med hänsyn till ingåendet av det övergripande avtalet om ekonomi och handel (Ceta) mellan EU och Kanada och den potentiella uppgraderingen av frihandelsavtalet mellan EU och Mexiko, kommer det att bli nödvändigt att undersöka möjligheterna till och omfattningen av kumulation; emellertid hålla i åtanke att målet med TTIP är att främja handeln med produkter som har framställts i USA och EU och inte att möjliggöra import från tredjeländer, och att det därför kommer att bli nödvändigt att överväga undantag för vissa produkter på individuell basis, och att man bör bevilja undantag från alla former av kumulation för känsliga sektorer, |
| --- | --- |

(xxvii)

se till att förhandlingarna om ursprungsregler syftar till att göra EU:s och USA:s strategier förenliga och till att införa effektiva ursprungsregler, för att därmed undvika att ursprungsregler undergrävs av andra avtal, och att betrakta förhandlingarna som en möjlighet att övergå till gemensamma standarder för obligatorisk ursprungsmärkning av produkter; med hänsyn till ingåendet av det övergripande avtalet om ekonomi och handel (Ceta) mellan EU och Kanada och den potentiella uppgraderingen av frihandelsavtalet mellan EU och Mexiko, kommer det att bli nödvändigt att undersöka möjligheterna till och omfattningen av kumulation; emellertid hålla i åtanke att målet med TTIP är att främja handeln med produkter som har framställts i USA och EU och inte att möjliggöra import från tredjeländer, och att det därför kommer att bli nödvändigt att överväga undantag för vissa produkter på individuell basis, och att man bör bevilja undantag från alla former av kumulation för känsliga sektorer,

| (xxviii) | se till att TTIP blir ett öppet avtal, och undersöka hur viktiga partner som har ett intresse i TTIP-förhandlingarna på grund av tullunionsavtal med EU eller USA mer aktivt kan informeras om utvecklingen. |
| --- | --- |

(xxviii)

se till att TTIP blir ett öppet avtal, och undersöka hur viktiga partner som har ett intresse i TTIP-förhandlingarna på grund av tullunionsavtal med EU eller USA mer aktivt kan informeras om utvecklingen.

| c) | När det gäller pelaren för regleringssamarbete och enhetlighet mellan regelverken samt icke-tariffära handelshinder uppmanas kommissionen att






  (i) | se till att kapitlet om regleringssamarbete främjar transparenta, effektiva och konkurrensfrämjande ekonomiska förhållanden genom att identifiera och förebygga potentiella framtida icke-tariffära handelshinder, som på ett oproportionerligt sätt drabbar de små och medelstora företagen och underlätta handel och investeringar, samtidigt som man utvecklar och garanterar högsta standarder när det gäller skydd för hälsa och säkerhet, i linje med försiktighetsprincipen enligt artikel 191 i EUF-fördraget, konsumenter, arbetsrätts- och miljölagstiftning, djurens välfärd och den kulturella mångfalden inom EU; med fullt iakttagande av den lagstiftningsmässiga självständigheten, stödja inrättandet av en strukturerad dialog och samarbete mellan lagstiftare på ett så transparent sätt som möjligt och med deltagande av berörda aktörer; inbegripa övergripande bestämmelser om enhetlighet mellan regelverken och transparens i syfte att bidra till utarbetandet och tillämpningen av verkningsfulla, kostnadseffektiva och mer förenliga regelverk för varor och tjänster; de båda parternas förhandlare måste fastställa och vara mycket tydliga med vilka tekniska åtgärder och tekniska standarder som är grundläggande och inte får äventyras och vilka som kan bli föremål för en gemensam strategi, samt inom vilka områden ömsesidigt erkännande baserat på gemensamma höga standarder och ett starkt system för marknadsövervakning är önskvärt och inom vilka områden där det är möjligt med endast ett förbättrat informationsutbyte, baserat på erfarenheterna av flera års pågående diskussioner i olika forum, t.ex. Transatlantiska ekonomiska rådet och forumet på hög nivå för lagstiftningssamarbete, och att också se till att det inte kommer att påverka de standarder som ännu måste fastställas inom områden där standarderna i USA och EU är mycket olika, t.ex. när det gäller genomförandet av befintlig (ram)lagstiftning (t.ex. Reach) eller genom antagandet av nya lagar (t.ex. kloning) eller framtida definitioner som påverkar skyddsnivån (t.ex. hormonstörande kemikalier); se till att eventuella bestämmelser om regleringssamarbete i TTIP inte innebär några formella krav på antagande av de EU-akter som berörs av det och inte heller ger upphov till några lagstadgade rättigheter i det avseendet, |
| --- | --- | --- |

c)

När det gäller pelaren för regleringssamarbete och enhetlighet mellan regelverken samt icke-tariffära handelshinder uppmanas kommissionen att

(i)

se till att kapitlet om regleringssamarbete främjar transparenta, effektiva och konkurrensfrämjande ekonomiska förhållanden genom att identifiera och förebygga potentiella framtida icke-tariffära handelshinder, som på ett oproportionerligt sätt drabbar de små och medelstora företagen och underlätta handel och investeringar, samtidigt som man utvecklar och garanterar högsta standarder när det gäller skydd för hälsa och säkerhet, i linje med försiktighetsprincipen enligt artikel 191 i EUF-fördraget, konsumenter, arbetsrätts- och miljölagstiftning, djurens välfärd och den kulturella mångfalden inom EU; med fullt iakttagande av den lagstiftningsmässiga självständigheten, stödja inrättandet av en strukturerad dialog och samarbete mellan lagstiftare på ett så transparent sätt som möjligt och med deltagande av berörda aktörer; inbegripa övergripande bestämmelser om enhetlighet mellan regelverken och transparens i syfte att bidra till utarbetandet och tillämpningen av verkningsfulla, kostnadseffektiva och mer förenliga regelverk för varor och tjänster; de båda parternas förhandlare måste fastställa och vara mycket tydliga med vilka tekniska åtgärder och tekniska standarder som är grundläggande och inte får äventyras och vilka som kan bli föremål för en gemensam strategi, samt inom vilka områden ömsesidigt erkännande baserat på gemensamma höga standarder och ett starkt system för marknadsövervakning är önskvärt och inom vilka områden där det är möjligt med endast ett förbättrat informationsutbyte, baserat på erfarenheterna av flera års pågående diskussioner i olika forum, t.ex. Transatlantiska ekonomiska rådet och forumet på hög nivå för lagstiftningssamarbete, och att också se till att det inte kommer att påverka de standarder som ännu måste fastställas inom områden där standarderna i USA och EU är mycket olika, t.ex. när det gäller genomförandet av befintlig (ram)lagstiftning (t.ex. Reach) eller genom antagandet av nya lagar (t.ex. kloning) eller framtida definitioner som påverkar skyddsnivån (t.ex. hormonstörande kemikalier); se till att eventuella bestämmelser om regleringssamarbete i TTIP inte innebär några formella krav på antagande av de EU-akter som berörs av det och inte heller ger upphov till några lagstadgade rättigheter i det avseendet,

| (ii) | basera förhandlingarna om sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS) och åtgärder för tekniska handelshinder (TBT) på de grundläggande principerna för de multilaterala SPS- och TBT-avtalen och skydda EU:s sanitära och fytosanitära regler och förfaranden; i första hand sträva efter att avskaffa eller avsevärt minska alltför tungrodda SPS-åtgärder, inklusive importförfaranden på detta område; särskilt se till att förhandsgodkännanden, obligatoriska protokoll eller förhandsklareringsinspektioner inte tillämpas som en permanent importåtgärd; säkra ökad transparens och öppenhet, ömsesidigt erkännande av likvärdiga standarder, utbyte av bästa praxis, en förstärkt dialog mellan regleringsorganen och de berörda aktörerna och ett förstärkt samarbete inom internationella standardiseringsorgan; i samband med SPS- och TBT-förhandlingarna se till att de höga standarder som har införts för att garantera livsmedelssäkerhet och skydda människornas, djurens och växternas liv och hälsa i EU inte på något sätt äventyras, |
| --- | --- |

(ii)

basera förhandlingarna om sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS) och åtgärder för tekniska handelshinder (TBT) på de grundläggande principerna för de multilaterala SPS- och TBT-avtalen och skydda EU:s sanitära och fytosanitära regler och förfaranden; i första hand sträva efter att avskaffa eller avsevärt minska alltför tungrodda SPS-åtgärder, inklusive importförfaranden på detta område; särskilt se till att förhandsgodkännanden, obligatoriska protokoll eller förhandsklareringsinspektioner inte tillämpas som en permanent importåtgärd; säkra ökad transparens och öppenhet, ömsesidigt erkännande av likvärdiga standarder, utbyte av bästa praxis, en förstärkt dialog mellan regleringsorganen och de berörda aktörerna och ett förstärkt samarbete inom internationella standardiseringsorgan; i samband med SPS- och TBT-förhandlingarna se till att de höga standarder som har införts för att garantera livsmedelssäkerhet och skydda människornas, djurens och växternas liv och hälsa i EU inte på något sätt äventyras,

| (iia | ) bekräfta att det på de områden där EU och USA har mycket olika bestämmelser inte kommer att ingås något avtal, till exempel offentliga sjukvårdstjänster, genetiskt modifierade organismer, användningen av hormoner inom nötköttssektorn, Reach och dess genomförande och kloning av djur för animalieproduktion, och därför inte förhandla om dessa frågor, |
| --- | --- |

(iia

) bekräfta att det på de områden där EU och USA har mycket olika bestämmelser inte kommer att ingås något avtal, till exempel offentliga sjukvårdstjänster, genetiskt modifierade organismer, användningen av hormoner inom nötköttssektorn, Reach och dess genomförande och kloning av djur för animalieproduktion, och därför inte förhandla om dessa frågor,

| (iii) | uppmuntra USA att häva förbudet mot import av nötkött från EU, |
| --- | --- |

(iii)

uppmuntra USA att häva förbudet mot import av nötkött från EU,

| (iv) | när det gäller kapitlet om det horisontella regleringssamarbetet prioritera främjandet av bilateralt samarbete i syfte att undvika onödiga avvikelser, särskilt vad gäller ny teknik och nya tjänster, till förmån för den europeiska och amerikanska konkurrenskraften och konsumenternas valmöjligheter; uppnå detta genom förstärkt informationsutbyte, och att förbättra antagandet och genomförandet av internationella instrument, med respekt för subsidiaritetsprincipen, på grundval av framgångsrika internationella erfarenheter, till exempel ISO-standarder eller inom FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Världsforumet för harmonisering av föreskrifter om fordon (Unece WP29); hålla i åtanke att erkännandet av största möjliga antal säkerhetsföreskrifter inom transportområdet som likvärdiga på grundval av en kontrollerat likvärdig skyddsnivå, skulle vara ett av partnerskapets viktigaste resultat; se till att den konsekvensbedömning som görs på förhand för varje rättsakt undersöker konsekvenserna för konsumenterna och miljön vid sidan av konsekvenserna för handel och investeringar; främja förenlighet mellan regelverken utan att äventyra de europeiska eller amerikanska lagstiftarnas legitima regleringsmål, politiska mål eller befogenheter, |
| --- | --- |

(iv)

när det gäller kapitlet om det horisontella regleringssamarbetet prioritera främjandet av bilateralt samarbete i syfte att undvika onödiga avvikelser, särskilt vad gäller ny teknik och nya tjänster, till förmån för den europeiska och amerikanska konkurrenskraften och konsumenternas valmöjligheter; uppnå detta genom förstärkt informationsutbyte, och att förbättra antagandet och genomförandet av internationella instrument, med respekt för subsidiaritetsprincipen, på grundval av framgångsrika internationella erfarenheter, till exempel ISO-standarder eller inom FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Världsforumet för harmonisering av föreskrifter om fordon (Unece WP29); hålla i åtanke att erkännandet av största möjliga antal säkerhetsföreskrifter inom transportområdet som likvärdiga på grundval av en kontrollerat likvärdig skyddsnivå, skulle vara ett av partnerskapets viktigaste resultat; se till att den konsekvensbedömning som görs på förhand för varje rättsakt undersöker konsekvenserna för konsumenterna och miljön vid sidan av konsekvenserna för handel och investeringar; främja förenlighet mellan regelverken utan att äventyra de europeiska eller amerikanska lagstiftarnas legitima regleringsmål, politiska mål eller befogenheter,

| (v) | arbeta för att fortsättningsvis garantera en hög produktsäkerhetsnivå inom EU samtidigt som onödigt dubbelarbete bör undvikas i fråga om testning där detta innebär resursslöseri, särskilt vad gäller lågriskprodukter, |
| --- | --- |

(v)

arbeta för att fortsättningsvis garantera en hög produktsäkerhetsnivå inom EU samtidigt som onödigt dubbelarbete bör undvikas i fråga om testning där detta innebär resursslöseri, särskilt vad gäller lågriskprodukter,

| (vi) | behandla tullfrågor som går utöver bestämmelserna i WTO:s avtal om förenklade handelsprocedurer (TFA) samt understryka att om den administrativa bördan verkligen ska avlägsnas behöver man arbeta för en maximal nivå av regleringsharmonisering av tull- och gränsrelaterad politik och praxis, |
| --- | --- |

(vi)

behandla tullfrågor som går utöver bestämmelserna i WTO:s avtal om förenklade handelsprocedurer (TFA) samt understryka att om den administrativa bördan verkligen ska avlägsnas behöver man arbeta för en maximal nivå av regleringsharmonisering av tull- och gränsrelaterad politik och praxis,

| (vii) | inom ramen för det framtida regleringssamarbetet tydligt fastställa vilka åtgärder som gäller tekniska handelshinder och parallella eller onödiga administrativa bördor och formaliteter och vilka som gäller grundläggande standarder och bestämmelser, eller förfaranden med ett allmänpolitiskt syfte, |
| --- | --- |

(vii)

inom ramen för det framtida regleringssamarbetet tydligt fastställa vilka åtgärder som gäller tekniska handelshinder och parallella eller onödiga administrativa bördor och formaliteter och vilka som gäller grundläggande standarder och bestämmelser, eller förfaranden med ett allmänpolitiskt syfte,

| (viii) | fullt ut respektera de gällande lagstiftningssystemen på båda sidorna av Atlanten liksom Europaparlamentets roll i EU:s beslutsprocess och dess demokratiska kontroll av EU:s lagstiftningsprocess i samband med inrättandet av ramen för det framtida samarbetet, och samtidigt säkerställa största möjliga transparens och ett balanserat deltagande av berörda aktörer i de samråd som ingår i utvecklingen av ett lagstiftningsförslag och att inte fördröja det europeiska lagstiftningsförfarandet; specificera vilken roll och rättslig status som rådet för regleringssamarbete har, liksom dess sammansättning, med beaktande av att varje direkt och obligatorisk tillämpning av dess rekommendationer skulle innebära en överträdelse av de lagstiftningsförfaranden som fastställs i fördragen; även se till att det fullt ut bevarar nationella, regionala och lokala myndigheters kapacitet att lagstifta om sin egen politik, särskilt social- och miljöpolitiken. |
| --- | --- |

(viii)

fullt ut respektera de gällande lagstiftningssystemen på båda sidorna av Atlanten liksom Europaparlamentets roll i EU:s beslutsprocess och dess demokratiska kontroll av EU:s lagstiftningsprocess i samband med inrättandet av ramen för det framtida samarbetet, och samtidigt säkerställa största möjliga transparens och ett balanserat deltagande av berörda aktörer i de samråd som ingår i utvecklingen av ett lagstiftningsförslag och att inte fördröja det europeiska lagstiftningsförfarandet; specificera vilken roll och rättslig status som rådet för regleringssamarbete har, liksom dess sammansättning, med beaktande av att varje direkt och obligatorisk tillämpning av dess rekommendationer skulle innebära en överträdelse av de lagstiftningsförfaranden som fastställs i fördragen; även se till att det fullt ut bevarar nationella, regionala och lokala myndigheters kapacitet att lagstifta om sin egen politik, särskilt social- och miljöpolitiken.

| d) | När det gäller regler uppmanas kommissionen att






  (i) | kombinera förhandlingarna om marknadstillträde och regleringssamarbete med införandet av ambitiösa regler och principer, med hänsyn till att varje pelare har sina egna specifika särdrag, när det gäller frågor såsom, men inte begränsat till, hållbar utveckling, energi, små och medelstora företag, investeringar och statligt ägda företag, |
| --- | --- | --- |

d)

När det gäller regler uppmanas kommissionen att

(i)

kombinera förhandlingarna om marknadstillträde och regleringssamarbete med införandet av ambitiösa regler och principer, med hänsyn till att varje pelare har sina egna specifika särdrag, när det gäller frågor såsom, men inte begränsat till, hållbar utveckling, energi, små och medelstora företag, investeringar och statligt ägda företag,

| (ii) | se till att kapitlet om hållbar utveckling är bindande och verkställbart, och syftar till att fullt ut och effektivt ratificera, genomföra och verkställa Internationella arbetsorganisationens (ILO) åtta grundläggande konventioner och deras innehåll, ILO:s agenda för anständigt arbete samt grundläggande internationella miljöavtal; bestämmelserna måste syfta till att ytterligare stärka skyddet av arbetsrättsliga och miljömässiga standarder; ett ambitiöst kapitel om handel och hållbar utveckling måste också inbegripa bestämmelser om företagens sociala ansvar baserade på de riktlinjer för multinationella företag som utarbetats av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och en tydlig och strukturerad dialog med det civila samhället, |
| --- | --- |

(ii)

se till att kapitlet om hållbar utveckling är bindande och verkställbart, och syftar till att fullt ut och effektivt ratificera, genomföra och verkställa Internationella arbetsorganisationens (ILO) åtta grundläggande konventioner och deras innehåll, ILO:s agenda för anständigt arbete samt grundläggande internationella miljöavtal; bestämmelserna måste syfta till att ytterligare stärka skyddet av arbetsrättsliga och miljömässiga standarder; ett ambitiöst kapitel om handel och hållbar utveckling måste också inbegripa bestämmelser om företagens sociala ansvar baserade på de riktlinjer för multinationella företag som utarbetats av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och en tydlig och strukturerad dialog med det civila samhället,

| (iii) | se till att arbetsrättsliga och miljömässiga standarder inte begränsas till kapitlet om handel och hållbar utveckling, utan även ingår i andra delar av avtalet såsom investeringar, handel med tjänster, regleringssamarbete och offentlig upphandling, |
| --- | --- |

(iii)

se till att arbetsrättsliga och miljömässiga standarder inte begränsas till kapitlet om handel och hållbar utveckling, utan även ingår i andra delar av avtalet såsom investeringar, handel med tjänster, regleringssamarbete och offentlig upphandling,

| (iv) | se till att arbetsrättsliga och miljömässiga standarder kan genomdrivas, genom att utnyttja de goda erfarenheter som EU och USA har av nuvarande frihandelsavtal och av nationell lagstiftning; se till att genomförandet och efterlevnaden av arbetsrättsliga bestämmelser omfattas av ett effektivt övervakningsförfarande, som involverar arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället, och av den allmänna tvistlösningsmekanism som gäller för hela avtalet, |
| --- | --- |

(iv)

se till att arbetsrättsliga och miljömässiga standarder kan genomdrivas, genom att utnyttja de goda erfarenheter som EU och USA har av nuvarande frihandelsavtal och av nationell lagstiftning; se till att genomförandet och efterlevnaden av arbetsrättsliga bestämmelser omfattas av ett effektivt övervakningsförfarande, som involverar arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället, och av den allmänna tvistlösningsmekanism som gäller för hela avtalet,

| (v) | med full respekt för nationell lagstiftning se till att anställda vid transatlantiska företag, som är registrerade enligt en EU-medlemsstats lagstiftning, har tillgång till information och samråd i enlighet med EU:s direktiv om europeiska företagsråd, |
| --- | --- |

(v)

med full respekt för nationell lagstiftning se till att anställda vid transatlantiska företag, som är registrerade enligt en EU-medlemsstats lagstiftning, har tillgång till information och samråd i enlighet med EU:s direktiv om europeiska företagsråd,

| (vi) | se till att de ekonomiska, sysselsättningsrelaterade, sociala och miljömässiga konsekvenserna av TTIP också undersöks med hjälp av en ingående och objektiv förhandsbedömning av handelns konsekvenser för hållbar utveckling, med full respekt för EU:s direktiv om bedömning av konsekvenserna för hållbar utveckling och med ett strukturerat deltagande av berörda aktörer, inklusive det civila samhället, genomföra jämförande djupstudier rörande konsekvenserna för varje medlemsstat samt en utvärdering av konkurrenskraften hos EU:s sektorer och deras motsvarigheter i USA, med syftet att göra prognoser över förlorade och tillkommande arbetstillfällen i de berörda sektorerna i varje medlemsstat, varvid anpassningskostnaderna delvis skulle kunna finansieras av EU och medlemsstaterna, |
| --- | --- |

(vi)

se till att de ekonomiska, sysselsättningsrelaterade, sociala och miljömässiga konsekvenserna av TTIP också undersöks med hjälp av en ingående och objektiv förhandsbedömning av handelns konsekvenser för hållbar utveckling, med full respekt för EU:s direktiv om bedömning av konsekvenserna för hållbar utveckling och med ett strukturerat deltagande av berörda aktörer, inklusive det civila samhället, genomföra jämförande djupstudier rörande konsekvenserna för varje medlemsstat samt en utvärdering av konkurrenskraften hos EU:s sektorer och deras motsvarigheter i USA, med syftet att göra prognoser över förlorade och tillkommande arbetstillfällen i de berörda sektorerna i varje medlemsstat, varvid anpassningskostnaderna delvis skulle kunna finansieras av EU och medlemsstaterna,

| (vii) | hålla fast vid målet att ägna ett särskilt kapitel åt energin, inklusive industriråvaror; se till att de två sidorna under förhandlingarnas gång undersöker olika sätt att underlätta energiexport, så att TTIP avskaffar varje gällande begränsning eller hinder för bränsleexport, inklusive flytande naturgas och råolja, mellan de två handelsparterna med syftet att skapa en konkurrenskraftig, transparent och icke-diskriminerande energimarknad, och därigenom stödjer diversifiering av energikällor, bidrar till leveranssäkerhet och åstadkommer lägre energipriser; detta energikapitel måste innehålla tydliga garantier för att EU:s miljöstandarder och mål för klimatinsatser inte undermineras; uppmuntra samarbete mellan EU och USA om att avskaffa skatteundantagen för flygbränsle för kommersiell luftfart, i linje med G20-gruppens utfästelse att fasa ut stödet till fossila bränslen, |
| --- | --- |

(vii)

hålla fast vid målet att ägna ett särskilt kapitel åt energin, inklusive industriråvaror; se till att de två sidorna under förhandlingarnas gång undersöker olika sätt att underlätta energiexport, så att TTIP avskaffar varje gällande begränsning eller hinder för bränsleexport, inklusive flytande naturgas och råolja, mellan de två handelsparterna med syftet att skapa en konkurrenskraftig, transparent och icke-diskriminerande energimarknad, och därigenom stödjer diversifiering av energikällor, bidrar till leveranssäkerhet och åstadkommer lägre energipriser; detta energikapitel måste innehålla tydliga garantier för att EU:s miljöstandarder och mål för klimatinsatser inte undermineras; uppmuntra samarbete mellan EU och USA om att avskaffa skatteundantagen för flygbränsle för kommersiell luftfart, i linje med G20-gruppens utfästelse att fasa ut stödet till fossila bränslen,

| (viii) | se till att parternas rätt att styra och reglera utforskning, utnyttjande och produktion av energikällor inte påverkas av något avtal, men att principen om icke-diskriminering tillämpas när beslut om utnyttjande väl har fattats; hålla i åtanke att ingenting i avtalet får undergräva legitima icke-diskriminerande demokratiska beslut avseende energiproduktion, i enlighet med försiktighetsprincipen; se till att tillgång till råmaterial och energi också garanteras företag från EU eller USA på icke-diskriminerande grund och att kvalitetsstandarderna för energiprodukter respekteras, inklusive de som gäller för energiprodukter i samband med deras koldioxidutsläpp, t.ex. enligt vad som fastställs i bränslekvalitetsdirektivet, |
| --- | --- |

(viii)

se till att parternas rätt att styra och reglera utforskning, utnyttjande och produktion av energikällor inte påverkas av något avtal, men att principen om icke-diskriminering tillämpas när beslut om utnyttjande väl har fattats; hålla i åtanke att ingenting i avtalet får undergräva legitima icke-diskriminerande demokratiska beslut avseende energiproduktion, i enlighet med försiktighetsprincipen; se till att tillgång till råmaterial och energi också garanteras företag från EU eller USA på icke-diskriminerande grund och att kvalitetsstandarderna för energiprodukter respekteras, inklusive de som gäller för energiprodukter i samband med deras koldioxidutsläpp, t.ex. enligt vad som fastställs i bränslekvalitetsdirektivet,

| (ix) | se till att TTIP stöder utnyttjandet och främjandet av miljöanpassade varor och tjänster, inklusive genom att underlätta deras utveckling och förenkla deras export och import, och därmed gör det möjligt att utnyttja den avsevärda potential för både miljövinster och ekonomiska vinster som den transatlantiska ekonomin erbjuder, vilket kompletterar de pågående multilaterala förhandlingarna inför överenskommelsen om miljöanpassade varor, med syftet att bidra till kampen mot den globala uppvärmningen och skapa nya arbetstillfällen i den ”gröna ekonomin”, |
| --- | --- |

(ix)

se till att TTIP stöder utnyttjandet och främjandet av miljöanpassade varor och tjänster, inklusive genom att underlätta deras utveckling och förenkla deras export och import, och därmed gör det möjligt att utnyttja den avsevärda potential för både miljövinster och ekonomiska vinster som den transatlantiska ekonomin erbjuder, vilket kompletterar de pågående multilaterala förhandlingarna inför överenskommelsen om miljöanpassade varor, med syftet att bidra till kampen mot den globala uppvärmningen och skapa nya arbetstillfällen i den ”gröna ekonomin”,

| (x) | se till att TTIP tjänar som ett forum för utveckling av ambitiösa och bindande gemensamma hållbarhetsstandarder för energiproduktion och energieffektivitet, samtidigt som man beaktar och ansluter sig till de båda parternas redan gällande standarder, t.ex. EU:s direktiv om energimärkning och ekodesign, och undersöka hur man kan förstärka samarbetet om forskning, utveckling och innovation i samband med energi och främja miljöanpassad teknik med låga koldioxidutsläpp, |
| --- | --- |

(x)

se till att TTIP tjänar som ett forum för utveckling av ambitiösa och bindande gemensamma hållbarhetsstandarder för energiproduktion och energieffektivitet, samtidigt som man beaktar och ansluter sig till de båda parternas redan gällande standarder, t.ex. EU:s direktiv om energimärkning och ekodesign, och undersöka hur man kan förstärka samarbetet om forskning, utveckling och innovation i samband med energi och främja miljöanpassad teknik med låga koldioxidutsläpp,

| (xi) | se till att TTIP bidrar till bevarandet och den hållbara förvaltningen av fiskeresurserna, särskilt vad gäller samarbete mellan de två parterna för att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), |
| --- | --- |

(xi)

se till att TTIP bidrar till bevarandet och den hållbara förvaltningen av fiskeresurserna, särskilt vad gäller samarbete mellan de två parterna för att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU),

| (xii) | se till att TTIP omfattar ett särskilt kapitel för små och medelstora företag, baserat på ett gemensamt åtagande från de två parternas sida, och att det har som mål att skapa nya möjligheter i USA för europeiska små och medelstora företag (inklusive mikroföretag), på grundval av de erfarenheter som gjorts och sammanställts av exportinriktade små och medelstora företag, till exempel genom att avskaffa dubbla certifieringskrav, inrätta ett webbaserat informationssystem över olika regleringar och bästa praxis, underlätta tillgången till stödordningar för små och medelstora företag, införa snabbförfaranden vid gränserna eller avskaffa vissa höga tullsatser som fortfarande tillämpas; inrätta samarbetsmekanismer för båda sidor för gemensamt arbete för att underlätta små och medelstora företags medverkan i den transatlantiska handeln och investeringarna, t.ex. genom en gemensam kontaktpunkt för små och medelstora företag, och ge dessa företag en nyckelroll vid inrättandet, vilken skulle tillhandahålla specifik information som de behöver för att exportera till, importera från eller investera i USA, inklusive om tullavgifter, skatter, regleringar, tullförfaranden och marknadsmöjligheter, |
| --- | --- |

(xii)

se till att TTIP omfattar ett särskilt kapitel för små och medelstora företag, baserat på ett gemensamt åtagande från de två parternas sida, och att det har som mål att skapa nya möjligheter i USA för europeiska små och medelstora företag (inklusive mikroföretag), på grundval av de erfarenheter som gjorts och sammanställts av exportinriktade små och medelstora företag, till exempel genom att avskaffa dubbla certifieringskrav, inrätta ett webbaserat informationssystem över olika regleringar och bästa praxis, underlätta tillgången till stödordningar för små och medelstora företag, införa snabbförfaranden vid gränserna eller avskaffa vissa höga tullsatser som fortfarande tillämpas; inrätta samarbetsmekanismer för båda sidor för gemensamt arbete för att underlätta små och medelstora företags medverkan i den transatlantiska handeln och investeringarna, t.ex. genom en gemensam kontaktpunkt för små och medelstora företag, och ge dessa företag en nyckelroll vid inrättandet, vilken skulle tillhandahålla specifik information som de behöver för att exportera till, importera från eller investera i USA, inklusive om tullavgifter, skatter, regleringar, tullförfaranden och marknadsmöjligheter,

| (xiii) | se till att TTIP innehåller ett heltäckande kapitel om investeringar, med bestämmelser om både marknadstillträde och skydd av investeringar, med tanke på att tillgång till kapital kan stimulera sysselsättning och tillväxt; kapitlet om investeringar bör syfta till att säkra icke diskriminerande behandling för europeiska och amerikanska företag som önskar etablera sig på varandras territorium, och samtidigt ta hänsyn till vissa specifika sektorers känslighet; bestämmelserna bör göra Europa attraktivare för investeringar, förbättra förtroendet för Europeiska investeringar i USA och också behandla investerares skyldigheter och ansvar genom att som riktmärken bl.a. hänvisa till OECD:s principer för multinationella företag och FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

(xiii)

se till att TTIP innehåller ett heltäckande kapitel om investeringar, med bestämmelser om både marknadstillträde och skydd av investeringar, med tanke på att tillgång till kapital kan stimulera sysselsättning och tillväxt; kapitlet om investeringar bör syfta till att säkra icke diskriminerande behandling för europeiska och amerikanska företag som önskar etablera sig på varandras territorium, och samtidigt ta hänsyn till vissa specifika sektorers känslighet; bestämmelserna bör göra Europa attraktivare för investeringar, förbättra förtroendet för Europeiska investeringar i USA och också behandla investerares skyldigheter och ansvar genom att som riktmärken bl.a. hänvisa till OECD:s principer för multinationella företag och FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter,

| (xiv) | se till att bestämmelserna om skydd av investeringar begränsas till bestämmelser avseende tiden efter etablering, och fokuserar på nationell behandling, behandling som mest gynnad nation, rättvis och lika behandling och skydd mot direkt och indirekt expropriering, inklusive rätt till snabb, tillräcklig och verksam ersättning; standarder för skydd och definitioner av investerare och investeringar bör utarbetas på ett precist lagenligt sätt och skydda rätten att lagstifta i allmänhetens intresse samt klargöra innebörden av indirekt expropriering och förhindra ogrundade eller överdrivna krav; den fria överföringen av kapital bör följa bestämmelserna i EU-fördraget och bör inkludera en försiktighetsklausul utan tidsbegränsning vid händelse av finansiella kriser, |
| --- | --- |

(xiv)

se till att bestämmelserna om skydd av investeringar begränsas till bestämmelser avseende tiden efter etablering, och fokuserar på nationell behandling, behandling som mest gynnad nation, rättvis och lika behandling och skydd mot direkt och indirekt expropriering, inklusive rätt till snabb, tillräcklig och verksam ersättning; standarder för skydd och definitioner av investerare och investeringar bör utarbetas på ett precist lagenligt sätt och skydda rätten att lagstifta i allmänhetens intresse samt klargöra innebörden av indirekt expropriering och förhindra ogrundade eller överdrivna krav; den fria överföringen av kapital bör följa bestämmelserna i EU-fördraget och bör inkludera en försiktighetsklausul utan tidsbegränsning vid händelse av finansiella kriser,

| (xv) | se till att utländska investerare behandlas på ett icke-diskriminerande sätt, samtidigt som de inte ges fler rättigheter än inhemska investerare, och ersätta systemet för tvistlösning mellan investerare och stat med ett nytt system, vilket är baserat på demokratiska principer och föremål för tillsyn, där potentiella fall behandlas på ett transparent sätt av offentligt tillsatta oberoende professionella domare vid offentliga utfrågningar och som innehåller en överklagandemekanism, som garanterar konsekventa rättsliga beslut och där EU-domstolen och de nationella domstolarnas jurisdiktion respekteras, och där privata intressen inte kommer åt att undergräva den offentliga politikens intressen, |
| --- | --- |

(xv)

se till att utländska investerare behandlas på ett icke-diskriminerande sätt, samtidigt som de inte ges fler rättigheter än inhemska investerare, och ersätta systemet för tvistlösning mellan investerare och stat med ett nytt system, vilket är baserat på demokratiska principer och föremål för tillsyn, där potentiella fall behandlas på ett transparent sätt av offentligt tillsatta oberoende professionella domare vid offentliga utfrågningar och som innehåller en överklagandemekanism, som garanterar konsekventa rättsliga beslut och där EU-domstolen och de nationella domstolarnas jurisdiktion respekteras, och där privata intressen inte kommer åt att undergräva den offentliga politikens intressen,

| (xvi) | se till att TTIP innehåller ett ambitiöst, balanserat och modernt kapitel om tydligt definierade områden av immateriella rättigheter, inklusive erkännande och förstärkt skydd av geografiska beteckningar och som återspeglar en skälig och effektiv skyddsnivå, utan att EU hindras att reformera sitt copyrightsystem, och som samtidigt garanterar en skälig balans mellan immateriella rättigheter och allmänintresset, särskilt behovet av att bevara tillgången till läkemedel till rimlig kostnad genom att alltjämt stödja flexibiliteten i Trips-avtalet, |
| --- | --- |

(xvi)

se till att TTIP innehåller ett ambitiöst, balanserat och modernt kapitel om tydligt definierade områden av immateriella rättigheter, inklusive erkännande och förstärkt skydd av geografiska beteckningar och som återspeglar en skälig och effektiv skyddsnivå, utan att EU hindras att reformera sitt copyrightsystem, och som samtidigt garanterar en skälig balans mellan immateriella rättigheter och allmänintresset, särskilt behovet av att bevara tillgången till läkemedel till rimlig kostnad genom att alltjämt stödja flexibiliteten i Trips-avtalet,

| (xvii) | beakta att det är mycket viktigt att EU och USA fortsätter att medverka och engagera sig i diskussioner om global multilateral harmonisering av patent inom ramen för befintliga internationella organ, och parlamentet varnar därmed för försök att införa bestämmelser i TTIP om materiell patenträtt, särskilt avseende frågor som har att göra med patentmöjligheter och tidsfrister i samband med nyhetsbedömningen, |
| --- | --- |

(xvii)

beakta att det är mycket viktigt att EU och USA fortsätter att medverka och engagera sig i diskussioner om global multilateral harmonisering av patent inom ramen för befintliga internationella organ, och parlamentet varnar därmed för försök att införa bestämmelser i TTIP om materiell patenträtt, särskilt avseende frågor som har att göra med patentmöjligheter och tidsfrister i samband med nyhetsbedömningen,

| (xviii) | se till att kapitlet om immateriella rättigheter inte innehåller bestämmelser om ansvar för mellanhänder på internet eller om straffrättsliga påföljder som ett verktyg för att framtvinga efterlevnad, vilket tidigare har avvisats av parlamentet, inklusive det föreslagna Acta-avtalet, |
| --- | --- |

(xviii)

se till att kapitlet om immateriella rättigheter inte innehåller bestämmelser om ansvar för mellanhänder på internet eller om straffrättsliga påföljder som ett verktyg för att framtvinga efterlevnad, vilket tidigare har avvisats av parlamentet, inklusive det föreslagna Acta-avtalet,

| (xix) | säkra fullständigt erkännande och ett starkt rättsligt skydd av EU:s geografiska beteckningar, och åtgärder för att hantera oriktig användning och missvisande information och missledande praxis; garantera konsumenterna att dessa produkter är korrekt etiketterade, spårbara och av angivet ursprung samt skydda producenternas kunskaper, då detta är en viktig del av ett balanserat avtal. |
| --- | --- |

(xix)

säkra fullständigt erkännande och ett starkt rättsligt skydd av EU:s geografiska beteckningar, och åtgärder för att hantera oriktig användning och missvisande information och missledande praxis; garantera konsumenterna att dessa produkter är korrekt etiketterade, spårbara och av angivet ursprung samt skydda producenternas kunskaper, då detta är en viktig del av ett balanserat avtal.

| e) | När det gäller transparens, det civila samhällets involvering, information till allmänheten och politiska budskap uppmanas kommissionen att






  (i) | fortsätta de pågående insatserna att förbättra transparensen i förhandlingarna genom att offentliggöra fler förhandlingsförslag och genomföra Europeiska ombudsmannens rekommendationer, särskilt i samband med bestämmelserna om allmänhetens tillgång till handlingar, |
| --- | --- | --- |

e)

När det gäller transparens, det civila samhällets involvering, information till allmänheten och politiska budskap uppmanas kommissionen att

(i)

fortsätta de pågående insatserna att förbättra transparensen i förhandlingarna genom att offentliggöra fler förhandlingsförslag och genomföra Europeiska ombudsmannens rekommendationer, särskilt i samband med bestämmelserna om allmänhetens tillgång till handlingar,

| (ii) | omvandla dessa insatser för att säkra transparens till konkreta praktiska resultat, bland annat genom att nå en överenskommelse med USA om att förstärka transparensen, däribland tillgång för alla Europaparlamentsledamöter till alla förhandlingsdokument, inklusive konsoliderade texter, samtidigt som vederbörlig konfidentialitet upprätthålls, så att parlamentsledamöterna och medlemsstaterna kan föra konstruktiva diskussioner med berörda aktörer och allmänheten; se till att båda förhandlingsparterna måste motivera varje avvisande av en begäran om offentliggörande av ett förhandlingsbud, |
| --- | --- |

(ii)

omvandla dessa insatser för att säkra transparens till konkreta praktiska resultat, bland annat genom att nå en överenskommelse med USA om att förstärka transparensen, däribland tillgång för alla Europaparlamentsledamöter till alla förhandlingsdokument, inklusive konsoliderade texter, samtidigt som vederbörlig konfidentialitet upprätthålls, så att parlamentsledamöterna och medlemsstaterna kan föra konstruktiva diskussioner med berörda aktörer och allmänheten; se till att båda förhandlingsparterna måste motivera varje avvisande av en begäran om offentliggörande av ett förhandlingsbud,

| (iii) | främja ett ännu närmare samarbete med medlemsstaterna, som ansvarade för förhandlingsmandatet till kommissionen att inleda förhandlingar med USA, i syfte att säkra deras aktiva deltagande i åtgärderna för att sprida information om avtalets tillämpningsområde och möjliga fördelar för de europeiska medborgarna, ett åtagande som ingick i rådets slutsatser av den 20 mars 2015, och säkra en bred och faktabaserad offentlig debatt i Europa om TTIP i syfte att undersöka de verkliga farhågor som omgärdar avtalet, |
| --- | --- |

(iii)

främja ett ännu närmare samarbete med medlemsstaterna, som ansvarade för förhandlingsmandatet till kommissionen att inleda förhandlingar med USA, i syfte att säkra deras aktiva deltagande i åtgärderna för att sprida information om avtalets tillämpningsområde och möjliga fördelar för de europeiska medborgarna, ett åtagande som ingick i rådets slutsatser av den 20 mars 2015, och säkra en bred och faktabaserad offentlig debatt i Europa om TTIP i syfte att undersöka de verkliga farhågor som omgärdar avtalet,

| (iv) | förstärka sitt fortlöpande och transparenta samarbete med ett stort antal olika aktörer under hela förhandlingsprocessen; alla berörda parter uppmanas att aktivt delta och föreslå initiativ och ta fram information som är av betydelse för förhandlingarna, |
| --- | --- |

(iv)

förstärka sitt fortlöpande och transparenta samarbete med ett stort antal olika aktörer under hela förhandlingsprocessen; alla berörda parter uppmanas att aktivt delta och föreslå initiativ och ta fram information som är av betydelse för förhandlingarna,

| (v) | uppmuntra medlemsstaterna att involvera sina nationella parlament i linje med sina respektive konstitutionella skyldigheter, ge medlemsstaterna allt stöd som krävs för att de ska kunna fullgöra sina uppgifter och intensifiera kontakterna med de nationella parlamenten så att dessa hålls ordentligt informerade om de pågående förhandlingarna, |
| --- | --- |

(v)

uppmuntra medlemsstaterna att involvera sina nationella parlament i linje med sina respektive konstitutionella skyldigheter, ge medlemsstaterna allt stöd som krävs för att de ska kunna fullgöra sina uppgifter och intensifiera kontakterna med de nationella parlamenten så att dessa hålls ordentligt informerade om de pågående förhandlingarna,

| (vi) | bygga på det nära samarbetet med parlamentet och verka för en ännu mer strukturerad dialog, som även i fortsättningen kommer att vara inriktad på att noga övervaka förhandlingarna, och engagera parlamentet i arbetet med kommissionen, medlemsstaterna, den amerikanska kongressen samt berörda aktörer på båda sidor av Atlanten för att säkerställa ett förhandlingsresultat som gagnar medborgarna både inom och utanför EU och USA, |
| --- | --- |

(vi)

bygga på det nära samarbetet med parlamentet och verka för en ännu mer strukturerad dialog, som även i fortsättningen kommer att vara inriktad på att noga övervaka förhandlingarna, och engagera parlamentet i arbetet med kommissionen, medlemsstaterna, den amerikanska kongressen samt berörda aktörer på båda sidor av Atlanten för att säkerställa ett förhandlingsresultat som gagnar medborgarna både inom och utanför EU och USA,

| (vii) | se till att TTIP-avtalet och dess framtida tillämpning åtföljs av ett fördjupat transatlantiskt parlamentariskt samarbete grundat på och med utnyttjande av erfarenheter från den transatlantiska lagstiftningsdialogen, som i framtiden leder till ett bredare och förstärkt politiskt ramverk för att utveckla gemensamma strategier, stärka det strategiska partnerskapet och förbättra det globala samarbetet mellan EU och USA. |
| --- | --- |

(vii)

se till att TTIP-avtalet och dess framtida tillämpning åtföljs av ett fördjupat transatlantiskt parlamentariskt samarbete grundat på och med utnyttjande av erfarenheter från den transatlantiska lagstiftningsdialogen, som i framtiden leder till ett bredare och förstärkt politiskt ramverk för att utveckla gemensamma strategier, stärka det strategiska partnerskapet och förbättra det globala samarbetet mellan EU och USA.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med Europaparlamentets rekommendationer till kommissionen samt för information till rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament och USA:s administration och |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med Europaparlamentets rekommendationer till kommissionen samt för information till rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament och USA:s administration och

---

(1)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11103-2013-DCL-1/sv/pdf

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/141920.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/145906.pdf

(4)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-14-1820_en.htm

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-79-2014-INIT/sv/pdf

(6)  http://ec.europa.eu/priorities/docs/pg_sv.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/news/2014/docs/c_2014_9052_en.pdf

(8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-2341_en.htm

(9)  http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/information_sources/docs/from_farm_ to_fork_2004_en.pdf

(10)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153022.pdf

(11)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153023.pdf

(12)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153024.pdf

(13)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153025.pdf

(14)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153026.pdf

(15)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153027.pdf

(16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf

(17)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153029.pdf

(18)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153030.pdf

(19)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153031.pdf

(20)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153032.pdf

(21)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/februari/tradoc_153120.pdf

(22)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/may/tradoc_152512.pdf

(23)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/march/tradoc_153259.pdf

(24)  EUT C 68 E, 7.3.2014, s. 53.

(25)  Antagna texter, P7_TA(2013)0227.

(26)  Antagna texter, P8_TA(2015)0009.

(27)  Antagna texter, P7_TA(2014)0230,

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/48

---

P8_TA(2015)0264

Initiativ för grön sysselsättning: Ta vara på den gröna ekonomins jobbpotential

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 om ”Initiativ för grön sysselsättning: Ta vara på den gröna ekonomins jobbpotential” (2014/2238(INI))

(2017/C 265/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Initiativ för grön sysselsättning: Ta vara på den gröna ekonomins jobbpotential (COM(2014)0446), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Initiativ för grön sysselsättning: Ta vara på den gröna ekonomins jobbpotential (COM(2014)0446),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Grön handlingsplan för små och medelstora företag (COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Grön handlingsplan för små och medelstora företag (COM(2014)0440),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Mot ett kretsloppssamhälle: Program för ett avfallsfritt Europa (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Mot ett kretsloppssamhälle: Program för ett avfallsfritt Europa (COM(2014)0398),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument Exploiting the employment potential of green growth (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument Exploiting the employment potential of green growth (SWD(2012)0092),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 6 december 2010Sysselsättningspolitik för en konkurrenskraftig, koldioxidsnål, resurseffektiv och grön ekonomi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 6 december 2010Sysselsättningspolitik för en konkurrenskraftig, koldioxidsnål, resurseffektiv och grön ekonomi,

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande Green action plan for SMEs and Green Employment Initiative, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande Green action plan for SMEs and Green Employment Initiative,

| — | med beaktande av OECD:s och Cedefops (Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning) studie från 2014 Greener Skills and Jobs, OECD Green Growth Studies, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s och Cedefops (Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning) studie från 2014 Greener Skills and Jobs, OECD Green Growth Studies,

| — | med beaktande av artikeln i tidskriften European Employment Observatory Review från april 2013 Promoting green jobs throughout the crisis: a handbook of best practices in Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikeln i tidskriften European Employment Observatory Review från april 2013 Promoting green jobs throughout the crisis: a handbook of best practices in Europe,

| — | med beaktande av ILO:s och Cedefops rapport från 2011 Skills for green jobs: a global view: synthesis report based on 21 country studies, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s och Cedefops rapport från 2011 Skills for green jobs: a global view: synthesis report based on 21 country studies,

| — | med beaktande av Cedefops rapport från 2010 Skills for green jobs – European synthesis report, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cedefops rapport från 2010 Skills for green jobs – European synthesis report,

| — | med beaktande av Eurofounds rapporter Industrial relations and sustainability: the role of social partners in the transition towards a green economy (2011), Greening the European economy: responses and initiatives by Member States and social partners (2009) och Greening of Industries in the EU: anticipating and managing the effects on quantity and quality of jobs (2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds rapporter Industrial relations and sustainability: the role of social partners in the transition towards a green economy (2011), Greening the European economy: responses and initiatives by Member States and social partners (2009) och Greening of Industries in the EU: anticipating and managing the effects on quantity and quality of jobs (2013),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet av den 8 februari 2010 från OECD/CFE-LEED (OECD:s centrum för företagande/programmet för lokal utveckling inom ekonomi och sysselsättning Green jobs and skills: the local labour market implications of addressing climate change, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet av den 8 februari 2010 från OECD/CFE-LEED (OECD:s centrum för företagande/programmet för lokal utveckling inom ekonomi och sysselsättning Green jobs and skills: the local labour market implications of addressing climate change,

| — | med beaktande av ILO:s/Uneps definition av gröna jobb som alla anständiga arbetstillfällen som bidrar till att bevara eller återupprätta miljöns kvalitet, oavsett om det är inom jordbruket, industrin, tjänstesektorn eller förvaltningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s/Uneps definition av gröna jobb som alla anständiga arbetstillfällen som bidrar till att bevara eller återupprätta miljöns kvalitet, oavsett om det är inom jordbruket, industrin, tjänstesektorn eller förvaltningen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2013 om miljöinnovation – sysselsättning och tillväxt med hjälp av miljöpolitik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2013 om miljöinnovation – sysselsättning och tillväxt med hjälp av miljöpolitik (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2012 om färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2012 om färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (3),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0204/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0204/2015), och av följande skäl:

| A. | Sådana globala trender som ineffektiv resursanvändning och ohållbar belastning av miljön samt klimatförändringar har snart nått gränsen för när man inte längre kan förebygga oåterkalleliga konsekvenser för våra samhällen och den naturliga miljön. Den växande sociala utestängningen och bristen på jämlikhet är ett problem för samhället. |
| --- | --- |

A.

Sådana globala trender som ineffektiv resursanvändning och ohållbar belastning av miljön samt klimatförändringar har snart nått gränsen för när man inte längre kan förebygga oåterkalleliga konsekvenser för våra samhällen och den naturliga miljön. Den växande sociala utestängningen och bristen på jämlikhet är ett problem för samhället.

| B. | Europeiska miljöbyrån framhåller i sin rapport från 2015 hur otillräckliga de nuvarande åtgärderna är när det gäller att förverkliga målsättningen att bevara den biologiska mångfalden, minska användningen av fossila bränslen samt motverka klimatförändringarna och dess effekt på människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

B.

Europeiska miljöbyrån framhåller i sin rapport från 2015 hur otillräckliga de nuvarande åtgärderna är när det gäller att förverkliga målsättningen att bevara den biologiska mångfalden, minska användningen av fossila bränslen samt motverka klimatförändringarna och dess effekt på människors hälsa och miljön.

| C. | Eftersom det inte finns någon konsekvent politik mot dessa gemensamma utmaningar kommer en avsevärd del av potentialen att skapa hållbar sysselsättning i en miljövänlig och socialt inkluderande övergång att förbli outnyttjad. |
| --- | --- |

C.

Eftersom det inte finns någon konsekvent politik mot dessa gemensamma utmaningar kommer en avsevärd del av potentialen att skapa hållbar sysselsättning i en miljövänlig och socialt inkluderande övergång att förbli outnyttjad.

| D. | Som ett led i insatserna mot dessa hot växer det nu fram nya sektorer, medan många andra sektorer förändras och somliga sektorer, såsom dem som är kraftigt förorenande, är på tillbakagång. Det finns ett behov av att fokusera på innovation och på sätt att minska föroreningarna. Inom somliga sektorer som är på tillbakagång måste särskild uppmärksamhet ägnas de anställda, i form av omskolning och alternativ sysselsättning. Investeringar på de områden som prioriteras inom kommissionens agenda för grön sysselsättning, inbegripet återvinning, biologisk mångfald, energieffektivitet, luftkvalitet och all teknik för förnybara energi såsom havsbaserad förnybar energi, har potentialen att avsevärt främja sysselsättningsskapandet, bland annat i glesbygd. |
| --- | --- |

D.

Som ett led i insatserna mot dessa hot växer det nu fram nya sektorer, medan många andra sektorer förändras och somliga sektorer, såsom dem som är kraftigt förorenande, är på tillbakagång. Det finns ett behov av att fokusera på innovation och på sätt att minska föroreningarna. Inom somliga sektorer som är på tillbakagång måste särskild uppmärksamhet ägnas de anställda, i form av omskolning och alternativ sysselsättning. Investeringar på de områden som prioriteras inom kommissionens agenda för grön sysselsättning, inbegripet återvinning, biologisk mångfald, energieffektivitet, luftkvalitet och all teknik för förnybara energi såsom havsbaserad förnybar energi, har potentialen att avsevärt främja sysselsättningsskapandet, bland annat i glesbygd.

| E. | Sektorn för gröna varor och tjänster har enligt Europeiska miljöbyrån vuxit med över 50 procent mellan 2000 och 2011, samtidigt som den skapat över 1,3 miljoner arbetstillfällen. Enligt kommissionens beräkningar kommer marknaden för förnybar energi fram till 2020 att ge upphov till 20 miljoner nya arbetstillfällen i Europa. En ambitiös och enhetlig EU-politik och investeringar i förnybar energi, skogsbruk, hållbart jordbruk och markskydd (för att förebygga och motverka hydrologisk obalans) har potentialen att avsevärt främja sysselsättningsskapandet. |
| --- | --- |

E.

Sektorn för gröna varor och tjänster har enligt Europeiska miljöbyrån vuxit med över 50 procent mellan 2000 och 2011, samtidigt som den skapat över 1,3 miljoner arbetstillfällen. Enligt kommissionens beräkningar kommer marknaden för förnybar energi fram till 2020 att ge upphov till 20 miljoner nya arbetstillfällen i Europa. En ambitiös och enhetlig EU-politik och investeringar i förnybar energi, skogsbruk, hållbart jordbruk och markskydd (för att förebygga och motverka hydrologisk obalans) har potentialen att avsevärt främja sysselsättningsskapandet.

| F. | Målet om hållbar utveckling ingår i Lissabonfördraget, och genomförandet av detta innebär att miljöfrågor ska behandlas på samma nivå som ekonomiska och sociala frågor. |
| --- | --- |

F.

Målet om hållbar utveckling ingår i Lissabonfördraget, och genomförandet av detta innebär att miljöfrågor ska behandlas på samma nivå som ekonomiska och sociala frågor.

| G. | I Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla framhålls den avgörande betydelsen av en övergång till gröna och socialt rättvisa ekonomier. |
| --- | --- |

G.

I Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla framhålls den avgörande betydelsen av en övergång till gröna och socialt rättvisa ekonomier.

| H. | Stelheter på arbetsmarknaden hämmar skapandet av arbetstillfällen, samtidigt som en konkurrenskraftig arbetsmarknad i EU kan bidra till att Europa 2020-strategins sysselsättningsmål uppnås. |
| --- | --- |

H.

Stelheter på arbetsmarknaden hämmar skapandet av arbetstillfällen, samtidigt som en konkurrenskraftig arbetsmarknad i EU kan bidra till att Europa 2020-strategins sysselsättningsmål uppnås.

| I. | Vid konferensen i Cancún 2010 om FN:s ramkonvention om klimatförändringar utfäste sig EU och dess medlemsstater att tillförsäkra de anställda en rättvis övergång som skapar anständigt arbete och arbetstillfällen av god kvalitet. En rättvis övergång för alla i riktning mot en miljömässigt hållbar ekonomi förutsätter god förvaltning för att bidra till målet om hållbar och långsiktig sysselsättning för alla – inbegripet men inte uteslutande högkvalificerade arbetstillfällen –, social delaktighet och fattigdomsutrotning. |
| --- | --- |

I.

Vid konferensen i Cancún 2010 om FN:s ramkonvention om klimatförändringar utfäste sig EU och dess medlemsstater att tillförsäkra de anställda en rättvis övergång som skapar anständigt arbete och arbetstillfällen av god kvalitet. En rättvis övergång för alla i riktning mot en miljömässigt hållbar ekonomi förutsätter god förvaltning för att bidra till målet om hållbar och långsiktig sysselsättning för alla – inbegripet men inte uteslutande högkvalificerade arbetstillfällen –, social delaktighet och fattigdomsutrotning.

| J. | De fem pelarna i en rättvis övergång är samråd/fackföreningarnas röst, investeringar i gröna och anständiga arbetstillfällen, grön kompetens, respekt för arbetstagarrättigheter och mänskliga rättigheter och socialt skydd för arbetstagare och samhällen som går i bräschen för övergången till en koldioxidsnål ekonomi. |
| --- | --- |

J.

De fem pelarna i en rättvis övergång är samråd/fackföreningarnas röst, investeringar i gröna och anständiga arbetstillfällen, grön kompetens, respekt för arbetstagarrättigheter och mänskliga rättigheter och socialt skydd för arbetstagare och samhällen som går i bräschen för övergången till en koldioxidsnål ekonomi.

| K. | Arbetstagarna måste vara starkt delaktiga i övergången, för att öka miljömedvetenheten och insikten om behovet av resurseffektivitet och för att minska vår miljöpåverkan. |
| --- | --- |

K.

Arbetstagarna måste vara starkt delaktiga i övergången, för att öka miljömedvetenheten och insikten om behovet av resurseffektivitet och för att minska vår miljöpåverkan.

| L. | Expansionsmöjligheterna för gröna jobb inskränks av bristen på kompetens och kompetensglappet, som i sin tur orsakas av flera olika faktorer, bland annat olikhet i hållbarhetskursplanerna, identifierade brister i bestämda sektorer, brist på studenter med nödvändig kompetens inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, matematik och informationsteknik, samt könskoncentration i vissa sektorer snarare än jämn könsfördelning. |
| --- | --- |

L.

Expansionsmöjligheterna för gröna jobb inskränks av bristen på kompetens och kompetensglappet, som i sin tur orsakas av flera olika faktorer, bland annat olikhet i hållbarhetskursplanerna, identifierade brister i bestämda sektorer, brist på studenter med nödvändig kompetens inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, matematik och informationsteknik, samt könskoncentration i vissa sektorer snarare än jämn könsfördelning.

| M. | Det finns belägg för att investeringar i energi- och resurseffektivitet och en utveckling av leveranskedjan genom en tydlig industripolitik, liksom skatteväxling från skatt på arbete till andra källor, har potentialen att påverka sysselsättningsskapandet i gynnsam riktning. |
| --- | --- |

M.

Det finns belägg för att investeringar i energi- och resurseffektivitet och en utveckling av leveranskedjan genom en tydlig industripolitik, liksom skatteväxling från skatt på arbete till andra källor, har potentialen att påverka sysselsättningsskapandet i gynnsam riktning.

| N. | Europa är utsatt för global konkurrens, och överkomliga energikostnader, fullbordandet av EU:s inre marknad och ett bättre investeringsklimat för hållbar tillväxt och sysselsättningsskapande spelar en avgörande roll. |
| --- | --- |

N.

Europa är utsatt för global konkurrens, och överkomliga energikostnader, fullbordandet av EU:s inre marknad och ett bättre investeringsklimat för hållbar tillväxt och sysselsättningsskapande spelar en avgörande roll.

| O. | Vissa sektorer, såsom energieffektiva byggnadsrenoveringar, är platsspecifika och kan inte ut- eller omlokaliseras. |
| --- | --- |

O.

Vissa sektorer, såsom energieffektiva byggnadsrenoveringar, är platsspecifika och kan inte ut- eller omlokaliseras.

| P. | Osäkerhet och bristande samstämdhet i de politiska riktlinjerna samt brist på tydliga mål hindrar investeringar, kompetensutveckling och forskning och utveckling och motverkar därmed utvecklingen av sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

P.

Osäkerhet och bristande samstämdhet i de politiska riktlinjerna samt brist på tydliga mål hindrar investeringar, kompetensutveckling och forskning och utveckling och motverkar därmed utvecklingen av sysselsättningsmöjligheter.

| Q. | Större samhällsmedvetenhet om vikten av en grön ekonomi skulle öka sysselsättningsmöjligheterna. |
| --- | --- |

Q.

Större samhällsmedvetenhet om vikten av en grön ekonomi skulle öka sysselsättningsmöjligheterna.

| R. | Tydliga och fastställda mål på medellång och lång sikt, inbegripet EU:s energieffektivitets- och föroreningsmål, kan bli viktiga drivkrafter för en förändring. I detta sammanhang har också unionslagstiftningen en viktig funktion att fylla. Målinriktade investeringar som skapar arbetstillfällen, bland annat för utveckling av leveranskedjor inom EU, bör uppstå ur en tydlig politisk ram och vara konsekventa med den. |
| --- | --- |

R.

Tydliga och fastställda mål på medellång och lång sikt, inbegripet EU:s energieffektivitets- och föroreningsmål, kan bli viktiga drivkrafter för en förändring. I detta sammanhang har också unionslagstiftningen en viktig funktion att fylla. Målinriktade investeringar som skapar arbetstillfällen, bland annat för utveckling av leveranskedjor inom EU, bör uppstå ur en tydlig politisk ram och vara konsekventa med den.

| S. | Den offentliga sektorn och de lokala och regionala myndigheterna kan spela en avgörande roll för att underlätta övergångarna till en grön ekonomi och skapa inkluderande arbetsmarknader. |
| --- | --- |

S.

Den offentliga sektorn och de lokala och regionala myndigheterna kan spela en avgörande roll för att underlätta övergångarna till en grön ekonomi och skapa inkluderande arbetsmarknader.

| T. | Instrument såsom miljömärken, Emas och miljöanpassad offentlig upphandling (MOU) bidrar till att skapa gröna jobb. |
| --- | --- |

T.

Instrument såsom miljömärken, Emas och miljöanpassad offentlig upphandling (MOU) bidrar till att skapa gröna jobb.

| U. | Mikroföretag och små och medelstora företag är en av de viktigaste källorna till sysselsättning i EU, står för mycket mer än 80 procent av alla arbetstillfällen och har varit ledande inom många ”gröna” sektorer, men de kan ha särskilt svårt att förutse vilken kompetens som behövs och att ta till vara jobbpotentialen. |
| --- | --- |

U.

Mikroföretag och små och medelstora företag är en av de viktigaste källorna till sysselsättning i EU, står för mycket mer än 80 procent av alla arbetstillfällen och har varit ledande inom många ”gröna” sektorer, men de kan ha särskilt svårt att förutse vilken kompetens som behövs och att ta till vara jobbpotentialen.

| V. | De integrerade riktlinjerna är centrala för samordningen av medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik och utgör grundvalen för landsspecifika rekommendationer. De bör stödja Europa 2020-målen, särskilt sysselsättningsmålet, bland annat genom att främja nya arbetstillfällen av hög kvalitet, inklusive genom grön sysselsättning. |
| --- | --- |

V.

De integrerade riktlinjerna är centrala för samordningen av medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik och utgör grundvalen för landsspecifika rekommendationer. De bör stödja Europa 2020-målen, särskilt sysselsättningsmålet, bland annat genom att främja nya arbetstillfällen av hög kvalitet, inklusive genom grön sysselsättning.

| W. | Kvinnorna måste i lika stor utsträckning som männen gynnas av skapandet av lämpliga gröna jobb, och glastaket måste krossas. |
| --- | --- |

W.

Kvinnorna måste i lika stor utsträckning som männen gynnas av skapandet av lämpliga gröna jobb, och glastaket måste krossas.

| X. | Kvinnorna har drabbats oproportionerligt hårt av krisen och åtstramningspolitiken, och gröna jobb har visat sig vara mer kriståliga än andra. |
| --- | --- |

X.

Kvinnorna har drabbats oproportionerligt hårt av krisen och åtstramningspolitiken, och gröna jobb har visat sig vara mer kriståliga än andra.

| Y. | Koldioxidsnåla sektorer tenderar att ha högre arbetsproduktivitet, och löneandelen har minskat i mindre grad inom dessa sektorer än i de 15 mest förorenande industrierna. |
| --- | --- |

Y.

Koldioxidsnåla sektorer tenderar att ha högre arbetsproduktivitet, och löneandelen har minskat i mindre grad inom dessa sektorer än i de 15 mest förorenande industrierna.

| Z. | Eurobarometers uppgifter om gröna jobb i små och medelstora företag visar att energisparande och minskning av avfall och råvaruförbrukning har blivit ekonomiskt fördelaktigt. |
| --- | --- |

Z.

Eurobarometers uppgifter om gröna jobb i små och medelstora företag visar att energisparande och minskning av avfall och råvaruförbrukning har blivit ekonomiskt fördelaktigt.

Mot en grön ekonomi – möjligheter för arbetsmarknaden

| 1. | Europaparlamentet framhåller att en övergång i riktning mot hållbara samhällen och ekonomier, bland annat till hållbara mönster för konsumtion och produktion, kan ge möjligheter både till skapande av nya arbetstillfällen av hög kvalitet och omvandling av befintlig sysselsättning till gröna jobb inom snart sagt alla sektorer och längs med hela värdekedjan: från forskning till produktion, distribution och underhåll, och i nya gröna högteknologiska sektorer, t.ex. förnybar energi, och i traditionella industrier, t.ex. tillverknings- och byggindustrin, eller inom jordbruk och fiske, eller tjänstesektorer, t.ex. turism, catering, transport och utbildning. Parlamentet framhåller samtidigt att investeringar i förnybar energi och energieffektivitet förutom att skapa många arbetstillfällen bidrar till bibehållandet av den europeiska ekonomins och industrins konkurrenskraft samt till att minska Europas energiberoende. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att en övergång i riktning mot hållbara samhällen och ekonomier, bland annat till hållbara mönster för konsumtion och produktion, kan ge möjligheter både till skapande av nya arbetstillfällen av hög kvalitet och omvandling av befintlig sysselsättning till gröna jobb inom snart sagt alla sektorer och längs med hela värdekedjan: från forskning till produktion, distribution och underhåll, och i nya gröna högteknologiska sektorer, t.ex. förnybar energi, och i traditionella industrier, t.ex. tillverknings- och byggindustrin, eller inom jordbruk och fiske, eller tjänstesektorer, t.ex. turism, catering, transport och utbildning. Parlamentet framhåller samtidigt att investeringar i förnybar energi och energieffektivitet förutom att skapa många arbetstillfällen bidrar till bibehållandet av den europeiska ekonomins och industrins konkurrenskraft samt till att minska Europas energiberoende.

| 2. | Europaparlamentet understryker att tillgången på två tredjedelar av de tjänster som har sitt ursprung i naturen minskar – däribland bördiga jordar, rent vatten och ren luft – samtidigt som den globala uppvärmningen och förlusten av biologisk mångfald närmar sig de gränser över vilka oåterkalleliga konsekvenser för våra samhällen och den naturliga miljön inte kan undvikas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att tillgången på två tredjedelar av de tjänster som har sitt ursprung i naturen minskar – däribland bördiga jordar, rent vatten och ren luft – samtidigt som den globala uppvärmningen och förlusten av biologisk mångfald närmar sig de gränser över vilka oåterkalleliga konsekvenser för våra samhällen och den naturliga miljön inte kan undvikas.

| 3. | Europarlamentet påpekar att kontinuerlig ekonomisk tillväxt endast är möjlig om hänsyn tas till miljöns begränsningar. Parlamentet betonar därför att en grön ekonomi och ett kretsloppssamhälle kan ge lösningar både för miljön och för ekonomin och samhället i allmänhet. |
| --- | --- |

3.

Europarlamentet påpekar att kontinuerlig ekonomisk tillväxt endast är möjlig om hänsyn tas till miljöns begränsningar. Parlamentet betonar därför att en grön ekonomi och ett kretsloppssamhälle kan ge lösningar både för miljön och för ekonomin och samhället i allmänhet.

| 4. | Europaparlamentet betonar att en fullt genomförd miljölagstiftning samt förbättrad miljöintegration och politisk samstämdhet mellan olika sektorer i EU är mycket viktigt för ett fullt utnyttjande av möjligheterna i samband med den gröna ekonomin och därmed för skapandet av gröna jobb. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att en fullt genomförd miljölagstiftning samt förbättrad miljöintegration och politisk samstämdhet mellan olika sektorer i EU är mycket viktigt för ett fullt utnyttjande av möjligheterna i samband med den gröna ekonomin och därmed för skapandet av gröna jobb.

| 5. | Europaparlamentet noterar att Europeiska miljöbyrån i sin rapport från 2015 framhåller hur otillräckliga de nuvarande åtgärderna är när det gäller att förverkliga målsättningen att bevara den biologiska mångfalden, minska användningen av fossila bränslen samt motverka klimatförändringarna och dess effekt på människors hälsa och miljöns kvalitet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att Europeiska miljöbyrån i sin rapport från 2015 framhåller hur otillräckliga de nuvarande åtgärderna är när det gäller att förverkliga målsättningen att bevara den biologiska mångfalden, minska användningen av fossila bränslen samt motverka klimatförändringarna och dess effekt på människors hälsa och miljöns kvalitet.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att övergången bär på stora möjligheter till skapande av lokala arbetstillfällen som inte kan omlokaliseras, och inom områden som inte kan utlokaliseras, samt inom krisdrabbade sektorer såsom byggsektorn. Parlamentet konstaterar att det finns starka belägg för att övergången till en grön ekonomi på det hela taget kommer att påverka sysselsättningen positivt, eftersom hållbar ekonomisk verksamhet, såsom energibesparingar eller ekologiskt jordbruk, är mer arbetskraftsintensiv än de verksamheter som den ersätter och skulle kunna hjälpa regioner att bli mer självförsörjande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att övergången bär på stora möjligheter till skapande av lokala arbetstillfällen som inte kan omlokaliseras, och inom områden som inte kan utlokaliseras, samt inom krisdrabbade sektorer såsom byggsektorn. Parlamentet konstaterar att det finns starka belägg för att övergången till en grön ekonomi på det hela taget kommer att påverka sysselsättningen positivt, eftersom hållbar ekonomisk verksamhet, såsom energibesparingar eller ekologiskt jordbruk, är mer arbetskraftsintensiv än de verksamheter som den ersätter och skulle kunna hjälpa regioner att bli mer självförsörjande.

| 7. | Europaparlamentet anser att en vedertagen definition av ”gröna jobb”, baserad på definitionen från ILO och den internationella konferensen med ILO-statistiker, bör antas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att en vedertagen definition av ”gröna jobb”, baserad på definitionen från ILO och den internationella konferensen med ILO-statistiker, bör antas.

En rättvis övergång och skapandet av högkvalitativa och hållbara arbetstillfällen

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens uttalande om att strukturomvandlingen bör hanteras på ett socialt ansvarsfullt sätt, samtidigt som behovet av innovation och omstrukturering bland företagen erkänns. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens uttalande om att strukturomvandlingen bör hanteras på ett socialt ansvarsfullt sätt, samtidigt som behovet av innovation och omstrukturering bland företagen erkänns.

| 9. | Europaparlamentet anser att det för att maximera den gröna ekonomins sysselsättningsskapande nettopotential är avgörande att vi ger den befintliga arbetskraften rätt möjligheter att skaffa sig den nya kompetens som krävs för kretsloppssamhället. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det för att maximera den gröna ekonomins sysselsättningsskapande nettopotential är avgörande att vi ger den befintliga arbetskraften rätt möjligheter att skaffa sig den nya kompetens som krävs för kretsloppssamhället.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja strategier för att säkra och renovera offentliga byggnader i syfte att öka energieffektiviteten och minska förbrukningen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja strategier för att säkra och renovera offentliga byggnader i syfte att öka energieffektiviteten och minska förbrukningen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, och i förekommande fall kommissionen, att gå in för en ”färdplan för en rättvis övergång” för att sträva efter ambitiösa miljömål och främja följande aspekter: adekvat socialt skydd och ersättning, varaktig sysselsättning och sunda och säkra arbetsvillkor, statliga investeringar i utbildnings-, yrkesutbildnings- och kompetensprogram, respekt för arbetstagarrättigheter och utökad rätt till information, samråd och deltagande för arbetstagare i frågor om hållbar utveckling samt effektiv arbetstagarrepresentation. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att sträva efter att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, och i förekommande fall kommissionen, att gå in för en ”färdplan för en rättvis övergång” för att sträva efter ambitiösa miljömål och främja följande aspekter: adekvat socialt skydd och ersättning, varaktig sysselsättning och sunda och säkra arbetsvillkor, statliga investeringar i utbildnings-, yrkesutbildnings- och kompetensprogram, respekt för arbetstagarrättigheter och utökad rätt till information, samråd och deltagande för arbetstagare i frågor om hållbar utveckling samt effektiv arbetstagarrepresentation. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att sträva efter att uppnå dessa mål.

| 12. | Europaparlamentet erinrar om att EU:s reviderade arbetsmiljöstrategi om tillämpligt bör ta hänsyn till särskild utveckling inom nya sektorer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erinrar om att EU:s reviderade arbetsmiljöstrategi om tillämpligt bör ta hänsyn till särskild utveckling inom nya sektorer.

| 13. | Europaparlamentet betonar att det för att förutse förändringar på sysselsättningens område krävs att övergången hanteras på ett utvecklingsföregripande sätt, att insamlingen av tillförlitliga uppgifter om arbetsmarknadens nuvarande och framtida behov förbättras och att europeiska högre utbildningsanstalter involveras, samt att långsiktig planering är väsentlig för att övergången ska bli effektiv och sysselsättningen öka. Parlamentet betonar hur viktiga lokala och regionala myndigheter är för övergången till den grönare ekonomin när det gäller utbildning, infrastruktur, stöd till lokala företag och skapande av stabila arbetstillfällen med löner som regleras av kollektivavtal eller andra tillåtna sätt i enlighet med nationell lagstiftning. Dialogen mellan arbetsmarknadens parter är en nödvändig del av förändringshanteringen. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, regionala och lokala självstyrelseorgan och arbetsmarknadens parter att ta sitt ansvar och gemensamt ta itu med utmaningen samtidigt som de tar hänsyn till subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att det för att förutse förändringar på sysselsättningens område krävs att övergången hanteras på ett utvecklingsföregripande sätt, att insamlingen av tillförlitliga uppgifter om arbetsmarknadens nuvarande och framtida behov förbättras och att europeiska högre utbildningsanstalter involveras, samt att långsiktig planering är väsentlig för att övergången ska bli effektiv och sysselsättningen öka. Parlamentet betonar hur viktiga lokala och regionala myndigheter är för övergången till den grönare ekonomin när det gäller utbildning, infrastruktur, stöd till lokala företag och skapande av stabila arbetstillfällen med löner som regleras av kollektivavtal eller andra tillåtna sätt i enlighet med nationell lagstiftning. Dialogen mellan arbetsmarknadens parter är en nödvändig del av förändringshanteringen. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, regionala och lokala självstyrelseorgan och arbetsmarknadens parter att ta sitt ansvar och gemensamt ta itu med utmaningen samtidigt som de tar hänsyn till subsidiaritetsprincipen.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att arbetsmarknadens parter under de senaste åren gradvis har blivit allt viktigare för övergången till gröna jobb, men påminner om att mer måste göras för att bygga upp en varaktig och hållbar dialog mellan arbetsmarknadens parter som kan hjälpa dem att möta utmaningarna i samband med övergången till en konkurrenskraftig, koldioxidsnål och resurseffektiv ekonomi. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att arbetsmarknadens parter under de senaste åren gradvis har blivit allt viktigare för övergången till gröna jobb, men påminner om att mer måste göras för att bygga upp en varaktig och hållbar dialog mellan arbetsmarknadens parter som kan hjälpa dem att möta utmaningarna i samband med övergången till en konkurrenskraftig, koldioxidsnål och resurseffektiv ekonomi.

| 15. | Europaparlamentet betonar de nationella regeringarnas betydelse för främjandet av sektorsvis dialog mellan arbetsmarknadens parter, särskilt inom framväxande gröna industrier, och även för att säkerställa deltagandet av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar de nationella regeringarnas betydelse för främjandet av sektorsvis dialog mellan arbetsmarknadens parter, särskilt inom framväxande gröna industrier, och även för att säkerställa deltagandet av små och medelstora företag.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att somliga regioner står inför flera utmaningar än andra på grund av den geografiska koncentrationen av energi- och resursintensiva och förorenande industrier eller av större fattigdom eller arbetslöshet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna samt lokala och regionala självstyrelseorgan som stöds av EU att samarbeta med arbetsmarknadens parter och tillsammans genomföra färdplaner för en rättvis övergång, inbegripet solidaritetsmekanismer för en socialt rättvis, grön övergång inom de lokala och regionala ekonomierna, med stöd till samhällen och arbetstagare som påverkats av förändringen. Därmed minskas otryggheten på grund av förlorat arbete, och efterfrågan på ny kompetens tillgodoses. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att somliga regioner står inför flera utmaningar än andra på grund av den geografiska koncentrationen av energi- och resursintensiva och förorenande industrier eller av större fattigdom eller arbetslöshet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna samt lokala och regionala självstyrelseorgan som stöds av EU att samarbeta med arbetsmarknadens parter och tillsammans genomföra färdplaner för en rättvis övergång, inbegripet solidaritetsmekanismer för en socialt rättvis, grön övergång inom de lokala och regionala ekonomierna, med stöd till samhällen och arbetstagare som påverkats av förändringen. Därmed minskas otryggheten på grund av förlorat arbete, och efterfrågan på ny kompetens tillgodoses.

| 17. | Europaparlamentet betonar att lokala myndigheter kan spela en avgörande roll för att skapa fler anständiga och inkluderande arbetstillfällen inom den gröna ekonomin genom att






  — | satsa på gröna investeringar, |
| --- | --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att lokala myndigheter kan spela en avgörande roll för att skapa fler anständiga och inkluderande arbetstillfällen inom den gröna ekonomin genom att

—

satsa på gröna investeringar,

| — | utnyttja offentliga upphandlingar, inklusive sociala klausuler och miljöklausuler inom offentlig upphandling, |
| --- | --- |

—

utnyttja offentliga upphandlingar, inklusive sociala klausuler och miljöklausuler inom offentlig upphandling,

| — | bygga upp partnerskap, däribland med utbildningsanstalter, för att minska kompetensglappet på den lokala arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

—

bygga upp partnerskap, däribland med utbildningsanstalter, för att minska kompetensglappet på den lokala arbetsmarknaden,

| — | stödja både gröna små och medelstora företag och miljöanpassningen av små och stora företag, |
| --- | --- |

—

stödja både gröna små och medelstora företag och miljöanpassningen av små och stora företag,

| — | inrätta gröna sysselsättningsprogram som ser till att även utsatta grupper kan dra fördel av den gröna tillväxten. |
| --- | --- |

—

inrätta gröna sysselsättningsprogram som ser till att även utsatta grupper kan dra fördel av den gröna tillväxten.

| 18. | Europaparlamentet vill lyfta fram de belägg som pekar på vikten av att ledningen engagerar sig för att dess arbetskraft i betydande omfattning ska delta i att uppnå dessa förändringar genom förbindelser mellan arbetsmarknadens parter. Parlamentet rekommenderar att ”gröna ombud” från fackföreningarna ska få medverka genom att samarbeta med arbetsgivarna för att stärka miljöanpassningen av ekonomin och göra sina arbetsplatser mera hållbara. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge riktat stöd till gemensamma initiativ från arbetstagare och arbetsgivare för miljöanpassning av industrierna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet vill lyfta fram de belägg som pekar på vikten av att ledningen engagerar sig för att dess arbetskraft i betydande omfattning ska delta i att uppnå dessa förändringar genom förbindelser mellan arbetsmarknadens parter. Parlamentet rekommenderar att ”gröna ombud” från fackföreningarna ska få medverka genom att samarbeta med arbetsgivarna för att stärka miljöanpassningen av ekonomin och göra sina arbetsplatser mera hållbara. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge riktat stöd till gemensamma initiativ från arbetstagare och arbetsgivare för miljöanpassning av industrierna.

| 19. | Europaparlamentet anser att pilotprojekt till stöd för vissa av dessa mål bör tas fram. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att pilotprojekt till stöd för vissa av dessa mål bör tas fram.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att utnyttja målinriktade program för rörlighet på arbetsmarknaden i Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation för att främja arbetssökandes rörlighet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att utnyttja målinriktade program för rörlighet på arbetsmarknaden i Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation för att främja arbetssökandes rörlighet.

Kompetens för grön sysselsättning

| 21. | Europaparlamentet välkomnar de verktyg för kompetensutveckling och för prognostisering av kompetensbehov som kommissionen föreslagit men betonar att kompetensutvecklingen bör främja utvecklingen av kompetens inom naturvetenskap, teknik, ingenjörskonst och matematik – områden som är allmänt gångbara i en ekonomi. Parlamentet betonar dock att det behövs mera ambitiösa åtgärder och investeringar. Samtliga intressenter på arbetsmarknaden måste vara starkt engagerade på alla nivåer för att förutse framtida kompetensbehov. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar de verktyg för kompetensutveckling och för prognostisering av kompetensbehov som kommissionen föreslagit men betonar att kompetensutvecklingen bör främja utvecklingen av kompetens inom naturvetenskap, teknik, ingenjörskonst och matematik – områden som är allmänt gångbara i en ekonomi. Parlamentet betonar dock att det behövs mera ambitiösa åtgärder och investeringar. Samtliga intressenter på arbetsmarknaden måste vara starkt engagerade på alla nivåer för att förutse framtida kompetensbehov.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen för att upprätta en databas med utbildningskurser och arbetstillfällen med anknytning till grön sysselsättning, med målsättningen att förbättra kvaliteten på information, rådgivning och vägledning om karriärer och den kompetens som behövs för att dra fördel av de sysselsättningsmöjligheter som uppstår genom att ekonomin blir miljövänligare. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen för att upprätta en databas med utbildningskurser och arbetstillfällen med anknytning till grön sysselsättning, med målsättningen att förbättra kvaliteten på information, rådgivning och vägledning om karriärer och den kompetens som behövs för att dra fördel av de sysselsättningsmöjligheter som uppstår genom att ekonomin blir miljövänligare.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att uppgiftsinsamling sker inom alla gröna sektorer, inbegripet de som för närvarande förbises, till exempel kollektivtrafiken och detaljhandeln. Parlamentet uppmanar även kommissionen att, i samband med att man bistår de nationella statistikbyråerna och de offentliga arbetsförmedlingarna och stärker användningen av kvantitativa modellverktyg, jämställhetsintegrera uppgiftsinsamlingen från alla delar av den gröna sysselsättningen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att uppgiftsinsamling sker inom alla gröna sektorer, inbegripet de som för närvarande förbises, till exempel kollektivtrafiken och detaljhandeln. Parlamentet uppmanar även kommissionen att, i samband med att man bistår de nationella statistikbyråerna och de offentliga arbetsförmedlingarna och stärker användningen av kvantitativa modellverktyg, jämställhetsintegrera uppgiftsinsamlingen från alla delar av den gröna sysselsättningen.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att jämställdhetsintegrera framtagandet av ny insamling, uppdelning och analys av uppgifter, till exempel med hjälp av det ekonometriska verktyget Fidelio eller tillsammans med intressenter såsom den internationella konferensen med ILO-statistiker. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att jämställdhetsintegrera framtagandet av ny insamling, uppdelning och analys av uppgifter, till exempel med hjälp av det ekonometriska verktyget Fidelio eller tillsammans med intressenter såsom den internationella konferensen med ILO-statistiker.

| 25. | Europaparlamentet betonar att det krävs en starkare tonvikt på att åtgärda kompetensglappet genom att främja kompetensutveckling. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att det krävs en starkare tonvikt på att åtgärda kompetensglappet genom att främja kompetensutveckling.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa till att främja kompetensutvecklingen genom uppdatering av kvalifikationer och därtill hörande kursplaner på EU-nivå. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa till att främja kompetensutvecklingen genom uppdatering av kvalifikationer och därtill hörande kursplaner på EU-nivå.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera en mer omfattande användning av klassificeringssystem såsom Esco, som kan användas för att kartlägga kompetensklyftor. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera en mer omfattande användning av klassificeringssystem såsom Esco, som kan användas för att kartlägga kompetensklyftor.

| 28. | Europaparlamentet betonar betydelsen av bättre synergieffekter mellan utbildningssystemen och de framväxande nya gröna jobb genom bättre samordning mellan utbildningsanstalterna och arbetsgivarorganisationerna samt andra relevanta organisationer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar betydelsen av bättre synergieffekter mellan utbildningssystemen och de framväxande nya gröna jobb genom bättre samordning mellan utbildningsanstalterna och arbetsgivarorganisationerna samt andra relevanta organisationer.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, regionala självstyrelseorgan och lokala myndigheter att tillsammans med arbetsmarknadens parter och utbildningsanordnare anta och genomföra strategier för kompetensutveckling och strategier för att förutse framtida kompetensbehov, med målsättningen att förbättra allmän, sektorsspecifik och yrkesspecifik kompetens. Parlamentet betonar dessutom vikten av partnerskap och förtroende mellan utbildningsanstalter, företag, arbetsmarknadens parter och myndigheter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, regionala självstyrelseorgan och lokala myndigheter att tillsammans med arbetsmarknadens parter och utbildningsanordnare anta och genomföra strategier för kompetensutveckling och strategier för att förutse framtida kompetensbehov, med målsättningen att förbättra allmän, sektorsspecifik och yrkesspecifik kompetens. Parlamentet betonar dessutom vikten av partnerskap och förtroende mellan utbildningsanstalter, företag, arbetsmarknadens parter och myndigheter.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att dessa strategier bör omfatta en grundlig bedömning av vilken typ av gröna jobb som ska skapas och på vilken nivå, samt av vilken kompetens och vilka kunskaper som krävs, som leder till föregripande och kartläggning av kompetensluckor samt målinriktade program för yrkesutbildning och livslångt lärande med fokus på att matcha kompetens och arbetstillfällen i syfte att öka sysselsättningen. Parlamentet betonar behovet av att både friställda arbetstagare och lågkvalificerade arbetstagare som löper risk för att bli utestängda från arbetsmarknaden aktivt får delta i dessa strategier genom att se till att kompetensutbildningen är målinriktad, tillgänglig och kostnadsfri för dessa arbetstagare. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att dessa strategier bör omfatta en grundlig bedömning av vilken typ av gröna jobb som ska skapas och på vilken nivå, samt av vilken kompetens och vilka kunskaper som krävs, som leder till föregripande och kartläggning av kompetensluckor samt målinriktade program för yrkesutbildning och livslångt lärande med fokus på att matcha kompetens och arbetstillfällen i syfte att öka sysselsättningen. Parlamentet betonar behovet av att både friställda arbetstagare och lågkvalificerade arbetstagare som löper risk för att bli utestängda från arbetsmarknaden aktivt får delta i dessa strategier genom att se till att kompetensutbildningen är målinriktad, tillgänglig och kostnadsfri för dessa arbetstagare.

| 31. | Europaparlamentet noterar att det enligt Cedefop är bättre att anpassa läroplaner så att de inbegriper miljömedvetenhet samt förståelse för hållbar utveckling och företags effektivitet än att föreslå nya utbildningsprogram. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar att det enligt Cedefop är bättre att anpassa läroplaner så att de inbegriper miljömedvetenhet samt förståelse för hållbar utveckling och företags effektivitet än att föreslå nya utbildningsprogram.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna samt regionala och lokala myndigheter att i systemen för yrkesutbildning och allmän utbildning ta med kompetens och färdigheter från områdena hållbar utveckling och miljö, i synnerhet genom att stärka yrkesutbildning och genom att främja forskningscentrumens möjligheter att utveckla teknik, projekt och patent för grön produktion i samarbete med nya gröna företag. Parlamentet uppmuntrar till utbyten mellan olika forskningscentrum och nätverk av företag och yrkesverksamma. Parlamentet påminner om hur viktigt det är med kompetens inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och om behovet av att se till att fler kvinnor studerar sådana ämnen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna samt regionala och lokala myndigheter att i systemen för yrkesutbildning och allmän utbildning ta med kompetens och färdigheter från områdena hållbar utveckling och miljö, i synnerhet genom att stärka yrkesutbildning och genom att främja forskningscentrumens möjligheter att utveckla teknik, projekt och patent för grön produktion i samarbete med nya gröna företag. Parlamentet uppmuntrar till utbyten mellan olika forskningscentrum och nätverk av företag och yrkesverksamma. Parlamentet påminner om hur viktigt det är med kompetens inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och om behovet av att se till att fler kvinnor studerar sådana ämnen.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser en ambitiös strategi för skapande av hållbara arbetstillfällen, bland annat genom att ta itu med kompetensglappet med särskilt fokus på att tillgodose den grönare ekonomins kompetensbehov. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet efterlyser en ambitiös strategi för skapande av hållbara arbetstillfällen, bland annat genom att ta itu med kompetensglappet med särskilt fokus på att tillgodose den grönare ekonomins kompetensbehov.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att dra nytta av utvecklingen inom denna sektor, skapa högkvalificerade lärlingsplatser för att ge unga specialkunskaper och utbildning och bidra till att åtgärda den höga ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att dra nytta av utvecklingen inom denna sektor, skapa högkvalificerade lärlingsplatser för att ge unga specialkunskaper och utbildning och bidra till att åtgärda den höga ungdomsarbetslösheten.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för övergången till en grön ekonomi ta hänsyn till att kvinnor och flickor behöver få bättre tillgång till livslångt lärande, särskilt inom områden med stor grön jobbpotential, såsom naturvetenskap, teknik, ingenjörskonst eller ny och digital teknik, med målsättningen att stärka kvinnornas ställning i samhället, bekämpa könsstereotyper och skapa arbetstillfällen som till fullo motsvarar kvinnors behov och möjligheter. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för övergången till en grön ekonomi ta hänsyn till att kvinnor och flickor behöver få bättre tillgång till livslångt lärande, särskilt inom områden med stor grön jobbpotential, såsom naturvetenskap, teknik, ingenjörskonst eller ny och digital teknik, med målsättningen att stärka kvinnornas ställning i samhället, bekämpa könsstereotyper och skapa arbetstillfällen som till fullo motsvarar kvinnors behov och möjligheter.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna samt regionala och lokala myndigheter att systematiskt jämställdhetsintegrera utformningen, genomförandet och övervakningen av strategier på samtliga nivåer för skapandet av gröna jobb i syfte att säkerställa lika möjligheter, med beaktande av de utmaningar som skapandet av gröna jobb innebär på landsbygden. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna samt regionala och lokala myndigheter att satsa mera på att ge kvinnor möjlighet att till fullo medverka i utformningen av politiken och beslutsfattandet kring samt genomförandet av en strategi för grön sysselsättning vilken inbegriper grön kompetens. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna samt regionala och lokala myndigheter att systematiskt jämställdhetsintegrera utformningen, genomförandet och övervakningen av strategier på samtliga nivåer för skapandet av gröna jobb i syfte att säkerställa lika möjligheter, med beaktande av de utmaningar som skapandet av gröna jobb innebär på landsbygden. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna samt regionala och lokala myndigheter att satsa mera på att ge kvinnor möjlighet att till fullo medverka i utformningen av politiken och beslutsfattandet kring samt genomförandet av en strategi för grön sysselsättning vilken inbegriper grön kompetens.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lyfta fram och inleda en offentlig debatt om konceptet ”utbildning för hållbar utveckling”, med särskild tonvikt vid flickors och kvinnors utbildning. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att främja strategier för att uppmuntra fler kvinnor att utbilda sig inom områdena naturvetenskap, teknik, ingenjörskonst, matematik och entreprenörskap samt att koppla agendan för gröna jobb till kvinnors egenmakt genom utbildning. Parlamentet efterlyser även åtgärder för att uppmuntra kvinnor att delta i yrkesutbildning och livslångt lärande inom de gröna sektorerna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lyfta fram och inleda en offentlig debatt om konceptet ”utbildning för hållbar utveckling”, med särskild tonvikt vid flickors och kvinnors utbildning. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att främja strategier för att uppmuntra fler kvinnor att utbilda sig inom områdena naturvetenskap, teknik, ingenjörskonst, matematik och entreprenörskap samt att koppla agendan för gröna jobb till kvinnors egenmakt genom utbildning. Parlamentet efterlyser även åtgärder för att uppmuntra kvinnor att delta i yrkesutbildning och livslångt lärande inom de gröna sektorerna.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en jämställdhetsstrategi på EU-nivå för 2015–2020, där hänsyn tas till Europa 2020-strategins sysselsättningsmål för smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en jämställdhetsstrategi på EU-nivå för 2015–2020, där hänsyn tas till Europa 2020-strategins sysselsättningsmål för smart och hållbar tillväxt för alla.

| 39. | Europaparlamentet betonar behovet av målinriktade myndighetsåtgärder och offentliga tjänster för att involvera alla berörda arbetsmarknadsaktörer, däribland arbetsgivarorganisationer och arbetstagarorganisationer, för att åtgärda kompetensglappet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna samt regionala och lokala myndigheter att upprätta mekanismer för att utbilda arbetskraftsmyndigheternas och arbetsförmedlingarnas personal så att de låter den kompetens som behövs för grön sysselsättning ingå i all arbetsmarknadspolitik samt att utarbeta metoder för att bedöma effekten av sådan utbildning. Parlamentet betonar vikten av att europeiska utbildningsanstalter ökar sina insatser för att anpassa sina program så att de motsvarar behoven inom en grönare ekonomi och på arbetsmarknaden i allmänhet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar behovet av målinriktade myndighetsåtgärder och offentliga tjänster för att involvera alla berörda arbetsmarknadsaktörer, däribland arbetsgivarorganisationer och arbetstagarorganisationer, för att åtgärda kompetensglappet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna samt regionala och lokala myndigheter att upprätta mekanismer för att utbilda arbetskraftsmyndigheternas och arbetsförmedlingarnas personal så att de låter den kompetens som behövs för grön sysselsättning ingå i all arbetsmarknadspolitik samt att utarbeta metoder för att bedöma effekten av sådan utbildning. Parlamentet betonar vikten av att europeiska utbildningsanstalter ökar sina insatser för att anpassa sina program så att de motsvarar behoven inom en grönare ekonomi och på arbetsmarknaden i allmänhet.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa regelverk som uppmuntrar innovation inom den gröna ekonomin. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa regelverk som uppmuntrar innovation inom den gröna ekonomin.

En konsekvent politik för fullt tillvaratagande av jobbpotentialen i hållbara ekonomier

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta ambitiösa, långsiktiga och väl sammanhållna ramar inom lagstiftning, budgetpolitik och finanser för hållbara investeringar och att uppmuntra till innovation, så att sysselsättningspotentialen i dessa förändringar fullständigt kan tas till vara. Parlamentet påpekar att politiken bör utvecklas som ett led i en långsiktig ram, som innefattar mål och indikatorer för mätning av framstegen med måluppfyllandet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta ambitiösa, långsiktiga och väl sammanhållna ramar inom lagstiftning, budgetpolitik och finanser för hållbara investeringar och att uppmuntra till innovation, så att sysselsättningspotentialen i dessa förändringar fullständigt kan tas till vara. Parlamentet påpekar att politiken bör utvecklas som ett led i en långsiktig ram, som innefattar mål och indikatorer för mätning av framstegen med måluppfyllandet.

| 42. | Europaparlamentet betonar att samordning inom hela kommissionen och mellan relevanta ministerier på nationell nivå är viktigt för att åstadkomma en övergripande, förvaltningsomfattande ram för förändring som har förmågan att ägna nödvändig uppmärksamhet åt övergångens fördelningseffekter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att samordning inom hela kommissionen och mellan relevanta ministerier på nationell nivå är viktigt för att åstadkomma en övergripande, förvaltningsomfattande ram för förändring som har förmågan att ägna nödvändig uppmärksamhet åt övergångens fördelningseffekter.

| 43. | Europaparlamentet konstaterar att huruvida initiativet för grön sysselsättning lyckas eller misslyckas beror på ambitionsnivån i kommissionens bindande mål för förnybar energi och energieffektivitet och på vilka investeringar i teknik för förnybar energi och energieffektivitetsprogram som medlemsstaterna åtar sig att göra. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet konstaterar att huruvida initiativet för grön sysselsättning lyckas eller misslyckas beror på ambitionsnivån i kommissionens bindande mål för förnybar energi och energieffektivitet och på vilka investeringar i teknik för förnybar energi och energieffektivitetsprogram som medlemsstaterna åtar sig att göra.

| 44. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen och medlemsstaterna har ansvar för att genomföra en konsekvent politik för främjande av förnybar energiproduktion och ökad energieffektivitet, avsedd att få i gång lokal och regional utveckling och skapa högkvalitativa lokala arbetstillfällen. Parlamentet betonar att förnybar energi och energieffektivitet under de kommande åren kan bli en av de främsta källorna till arbetstillfällen i Europa. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen och medlemsstaterna har ansvar för att genomföra en konsekvent politik för främjande av förnybar energiproduktion och ökad energieffektivitet, avsedd att få i gång lokal och regional utveckling och skapa högkvalitativa lokala arbetstillfällen. Parlamentet betonar att förnybar energi och energieffektivitet under de kommande åren kan bli en av de främsta källorna till arbetstillfällen i Europa.

| 45. | Europaparlamentet erinrar om att energioberoende inom EU:s territorium fortfarande är ett av de långsiktiga målen för unionens ekonomiska politik och energipolitik. Parlamentet vidhåller också att hänsyn ovillkorligen måste tas till investeringarnas territoriella dimension, eftersom den bidrar till att uppnå unionens politiska mål när det gäller territoriell sammanhållning för att koppla samman landsbygds- och stadsområden. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet erinrar om att energioberoende inom EU:s territorium fortfarande är ett av de långsiktiga målen för unionens ekonomiska politik och energipolitik. Parlamentet vidhåller också att hänsyn ovillkorligen måste tas till investeringarnas territoriella dimension, eftersom den bidrar till att uppnå unionens politiska mål när det gäller territoriell sammanhållning för att koppla samman landsbygds- och stadsområden.

| 46. | Europaparlamentet ser positivt på att kommissionen tog med arbetstillfällen med anständiga villkor i EU:s förhandlingsmandat för klimatkonferensen i Paris (COP 21) och därmed bygger vidare på Cancúnöverenskommelsen från 2010 och efterföljande initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att hålla fast vid den ”rättvisa övergången” i sin förhandlingsposition. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet ser positivt på att kommissionen tog med arbetstillfällen med anständiga villkor i EU:s förhandlingsmandat för klimatkonferensen i Paris (COP 21) och därmed bygger vidare på Cancúnöverenskommelsen från 2010 och efterföljande initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att hålla fast vid den ”rättvisa övergången” i sin förhandlingsposition.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fastställa bindande energibesparings- och energieffektivitetsmål och att stödja ett system med vita certifikat som ett verktyg för att göra det lättare att nå EU:s energibesparingsmål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra och säkerställa efterlevnaden av energieffektivitetsdirektivet och att som ett minimum fortsätta att beslutsamt verka för att energieffektivitetsmålen ska nås till 2030. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fastställa bindande energibesparings- och energieffektivitetsmål och att stödja ett system med vita certifikat som ett verktyg för att göra det lättare att nå EU:s energibesparingsmål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra och säkerställa efterlevnaden av energieffektivitetsdirektivet och att som ett minimum fortsätta att beslutsamt verka för att energieffektivitetsmålen ska nås till 2030.

| 48. | Europaparlamentet stöder EU:s åtagande att i samarbete med andra internationella partner driva på en rättvis och global övergång till en inkluderande grön ekonomi. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet stöder EU:s åtagande att i samarbete med andra internationella partner driva på en rättvis och global övergång till en inkluderande grön ekonomi.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att oinskränkt respektera och genomföra de nya bestämmelserna i den reviderade unionslagstiftningen om offentlig upphandling och att överväga att undersöka om införandet av miljökriterier och sociala kriterier i deras respektive politik för offentlig upphandling skulle kunna stimulera skapandet av arbetstillfällen i den grönare ekonomin. Parlamentet betonar att återstående rättsliga oklarheter i samband med användning av sociala klausuler och miljöklausuler inom offentlig upphandling skulle kunna klargöras. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att oinskränkt respektera och genomföra de nya bestämmelserna i den reviderade unionslagstiftningen om offentlig upphandling och att överväga att undersöka om införandet av miljökriterier och sociala kriterier i deras respektive politik för offentlig upphandling skulle kunna stimulera skapandet av arbetstillfällen i den grönare ekonomin. Parlamentet betonar att återstående rättsliga oklarheter i samband med användning av sociala klausuler och miljöklausuler inom offentlig upphandling skulle kunna klargöras.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder som främjar en förnyelse av reparationssektorn, vilket skulle skapa nya och till sin natur redan ekologiska arbetstillfällen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder som främjar en förnyelse av reparationssektorn, vilket skulle skapa nya och till sin natur redan ekologiska arbetstillfällen.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att allmännyttiga tjänster bidrar till en rättvis övergång till en hållbar ekonomi, framför allt genom att på ett förutseende sätt se till att tjänster såsom kommunikationer, energi, transporter och avfalls- och vattenhantering utförs på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att allmännyttiga tjänster bidrar till en rättvis övergång till en hållbar ekonomi, framför allt genom att på ett förutseende sätt se till att tjänster såsom kommunikationer, energi, transporter och avfalls- och vattenhantering utförs på ett hållbart sätt.

| 52. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt återkallandet av lagstiftningspaketet för ett kretsloppssamhälle, vars bestämmelser skulle ha bidragit till att skapa upp till 180 000 nya arbetstillfällen i EU bara inom avfallshanteringssektorn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att uppfylla sitt åtagande om att snarast möjligt föreslå en ambitiös avfallslagstiftning som bör syfta till minskning i tidigare led, utarbetande av nya återvinningsmål samt nya kriterier för beräkning av det material som faktiskt återvinns, samtidigt som den respekterar medlemsstaternas ansvar. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt återkallandet av lagstiftningspaketet för ett kretsloppssamhälle, vars bestämmelser skulle ha bidragit till att skapa upp till 180 000 nya arbetstillfällen i EU bara inom avfallshanteringssektorn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att uppfylla sitt åtagande om att snarast möjligt föreslå en ambitiös avfallslagstiftning som bör syfta till minskning i tidigare led, utarbetande av nya återvinningsmål samt nya kriterier för beräkning av det material som faktiskt återvinns, samtidigt som den respekterar medlemsstaternas ansvar.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar även kommissionen att överväga att införa kriterier för att gynna företag som har positiva och hållbara rutiner för bortskaffande av avfall. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar även kommissionen att överväga att införa kriterier för att gynna företag som har positiva och hållbara rutiner för bortskaffande av avfall.

| 54. | Europaparlamentet inser att man kan skapa betydande möjligheter till grön sysselsättning i EU:s landsbygdsområden genom att knyta samman en hållbar jordbruksproduktion med övervakning och skydd av den biologiska mångfalden på jordbruksföretagen och smart märkning av jordbruksprodukters miljöpåverkan för att stimulera konsumenternas efterfrågan på produkter som främjar den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet inser att man kan skapa betydande möjligheter till grön sysselsättning i EU:s landsbygdsområden genom att knyta samman en hållbar jordbruksproduktion med övervakning och skydd av den biologiska mångfalden på jordbruksföretagen och smart märkning av jordbruksprodukters miljöpåverkan för att stimulera konsumenternas efterfrågan på produkter som främjar den biologiska mångfalden.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att en hållbar skogsförvaltning har verklig potential när det gäller att skapa arbetstillfällen och samtidigt aktivt bidra till att begränsa klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet konstaterar att en hållbar skogsförvaltning har verklig potential när det gäller att skapa arbetstillfällen och samtidigt aktivt bidra till att begränsa klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda den europeiska planeringsterminen och översynen av Europa 2020-strategin till stöd för skapandet av gröna jobb. Parlamentet uppmanar kommissionen att utfärda landsspecifika rekommendationer som bidrar till att sysselsättningen kan öka och de ekologiska fotavtrycken minska. Parlamentet vill ha detaljerade och oberoende studier om kostnaderna för och fördelarna med att beskattningen läggs om (t.ex. från arbetskraft till miljö) samt att subventioner avskaffas fram till 2020. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda den europeiska planeringsterminen och översynen av Europa 2020-strategin till stöd för skapandet av gröna jobb. Parlamentet uppmanar kommissionen att utfärda landsspecifika rekommendationer som bidrar till att sysselsättningen kan öka och de ekologiska fotavtrycken minska. Parlamentet vill ha detaljerade och oberoende studier om kostnaderna för och fördelarna med att beskattningen läggs om (t.ex. från arbetskraft till miljö) samt att subventioner avskaffas fram till 2020.

| 57. | Europaparlamentet betonar att sådana rekommendationer skulle kunna omfatta en skatteväxling från skatt på arbete till andra källor och att en sådan skatteväxling bör syfta till att förändra miljöförstörande beteende men får inte ha negativ påverkan på de sociala trygghetssystemen eller oproportionerligt påverka låginkomsttagare. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att sådana rekommendationer skulle kunna omfatta en skatteväxling från skatt på arbete till andra källor och att en sådan skatteväxling bör syfta till att förändra miljöförstörande beteende men får inte ha negativ påverkan på de sociala trygghetssystemen eller oproportionerligt påverka låginkomsttagare.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fasa ut direkt och indirekt miljöskadliga subventioner, däribland men inte enbart subventioner för fossila bränslen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla modeller som medlemsstaterna kan genomföra för att flytta skatten från arbete till miljöföroreningar och att beakta varors och tjänsters miljöpåverkan i enlighet med principen att förorenaren betalar. Parlamentet uppmanar kommissionen att till medlemsstaterna utfärda landsspecifika rekommendationer som kan bidra till att främja grön sysselsättning och minska de ekologiska fotavtrycken. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att på ett proaktivt sätt integrera miljö- och klimataspekter i den europeiska planeringsterminen för att stödja skapandet av gröna jobb. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fasa ut direkt och indirekt miljöskadliga subventioner, däribland men inte enbart subventioner för fossila bränslen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla modeller som medlemsstaterna kan genomföra för att flytta skatten från arbete till miljöföroreningar och att beakta varors och tjänsters miljöpåverkan i enlighet med principen att förorenaren betalar. Parlamentet uppmanar kommissionen att till medlemsstaterna utfärda landsspecifika rekommendationer som kan bidra till att främja grön sysselsättning och minska de ekologiska fotavtrycken. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att på ett proaktivt sätt integrera miljö- och klimataspekter i den europeiska planeringsterminen för att stödja skapandet av gröna jobb.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa riktade subventioner och/eller skattelättnader för nystartade företag och för mikroföretag och små och medelstora företag som erbjuder varor och tjänster med ett stort mervärde för miljön, inklusive en allmänt minskad kolhalt. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa riktade subventioner och/eller skattelättnader för nystartade företag och för mikroföretag och små och medelstora företag som erbjuder varor och tjänster med ett stort mervärde för miljön, inklusive en allmänt minskad kolhalt.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka den politiska samstämdheten och sammanhållningen och stärka de politiska åtagandena på högsta nivå inom anknytande områden, såsom beskattning av finansiella transaktioner och bekämpning av skattebedrägerier och skatteundandragande. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka den politiska samstämdheten och sammanhållningen och stärka de politiska åtagandena på högsta nivå inom anknytande områden, såsom beskattning av finansiella transaktioner och bekämpning av skattebedrägerier och skatteundandragande.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förnya sitt åtagande om Europa 2020-strategin och utan dröjsmål, senast 2015, lägga fram halvtidsöversynen av den. Parlamentet uppmanar kommissionen att på nytt bekräfta målen i den europeiska planeringsterminen och att ta hänsyn till resultattavlan för makroekonomiska obalanser och översynen av Europa 2020-strategin samt att föreslå mera ambitiösa sociala mål och miljömål för 2030 och 2050. Parlamentet betonar att en exakt, metodiskt grundad och gemensam övervakning av gröna jobb också skulle kunna hjälpa medlemsstaterna att bedöma effektiviteten i sin miljö- och arbetsmarknadspolitik och stärka de verktyg som tagits fram på EU-nivå för att följa framsteg och övervaka sysselsättningsriktlinjerna inom ramen för Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förnya sitt åtagande om Europa 2020-strategin och utan dröjsmål, senast 2015, lägga fram halvtidsöversynen av den. Parlamentet uppmanar kommissionen att på nytt bekräfta målen i den europeiska planeringsterminen och att ta hänsyn till resultattavlan för makroekonomiska obalanser och översynen av Europa 2020-strategin samt att föreslå mera ambitiösa sociala mål och miljömål för 2030 och 2050. Parlamentet betonar att en exakt, metodiskt grundad och gemensam övervakning av gröna jobb också skulle kunna hjälpa medlemsstaterna att bedöma effektiviteten i sin miljö- och arbetsmarknadspolitik och stärka de verktyg som tagits fram på EU-nivå för att följa framsteg och övervaka sysselsättningsriktlinjerna inom ramen för Europa 2020-strategin.

| 62. | Europaparlamentet betonar sysselsättningsmöjligheterna i anslutning till klimat- och energipaketet för 2030 och den framtida miljölagstiftningens betydelse när det gäller att nå EU:s långsiktiga miljömål och skapa sysselsättning och grön tillväxt. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar sysselsättningsmöjligheterna i anslutning till klimat- och energipaketet för 2030 och den framtida miljölagstiftningens betydelse när det gäller att nå EU:s långsiktiga miljömål och skapa sysselsättning och grön tillväxt.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se innovation som grundvalen för Europas industri och att utarbeta aktiva strategier för att se till att sociala övergångar hanteras väl och att behållningen sprids i hela Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja framväxten av nya försörjningskedjor och industrinätverk inom resurseffektivitet, varor och tjänster genom en hållbar industripolitik och incitament för marknadsomvandling. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se innovation som grundvalen för Europas industri och att utarbeta aktiva strategier för att se till att sociala övergångar hanteras väl och att behållningen sprids i hela Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja framväxten av nya försörjningskedjor och industrinätverk inom resurseffektivitet, varor och tjänster genom en hållbar industripolitik och incitament för marknadsomvandling.

| 64. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste förbereda sina ekonomier för en koldioxidsnål, resurs- och energieffektiv framtid och samtidigt ta hänsyn till den eventuella risken för omlokalisering av arbetstillfällen och koldioxidläckage på grund av klimatpolitikens effekter. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste förbereda sina ekonomier för en koldioxidsnål, resurs- och energieffektiv framtid och samtidigt ta hänsyn till den eventuella risken för omlokalisering av arbetstillfällen och koldioxidläckage på grund av klimatpolitikens effekter.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka de internationella insatserna för att utforma en global miljöpolitik som kan begränsa skadorna till följd av utlokalisering av industriproduktionen utanför EU och till följd av koldioxidläckage. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka de internationella insatserna för att utforma en global miljöpolitik som kan begränsa skadorna till följd av utlokalisering av industriproduktionen utanför EU och till följd av koldioxidläckage.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram sitt förslag till reform av EU:s utsläppshandelssystem, med beaktande av behovet av att skydda industrier som löper en betydande risk för koldioxidläckage. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram sitt förslag till reform av EU:s utsläppshandelssystem, med beaktande av behovet av att skydda industrier som löper en betydande risk för koldioxidläckage.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta upp grön sysselsättning i samband med genomförandet av energiunionen. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta upp grön sysselsättning i samband med genomförandet av energiunionen.

Att investera i skapandet av hållbar sysselsättning

| 68. | Europaparlamentet betonar att det behövs rätt blandning av åtgärder på tillgångs- och efterfrågesidan, vilken kan åstadkommas genom att kombinera skapandet av arbetstillfällen med matchande aktiv arbetsmarknadspolitik som anpassats till behoven på de olika lokala arbetsmarknaderna. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet betonar att det behövs rätt blandning av åtgärder på tillgångs- och efterfrågesidan, vilken kan åstadkommas genom att kombinera skapandet av arbetstillfällen med matchande aktiv arbetsmarknadspolitik som anpassats till behoven på de olika lokala arbetsmarknaderna.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bland annat inom ramen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) främja högkvalitativa investeringar inriktade på att bli till nytta för samhället och ekonomin, till exempel hållbara högkvalitativa arbetstillfällen, jämställdhet, högkvalitativ utbildning och innovation för att främja övergången till en grön ekonomi och bekämpa energifattigdom. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att koncentrera investeringarna till områden där de påverkar arbetsmarknaden gynnsamt, i syfte att skapa hållbara arbetstillfällen med fullt socialt skydd och bekämpa arbetslösheten. Parlamentet betonar att finansierade projekt ska bidra på ett mätbart sätt till Europa 2020-strategin. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att skapandet av arbetstillfällen inom de gröna sektorerna har förblivit positiv under hela recessionen. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bland annat inom ramen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) främja högkvalitativa investeringar inriktade på att bli till nytta för samhället och ekonomin, till exempel hållbara högkvalitativa arbetstillfällen, jämställdhet, högkvalitativ utbildning och innovation för att främja övergången till en grön ekonomi och bekämpa energifattigdom. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att koncentrera investeringarna till områden där de påverkar arbetsmarknaden gynnsamt, i syfte att skapa hållbara arbetstillfällen med fullt socialt skydd och bekämpa arbetslösheten. Parlamentet betonar att finansierade projekt ska bidra på ett mätbart sätt till Europa 2020-strategin. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att skapandet av arbetstillfällen inom de gröna sektorerna har förblivit positiv under hela recessionen.

| 70. | Europaparlamentet framhåller att investeringar i energieffektivitet kan främja sysselsättningsskapande och ekonomisk utveckling på det lokala planet och minska energifattigdomen, och att det kostnadseffektivaste sättet att erbjuda långsiktiga lösningar på energifattigdomen, som berör så många som 125 miljoner människor i Europa, består i att man ser till att byggnader är energieffektiva, vilket också är viktigt för att säkerställa en effektivare användning av den europeiska energin och skapa gröna jobb. Parlamentet upprepar att det också är mycket viktigt att garantera säkerheten i byggnader. Kommissionen uppmanas att så snart som möjligt presentera sitt initiativ om smart finansiering av smarta byggnader. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet framhåller att investeringar i energieffektivitet kan främja sysselsättningsskapande och ekonomisk utveckling på det lokala planet och minska energifattigdomen, och att det kostnadseffektivaste sättet att erbjuda långsiktiga lösningar på energifattigdomen, som berör så många som 125 miljoner människor i Europa, består i att man ser till att byggnader är energieffektiva, vilket också är viktigt för att säkerställa en effektivare användning av den europeiska energin och skapa gröna jobb. Parlamentet upprepar att det också är mycket viktigt att garantera säkerheten i byggnader. Kommissionen uppmanas att så snart som möjligt presentera sitt initiativ om smart finansiering av smarta byggnader.

| 71. | Europaparlamentet rekommenderar att målen i fråga om klimat, förnybar energi och energieffektivitet bör betraktas som investeringsmål och viktiga principer för politiska åtgärder. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet rekommenderar att målen i fråga om klimat, förnybar energi och energieffektivitet bör betraktas som investeringsmål och viktiga principer för politiska åtgärder.

| 72. | Europaparlamentet varnar för stödverksamhet som medför negativa miljömässiga och sociala effekter, eftersom detta undergräver den politiska samstämdhet som krävs för att få ut så mycket som möjligt av sysselsättningspotentialen hos gröna jobb. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet varnar för stödverksamhet som medför negativa miljömässiga och sociala effekter, eftersom detta undergräver den politiska samstämdhet som krävs för att få ut så mycket som möjligt av sysselsättningspotentialen hos gröna jobb.

| 73. | Europaparlamentet rekommenderar en satsning på målinriktade kvalitetsinvesteringar i viktiga allmännyttiga tjänster såsom kommunikationer, energi, transporter och avfalls- och vattenhantering för att stödja hållbara förfaranden för offentlig upphandling och integrering av grön kompetens. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet rekommenderar en satsning på målinriktade kvalitetsinvesteringar i viktiga allmännyttiga tjänster såsom kommunikationer, energi, transporter och avfalls- och vattenhantering för att stödja hållbara förfaranden för offentlig upphandling och integrering av grön kompetens.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att dra full nytta av de möjligheter som erbjuds av den rättsliga ramen kring de europeiska struktur- och investeringsfonderna och andra källor till EU-finansiering för att främja hållbara projekt som skapar gröna jobb, och att göra EU-finansiering och finansiella instrument så lättillgängliga som möjligt för lokala myndigheter, med tydliga, enkla bestämmelser och överkomliga minimitrösklar för stödberättigande. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att dra full nytta av de möjligheter som erbjuds av den rättsliga ramen kring de europeiska struktur- och investeringsfonderna och andra källor till EU-finansiering för att främja hållbara projekt som skapar gröna jobb, och att göra EU-finansiering och finansiella instrument så lättillgängliga som möjligt för lokala myndigheter, med tydliga, enkla bestämmelser och överkomliga minimitrösklar för stödberättigande.

| 75. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att använda den eftervalsöversyn av den fleråriga budgetramen som ska göras 2016 som ett tillfälle att främja den grönare övergången för våra ekonomier. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att använda den eftervalsöversyn av den fleråriga budgetramen som ska göras 2016 som ett tillfälle att främja den grönare övergången för våra ekonomier.

| 76. | Europaparlamentet konstaterar att det finns möjlighet att få stöd från ESF för att bidra till att stödja grön ekonomisk tillväxt och sysselsättningsökning, och uppmuntrar de nationella regeringarna och de relevanta nationella myndigheterna att överväga att använda denna finansiering mer aktivt för att främja skapande av ekonomiskt berättigade och ekonomiskt hållbara gröna jobb. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet konstaterar att det finns möjlighet att få stöd från ESF för att bidra till att stödja grön ekonomisk tillväxt och sysselsättningsökning, och uppmuntrar de nationella regeringarna och de relevanta nationella myndigheterna att överväga att använda denna finansiering mer aktivt för att främja skapande av ekonomiskt berättigade och ekonomiskt hållbara gröna jobb.

| 77. | Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater har gjort betydande framsteg med miljöanpassningen av ekonomin, och uppmuntrar unionen och medlemsstaterna att främja utbyte av idéer, kunskap, erfarenhet och bästa praxis på detta område för att säkerställa en smidig övergång. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater har gjort betydande framsteg med miljöanpassningen av ekonomin, och uppmuntrar unionen och medlemsstaterna att främja utbyte av idéer, kunskap, erfarenhet och bästa praxis på detta område för att säkerställa en smidig övergång.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och den privata sektorn att använda instrument såsom ekodesign, miljömärken, Emas och miljöanpassad offentlig upphandling (MOU), eftersom de kan stödja den gröna ekonomin och därmed bidra till att skapa gröna jobb. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla vägledningsverktyg för att skapa gynnsamma marknadsvillkor så att dessa frivilliga verktyg antas fullt ut. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och den privata sektorn att använda instrument såsom ekodesign, miljömärken, Emas och miljöanpassad offentlig upphandling (MOU), eftersom de kan stödja den gröna ekonomin och därmed bidra till att skapa gröna jobb. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla vägledningsverktyg för att skapa gynnsamma marknadsvillkor så att dessa frivilliga verktyg antas fullt ut.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka ansträngningarna för att införa ett revisionssystem enligt europeisk standard (ISO 14000) för miljöadministration. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka ansträngningarna för att införa ett revisionssystem enligt europeisk standard (ISO 14000) för miljöadministration.

Små och medelstora företag

| 80. | Europaparlamentet stöder målen i den gröna handlingsplanen för små och medelstora företag samt de åtgärder som inriktas på små och medelstora företag, däribland inrättandet av ett europeiskt expertcentrum för resurseffektivitet som ska ge råd till och hjälpa små och medelstora företag som försöker förbättra sina resultat i fråga om resurseffektivitet, stödja grönt entreprenörskap, ta vara på möjligheterna till grönare värdekedjor och göra det lättare för gröna små och medelstora företag att komma in på marknaden. Parlamentet anser att informationsverksamhet och tekniskt stöd är avgörande för att små och medelstora företag aktivt ska delta i kretsloppssamhället. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet stöder målen i den gröna handlingsplanen för små och medelstora företag samt de åtgärder som inriktas på små och medelstora företag, däribland inrättandet av ett europeiskt expertcentrum för resurseffektivitet som ska ge råd till och hjälpa små och medelstora företag som försöker förbättra sina resultat i fråga om resurseffektivitet, stödja grönt entreprenörskap, ta vara på möjligheterna till grönare värdekedjor och göra det lättare för gröna små och medelstora företag att komma in på marknaden. Parlamentet anser att informationsverksamhet och tekniskt stöd är avgörande för att små och medelstora företag aktivt ska delta i kretsloppssamhället.

| 81. | Europaparlamentet påminner om att de små och medelstora företagen har en enorm potential för att skapa sysselsättning, särskilt bland ungdomar, och för att främja system där yrkesutbildning varvas med praktik. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet påminner om att de små och medelstora företagen har en enorm potential för att skapa sysselsättning, särskilt bland ungdomar, och för att främja system där yrkesutbildning varvas med praktik.

| 82. | Europaparlamentet framhåller att Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) skulle kunna underlätta för mikroföretag och små och medelstora företag att bedriva verksamhet som i hög grad är samhälls- och miljöinnovativ. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet framhåller att Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) skulle kunna underlätta för mikroföretag och små och medelstora företag att bedriva verksamhet som i hög grad är samhälls- och miljöinnovativ.

| 83. | Europaparlamentet påminner om att Eurobarometers uppgifter om gröna jobb i små och medelstora företag visar att energibesparingar och minskning av avfall och råvaruförbrukning har blivit ekonomiskt fördelaktigt. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet påminner om att Eurobarometers uppgifter om gröna jobb i små och medelstora företag visar att energibesparingar och minskning av avfall och råvaruförbrukning har blivit ekonomiskt fördelaktigt.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stimulera nya affärsmodeller, t.ex. kooperativa företag, i arbetet med att effektivisera produktions- och distributionsprocesser, anta innovativa lösningar för att spara resurser och erbjuda hållbarare produkter och tjänster. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stimulera nya affärsmodeller, t.ex. kooperativa företag, i arbetet med att effektivisera produktions- och distributionsprocesser, anta innovativa lösningar för att spara resurser och erbjuda hållbarare produkter och tjänster.

| 85. | Europaparlamentet påpekar att små och medelstora företag kan skapa tillväxt och arbetstillfällen enbart om det finns gynnsamma möjligheter till incitament även genom den gröna ekonomin. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet påpekar att små och medelstora företag kan skapa tillväxt och arbetstillfällen enbart om det finns gynnsamma möjligheter till incitament även genom den gröna ekonomin.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att gröna incitament för små och medelstora företag har meningsfull inverkan där de bäst behövs. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att gröna incitament för små och medelstora företag har meningsfull inverkan där de bäst behövs.

| 87. | Europaparlamentet påpekar att små och medelstora företag och mikroföretag är viktiga drivkrafter för sysselsättningsskapandet i Europa. Parlamentet påpekar att dessa företag ställs inför särskilda utmaningar när de vill tillvarata de sysselsättningsmöjligheter som en grön övergång erbjuder, framför allt i fråga om tillgång till finansiering, yrkesutbildning och att åtgärda kompetensglappet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta ambitiösa åtgärder för att tillhandahålla stöd som gör det lättare att skapa gröna jobb inom små och medelstora företag och mikroföretag, bland annat i form av målinriktad information, medvetandehöjande, tekniskt stöd samt tillgång till finansiering och yrkesutbildningsåtgärder. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet påpekar att små och medelstora företag och mikroföretag är viktiga drivkrafter för sysselsättningsskapandet i Europa. Parlamentet påpekar att dessa företag ställs inför särskilda utmaningar när de vill tillvarata de sysselsättningsmöjligheter som en grön övergång erbjuder, framför allt i fråga om tillgång till finansiering, yrkesutbildning och att åtgärda kompetensglappet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta ambitiösa åtgärder för att tillhandahålla stöd som gör det lättare att skapa gröna jobb inom små och medelstora företag och mikroföretag, bland annat i form av målinriktad information, medvetandehöjande, tekniskt stöd samt tillgång till finansiering och yrkesutbildningsåtgärder.

| 88. | Europaparlamentet påpekar att en grönare värdekedja som omfattar återtillverkning, reparation, underhåll, återvinning och ekodesign kan innebära betydande affärsmöjligheter för många små och medelstora företag. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet påpekar att en grönare värdekedja som omfattar återtillverkning, reparation, underhåll, återvinning och ekodesign kan innebära betydande affärsmöjligheter för många små och medelstora företag.

o

o o

| 89. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0584.

(2)  EUT C 251 E, 31.8.2013, s. 75.

(3)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 6.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/59

---

P8_TA(2015)0265

Skatteundandragande och skatteflykt som utmaningar i utvecklingsländer

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 om skatteundandragande och skatteflykt som utmaningar till goda styrelseformer, socialt skydd och utveckling i utvecklingsländer (2015/2058(INI))

(2017/C 265/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Monterreydeklarationen (2002), den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i Doha (2008), Parisförklaringen (2005) och Accra-agendan för åtgärder (2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Monterreydeklarationen (2002), den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i Doha (2008), Parisförklaringen (2005) och Accra-agendan för åtgärder (2008),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 68/204 och 68/279 om den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering, som ska hållas i Addis Abeba (Etiopien) den 13–16 juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 68/204 och 68/279 om den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering, som ska hållas i Addis Abeba (Etiopien) den 13–16 juli 2015,

| — | med beaktande av arbetet inom FN:s expertkommitté för internationellt samarbete i skattefrågor (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetet inom FN:s expertkommitté för internationellt samarbete i skattefrågor (1),

| — | med beaktande av FN:s modellavtal för dubbelbeskattning mellan utvecklade länder och utvecklingsländer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s modellavtal för dubbelbeskattning mellan utvecklade länder och utvecklingsländer (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 april 2010Beskattning och utveckling – Samarbete med utvecklingsländer för att främja god förvaltning i skattefrågor (COM(2010)0163), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 april 2010Beskattning och utveckling – Samarbete med utvecklingsländer för att främja god förvaltning i skattefrågor (COM(2010)0163),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2015Ett globalt partnerskap för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling efter 2015 (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2015Ett globalt partnerskap för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling efter 2015 (COM(2015)0044),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 mars 2015 om skattetransparens för att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande (COM(2015)0136), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 mars 2015 om skattetransparens för att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande (COM(2015)0136),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2013 om bekämpning av skattebedrägeri, skatteundandragande och skatteparadis (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2013 om bekämpning av skattebedrägeri, skatteundandragande och skatteparadis (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om beskattning och utveckling – samarbete med utvecklingsländer för att främja god förvaltning i skattefrågor (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om beskattning och utveckling – samarbete med utvecklingsländer för att främja god förvaltning i skattefrågor (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om god förvaltning i skattefrågor (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om god förvaltning i skattefrågor (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2013 om korruption inom den offentliga och den privata sektorn: inverkan på mänskliga rättigheter i tredjeländer (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2013 om korruption inom den offentliga och den privata sektorn: inverkan på mänskliga rättigheter i tredjeländer (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om att främja utveckling genom ansvarsfulla affärsmetoder, inklusive utvinningsindustrins roll i utvecklingsländerna (8). |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om att främja utveckling genom ansvarsfulla affärsmetoder, inklusive utvinningsindustrins roll i utvecklingsländerna (8).

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2014 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2013 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2014 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2013 (10),

| — | med beaktande av artikel 208 i EUF-fördraget som fastställer att utrotning av fattigdom är det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik och föreskriver en konsekvent politik för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i EUF-fördraget som fastställer att utrotning av fattigdom är det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik och föreskriver en konsekvent politik för utveckling,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0184/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0184/2015), och av följande skäl:

| A. | Olagliga finansiella flöden, dvs. alla de oredovisade finansiella utflöden som inbegriper kapital som intjänats, överförts eller använts olagligen, har ofta sitt ursprung i skatteundandragande och skatteflykt, som till exempel oskälig internprissättning, vilket strider mot principen att skatter ska betalas där vinsten har gjorts. Skatteundandragande och skatteflykt har av alla stora internationella texter och konferenser om utvecklingsfinansiering pekats ut som stora hinder för mobilisering av inhemska skatteintäkter till förmån för utveckling. |
| --- | --- |

A.

Olagliga finansiella flöden, dvs. alla de oredovisade finansiella utflöden som inbegriper kapital som intjänats, överförts eller använts olagligen, har ofta sitt ursprung i skatteundandragande och skatteflykt, som till exempel oskälig internprissättning, vilket strider mot principen att skatter ska betalas där vinsten har gjorts. Skatteundandragande och skatteflykt har av alla stora internationella texter och konferenser om utvecklingsfinansiering pekats ut som stora hinder för mobilisering av inhemska skatteintäkter till förmån för utveckling.

| B. | Enligt 2014 års rapport från Global Financial Integrity stod kombinerade utländska direktinvesteringar och offentligt utvecklingsbistånd mellan 2003 och 2013 för något mindre än de olagliga utflödena. Detta olagliga utflöde av kapital är ungefär tio gånger större än det bistånd som ges till utvecklingsländer, som ska användas till fattigdomsbekämpning, välfärd och hållbar utveckling, vilket motsvarar en olaglig kapitalflykt från utvecklingsländerna på uppskattningsvis 1 000 miljarder dollar om året. |
| --- | --- |

B.

Enligt 2014 års rapport från Global Financial Integrity stod kombinerade utländska direktinvesteringar och offentligt utvecklingsbistånd mellan 2003 och 2013 för något mindre än de olagliga utflödena. Detta olagliga utflöde av kapital är ungefär tio gånger större än det bistånd som ges till utvecklingsländer, som ska användas till fattigdomsbekämpning, välfärd och hållbar utveckling, vilket motsvarar en olaglig kapitalflykt från utvecklingsländerna på uppskattningsvis 1 000 miljarder dollar om året.

| C. | Att generera offentliga intäkter från utvinningsindustrin är nödvändigt för många utvecklingsländers utvecklingsstrategier, särskilt i de minst utvecklade länderna, men utvinningsindustrins potential att öka skatteintäkterna utnyttjas i allmänhet inre tillräckligt, på grund av bristfälliga skatteregler eller svårigheter att upprätthålla dem, eftersom uppgörelser mellan utvecklingsländernas regeringar och företagen inom utvinningsindustrin ofta är av ad hoc-mässig karaktär och förhandlas fram utan insyn och tydliga riktlinjer. |
| --- | --- |

C.

Att generera offentliga intäkter från utvinningsindustrin är nödvändigt för många utvecklingsländers utvecklingsstrategier, särskilt i de minst utvecklade länderna, men utvinningsindustrins potential att öka skatteintäkterna utnyttjas i allmänhet inre tillräckligt, på grund av bristfälliga skatteregler eller svårigheter att upprätthålla dem, eftersom uppgörelser mellan utvecklingsländernas regeringar och företagen inom utvinningsindustrin ofta är av ad hoc-mässig karaktär och förhandlas fram utan insyn och tydliga riktlinjer.

| D. | Förekomsten av stora informella sektorer i utvecklingsländernas ekonomier omöjliggör i princip en bredare inkomstbeskattning, och i länder där en stor andel av befolkningen lever i fattigdom är en stor del av BNP inte beskattningsbar. |
| --- | --- |

D.

Förekomsten av stora informella sektorer i utvecklingsländernas ekonomier omöjliggör i princip en bredare inkomstbeskattning, och i länder där en stor andel av befolkningen lever i fattigdom är en stor del av BNP inte beskattningsbar.

| E. | Rättvisa, välbalanserade, effektiva och transparenta skattesystem ger nödvändig finansiering till regeringar, så att de kan erbjuda medborgarna de grundläggande offentliga tjänster som de har rätt till, såsom hälso- och sjukvård och utbildning för alla. En effektiv omfördelningspolitik bidrar till att minska påverkan av den växande omjämlikheten på dem som är mest behövande. |
| --- | --- |

E.

Rättvisa, välbalanserade, effektiva och transparenta skattesystem ger nödvändig finansiering till regeringar, så att de kan erbjuda medborgarna de grundläggande offentliga tjänster som de har rätt till, såsom hälso- och sjukvård och utbildning för alla. En effektiv omfördelningspolitik bidrar till att minska påverkan av den växande omjämlikheten på dem som är mest behövande.

| F. | Enligt Unctad har 30 % av de gränsöverskridande företagsinvesteringarna gått via länder med låga skatter, som används som mellanled, innan de når sin slutdestination som produktiva tillgångar. |
| --- | --- |

F.

Enligt Unctad har 30 % av de gränsöverskridande företagsinvesteringarna gått via länder med låga skatter, som används som mellanled, innan de når sin slutdestination som produktiva tillgångar.

| G. | Intäkter från bolagsskatt utgör en betydande del av utvecklingsländernas nationella inkomst, vilket gör att dessa länder drabbas särskilt hårt av företagens skatteflykt, och under de senaste åren har utvecklingsländerna stadigt sänkt sina bolagsskattesatser. |
| --- | --- |

G.

Intäkter från bolagsskatt utgör en betydande del av utvecklingsländernas nationella inkomst, vilket gör att dessa länder drabbas särskilt hårt av företagens skatteflykt, och under de senaste åren har utvecklingsländerna stadigt sänkt sina bolagsskattesatser.

| H. | Skatteparadis och jurisdiktioner som tillämpar sekretess som innebär att bankinformation eller finansiell information tillåts hållas privat, kombinerat med system för skattebefrielse för att locka till sig kapital och inkomster som skulle ha beskattats i andra länder, skapar en skadlig skattekonkurrens, undergräver rättvisan i skattesystemet och snedvrider handeln och investeringarna, vilket särkskilt drabbar utvecklingsländerna som årligen förlorar uppskattningsvis 189 miljarder US-dollar i skatteintäkter. |
| --- | --- |

H.

Skatteparadis och jurisdiktioner som tillämpar sekretess som innebär att bankinformation eller finansiell information tillåts hållas privat, kombinerat med system för skattebefrielse för att locka till sig kapital och inkomster som skulle ha beskattats i andra länder, skapar en skadlig skattekonkurrens, undergräver rättvisan i skattesystemet och snedvrider handeln och investeringarna, vilket särkskilt drabbar utvecklingsländerna som årligen förlorar uppskattningsvis 189 miljarder US-dollar i skatteintäkter.

| I. | Beskattning kan vara en tillförlitlig och varaktig inkomstkälla i utvecklingsländer och är till skillnad från traditionella mekanismer för utvecklingsfinansiering, som subventionerade lån, stabila, men endast om det finns ett rättvist, välbalanserat, effektivt och transparent beskattningssystem, en effektiv och ändamålsenlig skatteförvaltning som främjar skattemoralen och en transparent och ansvarsfull användning av de offentliga inkomsterna kan säkras. |
| --- | --- |

I.

Beskattning kan vara en tillförlitlig och varaktig inkomstkälla i utvecklingsländer och är till skillnad från traditionella mekanismer för utvecklingsfinansiering, som subventionerade lån, stabila, men endast om det finns ett rättvist, välbalanserat, effektivt och transparent beskattningssystem, en effektiv och ändamålsenlig skatteförvaltning som främjar skattemoralen och en transparent och ansvarsfull användning av de offentliga inkomsterna kan säkras.

| J. | De potentiella fördelarna med en effektiv och transparent beskattning och ekonomisk politik sträcker sig bortom ökningen av tillgängliga resurser för att främja utveckling. Beskattning har positiva bieffekter för samhällsstyrningen och statsbyggandet genom att den stärker de demokratiska institutionerna, rättsstaten och det sociala kontraktet mellan regeringen och medborgarna, så att det skapas en ömsesidig koppling mellan skatter, offentliga och sociala tjänster och ansträngningar för att främja stabila offentliga finanser, vilket gynnar det långsiktiga oberoende från utländskt bistånd och gör det möjligt för utvecklingsländerna att överta äganderätten till sina politiska beslut. |
| --- | --- |

J.

De potentiella fördelarna med en effektiv och transparent beskattning och ekonomisk politik sträcker sig bortom ökningen av tillgängliga resurser för att främja utveckling. Beskattning har positiva bieffekter för samhällsstyrningen och statsbyggandet genom att den stärker de demokratiska institutionerna, rättsstaten och det sociala kontraktet mellan regeringen och medborgarna, så att det skapas en ömsesidig koppling mellan skatter, offentliga och sociala tjänster och ansträngningar för att främja stabila offentliga finanser, vilket gynnar det långsiktiga oberoende från utländskt bistånd och gör det möjligt för utvecklingsländerna att överta äganderätten till sina politiska beslut.

| K. | Behovet av att öka de inhemska intäkterna har blivit mer akut i och med den finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

K.

Behovet av att öka de inhemska intäkterna har blivit mer akut i och med den finansiella och ekonomiska krisen.

| L. | Andelen finansiella medel som gjorts tillgängliga av utvecklingsländerna genom mobilisering av inhemska intäkter har ökat stadigt, och viktiga framsteg har gjorts inom detta område med stöd från internationella givare. |
| --- | --- |

L.

Andelen finansiella medel som gjorts tillgängliga av utvecklingsländerna genom mobilisering av inhemska intäkter har ökat stadigt, och viktiga framsteg har gjorts inom detta område med stöd från internationella givare.

| M. | Utvecklingsländerna har stora politiska, administrativa och tekniska problem med att öka sina skatteintäkter till följd av otillräckliga mänskliga och finansiella resurser för att samla in skatter, otillräcklig administrativ förmåga att hantera komplexiteten i att ta ut skatt från multinationella företag, brist på infrastruktur och kapacitet för att driva in skatter, kompetensflykt från skattemyndigheter, korruption, bristande legitimitet i det politiska systemet, bristande deltagande i internationellt skattesamarbete och en ojämn inkomstfördelning och dålig förvaltning på skatteområdet. |
| --- | --- |

M.

Utvecklingsländerna har stora politiska, administrativa och tekniska problem med att öka sina skatteintäkter till följd av otillräckliga mänskliga och finansiella resurser för att samla in skatter, otillräcklig administrativ förmåga att hantera komplexiteten i att ta ut skatt från multinationella företag, brist på infrastruktur och kapacitet för att driva in skatter, kompetensflykt från skattemyndigheter, korruption, bristande legitimitet i det politiska systemet, bristande deltagande i internationellt skattesamarbete och en ojämn inkomstfördelning och dålig förvaltning på skatteområdet.

| N. | Det rådande världsläget med avreglerad handel och det gradvisa undanröjandet av handelsbarriärer de senaste decennierna har ökat den gränsöverskridande handeln med varor. Detta har dock skapat problem för de utvecklingsländer som till stor del är beroende av skatteintäkter från handeln (särskilt de minst utvecklade länderna), när det gäller att kompensera för lägre handelsskatter och att skifta till andra typer av inhemska resurser, särskilt en välbalanserad skattemix. |
| --- | --- |

N.

Det rådande världsläget med avreglerad handel och det gradvisa undanröjandet av handelsbarriärer de senaste decennierna har ökat den gränsöverskridande handeln med varor. Detta har dock skapat problem för de utvecklingsländer som till stor del är beroende av skatteintäkter från handeln (särskilt de minst utvecklade länderna), när det gäller att kompensera för lägre handelsskatter och att skifta till andra typer av inhemska resurser, särskilt en välbalanserad skattemix.

| O. | På senare år har det skett en ökning av antalet skatteavtal mellan utvecklade länder och utvecklingsländer som har använts för att sänka skatterna för gränsöverskridande finansiella överföringar, vilket har reducerat utvecklingsländernas förmåga att mobilisera inhemska resurser till ett minimum och gett multinationella företag möjligheter att undvika beskattning. I en konsekvensanalys som nyligen genomfördes av de nederländska myndigheterna konstaterades att det nederländska skattesystemet underlättade undandragande av källskatt, vilket har lett till utebliven utdelning och ränta från innehållna skatteintäkter i utvecklingsländer till ett värde av 150–550 miljoner euro om året (11). |
| --- | --- |

O.

På senare år har det skett en ökning av antalet skatteavtal mellan utvecklade länder och utvecklingsländer som har använts för att sänka skatterna för gränsöverskridande finansiella överföringar, vilket har reducerat utvecklingsländernas förmåga att mobilisera inhemska resurser till ett minimum och gett multinationella företag möjligheter att undvika beskattning. I en konsekvensanalys som nyligen genomfördes av de nederländska myndigheterna konstaterades att det nederländska skattesystemet underlättade undandragande av källskatt, vilket har lett till utebliven utdelning och ränta från innehållna skatteintäkter i utvecklingsländer till ett värde av 150–550 miljoner euro om året (11).

| P. | Utvecklingsländer har mycket låga skatteintäkter jämfört med utvecklade ekonomier (med en skattekvot på 10–20 % jämfört med 30–40 % i OECD-länderna) och kännetecknas av extremt snäva skatteunderlag. Det finns stor potential att bredda skattebasen och öka mängden skatteintäkter för att kunna tillhandahålla nödvändiga medel för grundläggande statliga tjänster. |
| --- | --- |

P.

Utvecklingsländer har mycket låga skatteintäkter jämfört med utvecklade ekonomier (med en skattekvot på 10–20 % jämfört med 30–40 % i OECD-länderna) och kännetecknas av extremt snäva skatteunderlag. Det finns stor potential att bredda skattebasen och öka mängden skatteintäkter för att kunna tillhandahålla nödvändiga medel för grundläggande statliga tjänster.

| Q. | Utvecklingsländerna har försökt attrahera investeringar huvudsakligen genom att erbjuda olika skatteincitament och skatteundantag som inte är transparenta eller baserade på korrekta analyser av kostnader och fördelar. Ofta har man misslyckats med att attrahera verkliga och hållbara investeringar och försatt utvecklingsländerna i konkurrens med varandra om att kunna erbjuda den mest fördelaktiga skattebehandlingen. Detta har lett både till otillfredsställande resultat när det gäller ändamålsenliga och effektiva skattesystem och till skadlig skattekonkurrens. |
| --- | --- |

Q.

Utvecklingsländerna har försökt attrahera investeringar huvudsakligen genom att erbjuda olika skatteincitament och skatteundantag som inte är transparenta eller baserade på korrekta analyser av kostnader och fördelar. Ofta har man misslyckats med att attrahera verkliga och hållbara investeringar och försatt utvecklingsländerna i konkurrens med varandra om att kunna erbjuda den mest fördelaktiga skattebehandlingen. Detta har lett både till otillfredsställande resultat när det gäller ändamålsenliga och effektiva skattesystem och till skadlig skattekonkurrens.

| R. | Medlemsstaterna har redan förbundit sig att avsätta 0,7 % av sin BNP till offentligt utvecklingsbistånd, och mängden bistånd till stöd för mobilisering av inhemska resurser är fortfarande låg och motsvarade mindre än 1 % av det totala offentliga utvecklingsbiståndet 2011. Endast uppskattningsvis 0,1 % (118,4 miljoner US-dollar) av det offentliga utvecklingsbiståndet tilldelades kapacitetsuppbyggnad i skattefrågor under 2012. |
| --- | --- |

R.

Medlemsstaterna har redan förbundit sig att avsätta 0,7 % av sin BNP till offentligt utvecklingsbistånd, och mängden bistånd till stöd för mobilisering av inhemska resurser är fortfarande låg och motsvarade mindre än 1 % av det totala offentliga utvecklingsbiståndet 2011. Endast uppskattningsvis 0,1 % (118,4 miljoner US-dollar) av det offentliga utvecklingsbiståndet tilldelades kapacitetsuppbyggnad i skattefrågor under 2012.

| S. | Många av utvecklingsländerna når inte ens upp till den minimiskattenivå som är nödvändig för att finansiera sina grundläggande funktioner och offentliga tjänster och sitt arbete för att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

S.

Många av utvecklingsländerna når inte ens upp till den minimiskattenivå som är nödvändig för att finansiera sina grundläggande funktioner och offentliga tjänster och sitt arbete för att minska fattigdomen.

| T. | EIB, EBRD och medlemsstaternas institut för biståndsfinansiering stöder privata företag i utvecklingsländer direkt genom att tillhandahålla lån, eller indirekt genom att stödja finansiella intermediärer såsom affärsbanker och riskkapitalfonder, som sedan lånar vidare till eller investerar i företag. |
| --- | --- |

T.

EIB, EBRD och medlemsstaternas institut för biståndsfinansiering stöder privata företag i utvecklingsländer direkt genom att tillhandahålla lån, eller indirekt genom att stödja finansiella intermediärer såsom affärsbanker och riskkapitalfonder, som sedan lånar vidare till eller investerar i företag.

| U. | Utvecklingsländerna bör vara bättre representerade i det internationella skattesamarbetets strukturer och förfaranden för att kunna delta på lika villkor i utformningen och reformen av global skattepolitik. |
| --- | --- |

U.

Utvecklingsländerna bör vara bättre representerade i det internationella skattesamarbetets strukturer och förfaranden för att kunna delta på lika villkor i utformningen och reformen av global skattepolitik.

| V. | Expertkommittén för internationellt samarbete i skattefrågor är ett underorgan inom Ekonomiska och sociala rådet som ägnar sig särskilt åt utvecklingsländer och övergångsekonomier. |
| --- | --- |

V.

Expertkommittén för internationellt samarbete i skattefrågor är ett underorgan inom Ekonomiska och sociala rådet som ägnar sig särskilt åt utvecklingsländer och övergångsekonomier.

| W. | Att samla in tillräckligt med offentliga finanser kan vara avgörande för att främja mer jämlika samhällen som förkastar diskriminering mellan män och kvinnor och ger särskilt stöd åt barn och andra utsatta grupper. |
| --- | --- |

W.

Att samla in tillräckligt med offentliga finanser kan vara avgörande för att främja mer jämlika samhällen som förkastar diskriminering mellan män och kvinnor och ger särskilt stöd åt barn och andra utsatta grupper.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en omfattande handlingsplan, i form av ett meddelande, för att stödja utvecklingsländerna i kampen mot skatteundandragande och skatteflykt och för att hjälpa dem att inrätta rättvisa, välbalanserade, effektiva och transparenta skattesystem, som tar i beaktande det arbete som OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd bidrar med inför den internationella konferens om utvecklingsfinansiering som ska hållas i Addis Abeba (Etiopien) den 13–16 juli 2015 samt den påverkan som internationella skatteavtal har på utvecklingsländer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en omfattande handlingsplan, i form av ett meddelande, för att stödja utvecklingsländerna i kampen mot skatteundandragande och skatteflykt och för att hjälpa dem att inrätta rättvisa, välbalanserade, effektiva och transparenta skattesystem, som tar i beaktande det arbete som OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd bidrar med inför den internationella konferens om utvecklingsfinansiering som ska hållas i Addis Abeba (Etiopien) den 13–16 juli 2015 samt den påverkan som internationella skatteavtal har på utvecklingsländer.

| 2. | Europaparlamentet håller fast vid att effektiv mobilisering av inhemska resurser och förbättrade skattesystem kommer att bli en avgörande faktor för uppnåendet av ramen för tiden efter 2015, som ersätter millennieutvecklingsmålen och utgör en hållbar strategi för att på lång sikt bli kvitt beroendet av utländskt bistånd, och att effektiva och rättvisa skattesystem är avgörande för fattigdomsutrotningen, kampen mot orättvisor, god samhällsstyrning och statsbyggandet. Parlamentet påminner om att viss gränsöverskridande ekonomisk verksamhet har påverkat länders förmåga att generera inhemska statsintäkter och att välja sin beskattningsstruktur, eftersom kapitalets ökade rörlighet, kombinerat med användningen av skatteparadis, har förändrat villkoren för beskattningen i grunden. Parlamentet uttrycker oro över korruptionsnivån och över att det saknas insyn i den offentliga förvaltningen, vilket hindrar investeringar av skatteintäkter i statsbyggande, offentliga tjänster eller offentlig infrastruktur. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet håller fast vid att effektiv mobilisering av inhemska resurser och förbättrade skattesystem kommer att bli en avgörande faktor för uppnåendet av ramen för tiden efter 2015, som ersätter millennieutvecklingsmålen och utgör en hållbar strategi för att på lång sikt bli kvitt beroendet av utländskt bistånd, och att effektiva och rättvisa skattesystem är avgörande för fattigdomsutrotningen, kampen mot orättvisor, god samhällsstyrning och statsbyggandet. Parlamentet påminner om att viss gränsöverskridande ekonomisk verksamhet har påverkat länders förmåga att generera inhemska statsintäkter och att välja sin beskattningsstruktur, eftersom kapitalets ökade rörlighet, kombinerat med användningen av skatteparadis, har förändrat villkoren för beskattningen i grunden. Parlamentet uttrycker oro över korruptionsnivån och över att det saknas insyn i den offentliga förvaltningen, vilket hindrar investeringar av skatteintäkter i statsbyggande, offentliga tjänster eller offentlig infrastruktur.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att skatteresurser fortfarande bara utgör en liten andel av BNP i de flesta utvecklingsländer, vilket gör dem särskilt sårbara för enskilda skattebetalares och företags skatteundandragande och skatteflykt. Parlamentet understryker att detta leder till stora ekonomiska förluster för utvecklingsländerna, vilket gynnar korruption och skadar EU:s utvecklingspolitik, och att lämpliga åtgärder, på nationell, europeisk och internationell nivå, för att stoppa detta, bör vara en central fråga för EU och dess medlemsstater, med beaktande av utvecklingsländernas behov och hinder när det gäller att få tillgång till sina skatteintäkter. Parlamentet anser att EU bör inta en ledarroll i de internationella ansträngningarna för att slå ner på skatteparadis, skattebedrägeri och skatteflykt, samarbeta med utvecklingsländerna för att motarbeta det aggressiva skatteunderdragande som vissa transnationella företag ägnar sig åt, samt att söka vägar att hjälpa utvecklingsländerna att motstå påtryckningarna om att konkurrera med skatter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att skatteresurser fortfarande bara utgör en liten andel av BNP i de flesta utvecklingsländer, vilket gör dem särskilt sårbara för enskilda skattebetalares och företags skatteundandragande och skatteflykt. Parlamentet understryker att detta leder till stora ekonomiska förluster för utvecklingsländerna, vilket gynnar korruption och skadar EU:s utvecklingspolitik, och att lämpliga åtgärder, på nationell, europeisk och internationell nivå, för att stoppa detta, bör vara en central fråga för EU och dess medlemsstater, med beaktande av utvecklingsländernas behov och hinder när det gäller att få tillgång till sina skatteintäkter. Parlamentet anser att EU bör inta en ledarroll i de internationella ansträngningarna för att slå ner på skatteparadis, skattebedrägeri och skatteflykt, samarbeta med utvecklingsländerna för att motarbeta det aggressiva skatteunderdragande som vissa transnationella företag ägnar sig åt, samt att söka vägar att hjälpa utvecklingsländerna att motstå påtryckningarna om att konkurrera med skatter.

Handlingsplan för att bekämpa skatteundandragande och skatteflykt i utvecklingsländer

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta konkreta och effektiva åtgärder för att stödja utvecklingsländerna och ramarna för regional skatteförvaltning, såsom African Tax Administration Forum och Inter-American Centre of Tax Administrations, i kampen mot skatteundandragande och skatteflykt, utarbetandet av en rättvis, välbalanserad, effektiv och transparent skattepolitik och främjandet av administrativa reformer, och för att öka andelen bistånd och utvecklingsbistånd som går till ekonomiskt och tekniskt stöd till de nationella skatteförvaltningarna i utvecklingsländerna. Parlamentet anser att detta stöd ska tillhandhållas för att stärka rättsliga och korruptionsbekämpande organ i dessa länder. Parlamentet efterlyser att man sammanför expertis från den offentliga sektorn i medlemsstaterna och mottagarländerna i syfte att förstärka samarbetet och samtidigt åstadkomma konkreta preliminära resultat för mottagarländerna. Parlamentet stöder planeringen av workshoppar, utbildningar, expertuppdrag, studiebesök och rådgivning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta konkreta och effektiva åtgärder för att stödja utvecklingsländerna och ramarna för regional skatteförvaltning, såsom African Tax Administration Forum och Inter-American Centre of Tax Administrations, i kampen mot skatteundandragande och skatteflykt, utarbetandet av en rättvis, välbalanserad, effektiv och transparent skattepolitik och främjandet av administrativa reformer, och för att öka andelen bistånd och utvecklingsbistånd som går till ekonomiskt och tekniskt stöd till de nationella skatteförvaltningarna i utvecklingsländerna. Parlamentet anser att detta stöd ska tillhandhållas för att stärka rättsliga och korruptionsbekämpande organ i dessa länder. Parlamentet efterlyser att man sammanför expertis från den offentliga sektorn i medlemsstaterna och mottagarländerna i syfte att förstärka samarbetet och samtidigt åstadkomma konkreta preliminära resultat för mottagarländerna. Parlamentet stöder planeringen av workshoppar, utbildningar, expertuppdrag, studiebesök och rådgivning.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sätta god förvaltning i skattefrågor och rättvis, välbalanserad, effektiv och transparent skatteuppbörd högt upp på dagordningen i sin politiska dialog (om politik, utveckling och handel) och i alla avtal om utvecklingssamarbete med partnerländer, öka egenansvaret och den inhemska ansvarsskyldigheten genom att främja en miljö där de nationella parlamenten på ett meningsfullt sätt kan bidra till utformningen och tillsynen av nationella finanser, inbegripet inhemska intäkter och skattefrågor, och stödja det civila samhällets roll när det gäller att säkerställa allmänhetens kontroll över skatteförvaltningen och bevakningen av fall av skattebedrägeri, bland annat genom att inrätta effektiva system för att skydda visselblåsare och journalistiska källor. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sätta god förvaltning i skattefrågor och rättvis, välbalanserad, effektiv och transparent skatteuppbörd högt upp på dagordningen i sin politiska dialog (om politik, utveckling och handel) och i alla avtal om utvecklingssamarbete med partnerländer, öka egenansvaret och den inhemska ansvarsskyldigheten genom att främja en miljö där de nationella parlamenten på ett meningsfullt sätt kan bidra till utformningen och tillsynen av nationella finanser, inbegripet inhemska intäkter och skattefrågor, och stödja det civila samhällets roll när det gäller att säkerställa allmänhetens kontroll över skatteförvaltningen och bevakningen av fall av skattebedrägeri, bland annat genom att inrätta effektiva system för att skydda visselblåsare och journalistiska källor.

| 6. | Europaparlamentet kräver att information om faktiska ägare av företag, stiftelser och andra institutioner snabbt görs tillgänglig för allmänheten i ett öppet dataformat, för att förhindra att anonyma skalbolag och liknande juridiska former används för penningtvätt, finansiering av olaglig verksamhet eller terroristverksamhet och för att dölja korrupta och kriminella personers identitet och stölder av offentliga medel och vinster från olaglig handel och skatteundandragande. Parlamentet anser vidare att alla länder åtminstone bör anta och fullt ut genomföra rekommendationerna om penningtvätt från arbetsgruppen för finansiella åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kräver att information om faktiska ägare av företag, stiftelser och andra institutioner snabbt görs tillgänglig för allmänheten i ett öppet dataformat, för att förhindra att anonyma skalbolag och liknande juridiska former används för penningtvätt, finansiering av olaglig verksamhet eller terroristverksamhet och för att dölja korrupta och kriminella personers identitet och stölder av offentliga medel och vinster från olaglig handel och skatteundandragande. Parlamentet anser vidare att alla länder åtminstone bör anta och fullt ut genomföra rekommendationerna om penningtvätt från arbetsgruppen för finansiella åtgärder.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att genomdriva principen att börsnoterade och icke börsnoterade multinationella företag i alla länder och inom alla sektorer, särskilt företag som utvinner naturtillgångar, måste införa landsspecifik rapportering som standard, vilket innebär att de för varje land som de bedriver verksamhet i, inom ramen för årsrapporten, måste offentliggöra namnen på alla dotterbolag och deras respektive ekonomiska resultat, relevant skatteinformation, tillgångar och antal anställda och säkerställa att denna information görs tillgänglig för allmänheten, samtidigt som den administrativa bördan minimeras genom att mikroföretag undantas. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om en vederbörlig ändring av redovisningsdirektivet. Parlamentet påminner om att offentlig insyn är en viktig åtgärd för att rätta till det nuvarande skattesystemet och skapa förtroende bland allmänheten. Parlamentet uppmanar OECD att rekommendera att den föreslagna mallen för landsspecifik rapportering ska offentliggöras av alla multinationella företag, för att säkerställa att alla skattemyndigheter i alla länder har tillgång till utförlig information som gör det möjligt att utvärdera risker för internprissättning och avgöra det effektivaste sättet att utnyttja revisionsresurser på. Parlamentet understryker att skatteundantag och andra fördelar som beviljas utländska investerare genom bilaterala skatteavtal ger de multinationella företagen illojala konkurrensfördelar gentemot inhemska bolag, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att genomdriva principen att börsnoterade och icke börsnoterade multinationella företag i alla länder och inom alla sektorer, särskilt företag som utvinner naturtillgångar, måste införa landsspecifik rapportering som standard, vilket innebär att de för varje land som de bedriver verksamhet i, inom ramen för årsrapporten, måste offentliggöra namnen på alla dotterbolag och deras respektive ekonomiska resultat, relevant skatteinformation, tillgångar och antal anställda och säkerställa att denna information görs tillgänglig för allmänheten, samtidigt som den administrativa bördan minimeras genom att mikroföretag undantas. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om en vederbörlig ändring av redovisningsdirektivet. Parlamentet påminner om att offentlig insyn är en viktig åtgärd för att rätta till det nuvarande skattesystemet och skapa förtroende bland allmänheten. Parlamentet uppmanar OECD att rekommendera att den föreslagna mallen för landsspecifik rapportering ska offentliggöras av alla multinationella företag, för att säkerställa att alla skattemyndigheter i alla länder har tillgång till utförlig information som gör det möjligt att utvärdera risker för internprissättning och avgöra det effektivaste sättet att utnyttja revisionsresurser på. Parlamentet understryker att skatteundantag och andra fördelar som beviljas utländska investerare genom bilaterala skatteavtal ger de multinationella företagen illojala konkurrensfördelar gentemot inhemska bolag, särskilt små och medelstora företag.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av de skattemässiga villkoren och bestämmelserna för företag inom utvinningsindustrin. Parlamentet uppmanar EU att utöka sitt stöd till utvecklingsländerna till stöd för målet att beskatta utvinningen av naturtillgångar tillräckligt, stärka värdregeringarnas förhandlingsläge för att de ska få bättre avkastning från sina naturtillgångar och stimulera diversifieringen av deras ekonomi. Parlamentet stöder utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet och utvidgningen av det till tillverknings- och råvaruhandelsföretag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser en översyn av de skattemässiga villkoren och bestämmelserna för företag inom utvinningsindustrin. Parlamentet uppmanar EU att utöka sitt stöd till utvecklingsländerna till stöd för målet att beskatta utvinningen av naturtillgångar tillräckligt, stärka värdregeringarnas förhandlingsläge för att de ska få bättre avkastning från sina naturtillgångar och stimulera diversifieringen av deras ekonomi. Parlamentet stöder utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet och utvidgningen av det till tillverknings- och råvaruhandelsföretag.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en mekanism för automatiskt informationsutbyte, vilket är ett grundläggande verktyg för att öka den globala transparensen och samarbetet i kampen mot skatteundandragande och skatteflykt. Parlamentet erkänner dock att utvecklingsländerna behöver kontinuerligt stöd i form av ekonomisk hjälp, tekniskt stöd och tid för att kunna bygga upp den kapacitet som krävs för att skicka och behandla information. Parlamentet betonar därför vikten av att säkerställa att OECD:s globala standard för automatiskt utbyte av information innehåller en övergångsperiod för utvecklingsländer och att erkänna att de länder som saknar resurser och kapacitet för att inrätta nödvändig infrastruktur för att samla in, förvalta och dela den nödvändiga informationen skulle kunna stängas ute om standarden görs ömsesidig. Parlamentet anser vidare att en enhetlig standard för sekretess bör införas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en mekanism för automatiskt informationsutbyte, vilket är ett grundläggande verktyg för att öka den globala transparensen och samarbetet i kampen mot skatteundandragande och skatteflykt. Parlamentet erkänner dock att utvecklingsländerna behöver kontinuerligt stöd i form av ekonomisk hjälp, tekniskt stöd och tid för att kunna bygga upp den kapacitet som krävs för att skicka och behandla information. Parlamentet betonar därför vikten av att säkerställa att OECD:s globala standard för automatiskt utbyte av information innehåller en övergångsperiod för utvecklingsländer och att erkänna att de länder som saknar resurser och kapacitet för att inrätta nödvändig infrastruktur för att samla in, förvalta och dela den nödvändiga informationen skulle kunna stängas ute om standarden görs ömsesidig. Parlamentet anser vidare att en enhetlig standard för sekretess bör införas.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser en världsomfattande definition på skatteparadis och sanktioner mot dem som använder sig av sådana, och vill att det upprättas en svart lista över länder som inte bekämpar skatteflykt eller som accepterar det, även inom EU. Parlamentet uppmanar EU att stödja ekonomisk omställning i de utvecklingsländer som tjänar som skatteparadis. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som har besittningar och territorier som inte är en del av unionen att samarbeta med myndigheterna i dessa områden för att anta principerna om skattetransparens och säkerställa att ingen av dem tjänar som skatteparadis. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser en världsomfattande definition på skatteparadis och sanktioner mot dem som använder sig av sådana, och vill att det upprättas en svart lista över länder som inte bekämpar skatteflykt eller som accepterar det, även inom EU. Parlamentet uppmanar EU att stödja ekonomisk omställning i de utvecklingsländer som tjänar som skatteparadis. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som har besittningar och territorier som inte är en del av unionen att samarbeta med myndigheterna i dessa områden för att anta principerna om skattetransparens och säkerställa att ingen av dem tjänar som skatteparadis.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att vid förhandlingar om skatte- och investeringsavtal med utvecklingsländer se till att inkomster eller vinster från gränsöverskridande verksamhet beskattas i ursprungslandet, där värdet utvinns eller skapas. Parlamentet betonar att FN:s modellavtal för skatter säkerställer en rättvis fördelning av beskattningsrätter mellan ursprungs- och bosättningsländer. Parlamentet betonar att Europeiska unionen och dess medlemsstater vid förhandlingar om skatteavtal bör följa principen om en konsekvent politik för utveckling som fastställs i artikel 208 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att vid förhandlingar om skatte- och investeringsavtal med utvecklingsländer se till att inkomster eller vinster från gränsöverskridande verksamhet beskattas i ursprungslandet, där värdet utvinns eller skapas. Parlamentet betonar att FN:s modellavtal för skatter säkerställer en rättvis fördelning av beskattningsrätter mellan ursprungs- och bosättningsländer. Parlamentet betonar att Europeiska unionen och dess medlemsstater vid förhandlingar om skatteavtal bör följa principen om en konsekvent politik för utveckling som fastställs i artikel 208 i EUF-fördraget.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och samtliga medlemsstater att följa några medlemsstaters exempel och genomföra konsekvensbedömningar av den europeiska skattepolitiken i utvecklingsländerna och utbyta bästa praxis i syfte att stärka en konsekvent politik för utveckling, förbättra de metoder som används i dag och ta större hänsyn till negativa spridningseffekter för utvecklingsländerna och ländernas särskilda behov. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens reviderade handlingsplan mot skatteundandragande och skatteflykt som ska läggas fram 2015, och uppmanar medlemsstaterna att snabbt enas om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och samtliga medlemsstater att följa några medlemsstaters exempel och genomföra konsekvensbedömningar av den europeiska skattepolitiken i utvecklingsländerna och utbyta bästa praxis i syfte att stärka en konsekvent politik för utveckling, förbättra de metoder som används i dag och ta större hänsyn till negativa spridningseffekter för utvecklingsländerna och ländernas särskilda behov. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens reviderade handlingsplan mot skatteundandragande och skatteflykt som ska läggas fram 2015, och uppmanar medlemsstaterna att snabbt enas om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas.

| 13. | Europaparlamentet uttrycker sitt helhjärtade stöd för alla befintliga internationella initiativ för att reformera det globala systemet, inklusive OECD:s initiativ om urholkning av skattebasen och överföring av vinster, med fokus utvecklingsländernas ökade deltagande i strukturerna och förfarandena för internationellt skattesamarbete. Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att se till att FN:s skattekommitté omformas till ett verkligt mellanstatligt organ som är bättre utrustat och har tillräckliga extraresurser inom ramen för FN:s ekonomiska och sociala råd för att säkerställa att utvecklingsländerna kan delta på lika villkor i utformningen och reformen av de befintliga internationella skattereglerna. Parlamentet betonar att sanktioner bör övervägas både för icke-samarbetsvilliga länder och territorier och för finansinstitut som är verksamma i skatteparadis. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uttrycker sitt helhjärtade stöd för alla befintliga internationella initiativ för att reformera det globala systemet, inklusive OECD:s initiativ om urholkning av skattebasen och överföring av vinster, med fokus utvecklingsländernas ökade deltagande i strukturerna och förfarandena för internationellt skattesamarbete. Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att se till att FN:s skattekommitté omformas till ett verkligt mellanstatligt organ som är bättre utrustat och har tillräckliga extraresurser inom ramen för FN:s ekonomiska och sociala råd för att säkerställa att utvecklingsländerna kan delta på lika villkor i utformningen och reformen av de befintliga internationella skattereglerna. Parlamentet betonar att sanktioner bör övervägas både för icke-samarbetsvilliga länder och territorier och för finansinstitut som är verksamma i skatteparadis.

| 14. | Europaparlamentet betonar att tillräckliga offentliga finanser kan bidra till en jämnare könsbalans och tillhandahålla verktyg för att stödja barn och utsatta grupper i samhället på ett bättre sätt, och erkänner att skatteundandragande inte enbart påverkar individers välfärd, utan är särskilt skadligt för fattiga hushåll och låginkomsthushåll, där kvinnorna ofta är oproportionerligt representerade. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att tillräckliga offentliga finanser kan bidra till en jämnare könsbalans och tillhandahålla verktyg för att stödja barn och utsatta grupper i samhället på ett bättre sätt, och erkänner att skatteundandragande inte enbart påverkar individers välfärd, utan är särskilt skadligt för fattiga hushåll och låginkomsthushåll, där kvinnorna ofta är oproportionerligt representerade.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar med oro att många utvecklingsländer befinner sig i ett väldigt svagt förhandlingsläge gentemot vissa utländska direktinvesterare. Parlamentet anser att företagen bör vara skyldiga att göra detaljerade åtaganden beträffande investeringarnas positiva spridningseffekter för den lokala och/eller nationella samhällsekonomiska utvecklingen i värdlandet. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och partnerländernas regeringar att säkerställa att skatteincitament inte utgör ytterligare alternativ för skatteflykt. Parlamentet understryker att incitamenten bör göras mer transparenta och i bästa fall syfta till att främja investeringar i hållbar utveckling. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar med oro att många utvecklingsländer befinner sig i ett väldigt svagt förhandlingsläge gentemot vissa utländska direktinvesterare. Parlamentet anser att företagen bör vara skyldiga att göra detaljerade åtaganden beträffande investeringarnas positiva spridningseffekter för den lokala och/eller nationella samhällsekonomiska utvecklingen i värdlandet. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och partnerländernas regeringar att säkerställa att skatteincitament inte utgör ytterligare alternativ för skatteflykt. Parlamentet understryker att incitamenten bör göras mer transparenta och i bästa fall syfta till att främja investeringar i hållbar utveckling.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EIB, EBRD och medlemsstaternas institut för biståndsfinansiering att övervaka och säkerställa att företag eller andra juridiska personer som tar emot stöd inte ägnar sig åt skatteflykt eller skatteundandragande genom att interagera med finansiella intermediärer i offshorecentrum och skatteparadis eller genom att underlätta olagliga penningflöden, och att utöka sin öppenhetsstrategi genom att till exempel göra alla sina rapporter och undersökningar tillgängliga för allmänheten. Parlamentet uppmanar EIB att tillämpa tillbörlig aktsamhet och kräva årlig landsspecifik rapportering, spåra faktiska ägare och kontrollera internprissättning för att säkerställa insyn i investeringarna och förhindra skatteundandragande och skatteflykt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar EIB, EBRD och medlemsstaternas institut för biståndsfinansiering att övervaka och säkerställa att företag eller andra juridiska personer som tar emot stöd inte ägnar sig åt skatteflykt eller skatteundandragande genom att interagera med finansiella intermediärer i offshorecentrum och skatteparadis eller genom att underlätta olagliga penningflöden, och att utöka sin öppenhetsstrategi genom att till exempel göra alla sina rapporter och undersökningar tillgängliga för allmänheten. Parlamentet uppmanar EIB att tillämpa tillbörlig aktsamhet och kräva årlig landsspecifik rapportering, spåra faktiska ägare och kontrollera internprissättning för att säkerställa insyn i investeringarna och förhindra skatteundandragande och skatteflykt.

o

o o

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  http://www.un.org/esa/ffd/tax/

(2)  http://www.un.org/esa/ffd/tax/unmodel.htm

(3)  EUT L 309, 25.11.2005, s. 15.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0205.

(5)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 37.

(6)  EUT C 341 E, 16.12.2010, s. 29.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2013)0394.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2014)0163.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2014)0059.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2014)0251.

(11)  Evaluation issues in financing for development Analysing effects of Dutch corporate tax policy on developing countries, studie beställd av IOB (Policy and Operations Evaluation Department) vid Nederländernas utrikesministerium, november 2013

---

Torsdagen den 9 juli 2015

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/65

---

P8_TA(2015)0266

Resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle (2014/2208(INI))

(2017/C 265/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Mot ett kretsloppssamhälle: Program för ett avfallsfritt Europa (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Mot ett kretsloppssamhälle: Program för ett avfallsfritt Europa (COM(2014)0398),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Möjligheter till resurseffektivitet inom byggsektorn (COM(2014)0445), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Möjligheter till resurseffektivitet inom byggsektorn (COM(2014)0445),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Grön handlingsplan för små och medelstora företag: Att hjälpa små och medelstora företag att omvandla miljöproblem till affärsmöjligheter (COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Grön handlingsplan för små och medelstora företag: Att hjälpa små och medelstora företag att omvandla miljöproblem till affärsmöjligheter (COM(2014)0440),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (COM(2015)0080),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Upprättande av den inre marknaden för gröna produkter: Bättre information om produkters och organisationers miljöprestanda (COM(2013)0196), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Upprättande av den inre marknaden för gröna produkter: Bättre information om produkters och organisationers miljöprestanda (COM(2013)0196),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Innovation för hållbar tillväxt: En bioekonomi för Europa (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Innovation för hållbar tillväxt: En bioekonomi för Europa (COM(2012)0060),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Färdplan för ett resurseffektivt Europa (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Färdplan för ett resurseffektivt Europa (COM(2011)0571),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Ett resurseffektivt Europa – flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Ett resurseffektivt Europa – flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin (COM(2011)0021),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2013 om miljöinnovation – sysselsättning och tillväxt med hjälp av miljöpolitik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2013 om miljöinnovation – sysselsättning och tillväxt med hjälp av miljöpolitik (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om en europeisk strategi för plastavfall i miljön (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om en europeisk strategi för plastavfall i miljön (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 om ett resurseffektivt Europa (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 om ett resurseffektivt Europa (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om en effektiv råvarustrategi för Europa (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om en effektiv råvarustrategi för Europa (4),

| — | med beaktande av det sjunde miljöhandlingsprogrammet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sjunde miljöhandlingsprogrammet,

| — | med beaktande av EU:s strategi för hållbar utveckling (2006) och översynen från 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för hållbar utveckling (2006) och översynen från 2009,

| — | med beaktande av rådets (miljö) slutsatser av den 28 oktober 2014 om miljöanpassning av den europeiska planeringsterminen och Europa 2020-strategin – Halvtidsöversyn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (miljö) slutsatser av den 28 oktober 2014 om miljöanpassning av den europeiska planeringsterminen och Europa 2020-strategin – Halvtidsöversyn,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns sammanfattande rapport om Europas miljö – tillstånd och utblick 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns sammanfattande rapport om Europas miljö – tillstånd och utblick 2015,

| — | med beaktande av konventionen om biologisk mångfald, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om biologisk mångfald,

| — | med beaktande av Uneps (FN:s miljöprogram) utredning om utformningen av ett hållbart finansiellt system, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Uneps (FN:s miljöprogram) utredning om utformningen av ett hållbart finansiellt system,

| — | med beaktande av slutsatserna från Uneps internationella panel för hållbar resursförvaltning om miljömässiga risker och utmaningar kopplade till mänskligt orsakade metallflöden och metallkretslopp (2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Uneps internationella panel för hållbar resursförvaltning om miljömässiga risker och utmaningar kopplade till mänskligt orsakade metallflöden och metallkretslopp (2013),

| — | med beaktande av slutsatserna från Uneps internationella panel för hållbar resursförvaltning om frikoppling av naturresursanvändning och miljökonsekvenser från ekonomisk tillväxt (2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Uneps internationella panel för hållbar resursförvaltning om frikoppling av naturresursanvändning och miljökonsekvenser från ekonomisk tillväxt (2011),

| — | med beaktande av framställningen Stop Food Waste in Europe (Stoppa matsvinnet i Europa), |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställningen Stop Food Waste in Europe (Stoppa matsvinnet i Europa),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 december 2014 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 december 2014 (5),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 12 februari 2015 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 12 februari 2015 (6),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor samt utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0215/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor samt utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0215/2015), och av följande skäl:

| A. | Ett ohållbart resursutnyttjande är grundorsaken till en rad miljöfaror, såsom klimatförändringar, ökenspridning, avskogning, förlust av biologisk mångfald och försvagade ekosystemtjänster. Den globala ekonomin använder motsvarande 1,5 jordklots resurser för världsproduktionen och absorbering av avfall, en siffra som under 2030-talet beräknas uppgå till två jordklot. |
| --- | --- |

A.

Ett ohållbart resursutnyttjande är grundorsaken till en rad miljöfaror, såsom klimatförändringar, ökenspridning, avskogning, förlust av biologisk mångfald och försvagade ekosystemtjänster. Den globala ekonomin använder motsvarande 1,5 jordklots resurser för världsproduktionen och absorbering av avfall, en siffra som under 2030-talet beräknas uppgå till två jordklot.

| B. | Europa är mer beroende av importerade resurser än någon annan region i världen, och en rad resurser kommer att vara uttömda inom en relativt kort tidsperiod. Europas konkurrenskraft kan ökas avsevärt genom att man får ut ett större mervärde ur resurserna i ekonomin och främjar en hållbar försörjning av material från europeiska källor. För att säkerställa råvaruförsörjningen bör dessutom partnerskap för innovation mellan industrin, avfallshanteringssektorn och forskningen om återvinningspotentialen hos viktiga råvaror förstärkas. |
| --- | --- |

B.

Europa är mer beroende av importerade resurser än någon annan region i världen, och en rad resurser kommer att vara uttömda inom en relativt kort tidsperiod. Europas konkurrenskraft kan ökas avsevärt genom att man får ut ett större mervärde ur resurserna i ekonomin och främjar en hållbar försörjning av material från europeiska källor. För att säkerställa råvaruförsörjningen bör dessutom partnerskap för innovation mellan industrin, avfallshanteringssektorn och forskningen om återvinningspotentialen hos viktiga råvaror förstärkas.

| C. | Övergången till ett kretsloppssamhälle är i grund och botten en ekonomisk fråga som handlar om hållbar tillgång till råvaror, återindustrialisering och fortsatt digitalisering av Europa, skapande av nya arbetstillfällen samt utmaningarna i fråga om klimatförändringar, energiotrygghet och den knappa tillgången på råvaror. Investeringar i ett kretsloppssamhälle kan därför vara fullt förenliga med kommissionens agenda för sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft samt skapa en situation som alla inblandade vinner på. |
| --- | --- |

C.

Övergången till ett kretsloppssamhälle är i grund och botten en ekonomisk fråga som handlar om hållbar tillgång till råvaror, återindustrialisering och fortsatt digitalisering av Europa, skapande av nya arbetstillfällen samt utmaningarna i fråga om klimatförändringar, energiotrygghet och den knappa tillgången på råvaror. Investeringar i ett kretsloppssamhälle kan därför vara fullt förenliga med kommissionens agenda för sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft samt skapa en situation som alla inblandade vinner på.

| D. | Resurseffektivitet måste också ta hänsyn till och överensstämma med övergripande hållbarhetsfrågor, bland annat miljömässiga, etiska, ekonomiska och sociala dimensioner. |
| --- | --- |

D.

Resurseffektivitet måste också ta hänsyn till och överensstämma med övergripande hållbarhetsfrågor, bland annat miljömässiga, etiska, ekonomiska och sociala dimensioner.

| E. | Målen och de definitiva åtgärdsprioriteringarna i det sjunde miljöhandlingsprogrammet är av bindande karaktär. |
| --- | --- |

E.

Målen och de definitiva åtgärdsprioriteringarna i det sjunde miljöhandlingsprogrammet är av bindande karaktär.

| F. | I miljöprogrammet från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) anges att miljöeffektiviteten i frivilliga strategier ofta kan ifrågasättas och att deras ekonomiska effektivitet i allmänhet är låg (7). |
| --- | --- |

F.

I miljöprogrammet från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) anges att miljöeffektiviteten i frivilliga strategier ofta kan ifrågasättas och att deras ekonomiska effektivitet i allmänhet är låg (7).

| G. | En övergång till ett kretsloppssamhälle kräver systemförändringar som påverkar alla aktörer i värdekedjan samt omfattande innovationer inom teknik, företag och samhället i stort. |
| --- | --- |

G.

En övergång till ett kretsloppssamhälle kräver systemförändringar som påverkar alla aktörer i värdekedjan samt omfattande innovationer inom teknik, företag och samhället i stort.

| H. | Medborgare, småföretag och lokala myndigheter spelar en särskild roll för att säkerställa resurseffektivitet och främja en frikoppling mellan ekonomisk tillväxt och resursförbrukning. |
| --- | --- |

H.

Medborgare, småföretag och lokala myndigheter spelar en särskild roll för att säkerställa resurseffektivitet och främja en frikoppling mellan ekonomisk tillväxt och resursförbrukning.

| I. | Ett välfungerande kretsloppssamhälle kräver konkurrenskraftiga företag. Samtidigt fungerar företagen själva som drivkraft vid övergången till ett kretsloppssamhälle. |
| --- | --- |

I.

Ett välfungerande kretsloppssamhälle kräver konkurrenskraftiga företag. Samtidigt fungerar företagen själva som drivkraft vid övergången till ett kretsloppssamhälle.

| J. | Det är viktigt att placera små och medelstora företag i centrum för EU:s strategi för resurseffektivitet eftersom de står för 99 % av företagen i EU och sysselsätter två tredjedelar av arbetskraften. |
| --- | --- |

J.

Det är viktigt att placera små och medelstora företag i centrum för EU:s strategi för resurseffektivitet eftersom de står för 99 % av företagen i EU och sysselsätter två tredjedelar av arbetskraften.

| K. | Ett ambitiöst paket för ett europeiskt kretsloppssamhälle skapar affärsmöjligheter, tryggar tillgången till primära material, förlänger deras produktiva utnyttjande (genom återanvändning, återtillverkning eller återvinning eller som reservdelar), säkerställer återvinningsprocesser av hög kvalitet när de blivit uttjänta samt behandlar alla biprodukter och allt avfall som värdefulla resursflöden för vidare utnyttjande. |
| --- | --- |

K.

Ett ambitiöst paket för ett europeiskt kretsloppssamhälle skapar affärsmöjligheter, tryggar tillgången till primära material, förlänger deras produktiva utnyttjande (genom återanvändning, återtillverkning eller återvinning eller som reservdelar), säkerställer återvinningsprocesser av hög kvalitet när de blivit uttjänta samt behandlar alla biprodukter och allt avfall som värdefulla resursflöden för vidare utnyttjande.

| L. | En hållbar och ansvarsfull försörjning av primära råvaror är avgörande för att uppnå resurseffektivitet och uppfylla målen för kretsloppssamhället. |
| --- | --- |

L.

En hållbar och ansvarsfull försörjning av primära råvaror är avgörande för att uppnå resurseffektivitet och uppfylla målen för kretsloppssamhället.

| M. | Det är nödvändigt att utveckla marknader för sekundära råvaror i syfte att uppnå resurseffektivitetsmålen och ett kretsloppssamhälle. |
| --- | --- |

M.

Det är nödvändigt att utveckla marknader för sekundära råvaror i syfte att uppnå resurseffektivitetsmålen och ett kretsloppssamhälle.

| N. | Parlamentet har vid upprepade tillfällen uppmanat kommissionen att fastställa indikatorer och mål för resurseffektivitet. |
| --- | --- |

N.

Parlamentet har vid upprepade tillfällen uppmanat kommissionen att fastställa indikatorer och mål för resurseffektivitet.

| O. | Elimineringen av giftiga kemikalier för vilka det finns eller kommer att utvecklas säkrare alternativ i linje med gällande kemikalielagstiftning spelar en central roll för uppbyggnaden av ett kretsloppssamhälle. |
| --- | --- |

O.

Elimineringen av giftiga kemikalier för vilka det finns eller kommer att utvecklas säkrare alternativ i linje med gällande kemikalielagstiftning spelar en central roll för uppbyggnaden av ett kretsloppssamhälle.

| P. | Eurostatuppgifterna om hantering av kommunalt avfall i EU-28 visar tydligt att det fortfarande inte råder lika villkor i fråga om avfallspolitik och att genomförande och upprätthållande av befintlig lagstiftning är en viktig utmaning. |
| --- | --- |

P.

Eurostatuppgifterna om hantering av kommunalt avfall i EU-28 visar tydligt att det fortfarande inte råder lika villkor i fråga om avfallspolitik och att genomförande och upprätthållande av befintlig lagstiftning är en viktig utmaning.

| Q. | I genomsnitt återanvänds eller återvinns endast 40 % av vårt fasta avfall, medan resten går till deponering eller förbränning. |
| --- | --- |

Q.

I genomsnitt återanvänds eller återvinns endast 40 % av vårt fasta avfall, medan resten går till deponering eller förbränning.

| R. | Produktion och konsumtion av jordbruksprodukter avsedda för livsmedel står för en betydande del av resursutnyttjandet, med omfattande inverkan på miljön, folkhälsan, djurhälsan och djurens välbefinnande. Det behövs hållbara lösningar för att ta itu med det ineffektiva utnyttjandet av livsmedelsresurser på ett heltäckande sätt. |
| --- | --- |

R.

Produktion och konsumtion av jordbruksprodukter avsedda för livsmedel står för en betydande del av resursutnyttjandet, med omfattande inverkan på miljön, folkhälsan, djurhälsan och djurens välbefinnande. Det behövs hållbara lösningar för att ta itu med det ineffektiva utnyttjandet av livsmedelsresurser på ett heltäckande sätt.

| S. | Avskaffandet av miljöskadliga subventioner, bland annat direkta och indirekta subventioner till fossila bränslen, skulle kraftigt minska utsläppen av växthusgaser, bidra till kampen mot klimatförändringar och möjliggöra kretsloppssamhället. |
| --- | --- |

S.

Avskaffandet av miljöskadliga subventioner, bland annat direkta och indirekta subventioner till fossila bränslen, skulle kraftigt minska utsläppen av växthusgaser, bidra till kampen mot klimatförändringar och möjliggöra kretsloppssamhället.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Mot ett kretsloppssamhälle: Program för ett avfallsfritt Europa (COM(2014)0398), Parlamentet stöder kommissionens strategi för att utforma, och bedriva innovation till stöd för, ett kretsloppssamhälle, lägga fast en politisk ram till stöd för resurseffektivitet, fastställa ett mål för resurseffektivitet i enlighet med meddelandet och utforma en särskild politisk ram för att ge små och medelstora företag möjlighet att omvandla miljöproblem till miljömässigt hållbara affärsmöjligheter. Parlamentet framhåller att det behövs lagstiftningsåtgärder för att gå i riktning mot ett kretsloppssamhälle och uppmanar kommissionen att lägga fram ett ambitiöst förslag om ett kretsloppssamhälle före utgången av 2015, som den aviserade i sitt arbetsprogram för 2015. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Mot ett kretsloppssamhälle: Program för ett avfallsfritt Europa (COM(2014)0398), Parlamentet stöder kommissionens strategi för att utforma, och bedriva innovation till stöd för, ett kretsloppssamhälle, lägga fast en politisk ram till stöd för resurseffektivitet, fastställa ett mål för resurseffektivitet i enlighet med meddelandet och utforma en särskild politisk ram för att ge små och medelstora företag möjlighet att omvandla miljöproblem till miljömässigt hållbara affärsmöjligheter. Parlamentet framhåller att det behövs lagstiftningsåtgärder för att gå i riktning mot ett kretsloppssamhälle och uppmanar kommissionen att lägga fram ett ambitiöst förslag om ett kretsloppssamhälle före utgången av 2015, som den aviserade i sitt arbetsprogram för 2015.

| 2. | Europaparlamentet understryker att bekämpande av resursbrist kräver att utvinningen och användningen av resurser minskar och att tillväxten helt frikopplas från användningen av naturresurser – en systemförändring som kräver ”backcasting” i fråga om de nödvändiga åtgärderna med utgångspunkt i ett hållbarhetsperspektiv år 2050 och som innebär att åtgärderna måste införas omedelbart. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att bekämpande av resursbrist kräver att utvinningen och användningen av resurser minskar och att tillväxten helt frikopplas från användningen av naturresurser – en systemförändring som kräver ”backcasting” i fråga om de nödvändiga åtgärderna med utgångspunkt i ett hållbarhetsperspektiv år 2050 och som innebär att åtgärderna måste införas omedelbart.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att produktion och konsumtion är områden som måste behandlas på ett sätt som säkerställer överensstämmelse med de övergripande målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att produktion och konsumtion är områden som måste behandlas på ett sätt som säkerställer överensstämmelse med de övergripande målen för hållbar utveckling.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om att förbättringar i fråga om effektivt resursutnyttjande visserligen redan har åstadkommits men att den fortsatta produktionstillväxten har överstigit dessa effektivitetsvinster och att resursutvinningen fortsätter att öka dramatiskt över hela världen. Det finns därför ett akut behov av en total minskning av resursutvinningen och resursutnyttjandet för att övervinna bumerangeffekten. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder i linje med detta. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erinrar om att förbättringar i fråga om effektivt resursutnyttjande visserligen redan har åstadkommits men att den fortsatta produktionstillväxten har överstigit dessa effektivitetsvinster och att resursutvinningen fortsätter att öka dramatiskt över hela världen. Det finns därför ett akut behov av en total minskning av resursutvinningen och resursutnyttjandet för att övervinna bumerangeffekten. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder i linje med detta.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att vatten, både som naturresurs som används i produktionsprocesser och som kollektiv nyttighet, bör beaktas när råvaruförbrukningen beräknas och användas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att vatten, både som naturresurs som används i produktionsprocesser och som kollektiv nyttighet, bör beaktas när råvaruförbrukningen beräknas och användas på ett effektivt sätt.

| 6. | Europaparlamentet betonar att företagen, myndigheterna och konsumenterna inom EU med hjälp av förbättrad resursanvändning tack vare krav på bättre produktutformning och en avfallslagstiftning som säkerställer en förflyttning uppåt i avfallshierarkin (och på så sätt sporrar till avfallsförebyggande, återanvändning, förberedelse för återanvändning och materialåtervinning) skulle kunna göra avsevärda nettobesparingar på uppskattningsvis 600 miljarder euro, alltså 8 % av den årliga omsättningen, och samtidigt minska de sammanlagda årliga växthusgasutsläppen på mellan 2 och 4 %. Parlamentet framhåller att en ökning av resursproduktiviteten på 30 % fram till 2030 skulle kunna öka BNP med nära 1 % och skapa 2 miljoner nya fasta arbetstillfällen (8). Parlamentet erinrar om att resurseffektivitet är ett prioriterat mål i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, där det betonas att både produktionen av och konsumenternas efterfrågan på miljömässigt hållbara produkter och tjänster måste stimuleras genom åtgärder som gör dem mer lättåtkomliga, överkomligt prissatta, funktionella och attraktiva. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att företagen, myndigheterna och konsumenterna inom EU med hjälp av förbättrad resursanvändning tack vare krav på bättre produktutformning och en avfallslagstiftning som säkerställer en förflyttning uppåt i avfallshierarkin (och på så sätt sporrar till avfallsförebyggande, återanvändning, förberedelse för återanvändning och materialåtervinning) skulle kunna göra avsevärda nettobesparingar på uppskattningsvis 600 miljarder euro, alltså 8 % av den årliga omsättningen, och samtidigt minska de sammanlagda årliga växthusgasutsläppen på mellan 2 och 4 %. Parlamentet framhåller att en ökning av resursproduktiviteten på 30 % fram till 2030 skulle kunna öka BNP med nära 1 % och skapa 2 miljoner nya fasta arbetstillfällen (8). Parlamentet erinrar om att resurseffektivitet är ett prioriterat mål i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, där det betonas att både produktionen av och konsumenternas efterfrågan på miljömässigt hållbara produkter och tjänster måste stimuleras genom åtgärder som gör dem mer lättåtkomliga, överkomligt prissatta, funktionella och attraktiva.

| 7. | Europaparlamentet är övertygat om att en förbättrad resurseffektivitet kräver både lagstiftningsåtgärder och ekonomiska incitament, internalisering av externa kostnader och ytterligare finansiering av forskning och innovation, liksom även sociala förändringar och livsstilsförändringar. Parlamentet påpekar att det behövs en kombination av instrument på olika politiska nivåer, med respekt för subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är övertygat om att en förbättrad resurseffektivitet kräver både lagstiftningsåtgärder och ekonomiska incitament, internalisering av externa kostnader och ytterligare finansiering av forskning och innovation, liksom även sociala förändringar och livsstilsförändringar. Parlamentet påpekar att det behövs en kombination av instrument på olika politiska nivåer, med respekt för subsidiaritetsprincipen.

| 8. | Europaparlamentet anser att införandet av ett fullskaligt kretsloppssamhälle kräver deltagande av alla berörda aktörer, regioner, städer, lokalsamfund, små och medelstora företag, icke-statliga organisationer, näringslivsföreträdare, fackföreningar och medborgare. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att införandet av ett fullskaligt kretsloppssamhälle kräver deltagande av alla berörda aktörer, regioner, städer, lokalsamfund, små och medelstora företag, icke-statliga organisationer, näringslivsföreträdare, fackföreningar och medborgare.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att involvera lokala och regionala myndigheter under hela utvecklingen av ett åtgärdspaket för kretsloppssamhället. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att involvera lokala och regionala myndigheter under hela utvecklingen av ett åtgärdspaket för kretsloppssamhället.

| 10. | Europaparlamentet betonar att allmänhetens medvetenhet och medborgarnas uppfattningar och delaktighet är avgörande för en lyckad övergång till ett kretsloppssamhälle. Parlamentet noterar att vederbörlig uppmärksamhet och tillräckliga resurser bör ägnas åt utbildning och information i syfte att främja hållbara konsumtions- och produktionsmodeller, och framhåller fördelarna med en övergång till ett resurseffektivt kretsloppssamhälle. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att allmänhetens medvetenhet och medborgarnas uppfattningar och delaktighet är avgörande för en lyckad övergång till ett kretsloppssamhälle. Parlamentet noterar att vederbörlig uppmärksamhet och tillräckliga resurser bör ägnas åt utbildning och information i syfte att främja hållbara konsumtions- och produktionsmodeller, och framhåller fördelarna med en övergång till ett resurseffektivt kretsloppssamhälle.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att övergången till ett kretsloppssamhälle kräver en kvalificerad arbetskraft och att allmän och yrkesinriktad utbildning måste ta hänsyn till behovet av grön kompetens. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att övergången till ett kretsloppssamhälle kräver en kvalificerad arbetskraft och att allmän och yrkesinriktad utbildning måste ta hänsyn till behovet av grön kompetens.

| 12. | Europaparlamentet understryker att det redan finns vissa finansiella mekanismer som gynnar kretsloppssamhället i EU, särskilt inom programmet Horisont 2020 och Life+, och att dessa, om de används rätt, kan främja miljöinnovation och industriell ekologi i EU:s medlemsstater och regioner. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att det redan finns vissa finansiella mekanismer som gynnar kretsloppssamhället i EU, särskilt inom programmet Horisont 2020 och Life+, och att dessa, om de används rätt, kan främja miljöinnovation och industriell ekologi i EU:s medlemsstater och regioner.

| 13. | Europaparlamentet betonar att ett klart rättsläge och långsiktig förutsägbarhet är nyckeln för att frigöra den potential för kretsloppssamhället som Europeiska fonden för strategiska investeringar besitter, så att investeringarna styrs mot en hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att ett klart rättsläge och långsiktig förutsägbarhet är nyckeln för att frigöra den potential för kretsloppssamhället som Europeiska fonden för strategiska investeringar besitter, så att investeringarna styrs mot en hållbar ekonomi.

| 14. | Europaparlamentet betonar att en övergång mot ett hållbart kretsloppssamhälle bör kombinera ambitiösa miljömål med höga sociala krav, däribland främjande av anständiga arbeten samt hälsosamma och trygga arbetsvillkor (dvs. att arbetstagare inte exponeras för skadliga ämnen på arbetsplatsen). |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att en övergång mot ett hållbart kretsloppssamhälle bör kombinera ambitiösa miljömål med höga sociala krav, däribland främjande av anständiga arbeten samt hälsosamma och trygga arbetsvillkor (dvs. att arbetstagare inte exponeras för skadliga ämnen på arbetsplatsen).

| 15. | Europaparlamentet framhåller behovet av att upprätta en mer enhetlig rättslig ram för hållbar produktion och konsumtion, som täcker hela produktionscykeln, från hållbar materialutvinning till återvinning av uttjänt material. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet framhåller behovet av att upprätta en mer enhetlig rättslig ram för hållbar produktion och konsumtion, som täcker hela produktionscykeln, från hållbar materialutvinning till återvinning av uttjänt material.

Indikatorer och mål

| 16. | Europaparlamentet framhåller att EU:s resursanvändning måste vara hållbar senast 2050 och att detta bland annat kräver en absolut minskning av resursförbrukningen till hållbara nivåer på grundval av tillförlitlig mätning av resursförbrukningen genom hela leveranskedjan, strikt tillämpning av avfallshierarkin, kaskadanvändning av resurser, i synnerhet vid användningen av biomassa, ansvarsfull och hållbar materialutvinning, ett slutet kretslopp för icke förnybara resurser, ökad användning av förnybara energikällor inom gränserna för deras förnybarhet, utfasning av giftiga ämnen, särskilt där det finns eller kommer att utvecklas säkrare alternativ i linje medgällande kemikalielagstiftning, så att giftfria materialkretslopp kan utvecklas, samt förbättrad kvalitet på ekosystemtjänsterna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller att EU:s resursanvändning måste vara hållbar senast 2050 och att detta bland annat kräver en absolut minskning av resursförbrukningen till hållbara nivåer på grundval av tillförlitlig mätning av resursförbrukningen genom hela leveranskedjan, strikt tillämpning av avfallshierarkin, kaskadanvändning av resurser, i synnerhet vid användningen av biomassa, ansvarsfull och hållbar materialutvinning, ett slutet kretslopp för icke förnybara resurser, ökad användning av förnybara energikällor inom gränserna för deras förnybarhet, utfasning av giftiga ämnen, särskilt där det finns eller kommer att utvecklas säkrare alternativ i linje medgällande kemikalielagstiftning, så att giftfria materialkretslopp kan utvecklas, samt förbättrad kvalitet på ekosystemtjänsterna.

| 17. | Europaparlamentet efterlyste redan 2012 tydliga, gedigna och mätbara indikatorer för ekonomisk verksamhet, som tar hänsyn till klimatförändringar, biologisk mångfald och resurseffektivitet ur ett livscykelperspektiv, och ville att dessa indikatorer skulle ligga till grund för lagstiftningsinitiativ och konkreta minskningsmål. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyste redan 2012 tydliga, gedigna och mätbara indikatorer för ekonomisk verksamhet, som tar hänsyn till klimatförändringar, biologisk mångfald och resurseffektivitet ur ett livscykelperspektiv, och ville att dessa indikatorer skulle ligga till grund för lagstiftningsinitiativ och konkreta minskningsmål.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast vid utgången av 2015 föreslå en styrindikator och en uppsättning delindikatorer för resurseffektivitet, däribland ekosystemtjänster. Parlamentet påpekar att användningen av dessa harmoniserade indikatorer bör vara rättsligt bindande från och med 2018, att de bör mäta resursförbrukningen, inklusive import och export, på EU-, medlemsstats- och industrinivå och att de bör ta hänsyn till produkters och tjänsters hela livscykel samt baseras på fotavtrycksmetoden och mäta åtminstone mark-, vatten och materialanvändning samt koldioxid. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast vid utgången av 2015 föreslå en styrindikator och en uppsättning delindikatorer för resurseffektivitet, däribland ekosystemtjänster. Parlamentet påpekar att användningen av dessa harmoniserade indikatorer bör vara rättsligt bindande från och med 2018, att de bör mäta resursförbrukningen, inklusive import och export, på EU-, medlemsstats- och industrinivå och att de bör ta hänsyn till produkters och tjänsters hela livscykel samt baseras på fotavtrycksmetoden och mäta åtminstone mark-, vatten och materialanvändning samt koldioxid.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2015 föreslå ett mål om att resurseffektiviteten på EU-nivå ska öka med 30 % fram till 2030 jämfört med 2014 års nivåer, samt individuella mål för varje medlemsstat. Parlamentet framhåller att resurseffektivitetsmål måste understödjas av indikatorer innan de kan genomföras. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2015 föreslå ett mål om att resurseffektiviteten på EU-nivå ska öka med 30 % fram till 2030 jämfört med 2014 års nivåer, samt individuella mål för varje medlemsstat. Parlamentet framhåller att resurseffektivitetsmål måste understödjas av indikatorer innan de kan genomföras.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja användningen av resurseffektivitetindikatorer genom internationella konventioner för att möjliggöra jämförelser mellan olika industrier och ekonomier och säkerställa likvärdiga förutsättningar, samt att stödja dialog och samarbete med tredjeländer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja användningen av resurseffektivitetindikatorer genom internationella konventioner för att möjliggöra jämförelser mellan olika industrier och ekonomier och säkerställa likvärdiga förutsättningar, samt att stödja dialog och samarbete med tredjeländer.

| 21. | Europaparlamentet understryker att dessa indikatorer bör vara en del av den europeiska planeringsterminen och av alla konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att dessa indikatorer bör vara en del av den europeiska planeringsterminen och av alla konsekvensbedömningar.

Produktpolitik och ekodesign

| 22. | Europaparlamentet framhåller vikten av en välgenomtänkt produktpolitik som ökar produkternas förväntade livslängd, hållbarhet, återanvändbarhet och återvinningsbarhet. Parlamentet påpekar att mängden resurser som en produkt utnyttjar under sin livslängd samt dess reparerbarhet, återanvändbarhet och återvinningsbarhet till stor del bestäms under designfasen. Parlamentet uppmanar kommissionen att verka för en livscykelsbaserad strategi i produktpolitiken, särskilt genom att inrätta harmoniserade metoder för att bedöma produkternas miljöavtryck. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller vikten av en välgenomtänkt produktpolitik som ökar produkternas förväntade livslängd, hållbarhet, återanvändbarhet och återvinningsbarhet. Parlamentet påpekar att mängden resurser som en produkt utnyttjar under sin livslängd samt dess reparerbarhet, återanvändbarhet och återvinningsbarhet till stor del bestäms under designfasen. Parlamentet uppmanar kommissionen att verka för en livscykelsbaserad strategi i produktpolitiken, särskilt genom att inrätta harmoniserade metoder för att bedöma produkternas miljöavtryck.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att lägga fram ett ambitiöst arbetsprogram och att grundligt och noggrant tillämpa ekodesignkraven i det befintliga ekodesigndirektivet i samband med nya och uppdaterade genomförandeåtgärder, till att börja med genom att omedelbart anta åtgärder som redan har utarbetats. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att lägga fram ett ambitiöst arbetsprogram och att grundligt och noggrant tillämpa ekodesignkraven i det befintliga ekodesigndirektivet i samband med nya och uppdaterade genomförandeåtgärder, till att börja med genom att omedelbart anta åtgärder som redan har utarbetats.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en översyn av ekodesignlagstiftningen och annan relevant produktpolitikslagstiftning före utgången av 2016 på grundval av en konsekvensbedömning, varvid följande väsentliga ändringar bör ingå: utökad räckvidd för ekodesignkraven så att de omfattar alla de viktigaste produktgrupperna, inte bara energirelaterade produkter; successivt införande av alla relevanta resurseffektivitetsfaktorer i de obligatoriska produktdesignkraven; införande av ett obligatoriskt produktpass baserat på dessa krav; införande av egenkontroll och extern granskning för att förvissa sig om att produkterna uppfyller dessa standarder; fastställande av övergripande krav på bland annat hållbarhet, reparerbarhet, återanvändningsbarhet och återvinningsbarhet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en översyn av ekodesignlagstiftningen och annan relevant produktpolitikslagstiftning före utgången av 2016 på grundval av en konsekvensbedömning, varvid följande väsentliga ändringar bör ingå: utökad räckvidd för ekodesignkraven så att de omfattar alla de viktigaste produktgrupperna, inte bara energirelaterade produkter; successivt införande av alla relevanta resurseffektivitetsfaktorer i de obligatoriska produktdesignkraven; införande av ett obligatoriskt produktpass baserat på dessa krav; införande av egenkontroll och extern granskning för att förvissa sig om att produkterna uppfyller dessa standarder; fastställande av övergripande krav på bland annat hållbarhet, reparerbarhet, återanvändningsbarhet och återvinningsbarhet.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av en kostnads-/nyttoanalys utvärdera möjligheten att fastställa minimivärden för återvunnet material i nya produkter i samband med den framtida översynen av ekodesigndirektivet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av en kostnads-/nyttoanalys utvärdera möjligheten att fastställa minimivärden för återvunnet material i nya produkter i samband med den framtida översynen av ekodesigndirektivet.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla åtgärder mot inbyggt föråldrande och att ytterligare utveckla en uppsättning produktstandarder för kretsloppssamhället, som bland annat inbegriper renovering och reparation, underlättande av nedmontering samt effektiv användning av råmaterial, förnybara resurser och återvunnet material i produkter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla åtgärder mot inbyggt föråldrande och att ytterligare utveckla en uppsättning produktstandarder för kretsloppssamhället, som bland annat inbegriper renovering och reparation, underlättande av nedmontering samt effektiv användning av råmaterial, förnybara resurser och återvunnet material i produkter.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att det för ett framgångsrikt kretsloppssamhälle är viktigt att det finns tillgång till standardiserade och modulära komponenter och att produkter utformas så att de är enkla att demontera, har lång hållbarhet och produceras med effektiva processer. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att se till att produkterna är hållbara, enkelt kan uppgraderas, återanvändas, anpassas, repareras, återvinnas och nedmonteras för användning som nya resurser, och att delar som innehåller farliga ämnen tydligt kan identifieras i produktdokumentationen i syfte att underlätta sortering av dessa delar inför återvinningen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner om att det för ett framgångsrikt kretsloppssamhälle är viktigt att det finns tillgång till standardiserade och modulära komponenter och att produkter utformas så att de är enkla att demontera, har lång hållbarhet och produceras med effektiva processer. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att se till att produkterna är hållbara, enkelt kan uppgraderas, återanvändas, anpassas, repareras, återvinnas och nedmonteras för användning som nya resurser, och att delar som innehåller farliga ämnen tydligt kan identifieras i produktdokumentationen i syfte att underlätta sortering av dessa delar inför återvinningen.

| 28. | Parlamentet konstaterar att det är av avgörande betydelse att öka konsumenternas medvetenhet och att stärka deras proaktiva roll. |
| --- | --- |

28.

Parlamentet konstaterar att det är av avgörande betydelse att öka konsumenternas medvetenhet och att stärka deras proaktiva roll.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en utvidgning av minimigarantierna för varaktiga konsumentvaror för att förlänga produkternas förväntade livslängd, och att förtydliga att säljare av konsumentvaror, i enlighet med direktiv 1999/44/EG, bör granska fel under de första två åren av den lagstadgade garantin och ta betalt av konsumenten endast om felet har orsakats av felaktig användning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en utvidgning av minimigarantierna för varaktiga konsumentvaror för att förlänga produkternas förväntade livslängd, och att förtydliga att säljare av konsumentvaror, i enlighet med direktiv 1999/44/EG, bör granska fel under de första två åren av den lagstadgade garantin och ta betalt av konsumenten endast om felet har orsakats av felaktig användning.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder om tillgång till reservdelar för att säkerställa produkters reparerbarhet under livscykeln. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder om tillgång till reservdelar för att säkerställa produkters reparerbarhet under livscykeln.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) att intensifiera arbetet med att ersätta ämnen som inger mycket stora betänkligheter och att begränsa ämnen som utgör oacceptabla risker för människornas hälsa eller miljön inom ramen för Reach, detta inte minst som ett sätt att uppfylla kraven enligt det sjunde miljöhandlingsprogrammet om att utveckla giftfria materialkretslopp så att återvunnet avfall kan användas som en betydande och pålitlig källa till råmaterial inom unionen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att omedelbart upphäva sitt ensidiga moratorium när det gäller behandling av rekommendationer från Echa om införande av ämnen som inger mycket stora betänkligheter i bilaga XIV i Reach, och att i stället snabbt införa sådana ämnen. Parlamentet framhåller att förebyggande enligt avfallshierarkin har förtur framför återvinning och att återvinning därmed inte bör rättfärdiga fortsatt användning av farliga etablerade ämnen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) att intensifiera arbetet med att ersätta ämnen som inger mycket stora betänkligheter och att begränsa ämnen som utgör oacceptabla risker för människornas hälsa eller miljön inom ramen för Reach, detta inte minst som ett sätt att uppfylla kraven enligt det sjunde miljöhandlingsprogrammet om att utveckla giftfria materialkretslopp så att återvunnet avfall kan användas som en betydande och pålitlig källa till råmaterial inom unionen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att omedelbart upphäva sitt ensidiga moratorium när det gäller behandling av rekommendationer från Echa om införande av ämnen som inger mycket stora betänkligheter i bilaga XIV i Reach, och att i stället snabbt införa sådana ämnen. Parlamentet framhåller att förebyggande enligt avfallshierarkin har förtur framför återvinning och att återvinning därmed inte bör rättfärdiga fortsatt användning av farliga etablerade ämnen.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera sitt arbete med att ersätta farliga ämnen inom ramen för direktiv 2011/65/EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning med syfte att skapa giftfria materialkretslopp. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera sitt arbete med att ersätta farliga ämnen inom ramen för direktiv 2011/65/EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning med syfte att skapa giftfria materialkretslopp.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra en effektiv marknadskontroll för att säkerställa att produkter, både europeiska och importerade, överensstämmer med kraven i fråga om produktpolitik och ekodesign. För att säkerställa denna effektiva marknadskontroll uppmanas medlemsstaterna att utan dröjsmål fullfölja lagstiftningsförfarandet för översynen av förordningen om marknadskontroll. Ytterligare förseningar skulle skada företagens och medborgarnas intressen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra en effektiv marknadskontroll för att säkerställa att produkter, både europeiska och importerade, överensstämmer med kraven i fråga om produktpolitik och ekodesign. För att säkerställa denna effektiva marknadskontroll uppmanas medlemsstaterna att utan dröjsmål fullfölja lagstiftningsförfarandet för översynen av förordningen om marknadskontroll. Ytterligare förseningar skulle skada företagens och medborgarnas intressen.

Mot ett avfallsfritt Europa

| 34. | Europaparlamentet lyfter fram den analys av kommissionen som visar att antagandet av nya avfallsmål skulle skapa 180 000 nya arbetstillfällen, göra EU mer konkurrenskraftigt och minska efterfrågan på dyra resurser som är bristvaror (9). Parlamentet beklagar att lagstiftningsförslaget om avfall drogs tillbaka (10), men ser i vice ordförande Timmermans uttalande under parlamentets sammanträdesperiod i december 2014 en möjlighet till att det framläggs ett nytt och mer ambitiöst paket om kretsloppssamhället. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet lyfter fram den analys av kommissionen som visar att antagandet av nya avfallsmål skulle skapa 180 000 nya arbetstillfällen, göra EU mer konkurrenskraftigt och minska efterfrågan på dyra resurser som är bristvaror (9). Parlamentet beklagar att lagstiftningsförslaget om avfall drogs tillbaka (10), men ser i vice ordförande Timmermans uttalande under parlamentets sammanträdesperiod i december 2014 en möjlighet till att det framläggs ett nytt och mer ambitiöst paket om kretsloppssamhället.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram det aviserade förslaget om en översyn av avfallslagstiftningen senast i slutet av 2015 och därvid noggrant tillämpa avfallshierarkin samt






  — | införa klara och otvetydiga definitioner, |
| --- | --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram det aviserade förslaget om en översyn av avfallslagstiftningen senast i slutet av 2015 och därvid noggrant tillämpa avfallshierarkin samt

—

införa klara och otvetydiga definitioner,

| — | utforma åtgärder för förebyggande av avfall, |
| --- | --- |

—

utforma åtgärder för förebyggande av avfall,

| — | fastställa bindande avfallsminskningsmål för kommunalt avfall och avfall inom industri och handel som ska uppnås senast 2025, |
| --- | --- |

—

fastställa bindande avfallsminskningsmål för kommunalt avfall och avfall inom industri och handel som ska uppnås senast 2025,

| — | fastställa tydliga minimistandarder när det gäller krav för utökat producentansvar för att se till att systemen för utökat producentansvar är transparenta och kostnadseffektiva, |
| --- | --- |

—

fastställa tydliga minimistandarder när det gäller krav för utökat producentansvar för att se till att systemen för utökat producentansvar är transparenta och kostnadseffektiva,

| — | tillämpa principen om enhetsbaserad prissättning (pay-as-you-throw) för restavfall i kombination med obligatoriska system för separat insamling av papper, metall, plast och glas för att främja återvinningsmaterial som är av hög kvalitet; införa obligatorisk separat insamling av bioavfall senast 2020. |
| --- | --- |

—

tillämpa principen om enhetsbaserad prissättning (pay-as-you-throw) för restavfall i kombination med obligatoriska system för separat insamling av papper, metall, plast och glas för att främja återvinningsmaterial som är av hög kvalitet; införa obligatorisk separat insamling av bioavfall senast 2020.

| — | öka målen för återvinning/förberedelser av återanvändning till minst 70 % av fast kommunalt avfall och målen för återvinning av förpackningsavfall till 80 % senast 2030, baserat på en säker rapporteringsmetod som förhindrar att kasserat avfall (deponerat eller förbränt) rapporteras som återvunnet avfall med hjälp av samma harmoniserade metod för alla medlemsstater med extern statistikkontroll; införa en skyldighet för alla återvinningsföretag att både rapportera de avfallskvantiteter tas emot på sorteringsanläggningar och de kvantiteter återvunnet material som återvinningsanläggningarna producerar, |
| --- | --- |

—

öka målen för återvinning/förberedelser av återanvändning till minst 70 % av fast kommunalt avfall och målen för återvinning av förpackningsavfall till 80 % senast 2030, baserat på en säker rapporteringsmetod som förhindrar att kasserat avfall (deponerat eller förbränt) rapporteras som återvunnet avfall med hjälp av samma harmoniserade metod för alla medlemsstater med extern statistikkontroll; införa en skyldighet för alla återvinningsföretag att både rapportera de avfallskvantiteter tas emot på sorteringsanläggningar och de kvantiteter återvunnet material som återvinningsanläggningarna producerar,

| — | strikt begränsa förbränning, med eller utan energiåtervinning, senast 2020 så att endast icke återvinningsbart eller biologiskt icke nedbrytbart avfall omfattas, |
| --- | --- |

—

strikt begränsa förbränning, med eller utan energiåtervinning, senast 2020 så att endast icke återvinningsbart eller biologiskt icke nedbrytbart avfall omfattas,

| — | genomföra en bindande, gradvis minskning av all deponering, som i överensstämmelse med kraven på återvinning genomförs i tre etapper (2020, 2025 och 2030), och i förlängningen införa ett förbud mot all deponering, med undantag för visst farligt avfall och restavfall för vilket deponering är det mest miljövänliga alternativet, |
| --- | --- |

—

genomföra en bindande, gradvis minskning av all deponering, som i överensstämmelse med kraven på återvinning genomförs i tre etapper (2020, 2025 och 2030), och i förlängningen införa ett förbud mot all deponering, med undantag för visst farligt avfall och restavfall för vilket deponering är det mest miljövänliga alternativet,

| — | uppmuntra medlemsstaterna att införa avgifter för deponering och förbränning. |
| --- | --- |

—

uppmuntra medlemsstaterna att införa avgifter för deponering och förbränning.

| 36. | Europaparlamentet betonar betydelsen och mervärdet av europeiska mål för avfallspolitiken, inte bara i fråga om rättssäkerhet, förutsebarhet och skapandet av lika villkor på den inre marknaden, utan även för att garantera att alla EU-medborgares livsmiljö skyddas och förbättras. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar betydelsen och mervärdet av europeiska mål för avfallspolitiken, inte bara i fråga om rättssäkerhet, förutsebarhet och skapandet av lika villkor på den inre marknaden, utan även för att garantera att alla EU-medborgares livsmiljö skyddas och förbättras.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa samma mål för alla medlemsstater för att se till att det finns ett likvärdigt miljöskydd inom hela EU och för att inte undergräva den inre marknaden. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa samma mål för alla medlemsstater för att se till att det finns ett likvärdigt miljöskydd inom hela EU och för att inte undergräva den inre marknaden.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den nuvarande avfallslagstiftningen och målen i denna genomförs fullständigt och korrekt, särskilt skyldigheten att införa system för separat insamling, och att medlemsstaterna ökar sina ansträngningar att nå befintliga mål, samt att hjälpa medlemsstaterna att införa rätt instrument för att uppnå målen inom de fastställda tidsfristerna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den nuvarande avfallslagstiftningen och målen i denna genomförs fullständigt och korrekt, särskilt skyldigheten att införa system för separat insamling, och att medlemsstaterna ökar sina ansträngningar att nå befintliga mål, samt att hjälpa medlemsstaterna att införa rätt instrument för att uppnå målen inom de fastställda tidsfristerna.

| 39. | Europaparlamentet framhåller att bättre planering och informationsutbyte krävs för att ta tillvara tillgänglig avfallshanteringskapacitet inom EU på bästa sätt och undvika överkapacitet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet framhåller att bättre planering och informationsutbyte krävs för att ta tillvara tillgänglig avfallshanteringskapacitet inom EU på bästa sätt och undvika överkapacitet.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att undersöka möjligheterna att föreslå ett regelverk för ökad deponiutvinning för att möjliggöra återvinning av sekundära råvaror som finns i befintliga deponier och undersöka utvecklingen av ett miljötillståndssystem för återvinningsindustrin. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att undersöka möjligheterna att föreslå ett regelverk för ökad deponiutvinning för att möjliggöra återvinning av sekundära råvaror som finns i befintliga deponier och undersöka utvecklingen av ett miljötillståndssystem för återvinningsindustrin.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ökad insyn och bättre kontroller för att förhindra avfallstransporter till länder med lägre miljökrav och sociala krav än EU. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ökad insyn och bättre kontroller för att förhindra avfallstransporter till länder med lägre miljökrav och sociala krav än EU.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna öka ansträngningarna för att motverka den illegala exporten av avfall efter konsumentledet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna öka ansträngningarna för att motverka den illegala exporten av avfall efter konsumentledet.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för ramdirektivet om avfall fastställa dels de minimikrav som ska gälla för de nationella avfallsförebyggande programmen, dels en uppsättning mål och indikatorer för att göra det möjligt att jämföra de enskilda framstegen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för ramdirektivet om avfall fastställa dels de minimikrav som ska gälla för de nationella avfallsförebyggande programmen, dels en uppsättning mål och indikatorer för att göra det möjligt att jämföra de enskilda framstegen i medlemsstaterna.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de särskilda avfallsutmaningarna och att vidta de åtgärder som beskrivits i kommissionens meddelande om kretsloppssamhället (COM(2014)0398). Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och kommissionen att se till att EU-medel mobiliseras för att främja ett uppnående av målen om integrerad avfallshantering, t.ex. separat insamling och utbyggnad av återvinningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de särskilda avfallsutmaningarna och att vidta de åtgärder som beskrivits i kommissionens meddelande om kretsloppssamhället (COM(2014)0398). Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och kommissionen att se till att EU-medel mobiliseras för att främja ett uppnående av målen om integrerad avfallshantering, t.ex. separat insamling och utbyggnad av återvinningsinfrastruktur.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett mål om att senast 2025 ha minskat det marina avfallet med 50 % i förhållande till nivåerna 2014. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett mål om att senast 2025 ha minskat det marina avfallet med 50 % i förhållande till nivåerna 2014.

| 46. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att formulera målsättningar för insamling och återvinning av vissa kritiska metaller med tanke på att de i allt högre grad är bristvaror och att man måste minska beroendet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att formulera målsättningar för insamling och återvinning av vissa kritiska metaller med tanke på att de i allt högre grad är bristvaror och att man måste minska beroendet.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2015 föreslå mål, åtgärder och instrument för effektiv bekämpning av livsmedelssvinn, bland annat genom att införa ett bindande mål för att minska livsmedelssvinnet inom framställning, detaljhandel/distribution, livsmedelstjänster/hotellsektorn och hushåll med minst 30 % till 2025. Kommissionen uppmanas att verka för att det i medlemsstaterna tas fram överenskommelser om att livsmedelsbranschen bör dela ut osålda produkter till välgörenhetsorganisationer. Kommissionen uppmanas att, då den genomför en konsekvensbedömning av nya relevanta lagstiftningsförslag, utvärdera deras potentiella inverkan på livsmedelssvinnet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2015 föreslå mål, åtgärder och instrument för effektiv bekämpning av livsmedelssvinn, bland annat genom att införa ett bindande mål för att minska livsmedelssvinnet inom framställning, detaljhandel/distribution, livsmedelstjänster/hotellsektorn och hushåll med minst 30 % till 2025. Kommissionen uppmanas att verka för att det i medlemsstaterna tas fram överenskommelser om att livsmedelsbranschen bör dela ut osålda produkter till välgörenhetsorganisationer. Kommissionen uppmanas att, då den genomför en konsekvensbedömning av nya relevanta lagstiftningsförslag, utvärdera deras potentiella inverkan på livsmedelssvinnet.

Hållbara byggnader

| 48. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Möjligheter till resurseffektivitet inom byggsektorn (COM(2014)0445). Parlamentet anser att det behövs en strategi för byggsektorn, baserad på en färdplan och dess långsiktiga mål. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Möjligheter till resurseffektivitet inom byggsektorn (COM(2014)0445). Parlamentet anser att det behövs en strategi för byggsektorn, baserad på en färdplan och dess långsiktiga mål.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett fullt genomförande av principerna om och kraven för kretsloppssamhället inom byggsektorn och att vidareutveckla regelverket för resurseffektivitet i byggnader. Detta innebär att ta fram indikatorer, standarder, metoder och kvalitetskrav för markanvändning och stadsplanering, arkitektur, byggteknik, uppförande, underhåll, anpassningsbarhet, energieffektivitet, renovering samt återanvändning och återvinning. Parlamentet påpekar att indikatorer för hållbara byggnader även bör omfatta grön infrastruktur, såsom gröna tak. Parlamentet betonar vikten av en helhetsvision för byggnadsbestånden i EU, med klara och ambitiösa mål på medellång och lång sikt och färdplaner för genomförandet av denna vision. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett fullt genomförande av principerna om och kraven för kretsloppssamhället inom byggsektorn och att vidareutveckla regelverket för resurseffektivitet i byggnader. Detta innebär att ta fram indikatorer, standarder, metoder och kvalitetskrav för markanvändning och stadsplanering, arkitektur, byggteknik, uppförande, underhåll, anpassningsbarhet, energieffektivitet, renovering samt återanvändning och återvinning. Parlamentet påpekar att indikatorer för hållbara byggnader även bör omfatta grön infrastruktur, såsom gröna tak. Parlamentet betonar vikten av en helhetsvision för byggnadsbestånden i EU, med klara och ambitiösa mål på medellång och lång sikt och färdplaner för genomförandet av denna vision.

| 50. | Europaparlamentet anser att inomhusluftkvaliteten och användarnas välbefinnande och sociala behov bör integreras i hållbarhetsbedömningar av byggnader. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att inomhusluftkvaliteten och användarnas välbefinnande och sociala behov bör integreras i hållbarhetsbedömningar av byggnader.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för de allmänna indikatorerna för resurseffektivitet ta fram indikatorer för att bedöma byggnaders hållbarhet under deras hela livscykel, med hjälp av befintliga standarder och metoder och på grundval av en strategi för miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för de allmänna indikatorerna för resurseffektivitet ta fram indikatorer för att bedöma byggnaders hållbarhet under deras hela livscykel, med hjälp av befintliga standarder och metoder och på grundval av en strategi för miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avgöra om principerna och standarderna för bästa tillgängliga teknik (BAT) skulle kunna utvidgas till att omfatta byggnaders samtliga material och delar, samt att ta fram ett byggpass som utgår från en byggnads hela livscykel. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avgöra om principerna och standarderna för bästa tillgängliga teknik (BAT) skulle kunna utvidgas till att omfatta byggnaders samtliga material och delar, samt att ta fram ett byggpass som utgår från en byggnads hela livscykel.

| 53. | Europaparlamentet påpekar att 90 % av byggnadsmiljön 2050 redan existerar och att det därför bör fastställas särskilda krav och incitament för renoveringsindustrin så att vi 2050 har förbättrat byggnadernas energiavtryck. Kommissionen uppmanas därför att ta fram en långsiktig strategi för renovering av befintliga byggnader och att uppgradera rollen för de nationella renoveringsstrategier som infördes genom direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet påpekar att 90 % av byggnadsmiljön 2050 redan existerar och att det därför bör fastställas särskilda krav och incitament för renoveringsindustrin så att vi 2050 har förbättrat byggnadernas energiavtryck. Kommissionen uppmanas därför att ta fram en långsiktig strategi för renovering av befintliga byggnader och att uppgradera rollen för de nationella renoveringsstrategier som infördes genom direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja ökad återvinning genom utbyggnad av infrastruktur för selektiv insamling och återvinning inom byggsektorn. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja ökad återvinning genom utbyggnad av infrastruktur för selektiv insamling och återvinning inom byggsektorn.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka möjligheterna när det gäller revisioner före rivning (dvs. en bedömning av en byggnad före nedmontering eller rivning för att beskriva vilka material som används och fastställa vilken andel som kan separeras för återvinning) och sortering av återvinningsmaterial på plats (sortering på plats resulterar för det mesta i renare sekundära råvaror än sortering på annan plats och kan minska miljöeffekterna av transporter, t.ex. genom krossning/kompaktering på plats). |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka möjligheterna när det gäller revisioner före rivning (dvs. en bedömning av en byggnad före nedmontering eller rivning för att beskriva vilka material som används och fastställa vilken andel som kan separeras för återvinning) och sortering av återvinningsmaterial på plats (sortering på plats resulterar för det mesta i renare sekundära råvaror än sortering på annan plats och kan minska miljöeffekterna av transporter, t.ex. genom krossning/kompaktering på plats).

| 56. | Europaparlamentet konstaterar att betong är ett av de material som används mest inom byggindustrin. Kommissionen uppmanas att bedöma möjligheterna att öka återvinningen av betong inom byggsektorn på det sätt som sker i Tyskland och Schweiz. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet konstaterar att betong är ett av de material som används mest inom byggindustrin. Kommissionen uppmanas att bedöma möjligheterna att öka återvinningen av betong inom byggsektorn på det sätt som sker i Tyskland och Schweiz.

Utveckling av marknader för sekundära råvaror

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla åtgärder för att uppmuntra och främja framväxten av marknader för sekundära råvaror av hög kvalitet och av verksamhet baserad på återanvändning av sekundära råvaror. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla åtgärder för att uppmuntra och främja framväxten av marknader för sekundära råvaror av hög kvalitet och av verksamhet baserad på återanvändning av sekundära råvaror.

| 58. | Europaparlamentet anser att en långsiktig och förutsägbar politik kommer att bidra till att stimulera de investeringar och åtgärder som krävs för att utveckla marknaderna för miljövänligare teknik fullt ut och främja hållbara företagslösningar. Parlamentet betonar att det behövs indikatorer och mål för resurseffektivitet baserade på insamling av tillförlitliga data, vilket borde ge den vägledning som offentliga och privata beslutsfattare behöver vid omvandlingen av ekonomin. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att en långsiktig och förutsägbar politik kommer att bidra till att stimulera de investeringar och åtgärder som krävs för att utveckla marknaderna för miljövänligare teknik fullt ut och främja hållbara företagslösningar. Parlamentet betonar att det behövs indikatorer och mål för resurseffektivitet baserade på insamling av tillförlitliga data, vilket borde ge den vägledning som offentliga och privata beslutsfattare behöver vid omvandlingen av ekonomin.

| 59. | Europaparlamentet betonar vikten av att kommissionen och medlemsstaterna främjar upprättandet av program för industriell symbios som stöder industriella synergier för återanvändning och materialåtervinning och hjälper företagen, framför allt små och medelstora företag, att komma underfund med hur deras energi, avfall och biprodukter kan tjäna som resurser för andra. Parlamentet påpekar att det finns andra liknande begrepp, såsom ”vagga till vagga” och industriell ekologi. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar vikten av att kommissionen och medlemsstaterna främjar upprättandet av program för industriell symbios som stöder industriella synergier för återanvändning och materialåtervinning och hjälper företagen, framför allt små och medelstora företag, att komma underfund med hur deras energi, avfall och biprodukter kan tjäna som resurser för andra. Parlamentet påpekar att det finns andra liknande begrepp, såsom ”vagga till vagga” och industriell ekologi.

Övriga åtgärder

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå förfaranden för offentlig upphandling där återanvända, reparerade, återtillverkade, renoverade och andra hållbara och resurseffektiva produkter och lösningar bör ges företräde. Om de inte ges företräde bör följ eller förklara-principen tillämpas. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå förfaranden för offentlig upphandling där återanvända, reparerade, återtillverkade, renoverade och andra hållbara och resurseffektiva produkter och lösningar bör ges företräde. Om de inte ges företräde bör följ eller förklara-principen tillämpas.

| 61. | Europaparlamentet betonar att det behövs en skatteram som följer principen om att ”förorenaren betalar” och ger rättvisande signaler för investeringar i resurseffektivitet, modernisering av produktionsprocesser och tillverkning av produkter som lättare går att reparera och som håller längre. Parlamentet vill att medlemsstaterna ska sträva efter framsteg inom detta område, såsom ett led i processen med den europeiska planeringsterminen (11). |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar att det behövs en skatteram som följer principen om att ”förorenaren betalar” och ger rättvisande signaler för investeringar i resurseffektivitet, modernisering av produktionsprocesser och tillverkning av produkter som lättare går att reparera och som håller längre. Parlamentet vill att medlemsstaterna ska sträva efter framsteg inom detta område, såsom ett led i processen med den europeiska planeringsterminen (11).

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka och föreslå skatteåtgärder, t.ex. lägre mervärdesskatt för återvunna, återanvända och resurseffektiva produkter. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka och föreslå skatteåtgärder, t.ex. lägre mervärdesskatt för återvunna, återanvända och resurseffektiva produkter.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut genomföra den gröna handlingsplanen för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut genomföra den gröna handlingsplanen för små och medelstora företag.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma en politisk ram för näringsämnen i syfte att förbättra återvinning, främja innovation, förbättra marknadsvillkoren och integrera deras hållbara användning i unionslagstiftningen om gödselmedel, livsmedel, vatten och avfall. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma en politisk ram för näringsämnen i syfte att förbättra återvinning, främja innovation, förbättra marknadsvillkoren och integrera deras hållbara användning i unionslagstiftningen om gödselmedel, livsmedel, vatten och avfall.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under första halvåret 2016 lägga fram ett meddelande om hållbara livsmedel, vilket har försenats flera gånger sedan 2013. Eftersom produktionen och konsumtionen av livsmedel svarar för en betydande andel av resursanvändningen bör det meddelandet ta ett helhetsgrepp på resursineffektiviteten i livsmedelskedjan och uppmuntra utvecklingen av en hållbar livsmedelspolitik. Kommissionen uppmanas att överväga att utöka användningen av miljövänliga livsmedelsförpackningar och att bedöma huruvida det är genomförbart att gradvis ersätta livsmedelsförpackningar med biobaserat och biologiskt nedbrytbart, komposterbart material i enlighet med europeiska standarder. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under första halvåret 2016 lägga fram ett meddelande om hållbara livsmedel, vilket har försenats flera gånger sedan 2013. Eftersom produktionen och konsumtionen av livsmedel svarar för en betydande andel av resursanvändningen bör det meddelandet ta ett helhetsgrepp på resursineffektiviteten i livsmedelskedjan och uppmuntra utvecklingen av en hållbar livsmedelspolitik. Kommissionen uppmanas att överväga att utöka användningen av miljövänliga livsmedelsförpackningar och att bedöma huruvida det är genomförbart att gradvis ersätta livsmedelsförpackningar med biobaserat och biologiskt nedbrytbart, komposterbart material i enlighet med europeiska standarder.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en permanent resurseffektivitetsplattform, i vilka alla relevanta berörda parter ska delta, för att uppmuntra och underlätta tillämpningen av de senaste forskningsrönen, utbytet av bästa praxis och framväxten av nya industrisynteser och industriella ekosystem. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en permanent resurseffektivitetsplattform, i vilka alla relevanta berörda parter ska delta, för att uppmuntra och underlätta tillämpningen av de senaste forskningsrönen, utbytet av bästa praxis och framväxten av nya industrisynteser och industriella ekosystem.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en sektorsövergripande arbetsgrupp för hållbar finansiering över direktoratsgränserna i syfte att inkludera resurseffektivitetsindikatorerna i den integrerade rapporteringen och redovisningen på företagsnivå, varvid hänsyn ska tas till att viss affärsinformation omfattas av sekretess. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att undersöka hur resurseffektivitetsrisker och miljörisker ska kunna integreras i bland annat bankers kreditvärdering och kapitalkrav, att ta fram ett heltäckande försäkringssystem för miljöfaror samt att fastställa informationskrav för investeringsprodukter, med en vederbörlig konsekvensbedömning. Parlamentet anser att kommissionen i detta sammanhang skulle ha nytta av ett samarbete med Uneps undersökning av utformningen av ett hållbart finansiellt system. Kommissionen uppmanas att studera befintliga, frivilliga initiativ i medlemsstaterna för ett eventuellt utbyte av bästa metoder. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en sektorsövergripande arbetsgrupp för hållbar finansiering över direktoratsgränserna i syfte att inkludera resurseffektivitetsindikatorerna i den integrerade rapporteringen och redovisningen på företagsnivå, varvid hänsyn ska tas till att viss affärsinformation omfattas av sekretess. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att undersöka hur resurseffektivitetsrisker och miljörisker ska kunna integreras i bland annat bankers kreditvärdering och kapitalkrav, att ta fram ett heltäckande försäkringssystem för miljöfaror samt att fastställa informationskrav för investeringsprodukter, med en vederbörlig konsekvensbedömning. Parlamentet anser att kommissionen i detta sammanhang skulle ha nytta av ett samarbete med Uneps undersökning av utformningen av ett hållbart finansiellt system. Kommissionen uppmanas att studera befintliga, frivilliga initiativ i medlemsstaterna för ett eventuellt utbyte av bästa metoder.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, eftersom en hållbar och ansvarsfull användning av primära råvaror är avgörande för att uppnå resurseffektivitet och kretsloppssamhällets mål, se över de politiska rekommendationerna från EU:s resurseffektivitetsplattform för utvecklingen av krav på en hållbar användning av prioriterade material och råvaror. Parlamentet noterar i detta sammanhang parlamentets och rådets gemensamma stöd för kommissionens förslag om ansvarsfull användning av metaller och mineraler från konfliktområden. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, eftersom en hållbar och ansvarsfull användning av primära råvaror är avgörande för att uppnå resurseffektivitet och kretsloppssamhällets mål, se över de politiska rekommendationerna från EU:s resurseffektivitetsplattform för utvecklingen av krav på en hållbar användning av prioriterade material och råvaror. Parlamentet noterar i detta sammanhang parlamentets och rådets gemensamma stöd för kommissionens förslag om ansvarsfull användning av metaller och mineraler från konfliktområden.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sin definition av råvaror ”av avgörande betydelse” och ta större hänsyn till den miljöpåverkan och de risker som är kopplade till utvinning och bearbetning av dessa råvaror, samt möjligheten att ersätta dem med sekundärmaterial. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sin definition av råvaror ”av avgörande betydelse” och ta större hänsyn till den miljöpåverkan och de risker som är kopplade till utvinning och bearbetning av dessa råvaror, samt möjligheten att ersätta dem med sekundärmaterial.

| 70. | Europaparlamentet framhåller att alla EU-medel – bl.a. medel från Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), Horisont 2020, sammanhållningsfonderna och Europeiska investeringsbanken – måste mobiliseras för att främja resurseffektivitet, i linje med avfallshierarkin. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att fasa ut alla miljömässigt farliga subventioner, även subventioner till generering av energi från den biologiskt nedbrytbara delen av industriellt och kommunalt avfall genom förbränning i enlighet med direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och direkta och indirekta subventioner för fossila bränslen. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet framhåller att alla EU-medel – bl.a. medel från Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), Horisont 2020, sammanhållningsfonderna och Europeiska investeringsbanken – måste mobiliseras för att främja resurseffektivitet, i linje med avfallshierarkin. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att fasa ut alla miljömässigt farliga subventioner, även subventioner till generering av energi från den biologiskt nedbrytbara delen av industriellt och kommunalt avfall genom förbränning i enlighet med direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och direkta och indirekta subventioner för fossila bränslen.

| 71. | Europaparlamentet vill att den finansiering som ges via EU:s program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) samt via Horisont 2020 och de europeiska struktur- och investeringsfonderna i högre grad ska inriktas på utveckling av hållbara, innovativa och resurseffektiva lösningar och nya företagsmodeller (såsom leasing eller produktservicesystem) samt på bättre produktutformning och ökad materialeffektivitet i produkters och processers prestanda. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet vill att den finansiering som ges via EU:s program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) samt via Horisont 2020 och de europeiska struktur- och investeringsfonderna i högre grad ska inriktas på utveckling av hållbara, innovativa och resurseffektiva lösningar och nya företagsmodeller (såsom leasing eller produktservicesystem) samt på bättre produktutformning och ökad materialeffektivitet i produkters och processers prestanda.

| 72. | Europaparlamentet betonar att forskning och innovation är avgörande för att främja en omställning till ett kretsloppssamhälle i Europa, och att det är nödvändigt att inom ramen för Horisont 2020 bidra till sådana forsknings- och innovationsprojekt som kan visa på kretsloppssamhällets ekonomiska och miljömässiga hållbarhet och testa den i praktiken. Med hjälp av en systembaserad strategi kan samtidigt sådana projekt underlätta utformningen av en lagstiftning som är innovationsfrämjande och lättare att genomföra genom att man identifierar eventuella rättsliga oklarheter, hinder och/eller luckor som kan hämma utvecklingen av resurseffektiva företagsmodeller. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet betonar att forskning och innovation är avgörande för att främja en omställning till ett kretsloppssamhälle i Europa, och att det är nödvändigt att inom ramen för Horisont 2020 bidra till sådana forsknings- och innovationsprojekt som kan visa på kretsloppssamhällets ekonomiska och miljömässiga hållbarhet och testa den i praktiken. Med hjälp av en systembaserad strategi kan samtidigt sådana projekt underlätta utformningen av en lagstiftning som är innovationsfrämjande och lättare att genomföra genom att man identifierar eventuella rättsliga oklarheter, hinder och/eller luckor som kan hämma utvecklingen av resurseffektiva företagsmodeller.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta tillvara alla möjligheter som den digitala agendan och informationstekniken erbjuder för att främja resurseffektivitet och en övergång till ett kretsloppssamhälle. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta tillvara alla möjligheter som den digitala agendan och informationstekniken erbjuder för att främja resurseffektivitet och en övergång till ett kretsloppssamhälle.

| 74. | Europaparlamentet framhåller att EU har en öppen ekonomi med både import och export på världsmarknaden. Parlamentet uppmärksammar att den globala utmaningen med ökande resursknapphet måste åtgärdas också på internationell nivå. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att aktivt stödja det arbete som utförs av FN:s miljöprograms internationella panel för hållbar resursförvaltning för att undersöka resursfrågor av kritisk betydelse för världen och ta fram praktiska lösningar för politiska beslutsfattare samt för näringsliv och samhälle. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet framhåller att EU har en öppen ekonomi med både import och export på världsmarknaden. Parlamentet uppmärksammar att den globala utmaningen med ökande resursknapphet måste åtgärdas också på internationell nivå. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att aktivt stödja det arbete som utförs av FN:s miljöprograms internationella panel för hållbar resursförvaltning för att undersöka resursfrågor av kritisk betydelse för världen och ta fram praktiska lösningar för politiska beslutsfattare samt för näringsliv och samhälle.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder på internationell nivå för att förbättra produkters spårbarhet. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder på internationell nivå för att förbättra produkters spårbarhet.

| 76. | Europaparlamentet betonar att en ökad energieffektivitet kan minska EU:s energiberoende och energifattigdom, som påverkar bortåt 125 miljoner EU-medborgare. Parlamentet konstaterar att det är värt att betrakta energieffektiviteten som en separat energikälla, vars tillväxt bidrar stort till utvecklingen av EU:s industri och jobbskapandet och till skäligare energifakturor för folket. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet betonar att en ökad energieffektivitet kan minska EU:s energiberoende och energifattigdom, som påverkar bortåt 125 miljoner EU-medborgare. Parlamentet konstaterar att det är värt att betrakta energieffektiviteten som en separat energikälla, vars tillväxt bidrar stort till utvecklingen av EU:s industri och jobbskapandet och till skäligare energifakturor för folket.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om den befintliga och planerade lagstiftningen hindrar kretsloppssamhället, befintliga innovativa affärsmodeller eller framväxten av nya affärsmodeller, t.ex. uthyrningsekonomi eller gemensam ekonomi, eller om det finns finansiella eller institutionella hinder i detta hänseende. Kommissionen uppmanas att förbättra denna lagstiftning och att vid behov ta itu med hindren. Vidare uppmanas kommissionen att se över relevant lagstiftning i syfte att förbättra produkters miljöprestanda och resurseffektivitet under hela deras livscykel och för att öka samstämmigheten mellan befintliga instrument och främja en föregångarstrategi. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om den befintliga och planerade lagstiftningen hindrar kretsloppssamhället, befintliga innovativa affärsmodeller eller framväxten av nya affärsmodeller, t.ex. uthyrningsekonomi eller gemensam ekonomi, eller om det finns finansiella eller institutionella hinder i detta hänseende. Kommissionen uppmanas att förbättra denna lagstiftning och att vid behov ta itu med hindren. Vidare uppmanas kommissionen att se över relevant lagstiftning i syfte att förbättra produkters miljöprestanda och resurseffektivitet under hela deras livscykel och för att öka samstämmigheten mellan befintliga instrument och främja en föregångarstrategi.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga relevanta aspekter av EU:s konkurrenspolitik när det gäller kretsloppssamhället, i synnerhet för att klargöra avvägningen mellan risker för otillåten marknadssamverkan och behovet av fördjupat samarbete mellan tillverkare och deras leverantörer. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga relevanta aspekter av EU:s konkurrenspolitik när det gäller kretsloppssamhället, i synnerhet för att klargöra avvägningen mellan risker för otillåten marknadssamverkan och behovet av fördjupat samarbete mellan tillverkare och deras leverantörer.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att återrapportera till parlamentet om alla vidtagna åtgärder som beskrivs ovan och att lägga fram förslag om nästa steg senast 2018. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att återrapportera till parlamentet om alla vidtagna åtgärder som beskrivs ovan och att lägga fram förslag om nästa steg senast 2018.

o

o o

| 80. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0584.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0016.

(3)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 59.

(4)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 21.

(5)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(6)  EUT C 140, 28.4.2015, s. 37.

(7)  OECD:s miljöprogram Voluntary Approaches to Environmental Policy, 2003.

(8)  Kommissionens meddelande av den 2 juli 2014Mot ett kretsloppssamhälle: program för ett avfallsfritt Europa (COM(2014)0398).

(9)  Kommissionens arbetsdokument av den 2 juli 2014 med en sammanfattning av konsekvensbedömningen som åtföljde förslaget till ett direktiv om ändring av avfallsdirektiven (SWD(2014)0208).

(10)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2008/98/EG om avfall, 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall, 1999/31/EG om deponering av avfall, 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (COM(2014)0397).

(11)  Rapport år 2015 från organisationen Green Budget Europe med landsspecifika rekommendationer till stöd för processen med den europeiska planeringsterminen, s. 6, http://www.foes.de/pdf/2015-02-25_CSR%20Recommendations_FINAL.pdf

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/76

---

P8_TA(2015)0268

Att bygga en kapitalmarknadsunion

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om att bygga en kapitalmarknadsunion (2015/2634(RSP))

(2017/C 265/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 18 februari 2015Att bygga en kapitalmarknadsunion (COM(2015)0063), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 18 februari 2015Att bygga en kapitalmarknadsunion (COM(2015)0063),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 maj 2014Översyn av planen för finansiell reglering (COM(2014)0279), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 maj 2014Översyn av planen för finansiell reglering (COM(2014)0279),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2014 med rekommendationer till kommissionen om översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2014 med rekommendationer till kommissionen om översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (1),

| — | med beaktande av kommissionens granskningsrapporter om Europeiska systemet för finansiell tillsyn (COM(2014)0509 och de europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA) och COM(2014)0508 om Europeiska systemrisknämnden (ESRB)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens granskningsrapporter om Europeiska systemet för finansiell tillsyn (COM(2014)0509 och de europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA) och COM(2014)0508 om Europeiska systemrisknämnden (ESRB)),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 mars 2014 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 mars 2014 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin (COM(2014)0168),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2014En investeringsplan för Europa (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2014En investeringsplan för Europa (COM(2014)0903),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om grönboken Att bygga en kapitalmarknadsunion (O-000075/2015 – B8-0564/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om grönboken Att bygga en kapitalmarknadsunion (O-000075/2015 – B8-0564/2015),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I sin resolution av den 26 februari 2014 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin betonade parlamentet att ”tillgången till kapitalmarknaderna måste förbättras genom nya finansieringskällor” och konstaterade samtidigt att ”affärsbankerna sannolikt kommer att förbli en huvudsaklig finansieringskälla” samt att det är ”viktigt att medlemsstaterna inrättar nya källor som kan komplettera de befintliga mekanismerna och minska finansieringsklyftan, och samtidigt ser till att det finns en lämplig lagstiftnings- och tillsynsram som är anpassad till realekonomins behov”. |
| --- | --- |

A.

I sin resolution av den 26 februari 2014 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin betonade parlamentet att ”tillgången till kapitalmarknaderna måste förbättras genom nya finansieringskällor” och konstaterade samtidigt att ”affärsbankerna sannolikt kommer att förbli en huvudsaklig finansieringskälla” samt att det är ”viktigt att medlemsstaterna inrättar nya källor som kan komplettera de befintliga mekanismerna och minska finansieringsklyftan, och samtidigt ser till att det finns en lämplig lagstiftnings- och tillsynsram som är anpassad till realekonomins behov”.

| B. | I sitt meddelande av den 27 mars 2014 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin undersökte kommissionen möjligheter att vidta konkreta åtgärder för att diversifiera finansieringskanalerna, utveckla de europeiska kapitalmarknaderna och förbättra tillgången till finansiering, särskilt för små och medelstora företag, t.ex. i fråga om aktier och företagsobligationer, enkel och transparent värdepapperisering, säkerställda obligationer och privata placeringar. |
| --- | --- |

B.

I sitt meddelande av den 27 mars 2014 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin undersökte kommissionen möjligheter att vidta konkreta åtgärder för att diversifiera finansieringskanalerna, utveckla de europeiska kapitalmarknaderna och förbättra tillgången till finansiering, särskilt för små och medelstora företag, t.ex. i fråga om aktier och företagsobligationer, enkel och transparent värdepapperisering, säkerställda obligationer och privata placeringar.

| C. | Enligt kommissionens ordförande, Jean Claude Juncker, är kommissionens första strategiska prioritering att ”stärka EU:s konkurrenskraft och stimulera investeringar som skapar arbetstillfällen”. |
| --- | --- |

C.

Enligt kommissionens ordförande, Jean Claude Juncker, är kommissionens första strategiska prioritering att ”stärka EU:s konkurrenskraft och stimulera investeringar som skapar arbetstillfällen”.

| D. | Otillräckligt reglerade och kontrollerade kapitalmarknader var en viktig orsak till finanskrisens utbrott. Alla nya förslag, i synnerhet om värdepapperisering, måste på ett korrekt sätt återspegla detta. |
| --- | --- |

D.

Otillräckligt reglerade och kontrollerade kapitalmarknader var en viktig orsak till finanskrisens utbrott. Alla nya förslag, i synnerhet om värdepapperisering, måste på ett korrekt sätt återspegla detta.

| E. | I kölvattnet av finanskrisen har EU-institutionerna antagit ett antal rättsakter för att förhindra att en sådan kris inträffar på nytt och för att skapa den finansiella stabilitet som är väsentlig för en verkligt hållbar tillväxt. Denna lagstiftning bör betraktas som ramen för inrättandet av kapitalmarknadsunionen, och inte som ett hinder för denna. |
| --- | --- |

E.

I kölvattnet av finanskrisen har EU-institutionerna antagit ett antal rättsakter för att förhindra att en sådan kris inträffar på nytt och för att skapa den finansiella stabilitet som är väsentlig för en verkligt hållbar tillväxt. Denna lagstiftning bör betraktas som ramen för inrättandet av kapitalmarknadsunionen, och inte som ett hinder för denna.

| F. | En minskad fragmentering av kapitalmarknaderna kan leda till lägre kapitalkostnader och samtidigt förbättra allokeringen av kapitalet, vilket skulle stödja företagens tillväxt, särskilt de små och medelstora företagens tillväxt, och skapa sysselsättning inom EU. |
| --- | --- |

F.

En minskad fragmentering av kapitalmarknaderna kan leda till lägre kapitalkostnader och samtidigt förbättra allokeringen av kapitalet, vilket skulle stödja företagens tillväxt, särskilt de små och medelstora företagens tillväxt, och skapa sysselsättning inom EU.

| G. | Flera EU-institutioner och den privata sektorn håller för närvarande på att ta fram lösningar eller rekommendationer i syfte att ytterligare utveckla kapitalmarknaderna, t.ex. i fråga om enkel och transparent värdepapperisering, privata placeringar, finansiering med eget kapital, europeiska säkerställda obligationer och börsintroduktioner. |
| --- | --- |

G.

Flera EU-institutioner och den privata sektorn håller för närvarande på att ta fram lösningar eller rekommendationer i syfte att ytterligare utveckla kapitalmarknaderna, t.ex. i fråga om enkel och transparent värdepapperisering, privata placeringar, finansiering med eget kapital, europeiska säkerställda obligationer och börsintroduktioner.

| H. | Tidigare regleringsinsatser (kapitalkravsdirektivet (CRD), direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID II)/förordningen om marknader för finansiella instrument (MIFIR)) måste kompletteras och vidareutvecklas genom en kapitalmarknadsunion. |
| --- | --- |

H.

Tidigare regleringsinsatser (kapitalkravsdirektivet (CRD), direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID II)/förordningen om marknader för finansiella instrument (MIFIR)) måste kompletteras och vidareutvecklas genom en kapitalmarknadsunion.

Ekonomisk bakgrund

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att investeringarna i realekonomin i Europa har minskat under flera årtionden trots en stor ökning av de europeiska och globala finanssektorernas storlek under samma period. Parlamentet betonar att realekonomin fortfarande är starkt beroende av banker, vilket gör ekonomin sårbar för en åtstramning av bankutlåningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att investeringarna i realekonomin i Europa har minskat under flera årtionden trots en stor ökning av de europeiska och globala finanssektorernas storlek under samma period. Parlamentet betonar att realekonomin fortfarande är starkt beroende av banker, vilket gör ekonomin sårbar för en åtstramning av bankutlåningen.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de omfattande offentliga åtgärder som vidtagits sedan krisens början, vilken utlöstes av finanssektorns sammanbrott, har lett till riklig likviditet men att detta ändå inte har resulterat i en ökning av efterfrågan på finansiering inom realekonomin. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de omfattande offentliga åtgärder som vidtagits sedan krisens början, vilken utlöstes av finanssektorns sammanbrott, har lett till riklig likviditet men att detta ändå inte har resulterat i en ökning av efterfrågan på finansiering inom realekonomin.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att det före krisens utbrott inte var brist på gränsöverskridande flöden i Europa, men att de var koncentrerade till utlåning mellan banker och till skulder som ofta innehades av investerare med betydande hävstång, vilket resulterade i en överföring av riskerna inom den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att det före krisens utbrott inte var brist på gränsöverskridande flöden i Europa, men att de var koncentrerade till utlåning mellan banker och till skulder som ofta innehades av investerare med betydande hävstång, vilket resulterade i en överföring av riskerna inom den inre marknaden.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att återupprättandet av stabiliteten inom EU:s banksektor blev en ny prioritering i ställer för finansieringen av långsiktiga investeringar och av realekonomin. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att återupprättandet av stabiliteten inom EU:s banksektor blev en ny prioritering i ställer för finansieringen av långsiktiga investeringar och av realekonomin.

| 5. | Europaparlamentet betonar att det finns en stor mängd overksamt kapital inom försäkringssektorn, vilket bör användas mer effektivt med stöd av ett förbättrat regelverk efter en översyn av kapitalkraven för vissa investeringar som görs av försäkringssektorn. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att det finns en stor mängd overksamt kapital inom försäkringssektorn, vilket bör användas mer effektivt med stöd av ett förbättrat regelverk efter en översyn av kapitalkraven för vissa investeringar som görs av försäkringssektorn.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att det trots de möjligheter som erbjuds av en välutformad EU-kapitalmarknad inte går att undvika det faktum att det finns stora hinder inom andra områden såsom beskattning, särskilt metoder som gynnar skuldsättning framför eget kapital, samt insolvens- och redovisningslagstiftning. Parlamentet anser att en EU-harmonisering inte automatiskt skulle ge ytterligare fördelar på dessa områden, och att det därför inte finns behov av en utvidgning av de internationella redovisningsstandarderna (IFRS-standarderna) i Europa. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att det trots de möjligheter som erbjuds av en välutformad EU-kapitalmarknad inte går att undvika det faktum att det finns stora hinder inom andra områden såsom beskattning, särskilt metoder som gynnar skuldsättning framför eget kapital, samt insolvens- och redovisningslagstiftning. Parlamentet anser att en EU-harmonisering inte automatiskt skulle ge ytterligare fördelar på dessa områden, och att det därför inte finns behov av en utvidgning av de internationella redovisningsstandarderna (IFRS-standarderna) i Europa.

| 7. | Europaparlamentet betonar att graden av finansiell integration har minskat sedan krisen, till följd av att banker och investerare flyttar tillbaka till sina hemmarknader. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att graden av finansiell integration har minskat sedan krisen, till följd av att banker och investerare flyttar tillbaka till sina hemmarknader.

| 8. | Europaparlamentet betonar att efterfrågan och utbud kan främjas genom att man skapar förtroende för realekonomin med hjälp av tydliga åtaganden på medlemsstats- och unionsnivå att främja positiva investeringsvillkor och rättslig säkerhet för investerare, utforma långsiktiga mål för en stabiliserande, konkurrenskraftig och tillväxtvänlig lagstiftningsram och ge incitament för och diversifiera investeringar i infrastruktur och därmed möjliggöra en långsiktig planering för företagen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att efterfrågan och utbud kan främjas genom att man skapar förtroende för realekonomin med hjälp av tydliga åtaganden på medlemsstats- och unionsnivå att främja positiva investeringsvillkor och rättslig säkerhet för investerare, utforma långsiktiga mål för en stabiliserande, konkurrenskraftig och tillväxtvänlig lagstiftningsram och ge incitament för och diversifiera investeringar i infrastruktur och därmed möjliggöra en långsiktig planering för företagen.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att Europas framtid är kopplad till dess innovationsförmåga. Parlamentet anser att enkel, tillräcklig och diversifierad tillgång till finansiering för företagen, vid sidan av ett innovationsvänligt regelverk, är nyckeln till skapandet av smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att Europas framtid är kopplad till dess innovationsförmåga. Parlamentet anser att enkel, tillräcklig och diversifierad tillgång till finansiering för företagen, vid sidan av ett innovationsvänligt regelverk, är nyckeln till skapandet av smart och hållbar tillväxt för alla.

| 10. | Europaparlamentet betonar att förbättrade finansieringsvillkor för de europeiska företagen måste bygga på en förstärkt ekonomisk och finansiell stabilitet, vilket inbegriper genomförandet av reformer i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att förbättrade finansieringsvillkor för de europeiska företagen måste bygga på en förstärkt ekonomisk och finansiell stabilitet, vilket inbegriper genomförandet av reformer i samtliga medlemsstater.

| 11. | Europaparlamentet understryker att bristfälliga kapitalmarknader har lett till en missbedömning av riskerna och till bristande koppling mellan den avkastning som eftersökts och de verkliga riskerna, vilket ligger bakom marknadernas negativa inställning till enheter såsom små och medelstora företag. Parlamentet anser att ett av målen för kapitalmarknadsunionen bör vara att öka marknadernas effektivitet och säkerställa ett rättvist, adekvat och ekonomiskt sunt förhållande mellan risk och avkastning på EU:s kapitalmarknader. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att bristfälliga kapitalmarknader har lett till en missbedömning av riskerna och till bristande koppling mellan den avkastning som eftersökts och de verkliga riskerna, vilket ligger bakom marknadernas negativa inställning till enheter såsom små och medelstora företag. Parlamentet anser att ett av målen för kapitalmarknadsunionen bör vara att öka marknadernas effektivitet och säkerställa ett rättvist, adekvat och ekonomiskt sunt förhållande mellan risk och avkastning på EU:s kapitalmarknader.

En genuin europeisk strategi

| 12. | Europaparlamentet anser att även om till exempel USA har återhämtat sig snabbare från finanskrisen än EU, vilket delvis beror på ett mer diversifierat finansiellt system, måste Europeiska unionen bygga upp en egen genuin kapitalmarknadsunion, som kan bygga på erfarenheterna från andra delar av världen men inte enbart kopiera dem. Parlamentet betonar emellertid att en klok strategi för erkännande av jämbördiga eller likvärdiga standarder i tredjeländer måste utvecklas i syfte att garantera förenlighet mellan europeiska och internationella finansmarknader. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att även om till exempel USA har återhämtat sig snabbare från finanskrisen än EU, vilket delvis beror på ett mer diversifierat finansiellt system, måste Europeiska unionen bygga upp en egen genuin kapitalmarknadsunion, som kan bygga på erfarenheterna från andra delar av världen men inte enbart kopiera dem. Parlamentet betonar emellertid att en klok strategi för erkännande av jämbördiga eller likvärdiga standarder i tredjeländer måste utvecklas i syfte att garantera förenlighet mellan europeiska och internationella finansmarknader.

| 13. | Europaparlamentet anser att en genuin europeisk strategi för kapitalmarknaderna på lämpligt sätt bör beakta den internationella utvecklingen så att Europa förblir attraktivt för internationella investerare genom att undvika onödiga skillnader och överlappningar i lagstiftningen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att en genuin europeisk strategi för kapitalmarknaderna på lämpligt sätt bör beakta den internationella utvecklingen så att Europa förblir attraktivt för internationella investerare genom att undvika onödiga skillnader och överlappningar i lagstiftningen.

| 14. | Europaparlamentet understryker att Europa sparar mer än USA räknat i procent av BNP (20 respektive 17 %), men att den andel av besparingarna som hålls i EU-baserade värdepappersfonder endast motsvarar 50 % av motsvarande nivå i USA och den andel av besparingarna som hålls i pensionsfonder endast 35 %. Parlamentet påpekar vidare att de EU:s aktiemarknader, företagsobligationsmarknader och värdepappersmarknader motsvarar 60, 35 respektive 20 % av motsvarande marknader i USA. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att Europa sparar mer än USA räknat i procent av BNP (20 respektive 17 %), men att den andel av besparingarna som hålls i EU-baserade värdepappersfonder endast motsvarar 50 % av motsvarande nivå i USA och den andel av besparingarna som hålls i pensionsfonder endast 35 %. Parlamentet påpekar vidare att de EU:s aktiemarknader, företagsobligationsmarknader och värdepappersmarknader motsvarar 60, 35 respektive 20 % av motsvarande marknader i USA.

| 15. | Europaparlamentet betonar att kommissionen måste ta hänsyn till att den ekonomiska och kulturella sammansättningen av sektorn för små och medelstora företag skiljer sig åt i medlemsstaterna, för att förebygga alla oavsiktliga konsekvenser till följd av genomförandet av kapitalmarknadsunionen som kan förvärra de befintliga obalanserna när det gäller tillgången till finansiering mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att kommissionen måste ta hänsyn till att den ekonomiska och kulturella sammansättningen av sektorn för små och medelstora företag skiljer sig åt i medlemsstaterna, för att förebygga alla oavsiktliga konsekvenser till följd av genomförandet av kapitalmarknadsunionen som kan förvärra de befintliga obalanserna när det gäller tillgången till finansiering mellan medlemsstaterna.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en europeisk strategi för att öka diversifieringen av finansieringskällorna och investeringarna i de europeiska företagen, med hjälp av en kapitalmarknadsunion som bygger på egenskaperna hos och det ömsesidiga beroendet mellan de europeiska bank- och kapitalmarknaderna, samtidigt som man beaktar särdragen för den europeiska modellen för finansiering av företag och behovet av att utveckla andra tillförlitliga finansieringskällor än banker för finansiering av tillväxt och att komplettera dessa med metoder för marknadsaktörerna att få tillgång till lån, kapital och riskkapital direkt från marknaden. Parlamentet noterar att kommissionen inte nödvändigtvis enbart bör förlita sig på inbördes utvärderingar med andra jurisdiktioner. Parlamentet uppmärksammar kommissionen på att kulturella skillnader inte bör ignoreras och att lämpliga åtgärder måste utformas för att övervinna dem. Parlamentet anser dessutom att kommissionen bör beakta den senaste tekniska utvecklingen i sina reformer av kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en europeisk strategi för att öka diversifieringen av finansieringskällorna och investeringarna i de europeiska företagen, med hjälp av en kapitalmarknadsunion som bygger på egenskaperna hos och det ömsesidiga beroendet mellan de europeiska bank- och kapitalmarknaderna, samtidigt som man beaktar särdragen för den europeiska modellen för finansiering av företag och behovet av att utveckla andra tillförlitliga finansieringskällor än banker för finansiering av tillväxt och att komplettera dessa med metoder för marknadsaktörerna att få tillgång till lån, kapital och riskkapital direkt från marknaden. Parlamentet noterar att kommissionen inte nödvändigtvis enbart bör förlita sig på inbördes utvärderingar med andra jurisdiktioner. Parlamentet uppmärksammar kommissionen på att kulturella skillnader inte bör ignoreras och att lämpliga åtgärder måste utformas för att övervinna dem. Parlamentet anser dessutom att kommissionen bör beakta den senaste tekniska utvecklingen i sina reformer av kapitalmarknaderna.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna att skillnaderna mellan företagsmodellerna och finansmarknaderna i medlemsstaterna kan vara fördelar som är värda att skydda för Europa som helhet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna att skillnaderna mellan företagsmodellerna och finansmarknaderna i medlemsstaterna kan vara fördelar som är värda att skydda för Europa som helhet.

| 18. | Europaparlamentet understryker att uppbyggnaden av en kapitalmarknadsunion och den bakomliggande lagstiftningen bör vara inriktad på kapitalmarknadernas funktion i hela EU, fullborda den inre marknaden och främja hållbar tillväxt. Parlamentet understryker vidare att åtgärder har vidtagits efter krisen när det gäller tillsynen av banksektorn vilka för närvarande inte har utvidgats till att omfatta kapitalmarknaderna. Parlamentet betonar att det finns skillnader mellan de finansiella sektorerna och att olika lösningar därför måste hittas. Parlamentet betonar emellertid att det måste säkerställas lika villkor för aktörerna för likvärdig finansieringsverksamhet och att det främsta målet för alla sektorer måste vara att förbättra kapitalallokeringen i den europeiska ekonomin och bättre använda kapital som i dag är overksamt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att uppbyggnaden av en kapitalmarknadsunion och den bakomliggande lagstiftningen bör vara inriktad på kapitalmarknadernas funktion i hela EU, fullborda den inre marknaden och främja hållbar tillväxt. Parlamentet understryker vidare att åtgärder har vidtagits efter krisen när det gäller tillsynen av banksektorn vilka för närvarande inte har utvidgats till att omfatta kapitalmarknaderna. Parlamentet betonar att det finns skillnader mellan de finansiella sektorerna och att olika lösningar därför måste hittas. Parlamentet betonar emellertid att det måste säkerställas lika villkor för aktörerna för likvärdig finansieringsverksamhet och att det främsta målet för alla sektorer måste vara att förbättra kapitalallokeringen i den europeiska ekonomin och bättre använda kapital som i dag är overksamt.

| 19. | Europaparlamentet betonar i detta avseende att en sund och heltäckande lägesbedömning måste göras, där man undersöker de kumulativa effekterna för de europeiska kapitalmarknaderna av alla antagna akter under de senaste åren. Parlamentet påpekar att detta också kräver en noggrann undersökning av huruvida de strikta kapitalkrav som tillämpas inom bank- och försäkringssektorerna behöver ses över. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar i detta avseende att en sund och heltäckande lägesbedömning måste göras, där man undersöker de kumulativa effekterna för de europeiska kapitalmarknaderna av alla antagna akter under de senaste åren. Parlamentet påpekar att detta också kräver en noggrann undersökning av huruvida de strikta kapitalkrav som tillämpas inom bank- och försäkringssektorerna behöver ses över.

| 20. | Europaparlamentet betonar att initiativ i riktning mot en kapitalmarknadsunion inte bör innebära att man återuppfinner hjulet, utan bekräfta att företagsfinansieringen i Europa baseras på välutvecklade, historiskt etablerade strukturer som, trots sina begränsningar, har visat sig vara framgångsrika och kriståliga, och att ytterligare diversifiering och utveckling av nya källor kan vara värdefullt för att säkerställa att olika typer av företag får kompletterad tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att initiativ i riktning mot en kapitalmarknadsunion inte bör innebära att man återuppfinner hjulet, utan bekräfta att företagsfinansieringen i Europa baseras på välutvecklade, historiskt etablerade strukturer som, trots sina begränsningar, har visat sig vara framgångsrika och kriståliga, och att ytterligare diversifiering och utveckling av nya källor kan vara värdefullt för att säkerställa att olika typer av företag får kompletterad tillgång till finansiering.

| 21. | Europaparlamentet konsterar att traditionella finansieringskanaler via banker ofta inte stöder innovativa projekt och små och medelstora företag. Parlamentet betonar att bristande tillgång till finansiering för små och medelstora företag är ett av de största hindren för tillväxt i EU. Parlamentet understryker att det fortfarande är svårt att för små och medelstora företag att få banklån och att det behövs alternativ till bankfinansiering, i synnerhet genom en förbättring av affärsklimatet för riskkapital, samverkansfinansiering, privata placeringar, värdepapperisering av lån till små och medelstora företag och främjande av kreditunioner, men även genom en standardisering av reglerna för offentlig–privata partnerskap i hela EU. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konsterar att traditionella finansieringskanaler via banker ofta inte stöder innovativa projekt och små och medelstora företag. Parlamentet betonar att bristande tillgång till finansiering för små och medelstora företag är ett av de största hindren för tillväxt i EU. Parlamentet understryker att det fortfarande är svårt att för små och medelstora företag att få banklån och att det behövs alternativ till bankfinansiering, i synnerhet genom en förbättring av affärsklimatet för riskkapital, samverkansfinansiering, privata placeringar, värdepapperisering av lån till små och medelstora företag och främjande av kreditunioner, men även genom en standardisering av reglerna för offentlig–privata partnerskap i hela EU.

| 22. | Europaparlamentet understryker att en mer effektiv kapitalallokering inom EU inte alltid behöver leda till större gränsöverskridande kapitalflöden. Parlamentet påminner om att uppkomsten av fastighetsbubblor i vissa medlemsstater före krisen till viss del främjades av alltför stort kapitalinflöde. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att en mer effektiv kapitalallokering inom EU inte alltid behöver leda till större gränsöverskridande kapitalflöden. Parlamentet påminner om att uppkomsten av fastighetsbubblor i vissa medlemsstater före krisen till viss del främjades av alltför stort kapitalinflöde.

| 23. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att identifiera befintliga finansiella strukturer som har visat sig vara effektiva och som därför bör bevaras, och de strukturer som är i behov av avsevärda förbättringar. Parlamentet anser att effektiva strukturer också bör främjas för lokala och descentraliserade finansinstitut. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att identifiera befintliga finansiella strukturer som har visat sig vara effektiva och som därför bör bevaras, och de strukturer som är i behov av avsevärda förbättringar. Parlamentet anser att effektiva strukturer också bör främjas för lokala och descentraliserade finansinstitut.

| 24. | Europaparlamentet påminner om de framgångar som uppnåtts med EU-initiativ såsom företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (UCITS-fonder), vilka har möjliggjort en tillväxt av EU-baserade investeringsfonder, som kan bedriva verksamhet i alla medlemsstater, och som förfogar över nästan 8 000 miljarder i tillgångar. Parlamentet anser att direktivet om förvaltare av alternativa fonder (AIF-förvaltare) är ett annat bra exempel. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påminner om de framgångar som uppnåtts med EU-initiativ såsom företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (UCITS-fonder), vilka har möjliggjort en tillväxt av EU-baserade investeringsfonder, som kan bedriva verksamhet i alla medlemsstater, och som förfogar över nästan 8 000 miljarder i tillgångar. Parlamentet anser att direktivet om förvaltare av alternativa fonder (AIF-förvaltare) är ett annat bra exempel.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av förordningen om europeiska långsiktiga investeringsfonder (ELTIF-fonder). Parlamentet anser att ELTIF-fonderna kan få samma framgång som UCITS-fonderna genom att främja mer omfattande allokering av kapital till långsiktiga projekt i behov av finansiering, såsom projekt inom infrastruktur- och energisektorerna, i synerhet på gränsöverskridande nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur extraordinära investeringsprogram, såsom Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), på lång sikt effektivt kan kopplas till vanliga EU-fonder. Parlamentet anser att institutionella investerare bör erbjudas att bidra med medel som de förvaltar till de europeiska kapitalmarknaderna. Parlamentet anser vidare att institutionella investerare och villkoren för deras marknadsinträde måste spela en viktig roll i utvecklingen av kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av förordningen om europeiska långsiktiga investeringsfonder (ELTIF-fonder). Parlamentet anser att ELTIF-fonderna kan få samma framgång som UCITS-fonderna genom att främja mer omfattande allokering av kapital till långsiktiga projekt i behov av finansiering, såsom projekt inom infrastruktur- och energisektorerna, i synerhet på gränsöverskridande nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur extraordinära investeringsprogram, såsom Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), på lång sikt effektivt kan kopplas till vanliga EU-fonder. Parlamentet anser att institutionella investerare bör erbjudas att bidra med medel som de förvaltar till de europeiska kapitalmarknaderna. Parlamentet anser vidare att institutionella investerare och villkoren för deras marknadsinträde måste spela en viktig roll i utvecklingen av kapitalmarknadsunionen.

| 26. | Europaparlamentet påminner om tidigare insatser för en integrering av finansmarknaderna, såsom handlingsplanen för finansiella tjänster (1999), Giovannini-rapporten och Larosière-rapporten, och uppmanar kommissionen att bygga vidare på dessa rapporter i sin handlingsplan för en kapitalmarknadsunion. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om tidigare insatser för en integrering av finansmarknaderna, såsom handlingsplanen för finansiella tjänster (1999), Giovannini-rapporten och Larosière-rapporten, och uppmanar kommissionen att bygga vidare på dessa rapporter i sin handlingsplan för en kapitalmarknadsunion.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissonen att för varje land ingående analysera den aktuella situationen på kapitalmarknaderna, att bedöma inom ramen för en heltäckande ekonomisk analys var och i vilken utsträckning det finns EU-omfattande hinder för investeringar via kapitalmarknader och att ange på vilket sätt, inbegripet icke-lagstiftningsmässiga och marknadsbaserade strategier, dessa hinder kan avlägsnas eller minimeras. Parlamentet anser att denna analys är en förutsättning för att en kapitalmarknadsunion ska kunna bli framgångsrik. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda denna process. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissonen att för varje land ingående analysera den aktuella situationen på kapitalmarknaderna, att bedöma inom ramen för en heltäckande ekonomisk analys var och i vilken utsträckning det finns EU-omfattande hinder för investeringar via kapitalmarknader och att ange på vilket sätt, inbegripet icke-lagstiftningsmässiga och marknadsbaserade strategier, dessa hinder kan avlägsnas eller minimeras. Parlamentet anser att denna analys är en förutsättning för att en kapitalmarknadsunion ska kunna bli framgångsrik. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda denna process.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga de gränsöverskridande risker på EU:s finans- och kapitalmarknader som orsakas av institutionella, rättsliga och regleringsmässiga skillnader mellan medlemsstaterna, och att åtgärda dem med effektiva insatser i syfte att rationalisera de gränsöverskridande kapitalflödena och minska den nuvarande hemmapartiskheten bland investerarna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga de gränsöverskridande risker på EU:s finans- och kapitalmarknader som orsakas av institutionella, rättsliga och regleringsmässiga skillnader mellan medlemsstaterna, och att åtgärda dem med effektiva insatser i syfte att rationalisera de gränsöverskridande kapitalflödena och minska den nuvarande hemmapartiskheten bland investerarna.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även beakta utbudssidan, och framför allt att analysera och åtgärda de bakomliggande orsakerna till att privata och institutionella investerare inte kan mobilisera och omvandla tillräckligt mycket kapital för att förstärka individuella finansiella tjänster och långsiktiga investeringar i realekonomin. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även beakta utbudssidan, och framför allt att analysera och åtgärda de bakomliggande orsakerna till att privata och institutionella investerare inte kan mobilisera och omvandla tillräckligt mycket kapital för att förstärka individuella finansiella tjänster och långsiktiga investeringar i realekonomin.

| 30. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen främjar den finansiella utbildningen av både investerare och företag i egenskap av användare av kapitalmarknaderna, och ökar tillgängligheten av EU-uppgifter och forskning genom att standardisera och förbättra insamlingen av uppgifter, så att både företag och investerare ska kunna förstå de komparativa kostnaderna och fördelarna med olika tjänster som tillhandahålls av kapitalmarknadsaktörerna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen främjar den finansiella utbildningen av både investerare och företag i egenskap av användare av kapitalmarknaderna, och ökar tillgängligheten av EU-uppgifter och forskning genom att standardisera och förbättra insamlingen av uppgifter, så att både företag och investerare ska kunna förstå de komparativa kostnaderna och fördelarna med olika tjänster som tillhandahålls av kapitalmarknadsaktörerna.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforska sätt att minska informationsasymmetrin på kapitalmarknaderna för små och medelstora företag, genom att se över marknaden för kreditvärderingsinstitut och hindren för nya aktörers tillträde till denna marknad. Parlamentet framhäver idén med oberoende europeiska kreditvärderingsinstitut som erbjuder värderingar som också är kostnadseffektiva för små investeringar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforska sätt att minska informationsasymmetrin på kapitalmarknaderna för små och medelstora företag, genom att se över marknaden för kreditvärderingsinstitut och hindren för nya aktörers tillträde till denna marknad. Parlamentet framhäver idén med oberoende europeiska kreditvärderingsinstitut som erbjuder värderingar som också är kostnadseffektiva för små investeringar.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att se över prospektdirektivet i syfte att åtgärda bristerna i de nuvarande ramarna. Parlamentet betonar vikten av att förenkla dess förfaranden genom ett proportionellt upphävande av den administrativa bördan för emittenter och börsnoteringar, i synnerhet när det gäller små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag. Parlamentet anser att det kan vara värdefullt att utforska sätt att bättre anpassa kraven till typen av tillgång och/eller investerare och/eller emittenter. Parlamentet påpekar att transparensen skulle förbättras och transaktionskostnaderna minskas om den information som ska lämnas var standardiserad och tillgänglig digitalt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att se över prospektdirektivet i syfte att åtgärda bristerna i de nuvarande ramarna. Parlamentet betonar vikten av att förenkla dess förfaranden genom ett proportionellt upphävande av den administrativa bördan för emittenter och börsnoteringar, i synnerhet när det gäller små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag. Parlamentet anser att det kan vara värdefullt att utforska sätt att bättre anpassa kraven till typen av tillgång och/eller investerare och/eller emittenter. Parlamentet påpekar att transparensen skulle förbättras och transaktionskostnaderna minskas om den information som ska lämnas var standardiserad och tillgänglig digitalt.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra hur kapitalmarknadsunionen ska samverka med de andra två pelarna i investeringsplanen för Europa, det vill säga Europeiska fonden för strategiska investeringar och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra hur kapitalmarknadsunionen ska samverka med de andra två pelarna i investeringsplanen för Europa, det vill säga Europeiska fonden för strategiska investeringar och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av att integrera kapitalmarknadsinitiativ med andra politiska agendor, såsom utvecklingen av en inre digital marknad och de pågående reformerna på området för bolagsrätt och bolagsstyrning, i syfte att säkra samstämmighet och konsekvens mellan de olika lagstiftningsinitiativen och övriga initiativ och därmed maximera de positiva biverkningarna av olika insatser till förmån för ekonomisk tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar vikten av att integrera kapitalmarknadsinitiativ med andra politiska agendor, såsom utvecklingen av en inre digital marknad och de pågående reformerna på området för bolagsrätt och bolagsstyrning, i syfte att säkra samstämmighet och konsekvens mellan de olika lagstiftningsinitiativen och övriga initiativ och därmed maximera de positiva biverkningarna av olika insatser till förmån för ekonomisk tillväxt och sysselsättning.

Byggstenarna i en kapitalmarknadsunion

| 35. | Europaparlamentet anser att kapitalmarknadsunionen bör grundas på en strategi i flera steg och att den bör ha tre prioriteringar. För det första, att skapa incitament för den mest effektiva allokeringen av besparingar genom att fördjupa och diversifiera de finansieringskällor som finns tillgängliga för företagen och erbjuda fler investeringsmöjligheter, ökad transparens och portföljdiversifiering för sparare och investerare. För det andra, att möjliggöra ökad riskreducering genom att skapa djupare gränsöverskridande marknader och förbättra det finansiella systemets motståndskraft mot negativa konsekvenser av allvarliga finanskriser och jämna ut effekterna av idiosynkratiska chocker. För det tredje, att se till att det finns en effektiv kompletterande källa för finansiering av realekonomin. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att kapitalmarknadsunionen bör grundas på en strategi i flera steg och att den bör ha tre prioriteringar. För det första, att skapa incitament för den mest effektiva allokeringen av besparingar genom att fördjupa och diversifiera de finansieringskällor som finns tillgängliga för företagen och erbjuda fler investeringsmöjligheter, ökad transparens och portföljdiversifiering för sparare och investerare. För det andra, att möjliggöra ökad riskreducering genom att skapa djupare gränsöverskridande marknader och förbättra det finansiella systemets motståndskraft mot negativa konsekvenser av allvarliga finanskriser och jämna ut effekterna av idiosynkratiska chocker. För det tredje, att se till att det finns en effektiv kompletterande källa för finansiering av realekonomin.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid behov lägga fram förslag om att se över den nuvarande lagstiftningen, i synnerhet när det gäller kreditvärderingsinstitut och revisonsföretag, för att öka och fullborda investerarskyddet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid behov lägga fram förslag om att se över den nuvarande lagstiftningen, i synnerhet när det gäller kreditvärderingsinstitut och revisonsföretag, för att öka och fullborda investerarskyddet.

| 37. | Europaparlamentet understryker behovet av att avskaffa befintliga hinder för gränsöverskridande finansiering, i synnerhet för små och medelstora företag, för att se till att kapitalmarknadens fördelar gynnar företag av alla storlekar i alla geografiska områden. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker behovet av att avskaffa befintliga hinder för gränsöverskridande finansiering, i synnerhet för små och medelstora företag, för att se till att kapitalmarknadens fördelar gynnar företag av alla storlekar i alla geografiska områden.

| 38. | Europaparlamentet understryker att en grundläggande princip för byggandet av en kapitalmarknadsunion måste vara att åstadkomma en ökad fokusering på kapitalmarknadernas slutanvändare, dvs. företag och investerare, och att erkänna att marknaden existerar för företag och investerare. Parlamentet anser därför att EU:s politik måste fokuseras på att säkra att kapitalmarknaderna ger företagen bättre tillgång till kapital och investerarna flera olika, transparenta och ekonomiskt överkomliga möjligheter till sparande. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker att en grundläggande princip för byggandet av en kapitalmarknadsunion måste vara att åstadkomma en ökad fokusering på kapitalmarknadernas slutanvändare, dvs. företag och investerare, och att erkänna att marknaden existerar för företag och investerare. Parlamentet anser därför att EU:s politik måste fokuseras på att säkra att kapitalmarknaderna ger företagen bättre tillgång till kapital och investerarna flera olika, transparenta och ekonomiskt överkomliga möjligheter till sparande.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta konsekventa förslag för att se till att kapitalmarknadsunionen åtföljs av en tydlig strategi för att hantera kontraproduktiva effekter av skuggbankssystemet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta konsekventa förslag för att se till att kapitalmarknadsunionen åtföljs av en tydlig strategi för att hantera kontraproduktiva effekter av skuggbankssystemet.

| 40. | Europaparlamentet understryker att initiativen i samband med kapitalmarknadsunionen, för att bidra till de ovannämnda prioriteringarna, bör syfta till att begränsa komplexiteten, samtidigt som effektiviteten ökas och kostnaderna för förmedlingsledet mellan sparare och investeringar minskas, öka slutandvändarnas medvetenhet om förmedlingsleden och deras kostnadsstruktur, stärka investerarskyddet, säkra förmedlingsledens stabilitet genom lämpliga tillsynsregler och säkra möjligheten att intermediärer kan komma på obestånd och ersättas med bara minimala avbrott i det finansiella systemet och realekonomin. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att initiativen i samband med kapitalmarknadsunionen, för att bidra till de ovannämnda prioriteringarna, bör syfta till att begränsa komplexiteten, samtidigt som effektiviteten ökas och kostnaderna för förmedlingsledet mellan sparare och investeringar minskas, öka slutandvändarnas medvetenhet om förmedlingsleden och deras kostnadsstruktur, stärka investerarskyddet, säkra förmedlingsledens stabilitet genom lämpliga tillsynsregler och säkra möjligheten att intermediärer kan komma på obestånd och ersättas med bara minimala avbrott i det finansiella systemet och realekonomin.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens plan att kartlägga den övergripande effekten av finansmarknadernas reglering, i synnerhet av lagstiftningen under de senaste fem åren. Parlamentet betonar att de ovannämnda prioriteringarna måste beaktas när man ser över den befintliga regleringen av finansmarknaderna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens plan att kartlägga den övergripande effekten av finansmarknadernas reglering, i synnerhet av lagstiftningen under de senaste fem åren. Parlamentet betonar att de ovannämnda prioriteringarna måste beaktas när man ser över den befintliga regleringen av finansmarknaderna.

| 42. | Europaparlamentet understryker att bankfinansieringen och bankernas roll som intermediärer på kapitalmarknaderna är viktiga delar av företagsfinansieringen. Parlamentet betonar att kapitalmarknadsunionen bör fokusera på att komplettera bankernas grundläggande roll, och inte på att ersätta dem, eftersom bankfinansieringen även i fortsättningen bör spela en nyckelroll i finanseringen av den europeiska ekonomin. Parlamentet betonar den viktiga roll som den personliga bankservicen spelar vid finansieringen av mikroföretag och små och medelstora företag, en service som även kan utnyttjas för att tillhandahålla alternativa finansieringsmetoder. Parlamentet påminner om den strategiska dimensionen av en stark och diversifierad europeisk banksektor. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka tillgången till banklån för små och medelstora företag i hela unionen, och att åtgärda olämpliga hinder. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet understryker att bankfinansieringen och bankernas roll som intermediärer på kapitalmarknaderna är viktiga delar av företagsfinansieringen. Parlamentet betonar att kapitalmarknadsunionen bör fokusera på att komplettera bankernas grundläggande roll, och inte på att ersätta dem, eftersom bankfinansieringen även i fortsättningen bör spela en nyckelroll i finanseringen av den europeiska ekonomin. Parlamentet betonar den viktiga roll som den personliga bankservicen spelar vid finansieringen av mikroföretag och små och medelstora företag, en service som även kan utnyttjas för att tillhandahålla alternativa finansieringsmetoder. Parlamentet påminner om den strategiska dimensionen av en stark och diversifierad europeisk banksektor. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka tillgången till banklån för små och medelstora företag i hela unionen, och att åtgärda olämpliga hinder.

| 43. | Europaparlamentet understryker att små och medelstora företag bör ha en så bred uppsättning av val som möjligt när det gäller finansieringsstrukturer så att de små och medelstora företagen själva kan välja mellan finansieringsmöjligheter med olika kostnads- och komplexitetsnivåer, inbegripet bolån samt värdepapperiseringsbaserad finansiering. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker att små och medelstora företag bör ha en så bred uppsättning av val som möjligt när det gäller finansieringsstrukturer så att de små och medelstora företagen själva kan välja mellan finansieringsmöjligheter med olika kostnads- och komplexitetsnivåer, inbegripet bolån samt värdepapperiseringsbaserad finansiering.

| 44. | Europaparlamentet understryker att man måste främja en miljö där mera besparingar från hushåll och företag överförs till verktyg som investerar i kapitalmarknader, och där investerarna uppmuntras att allokera kapital över EU-medlemsstaternas gränser. Parlamentet understryker behovet av lämpliga skyddsmekanismer, särskilt för hushåll, för att trygga full medvetenhet om fördelarna och nackdelarna med kapitalmarknadsinvesteringar. Parlamentet betonar vikten av att utöka tillgången till finansiell utbildning som syftar till att förbättra investerarnas, i synnerhet de icke-professionella investerarnas, förtroende för kapitalmarknaderna. Parlamentet understryker även att den finansiella utbildningen bör riktas in på små och medelstora företag och hur de kan utnyttja kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker att man måste främja en miljö där mera besparingar från hushåll och företag överförs till verktyg som investerar i kapitalmarknader, och där investerarna uppmuntras att allokera kapital över EU-medlemsstaternas gränser. Parlamentet understryker behovet av lämpliga skyddsmekanismer, särskilt för hushåll, för att trygga full medvetenhet om fördelarna och nackdelarna med kapitalmarknadsinvesteringar. Parlamentet betonar vikten av att utöka tillgången till finansiell utbildning som syftar till att förbättra investerarnas, i synnerhet de icke-professionella investerarnas, förtroende för kapitalmarknaderna. Parlamentet understryker även att den finansiella utbildningen bör riktas in på små och medelstora företag och hur de kan utnyttja kapitalmarknaderna.

| 45. | Europaparlamentet betonar att initiativen i samband med kapitalmarknadsunionen bör ge låntagarna tillgång till finansiering via marknadsbaserade källor och stödja mer diversifierade former av lån, såsom aktier och företagsobligationer, samt indirekta finansieringsformer där bankerna och marknaderna samarbetar. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att initiativen i samband med kapitalmarknadsunionen bör ge låntagarna tillgång till finansiering via marknadsbaserade källor och stödja mer diversifierade former av lån, såsom aktier och företagsobligationer, samt indirekta finansieringsformer där bankerna och marknaderna samarbetar.

| 46. | Europaparlamentet betonar att de finansiella aktörerna måste tillhandahållas en lättbegriplig jämförelse av tillgängliga investeringsmöjligheter för att en effektiv kapitalmarknadsunion ska kunna inrättas. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en förstärkning av den gemensamma ramen för att säkra jämförbarhet och transparens i fråga om de olika finansiella instrumenten, i synnerhet genom ett korrekt genomförande av de åtgärder som fastställts för detta ändamål i direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID), försäkringsförmedlingsdirektivet (IMD) och förordningen om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter). Parlamentet betonar vikten av en enhetlig lagstiftning i allmänhet och enhetlighet mellan de ovannämnda akterna i synnerhet, för att undvika regelarbitrage och för att trygga högsta möjliga normer för investerarskyddet på marknaderna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att de finansiella aktörerna måste tillhandahållas en lättbegriplig jämförelse av tillgängliga investeringsmöjligheter för att en effektiv kapitalmarknadsunion ska kunna inrättas. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en förstärkning av den gemensamma ramen för att säkra jämförbarhet och transparens i fråga om de olika finansiella instrumenten, i synnerhet genom ett korrekt genomförande av de åtgärder som fastställts för detta ändamål i direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID), försäkringsförmedlingsdirektivet (IMD) och förordningen om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter). Parlamentet betonar vikten av en enhetlig lagstiftning i allmänhet och enhetlighet mellan de ovannämnda akterna i synnerhet, för att undvika regelarbitrage och för att trygga högsta möjliga normer för investerarskyddet på marknaderna.

| 47. | Europaparlamentet anser att kapitalmarknadsunionen bör skapa ett lämpligt regelverk som stärker gränsöverskridande tillgång till information om företag som behöver lån och kapitalstrukturer i form av eget kapital och kapital likställt med eget kapital, i syfte att främja tillväxten av andra modeller för finansiering än bankfinansiering, inbegripet gräsrotsfinansiering och person-till-person-lån. Parlamentet anser att offentliggörande av sådan information bör ske på frivillig basis för små och medelstora företag. Parlamentet understryker att bestämmelser om investerarskydd bör tillämpas på alla finansieringsmodeller i samma utsträckning, oavsett om de utgör delar av modeller för bankfinansiering eller andra modeller för finansiering än bankfinansiering. Parlamentet anser att en sådan miljö även skulle kräva ökad motståndskraft hos systemet och ökad tillsyn över systemviktiga finansiella intermediärer utanför banksektorn. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att kapitalmarknadsunionen bör skapa ett lämpligt regelverk som stärker gränsöverskridande tillgång till information om företag som behöver lån och kapitalstrukturer i form av eget kapital och kapital likställt med eget kapital, i syfte att främja tillväxten av andra modeller för finansiering än bankfinansiering, inbegripet gräsrotsfinansiering och person-till-person-lån. Parlamentet anser att offentliggörande av sådan information bör ske på frivillig basis för små och medelstora företag. Parlamentet understryker att bestämmelser om investerarskydd bör tillämpas på alla finansieringsmodeller i samma utsträckning, oavsett om de utgör delar av modeller för bankfinansiering eller andra modeller för finansiering än bankfinansiering. Parlamentet anser att en sådan miljö även skulle kräva ökad motståndskraft hos systemet och ökad tillsyn över systemviktiga finansiella intermediärer utanför banksektorn.

| 48. | Europaparlamentet anser att standardisering av vissa finansiella instrument och deras tillgänglighet på hela den interna marknaden skulle kunna vara ett lämpligt verktyg för att bidra till ökad likviditet, stärka den inre marknadens sätt att fungera och möjliggöra en heltäckande överblick och tillsyn över de europeiska kapitalmarknaderna, samtidigt som bästa praxis när det gäller medlemsstaternas standarder beaktas på lämpligt sätt. Parlamentet understryker behovet av att bibehålla möjligheten att utfärda skräddarskydda finansiella instrument som är anpassade till enskilda emittenters och investerares behov. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att standardisering av vissa finansiella instrument och deras tillgänglighet på hela den interna marknaden skulle kunna vara ett lämpligt verktyg för att bidra till ökad likviditet, stärka den inre marknadens sätt att fungera och möjliggöra en heltäckande överblick och tillsyn över de europeiska kapitalmarknaderna, samtidigt som bästa praxis när det gäller medlemsstaternas standarder beaktas på lämpligt sätt. Parlamentet understryker behovet av att bibehålla möjligheten att utfärda skräddarskydda finansiella instrument som är anpassade till enskilda emittenters och investerares behov.

| 49. | Europaparlamentet påminner om att man vid en historisk översikt över handlingsplanen för finansiella tjänster uppmärksammas på två kryphål som har uppstått under genomförandet, nämligen behovet att noggrant beakta vilka särskilda effekter som åtgärder utformade inom ramen för den inre marknaden får på euroområdets sätt att fungera och behovet att parallellt förbättra integrationen av marknaden och tillsynen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med utarbetandet av handlingsplanen dra alla nödvändiga lärdomar från denna tidigare utveckling. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påminner om att man vid en historisk översikt över handlingsplanen för finansiella tjänster uppmärksammas på två kryphål som har uppstått under genomförandet, nämligen behovet att noggrant beakta vilka särskilda effekter som åtgärder utformade inom ramen för den inre marknaden får på euroområdets sätt att fungera och behovet att parallellt förbättra integrationen av marknaden och tillsynen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med utarbetandet av handlingsplanen dra alla nödvändiga lärdomar från denna tidigare utveckling.

| 50. | Europaparlamentet betonar att rätts- och tillsynsramar bör spela en grundläggande roll i arbetet med att undvika alltför stort risktagande och instabilitet på finansmarknaderna. Parlamentet understryker att ett robust kapitalmarknadsunionsprojekt måste åtföljas av en strikt EU-omfattande och nationell tillsyn som inkluderar lämpliga makrotillsynsinstrument. Bland de alternativ som finns att tillgå anser parlamentet att Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) skulle kunna tilldelas en större roll när det gäller att öka tillsynskonvergensen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att rätts- och tillsynsramar bör spela en grundläggande roll i arbetet med att undvika alltför stort risktagande och instabilitet på finansmarknaderna. Parlamentet understryker att ett robust kapitalmarknadsunionsprojekt måste åtföljas av en strikt EU-omfattande och nationell tillsyn som inkluderar lämpliga makrotillsynsinstrument. Bland de alternativ som finns att tillgå anser parlamentet att Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) skulle kunna tilldelas en större roll när det gäller att öka tillsynskonvergensen.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant bedöma riskerna med en kapitalmarknadsbaserad kreditfinansiering och beakta relevanta erfarenheter från finanskrisens utbrott 2007–2008, och att ta itu med eventuella problem i detta sammanhang. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant bedöma riskerna med en kapitalmarknadsbaserad kreditfinansiering och beakta relevanta erfarenheter från finanskrisens utbrott 2007–2008, och att ta itu med eventuella problem i detta sammanhang.

Åtgärder för att föra kapitalmarknaderna närmare små och medelstora företag

| 52. | Europaparlamentet påpekar att eventuella ändringar i eller tillägg till det befintliga regelverket för finansiella intermediärer bör syfta till att avlägsna hinder för små och medelstora intermediärers inträde och till att förbättra tillgången till finansiering, i synnerhet för innovativa nystartade företag och små och medelstora företag, samt säkra riskproportionerliga tillsynsstandarder. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påpekar att eventuella ändringar i eller tillägg till det befintliga regelverket för finansiella intermediärer bör syfta till att avlägsna hinder för små och medelstora intermediärers inträde och till att förbättra tillgången till finansiering, i synnerhet för innovativa nystartade företag och små och medelstora företag, samt säkra riskproportionerliga tillsynsstandarder.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till direktiv om ändring av direktiv 2007/36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang och direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa inslag i årsberättelsen om företagsstyrning (COM(2014)0213). Parlamentet anser särskilt att detta förslag bör bli ett verktyg som främjar en attraktiv miljö för aktieägare genom att förbättra investeringskedjans effektivitet. Parlamentet betonar att en sund och rimligen genomförbar ram för företagsstyrning skulle stärka kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till direktiv om ändring av direktiv 2007/36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang och direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa inslag i årsberättelsen om företagsstyrning (COM(2014)0213). Parlamentet anser särskilt att detta förslag bör bli ett verktyg som främjar en attraktiv miljö för aktieägare genom att förbättra investeringskedjans effektivitet. Parlamentet betonar att en sund och rimligen genomförbar ram för företagsstyrning skulle stärka kapitalmarknadsunionen.

| 54. | Europaparlamentet betonar att sofistikeringen av kapitalmarknaderna inte får leda till att små och medelstora företag utestängs, eftersom det är dessa företag som har det största behovet av tillgång till kompletterande finansiering, i synnerhet i medlemsstater som brottas eller har brottats med ekonomiska problem Parlamentet understryker att en god miljö för en framgångsrik finansiering av små och medelstora företag inbegriper ekonomiska och regleringsmässiga villkor som främjar små och medelstora företag, både på EU-nivå och nationell nivå. Parlamentet understryker särskilt att uppmärksamhet bör fästas vid en eventuell förenkling av förfarandena för små och medelstora företags samt medelstora börsnoterade företags tillgång till börsintroduktioner, samtidigt som man säkerställer att strikta kriterier bibehålls för bedömning av företags motståndskraft och huruvida de lämpar sig för börsintroduktion. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vad mer som kan göras för att hjälpa små och medelstora företag att locka till sig investeringar. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar att sofistikeringen av kapitalmarknaderna inte får leda till att små och medelstora företag utestängs, eftersom det är dessa företag som har det största behovet av tillgång till kompletterande finansiering, i synnerhet i medlemsstater som brottas eller har brottats med ekonomiska problem Parlamentet understryker att en god miljö för en framgångsrik finansiering av små och medelstora företag inbegriper ekonomiska och regleringsmässiga villkor som främjar små och medelstora företag, både på EU-nivå och nationell nivå. Parlamentet understryker särskilt att uppmärksamhet bör fästas vid en eventuell förenkling av förfarandena för små och medelstora företags samt medelstora börsnoterade företags tillgång till börsintroduktioner, samtidigt som man säkerställer att strikta kriterier bibehålls för bedömning av företags motståndskraft och huruvida de lämpar sig för börsintroduktion. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vad mer som kan göras för att hjälpa små och medelstora företag att locka till sig investeringar.

| 55. | Europaparlamentet påminner om att bristen på information om små och medelstora företags finansiella situation är ett av de största hindren för investeringar i denna typ av företag. Parlamentet efterlyser en djupgående reflektion över hur och med vilka medel man kan förbättra investerares tillgång till transparenta och jämförbara uppgifter om små och medelstora företag, samtidigt som man i största möjligaste utsträckning begränsar den ytterligare börda som skapas för dessa företag. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet påminner om att bristen på information om små och medelstora företags finansiella situation är ett av de största hindren för investeringar i denna typ av företag. Parlamentet efterlyser en djupgående reflektion över hur och med vilka medel man kan förbättra investerares tillgång till transparenta och jämförbara uppgifter om små och medelstora företag, samtidigt som man i största möjligaste utsträckning begränsar den ytterligare börda som skapas för dessa företag.

| 56. | Europaparlamentet anser att det bör skapas en varierande och attraktiv finansieringsbas på de europeiska offentliga marknaderna för företag av alla storlekar, samtidigt som man främjar principen ”tänk småskalig först” i den finansmarknadsreglering i EU som berör tillväxtföretag, och ser över EU:s finansmarknadsreglering för att minska de administrativa kostnaderna för börsnotering av företag med 30–50 %. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att det bör skapas en varierande och attraktiv finansieringsbas på de europeiska offentliga marknaderna för företag av alla storlekar, samtidigt som man främjar principen ”tänk småskalig först” i den finansmarknadsreglering i EU som berör tillväxtföretag, och ser över EU:s finansmarknadsreglering för att minska de administrativa kostnaderna för börsnotering av företag med 30–50 %.

| 57. | Med hänsyn till de små och medelstora företagens samt de medelstora börsnoterade företagens betydelse för skapandet av nya arbetstillfällen, anser Europaparlamentet att existerande möjligheter till annan finansiering än bankfinansiering, såsom utveckling av specialiserade andrahandsmarknader (t.ex. tillväxtmarknader för små och medelstora företag) och enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering i högre grad måste utnyttjas. Parlamentet välkomnar initiativet att skapa en hållbar, transparent marknad för värdepapperisering genom att utforma ett särskilt regelverk med enhetliga definitioner av värdepapperisering av hög kvalitet, kombinerat med effektiva metoder för övervakning, mätning och hantering av risk. Parlamentet betonar emellertid att små och medelstora företag utgör en i högsta grad diversifierad grupp, och att värdepapperisering inte är det enda tillgängliga instrumentet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ha en bred uppsättning strategier och att reflektera över många olika plattformar för att förbättra de små och medelstora företagens finansiering. |
| --- | --- |

57.

Med hänsyn till de små och medelstora företagens samt de medelstora börsnoterade företagens betydelse för skapandet av nya arbetstillfällen, anser Europaparlamentet att existerande möjligheter till annan finansiering än bankfinansiering, såsom utveckling av specialiserade andrahandsmarknader (t.ex. tillväxtmarknader för små och medelstora företag) och enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering i högre grad måste utnyttjas. Parlamentet välkomnar initiativet att skapa en hållbar, transparent marknad för värdepapperisering genom att utforma ett särskilt regelverk med enhetliga definitioner av värdepapperisering av hög kvalitet, kombinerat med effektiva metoder för övervakning, mätning och hantering av risk. Parlamentet betonar emellertid att små och medelstora företag utgör en i högsta grad diversifierad grupp, och att värdepapperisering inte är det enda tillgängliga instrumentet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ha en bred uppsättning strategier och att reflektera över många olika plattformar för att förbättra de små och medelstora företagens finansiering.

| 58. | Europaparlamentet stöder förslag om att förbättra de europeiska företagens, i synnerhet de små och medelstora företagens, möjligheter att få tillgång till information. Parlamentet påpekar samtidigt att kostnaderna för marknadsuppgifter är små jämfört med de totala transaktionskostnaderna. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet stöder förslag om att förbättra de europeiska företagens, i synnerhet de små och medelstora företagens, möjligheter att få tillgång till information. Parlamentet påpekar samtidigt att kostnaderna för marknadsuppgifter är små jämfört med de totala transaktionskostnaderna.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka kapaciteten att övervaka typ, omfattning och trender när det gäller bankliknande förmedlingsverksamhet som äger rum utanför den reglerade banksektorn och att genomföra lämpliga åtgärder för att se till att denna verksamhet omfattas av principen ”samma risker, samma regler”. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka kapaciteten att övervaka typ, omfattning och trender när det gäller bankliknande förmedlingsverksamhet som äger rum utanför den reglerade banksektorn och att genomföra lämpliga åtgärder för att se till att denna verksamhet omfattas av principen ”samma risker, samma regler”.

| 60. | Europaparlamentet påpekar att riskkapital erbjuder intressanta finansieringsalternativ, i synnerhet för nystartade företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma ytterligare instrument på basis av erfarenheterna från europeiska riskkapitalfonder och europeiska fonder för socialt företagande, i syfte att åtgärda större brister på riskkapitalmarknaderna i EU, såsom bristen på information för investerare. Parlamentet anser att utvecklingen av en särskild databas för insamling, på frivillig basis, av information om små och medelstora företag och nystartade företag skulle kunna vara ett användbart verktyg för att tillhandahålla investerare information och på detta sätt slutligen bredda gruppen av marknadsaktörer och ytterligare stärka riskkapitalmarknaderna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet påpekar att riskkapital erbjuder intressanta finansieringsalternativ, i synnerhet för nystartade företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma ytterligare instrument på basis av erfarenheterna från europeiska riskkapitalfonder och europeiska fonder för socialt företagande, i syfte att åtgärda större brister på riskkapitalmarknaderna i EU, såsom bristen på information för investerare. Parlamentet anser att utvecklingen av en särskild databas för insamling, på frivillig basis, av information om små och medelstora företag och nystartade företag skulle kunna vara ett användbart verktyg för att tillhandahålla investerare information och på detta sätt slutligen bredda gruppen av marknadsaktörer och ytterligare stärka riskkapitalmarknaderna i medlemsstaterna.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar insatserna för att stödja utvecklingen av marknaderna för privata placeringar med hjälp av standardiserade handlingar och definitioner, samtidigt som man säkerställer att potentiella investerare är tillräckligt informerade om denna investeringsforms risker och fördelar. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet välkomnar insatserna för att stödja utvecklingen av marknaderna för privata placeringar med hjälp av standardiserade handlingar och definitioner, samtidigt som man säkerställer att potentiella investerare är tillräckligt informerade om denna investeringsforms risker och fördelar.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att ett eventuellt utarbetande av fond-i-fond-förslag inom ramen för kapitalmarknadsunionen inte genererar kryphål i den övergripande bedömningen och hanteringen av systemrelaterad och särskilt risk. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att ett eventuellt utarbetande av fond-i-fond-förslag inom ramen för kapitalmarknadsunionen inte genererar kryphål i den övergripande bedömningen och hanteringen av systemrelaterad och särskilt risk.

| 63. | Europaparlamentet framhäver bestämt att man samtidigt som kapitalmarknadsunionen byggs upp måste stärka och förbättra EU-samordningen på internationell nivå, i synnerhet inom ramen för G20, Internationella organisationen för värdepapperstillsyn (Iosco), IASB (International Accounting Standards Board) och Baselkommittén. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet framhäver bestämt att man samtidigt som kapitalmarknadsunionen byggs upp måste stärka och förbättra EU-samordningen på internationell nivå, i synnerhet inom ramen för G20, Internationella organisationen för värdepapperstillsyn (Iosco), IASB (International Accounting Standards Board) och Baselkommittén.

Skapande av ett enhetligt EU-regelverk för kapitalmarknaderna

| 64. | Europaparlamentet understryker vidare vikten av en finansiering med eget kapital som kan bidra till att reducera risker och alltför höga skuld- och hävstångsnivåer i det finansiella systemet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att se över och åtgärda den överdrivet tungrodda lagstiftningen för privatföretagens finansering med eget kapital. Parlamentet betonar vikten av att uppmärksamma problemet med skatteincitament som gynnar skuldsättning framför finansiering med eget kapital. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet understryker vidare vikten av en finansiering med eget kapital som kan bidra till att reducera risker och alltför höga skuld- och hävstångsnivåer i det finansiella systemet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att se över och åtgärda den överdrivet tungrodda lagstiftningen för privatföretagens finansering med eget kapital. Parlamentet betonar vikten av att uppmärksamma problemet med skatteincitament som gynnar skuldsättning framför finansiering med eget kapital.

| 65. | Europaparlamentet är medvetet om att de heterogena insolvensbestämmelserna komplicerar skapandet av gränsöverskridande tillgångspooler och därmed även värdepapperiseringsprocessen. Parlamentet uppmärksammar i detta hänseende kommissionens förslag om att behandla frågan om gränsöverskridande insolvens i den utsträckning som behövs för att åstadkomma en välfungerande kapitalmarknadsunion. Parlamentet anser att det bör inrättas en återhämtnings- och resolutionsram för icke-banker, i synnerhet centrala motparter. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet är medvetet om att de heterogena insolvensbestämmelserna komplicerar skapandet av gränsöverskridande tillgångspooler och därmed även värdepapperiseringsprocessen. Parlamentet uppmärksammar i detta hänseende kommissionens förslag om att behandla frågan om gränsöverskridande insolvens i den utsträckning som behövs för att åstadkomma en välfungerande kapitalmarknadsunion. Parlamentet anser att det bör inrättas en återhämtnings- och resolutionsram för icke-banker, i synnerhet centrala motparter.

| 66. | Europaparlamentet påminner om den roll som betalningssystemen och värdepappersavveckling spelar för marknaden för värdepapperisering, och begär att man upprättar en europeisk marknadsinfrastruktur för detta ändamål och säkrar en samordnad och mer harmoniserad övervakning av kritisk marknadsinfrastruktur, i synnerhet möjligheten att inrätta en databas för värdepapperisering, vilken skulle kunna registrera aktören för varje värdepapperisering, spåra aggregerade exponeringar och flöden mellan marknadsaktörer, övervaka hur effektiva och ändamålsenliga policyinitiativen är och upptäcka eventuella bubblor som håller på att uppstå och minska informationsasymmetrier. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet påminner om den roll som betalningssystemen och värdepappersavveckling spelar för marknaden för värdepapperisering, och begär att man upprättar en europeisk marknadsinfrastruktur för detta ändamål och säkrar en samordnad och mer harmoniserad övervakning av kritisk marknadsinfrastruktur, i synnerhet möjligheten att inrätta en databas för värdepapperisering, vilken skulle kunna registrera aktören för varje värdepapperisering, spåra aggregerade exponeringar och flöden mellan marknadsaktörer, övervaka hur effektiva och ändamålsenliga policyinitiativen är och upptäcka eventuella bubblor som håller på att uppstå och minska informationsasymmetrier.

| 67. | Europaparlamentet understryker att man mot bakgrund av informations- och kommunikationstekniskens roll måste ta itu med it-angrepp och göra hela det finansiella systemet mer motståndskraftigt mot sådana angrepp. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet understryker att man mot bakgrund av informations- och kommunikationstekniskens roll måste ta itu med it-angrepp och göra hela det finansiella systemet mer motståndskraftigt mot sådana angrepp.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra den finansiella informationens jämförbarhet och kvalitet genom att se över den gällande ramen för redovisningsstandarder, även ur ett globalt perspektiv och med beaktande av konservativa värderingsmodeller och av huruvida kraven är rimliga. Parlamentet inser att den nyligen reviderade europeiska redovisningslagstiftningen först måste bedömas i praktiken. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra den finansiella informationens jämförbarhet och kvalitet genom att se över den gällande ramen för redovisningsstandarder, även ur ett globalt perspektiv och med beaktande av konservativa värderingsmodeller och av huruvida kraven är rimliga. Parlamentet inser att den nyligen reviderade europeiska redovisningslagstiftningen först måste bedömas i praktiken.

| 69. | Europaparlamentet betonar att all ytterligare lagstiftning, inbegripet delegerade akter och genomförandeakter, måste omfattas av en konsekvensbedömning och en kostnads- och nyttoanalys. Parlamentet konstaterar att ny lagstiftning inte alltid behöver vara den lämpligaste strategiska reaktionen på dessa utmaningar, och att icke-lagstiftningsmässiga och marknadsbaserade strategier, liksom i vissa fall redan existerande nationella lösningar, även bör utforskas. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa proportionalitetsprincipen i den relevanta lagstiftningen i syfte att öka de positiva effekterna för små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet betonar att all ytterligare lagstiftning, inbegripet delegerade akter och genomförandeakter, måste omfattas av en konsekvensbedömning och en kostnads- och nyttoanalys. Parlamentet konstaterar att ny lagstiftning inte alltid behöver vara den lämpligaste strategiska reaktionen på dessa utmaningar, och att icke-lagstiftningsmässiga och marknadsbaserade strategier, liksom i vissa fall redan existerande nationella lösningar, även bör utforskas. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa proportionalitetsprincipen i den relevanta lagstiftningen i syfte att öka de positiva effekterna för små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag.

| 70. | Europaparlamentet anser att byggstenarna i en fullt fungerande kapitalmarknadsunion bör ligga på plats senast 2018. Parlamentet upprepar sin begäran om en omfattande analys av den aktuella situationen på EU:s kapitalmarknader och av befintliga EU-omfattande hinder. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda sitt arbete med handlingsplanen och att snarast möjligt lägga fram lagstiftningsförslag och icke-lagstiftningsförslag för att nå målet att ha en fullständigt integrerad gemensam kapitalmarknad i EU senast vid utgången av 2018. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet anser att byggstenarna i en fullt fungerande kapitalmarknadsunion bör ligga på plats senast 2018. Parlamentet upprepar sin begäran om en omfattande analys av den aktuella situationen på EU:s kapitalmarknader och av befintliga EU-omfattande hinder. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda sitt arbete med handlingsplanen och att snarast möjligt lägga fram lagstiftningsförslag och icke-lagstiftningsförslag för att nå målet att ha en fullständigt integrerad gemensam kapitalmarknad i EU senast vid utgången av 2018.

| 71. | Europaparlamentet konstaterar att den digitala miljö som är under utveckling bör ses som en möjlighet att förbättra det resultat och värde som skapas inom kapitalmarknadsindustrin för företag, investerare och samhället i allmänhet. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet konstaterar att den digitala miljö som är under utveckling bör ses som en möjlighet att förbättra det resultat och värde som skapas inom kapitalmarknadsindustrin för företag, investerare och samhället i allmänhet.

o

o o

| 72. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2014)0202.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0161.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/84

---

P8_TA(2015)0269

Den europeiska säkerhetsagendan

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (2015/2697(RSP))

(2017/C 265/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 6, 7 och 21 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 4, 16, 20, 67, 68, 70–72, 75, 82–87 och 88 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 6, 7 och 21 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 4, 16, 20, 67, 68, 70–72, 75, 82–87 och 88 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 6, 7, 8, 10.1, 11, 12, 21, 47–50, 52 och 53, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 6, 7, 8, 10.1, 11, 12, 21, 47–50, 52 och 53,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, Europadomstolens rättspraxis och konventionerna, rekommendationerna, resolutionerna och rapporterna från Europarådets parlamentariska församling, ministerkommitté, kommissarie för mänskliga rättigheter och Venedigkommission, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, Europadomstolens rättspraxis och konventionerna, rekommendationerna, resolutionerna och rapporterna från Europarådets parlamentariska församling, ministerkommitté, kommissarie för mänskliga rättigheter och Venedigkommission,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 april 2015Europeiska säkerhetsagendan (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 april 2015Europeiska säkerhetsagendan (COM(2015)0185),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Strategi för Europeiska unionens konkreta tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna (COM(2010)0573) och arbetsdokument Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Strategi för Europeiska unionens konkreta tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna (COM(2010)0573) och arbetsdokument Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments (SEC(2011)0567),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 8 april 2014 i de förenade målen C-293/12 och C-594/12, som ogiltigförklarar Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 8 april 2014 i de förenade målen C-293/12 och C-594/12, som ogiltigförklarar Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 513/2014 av den 16 april 2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering och om upphävande av rådets beslut 2007/125/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 513/2014 av den 16 april 2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering och om upphävande av rådets beslut 2007/125/RIF (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om EU:s strategi för terrorismbekämpning: viktiga framsteg och kommande utmaningar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om EU:s strategi för terrorismbekämpning: viktiga framsteg och kommande utmaningar (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 februari 2014 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2012) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 februari 2014 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2012) (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om amerikanska NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet i rättsliga och inrikes frågor (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om amerikanska NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet i rättsliga och inrikes frågor (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2014 om att förnya strategin för inre säkerhet i EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2014 om att förnya strategin för inre säkerhet i EU (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2015 om åtgärder mot terrorism (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2015 om åtgärder mot terrorism (6),

| — | med beaktande av sin debatt vid plenarsammanträdet den 28 april 2015 om den europeiska säkerhetsagendan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin debatt vid plenarsammanträdet den 28 april 2015 om den europeiska säkerhetsagendan,

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om den europeiska säkerhetsagendan (O-000064/2015 – B8-0566/2015 och O-000065/2015 – B8-0567/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om den europeiska säkerhetsagendan (O-000064/2015 – B8-0566/2015 och O-000065/2015 – B8-0567/2015),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Hoten mot unionens inre säkerhet har blivit mer komplexa, hybrida, asymmetriska, okonventionella, internationella, snabbt växande och svåra att förutsäga. De går utöver de enskilda medlemsstaternas kapacitet och kräver därför mer än någonsin samstämmiga, heltäckande, multilaterala och samordnade EU-åtgärder som till fullo tar hänsyn till respekten för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

Hoten mot unionens inre säkerhet har blivit mer komplexa, hybrida, asymmetriska, okonventionella, internationella, snabbt växande och svåra att förutsäga. De går utöver de enskilda medlemsstaternas kapacitet och kräver därför mer än någonsin samstämmiga, heltäckande, multilaterala och samordnade EU-åtgärder som till fullo tar hänsyn till respekten för de grundläggande rättigheterna.

| B. | Utvecklingen av EU:s säkerhetspolitik är ett delat ansvar som kräver samordnade och enhetliga insatser av alla medlemsstater, EU-institutioner och organ, civilsamhället och brottsbekämpande myndigheter, den är inriktad på gemensamma mål och baserad på rättsstatsprincipen och respekten för de grundläggande rättigheterna. För att uppnå optimala resultat bör det konkreta genomförandet av dessa gemensamma mål och prioriteringar åtföljas av en tydlig fördelning av uppgifterna mellan EU-nivån och den nationella nivån, på grundval av subsidiaritetsprincipen och med en kraftfull och effektiv parlamentarisk och rättslig övervakning. |
| --- | --- |

B.

Utvecklingen av EU:s säkerhetspolitik är ett delat ansvar som kräver samordnade och enhetliga insatser av alla medlemsstater, EU-institutioner och organ, civilsamhället och brottsbekämpande myndigheter, den är inriktad på gemensamma mål och baserad på rättsstatsprincipen och respekten för de grundläggande rättigheterna. För att uppnå optimala resultat bör det konkreta genomförandet av dessa gemensamma mål och prioriteringar åtföljas av en tydlig fördelning av uppgifterna mellan EU-nivån och den nationella nivån, på grundval av subsidiaritetsprincipen och med en kraftfull och effektiv parlamentarisk och rättslig övervakning.

| C. | Undantaget för nationell säkerhet enligt artikel 4.2 i EU-fördraget kan inte utnyttjas för att tillåta nationella säkerhetsorgan att inkräkta på andra medlemsstaters intressen, däribland ekonomiska intressen, deras medborgares och invånares rättigheter samt Europeiska unionens och mer generellt tredjeländers lagar och politik. |
| --- | --- |

C.

Undantaget för nationell säkerhet enligt artikel 4.2 i EU-fördraget kan inte utnyttjas för att tillåta nationella säkerhetsorgan att inkräkta på andra medlemsstaters intressen, däribland ekonomiska intressen, deras medborgares och invånares rättigheter samt Europeiska unionens och mer generellt tredjeländers lagar och politik.

| D. | Det är viktigt att dra lärdom från de många överträdelserna av europeiska och universella normer och värderingar i samband med det interna och externa säkerhetssamarbetet efter den 11 september. |
| --- | --- |

D.

Det är viktigt att dra lärdom från de många överträdelserna av europeiska och universella normer och värderingar i samband med det interna och externa säkerhetssamarbetet efter den 11 september.

| E. | Frihet, säkerhet och rättvisa är mål som måste eftersträvas parallellt. För att uppnå frihet och säkerhet bör säkerhetsåtgärder därför alltid respektera demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i enlighet med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna och bör underställas korrekt demokratisk övervakning och ansvarsskyldighet. Den rättsliga och förebyggande dimensionen beaktas inte i tillräcklig utsträckning i den europeiska säkerhetsagendan. |
| --- | --- |

E.

Frihet, säkerhet och rättvisa är mål som måste eftersträvas parallellt. För att uppnå frihet och säkerhet bör säkerhetsåtgärder därför alltid respektera demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i enlighet med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna och bör underställas korrekt demokratisk övervakning och ansvarsskyldighet. Den rättsliga och förebyggande dimensionen beaktas inte i tillräcklig utsträckning i den europeiska säkerhetsagendan.

| F. | Många av de bakomliggande orsakerna till brottslighet, såsom ökad ojämlikhet, fattigdom, rasistiskt och främlingsfientligt våld och hatbrott, kan inte hanteras med enbart säkerhetsåtgärder, utan måste behandlas inom ramen för en bredare politisk kontext som inbegriper bättre åtgärder på det sociala, sysselsättningsmässiga, utbildningsmässiga, kulturella och externa planet. |
| --- | --- |

F.

Många av de bakomliggande orsakerna till brottslighet, såsom ökad ojämlikhet, fattigdom, rasistiskt och främlingsfientligt våld och hatbrott, kan inte hanteras med enbart säkerhetsåtgärder, utan måste behandlas inom ramen för en bredare politisk kontext som inbegriper bättre åtgärder på det sociala, sysselsättningsmässiga, utbildningsmässiga, kulturella och externa planet.

| G. | De förebyggande aspekterna i den europeiska säkerhetsagendan är särskilt viktiga i tider av stigande ekonomiska och sociala klyftor, som undergräver den sociala pakten och det konkreta värdet av de grundläggande rättigheterna och medborgerliga friheterna. Nya åtgärder som alternativ till fängelse å ena sidan, och åtgärder för återintegrering å andra sidan, i synnerhet när det handlar om mindre förseelser, bör vara en central aspekt i en sådan förebyggande strategi. |
| --- | --- |

G.

De förebyggande aspekterna i den europeiska säkerhetsagendan är särskilt viktiga i tider av stigande ekonomiska och sociala klyftor, som undergräver den sociala pakten och det konkreta värdet av de grundläggande rättigheterna och medborgerliga friheterna. Nya åtgärder som alternativ till fängelse å ena sidan, och åtgärder för återintegrering å andra sidan, i synnerhet när det handlar om mindre förseelser, bör vara en central aspekt i en sådan förebyggande strategi.

| H. | Efter utgången av den övergångsperiod som föreskrivs i protokoll 36 till fördragen, har kommissionen och Europeiska unionens domstol fått fulla befogenheter i fråga om rättsliga instrument inom den tidigare tredje pelaren, vilket innebär en utökning av ansvarsskyldigheten när det gäller de demokratiska och grundläggande rättigheterna för åtgärder som har spelat en viktig roll i utformningen av området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

H.

Efter utgången av den övergångsperiod som föreskrivs i protokoll 36 till fördragen, har kommissionen och Europeiska unionens domstol fått fulla befogenheter i fråga om rättsliga instrument inom den tidigare tredje pelaren, vilket innebär en utökning av ansvarsskyldigheten när det gäller de demokratiska och grundläggande rättigheterna för åtgärder som har spelat en viktig roll i utformningen av området med frihet, säkerhet och rättvisa.

| I. | It-brottslighet och brott som underlättas av it-användning inverkar på EU-medborgarnas säkerhet, den inre marknaden, immateriella rättigheter och välståndet i Europeiska unionen. Till exempel botnät, som en form av it-brottslighet, påverkar samtidigt miljoner datorer och tusentals mål. |
| --- | --- |

I.

It-brottslighet och brott som underlättas av it-användning inverkar på EU-medborgarnas säkerhet, den inre marknaden, immateriella rättigheter och välståndet i Europeiska unionen. Till exempel botnät, som en form av it-brottslighet, påverkar samtidigt miljoner datorer och tusentals mål.

| J. | Gränserna mellan intern och extern säkerhet blir mer och mer otydliga, vilket kräver starkare samarbete och samordning mellan medlemsstaterna och har lett till en heltäckande och flerdimensionell strategi. |
| --- | --- |

J.

Gränserna mellan intern och extern säkerhet blir mer och mer otydliga, vilket kräver starkare samarbete och samordning mellan medlemsstaterna och har lett till en heltäckande och flerdimensionell strategi.

| K. | Särskild uppmärksamhet bör fästas vid att stödja och skydda alla offer för terrorism och brottslighet i hela EU som en central del av säkerhetsagendan. |
| --- | --- |

K.

Särskild uppmärksamhet bör fästas vid att stödja och skydda alla offer för terrorism och brottslighet i hela EU som en central del av säkerhetsagendan.

| 1. | Europaparlamentet noterar den europeiska säkerhetsagendan för perioden 2015–2020, som föreslagits av kommissionen, och de prioriteringar som fastställs i den. Med hänsyn till de utmaningar som Europeiska unionen står inför i dag, anser parlamentet att terrorism, våldsbejakande extremism, gränsöverskridande organiserad brottslighet och it-brottslighet är de mest allvarliga hoten, som kräver samordnade åtgärder på nationell, europeisk och global nivå. Parlamentet betonar att agendan bör vara strukturerad på ett flexibelt sätt för att kunna hantera eventuella nya utmaningar i framtiden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar den europeiska säkerhetsagendan för perioden 2015–2020, som föreslagits av kommissionen, och de prioriteringar som fastställs i den. Med hänsyn till de utmaningar som Europeiska unionen står inför i dag, anser parlamentet att terrorism, våldsbejakande extremism, gränsöverskridande organiserad brottslighet och it-brottslighet är de mest allvarliga hoten, som kräver samordnade åtgärder på nationell, europeisk och global nivå. Parlamentet betonar att agendan bör vara strukturerad på ett flexibelt sätt för att kunna hantera eventuella nya utmaningar i framtiden.

| 2. | Europaparlamentet upprepar att det är nödvändigt att ytterligare undersöka och behandla de bakomliggande orsakerna till brottslighet, däribland ojämlikheter, fattigdom och diskriminering. Parlamentet betonar vidare behovet av att säkerställa tillräckliga resurser för socialarbetare, lokal och nationell polis och personal inom rättsväsendet, vars budgetar har skurits ner i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet upprepar att det är nödvändigt att ytterligare undersöka och behandla de bakomliggande orsakerna till brottslighet, däribland ojämlikheter, fattigdom och diskriminering. Parlamentet betonar vidare behovet av att säkerställa tillräckliga resurser för socialarbetare, lokal och nationell polis och personal inom rättsväsendet, vars budgetar har skurits ner i vissa medlemsstater.

| 3. | Europaparlamentet anser att man måste sträva efter att uppnå rätt balans mellan förebyggande politik och repressiva åtgärder för att slå vakt om frihet, säkerhet och rättvisa. Parlamentet betonar att säkerhetsåtgärder alltid bör vidtas i överensstämmelse med rättsstatsprincipen och principen om skydd för de grundläggande rättigheterna, såsom rätten till integritet och uppgiftsskydd, yttrandefriheten, föreningsfriheten och rätten till ett korrekt rättsligt förfarande. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vid genomförandet av den europeiska säkerhetsagendan till fullo beakta domstolens nyligen avkunnade dom om direktivet om uppgiftslagring (de förenade målen C-293/12 och C-594/12), där det krävdes att alla instrument till fullo skulle följa principerna om proportionerlighet, nödvändighet och laglighet och innehålla lämpliga garantier för ansvarsskyldighet och rättslig prövning. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut bedöma hur denna dom inverkar på alla instrument som involverar lagring av uppgifter för brottsbekämpande ändamål. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att man måste sträva efter att uppnå rätt balans mellan förebyggande politik och repressiva åtgärder för att slå vakt om frihet, säkerhet och rättvisa. Parlamentet betonar att säkerhetsåtgärder alltid bör vidtas i överensstämmelse med rättsstatsprincipen och principen om skydd för de grundläggande rättigheterna, såsom rätten till integritet och uppgiftsskydd, yttrandefriheten, föreningsfriheten och rätten till ett korrekt rättsligt förfarande. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vid genomförandet av den europeiska säkerhetsagendan till fullo beakta domstolens nyligen avkunnade dom om direktivet om uppgiftslagring (de förenade målen C-293/12 och C-594/12), där det krävdes att alla instrument till fullo skulle följa principerna om proportionerlighet, nödvändighet och laglighet och innehålla lämpliga garantier för ansvarsskyldighet och rättslig prövning. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut bedöma hur denna dom inverkar på alla instrument som involverar lagring av uppgifter för brottsbekämpande ändamål.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen, för att bli en trovärdig aktör i främjandet av grundläggande rättigheter både internt och externt, bör basera sin säkerhetspolitik, kampen mot terrorism och organiserad brottslighet och sina partnerskap med tredjeländer på säkerhetsområdet på en heltäckande strategi som inbegriper alla de faktorer som får människor att delta i terrorism eller organiserad brottslighet, och därför inkludera ekonomiska och sociala åtgärder som utformas och genomförs med full respekt för de grundläggande rättigheterna och som omfattas av en rättslig och demokratisk tillsyn samt ingående utvärderingar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen, för att bli en trovärdig aktör i främjandet av grundläggande rättigheter både internt och externt, bör basera sin säkerhetspolitik, kampen mot terrorism och organiserad brottslighet och sina partnerskap med tredjeländer på säkerhetsområdet på en heltäckande strategi som inbegriper alla de faktorer som får människor att delta i terrorism eller organiserad brottslighet, och därför inkludera ekonomiska och sociala åtgärder som utformas och genomförs med full respekt för de grundläggande rättigheterna och som omfattas av en rättslig och demokratisk tillsyn samt ingående utvärderingar.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens val att basera agendan på principerna om full överensstämmelse med rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, vilket bör garanteras med stöd av en korrekt rättslig övervakning, stärkt transparens, ansvarsskyldighet och demokratisk tillsyn, bättre tillämpning och genomförande av befintliga rättsliga instrument, en mer integrerad organ- och sektorsövergripande strategi och förstärkt koppling mellan de inre och yttre säkerhetsdimensionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att strikt respektera dessa principer vid genomförandet av agendan. Parlamentet påpekar att det kommer att ställa dessa principer i centrum för sin övervakning av genomförandet av agendan. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens val att basera agendan på principerna om full överensstämmelse med rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, vilket bör garanteras med stöd av en korrekt rättslig övervakning, stärkt transparens, ansvarsskyldighet och demokratisk tillsyn, bättre tillämpning och genomförande av befintliga rättsliga instrument, en mer integrerad organ- och sektorsövergripande strategi och förstärkt koppling mellan de inre och yttre säkerhetsdimensionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att strikt respektera dessa principer vid genomförandet av agendan. Parlamentet påpekar att det kommer att ställa dessa principer i centrum för sin övervakning av genomförandet av agendan.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar agendans specifika fokusering på grundläggande rättigheter, i synnerhet kommissionen åtagande att strikt bedöma alla säkerhetsåtgärder den föreslår, inte enbart i fråga om i vilken utsträckning åtgärderna uppnår sina syften utan också huruvida de respekterar grundläggande rättigheter. Parlamentet understryker att kommissionen i sin bedömning måste involvera alla relevanta organ och byråer, i synnerhet Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Europeiska datatillsynsmannen, Europol och Eurojust. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla all information och dokumentation som rör denna bedömning, så att parlamentet effektivt kan utföra sin demokratiska övervakning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar agendans specifika fokusering på grundläggande rättigheter, i synnerhet kommissionen åtagande att strikt bedöma alla säkerhetsåtgärder den föreslår, inte enbart i fråga om i vilken utsträckning åtgärderna uppnår sina syften utan också huruvida de respekterar grundläggande rättigheter. Parlamentet understryker att kommissionen i sin bedömning måste involvera alla relevanta organ och byråer, i synnerhet Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Europeiska datatillsynsmannen, Europol och Eurojust. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla all information och dokumentation som rör denna bedömning, så att parlamentet effektivt kan utföra sin demokratiska övervakning.

| 7. | Europaparlamentet påminner i detta avseende om sitt fördömande av åtgärder som medför en omfattande och systematisk övergripande inhämtning av oskyldiga människors personuppgifter, i synnerhet med hänsyn till de potentiellt allvarliga effekterna för rätten till en rättvis rättegång, icke-diskriminering, integritet och uppgiftsskydd, press-, tanke- och yttrandefriheten samt mötes- och föreningsfriheten, och som innebär en betydande risk för missbruk av de upplysningar som samlats in för att komma åt politiska motståndare. Parlamentet uttrycker allvarliga tvivel angående massövervakningsåtgärdernas effektivitet, eftersom de oftast försöker täcka in så mycket som möjligt och därför ger alltför många falska positiva och negativa resultat. Parlamentet varnar för faran med massövervakningsåtgärder som överskuggar behovet av att investera i kanske mindre kostsamma, mer effektiva och mindre inkräktande brottsbekämpande åtgärder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner i detta avseende om sitt fördömande av åtgärder som medför en omfattande och systematisk övergripande inhämtning av oskyldiga människors personuppgifter, i synnerhet med hänsyn till de potentiellt allvarliga effekterna för rätten till en rättvis rättegång, icke-diskriminering, integritet och uppgiftsskydd, press-, tanke- och yttrandefriheten samt mötes- och föreningsfriheten, och som innebär en betydande risk för missbruk av de upplysningar som samlats in för att komma åt politiska motståndare. Parlamentet uttrycker allvarliga tvivel angående massövervakningsåtgärdernas effektivitet, eftersom de oftast försöker täcka in så mycket som möjligt och därför ger alltför många falska positiva och negativa resultat. Parlamentet varnar för faran med massövervakningsåtgärder som överskuggar behovet av att investera i kanske mindre kostsamma, mer effektiva och mindre inkräktande brottsbekämpande åtgärder.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att principen om barnets bästa respekteras i all lagstiftning som rör säkerheten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att principen om barnets bästa respekteras i all lagstiftning som rör säkerheten.

| 9. | Europaparlamentet noterar att EU saknar en gemensam definition av ”nationell säkerhet”, vilket skapar en viss vaghet i EU:s rättsliga instrument som innehåller hänvisningar till nationell säkerhet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att EU saknar en gemensam definition av ”nationell säkerhet”, vilket skapar en viss vaghet i EU:s rättsliga instrument som innehåller hänvisningar till nationell säkerhet.

| 10. | Europaparlamentet anser att EU-institutionerna, organen och medlemsstaterna, för att öka medborgarnas förtroende för säkerhetspolitiken, bör garantera transparens, ansvarsskyldighet och demokratisk kontroll i samband med utformningen och genomförandet av politiken. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att regelbundet lämna uppdaterad information om genomförandet av agendan till parlamentet och rådet. Parlamentet upprepar sin avsikt att, i samarbete med de nationella parlamenten, regelbundet övervaka att agendan vederbörligen genomförs och går framåt. Parlamentet noterar med intresse kommissionen förslag att inrätta ett rådgivande säkerhetsforum för EU. Parlamentet betonar att detta forum måste säkerställa en balanserad representation av alla relevanta parter, och ser fram emot att få mer detaljerad information, i synnerhet om dess exakta roll, uppgifter, sammansättning och befogenheter samt om Europaparlamentets och de nationella parlamentens involvering i forumet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att EU-institutionerna, organen och medlemsstaterna, för att öka medborgarnas förtroende för säkerhetspolitiken, bör garantera transparens, ansvarsskyldighet och demokratisk kontroll i samband med utformningen och genomförandet av politiken. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att regelbundet lämna uppdaterad information om genomförandet av agendan till parlamentet och rådet. Parlamentet upprepar sin avsikt att, i samarbete med de nationella parlamenten, regelbundet övervaka att agendan vederbörligen genomförs och går framåt. Parlamentet noterar med intresse kommissionen förslag att inrätta ett rådgivande säkerhetsforum för EU. Parlamentet betonar att detta forum måste säkerställa en balanserad representation av alla relevanta parter, och ser fram emot att få mer detaljerad information, i synnerhet om dess exakta roll, uppgifter, sammansättning och befogenheter samt om Europaparlamentets och de nationella parlamentens involvering i forumet.

| 11. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att förbättra den demokratiska och rättsliga övervakningen av medlemsstaternas underrättelsetjänster. Parlamentet noterar att parlamentet, domstolen och ombudsmannen inte har tillräckliga befogenheter för att utföra en effektiv kontroll av den europeiska säkerhetspolitiken. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att förbättra den demokratiska och rättsliga övervakningen av medlemsstaternas underrättelsetjänster. Parlamentet noterar att parlamentet, domstolen och ombudsmannen inte har tillräckliga befogenheter för att utföra en effektiv kontroll av den europeiska säkerhetspolitiken.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inrätta en färdplan – eller en liknande mekanism – så snart som möjligt för att säkerställa ett effektivt och operativt genomförande av agendan, att lägga fram färdplanen för parlamentet och att inleda dess genomförande inom de kommande sex månaderna. Parlamentet anser att en strategi baserad på EU:s policycykel (med identifiering och bedömning av gemensamma hot och sårbarheter, fastställande av politiska prioriteringar och utveckling av strategiska och operativa planer, effektivt genomförande med tydliga drivkrafter, tidsgränser och resultat, samt utvärdering) skulle kunna skapa nödvändig samstämmighet och kontinuitet i genomförandet av agendan, under förutsättning att parlamentet involveras på korrekt sätt i fastställandet av de politiska prioriteringarna och de strategiska målen. Parlamentet ser fram emot att ytterligare diskutera dessa frågor med kommissionen och den ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten (COSI). |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inrätta en färdplan – eller en liknande mekanism – så snart som möjligt för att säkerställa ett effektivt och operativt genomförande av agendan, att lägga fram färdplanen för parlamentet och att inleda dess genomförande inom de kommande sex månaderna. Parlamentet anser att en strategi baserad på EU:s policycykel (med identifiering och bedömning av gemensamma hot och sårbarheter, fastställande av politiska prioriteringar och utveckling av strategiska och operativa planer, effektivt genomförande med tydliga drivkrafter, tidsgränser och resultat, samt utvärdering) skulle kunna skapa nödvändig samstämmighet och kontinuitet i genomförandet av agendan, under förutsättning att parlamentet involveras på korrekt sätt i fastställandet av de politiska prioriteringarna och de strategiska målen. Parlamentet ser fram emot att ytterligare diskutera dessa frågor med kommissionen och den ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten (COSI).

| 13. | Europaparlamentet välkomnar grundprincipen i agendan, det vill säga att fullt ut tillämpa och genomföra befintliga instrument på säkerhetsområdet innan nya instrument föreslås. Parlamentet upprepar att det behövs ett snabbare och effektivare utbyte av relevanta uppgifter och relevant information, med lämpliga garantier för uppgiftsskydd och integritet. Parlamentet beklagar dock att man fortfarande inte har utvärderat befintliga EU-instruments effektivitet – också med hänsyn till de nya hot mot säkerheten som EU står inför – och återstående brister, trots parlamentets upprepade uppmaningar. Parlamentet anser att en sådan utvärdering behövs för att den europeiska säkerhetspolitiken ska bli effektiv, nödvändig, proportionerlig, konsekvent och heltäckande. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en sådan operativ utvärdering av befintliga EU-instrument, resurser och finansiering på området för den interna säkerheten som en prioriterad åtgärd inom ramen för färdplanen för genomförandet av agendan. Parlamentet uppmanar på nytt rådet och kommissionen att i enlighet med artikel 70 i EUF-fördraget, göra en ingående utvärdering av genomförandet av de åtgärder inom inre säkerhet som antogs innan Lissabonfördraget trädde i kraft. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar grundprincipen i agendan, det vill säga att fullt ut tillämpa och genomföra befintliga instrument på säkerhetsområdet innan nya instrument föreslås. Parlamentet upprepar att det behövs ett snabbare och effektivare utbyte av relevanta uppgifter och relevant information, med lämpliga garantier för uppgiftsskydd och integritet. Parlamentet beklagar dock att man fortfarande inte har utvärderat befintliga EU-instruments effektivitet – också med hänsyn till de nya hot mot säkerheten som EU står inför – och återstående brister, trots parlamentets upprepade uppmaningar. Parlamentet anser att en sådan utvärdering behövs för att den europeiska säkerhetspolitiken ska bli effektiv, nödvändig, proportionerlig, konsekvent och heltäckande. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en sådan operativ utvärdering av befintliga EU-instrument, resurser och finansiering på området för den interna säkerheten som en prioriterad åtgärd inom ramen för färdplanen för genomförandet av agendan. Parlamentet uppmanar på nytt rådet och kommissionen att i enlighet med artikel 70 i EUF-fördraget, göra en ingående utvärdering av genomförandet av de åtgärder inom inre säkerhet som antogs innan Lissabonfördraget trädde i kraft.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens fokusering på gränsförvaltningen som en väsentlig aspekt i förebyggandet av gränsöverskridande brottslighet och terrorism. Parlamentet betonar att EU:s gränssäkerhet bör stärkas genom systematiska kontroller mot befintliga databaser, såsom SIS. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att lägga fram sitt reviderade förslag om smarta gränser senast i början av 2016. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens fokusering på gränsförvaltningen som en väsentlig aspekt i förebyggandet av gränsöverskridande brottslighet och terrorism. Parlamentet betonar att EU:s gränssäkerhet bör stärkas genom systematiska kontroller mot befintliga databaser, såsom SIS. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att lägga fram sitt reviderade förslag om smarta gränser senast i början av 2016.

| 15. | Europaparlamentet stöder kommissionens krav på en mer integrerad organ- och sektorsövergripande strategi och de föreslagna åtgärderna för att förbättra utbytet av information och bästa metoder och för att förstärka det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna och med EU:s byråer. Parlamentet upprepar sitt krav på ökat utnyttjande av befintliga instrument och databaser såsom Schengens informationssystem (SIS) och det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) och av gemensamma utredningsgrupper. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla åtgärder som krävs för att påskynda slutförandet av pågående arbetsöverenskommelser mellan byråerna. Parlamentet beklagar att det inte föreskrivs tillräckliga konkreta åtgärder i agendan med avseende på att stärka dess rättsliga dimension. Parlamentet kräver att alla aspekter av det straffrättsliga samarbetet integreras och ytterligare utvecklas, däribland genom att förstärka rättigheterna för misstänkta och åtalade personer, offer och vittnen och genom att förbättra genomförandet av befintliga EU-instrument om ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder kommissionens krav på en mer integrerad organ- och sektorsövergripande strategi och de föreslagna åtgärderna för att förbättra utbytet av information och bästa metoder och för att förstärka det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna och med EU:s byråer. Parlamentet upprepar sitt krav på ökat utnyttjande av befintliga instrument och databaser såsom Schengens informationssystem (SIS) och det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) och av gemensamma utredningsgrupper. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla åtgärder som krävs för att påskynda slutförandet av pågående arbetsöverenskommelser mellan byråerna. Parlamentet beklagar att det inte föreskrivs tillräckliga konkreta åtgärder i agendan med avseende på att stärka dess rättsliga dimension. Parlamentet kräver att alla aspekter av det straffrättsliga samarbetet integreras och ytterligare utvecklas, däribland genom att förstärka rättigheterna för misstänkta och åtalade personer, offer och vittnen och genom att förbättra genomförandet av befintliga EU-instrument om ömsesidigt erkännande.

| 16. | Europaparlamentet stöder fullt ut kommissionens prioritering att hjälpa medlemsstaterna att ytterligare utveckla det ömsesidiga förtroendet, att till fullo utnyttja befintliga redskap för informationsutbyte och att främja gränsöverskridande operativt samarbete mellan behöriga myndigheter. Parlamentet understryker vikten av det gränsöverskridande operativa samarbetet, i synnerhet i gränsområdena. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet stöder fullt ut kommissionens prioritering att hjälpa medlemsstaterna att ytterligare utveckla det ömsesidiga förtroendet, att till fullo utnyttja befintliga redskap för informationsutbyte och att främja gränsöverskridande operativt samarbete mellan behöriga myndigheter. Parlamentet understryker vikten av det gränsöverskridande operativa samarbetet, i synnerhet i gränsområdena.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (7) för att harmonisera varningskriterierna och göra det obligatoriskt att utfärda varningar för personer som är dömda eller misstänkta för terrorism. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (7) för att harmonisera varningskriterierna och göra det obligatoriskt att utfärda varningar för personer som är dömda eller misstänkta för terrorism.

| 18. | Europaparlamentet gläder sig över kommissionens avsikt att utvärdera behovet av och det potentiella mervärdet med ett europeiskt polisregisterindex (Epris) för att underlätta gränsöverskridande tillgång till uppgifter i de nationella polisregistren, och stöder till fullo inledandet av det pilotprojekt som planerats av en grupp medlemsstater i syfte att införa mekanismer för automatiska gränsöverskridande sökningar i nationella index utifrån principen träff/ingen träff. Parlamentet understryker vikten av gränsöverskridande tillgång till uppgifter, i synnerhet i gränsområdena. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet gläder sig över kommissionens avsikt att utvärdera behovet av och det potentiella mervärdet med ett europeiskt polisregisterindex (Epris) för att underlätta gränsöverskridande tillgång till uppgifter i de nationella polisregistren, och stöder till fullo inledandet av det pilotprojekt som planerats av en grupp medlemsstater i syfte att införa mekanismer för automatiska gränsöverskridande sökningar i nationella index utifrån principen träff/ingen träff. Parlamentet understryker vikten av gränsöverskridande tillgång till uppgifter, i synnerhet i gränsområdena.

| 19. | Europaparlamentet betonar betydelsen av gemensamma utredningsgrupper som utreder specifika fall av gränsöverskridande karaktär, och uppmanar medlemsstaterna att använda detta framgångsrika verktyg mer regelbundet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta förslag till en rättslig ram som skulle möjliggöra inrättandet av halvpermanenta eller permanenta gemensamma utredningsgrupper för att behandla bestående hot, i synnerhet i gränsområdena, såsom narkotikahandel, människohandel samt motorcykelgäng. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar betydelsen av gemensamma utredningsgrupper som utreder specifika fall av gränsöverskridande karaktär, och uppmanar medlemsstaterna att använda detta framgångsrika verktyg mer regelbundet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta förslag till en rättslig ram som skulle möjliggöra inrättandet av halvpermanenta eller permanenta gemensamma utredningsgrupper för att behandla bestående hot, i synnerhet i gränsområdena, såsom narkotikahandel, människohandel samt motorcykelgäng.

| 20. | Europaparlamentet beklagar att instrument såsom frysning och förverkande av tillgångar som härrör från brott ännu inte utnyttjas systematiskt i alla lämpliga gränsöverskridande fall, och kräver ökade ansträngningar från medlemsstaternas och kommissionens sida på detta område. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet beklagar att instrument såsom frysning och förverkande av tillgångar som härrör från brott ännu inte utnyttjas systematiskt i alla lämpliga gränsöverskridande fall, och kräver ökade ansträngningar från medlemsstaternas och kommissionens sida på detta område.

| 21. | Europaparlamentet betonar att den demokratiska och rättsliga övervakningen av det gränsöverskridande samarbetet mellan nationella underrättelsetjänster är bristfällig. Parlamentet uttrycker sin oro över att den demokratiska och rättsliga övervakningen allvarligt hämmas av tredjepartsregeln om tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att den demokratiska och rättsliga övervakningen av det gränsöverskridande samarbetet mellan nationella underrättelsetjänster är bristfällig. Parlamentet uttrycker sin oro över att den demokratiska och rättsliga övervakningen allvarligt hämmas av tredjepartsregeln om tillgång till handlingar.

| 22. | Europaparlamentet noterar att gränserna mellan extern och intern säkerhet blir alltmer otydliga och välkomnar därför kommissionens åtagande att säkerställa att de interna och externa dimensionerna av säkerhetspolitiken samverkar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att regelbundet utvärdera agendans konsekvenser för EU:s strategi för yttre säkerhet och vice versa, även med avseende på skyldigheterna att respektera och främja grundläggande fri- och rättigheter och demokratiska värden och principer som ingår i internationella konventioner och avtal som de har ratificerat eller undertecknat. Parlamentet understryker behovet av att ytterligare stärka kopplingarna, synergierna och samstämmigheten mellan de båda, i synnerhet i samband med hanteringen av de nya övergripande och hybrida hot som Europa står inför, samtidigt som unionens värderingar och grundläggande rättigheter respekteras. Parlamentet ber kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om alla nya åtgärder i syfte att utveckla kopplingen mellan säkerhetspolitikens interna och externa dimensioner och samarbetet med tredjeländer på säkerhetsområdet, så att parlamentet kan utöva sin rätt till demokratisk kontroll tillsammans med de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar att gränserna mellan extern och intern säkerhet blir alltmer otydliga och välkomnar därför kommissionens åtagande att säkerställa att de interna och externa dimensionerna av säkerhetspolitiken samverkar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att regelbundet utvärdera agendans konsekvenser för EU:s strategi för yttre säkerhet och vice versa, även med avseende på skyldigheterna att respektera och främja grundläggande fri- och rättigheter och demokratiska värden och principer som ingår i internationella konventioner och avtal som de har ratificerat eller undertecknat. Parlamentet understryker behovet av att ytterligare stärka kopplingarna, synergierna och samstämmigheten mellan de båda, i synnerhet i samband med hanteringen av de nya övergripande och hybrida hot som Europa står inför, samtidigt som unionens värderingar och grundläggande rättigheter respekteras. Parlamentet ber kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om alla nya åtgärder i syfte att utveckla kopplingen mellan säkerhetspolitikens interna och externa dimensioner och samarbetet med tredjeländer på säkerhetsområdet, så att parlamentet kan utöva sin rätt till demokratisk kontroll tillsammans med de nationella parlamenten.

| 23. | Europaparlamentet betonar betydelsen av den pågående och relevanta strategiska översyn som vice ordföranden/den höga representanten genomför på uppdrag av Europeiska rådet efter mötet i december 2013, vilken bör leda till antagandet av en ny europeisk säkerhetsstrategi. Parlamentet anser att en bred strategi som inkluderar utrikespolitiska och säkerhetspolitiska frågor bör identifiera och beskriva EU:s intressen, prioriteringar och målsättningar, befintliga och nya hot, utmaningar och möjligheter samt EU:s instrument och medel för att bemöta dem. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar betydelsen av den pågående och relevanta strategiska översyn som vice ordföranden/den höga representanten genomför på uppdrag av Europeiska rådet efter mötet i december 2013, vilken bör leda till antagandet av en ny europeisk säkerhetsstrategi. Parlamentet anser att en bred strategi som inkluderar utrikespolitiska och säkerhetspolitiska frågor bör identifiera och beskriva EU:s intressen, prioriteringar och målsättningar, befintliga och nya hot, utmaningar och möjligheter samt EU:s instrument och medel för att bemöta dem.

| 24. | Europaparlamentet kräver mycket kraftfulla människorättsklausuler i samarbetsavtal med tredjeländer, särskilt i Nordafrika och området vid Persiska viken, när det gäller samarbetet på säkerhetsområdet. Parlamentet kräver vidare att man ser över samarbetet med icke-demokratiska länder med en prekär situation för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet kräver mycket kraftfulla människorättsklausuler i samarbetsavtal med tredjeländer, särskilt i Nordafrika och området vid Persiska viken, när det gäller samarbetet på säkerhetsområdet. Parlamentet kräver vidare att man ser över samarbetet med icke-demokratiska länder med en prekär situation för de mänskliga rättigheterna.

| 25. | Europaparlamentet betonar den centrala betydelsen av att behandla de bakomliggande orsakerna till väpnade konflikter, extremism och fattigdom i tredjeländer, eftersom dessa ger upphov till säkerhetsproblem för EU. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen och medlemsstaterna att trappa upp sina insatser till stöd för inkluderande, pluralistiska och välfungerande stater som har ett starkt och kraftfullt civilsamhälle och kan garantera sina medborgare frihet, säkerhet, rättvisa och sysselsättning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar den centrala betydelsen av att behandla de bakomliggande orsakerna till väpnade konflikter, extremism och fattigdom i tredjeländer, eftersom dessa ger upphov till säkerhetsproblem för EU. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen och medlemsstaterna att trappa upp sina insatser till stöd för inkluderande, pluralistiska och välfungerande stater som har ett starkt och kraftfullt civilsamhälle och kan garantera sina medborgare frihet, säkerhet, rättvisa och sysselsättning.

| 26. | Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att lägga fram ett förslag till gemensam ståndpunkt om användningen av bestyckade drönare i linje med parlamentets resolution av den 27 februari 2014 om användningen av bestyckade drönare (8). |
| --- | --- |

26.

Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att lägga fram ett förslag till gemensam ståndpunkt om användningen av bestyckade drönare i linje med parlamentets resolution av den 27 februari 2014 om användningen av bestyckade drönare (8).

| 27. | Europaparlamentet uppskattar kommissionens uppmaning att omedelbart slutföra arbetet med antagandet av EU:s direktiv om passageraruppgifter. Parlamentet bekräftar sitt åtagande att arbeta för dess slutförande före utgången av året. Parlamentet betonar att direktivet om passageraruppgifter bör respektera de grundläggande rättigheterna och standarderna för uppgiftsskydd, inbegripet domstolens relevanta rättspraxis, och samtidigt skapa ett effektivt instrument på EU-nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att även i fortsättningen stödja denna process genom att bidra med allt som ytterligare talar för att direktivet om passageraruppgifter är nödvändigt och proportionellt. Parlamentet begär att alla framtida förslag som skapar nya instrument på säkerhetsområdet, såsom direktivet om passageraruppgifter, systematiskt inkluderar mekanismer för informationsutbyte och samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppskattar kommissionens uppmaning att omedelbart slutföra arbetet med antagandet av EU:s direktiv om passageraruppgifter. Parlamentet bekräftar sitt åtagande att arbeta för dess slutförande före utgången av året. Parlamentet betonar att direktivet om passageraruppgifter bör respektera de grundläggande rättigheterna och standarderna för uppgiftsskydd, inbegripet domstolens relevanta rättspraxis, och samtidigt skapa ett effektivt instrument på EU-nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att även i fortsättningen stödja denna process genom att bidra med allt som ytterligare talar för att direktivet om passageraruppgifter är nödvändigt och proportionellt. Parlamentet begär att alla framtida förslag som skapar nya instrument på säkerhetsområdet, såsom direktivet om passageraruppgifter, systematiskt inkluderar mekanismer för informationsutbyte och samarbete mellan medlemsstaterna.

| 28. | Europaparlamentet håller med kommissionen om den grundläggande betydelsen av att stödja åtgärder som rör utbildning, forskning och innovation och Europeiska polisakademins (Cepol) viktiga arbete på detta område. Parlamentet anser att utbildning och utbytesprogram för personalen inom brottsbekämpande myndigheter är av stor betydelse för att ytterligare främja en europeisk brottsbekämpningskultur och god praxis på detta område. Parlamentet anser att det behövs mer investeringar i forskning och innovation om säkerhet, även på det förebyggande planet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet håller med kommissionen om den grundläggande betydelsen av att stödja åtgärder som rör utbildning, forskning och innovation och Europeiska polisakademins (Cepol) viktiga arbete på detta område. Parlamentet anser att utbildning och utbytesprogram för personalen inom brottsbekämpande myndigheter är av stor betydelse för att ytterligare främja en europeisk brottsbekämpningskultur och god praxis på detta område. Parlamentet anser att det behövs mer investeringar i forskning och innovation om säkerhet, även på det förebyggande planet.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att den snabbt föränderliga säkerhetssituationen kräver en flexibel, anpassningsbar och reaktiv strategi, utveckling av teknisk kapacitet och en regelbunden översyn av de prioriterade åtgärder som fastställts i agendan. Parlamentet betonar i detta avseende att man kan utnyttja artikel 222 i EUF-fördraget, enligt vilken Europeiska rådet regelbundet ska utvärdera de hot som unionen utsätts för, bland annat genom att bygga vidare på befintliga utvärderingar som gjorts av medlemsstaterna och Europol, och informera Europaparlamentet och de nationella parlamenten om resultatet och uppföljningen av utvärderingen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påpekar att den snabbt föränderliga säkerhetssituationen kräver en flexibel, anpassningsbar och reaktiv strategi, utveckling av teknisk kapacitet och en regelbunden översyn av de prioriterade åtgärder som fastställts i agendan. Parlamentet betonar i detta avseende att man kan utnyttja artikel 222 i EUF-fördraget, enligt vilken Europeiska rådet regelbundet ska utvärdera de hot som unionen utsätts för, bland annat genom att bygga vidare på befintliga utvärderingar som gjorts av medlemsstaterna och Europol, och informera Europaparlamentet och de nationella parlamenten om resultatet och uppföljningen av utvärderingen.

Terrorism

| 30. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som fastställs i agendan för att bekämpa terrorism, angripa finansieringen av terrorism, bemöta hotet med EU-medborgare och invånare som reser utomlands för att bedriva terrorism (utländska stridande) och förebygga radikalisering. Parlamentet noterar den föreslagna nya strukturen för det europeiska centrumet mot terrorism inom Europol, och uppmanar kommissionen att ytterligare klargöra dess exakta roll, uppgifter, befogenheter och övervakningen av det, i synnerhet med hänsyn till behovet av att säkerställa en verklig demokratisk och rättslig övervakning på lämpliga nivåer, inbegripet genom den pågående översynen av Europols mandat. Parlamentet betonar att ett ökat informationsutbyte mellan medlemsstaterna är av största vikt i kampen mot terrorism och att detta bör göras på ett mer strukturellt sätt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som fastställs i agendan för att bekämpa terrorism, angripa finansieringen av terrorism, bemöta hotet med EU-medborgare och invånare som reser utomlands för att bedriva terrorism (utländska stridande) och förebygga radikalisering. Parlamentet noterar den föreslagna nya strukturen för det europeiska centrumet mot terrorism inom Europol, och uppmanar kommissionen att ytterligare klargöra dess exakta roll, uppgifter, befogenheter och övervakningen av det, i synnerhet med hänsyn till behovet av att säkerställa en verklig demokratisk och rättslig övervakning på lämpliga nivåer, inbegripet genom den pågående översynen av Europols mandat. Parlamentet betonar att ett ökat informationsutbyte mellan medlemsstaterna är av största vikt i kampen mot terrorism och att detta bör göras på ett mer strukturellt sätt.

| 31. | Europaparlamentet fördömer alla analyser som leder till sammanblandning av terrorism, bristande säkerhet, islam och migranter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet fördömer alla analyser som leder till sammanblandning av terrorism, bristande säkerhet, islam och migranter.

| 32. | Europaparlamentet påminner i ljuset av den senaste tidens terroristattacker i Bryssel, Paris, Köpenhamn och Saint-Quentin-Fallavier om det akuta behovet för EU att bättre bedöma hotet mot säkerheten i EU och att fokusera på omedelbart prioriterade områden i kampen mot terrorism, nämligen förstärkt säkerhet vid EU:s gränser, bättre möjligheter att anmäla internetinnehåll, kampen mot olaglig handel med skjutvapen samt intensifierat informationsutbyte och operativt samarbete mellan nationella brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner i ljuset av den senaste tidens terroristattacker i Bryssel, Paris, Köpenhamn och Saint-Quentin-Fallavier om det akuta behovet för EU att bättre bedöma hotet mot säkerheten i EU och att fokusera på omedelbart prioriterade områden i kampen mot terrorism, nämligen förstärkt säkerhet vid EU:s gränser, bättre möjligheter att anmäla internetinnehåll, kampen mot olaglig handel med skjutvapen samt intensifierat informationsutbyte och operativt samarbete mellan nationella brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster.

| 33. | Europaparlamentet påminner om den centrala betydelsen av att spåra och avbryta de finansiella flödena, även flöden utanför Swift-systemet, i kampen mot terroristnätverk och organiserade brottsliga sammanslutningar. Parlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits för att säkerställa ett rättvist och balanserat deltagande i programmet för att spåra finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påminner om den centrala betydelsen av att spåra och avbryta de finansiella flödena, även flöden utanför Swift-systemet, i kampen mot terroristnätverk och organiserade brottsliga sammanslutningar. Parlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits för att säkerställa ett rättvist och balanserat deltagande i programmet för att spåra finansiering av terrorism.

| 34. | Europaparlamentet betonar att hotet från inhemsk terrorism i EU har nått nya farliga nivåer sedan muslimska fundamentalister tog över delar av Syrien och Irak och inledde en världsomfattande propagandakampanj för att uppmuntra folk att ansluta sig till jihadisterna och utföra attacker inom EU:s gränser. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att hotet från inhemsk terrorism i EU har nått nya farliga nivåer sedan muslimska fundamentalister tog över delar av Syrien och Irak och inledde en världsomfattande propagandakampanj för att uppmuntra folk att ansluta sig till jihadisterna och utföra attacker inom EU:s gränser.

| 35. | Europaparlamentet understryker att hotet från utländska stridande och terrorism i allmänhet måste motarbetas med hjälp av en flerdimensionell strategi, bland annat genom att på ett övergripande sätt bemöta bakomliggande faktorer såsom radikalisering, skapa social sammanhållning och inkludering och underlätta återintegrering genom att främja politisk och religiös tolerans, analysera och motverka incitament på nätet för att genomföra terrorattacker, förebygga resor för att ansluta sig till terroristorganisationer, förebygga och motverka rekrytering till och inblandning i väpnade konflikter, avbryta ekonomiskt stöd till terroristorganisationer och personer som vill ansluta sig till dem, säkerställa resoluta rättsliga åtgärder i tillämpliga fall och ge de brottsbekämpande myndigheterna lämpliga verktyg för att kunna utföra sina uppgifter, med full respekt för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker att hotet från utländska stridande och terrorism i allmänhet måste motarbetas med hjälp av en flerdimensionell strategi, bland annat genom att på ett övergripande sätt bemöta bakomliggande faktorer såsom radikalisering, skapa social sammanhållning och inkludering och underlätta återintegrering genom att främja politisk och religiös tolerans, analysera och motverka incitament på nätet för att genomföra terrorattacker, förebygga resor för att ansluta sig till terroristorganisationer, förebygga och motverka rekrytering till och inblandning i väpnade konflikter, avbryta ekonomiskt stöd till terroristorganisationer och personer som vill ansluta sig till dem, säkerställa resoluta rättsliga åtgärder i tillämpliga fall och ge de brottsbekämpande myndigheterna lämpliga verktyg för att kunna utföra sina uppgifter, med full respekt för de grundläggande rättigheterna.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna utveckla en verklig strategi med avseende på europeiska stridande – vilket för närvarande saknas i säkerhetsagendan – i synnerhet europeiska stridande som återvänder från konfliktområden och som vill lämna de terroristorganisationer som rekryterade dem och visar sig villiga att återintegreras i samhället. Parlamentet anser att särskild fokus bör läggas vid situationen för unga europeiska stridande. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna utveckla en verklig strategi med avseende på europeiska stridande – vilket för närvarande saknas i säkerhetsagendan – i synnerhet europeiska stridande som återvänder från konfliktområden och som vill lämna de terroristorganisationer som rekryterade dem och visar sig villiga att återintegreras i samhället. Parlamentet anser att särskild fokus bör läggas vid situationen för unga europeiska stridande.

| 37. | Europaparlamentet upprepar sin beslutsamhet att genom öppna och insynsvänliga utredningar säkerställa ansvarsskyldighet för de massiva kränkningarna av de grundläggande rättigheterna inom ramen för kampen mot terrorism, i synnerhet i samband med CIA:s transport och olagliga frihetsberövande av personer i europeiska länder. Parlamentet efterlyser skydd för personer som avslöjar sådana kränkningar, t.ex. journalister och visselblåsare. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet upprepar sin beslutsamhet att genom öppna och insynsvänliga utredningar säkerställa ansvarsskyldighet för de massiva kränkningarna av de grundläggande rättigheterna inom ramen för kampen mot terrorism, i synnerhet i samband med CIA:s transport och olagliga frihetsberövande av personer i europeiska länder. Parlamentet efterlyser skydd för personer som avslöjar sådana kränkningar, t.ex. journalister och visselblåsare.

Radikalisering

| 38. | Europaparlamentet håller med om att förebyggandet av radikalisering bör vara en prioritering för EU. Parlamentet beklagar avsaknaden av mer konkreta åtgärder i agendan för att åtgärda radikaliseringen i Europa, och uppmanar kommissionen att omedelbart vidta heltäckande åtgärder för att intensifiera insatserna för att förebygga radikalisering och våldsbejakande extremism, förhindra spridningen av extremistiska ideologier och främja integration och delaktighet i samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka nätverket för kunskapsspridning om radikalisering (RAN-nätverket), som sammanför alla relevanta aktörer som deltar i initiativ för att åtgärda radikaliseringen på gräsrotsnivå, och att klargöra mandatet, uppgifterna och tillämpningsområdet för det nya föreslagna kompetenscentrumet RAN. Parlamentet rekommenderar att dess struktur också ska omfatta lokala och nationella beslutsfattare, för att säkerställa det praktiska genomförandet av de rekommendationer som utarbetas av experter och berörda parter. Parlamentet kräver mer kraftfulla åtgärder för att ta itu med radikaliseringen på internet och användningen av hemsidor på internet eller sociala medier för att sprida radikala ideologier i Europa. Parlamentet välkomnar inrättandet av en EU-enhet för anmälan av innehåll på internet vid Europol för att hjälpa medlemsstaterna att identifiera och avlägsna våldsamt extremistiskt innehåll på nätet i samarbete med industrin, och uppmanar kommissionen att tillhandahålla de extra resurser som krävs för dess funktion. Parlamentet beklagar avsaknaden av konkreta åtgärder för att stärka internets roll för att höja medvetenheten om radikalisering, och i synnerhet för att sprida motbilder på nätet på ett aktivt sätt i syfte att motarbeta terroristpropaganda. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet håller med om att förebyggandet av radikalisering bör vara en prioritering för EU. Parlamentet beklagar avsaknaden av mer konkreta åtgärder i agendan för att åtgärda radikaliseringen i Europa, och uppmanar kommissionen att omedelbart vidta heltäckande åtgärder för att intensifiera insatserna för att förebygga radikalisering och våldsbejakande extremism, förhindra spridningen av extremistiska ideologier och främja integration och delaktighet i samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka nätverket för kunskapsspridning om radikalisering (RAN-nätverket), som sammanför alla relevanta aktörer som deltar i initiativ för att åtgärda radikaliseringen på gräsrotsnivå, och att klargöra mandatet, uppgifterna och tillämpningsområdet för det nya föreslagna kompetenscentrumet RAN. Parlamentet rekommenderar att dess struktur också ska omfatta lokala och nationella beslutsfattare, för att säkerställa det praktiska genomförandet av de rekommendationer som utarbetas av experter och berörda parter. Parlamentet kräver mer kraftfulla åtgärder för att ta itu med radikaliseringen på internet och användningen av hemsidor på internet eller sociala medier för att sprida radikala ideologier i Europa. Parlamentet välkomnar inrättandet av en EU-enhet för anmälan av innehåll på internet vid Europol för att hjälpa medlemsstaterna att identifiera och avlägsna våldsamt extremistiskt innehåll på nätet i samarbete med industrin, och uppmanar kommissionen att tillhandahålla de extra resurser som krävs för dess funktion. Parlamentet beklagar avsaknaden av konkreta åtgärder för att stärka internets roll för att höja medvetenheten om radikalisering, och i synnerhet för att sprida motbilder på nätet på ett aktivt sätt i syfte att motarbeta terroristpropaganda.

| 39. | Europaparlamentet betonar att en framgångsrik säkerhetspolitik måste behandla de bakomliggande faktorerna till extremism, såsom radikalisering, intolerans och diskriminering, genom att främja politisk och religiös tolerans, skapa social sammanhållning och delaktighet i samhället och underlätta återintegrering. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att en framgångsrik säkerhetspolitik måste behandla de bakomliggande faktorerna till extremism, såsom radikalisering, intolerans och diskriminering, genom att främja politisk och religiös tolerans, skapa social sammanhållning och delaktighet i samhället och underlätta återintegrering.

| 40. | Europaparlamentet anser att omfattande forskning och konkreta åtgärder bör utvecklas, med ekonomiskt och operativt stöd från kommissionen, för att med hjälp av effektiva kommunikationskanaler främja och sprida våra gemensamma värderingar till alla EU-medborgare, det vill säga tolerans, pluralism, respekt för yttrandefrihet och samvetsfrihet, och våra grundläggande rättigheter i allmänhet. Parlamentet anser att agendan också bör understryka behovet av att bekämpa missuppfattningar om olika religioner, särskilt islam, eftersom religionerna inte i sig bidrar till radikalisering och terrorism. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att omfattande forskning och konkreta åtgärder bör utvecklas, med ekonomiskt och operativt stöd från kommissionen, för att med hjälp av effektiva kommunikationskanaler främja och sprida våra gemensamma värderingar till alla EU-medborgare, det vill säga tolerans, pluralism, respekt för yttrandefrihet och samvetsfrihet, och våra grundläggande rättigheter i allmänhet. Parlamentet anser att agendan också bör understryka behovet av att bekämpa missuppfattningar om olika religioner, särskilt islam, eftersom religionerna inte i sig bidrar till radikalisering och terrorism.

| 41. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den senaste tidens allt fler hatbrottsincidenter, även på nätet, mot europeiska medborgare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda sina medborgare mot framtida attacker och att förebygga uppvigling till hat och alla former av intolerans baserad på ursprung, tro eller religion, inbegripet med hjälp av utbildningsinsatser riktade till ungdomar och främjandet av en inkluderande dialog. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över den senaste tidens allt fler hatbrottsincidenter, även på nätet, mot europeiska medborgare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda sina medborgare mot framtida attacker och att förebygga uppvigling till hat och alla former av intolerans baserad på ursprung, tro eller religion, inbegripet med hjälp av utbildningsinsatser riktade till ungdomar och främjandet av en inkluderande dialog.

Organiserad brottslighet

| 42. | Europaparlamentet håller med om att människohandel är ett fenomen som måste hanteras mer effektivt på europeisk nivå. Parlamentet avvisar dock bestämt all koppling mellan irreguljär migration och terrorism. Parlamentet påpekar att avsaknaden av lagliga sätt att ta sig in i EU för att söka skydd skapar en konstant efterfrågan på olagliga sätt, vilket utgör en fara för sårbara migranter som är i behov av internationellt skydd. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet håller med om att människohandel är ett fenomen som måste hanteras mer effektivt på europeisk nivå. Parlamentet avvisar dock bestämt all koppling mellan irreguljär migration och terrorism. Parlamentet påpekar att avsaknaden av lagliga sätt att ta sig in i EU för att söka skydd skapar en konstant efterfrågan på olagliga sätt, vilket utgör en fara för sårbara migranter som är i behov av internationellt skydd.

| 43. | Europaparlamentet betonar hur allvarlig den organiserade brottsligheten är på området för människohandel. Parlamentet fäster uppmärksamheten vid den extrema grad av våld och brutalitet som brottslingar utsätter dessa särskilt sårbara grupper för. Parlamentet välkomnar de befintliga ramarna och håller med om att det för perioden efter 2016 behövs en strategi som involverar Europol och Eurojust med deras specifika kunskaper på detta område. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar hur allvarlig den organiserade brottsligheten är på området för människohandel. Parlamentet fäster uppmärksamheten vid den extrema grad av våld och brutalitet som brottslingar utsätter dessa särskilt sårbara grupper för. Parlamentet välkomnar de befintliga ramarna och håller med om att det för perioden efter 2016 behövs en strategi som involverar Europol och Eurojust med deras specifika kunskaper på detta område.

| 44. | Europaparlamentet medger att kampen mot organiserad brottslighet kräver kraftfulla åtgärder i Europa. Parlamentet stöder kommissionens beslutsamhet att ta tag i denna fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen särskilt att inrätta ett starkt samarbete i hanteringen av människohandeln, men också samarbete med tredjeländer för att förebygga smuggling av migranter i syfte att undvika nya tragedier i Medelhavet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet medger att kampen mot organiserad brottslighet kräver kraftfulla åtgärder i Europa. Parlamentet stöder kommissionens beslutsamhet att ta tag i denna fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen särskilt att inrätta ett starkt samarbete i hanteringen av människohandeln, men också samarbete med tredjeländer för att förebygga smuggling av migranter i syfte att undvika nya tragedier i Medelhavet.

| 45. | Europaparlamentet betonar att man i högre grad bör uppmärksamma utvecklingen av den gränsöverskridande organiserade brottsligheten när det gäller olaglig vapenhandel, människohandel och framställning och försäljning av olagliga droger. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att man i agendan tar fasta på narkotikaproblemets dynamiska karaktär, och i synnerhet dess koppling till den organiserade brottsligheten och att innovation på marknaden när det gäller framställning och försäljning av både nya och traditionella droger utgör ett växande hot. Parlamentet betonar behovet av ett snabbt antagande av det föreslagna paketet om nya psykoaktiva ämnen och uppmanar bestämt rådet att gå framåt med detta ärende. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att man i högre grad bör uppmärksamma utvecklingen av den gränsöverskridande organiserade brottsligheten när det gäller olaglig vapenhandel, människohandel och framställning och försäljning av olagliga droger. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att man i agendan tar fasta på narkotikaproblemets dynamiska karaktär, och i synnerhet dess koppling till den organiserade brottsligheten och att innovation på marknaden när det gäller framställning och försäljning av både nya och traditionella droger utgör ett växande hot. Parlamentet betonar behovet av ett snabbt antagande av det föreslagna paketet om nya psykoaktiva ämnen och uppmanar bestämt rådet att gå framåt med detta ärende.

| 46. | Europaparlamentet anser att en europeisk säkerhetsagenda, utöver EU:s instrument för att bekämpa organiserad brottslighet och terrorism, bör innehålla skyddsmekanismer för offren för dessa allvarliga brott i syfte att undvika ytterligare viktimisering. Parlamentet noterar att skyddet av brottsoffren bör betraktas som ett viktigt redskap för att bekämpa organiserad brottslighet och terrorism, eftersom det skickar ett tydligt budskap till förövarna om att samhället inte kommer att ge efter för våldet utan alltid kommer att skydda brottsoffren och deras värdighet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att en europeisk säkerhetsagenda, utöver EU:s instrument för att bekämpa organiserad brottslighet och terrorism, bör innehålla skyddsmekanismer för offren för dessa allvarliga brott i syfte att undvika ytterligare viktimisering. Parlamentet noterar att skyddet av brottsoffren bör betraktas som ett viktigt redskap för att bekämpa organiserad brottslighet och terrorism, eftersom det skickar ett tydligt budskap till förövarna om att samhället inte kommer att ge efter för våldet utan alltid kommer att skydda brottsoffren och deras värdighet.

It-brottslighet

| 47. | Europaparlamentet betonar att terroristorganisationer och organiserade brottsliga sammanslutningar i allt högre grad utnyttjar cyberrymden för att underlätta alla former av brott, och att cyberrymden och brott som underlättas av it-användning utgör ett allvarligt hot mot EU:s medborgare och ekonomi. Parlamentet noterar att it-brottslighet kräver en ny strategi för brottsbekämpning och rättsligt samarbete i den digitala tidsåldern. Parlamentet påpekar att den nya tekniska utvecklingen gör att it-brottsligheten får mera vittgående effekter som snabbare gör sig gällande, och uppmanar därför kommissionen att ingående analysera de brottsbekämpande och rättsliga myndigheternas befogenheter och deras lagliga och tekniska kapacitet online och offline, i syfte att göra det möjligt för dem att hantera it-brottsligheten effektivt, och betonar samtidigt att alla brottsbekämpande åtgärder strikt måste respektera de grundläggande rättigheterna, vara nödvändiga och proportionerliga och följa EU-lagstiftningen och nationell lagstiftning. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att säkerställa att rätten att använda kryptering förblir ograverad i hela Europeiska unionen och att, medan avlyssningar inom ramen för polisutredningar eller rättsliga förfaranden alltid är möjliga med stöd av nödvändiga rättsliga tillstånd, se till att inga åtgärder som inverkar på den enskilda individens rätt att använda kryptering genomförs av medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge Interpols enhet för anmälan av innehåll på internet de extra resurser som krävs för dess funktion i stället för att utföra interna omfördelningar av tjänster, inbegripet personal vid Europeiska it-brottscentrumet (EC3), som inte får vara underbemannat. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att terroristorganisationer och organiserade brottsliga sammanslutningar i allt högre grad utnyttjar cyberrymden för att underlätta alla former av brott, och att cyberrymden och brott som underlättas av it-användning utgör ett allvarligt hot mot EU:s medborgare och ekonomi. Parlamentet noterar att it-brottslighet kräver en ny strategi för brottsbekämpning och rättsligt samarbete i den digitala tidsåldern. Parlamentet påpekar att den nya tekniska utvecklingen gör att it-brottsligheten får mera vittgående effekter som snabbare gör sig gällande, och uppmanar därför kommissionen att ingående analysera de brottsbekämpande och rättsliga myndigheternas befogenheter och deras lagliga och tekniska kapacitet online och offline, i syfte att göra det möjligt för dem att hantera it-brottsligheten effektivt, och betonar samtidigt att alla brottsbekämpande åtgärder strikt måste respektera de grundläggande rättigheterna, vara nödvändiga och proportionerliga och följa EU-lagstiftningen och nationell lagstiftning. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att säkerställa att rätten att använda kryptering förblir ograverad i hela Europeiska unionen och att, medan avlyssningar inom ramen för polisutredningar eller rättsliga förfaranden alltid är möjliga med stöd av nödvändiga rättsliga tillstånd, se till att inga åtgärder som inverkar på den enskilda individens rätt att använda kryptering genomförs av medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge Interpols enhet för anmälan av innehåll på internet de extra resurser som krävs för dess funktion i stället för att utföra interna omfördelningar av tjänster, inbegripet personal vid Europeiska it-brottscentrumet (EC3), som inte får vara underbemannat.

| 48. | Europaparlamentet understryker den centrala vikten av forskning och innovation i syfte att hålla EU uppdaterat i fråga om förändrade säkerhetsbehov. Parlamentet framhåller betydelsen av en konkurrenskraftig säkerhetsindustri som bidrar till EU:s självständighet i säkerhetsfrågor. Parlamentet upprepar sitt krav på förbättrad självständighet inom EU:s it-säkerhet och behovet av att överväga EU-producerad säkerhetsutrustning och säkerhetstjänster för viktig infrastruktur och offentliga tjänster. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker den centrala vikten av forskning och innovation i syfte att hålla EU uppdaterat i fråga om förändrade säkerhetsbehov. Parlamentet framhåller betydelsen av en konkurrenskraftig säkerhetsindustri som bidrar till EU:s självständighet i säkerhetsfrågor. Parlamentet upprepar sitt krav på förbättrad självständighet inom EU:s it-säkerhet och behovet av att överväga EU-producerad säkerhetsutrustning och säkerhetstjänster för viktig infrastruktur och offentliga tjänster.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en lämplig informations- och beredskapskampanj om riskerna i samband med allvarlig it-brottslighet i syfte att förbättra motståndskraften mot it-attacker. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en lämplig informations- och beredskapskampanj om riskerna i samband med allvarlig it-brottslighet i syfte att förbättra motståndskraften mot it-attacker.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförts av EC3 för att bekämpa allvarlig transnationell it-brottslighet och brottslighet som underlättas av it-användning. Parlamentet understryker den centrala roll som EC3 spelar för att stödja medlemsstaterna, i synnerhet i kampen mot sexuellt utnyttjande av barn. Parlamentet upprepar att kommissionen tillkännagett att EC3 ska få nödvändiga experter och budget för att kunna stärka det europeiska samarbetet som inte har behandlats sedan centrumets inrättande 2013. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförts av EC3 för att bekämpa allvarlig transnationell it-brottslighet och brottslighet som underlättas av it-användning. Parlamentet understryker den centrala roll som EC3 spelar för att stödja medlemsstaterna, i synnerhet i kampen mot sexuellt utnyttjande av barn. Parlamentet upprepar att kommissionen tillkännagett att EC3 ska få nödvändiga experter och budget för att kunna stärka det europeiska samarbetet som inte har behandlats sedan centrumets inrättande 2013.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utföra en fullständig utvärdering av befintliga åtgärder för att bekämpa sexuellt utnyttjande av barn online, att bedöma om det krävs ytterligare lagstiftningsinstrument och att undersöka om Europol har tillräcklig expertis, tillräckliga resurser och tillräcklig personalstyrka för att kunna hantera detta fruktansvärda brott. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utföra en fullständig utvärdering av befintliga åtgärder för att bekämpa sexuellt utnyttjande av barn online, att bedöma om det krävs ytterligare lagstiftningsinstrument och att undersöka om Europol har tillräcklig expertis, tillräckliga resurser och tillräcklig personalstyrka för att kunna hantera detta fruktansvärda brott.

Finansiering

| 52. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens budgetförslag för 2016 endast ger en ökning av Europols budget med cirka 1,5 miljoner euro, vilket inte ger nödvändiga resurser för att inrätta, i enlighet med planeringen i agendan, ett europeiskt centrum mot terrorism och en EU-enhet för anmälan av innehåll på internet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens budgetförslag för 2016 endast ger en ökning av Europols budget med cirka 1,5 miljoner euro, vilket inte ger nödvändiga resurser för att inrätta, i enlighet med planeringen i agendan, ett europeiskt centrum mot terrorism och en EU-enhet för anmälan av innehåll på internet.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar uttalandet från kommissionens förste vice ordförande, Frans Timmermans, i Europaparlamentet om att kommissionen kommer att anpassa de tillgängliga ekonomiska resurserna till agendans prioriteringar. Parlamentet betonar på nytt i detta avseende vikten av att säkerställa att relevanta EU-byråer ges tillräckliga personalresurser och ekonomiska resurser så att de kan uppfylla sina nuvarande och framtida uppgifter inom ramen för agendan. Parlamentet kommer att noga kontrollera genomförandet av, och bedöma de framtida behoven för, fonden för inre säkerhet på EU-nivå och på nationell nivå. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar uttalandet från kommissionens förste vice ordförande, Frans Timmermans, i Europaparlamentet om att kommissionen kommer att anpassa de tillgängliga ekonomiska resurserna till agendans prioriteringar. Parlamentet betonar på nytt i detta avseende vikten av att säkerställa att relevanta EU-byråer ges tillräckliga personalresurser och ekonomiska resurser så att de kan uppfylla sina nuvarande och framtida uppgifter inom ramen för agendan. Parlamentet kommer att noga kontrollera genomförandet av, och bedöma de framtida behoven för, fonden för inre säkerhet på EU-nivå och på nationell nivå.

o

o o

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 150, 20.5.2014, s. 93.

(2)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 45.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2014)0173.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2014)0230.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2014)0102.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2015)0032.

(7)  EUT L 381, 28.12.2006, s. 4.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2014)0172.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/93 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/93

---

P8_TA(2015)0270

Situationen i Jemen

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om situationen i Jemen (2015/2760(RSP))

(2017/C 265/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Jemen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Jemen,

| — | med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, av den 26 mars 2015 om situationen i Jemen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, av den 26 mars 2015 om situationen i Jemen,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 1 april 2015 från Federica Mogherini, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och Christos Stylianides, kommissionsledamot med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering, om stridernas konsekvenser i Jemen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 1 april 2015 från Federica Mogherini, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och Christos Stylianides, kommissionsledamot med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering, om stridernas konsekvenser i Jemen,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 11 maj 2015 från Federica Mogherini, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och Christos Stylianides, kommissionsledamot med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering, om den föreslagna vapenvilan i Jemen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 11 maj 2015 från Federica Mogherini, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och Christos Stylianides, kommissionsledamot med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering, om den föreslagna vapenvilan i Jemen,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 3 juli 2015 från Federica Mogherini, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och Christos Stylianides, kommissionsledamot med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering, om krisen i Jemen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 3 juli 2015 från Federica Mogherini, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och Christos Stylianides, kommissionsledamot med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering, om krisen i Jemen,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 april 2015 om Jemen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 april 2015 om Jemen,

| — | med beaktande av Förenta Nationernas säkerhetsråds resolutioner 2014(2011), 2051(2012), 2140(2014), 2201(2015) och 2216(2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta Nationernas säkerhetsråds resolutioner 2014(2011), 2051(2012), 2140(2014), 2201(2015) och 2216(2015),

| — | med beaktande av uttalandet av den 24 maj 2015 från medordförandena för det 24:e gemensamma råds- och ministermötet mellan Gulfstaternas samarbetsråd och EU (GCC-EU), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 24 maj 2015 från medordförandena för det 24:e gemensamma råds- och ministermötet mellan Gulfstaternas samarbetsråd och EU (GCC-EU),

| — | med beaktande av pressmeddelandet från FN:s säkerhetsråd av den 25 juni 2015 om situationen i Jemen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pressmeddelandet från FN:s säkerhetsråd av den 25 juni 2015 om situationen i Jemen,

| — | med beaktande av avtalet om fred och nationellt partnerskap av den 21 september 2014, slutdokumentet från konferensen om den nationella dialogen av den 25 januari 2014 och initiativet från Gulfstaternas samarbetsråd av den 21 november 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om fred och nationellt partnerskap av den 21 september 2014, slutdokumentet från konferensen om den nationella dialogen av den 25 januari 2014 och initiativet från Gulfstaternas samarbetsråd av den 21 november 2011,

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den nuvarande krisen i Jemen uppstod sedan flera på varandra följande regeringar misslyckades med att uppfylla det jemenitiska folkets rättmätiga förhoppningar om demokrati, ekonomisk och social utveckling, stabilitet och säkerhet. Detta misslyckande skapade förutsättningar som fick en våldsam konflikt att bryta ut eftersom man inte fick till stånd en inkluderande regering och rättvis maktdelning och systematiskt ignorerade de många klankonflikterna runt om i landet, den utbredda osäkerheten och den ekonomiska förlamningen. |
| --- | --- |

A.

Den nuvarande krisen i Jemen uppstod sedan flera på varandra följande regeringar misslyckades med att uppfylla det jemenitiska folkets rättmätiga förhoppningar om demokrati, ekonomisk och social utveckling, stabilitet och säkerhet. Detta misslyckande skapade förutsättningar som fick en våldsam konflikt att bryta ut eftersom man inte fick till stånd en inkluderande regering och rättvis maktdelning och systematiskt ignorerade de många klankonflikterna runt om i landet, den utbredda osäkerheten och den ekonomiska förlamningen.

| B. | Den nuvarande konflikten i Jemen har spridit sig till 20 av 22 guvernorat. Enligt de senaste konsoliderade uppgifterna från Världshälsoorganisationen har åtminstone 1 439 människor dödats mellan den 19 mars och 5 maj 2015, och ytterligare 5 951 har skadats. Många av dem är civila. Över 3 000 människor har dödats och över 10 000 skadats sedan fientligheterna bröt ut. |
| --- | --- |

B.

Den nuvarande konflikten i Jemen har spridit sig till 20 av 22 guvernorat. Enligt de senaste konsoliderade uppgifterna från Världshälsoorganisationen har åtminstone 1 439 människor dödats mellan den 19 mars och 5 maj 2015, och ytterligare 5 951 har skadats. Många av dem är civila. Över 3 000 människor har dödats och över 10 000 skadats sedan fientligheterna bröt ut.

| C. | Jemen är ett av de fattigaste länderna i Mellanöstern, med hög arbetslöshet, utbredd analfabetism och brist på grundläggande tjänster. 20 miljoner människor är för närvarande i behov av humanitärt bistånd, däribland 9,4 miljoner jemenitiska barn, fler än 250 000 flyktingar och 335 000 internflyktingar. |
| --- | --- |

C.

Jemen är ett av de fattigaste länderna i Mellanöstern, med hög arbetslöshet, utbredd analfabetism och brist på grundläggande tjänster. 20 miljoner människor är för närvarande i behov av humanitärt bistånd, däribland 9,4 miljoner jemenitiska barn, fler än 250 000 flyktingar och 335 000 internflyktingar.

| D. | Den senaste tidens utveckling innebär allvarliga risker för stabiliteten i regionen, särskilt på Afrikas horn, vid Röda havet och i Mellanöstern i stort. |
| --- | --- |

D.

Den senaste tidens utveckling innebär allvarliga risker för stabiliteten i regionen, särskilt på Afrikas horn, vid Röda havet och i Mellanöstern i stort.

| E. | Den 26 mars 2015 inledde en koalition under ledning av Saudiarabien, som omfattar Bahrain, Egypten, Jordanien, Kuwait, Marocko, Qatar, Sudan och Förenade Arabemiraten, en militär insats i Jemen mot huthi-rebeller på begäran av Jemens president Abd-Rabu Mansur Hadi. Enligt rapporter använder denna koalition sig av förbjudna klusterbomber i Jemen, något som för närvarande utreds av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

E.

Den 26 mars 2015 inledde en koalition under ledning av Saudiarabien, som omfattar Bahrain, Egypten, Jordanien, Kuwait, Marocko, Qatar, Sudan och Förenade Arabemiraten, en militär insats i Jemen mot huthi-rebeller på begäran av Jemens president Abd-Rabu Mansur Hadi. Enligt rapporter använder denna koalition sig av förbjudna klusterbomber i Jemen, något som för närvarande utreds av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter.

| F. | Huthi-rebellernas beväpnade grupper och därtill knutna styrkor har orsakat flera civila dödsoffer, även genom användningen av luftvärnsammunition, som detonerar efter att ha landat i tätbefolkade områden och då dödar och lemlästar civila. |
| --- | --- |

F.

Huthi-rebellernas beväpnade grupper och därtill knutna styrkor har orsakat flera civila dödsoffer, även genom användningen av luftvärnsammunition, som detonerar efter att ha landat i tätbefolkade områden och då dödar och lemlästar civila.

| G. | Vid flera tillfällen har den saudiledda koalitionens luftangrepp i Jemen dödat civila vilket är ett brott mot internationell humanitär rätt som kräver att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att undvika eller minska antalet civila dödsoffer. |
| --- | --- |

G.

Vid flera tillfällen har den saudiledda koalitionens luftangrepp i Jemen dödat civila vilket är ett brott mot internationell humanitär rätt som kräver att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att undvika eller minska antalet civila dödsoffer.

| H. | Vid sidan av luftangrepp har Saudiarabien också infört en sjöblockad mot Jemen som har haft förödande konsekvenser för civilbefolkningen med 22 miljoner människor – nästan 80 % av befolkningen – i akut behov av livsmedel, vatten och läkemedel. |
| --- | --- |

H.

Vid sidan av luftangrepp har Saudiarabien också infört en sjöblockad mot Jemen som har haft förödande konsekvenser för civilbefolkningen med 22 miljoner människor – nästan 80 % av befolkningen – i akut behov av livsmedel, vatten och läkemedel.

| I. | Den 15 juni 2015 efterlyste FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon inom ramen för FN:s fredssamtal förnyat humanitärt uppehåll i minst två veckor under Ramadan, för att akut hjälp ska kunna nå alla jemeniter som befinner sig i nöd, men ingen överenskommelse kunde nås. Den 19 juni 2015 misslyckades Jemens stridande parter med att nå en överenskommelse om eldupphör under de diplomatiska samtalen som leddes av FN:s särskilda sändebud, Ismail Ould Cheikh Ahmed. |
| --- | --- |

I.

Den 15 juni 2015 efterlyste FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon inom ramen för FN:s fredssamtal förnyat humanitärt uppehåll i minst två veckor under Ramadan, för att akut hjälp ska kunna nå alla jemeniter som befinner sig i nöd, men ingen överenskommelse kunde nås. Den 19 juni 2015 misslyckades Jemens stridande parter med att nå en överenskommelse om eldupphör under de diplomatiska samtalen som leddes av FN:s särskilda sändebud, Ismail Ould Cheikh Ahmed.

| J. | Den 30 juni 2015 lyckades omkring 1 200 fångar, däribland al-Qaida-misstänkta, fly från centralfängelset i staden Taiz. Omkring 300 fångar hade redan flytt från ett annat fängelse i Hadramout-provinsen i april 2015. Jemen är föremål för terroristattacker, som attacken den 17 juni 2015 mot tre moskéer i Sana då många människor dödades och skadades. |
| --- | --- |

J.

Den 30 juni 2015 lyckades omkring 1 200 fångar, däribland al-Qaida-misstänkta, fly från centralfängelset i staden Taiz. Omkring 300 fångar hade redan flytt från ett annat fängelse i Hadramout-provinsen i april 2015. Jemen är föremål för terroristattacker, som attacken den 17 juni 2015 mot tre moskéer i Sana då många människor dödades och skadades.

| K. | Den 1 juli 2015 klassade FN situationen i Jemen som katastrofnivå 3, den högsta nivån på skalan. FN kommer inom ramen för räddningsplanen att försöka nå ut till 11,7 miljoner människor i nöd. Hälso- och sjukvårdssystemet sägs stå på randen till kollaps, då minst 160 sjukvårdsinrättningar har stängts ned till följd av det osäkra läget och bristen på bränsle och utrustning. |
| --- | --- |

K.

Den 1 juli 2015 klassade FN situationen i Jemen som katastrofnivå 3, den högsta nivån på skalan. FN kommer inom ramen för räddningsplanen att försöka nå ut till 11,7 miljoner människor i nöd. Hälso- och sjukvårdssystemet sägs stå på randen till kollaps, då minst 160 sjukvårdsinrättningar har stängts ned till följd av det osäkra läget och bristen på bränsle och utrustning.

| L. | 15,9 miljoner människor i Jemen behöver humanitärt bistånd. De mest utsatta barnen kommer inte att ha tillgång till den hälso- och sjukvård eller näring som de behöver på grund av den utbredda bristen på säkerhet. |
| --- | --- |

L.

15,9 miljoner människor i Jemen behöver humanitärt bistånd. De mest utsatta barnen kommer inte att ha tillgång till den hälso- och sjukvård eller näring som de behöver på grund av den utbredda bristen på säkerhet.

| M. | 9,9 miljoner barn är allvarligt drabbade av konflikten och 279 barn har dödats och 402 skadats sedan mars 2015. Minst 1,8 miljoner barn har inte längre tillgång till utbildning då skolor, på grund av konflikten, har stängts vilket gör barnen ännu mer utsatta för rekrytering eller utnyttjande av väpnade grupper och för andra former av övergrepp. Enligt Unicef utgör barn upp till en tredjedel av alla stridande i Jemen, och bara mellan den 26 mars och den 24 april 2015 rekryterades minst 140 barn. 156 barn bekräftas ha rekryterats och använts av väpnade grupper under 2014. Under 2015 hade antalet redan fördubblats. |
| --- | --- |

M.

9,9 miljoner barn är allvarligt drabbade av konflikten och 279 barn har dödats och 402 skadats sedan mars 2015. Minst 1,8 miljoner barn har inte längre tillgång till utbildning då skolor, på grund av konflikten, har stängts vilket gör barnen ännu mer utsatta för rekrytering eller utnyttjande av väpnade grupper och för andra former av övergrepp. Enligt Unicef utgör barn upp till en tredjedel av alla stridande i Jemen, och bara mellan den 26 mars och den 24 april 2015 rekryterades minst 140 barn. 156 barn bekräftas ha rekryterats och använts av väpnade grupper under 2014. Under 2015 hade antalet redan fördubblats.

| N. | Unicef uppskattar att över en miljon barn under 5 år är i riskzonen för att utveckla allvarlig akut undernäring, och 1,2 miljoner barn under 5 år är i riskzonen för moderat akut undernäring – nästan en fördubbling sedan krisen började. |
| --- | --- |

N.

Unicef uppskattar att över en miljon barn under 5 år är i riskzonen för att utveckla allvarlig akut undernäring, och 1,2 miljoner barn under 5 år är i riskzonen för moderat akut undernäring – nästan en fördubbling sedan krisen började.

| O. | Hälso- och sjukvårdsystemet är på väg att kollapsa då vaccinationstjänsterna har upphört, vilket innebär att omkring 2,6 miljoner barn under 15 år riskerar att få mässlingen och 2,5 miljoner riskerar att få diarré – ett potentiellt dödligt tillstånd som snabbt sprids i samband med konflikter och befolkningsförflyttningar. Antalet fall av denguefeber ökar, kroniska sjukdomar behandlas inte och livsnödvändiga läkemedel och vårdpersonal hindras från att nå berörda personer. |
| --- | --- |

O.

Hälso- och sjukvårdsystemet är på väg att kollapsa då vaccinationstjänsterna har upphört, vilket innebär att omkring 2,6 miljoner barn under 15 år riskerar att få mässlingen och 2,5 miljoner riskerar att få diarré – ett potentiellt dödligt tillstånd som snabbt sprids i samband med konflikter och befolkningsförflyttningar. Antalet fall av denguefeber ökar, kroniska sjukdomar behandlas inte och livsnödvändiga läkemedel och vårdpersonal hindras från att nå berörda personer.

| P. | Bränslet i landet håller snabbt på att ta slut och detta begränsar redan allvarligt biståndsleveranserna och kommer snart att leda till livshotande vattenbrist eftersom det torkdrabbade Jemen är helt och hållet beroende av bränsledrivna djupbrunnspumpar för sin vattenförsörjning. |
| --- | --- |

P.

Bränslet i landet håller snabbt på att ta slut och detta begränsar redan allvarligt biståndsleveranserna och kommer snart att leda till livshotande vattenbrist eftersom det torkdrabbade Jemen är helt och hållet beroende av bränsledrivna djupbrunnspumpar för sin vattenförsörjning.

| Q. | Jemen berörs även indirekt av den humanitära krisen i Afrikas horn, eftersom över 250 000 flyktingar, främst från Somalia, är strandsatta i landet och lever under undermåliga förhållanden. Enligt regeringens uppskattningar lever dessutom ca en miljon etiopiska invandrare i Jemen. |
| --- | --- |

Q.

Jemen berörs även indirekt av den humanitära krisen i Afrikas horn, eftersom över 250 000 flyktingar, främst från Somalia, är strandsatta i landet och lever under undermåliga förhållanden. Enligt regeringens uppskattningar lever dessutom ca en miljon etiopiska invandrare i Jemen.

| R. | Humanitära organisationer har flyttat huvuddelen av sin internationella personal utanför landet på grund av det försämrade säkerhetsläget. Få organisationer klarar att fortfarande bedriva verksamhet i Jemen och deras arbete är kraftigt begränsat. |
| --- | --- |

R.

Humanitära organisationer har flyttat huvuddelen av sin internationella personal utanför landet på grund av det försämrade säkerhetsläget. Få organisationer klarar att fortfarande bedriva verksamhet i Jemen och deras arbete är kraftigt begränsat.

| S. | Al-Qaida på Arabiska halvön har kunnat dra nytta av det försämrade politiska läget och säkerhetsläget i Jemen och ökat sin närvaro liksom antalet och omfattningen av sina terroristattacker. |
| --- | --- |

S.

Al-Qaida på Arabiska halvön har kunnat dra nytta av det försämrade politiska läget och säkerhetsläget i Jemen och ökat sin närvaro liksom antalet och omfattningen av sina terroristattacker.

| T. | Den så kallade Islamiska staten (IS)/Daish har etablerat sig i Jemen och utfört terroristattacker mot shiitiska moskéer och dödat hundratals människor. Både al-Qaida på Arabiska halvön och IS/Daish förväntas utnyttja Jemens säkerhetsmässiga vakuum för att öka sin kapacitet och planera attacker mot jemenitiska säkerhetsstyrkor, huthier och västerländska mål i området. |
| --- | --- |

T.

Den så kallade Islamiska staten (IS)/Daish har etablerat sig i Jemen och utfört terroristattacker mot shiitiska moskéer och dödat hundratals människor. Både al-Qaida på Arabiska halvön och IS/Daish förväntas utnyttja Jemens säkerhetsmässiga vakuum för att öka sin kapacitet och planera attacker mot jemenitiska säkerhetsstyrkor, huthier och västerländska mål i området.

| U. | Upptrappningen av den väpnade konflikten hotar Jemens kulturarv. Unescos världsarvskommitté placerade den 2 juli 2015 två platser i Jemen på listan över hotade världsarv: Sanas gamla stadskärna och Shibams gamla muromgärdade stadskärna. |
| --- | --- |

U.

Upptrappningen av den väpnade konflikten hotar Jemens kulturarv. Unescos världsarvskommitté placerade den 2 juli 2015 två platser i Jemen på listan över hotade världsarv: Sanas gamla stadskärna och Shibams gamla muromgärdade stadskärna.

| V. | EU har infört ett vapenembargo och flera riktade sanktioner mot en huthi-ledare och sonen till f.d. president Ali Abdullah Saleh. Två andra medlemmar i huthi-rörelsen samt den f.d. presidenten har varit föremål för samma restriktioner sedan december 2014. |
| --- | --- |

V.

EU har infört ett vapenembargo och flera riktade sanktioner mot en huthi-ledare och sonen till f.d. president Ali Abdullah Saleh. Två andra medlemmar i huthi-rörelsen samt den f.d. presidenten har varit föremål för samma restriktioner sedan december 2014.

| W. | Kommissionens kontor för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo) har avsatt 25 miljoner euro under 2015 för att bistå befolkningsgrupper över hela landet som drabbats av akut undernäring, konflikt och tvångsförflyttning. Under 2014 uppgick EU:s totala finansiering av humanitärt bistånd i Jemen, från medlemsstaterna och kommissionen tillsammans, till 100,8 miljoner euro, av vilka 33 miljoner kom från Echo. |
| --- | --- |

W.

Kommissionens kontor för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo) har avsatt 25 miljoner euro under 2015 för att bistå befolkningsgrupper över hela landet som drabbats av akut undernäring, konflikt och tvångsförflyttning. Under 2014 uppgick EU:s totala finansiering av humanitärt bistånd i Jemen, från medlemsstaterna och kommissionen tillsammans, till 100,8 miljoner euro, av vilka 33 miljoner kom från Echo.

| X. | I FN:s reviderade humanitära appell begärdes 1,6 miljarder USD, men endast cirka 10 procent är för närvarande finansierade. |
| --- | --- |

X.

I FN:s reviderade humanitära appell begärdes 1,6 miljarder USD, men endast cirka 10 procent är för närvarande finansierade.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över den snabbt försämrade politiska, säkerhetsmässiga och humanitära situationen i Jemen. Parlamentet uppmanar alla stridande parter att omedelbart upphöra med våldshandlingarna. Parlamentet framför sina kondoleanser till offrens familjer. Parlamentet betonar att EU bekräftat sitt starka engagemang för att fortsätta stödja Jemen och det jemenitiska folket. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är djupt oroat över den snabbt försämrade politiska, säkerhetsmässiga och humanitära situationen i Jemen. Parlamentet uppmanar alla stridande parter att omedelbart upphöra med våldshandlingarna. Parlamentet framför sina kondoleanser till offrens familjer. Parlamentet betonar att EU bekräftat sitt starka engagemang för att fortsätta stödja Jemen och det jemenitiska folket.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för Jemens enhet, suveränitet, oberoende och territoriella integritet, och stöder Jemens folk. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för Jemens enhet, suveränitet, oberoende och territoriella integritet, och stöder Jemens folk.

| 3. | Europaparlamentet fördömer de destabiliserande, våldsamma och ensidiga åtgärder som vidtagits av huthierna och de militära styrkor som är lojala mot före detta presidenten Saleh. Parlamentet fördömer även luftangreppen från den saudiledda koalitionen samt sjöblockaden som man har infört mot Jemen och som har krävt tusentals dödsoffer och ytterligare destabiliserat Jemen, skapat bättre förutsättningar för en utbredning av terrorist- och extremistorganisationer såsom IS/Daish och al-Qaida på Arabiska halvön och förvärrat en redan allvarlig humanitär situation. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer de destabiliserande, våldsamma och ensidiga åtgärder som vidtagits av huthierna och de militära styrkor som är lojala mot före detta presidenten Saleh. Parlamentet fördömer även luftangreppen från den saudiledda koalitionen samt sjöblockaden som man har infört mot Jemen och som har krävt tusentals dödsoffer och ytterligare destabiliserat Jemen, skapat bättre förutsättningar för en utbredning av terrorist- och extremistorganisationer såsom IS/Daish och al-Qaida på Arabiska halvön och förvärrat en redan allvarlig humanitär situation.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar alla jemenitiska parter, särskilt huthierna, att genom dialog och samråd arbeta för att lösa tvisten. Parlamentet uppmanar också alla regionala aktörer att på ett konstruktivt sätt föra en dialog med de jemenitiska parterna för att möjliggöra en nedtrappning av krisen och undvika ytterligare regional instabilitet. Parlamentet uppmanar alla parter att avstå från att sikta på kulturarvsplatser och kulturarvsbyggnader vid granatbeskjutning eller lufträder eller använda dem för militära ändamål. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar alla jemenitiska parter, särskilt huthierna, att genom dialog och samråd arbeta för att lösa tvisten. Parlamentet uppmanar också alla regionala aktörer att på ett konstruktivt sätt föra en dialog med de jemenitiska parterna för att möjliggöra en nedtrappning av krisen och undvika ytterligare regional instabilitet. Parlamentet uppmanar alla parter att avstå från att sikta på kulturarvsplatser och kulturarvsbyggnader vid granatbeskjutning eller lufträder eller använda dem för militära ändamål.

| 5. | Europaparlamentet ser positivt på att EU har upprepat sitt fasta åtagande och sin fasta beslutsamhet att ta itu med hotet från extermist- och terroristgrupper som al-Qaida på Arabiska halvön, och förhindra att de ytterligare drar fördel av den nuvarande situationen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ser positivt på att EU har upprepat sitt fasta åtagande och sin fasta beslutsamhet att ta itu med hotet från extermist- och terroristgrupper som al-Qaida på Arabiska halvön, och förhindra att de ytterligare drar fördel av den nuvarande situationen.

| 6. | Europaparlamentet fördömer allt våld och försök till eller hot om våldsanvändning för att skrämma dem som deltar i förhandlingarna i FN:s regi. Parlamentet betonar att den inkluderande politiska dialogen i FN:s regi måste vara en jemenitiskt ledd process, med avsikt att mäkla fram en samförståndsbaserad politisk lösning på krisen i Jemen i enlighet med initiativet från Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) och dess genomförandemekanism, resultaten från den övergripande konferensen för nationell dialog, avtalet om fred och nationellt partnerskap och relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet fördömer allt våld och försök till eller hot om våldsanvändning för att skrämma dem som deltar i förhandlingarna i FN:s regi. Parlamentet betonar att den inkluderande politiska dialogen i FN:s regi måste vara en jemenitiskt ledd process, med avsikt att mäkla fram en samförståndsbaserad politisk lösning på krisen i Jemen i enlighet med initiativet från Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) och dess genomförandemekanism, resultaten från den övergripande konferensen för nationell dialog, avtalet om fred och nationellt partnerskap och relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd.

| 7. | Europaparlamentet fördömer i starka ordalag de terroristattacker som utfördes av IS/Daish mot shiitiska moskéer i Sana och Sada, vilka dödade och skadade hundratals människor, liksom spridningen av den extremt sekteristiska ideologin som understöder dessa brottsliga handlingar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer i starka ordalag de terroristattacker som utfördes av IS/Daish mot shiitiska moskéer i Sana och Sada, vilka dödade och skadade hundratals människor, liksom spridningen av den extremt sekteristiska ideologin som understöder dessa brottsliga handlingar.

| 8. | Europaparlamentet är bestört över att al-Qaida på Arabiska halvön kan utnyttja den försämrade politiska och säkerhetsmässiga situationen i Jemen. Parlamentet uppmanar alla parter i konflikten att som högsta prioritet visa ett tydligt åtagande och beslutsamhet när det gäller att bekämpa terroristgrupper såsom Islamiska staten/Daish och al-Qaida på Arabiska halvön. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är bestört över att al-Qaida på Arabiska halvön kan utnyttja den försämrade politiska och säkerhetsmässiga situationen i Jemen. Parlamentet uppmanar alla parter i konflikten att som högsta prioritet visa ett tydligt åtagande och beslutsamhet när det gäller att bekämpa terroristgrupper såsom Islamiska staten/Daish och al-Qaida på Arabiska halvön.

| 9. | Parlamentet fördömer den rekrytering och användning av barn som parterna i konflikten gör sig skyldiga till. |
| --- | --- |

9.

Parlamentet fördömer den rekrytering och användning av barn som parterna i konflikten gör sig skyldiga till.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker sitt fulla stöd för FN:s insatser och FN:s generalsekreterares särskilda sändebud för Jemen, Ismail Ould Cheikh Ahmed, som ska medla i fredsförhandlingarna mellan parterna. Parlamentet stöder Omans ansträngningar för att åstadkomma vapenvila mellan huthier och styrkor som är lojala mot Jemens regering som ett första steg mot en politisk förhandlingslösning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker sitt fulla stöd för FN:s insatser och FN:s generalsekreterares särskilda sändebud för Jemen, Ismail Ould Cheikh Ahmed, som ska medla i fredsförhandlingarna mellan parterna. Parlamentet stöder Omans ansträngningar för att åstadkomma vapenvila mellan huthier och styrkor som är lojala mot Jemens regering som ett första steg mot en politisk förhandlingslösning.

| 11. | Europaparlamentet betonar att den enda lösningen på konflikten är en politiskt, inkluderande och framförhandlad lösning. Parlamentet uppmanar med kraft samtliga jemenitiska parter att därför försöka lösa sina meningsskiljaktigheter genom dialog, kompromiss och maktdelning som leder till bildandet av en regering präglad av nationell enighet, för att återupprätta fred, undvika ekonomisk och finansiell kollaps och komma till rätta med den humanitära krisen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att den enda lösningen på konflikten är en politiskt, inkluderande och framförhandlad lösning. Parlamentet uppmanar med kraft samtliga jemenitiska parter att därför försöka lösa sina meningsskiljaktigheter genom dialog, kompromiss och maktdelning som leder till bildandet av en regering präglad av nationell enighet, för att återupprätta fred, undvika ekonomisk och finansiell kollaps och komma till rätta med den humanitära krisen.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser ett humanitärt uppehåll så att livräddande bistånd kan nå det jemenitiska folket så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar alla parter att underlätta en snabb leverans av humanitärt bistånd och ett snabbt, säkert och obehindrat tillträde för humanitära aktörer till människor i behov av humanitärt bistånd, inbegripet medicinsk hjälp, i enlighet med principerna om opartiskhet, neutralitet och oberoende. Parlamentet erinrar också om att det därför är viktigt att tillträdet för yrkesmässig sjöfart till Jemen underlättas ytterligare. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterlyser ett humanitärt uppehåll så att livräddande bistånd kan nå det jemenitiska folket så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar alla parter att underlätta en snabb leverans av humanitärt bistånd och ett snabbt, säkert och obehindrat tillträde för humanitära aktörer till människor i behov av humanitärt bistånd, inbegripet medicinsk hjälp, i enlighet med principerna om opartiskhet, neutralitet och oberoende. Parlamentet erinrar också om att det därför är viktigt att tillträdet för yrkesmässig sjöfart till Jemen underlättas ytterligare.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar alla sidor att följa internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning, garantera skyddet av civila och avstå från att direkt angripa civil infrastruktur, särskilt vårdinrättningar och vattensystem, och från att använda civila byggnader för militära ändamål, samt arbeta intensivt med FN och de humanitära biståndsorganisationerna så att hjälpen kan levereras till dem som behöver den. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar alla sidor att följa internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning, garantera skyddet av civila och avstå från att direkt angripa civil infrastruktur, särskilt vårdinrättningar och vattensystem, och från att använda civila byggnader för militära ändamål, samt arbeta intensivt med FN och de humanitära biståndsorganisationerna så att hjälpen kan levereras till dem som behöver den.

| 14. | Europaparlamentet betonar att det behövs en samordnad humanitär insats under FN:s ledning, och uppmanar alla länder att bidra till att tillgodose de humanitära behoven. Det internationella samfundet uppmanas att bidra till FN:s reviderade humanitära appell. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att det behövs en samordnad humanitär insats under FN:s ledning, och uppmanar alla länder att bidra till att tillgodose de humanitära behoven. Det internationella samfundet uppmanas att bidra till FN:s reviderade humanitära appell.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser en oberoende internationell utredning av alla påstådda brott mot internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet efterlyser en oberoende internationell utredning av alla påstådda brott mot internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt.

| 16. | Europaparlamentet noterar de framsteg som gjorts i kommittén för utarbetandet av konstitutionen och efterlyser en inkluderande och insynsvänlig konstitution som uppfyller det jemenitiska folkets rättmätiga förhoppningar och som återspeglar resultatet från konferensen om en nationell dialog, samt att hålla en folkomröstning om utkastet till konstitution och vid lämplig tidpunkt utlysa allmänna val, för att undvika att den humanitära och säkerhetsmässiga situationen i Jemen försämras ytterligare. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar de framsteg som gjorts i kommittén för utarbetandet av konstitutionen och efterlyser en inkluderande och insynsvänlig konstitution som uppfyller det jemenitiska folkets rättmätiga förhoppningar och som återspeglar resultatet från konferensen om en nationell dialog, samt att hålla en folkomröstning om utkastet till konstitution och vid lämplig tidpunkt utlysa allmänna val, för att undvika att den humanitära och säkerhetsmässiga situationen i Jemen försämras ytterligare.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att religions- och trosfrihet är en grundläggande rättighet och fördömer i skarpa ordalag alla former av våld och diskriminering som har sin grund i religion eller trosuppfattning i Jemen. Parlamentet upprepar sitt stöd för alla initiativ som syftar till att främja dialog och ömsesidig respekt mellan religiösa samfund och andra samhällsgrupper. Parlamentet uppmanar alla religiösa ledare att arbeta för tolerans och ta initiativ mot hat, sekterism och våldsam och extrem radikalisering. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att religions- och trosfrihet är en grundläggande rättighet och fördömer i skarpa ordalag alla former av våld och diskriminering som har sin grund i religion eller trosuppfattning i Jemen. Parlamentet upprepar sitt stöd för alla initiativ som syftar till att främja dialog och ömsesidig respekt mellan religiösa samfund och andra samhällsgrupper. Parlamentet uppmanar alla religiösa ledare att arbeta för tolerans och ta initiativ mot hat, sekterism och våldsam och extrem radikalisering.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att så fort som möjligt och tillsammans med medlemsstaterna mobilisera stöd inom FN för en omfattande internationell plan för att garantera Jemens vattenförsörjning eftersom detta kan vara avgörande för att framgångsrikt slutföra en möjlig fredsprocess och ge befolkningen hopp om att kunna förbättra jordbruket, bli självförsörjande och återuppbygga landet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att så fort som möjligt och tillsammans med medlemsstaterna mobilisera stöd inom FN för en omfattande internationell plan för att garantera Jemens vattenförsörjning eftersom detta kan vara avgörande för att framgångsrikt slutföra en möjlig fredsprocess och ge befolkningen hopp om att kunna förbättra jordbruket, bli självförsörjande och återuppbygga landet.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, generalsekreteraren för Gulfstaternas samarbetsråd, Arabförbundets generalsekreterare och Jemens regering. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, generalsekreteraren för Gulfstaternas samarbetsråd, Arabförbundets generalsekreterare och Jemens regering.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/98

---

P8_TA(2015)0271

Säkerhetsutmaningarna i Mellanöstern och Nordafrika och utsikterna till politisk stabilitet

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om säkerhetsutmaningarna i Mellanöstern och Nordafrika och utsikterna till politisk stabilitet (2014/2229(INI))

(2017/C 265/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 21 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 21 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan, och av sin ståndpunkt av den 17 januari 2013 om detta avtal (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan, och av sin ståndpunkt av den 17 januari 2013 om detta avtal (1),

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin av den 12 december 2003 och rådets uttalande av den 11 december 2008 om kapacitetsuppbyggnad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin av den 12 december 2003 och rådets uttalande av den 11 december 2008 om kapacitetsuppbyggnad,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 mars 2011 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och från kommissionen om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 mars 2011 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och från kommissionen om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet (COM(2011)0200),

| — | med beaktande av Deauvillepartnerskapet som tillkännagavs av G8 vid toppmötet för stats- och regeringschefer i Deauville den 21 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Deauvillepartnerskapet som tillkännagavs av G8 vid toppmötet för stats- och regeringschefer i Deauville den 21 maj 2011,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 maj 2011 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och från kommissionen om ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 maj 2011 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och från kommissionen om ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 6 februari 2015 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen om inslag i EU:s regionala strategi för Syrien och Irak och mot hotet från Da’esh (JOIN(2015)002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 6 februari 2015 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen om inslag i EU:s regionala strategi för Syrien och Irak och mot hotet från Da’esh (JOIN(2015)002),

| — | med beaktande av den förklaring som antogs vid det tredje mötet med utrikesministrarna från Europeiska unionen och Arabförbundet i Aten den 11 juni 2014, liksom det samförståndsavtal som undertecknades i Bryssel den 19 januari 2015 mellan Europeiska utrikestjänsten och Arabförbundets generalsekretariat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring som antogs vid det tredje mötet med utrikesministrarna från Europeiska unionen och Arabförbundet i Aten den 11 juni 2014, liksom det samförståndsavtal som undertecknades i Bryssel den 19 januari 2015 mellan Europeiska utrikestjänsten och Arabförbundets generalsekretariat,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 30 augusti 2014 om Irak och Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 30 augusti 2014 om Irak och Syrien,

| — | med beaktande av slutsatserna från den internationella konferensen om fred och säkerhet i Irak, som hölls i Paris den 15 september 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från den internationella konferensen om fred och säkerhet i Irak, som hölls i Paris den 15 september 2014,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser från mötet den 17 november 2014 om fredsprocessen i Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser från mötet den 17 november 2014 om fredsprocessen i Mellanöstern,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 15 december 2014 om EU:s regionala strategi för Syrien och Irak, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 15 december 2014 om EU:s regionala strategi för Syrien och Irak,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 9 februari 2015 om terrorismbekämpning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 9 februari 2015 om terrorismbekämpning,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2011 om EU:s förhållningssätt gentemot Iran (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2011 om EU:s förhållningssätt gentemot Iran (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2012 om handel för att uppnå förändring: EU:s handels- och investeringsstrategi för södra Medelhavsområdet efter vårrevolutionerna i arabländerna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2012 om handel för att uppnå förändring: EU:s handels- och investeringsstrategi för södra Medelhavsområdet efter vårrevolutionerna i arabländerna (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2014 om Saudiarabien, dess förbindelser med EU och dess roll i Mellanöstern och Nordafrika (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2014 om Saudiarabien, dess förbindelser med EU och dess roll i Mellanöstern och Nordafrika (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 september 2014 om situationen i Irak och Syrien och IS offensiv, inklusive förföljelsen av minoriteter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 september 2014 om situationen i Irak och Syrien och IS offensiv, inklusive förföljelsen av minoriteter (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2015 om situationen i Libyen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2015 om situationen i Libyen (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2015 om den humanitära krisen i Irak och Syrien, särskilt med avseende på IS (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2015 om den humanitära krisen i Irak och Syrien, särskilt med avseende på IS (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om förbindelserna mellan EU och Arabförbundet och samarbete i kampen mot terrorismen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om förbindelserna mellan EU och Arabförbundet och samarbete i kampen mot terrorismen (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om de angrepp och bortrövanden som på senaste tiden förövats av IS/Daish i Mellanöstern, framför allt mot assyrier (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om de angrepp och bortrövanden som på senaste tiden förövats av IS/Daish i Mellanöstern, framför allt mot assyrier (11),

| — | med beaktande av slutsatserna från mötet den 23 mars 2015 i Bryssel mellan företrädare för kommuner i Libyen, som sammankallades av Förenta nationernas stöduppdrag i Libyen med Europeiska unionen som värd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från mötet den 23 mars 2015 i Bryssel mellan företrädare för kommuner i Libyen, som sammankallades av Förenta nationernas stöduppdrag i Libyen med Europeiska unionen som värd,

| — | med beaktande av mötet i Barcelona den 13 april 2015 mellan EU och utrikesministrarna för länderna i södra Medelhavsområdet som organiserades av Spanien, det lettiska ordförandeskapet och EU för att diskutera framtiden för den europeiska grannskapspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mötet i Barcelona den 13 april 2015 mellan EU och utrikesministrarna för länderna i södra Medelhavsområdet som organiserades av Spanien, det lettiska ordförandeskapet och EU för att diskutera framtiden för den europeiska grannskapspolitiken,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2139 (2014), 2165 (2014) och 2191 (2014) som ger FN och dess partner tillträde över statsgränser och andra gränslinjer i syfte att bistå med humanitär hjälp i Syrien utan den syriska statens samtycke, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2139 (2014), 2165 (2014) och 2191 (2014) som ger FN och dess partner tillträde över statsgränser och andra gränslinjer i syfte att bistå med humanitär hjälp i Syrien utan den syriska statens samtycke,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0193/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0193/2015), och av följande skäl:

| A. | Konflikterna i Syrien, Irak, Jemen och Libyen samt det alltmer spända läget över huvud taget i Mellanöstern och Nordafrika (MENA) utgör en allvarlig risk som kan destabilisera regionen. Det finns en koppling mellan fronterna i kampen mot terrorism i Mellanöstern och Sahel, och dessa fronter ligger nära det känsliga området Afrikas horn. Denna situation får katastrofala konsekvenser för säkerheten i hela regionen eftersom den orsakar långsiktiga skador för politisk och ekonomisk utveckling, kritisk infrastruktur och demografisk sammanhållning i regionen. Utvecklingen medför allvarliga risker för Europas säkerhet, medborgare och intressen. Många offer skördas bland civilbefolkningen och den utsätts för terror. Det begås grova brott mot de mänskliga rättigheterna och den humanitära rätten, i synnerhet mot etniska och religiösa minoriteter. Konflikterna leder till en allvarlig humanitär kris vilket medför massiva folkfördrivningar och utsätter flyktingar och deras värdsamhällen för levnadsvillkor som är oerhört svåra. Det är alltid svårt att urskilja en sammanhängande strategi för konfliktlösning och att upprätta en legitim och tillförlitlig bas för inkluderande dialog med de olika aktörer som är inblandade. |
| --- | --- |

A.

Konflikterna i Syrien, Irak, Jemen och Libyen samt det alltmer spända läget över huvud taget i Mellanöstern och Nordafrika (MENA) utgör en allvarlig risk som kan destabilisera regionen. Det finns en koppling mellan fronterna i kampen mot terrorism i Mellanöstern och Sahel, och dessa fronter ligger nära det känsliga området Afrikas horn. Denna situation får katastrofala konsekvenser för säkerheten i hela regionen eftersom den orsakar långsiktiga skador för politisk och ekonomisk utveckling, kritisk infrastruktur och demografisk sammanhållning i regionen. Utvecklingen medför allvarliga risker för Europas säkerhet, medborgare och intressen. Många offer skördas bland civilbefolkningen och den utsätts för terror. Det begås grova brott mot de mänskliga rättigheterna och den humanitära rätten, i synnerhet mot etniska och religiösa minoriteter. Konflikterna leder till en allvarlig humanitär kris vilket medför massiva folkfördrivningar och utsätter flyktingar och deras värdsamhällen för levnadsvillkor som är oerhört svåra. Det är alltid svårt att urskilja en sammanhängande strategi för konfliktlösning och att upprätta en legitim och tillförlitlig bas för inkluderande dialog med de olika aktörer som är inblandade.

| B. | De olika konsekvenserna av den arabiska våren i de berörda länderna, liksom komplexiteten och den absoluta nödvändigheten i kampen mot IS och andra terroristorganisationer, gör att man måste se över EU:s åtgärder i MENA-regionen utifrån den nya situation som uppstått. Påtryckningarna mot auktoritära regimer måste öka för att kunna införa en ny, inkluderande politik. Målet om stabilisering av regionen är inte bara en fråga om säkerhet, utan även om ekonomi, politik och samhälle, som innebär att EU och dess medlemsstater måste utarbeta strategiska, övergripande och mångfasetterade politiska åtgärder såväl som ett samarbete med aktörerna i regionen på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

B.

De olika konsekvenserna av den arabiska våren i de berörda länderna, liksom komplexiteten och den absoluta nödvändigheten i kampen mot IS och andra terroristorganisationer, gör att man måste se över EU:s åtgärder i MENA-regionen utifrån den nya situation som uppstått. Påtryckningarna mot auktoritära regimer måste öka för att kunna införa en ny, inkluderande politik. Målet om stabilisering av regionen är inte bara en fråga om säkerhet, utan även om ekonomi, politik och samhälle, som innebär att EU och dess medlemsstater måste utarbeta strategiska, övergripande och mångfasetterade politiska åtgärder såväl som ett samarbete med aktörerna i regionen på medellång och lång sikt.

| C. | Terroristorganisationen ISIL/Daish har dragit igång systematiska kampanjer av etnisk rensning i norra Irak och Syrien och begår krigsförbrytelser, bland annat massmord och bortföranden, mot etniska och religiösa minoriteter. FN har redan rapporterat om riktat dödande, tvångsomvändelser, bortföranden, försäljning av kvinnor, förslavande av kvinnor och barn, rekrytering av barn som självmordsbombare samt sexuella och fysiska övergrepp och tortyr. ISIL/Daish har riktat in sig på kristna, yazidiska, turkmenska, shabakiska, kakaiska, sabeiska och shiitiska folkgrupper, liksom på många araber och sunnimuslimer, |
| --- | --- |

C.

Terroristorganisationen ISIL/Daish har dragit igång systematiska kampanjer av etnisk rensning i norra Irak och Syrien och begår krigsförbrytelser, bland annat massmord och bortföranden, mot etniska och religiösa minoriteter. FN har redan rapporterat om riktat dödande, tvångsomvändelser, bortföranden, försäljning av kvinnor, förslavande av kvinnor och barn, rekrytering av barn som självmordsbombare samt sexuella och fysiska övergrepp och tortyr. ISIL/Daish har riktat in sig på kristna, yazidiska, turkmenska, shabakiska, kakaiska, sabeiska och shiitiska folkgrupper, liksom på många araber och sunnimuslimer,

| D. | Mellanöstern och Nordafrika befinner sig i en situation av geopolitisk omvälvning som i grunden och på ett oförutsebart sätt skulle kunna ändra balansen i regionen. Det finns allt värre kriser och konflikter med en politisk, etnisk och religiös dimension, fler paramilitära grupper och allt större svagheter och sammanbrott bland vissa stater eller regimer i regionen. Många brott mot de mänskliga rättigheterna inträffar till följd av detta. MENA-länderna och det internationella samfundet har samma prioriterade säkerhetsintresse när det gäller kampen mot terrorism och stödet för inkluderande, verkliga demokratiska reformer i regionen, |
| --- | --- |

D.

Mellanöstern och Nordafrika befinner sig i en situation av geopolitisk omvälvning som i grunden och på ett oförutsebart sätt skulle kunna ändra balansen i regionen. Det finns allt värre kriser och konflikter med en politisk, etnisk och religiös dimension, fler paramilitära grupper och allt större svagheter och sammanbrott bland vissa stater eller regimer i regionen. Många brott mot de mänskliga rättigheterna inträffar till följd av detta. MENA-länderna och det internationella samfundet har samma prioriterade säkerhetsintresse när det gäller kampen mot terrorism och stödet för inkluderande, verkliga demokratiska reformer i regionen,

| E. | Konflikterna i Irak och Syrien samt konflikten i Jemen och Libyen förvärrar regionala och internationella spänningar. Den religiösa och etniska frågan används för att uppnå politiska mål och makt. Detta skapar en risk för konfrontation mellan sunni- och shiamuslimer bortom den omedelbara geografiska närheten, |
| --- | --- |

E.

Konflikterna i Irak och Syrien samt konflikten i Jemen och Libyen förvärrar regionala och internationella spänningar. Den religiösa och etniska frågan används för att uppnå politiska mål och makt. Detta skapar en risk för konfrontation mellan sunni- och shiamuslimer bortom den omedelbara geografiska närheten,

| F. | Tunisien är det mest anmärkningsvärda exemplet på demokratisering efter den arabiska våren, men drabbades av en terrorattack som ISIL/Daish tog på sig den 18 mars 2015, vilket påminner om behovet av ett starkt och fortsatt stöd till länderna i regionen, i synnerhet Tunisien. |
| --- | --- |

F.

Tunisien är det mest anmärkningsvärda exemplet på demokratisering efter den arabiska våren, men drabbades av en terrorattack som ISIL/Daish tog på sig den 18 mars 2015, vilket påminner om behovet av ett starkt och fortsatt stöd till länderna i regionen, i synnerhet Tunisien.

| G. | Främjandet av kvinnors rättigheter och jämställdhet bör i linje med 2008 års EU-riktlinjer om våld mot kvinnor och flickor vara ett grundläggande inslag i den politiska och människorättsrelaterade dialogen mellan EU och länderna i MENA-regionen. Kvinnors engagemang och egenmakt i det offentliga, politiska, ekonomiska och kulturella sfärerna i länderna i Mellanöstern och Nordafrika är avgörande för stabilitet, fred och ekonomiskt välstånd på lång sikt. Det är oerhört viktigt att ge kvinnor och flickor egenmakt genom utbildning för att stärka deras roll inom alla dessa sfärer. Organisationer i det civila samhället som verkar för kvinnors rättigheter och jämställdhet har en viktig funktion att fylla när det gäller att ge egenmakt till kvinnorna i MENA-regionen. |
| --- | --- |

G.

Främjandet av kvinnors rättigheter och jämställdhet bör i linje med 2008 års EU-riktlinjer om våld mot kvinnor och flickor vara ett grundläggande inslag i den politiska och människorättsrelaterade dialogen mellan EU och länderna i MENA-regionen. Kvinnors engagemang och egenmakt i det offentliga, politiska, ekonomiska och kulturella sfärerna i länderna i Mellanöstern och Nordafrika är avgörande för stabilitet, fred och ekonomiskt välstånd på lång sikt. Det är oerhört viktigt att ge kvinnor och flickor egenmakt genom utbildning för att stärka deras roll inom alla dessa sfärer. Organisationer i det civila samhället som verkar för kvinnors rättigheter och jämställdhet har en viktig funktion att fylla när det gäller att ge egenmakt till kvinnorna i MENA-regionen.

| H. | Medlemsstaternas inflytande i regionen är väldigt ojämnt fördelat. Det finns ett behov av att öka EU:s inflytande i regionen. Den långsiktiga politiska och ekonomiska stabiliteten i MENA-regionen är en grundläggande strategisk utmaning för unionen. Unionen måste därför spela en nyckelroll när det gäller att främja konfliktlösning och ett demokratiskt styrelsesätt i regionen. |
| --- | --- |

H.

Medlemsstaternas inflytande i regionen är väldigt ojämnt fördelat. Det finns ett behov av att öka EU:s inflytande i regionen. Den långsiktiga politiska och ekonomiska stabiliteten i MENA-regionen är en grundläggande strategisk utmaning för unionen. Unionen måste därför spela en nyckelroll när det gäller att främja konfliktlösning och ett demokratiskt styrelsesätt i regionen.

| I. | EU:s utvecklings- och katastrofstöd till MENA-länderna har tidigare varit alltför splittrat och inte lyckats anpassa sig tillräckligt snabbt till de politiska och ekonomiska behoven i de berörda länderna, vilket har försämrat EU:s möjligheter att spela en ledande roll i regionen. |
| --- | --- |

I.

EU:s utvecklings- och katastrofstöd till MENA-länderna har tidigare varit alltför splittrat och inte lyckats anpassa sig tillräckligt snabbt till de politiska och ekonomiska behoven i de berörda länderna, vilket har försämrat EU:s möjligheter att spela en ledande roll i regionen.

| J. | EU-stödet till MENA-länderna, särskilt inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet, har tidigare alltför ofta följt samma strategiska koncept utan urskiljning och utan att ta tillräcklig hänsyn till den specifika situationen i de berörda länderna eller att identifiera partner i det civila samhället som är i behov av stöd till medinflytande och kapacitetsuppbyggnad. De försök att övergå till demokrati som har skett efter den så kallade arabiska våren skulle ha behövt ett aktivt och strukturellt stöd, med ett långsiktigt synsätt. |
| --- | --- |

J.

EU-stödet till MENA-länderna, särskilt inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet, har tidigare alltför ofta följt samma strategiska koncept utan urskiljning och utan att ta tillräcklig hänsyn till den specifika situationen i de berörda länderna eller att identifiera partner i det civila samhället som är i behov av stöd till medinflytande och kapacitetsuppbyggnad. De försök att övergå till demokrati som har skett efter den så kallade arabiska våren skulle ha behövt ett aktivt och strukturellt stöd, med ett långsiktigt synsätt.

| K. | Omvälvningarna i MENA-regionen har en inverkan på EU:s förmåga att sprida sina politiska och demokratiska värden. Sådana omvälvningar påverkar utvecklingen av unionens ekonomiska förbindelser med de berörda länderna och kan äventyra dess energitrygghet. |
| --- | --- |

K.

Omvälvningarna i MENA-regionen har en inverkan på EU:s förmåga att sprida sina politiska och demokratiska värden. Sådana omvälvningar påverkar utvecklingen av unionens ekonomiska förbindelser med de berörda länderna och kan äventyra dess energitrygghet.

| L. | Unionen tvingades att reagera snabbt på flera kriser i MENA-regionen vilka man inte hade lyckats förutse trots en del tecken, och har därefter inte lyckats analysera de bakomliggande faktorerna eller hantera den komplexa situation eller de förväntningarna och framtidsutsikter som uppstod efter den arabiska våren 2011. Framför allt har inte EU kunna leva upp till behovet av en mycket långsiktig strategi för att stödja och ledsaga en verklig övergång till demokrati, ekonomisk utveckling och politisk stabilitet. På grundval av det mandat som gavs av Europeiska rådet i december 2013 har unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten) sjösatt en betydande process för strategiskt tänkande. En bred samrådsprocess har satts igång av kommissionen och Europeiska utrikestjänsten för en översyn av den europeiska grannskapspolitiken. Utrikestjänstens upplägg gör det möjligt att genomföra landsspecifika politiska och strategiska analyser, vilket skulle kunna vara en nyckelfaktor vid planering av stöd till länderna i regionen, inklusive inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

L.

Unionen tvingades att reagera snabbt på flera kriser i MENA-regionen vilka man inte hade lyckats förutse trots en del tecken, och har därefter inte lyckats analysera de bakomliggande faktorerna eller hantera den komplexa situation eller de förväntningarna och framtidsutsikter som uppstod efter den arabiska våren 2011. Framför allt har inte EU kunna leva upp till behovet av en mycket långsiktig strategi för att stödja och ledsaga en verklig övergång till demokrati, ekonomisk utveckling och politisk stabilitet. På grundval av det mandat som gavs av Europeiska rådet i december 2013 har unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten) sjösatt en betydande process för strategiskt tänkande. En bred samrådsprocess har satts igång av kommissionen och Europeiska utrikestjänsten för en översyn av den europeiska grannskapspolitiken. Utrikestjänstens upplägg gör det möjligt att genomföra landsspecifika politiska och strategiska analyser, vilket skulle kunna vara en nyckelfaktor vid planering av stöd till länderna i regionen, inklusive inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

| M. | För att kunna utöva positivt inflytande på MENA-länderna måste EU kunna erbjuda mer än en möjlighet till ett rent ekonomiskt samarbete, framför allt genom att erbjuda ett politiskt och strategiskt samarbete i stor skala. |
| --- | --- |

M.

För att kunna utöva positivt inflytande på MENA-länderna måste EU kunna erbjuda mer än en möjlighet till ett rent ekonomiskt samarbete, framför allt genom att erbjuda ett politiskt och strategiskt samarbete i stor skala.

| N. | I de attacker som inträffade mellan den 26 och 30 juni i Tunisien, Kuwait och Jemen, för vilka Daish/ISIL har tagit på sig ansvaret, dödades 92 personer och flera hundra skadades. Dessa attacker visar återigen på behovet av att effektivt ta itu med säkerhetsutmaningarna och avsaknaden av politisk stabilitet i regionen. |
| --- | --- |

N.

I de attacker som inträffade mellan den 26 och 30 juni i Tunisien, Kuwait och Jemen, för vilka Daish/ISIL har tagit på sig ansvaret, dödades 92 personer och flera hundra skadades. Dessa attacker visar återigen på behovet av att effektivt ta itu med säkerhetsutmaningarna och avsaknaden av politisk stabilitet i regionen.

Hantering av hoten och säkerhetssituationen

| 1. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att komma tillrätta med de grundläggande orsakerna till den snabbt försämrade situationen över hela MENA-regionen, via en heltäckande och ambitiös strategi. Parlamentet stöder den globala kampanjen mot Daish och välkomnar koalitionspartnernas utfästelse att samarbeta inom ramen för en gemensam strategi. Parlamentet välkomnar i synnerhet insatserna från de EU-medlemsstater som deltar i den internationella koalitionen mot Daish, antingen genom militära tillslag eller genom logistiskt, ekonomiskt eller humanitärt deltagande. Det behövs dock ytterligare mobilisering inom alla områden och mer allsidiga insatser. Dessa insatser skulle med fördel kunna samordnas under EU:s överinseende, eventuellt som en del av en insats inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och EU uppmanas därför att ta fram en tillräcklig operativ kapacitet för att kunna sammanställa ett verkligt europeiskt försvar. Parlamentet betonar dock att utmaningen från Daish, Al Nusrah Front och andra terroristgrupper måste bemötas med en skräddarsydd insats som tar hänsyn till politiska och regionövergripande skillnader. Parlamentet uppmanar EU att ta på sig det huvudsakliga ansvaret för att underlätta en regional dialog och knyta alla berörda regionala parter till denna, i synnerhet Arabförbundet, Saudiarabien, Egypten, Turkiet och Iran. Parlamentet påminner om betydelsen att bemöta den lokala befolkningens rättmätiga krav, som i synnerhet uttrycktes under den arabiska våren 2011, för att säkerställa en långsiktig stabilitet i regionen. Parlamentet noterar uttalandet från Arabförbundet nyligen om att en snabbinsatsstyrka ska inrättas med särskild betoning på att bekämpa Daish och andra terroristgrupper under utveckling. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att komma tillrätta med de grundläggande orsakerna till den snabbt försämrade situationen över hela MENA-regionen, via en heltäckande och ambitiös strategi. Parlamentet stöder den globala kampanjen mot Daish och välkomnar koalitionspartnernas utfästelse att samarbeta inom ramen för en gemensam strategi. Parlamentet välkomnar i synnerhet insatserna från de EU-medlemsstater som deltar i den internationella koalitionen mot Daish, antingen genom militära tillslag eller genom logistiskt, ekonomiskt eller humanitärt deltagande. Det behövs dock ytterligare mobilisering inom alla områden och mer allsidiga insatser. Dessa insatser skulle med fördel kunna samordnas under EU:s överinseende, eventuellt som en del av en insats inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och EU uppmanas därför att ta fram en tillräcklig operativ kapacitet för att kunna sammanställa ett verkligt europeiskt försvar. Parlamentet betonar dock att utmaningen från Daish, Al Nusrah Front och andra terroristgrupper måste bemötas med en skräddarsydd insats som tar hänsyn till politiska och regionövergripande skillnader. Parlamentet uppmanar EU att ta på sig det huvudsakliga ansvaret för att underlätta en regional dialog och knyta alla berörda regionala parter till denna, i synnerhet Arabförbundet, Saudiarabien, Egypten, Turkiet och Iran. Parlamentet påminner om betydelsen att bemöta den lokala befolkningens rättmätiga krav, som i synnerhet uttrycktes under den arabiska våren 2011, för att säkerställa en långsiktig stabilitet i regionen. Parlamentet noterar uttalandet från Arabförbundet nyligen om att en snabbinsatsstyrka ska inrättas med särskild betoning på att bekämpa Daish och andra terroristgrupper under utveckling.

| 2. | Europaparlamentet betonar vikten av EU:s konstanta politiska närvaro, på så hög nivå som möjligt, för att möjliggöra en långsiktig politisk och strategisk dialog och en verklig, gemensam reflektion med MENA-länderna om vad de behöver för att kunna uppnå regional stabilitet. Parlamentet understryker att endast EU:s förmåga att tala med en röst kommer att göra att unionen blir en effektiv aktör på den internationella arenan. Parlamentet uppmanar därför EU att snarast upprätta en verkligt gemensam utrikespolitik med ett nära samarbete mellan interna och externa åtgärder. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att ta hjälp av EU:s utrikesministrar eller av politiker som är kända bland aktörerna i regionen för att, inom ramen för hennes behörighet och i unionens namn, trygga en konstant dialog på hög nivå med länderna i regionen. Parlamentet påminner om att det finns ett behov av att identifiera och lita på viktiga partnerländer för att säkra långsiktig politisk stabilitet och säkerhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar vikten av EU:s konstanta politiska närvaro, på så hög nivå som möjligt, för att möjliggöra en långsiktig politisk och strategisk dialog och en verklig, gemensam reflektion med MENA-länderna om vad de behöver för att kunna uppnå regional stabilitet. Parlamentet understryker att endast EU:s förmåga att tala med en röst kommer att göra att unionen blir en effektiv aktör på den internationella arenan. Parlamentet uppmanar därför EU att snarast upprätta en verkligt gemensam utrikespolitik med ett nära samarbete mellan interna och externa åtgärder. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att ta hjälp av EU:s utrikesministrar eller av politiker som är kända bland aktörerna i regionen för att, inom ramen för hennes behörighet och i unionens namn, trygga en konstant dialog på hög nivå med länderna i regionen. Parlamentet påminner om att det finns ett behov av att identifiera och lita på viktiga partnerländer för att säkra långsiktig politisk stabilitet och säkerhet.

| 3. | Europaparlamentet betonar vikten och nödvändigheten av ett effektivt genomförande av följande initiativ under 2015: att stödja kapacitetsuppbyggande projekt och verksamhet tillsammans med länderna i MENA-regionen, att motverka radikalisering och våldsam extremism, att främja det internationella samarbetet, att försöka åtgärda underliggande faktorer och pågående kriser och att stärka partnerskapen med viktiga länder, inklusive att stärka den politiska dialogen med Arabförbundet, Islamiska samarbetsorganisationen (OIC), Afrikanska unionen och andra relevanta regionala samordningsstrukturer, såsom G5 Sahel. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar vikten och nödvändigheten av ett effektivt genomförande av följande initiativ under 2015: att stödja kapacitetsuppbyggande projekt och verksamhet tillsammans med länderna i MENA-regionen, att motverka radikalisering och våldsam extremism, att främja det internationella samarbetet, att försöka åtgärda underliggande faktorer och pågående kriser och att stärka partnerskapen med viktiga länder, inklusive att stärka den politiska dialogen med Arabförbundet, Islamiska samarbetsorganisationen (OIC), Afrikanska unionen och andra relevanta regionala samordningsstrukturer, såsom G5 Sahel.

| 4. | Europaparlamentet betonar att stabiliteten och säkerheten i MENA-regionen är av grundläggande betydelse för EU:s säkerhet. Parlamentet påminner om att ISIL/Daish och andra terrororganisationer har haft sina rötter i Irak och Syrien i många år, och har som mål att bygga upp ett regionalt inflytande. Parlamentet konstaterar att gruppens framgångar är resultatet av institutionella, demokratiska och säkerhetsmässiga kriser i dessa länder och av den bristande kontrollen vid deras gemensamma gräns. Parlamentet påminner om att framväxten och spridningen av terroristgrupper i MENA-regionen är ett symptom på den ekonomiska, politiska, sociala och kulturella kris som råder i regionen. Parlamentet uppmanar EU att utvärdera de bakomliggande orsakerna till radikaliseringen och ta itu med dem på ett heltäckande sätt som bygger på säkerhet, kapacitet för ett demokratiskt styrelseskick och politisk, ekonomisk, social och kulturell utveckling, varvid inkludering bör vara en ledande princip. Om man inte når någon praktisk, hållbar lösning på dessa problem kommer alla insatser för att neutralisera hotet från ISIL/Daish och andra terrorgrupper att stöta på ökade och ihållande svårigheter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att stabiliteten och säkerheten i MENA-regionen är av grundläggande betydelse för EU:s säkerhet. Parlamentet påminner om att ISIL/Daish och andra terrororganisationer har haft sina rötter i Irak och Syrien i många år, och har som mål att bygga upp ett regionalt inflytande. Parlamentet konstaterar att gruppens framgångar är resultatet av institutionella, demokratiska och säkerhetsmässiga kriser i dessa länder och av den bristande kontrollen vid deras gemensamma gräns. Parlamentet påminner om att framväxten och spridningen av terroristgrupper i MENA-regionen är ett symptom på den ekonomiska, politiska, sociala och kulturella kris som råder i regionen. Parlamentet uppmanar EU att utvärdera de bakomliggande orsakerna till radikaliseringen och ta itu med dem på ett heltäckande sätt som bygger på säkerhet, kapacitet för ett demokratiskt styrelseskick och politisk, ekonomisk, social och kulturell utveckling, varvid inkludering bör vara en ledande princip. Om man inte når någon praktisk, hållbar lösning på dessa problem kommer alla insatser för att neutralisera hotet från ISIL/Daish och andra terrorgrupper att stöta på ökade och ihållande svårigheter.

| 5. | Europaparlamentet noterar anslaget på en miljard euro inom ramen för EU:s strategi med titeln inslag i EU:s regionala strategi för Syrien och Irak och mot hotet från Da’esh, varav 400 miljoner euro ska gå till humanitärt bistånd. Parlamentet välkomnar försöken att anpassa EU:s humanitära bistånd till köns- och åldersspecifika behov. Parlamentet begär att särskild uppmärksamhet ägnas åt Jordanien och Libanon, som tar emot störst antal flyktingar i förhållande till folkmängd. Dessa två länder måste underlätta flyktingarnas säkra inresa till deras territorier och respektera non-refoulementprincipen. Flyktingkrisen får även konsekvenser för Kurdistans regionala regering i Irak. Parlamentet är bekymrat över att flyktinglägren, på grund av den extrema fattigdom och nöd som råder där, kan bli en grogrund för radikalisering. Parlamentet anser att de på lång sikt utgör destabiliserande faktorer i sina värdländer och vill därför se långsiktiga lösningar som kan hjälpa såväl flyktingar som värdländer. Parlamentet uppmanar EU att arbeta tillsammans med andra partner, främst UNHCR och Unicef, för att ta itu med de ständiga problemen i flykting- och internflyktinglägren i Irak, Jordanien, Libanon och Turkiet, i synnerhet när det gäller bristen på utbildning för barn och ungdomar. Parlamentet välkomnar de medel som är avsedda för de mottagande samhällena i den nya strategin och genom instrumentet som bidrar till stabilitet och fred. EU:s medlemsstater uppmanas att utöka sina åtaganden om ekonomiska resurser och vidarebosättning av de mest utsatta flyktingarna i samband med flyktingkrisen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar anslaget på en miljard euro inom ramen för EU:s strategi med titeln inslag i EU:s regionala strategi för Syrien och Irak och mot hotet från Da’esh, varav 400 miljoner euro ska gå till humanitärt bistånd. Parlamentet välkomnar försöken att anpassa EU:s humanitära bistånd till köns- och åldersspecifika behov. Parlamentet begär att särskild uppmärksamhet ägnas åt Jordanien och Libanon, som tar emot störst antal flyktingar i förhållande till folkmängd. Dessa två länder måste underlätta flyktingarnas säkra inresa till deras territorier och respektera non-refoulementprincipen. Flyktingkrisen får även konsekvenser för Kurdistans regionala regering i Irak. Parlamentet är bekymrat över att flyktinglägren, på grund av den extrema fattigdom och nöd som råder där, kan bli en grogrund för radikalisering. Parlamentet anser att de på lång sikt utgör destabiliserande faktorer i sina värdländer och vill därför se långsiktiga lösningar som kan hjälpa såväl flyktingar som värdländer. Parlamentet uppmanar EU att arbeta tillsammans med andra partner, främst UNHCR och Unicef, för att ta itu med de ständiga problemen i flykting- och internflyktinglägren i Irak, Jordanien, Libanon och Turkiet, i synnerhet när det gäller bristen på utbildning för barn och ungdomar. Parlamentet välkomnar de medel som är avsedda för de mottagande samhällena i den nya strategin och genom instrumentet som bidrar till stabilitet och fred. EU:s medlemsstater uppmanas att utöka sina åtaganden om ekonomiska resurser och vidarebosättning av de mest utsatta flyktingarna i samband med flyktingkrisen.

| 6. | Europaparlamentet noterar den ständiga ökningen av asylansökningar från Syrien och Irak och uppmanar EU:s medlemsstater att öka sina ansträngningar när det gäller att ta emot asylsökande och att snabbt behandla de ansökningar som ännu inte har prövats. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar den ständiga ökningen av asylansökningar från Syrien och Irak och uppmanar EU:s medlemsstater att öka sina ansträngningar när det gäller att ta emot asylsökande och att snabbt behandla de ansökningar som ännu inte har prövats.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att vissa länder i MENA-regionen deltar i den internationella koalitionen mot ISIL/Daish. Parlamentet uppmanar kraftfullt alla regeringar i regionen och det internationella samfundet att öka sina ansträngningar i kampen mot finansieringen av den internationella terrorismen och krigen i Syrien och Libyen. Parlamentet upprepar sin uppmaning till alla länder i regionen att hindra individer samt privata och offentliga organ från att finansiera eller underlätta finansieringen av terroristorganisationer eller av syriska individer eller företag som har samröre med den syriska regeringen, då denna har belagts av EU-sanktioner, som måste vara tillräckligt hårda. Parlamentet vill se att de deltar i program för regionalt samarbetet för att övervaka kapitalrörelser och upprätta ett samarbete mellan Gulfstaternas samarbetsråd, Arabförbundet, Islamska samarbetsorganisationen och EU-institutionerna. Parlamentet påminner om att det är brådskande att införa ett effektivt sanktionssystem som samordnas med Arabförbundet, Islamska samarbetsorganisationen och Gulfstaternas samarbetsråd i syfte att stoppa den privata finansieringen till ISIL/Daish från internationella aktörer och genom att terrororganisationen kan sälja olagligt utvunnen olja. Parlamentet påminner även om det brådskande behovet av ett ökat samarbete mellan tullmyndigheterna vid de turkiska, irakiska och syriska gränserna för att förhindra att ISIL/Daish säljer olaglig olja. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar att vissa länder i MENA-regionen deltar i den internationella koalitionen mot ISIL/Daish. Parlamentet uppmanar kraftfullt alla regeringar i regionen och det internationella samfundet att öka sina ansträngningar i kampen mot finansieringen av den internationella terrorismen och krigen i Syrien och Libyen. Parlamentet upprepar sin uppmaning till alla länder i regionen att hindra individer samt privata och offentliga organ från att finansiera eller underlätta finansieringen av terroristorganisationer eller av syriska individer eller företag som har samröre med den syriska regeringen, då denna har belagts av EU-sanktioner, som måste vara tillräckligt hårda. Parlamentet vill se att de deltar i program för regionalt samarbetet för att övervaka kapitalrörelser och upprätta ett samarbete mellan Gulfstaternas samarbetsråd, Arabförbundet, Islamska samarbetsorganisationen och EU-institutionerna. Parlamentet påminner om att det är brådskande att införa ett effektivt sanktionssystem som samordnas med Arabförbundet, Islamska samarbetsorganisationen och Gulfstaternas samarbetsråd i syfte att stoppa den privata finansieringen till ISIL/Daish från internationella aktörer och genom att terrororganisationen kan sälja olagligt utvunnen olja. Parlamentet påminner även om det brådskande behovet av ett ökat samarbete mellan tullmyndigheterna vid de turkiska, irakiska och syriska gränserna för att förhindra att ISIL/Daish säljer olaglig olja.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av en långsiktigt strukturerad strategisk dialog med Arabförbundet, Islamska samarbetsorganisationen och Gulfstaternas samarbetsråd. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den förklaring som antogs i Aten den 11 juni 2014 och samförståndsavtalet från januari 2015, och manar till ett fullständigt genomförande av dem. Parlamentet trycker på den avgörande betydelsen av regelbundna toppmöten mellan EU och Arabförbundet, Islamska samarbetsorganisationen och Gulfstaternas samarbetsråd. Parlamentet betonar den centrala roll som Arabförbundet måste spela i krislösningen. Parlamentet är övertygat om att kriserna visar hur nödvändigt det är att länderna i Arabförbundet omvandlar denna organisation till ett riktigt beslutsfattande organ som kan fatta bindande beslut. Parlamentet påminner om det strategiska samarbetet mellan Europeiska unionen och Gulfstaternas samarbetsråd. Parlamentet understryker att Gulfstaternas samarbetsråd kan ha ett positivt och politiskt inflytande för att hantera kriserna och konflikterna i MENA-länderna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar vikten av en långsiktigt strukturerad strategisk dialog med Arabförbundet, Islamska samarbetsorganisationen och Gulfstaternas samarbetsråd. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den förklaring som antogs i Aten den 11 juni 2014 och samförståndsavtalet från januari 2015, och manar till ett fullständigt genomförande av dem. Parlamentet trycker på den avgörande betydelsen av regelbundna toppmöten mellan EU och Arabförbundet, Islamska samarbetsorganisationen och Gulfstaternas samarbetsråd. Parlamentet betonar den centrala roll som Arabförbundet måste spela i krislösningen. Parlamentet är övertygat om att kriserna visar hur nödvändigt det är att länderna i Arabförbundet omvandlar denna organisation till ett riktigt beslutsfattande organ som kan fatta bindande beslut. Parlamentet påminner om det strategiska samarbetet mellan Europeiska unionen och Gulfstaternas samarbetsråd. Parlamentet understryker att Gulfstaternas samarbetsråd kan ha ett positivt och politiskt inflytande för att hantera kriserna och konflikterna i MENA-länderna.

| 9. | Europaparlamentet betonar också vikten av regionala dialoger med Turkiet och Iran. Parlamentet välkomnar det avtal som nyligen ingicks mellan E3+3 och Iran rörande Irans kärntekniska program och hoppas att detta ska omvandlas till ett slutligt övergripande avtal innan den avtalade tidsfristen går ut. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att, vid en slutgiltig överenskommelse i kärnteknikfrågan, föra djupgående diskussioner med Iran samt att samtidigt säkerställa dess åtagande om icke-spridning till dess att de berörda internationella organen inklusive IAEA har gett en bekräftelse. Parlamentet uppmanar i detta syfte EU att aktivt medverka till att stödja förtroendeskapande åtgärder mellan Iran och Saudiarabien. Parlamentet understryker behovet av att intensifiera samarbetet med Turkiet för att bekämpa terrorism. Turkiet kan, i egenskap av Nato-medlem, spela en ledande roll i kampen mot ISIL/Daish och i stabiliseringen av Irak och Syrien. Turkiet uppmanas att utreda vissa oklarheter och fullt ut delta i stabiliseringen av regionen genom att effektivt kontrollera sin gräns mot Syrien och spela en mer aktiv roll i bekämpningen av ISIL/Daish i samarbete med EU. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar också vikten av regionala dialoger med Turkiet och Iran. Parlamentet välkomnar det avtal som nyligen ingicks mellan E3+3 och Iran rörande Irans kärntekniska program och hoppas att detta ska omvandlas till ett slutligt övergripande avtal innan den avtalade tidsfristen går ut. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att, vid en slutgiltig överenskommelse i kärnteknikfrågan, föra djupgående diskussioner med Iran samt att samtidigt säkerställa dess åtagande om icke-spridning till dess att de berörda internationella organen inklusive IAEA har gett en bekräftelse. Parlamentet uppmanar i detta syfte EU att aktivt medverka till att stödja förtroendeskapande åtgärder mellan Iran och Saudiarabien. Parlamentet understryker behovet av att intensifiera samarbetet med Turkiet för att bekämpa terrorism. Turkiet kan, i egenskap av Nato-medlem, spela en ledande roll i kampen mot ISIL/Daish och i stabiliseringen av Irak och Syrien. Turkiet uppmanas att utreda vissa oklarheter och fullt ut delta i stabiliseringen av regionen genom att effektivt kontrollera sin gräns mot Syrien och spela en mer aktiv roll i bekämpningen av ISIL/Daish i samarbete med EU.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar länderna i regionen att avstå från att exportera terrorism och vapen till de närliggande länderna i regionen, då detta riskerar att destabilisera situationen ytterligare där. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar länderna i regionen att avstå från att exportera terrorism och vapen till de närliggande länderna i regionen, då detta riskerar att destabilisera situationen ytterligare där.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att det måste skapas förutsättningar för ett återupptagande av fredsförhandlingarna mellan Israel och den palestinska myndigheten för att nå en slutgiltig lösning på konflikten på grundval av en lösning med två stater som lever sida vid sida i fred och säkerhet enligt 1967 års gränser och med Jerusalem som huvudstad i båda staterna i enlighet med internationell rätt. Parlamentet uttrycker återigen djup oro över den humanitära situationen på Gazaremsan, som förvärras snabbt. Den israeliska politiken beträffande bosättningarna på Västbanken är mycket oroande. Parlamentet är djupt oroat över dödläget i dialogen och de ökande spänningarna mellan israeler och palestinier. Det krävs genuina och trovärdiga ansträngningar på båda sidor, av EU och av det internationella samfundet för att detta ska kunna åstadkommas. Parlamentet välkomnar och stöder den höga representanten Federica Mogherinis beslutsamhet att öka EU:s engagemang i fredsprocessen i Mellanöstern och hävda sig som en medlare. Parlamentet uppmanar alla parter att avstå från handlingar som kan förvärra situationen ytterligare i form av uppvigling, provokation, övervåld eller vedergällning. Parlamentet upprepar sitt fulla stöd till det arabiska fredsinitiativet från 2002 och uppmanar länderna i Arabförbundet och Israel att genomföra det. Parlamentet understryker att alla diskussioner om ett återupptagande av fredsprocessen samt om den palestinska myndighetens administrativa och politiska kontroll över Gazaremsan skulle ha mycket att vinna om Arabförbundet deltog. Parlamentet understryker den avgörande roll som Egypten spelade för att uppnå ett definitivt eldupphör i samband med konflikten mellan Hamas och Israel under sommaren 2014. Parlamentet uppmanar de internationella givarna att uppfylla de åtaganden som gjordes vid konferensen i Kairo i oktober 2014. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att det måste skapas förutsättningar för ett återupptagande av fredsförhandlingarna mellan Israel och den palestinska myndigheten för att nå en slutgiltig lösning på konflikten på grundval av en lösning med två stater som lever sida vid sida i fred och säkerhet enligt 1967 års gränser och med Jerusalem som huvudstad i båda staterna i enlighet med internationell rätt. Parlamentet uttrycker återigen djup oro över den humanitära situationen på Gazaremsan, som förvärras snabbt. Den israeliska politiken beträffande bosättningarna på Västbanken är mycket oroande. Parlamentet är djupt oroat över dödläget i dialogen och de ökande spänningarna mellan israeler och palestinier. Det krävs genuina och trovärdiga ansträngningar på båda sidor, av EU och av det internationella samfundet för att detta ska kunna åstadkommas. Parlamentet välkomnar och stöder den höga representanten Federica Mogherinis beslutsamhet att öka EU:s engagemang i fredsprocessen i Mellanöstern och hävda sig som en medlare. Parlamentet uppmanar alla parter att avstå från handlingar som kan förvärra situationen ytterligare i form av uppvigling, provokation, övervåld eller vedergällning. Parlamentet upprepar sitt fulla stöd till det arabiska fredsinitiativet från 2002 och uppmanar länderna i Arabförbundet och Israel att genomföra det. Parlamentet understryker att alla diskussioner om ett återupptagande av fredsprocessen samt om den palestinska myndighetens administrativa och politiska kontroll över Gazaremsan skulle ha mycket att vinna om Arabförbundet deltog. Parlamentet understryker den avgörande roll som Egypten spelade för att uppnå ett definitivt eldupphör i samband med konflikten mellan Hamas och Israel under sommaren 2014. Parlamentet uppmanar de internationella givarna att uppfylla de åtaganden som gjordes vid konferensen i Kairo i oktober 2014.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker sitt fulla stöd för konkreta åtgärder från EU:s sida inom ramen för en stark gemensam säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) i syfte att främja stabilitet och säkerhet i MENA-länderna. Parlamentet beklagar att de uppdrag och insatser inom ramen för GSFP som genomförs i regionen, i Libyen (EUBAM Libyen, EUPOL COPPS och EUBAM Rafah) är alltför små och inte alls motsvarar säkerhetsutmaningarna i regionen, samt efterlyser en strategisk omvärdering av dessa uppdrag. Parlamentet påpekar att EU, inom ramen för sina åtaganden för mänskliga rättigheter och rättsstatlighet, kan spela en stor roll genom att tillhandahålla specifikt stöd och utbildning som leder till särskild kompetens för reformering av det straffrättsliga systemet och av säkerhetssektorn, liksom till kompetens inom områdena gränsövervakning, avväpning, demobilisering och återanpassning, bekämpning av terrorism och vapenhandel samt förhindrande av vapen-, narkotika-, och människohandel. Särskilt fokus bör riktas mot Libyen och parlamentet understryker betydelsen av dialog och samarbete med Arabförbundet och Afrikanska unionen så att partnerländerna kan utveckla sin förmåga att bekämpa extremism samt ha tillgång till de militära och mänskliga resurser som behövs för detta. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uttrycker sitt fulla stöd för konkreta åtgärder från EU:s sida inom ramen för en stark gemensam säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) i syfte att främja stabilitet och säkerhet i MENA-länderna. Parlamentet beklagar att de uppdrag och insatser inom ramen för GSFP som genomförs i regionen, i Libyen (EUBAM Libyen, EUPOL COPPS och EUBAM Rafah) är alltför små och inte alls motsvarar säkerhetsutmaningarna i regionen, samt efterlyser en strategisk omvärdering av dessa uppdrag. Parlamentet påpekar att EU, inom ramen för sina åtaganden för mänskliga rättigheter och rättsstatlighet, kan spela en stor roll genom att tillhandahålla specifikt stöd och utbildning som leder till särskild kompetens för reformering av det straffrättsliga systemet och av säkerhetssektorn, liksom till kompetens inom områdena gränsövervakning, avväpning, demobilisering och återanpassning, bekämpning av terrorism och vapenhandel samt förhindrande av vapen-, narkotika-, och människohandel. Särskilt fokus bör riktas mot Libyen och parlamentet understryker betydelsen av dialog och samarbete med Arabförbundet och Afrikanska unionen så att partnerländerna kan utveckla sin förmåga att bekämpa extremism samt ha tillgång till de militära och mänskliga resurser som behövs för detta.

| 13. | Europaparlamentet motsätter sig användningen av drönare för utomrättsliga och exterritoriella avrättningar av terrormisstänkta och kräver ett förbud mot användningen av drönare för sådana ändamål. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet motsätter sig användningen av drönare för utomrättsliga och exterritoriella avrättningar av terrormisstänkta och kräver ett förbud mot användningen av drönare för sådana ändamål.

| 14. | Europaparlamentet kräver att myndigheterna i EU:s medlemsstater och i Mellanöstern och Nordafrika respekterar förbudet mot tortyr, som särskilt tas upp i FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och som de flesta av dessa länder har undertecknat och ratificerat. Parlamentet upprepar att erkännanden som avgetts under tortyr saknar giltighet och fördömer dessa metoder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kräver att myndigheterna i EU:s medlemsstater och i Mellanöstern och Nordafrika respekterar förbudet mot tortyr, som särskilt tas upp i FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och som de flesta av dessa länder har undertecknat och ratificerat. Parlamentet upprepar att erkännanden som avgetts under tortyr saknar giltighet och fördömer dessa metoder.

| 15. | Europaparlamentet är särskilt oroat över att de olika politiska kriserna i regionen har omintetgjort medlemsstaternas underrättelsekapacitet. Parlamentet påminner om att det är av avgörande betydelse att utveckla ett förbättrat samarbete mellan EU:s medlemsstater och MENA-länderna för att bekämpa terrorism inom en ram för mänskliga rättigheter och internationell rätt. Parlamentet efterlyser ett systematiskt och effektivt samarbete med dessa länder och med Europol och Interpol för att hjälpa dem att bygga upp tillräckliga strukturer och resurser för att bekämpa och motverka terrorism och organiserad brottslighet, inklusive människohandel. Detta bör ske genom att integrerade försvarssystem skapas som främst är avsedda för att skydda alla berörda individers mänskliga rättigheter, förutsatt att det finns tillräckliga skyddsmekanismer för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar fem-plus-fem-dialogen, som kompletterar EU:s dialog för Medelhavet och gör det möjligt att delta i säkerhetssamarbete. Parlamentet understryker behovet av att få bukt med befintliga brister i samarbetet med utländska stridandes ursprungs-, transit- och destinationsländer. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att slå samman sina resurser, stärka befintliga mekanismer (Frontex, Eurosur) och upprätta ett europeiskt register över passageraruppgifter för att förbättra kontrollen vid EU:s yttre gränser. Parlamentet betonar att det aktiva samarbetet mellan utrikes- och inrikesministrarna bör stärkas, särskilt när det gäller rättsligt samarbete, polissamarbete och informationsutbyte. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är särskilt oroat över att de olika politiska kriserna i regionen har omintetgjort medlemsstaternas underrättelsekapacitet. Parlamentet påminner om att det är av avgörande betydelse att utveckla ett förbättrat samarbete mellan EU:s medlemsstater och MENA-länderna för att bekämpa terrorism inom en ram för mänskliga rättigheter och internationell rätt. Parlamentet efterlyser ett systematiskt och effektivt samarbete med dessa länder och med Europol och Interpol för att hjälpa dem att bygga upp tillräckliga strukturer och resurser för att bekämpa och motverka terrorism och organiserad brottslighet, inklusive människohandel. Detta bör ske genom att integrerade försvarssystem skapas som främst är avsedda för att skydda alla berörda individers mänskliga rättigheter, förutsatt att det finns tillräckliga skyddsmekanismer för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar fem-plus-fem-dialogen, som kompletterar EU:s dialog för Medelhavet och gör det möjligt att delta i säkerhetssamarbete. Parlamentet understryker behovet av att få bukt med befintliga brister i samarbetet med utländska stridandes ursprungs-, transit- och destinationsländer. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att slå samman sina resurser, stärka befintliga mekanismer (Frontex, Eurosur) och upprätta ett europeiskt register över passageraruppgifter för att förbättra kontrollen vid EU:s yttre gränser. Parlamentet betonar att det aktiva samarbetet mellan utrikes- och inrikesministrarna bör stärkas, särskilt när det gäller rättsligt samarbete, polissamarbete och informationsutbyte.

| 16. | Europaparlamentet upprepar det brådskande behovet av en politisk lösning på konflikten i Syrien. Parlamentet vidhåller att en hållbar lösning omedelbart kräver en inkluderande politisk process ledd av Syrien som syftar till att åstadkomma en övergång i enlighet med Genèvekommunikén av den 30 juni 2012, och i linje med FN:s säkerhetsråds relevanta resolutioner, för att skydda landets sammanhållning, suveränitet och territoriella integritet. Parlamentet välkomnar Syriska nationella koalitionens ansträngningar för att utvidgas och samarbeta med andra oppositionsgrupper, bland annat genom engagemanget nyligen i den nationella kommissionen för samordning för att fastställa oppositionens visioner för en politisk övergång. Parlamentet stöder det arbete som FN:s särskilda sändebud Staffan de Mistura uträttar för att få ett slut på de beväpnade konflikterna och återupprätta den politiska dialogen. Det är mycket viktigt att skydda och stödja den demokratiska syriska oppositionen. Parlamentet påminner om nödvändigheten i att ställa Bashar al-Asads regim till svars för de brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och grova kränkningar av mänskliga rättigheter som hans regim har gjort sig skyldig till under konflikten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar det brådskande behovet av en politisk lösning på konflikten i Syrien. Parlamentet vidhåller att en hållbar lösning omedelbart kräver en inkluderande politisk process ledd av Syrien som syftar till att åstadkomma en övergång i enlighet med Genèvekommunikén av den 30 juni 2012, och i linje med FN:s säkerhetsråds relevanta resolutioner, för att skydda landets sammanhållning, suveränitet och territoriella integritet. Parlamentet välkomnar Syriska nationella koalitionens ansträngningar för att utvidgas och samarbeta med andra oppositionsgrupper, bland annat genom engagemanget nyligen i den nationella kommissionen för samordning för att fastställa oppositionens visioner för en politisk övergång. Parlamentet stöder det arbete som FN:s särskilda sändebud Staffan de Mistura uträttar för att få ett slut på de beväpnade konflikterna och återupprätta den politiska dialogen. Det är mycket viktigt att skydda och stödja den demokratiska syriska oppositionen. Parlamentet påminner om nödvändigheten i att ställa Bashar al-Asads regim till svars för de brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och grova kränkningar av mänskliga rättigheter som hans regim har gjort sig skyldig till under konflikten.

| 17. | Europaparlamentet begär att alla initiativ för att stoppa striderna i Syrien ska beakta kraven i internationell humanitär rätt och i internationell människorättslagstiftning, där den sistnämnda tillämpas i både krigstid och fredstid, samt i internationell straffrätt. Parlamentet uppmanar EU att öka trycket på Asadregimen att efterleva FN:s säkerhetsråds resolutioner 2139 (2014), 2165 (2014) och 2191 (2014) för att garantera att humanitärt bistånd verkligen når fram, även till områden som kontrolleras av den moderata syriska oppositionen, samt att bistå med deras kapacitetsbyggande. Parlamentet välkomnar de utfästelser som gjordes vid Kuwait III-konferensen och uppmanar EU och andra internationella givare att uppfylla sina ekonomiska åtaganden för att hantera krisen i Syrien. Parlamentet stöder kommissionens rekommendation om att verka för en återetablering av administrationen och de offentliga tjänsterna i de förstörda regionerna i Syrien och uppmanar till omedelbar hjälp med att återuppbygga staden Kobane. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet begär att alla initiativ för att stoppa striderna i Syrien ska beakta kraven i internationell humanitär rätt och i internationell människorättslagstiftning, där den sistnämnda tillämpas i både krigstid och fredstid, samt i internationell straffrätt. Parlamentet uppmanar EU att öka trycket på Asadregimen att efterleva FN:s säkerhetsråds resolutioner 2139 (2014), 2165 (2014) och 2191 (2014) för att garantera att humanitärt bistånd verkligen når fram, även till områden som kontrolleras av den moderata syriska oppositionen, samt att bistå med deras kapacitetsbyggande. Parlamentet välkomnar de utfästelser som gjordes vid Kuwait III-konferensen och uppmanar EU och andra internationella givare att uppfylla sina ekonomiska åtaganden för att hantera krisen i Syrien. Parlamentet stöder kommissionens rekommendation om att verka för en återetablering av administrationen och de offentliga tjänsterna i de förstörda regionerna i Syrien och uppmanar till omedelbar hjälp med att återuppbygga staden Kobane.

| 18. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över att den humanitära situationen i Syrien fortsätter att försämras fyra år efter det att konflikterna bröt ut. Parlamentet noterar att tillträdet för humanitär hjälp har minskat till följd av avsiktligt hindrande av bistånd, vilket måste upphöra omedelbart. Parlamentet noterar vidare med stor oro att antalet människor som bor i områden som det är svårt eller omöjligt för biståndsorgan att nå fram till nästan har fördubblats under de senaste två åren. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uttrycker stor oro över att den humanitära situationen i Syrien fortsätter att försämras fyra år efter det att konflikterna bröt ut. Parlamentet noterar att tillträdet för humanitär hjälp har minskat till följd av avsiktligt hindrande av bistånd, vilket måste upphöra omedelbart. Parlamentet noterar vidare med stor oro att antalet människor som bor i områden som det är svårt eller omöjligt för biståndsorgan att nå fram till nästan har fördubblats under de senaste två åren.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att krigsvåldtäkter har dokumenterats i Syrien, Irak och de områden som kontrolleras av Daish. Parlamentet kräver att kvinnor som utsätts för våldtäkt i samband med väpnade konflikter ska erbjudas alla tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive möjligheten att göra abort vid EU-finansierade humanitära inrättningar, i enlighet med internationell humanitär rätt, FN:s säkerhetsråds resolutioner och Genèvekonventionernas gemensamma artikel 3 som föreskriver att sårade och sjuka ska få all den läkarvård deras situation kräver, utan negativ åtskillnad. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att krigsvåldtäkter har dokumenterats i Syrien, Irak och de områden som kontrolleras av Daish. Parlamentet kräver att kvinnor som utsätts för våldtäkt i samband med väpnade konflikter ska erbjudas alla tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive möjligheten att göra abort vid EU-finansierade humanitära inrättningar, i enlighet med internationell humanitär rätt, FN:s säkerhetsråds resolutioner och Genèvekonventionernas gemensamma artikel 3 som föreskriver att sårade och sjuka ska få all den läkarvård deras situation kräver, utan negativ åtskillnad.

| 20. | Europaparlamentet understryker att den irakiska regeringen måste främja ett system för delning av det politiska ansvaret, makten och oljevinsterna på ett inkluderande sätt som borde omfatta alla religiösa och etniska grupper i landet, och i synnerhet sunniminoriteterna. Parlamentet vill att detta system för delning ska vara en förutsättning för genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak. Parlamentet uppmanar den irakiska regeringen att omedelbart erbjuda etniska och religiösa minoriteter skydd, hindra shiamuslimska milisgrupper från att utöva våld mot sunniminoriteter och ge flyktingar som har flytt från IS terror en skyddad miljö och nödvändigt bistånd. Parlamentet noterar den överenskommelse som Iraks regering och Kurdistans regionala regering i Irak har ingått och uppmanar till ett fullständigt genomförande av den. Parlamentet uppmanar vidare Iraks regering att respektera den kurdiska regionala regeringens ekonomiska rättigheter i enlighet med konstitutionen. Parlamentet betonar vikten av, och uppmuntrar till, ytterligare förbättringar av samarbetet mellan Bagdad och Erbil, för säkerhet och ekonomiskt välstånd i Irak och regionen. EU bör bidra till det politiska, administrativa och militära kapacitetsuppbyggnadet inom den irakiska regeringen, särskilt vad gäller utmaningar som den socioekonomiska krisen och det otillräckliga skyddet av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att den irakiska regeringen måste främja ett system för delning av det politiska ansvaret, makten och oljevinsterna på ett inkluderande sätt som borde omfatta alla religiösa och etniska grupper i landet, och i synnerhet sunniminoriteterna. Parlamentet vill att detta system för delning ska vara en förutsättning för genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak. Parlamentet uppmanar den irakiska regeringen att omedelbart erbjuda etniska och religiösa minoriteter skydd, hindra shiamuslimska milisgrupper från att utöva våld mot sunniminoriteter och ge flyktingar som har flytt från IS terror en skyddad miljö och nödvändigt bistånd. Parlamentet noterar den överenskommelse som Iraks regering och Kurdistans regionala regering i Irak har ingått och uppmanar till ett fullständigt genomförande av den. Parlamentet uppmanar vidare Iraks regering att respektera den kurdiska regionala regeringens ekonomiska rättigheter i enlighet med konstitutionen. Parlamentet betonar vikten av, och uppmuntrar till, ytterligare förbättringar av samarbetet mellan Bagdad och Erbil, för säkerhet och ekonomiskt välstånd i Irak och regionen. EU bör bidra till det politiska, administrativa och militära kapacitetsuppbyggnadet inom den irakiska regeringen, särskilt vad gäller utmaningar som den socioekonomiska krisen och det otillräckliga skyddet av mänskliga rättigheter.

| 21. | Europaparlamentet är övertygat om att områden som redan har befriats från ISIS eller någon annan terroristgrupp måste stabiliseras ytterligare för att en varaktig säkerhet ska kunna uppnås där. Parlamentet påpekar att detta kan ske genom humanitärt bistånd, minröjningsprogram och insatser för den allmänna ordningen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är övertygat om att områden som redan har befriats från ISIS eller någon annan terroristgrupp måste stabiliseras ytterligare för att en varaktig säkerhet ska kunna uppnås där. Parlamentet påpekar att detta kan ske genom humanitärt bistånd, minröjningsprogram och insatser för den allmänna ordningen.

| 22. | Europaparlamentet fördömer starkt terroristattentatet mot Bardomuseet i Tunis den 18 mars 2015, för vilket Islamska staten har tagit på sig ansvaret. Parlamentet oroas av terrornätverkens värvningskapacitet i ett land som styrs av en nationell enhetsregering där det moderata islamiska partiet al-Nahda ingår. Parlamentet oroas också över Tunisiens genomsläppliga gränser till Libyen, som särskilt utnyttjas för narkotika- och vapenhandel, och välkomnar det senaste samarbetet mellan Tunisien och EU och dess medlemsstater i detta hänseende. Parlamentet är fortfarande oroat över den stora flyktingströmmen från Libyen till Tunisien som sätter stor press på landets stabilitet, och välkomnar de mottagandeinsatser som genomförts av Tunisien, där det nu finns över en miljon libyska flyktingar. Parlamentet betonar att det är viktigt att EU och Tunisien fortsätter och stärker sitt säkerhetssamarbete, särskilt genom upprättande av gemensamma säkerhetsprogram. Parlamentet anser att det är ytterst viktigt att ge Tunisien ett större stöd genom att göra specifika åtaganden, även rörande ekonomiska medel och investeringar, för att stödja den bräckliga demokratiska övergången. Det ligger i hela regionens och EU:s intresse att det tunisiska experimentet får en positiv utgång. Kommissionen uppmanas att understryka vikten av demokratisering och att sända ett symboliskt budskap efter den arabiska våren genom att hålla ett toppmöte mellan EU och MENA-länderna i Tunis. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet fördömer starkt terroristattentatet mot Bardomuseet i Tunis den 18 mars 2015, för vilket Islamska staten har tagit på sig ansvaret. Parlamentet oroas av terrornätverkens värvningskapacitet i ett land som styrs av en nationell enhetsregering där det moderata islamiska partiet al-Nahda ingår. Parlamentet oroas också över Tunisiens genomsläppliga gränser till Libyen, som särskilt utnyttjas för narkotika- och vapenhandel, och välkomnar det senaste samarbetet mellan Tunisien och EU och dess medlemsstater i detta hänseende. Parlamentet är fortfarande oroat över den stora flyktingströmmen från Libyen till Tunisien som sätter stor press på landets stabilitet, och välkomnar de mottagandeinsatser som genomförts av Tunisien, där det nu finns över en miljon libyska flyktingar. Parlamentet betonar att det är viktigt att EU och Tunisien fortsätter och stärker sitt säkerhetssamarbete, särskilt genom upprättande av gemensamma säkerhetsprogram. Parlamentet anser att det är ytterst viktigt att ge Tunisien ett större stöd genom att göra specifika åtaganden, även rörande ekonomiska medel och investeringar, för att stödja den bräckliga demokratiska övergången. Det ligger i hela regionens och EU:s intresse att det tunisiska experimentet får en positiv utgång. Kommissionen uppmanas att understryka vikten av demokratisering och att sända ett symboliskt budskap efter den arabiska våren genom att hålla ett toppmöte mellan EU och MENA-länderna i Tunis.

| 23. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den allt sämre säkerhetssituationen och humanitära situationen i Libyen. Parlamentet är djupt oroat över terroristgruppernas ökade utbredning i landet, i synnerhet ISIL/Daish, som utnyttjar det politiska tomrummet och våldsupptrappningen. Parlamentet understryker betydelsen av brådskande åtgärder för att begränsa och utplåna terrororganisationernas inflytande på libyskt territorium. Parlamentet oroas av den särskilt allvarliga situationen i den södra delen av landet, då denna utnyttjas som en plattform för organiserade brottslighet och väpnade grupper. Libyens territoriella integritet och nationella enhet måste bevaras, vilket endast låter sig göras genom en gedigen politik som inkluderar välidentifierade aktörer. Parlamentet bekräftar sitt starka stöd för de FN-ledda samtal som förs av generalsekreterarens särskilda representant Bernardino Léon i syfte att finna en framförhandlad lösning som leder till att en libysk samlingsregering kan bildas. Parlamentet välkomnar Algeriets och Marockos ansträngningar för att främja en intern libysk dialog. Parlamentet understryker att EU redan har uttryckt beredvillighet att vidta begränsande åtgärder mot personer som försöker motverka dialogen, i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 2174 (2014). EU bör vara beredd att stödja Libyens institutioner så snart en politisk lösning har hittats och vapenvila inletts. Dessutom bör EU bidra till en reform av säkerhetssektorn och till avväpning, demobilisering och återanpassning i Libyen så snart som en samlingsregering har bildats och efter begäran från en sådan. Parlamentet varnar dock för att EU vid ett eventuellt dödläge i de politiska förhandlingarna och en stegrad väpnad konflikt måste vara beredd att bidra till ett fredsbevarande ingripande med ett mandat från FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den allt sämre säkerhetssituationen och humanitära situationen i Libyen. Parlamentet är djupt oroat över terroristgruppernas ökade utbredning i landet, i synnerhet ISIL/Daish, som utnyttjar det politiska tomrummet och våldsupptrappningen. Parlamentet understryker betydelsen av brådskande åtgärder för att begränsa och utplåna terrororganisationernas inflytande på libyskt territorium. Parlamentet oroas av den särskilt allvarliga situationen i den södra delen av landet, då denna utnyttjas som en plattform för organiserade brottslighet och väpnade grupper. Libyens territoriella integritet och nationella enhet måste bevaras, vilket endast låter sig göras genom en gedigen politik som inkluderar välidentifierade aktörer. Parlamentet bekräftar sitt starka stöd för de FN-ledda samtal som förs av generalsekreterarens särskilda representant Bernardino Léon i syfte att finna en framförhandlad lösning som leder till att en libysk samlingsregering kan bildas. Parlamentet välkomnar Algeriets och Marockos ansträngningar för att främja en intern libysk dialog. Parlamentet understryker att EU redan har uttryckt beredvillighet att vidta begränsande åtgärder mot personer som försöker motverka dialogen, i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 2174 (2014). EU bör vara beredd att stödja Libyens institutioner så snart en politisk lösning har hittats och vapenvila inletts. Dessutom bör EU bidra till en reform av säkerhetssektorn och till avväpning, demobilisering och återanpassning i Libyen så snart som en samlingsregering har bildats och efter begäran från en sådan. Parlamentet varnar dock för att EU vid ett eventuellt dödläge i de politiska förhandlingarna och en stegrad väpnad konflikt måste vara beredd att bidra till ett fredsbevarande ingripande med ett mandat från FN:s säkerhetsråd.

| 24. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den allt sämre säkerhetssituationen i Jemen. Parlamentet understryker att den politiska krisen har blivit till en säkerhetsmässig och humanitär kris som destabiliserar hela Arabiska halvön och även samtliga MENA-länder, samt stöder FN:s ansträngningar att återuppta förhandlingarna. Parlamentet betonar att endast ett allmänt politiskt samförstånd genom fredliga förhandlingar mellan de politiska grupperna, i en atmosfär utan fruktan, kan leda till en hållbar lösning på den nuvarande krisen och bevara landets enhet och territoriella integritet. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att vidta alla tänkbara, konkreta åtgärder för att hjälpa civilbefolkningen och sätta stopp för den dramatiska situationen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över den allt sämre säkerhetssituationen i Jemen. Parlamentet understryker att den politiska krisen har blivit till en säkerhetsmässig och humanitär kris som destabiliserar hela Arabiska halvön och även samtliga MENA-länder, samt stöder FN:s ansträngningar att återuppta förhandlingarna. Parlamentet betonar att endast ett allmänt politiskt samförstånd genom fredliga förhandlingar mellan de politiska grupperna, i en atmosfär utan fruktan, kan leda till en hållbar lösning på den nuvarande krisen och bevara landets enhet och territoriella integritet. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att vidta alla tänkbara, konkreta åtgärder för att hjälpa civilbefolkningen och sätta stopp för den dramatiska situationen.

| 25. | Europaparlamentet fördömer eftertryckligen de angrepp på civil infrastruktur och befolkning i Jemen som har lett till ett stort antal dödade och sårade och till en allvarlig försämring av den redan förskräckliga humanitära situationen. Parlamentet uppmanar EU att tillsammans med internationella och regionala aktörer genom medling åstadkomma omedelbar vapenvila och ett slut på våld riktat mot civila. Ytterligare medel måste ställas till förfogande, i samarbete med andra internationella givare, för att förhindra en humanitär kris och ge nödvändigt stöd till behövande. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet fördömer eftertryckligen de angrepp på civil infrastruktur och befolkning i Jemen som har lett till ett stort antal dödade och sårade och till en allvarlig försämring av den redan förskräckliga humanitära situationen. Parlamentet uppmanar EU att tillsammans med internationella och regionala aktörer genom medling åstadkomma omedelbar vapenvila och ett slut på våld riktat mot civila. Ytterligare medel måste ställas till förfogande, i samarbete med andra internationella givare, för att förhindra en humanitär kris och ge nödvändigt stöd till behövande.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med länderna i MENA-regionen strukturellt ta itu med problemet att ungdomar lämnar EU för att strida för ISIS/Daish och andra terroristorganisationer i Syrien och Irak. Medlemsstaterna uppmanas att vidta lämpliga åtgärder för att hindra stridande från att lämna deras territorium, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 2170 (2014) och att ta fram en gemensam strategi för säkerhetstjänsternas och EU-organens övervakning och kontroll av jihadister. Parlamentet efterlyser samarbete inom EU och på internationell nivå för att vidta lämpliga rättsliga åtgärder mot personer som misstänks vara involverade i terrordåd och i syfte att förhindra åtgärder som syftar till att upptäcka och förhindra radikalisering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka samarbetet och informationsutbytet sinsemellan och med EU-organ. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med länderna i MENA-regionen strukturellt ta itu med problemet att ungdomar lämnar EU för att strida för ISIS/Daish och andra terroristorganisationer i Syrien och Irak. Medlemsstaterna uppmanas att vidta lämpliga åtgärder för att hindra stridande från att lämna deras territorium, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 2170 (2014) och att ta fram en gemensam strategi för säkerhetstjänsternas och EU-organens övervakning och kontroll av jihadister. Parlamentet efterlyser samarbete inom EU och på internationell nivå för att vidta lämpliga rättsliga åtgärder mot personer som misstänks vara involverade i terrordåd och i syfte att förhindra åtgärder som syftar till att upptäcka och förhindra radikalisering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka samarbetet och informationsutbytet sinsemellan och med EU-organ.

| 27. | Europaparlamentet betonar vikten av att Egyptens regering i kampen mot terrorismen respekterar de grundläggande mänskliga rättigheterna och politiska friheterna, upphör med de systematiska gripandena av fredliga demonstranter och aktivister samt värnar rätten till en rättvis rättegång. Parlamentet konstaterar att det skulle välkomna ett förbud mot dödsstraff, vilket kan hjälpa de medlemmar i politiska och sociala organisationer som nyligen har blivit dömda. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar vikten av att Egyptens regering i kampen mot terrorismen respekterar de grundläggande mänskliga rättigheterna och politiska friheterna, upphör med de systematiska gripandena av fredliga demonstranter och aktivister samt värnar rätten till en rättvis rättegång. Parlamentet konstaterar att det skulle välkomna ett förbud mot dödsstraff, vilket kan hjälpa de medlemmar i politiska och sociala organisationer som nyligen har blivit dömda.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar det preliminära avtalet om Nilens flöde, som ingicks mellan Egypten, Sudan och Etiopien den 23 mars 2015. Parlamentet betonar att en gemensam överenskommelse om användningen av vattnet i Nilen är grundläggande för säkerheten i alla de berörda länderna. EU bör stå redo att underlätta fortsatt dialog mellan samtliga parter om detta bedöms främja förhandlingarna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar det preliminära avtalet om Nilens flöde, som ingicks mellan Egypten, Sudan och Etiopien den 23 mars 2015. Parlamentet betonar att en gemensam överenskommelse om användningen av vattnet i Nilen är grundläggande för säkerheten i alla de berörda länderna. EU bör stå redo att underlätta fortsatt dialog mellan samtliga parter om detta bedöms främja förhandlingarna.

Stärka den globala strategin för demokrati och mänskliga rättigheter

| 29. | Europaparlamentet är övertygat om att bristen på demokrati är en av de grundläggande orsakerna till politisk instabilitet i regionen och att respekten för grundläggande mänskliga rättigheter och demokratiska grundprinciper på lång sikt är det starkaste skyddet mot kronisk instabilitet i länderna i MENA-regionen. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att inte låta sin syn på MENA-regionen endast präglas av kortsiktiga säkerhetshot utan att ge aktivt och långsiktigt stöd till de demokratiska strävandena hos samhällena i regionen. Parlamentet understryker att det krävs en balanserad insats, inom ramen för ett heltäckande och ambitiöst synsätt på demokratin, för att förena säkerhetspolitiken och de mänskliga rättigheterna, vilket är en prioritet för EU. Parlamentet betonar vikten av att öka stabiliteten i MENA-regionen på lång sikt genom fortsatt EU-stöd till civilsamhället, i synnerhet genom det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) och det europeiska grannskapsinstrumentet för det civila samhället, samt genom nya demokratifrämjande verktyg, såsom det europeiska initiativet för demokrati. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i en anda av solidaritet och engagemang anslå tillräckliga budgetmedel för initiativet för att säkerställa ett så flexibelt och effektivt stöd som möjligt för lokala aktörer som arbetar för demokratisk förändring i regionen. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att öka sina ansträngningar för att sprida och förklara de europeiska värdena, särskilt via regelbunden kontakt med myndigheter och, parallellt, med representanter för det civila samhället. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är övertygat om att bristen på demokrati är en av de grundläggande orsakerna till politisk instabilitet i regionen och att respekten för grundläggande mänskliga rättigheter och demokratiska grundprinciper på lång sikt är det starkaste skyddet mot kronisk instabilitet i länderna i MENA-regionen. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att inte låta sin syn på MENA-regionen endast präglas av kortsiktiga säkerhetshot utan att ge aktivt och långsiktigt stöd till de demokratiska strävandena hos samhällena i regionen. Parlamentet understryker att det krävs en balanserad insats, inom ramen för ett heltäckande och ambitiöst synsätt på demokratin, för att förena säkerhetspolitiken och de mänskliga rättigheterna, vilket är en prioritet för EU. Parlamentet betonar vikten av att öka stabiliteten i MENA-regionen på lång sikt genom fortsatt EU-stöd till civilsamhället, i synnerhet genom det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) och det europeiska grannskapsinstrumentet för det civila samhället, samt genom nya demokratifrämjande verktyg, såsom det europeiska initiativet för demokrati. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i en anda av solidaritet och engagemang anslå tillräckliga budgetmedel för initiativet för att säkerställa ett så flexibelt och effektivt stöd som möjligt för lokala aktörer som arbetar för demokratisk förändring i regionen. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att öka sina ansträngningar för att sprida och förklara de europeiska värdena, särskilt via regelbunden kontakt med myndigheter och, parallellt, med representanter för det civila samhället.

| 30. | Europaparlamentet gläds åt att vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen lanserat ett brett samråd om en översyn av den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten, rådet och medlemsstaterna att ta fram en effektivare och mer innovativ politisk och strategisk dimension av grannskapspolitiken. Parlamentet välkomnar mötet mellan utrikesministrarna från EU och från länderna i södra Medelhavsområdet, men påpekar att detta möte var det första mötet på sju år mellan utrikesministrarna och anser att de borde träffas årligen. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att fortsätta att uppmuntra alla demokratiska reformer och stödja demokratiska aktörer i MENA-regionen, och då i synnerhet länderna i EU:s grannskap. Parlamentet understryker vikten av att bevara den nuvarande balansen i fördelningen av medel för den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet konstaterar att länder som gör framsteg vid genomförandet av reformer och följer den europeiska politiken bör ges betydande extra stöd, vilket särskilt gäller Tunisien, och betonar att kvinnornas rättigheter måste stärkas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet gläds åt att vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen lanserat ett brett samråd om en översyn av den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten, rådet och medlemsstaterna att ta fram en effektivare och mer innovativ politisk och strategisk dimension av grannskapspolitiken. Parlamentet välkomnar mötet mellan utrikesministrarna från EU och från länderna i södra Medelhavsområdet, men påpekar att detta möte var det första mötet på sju år mellan utrikesministrarna och anser att de borde träffas årligen. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att fortsätta att uppmuntra alla demokratiska reformer och stödja demokratiska aktörer i MENA-regionen, och då i synnerhet länderna i EU:s grannskap. Parlamentet understryker vikten av att bevara den nuvarande balansen i fördelningen av medel för den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet konstaterar att länder som gör framsteg vid genomförandet av reformer och följer den europeiska politiken bör ges betydande extra stöd, vilket särskilt gäller Tunisien, och betonar att kvinnornas rättigheter måste stärkas.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att inrätta ett särskilt stöd- och rehabiliteringsprogram för kvinnor och flickor som utsatts för sexuellt våld och slaveri i konfliktområdena i Mellanöstern och Nordafrika, särskilt Syrien och Irak. Parlamentet uppmanar regeringarna i MENA-regionen samt FN, EU och berörda ideella organisationer att beakta den särskilda utsattheten hos flyktingkvinnor och flyktingflickor, särskilt de som skilts från sina familjer, och att ge dem tillräckligt skydd samt att stärka sina insatser för att hjälpa personer som överlevt sexuellt våld samt att vidta socialpolitiska åtgärder som gör det möjligt för dessa personer att återintegreras i det civila samhället. Parlamentet uppmanar parterna i de väpnade konflikterna att respektera FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) samt att vidta åtgärder för att skydda kvinnor och flickor, i synnerhet från sexuella övergrepp, människosmuggling och sexhandel, och att bekämpa förövarnas straffrihet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen regeringarna i MENA-regionen att underteckna och ratificera Istanbulkonventionen, som är ett kraftfullt verktyg för en mångsidig bekämpning av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet våld i hemmet och kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att inrätta ett särskilt stöd- och rehabiliteringsprogram för kvinnor och flickor som utsatts för sexuellt våld och slaveri i konfliktområdena i Mellanöstern och Nordafrika, särskilt Syrien och Irak. Parlamentet uppmanar regeringarna i MENA-regionen samt FN, EU och berörda ideella organisationer att beakta den särskilda utsattheten hos flyktingkvinnor och flyktingflickor, särskilt de som skilts från sina familjer, och att ge dem tillräckligt skydd samt att stärka sina insatser för att hjälpa personer som överlevt sexuellt våld samt att vidta socialpolitiska åtgärder som gör det möjligt för dessa personer att återintegreras i det civila samhället. Parlamentet uppmanar parterna i de väpnade konflikterna att respektera FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) samt att vidta åtgärder för att skydda kvinnor och flickor, i synnerhet från sexuella övergrepp, människosmuggling och sexhandel, och att bekämpa förövarnas straffrihet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen regeringarna i MENA-regionen att underteckna och ratificera Istanbulkonventionen, som är ett kraftfullt verktyg för en mångsidig bekämpning av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet våld i hemmet och kvinnlig könsstympning.

| 32. | Europaparlamentet betonar den möjlighet som förhandlingar om associeringsavtal ger för främjandet av reformer. Parlamentet betonar att alla delar av åtgärden bör sammankopplas för att EU ska kunna fördjupa sina förbindelser på ett heltäckande och konsekvent sätt. Parlamentet betonar också att det är nödvändigt att avtalen innehåller reella och konkreta incitament för alla partner, för att göra reformer mer attraktiva, effektiva och märkbara för civilbefolkningen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar den möjlighet som förhandlingar om associeringsavtal ger för främjandet av reformer. Parlamentet betonar att alla delar av åtgärden bör sammankopplas för att EU ska kunna fördjupa sina förbindelser på ett heltäckande och konsekvent sätt. Parlamentet betonar också att det är nödvändigt att avtalen innehåller reella och konkreta incitament för alla partner, för att göra reformer mer attraktiva, effektiva och märkbara för civilbefolkningen.

| 33. | Europaparlamentet understryker att EU och MENA-länderna måste ha ett närmare samarbete som bygger på ömsesidigt godtagbara mål baserade på gemensamma intressen. En samordning av EU:s stöd till MENA-länderna med övriga internationella givare skulle medföra fördelar. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att förbättra denna samordning och betonar behovet av att katastrofbiståndet samordnas med långsiktigt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker att EU och MENA-länderna måste ha ett närmare samarbete som bygger på ömsesidigt godtagbara mål baserade på gemensamma intressen. En samordning av EU:s stöd till MENA-länderna med övriga internationella givare skulle medföra fördelar. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att förbättra denna samordning och betonar behovet av att katastrofbiståndet samordnas med långsiktigt utvecklingsbistånd.

| 34. | Europaparlamentet är fast övertygat om att det är nödvändigt att utveckla lokal demokrati och ändamålsenlig lokal styrning för att stabilisera MENA-länderna. Parlamentet efterlyser därför en institutionalisering och kapacitetsutveckling av organisationer för lokala och regionala myndigheter i MENA-länderna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är fast övertygat om att det är nödvändigt att utveckla lokal demokrati och ändamålsenlig lokal styrning för att stabilisera MENA-länderna. Parlamentet efterlyser därför en institutionalisering och kapacitetsutveckling av organisationer för lokala och regionala myndigheter i MENA-länderna.

| 35. | Europaparlamentet fördömer de fortsatta kränkningarna av rätten till religions- och trosfrihet i regionen och upprepar att EU lägger stor vikt vid denna fråga. Parlamentet understryker återigen att rätten till tanke-, samvets- och religionsfrihet är en grundläggande mänsklig rättighet och betonar därför behovet att bekämpa alla former av diskriminering mot religiösa minoriteter runt om i världen. Parlamentet uppmanar regeringarna i MENA-länderna att försvara den religiösa mångfalden. EU bör utöka sina ansträngningar när det gäller att förespråka ett aktivt skydd för religiösa minoriteter och att se till att det finns säkra tillflyktsorter. Parlamentet gläds åt EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet, som antogs under 2013, och uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt genomförandet av dessa riktlinjer, både i internationella och regionala forum och i bilaterala förbindelser med tredjeländer. Den vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten uppmanas att föra en ständig dialog med icke-statliga organisationer, religiösa grupper och trosgrupper samt religiösa ledare. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet fördömer de fortsatta kränkningarna av rätten till religions- och trosfrihet i regionen och upprepar att EU lägger stor vikt vid denna fråga. Parlamentet understryker återigen att rätten till tanke-, samvets- och religionsfrihet är en grundläggande mänsklig rättighet och betonar därför behovet att bekämpa alla former av diskriminering mot religiösa minoriteter runt om i världen. Parlamentet uppmanar regeringarna i MENA-länderna att försvara den religiösa mångfalden. EU bör utöka sina ansträngningar när det gäller att förespråka ett aktivt skydd för religiösa minoriteter och att se till att det finns säkra tillflyktsorter. Parlamentet gläds åt EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet, som antogs under 2013, och uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt genomförandet av dessa riktlinjer, både i internationella och regionala forum och i bilaterala förbindelser med tredjeländer. Den vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten uppmanas att föra en ständig dialog med icke-statliga organisationer, religiösa grupper och trosgrupper samt religiösa ledare.

| 36. | Europaparlamentet anser att kulturellt samarbete och kulturell diplomati, liksom akademiskt samarbete och religiös dialog, är mycket viktiga i kampen mot terrorism och mot alla former av radikalisering. Parlamentet understryker att utbildning och utveckling av kritiskt tänkande är ett skydd mot radikalisering både för EU och MENA-regionen, och uppmanar därför EU och medlemsstaterna att stödja de nödvändiga investeringarna på detta område. Parlamentet betonar den stora betydelsen av att främja kulturella och akademiska utbyten med representanter för islam i MENA-länderna och med muslimska samfund i Europa. Partnerländerna uppmanas att delta i EU:s olika kulturprogram. Parlamentet uppmanar kommissionen att agera för Europaparlamentets förslag om inrättande av ett ambitiöst Erasmusprogram för Europa-Medelhavsområdet som är åtskilt från Erasmus+, samt att omedelbart lägga särskild vikt vid Erasmus+-program för södra Medelhavsområdet. Parlamentet ser gärna att utbytesprogrammen även omfattar deltagare från MENA-länder som inte omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att kulturellt samarbete och kulturell diplomati, liksom akademiskt samarbete och religiös dialog, är mycket viktiga i kampen mot terrorism och mot alla former av radikalisering. Parlamentet understryker att utbildning och utveckling av kritiskt tänkande är ett skydd mot radikalisering både för EU och MENA-regionen, och uppmanar därför EU och medlemsstaterna att stödja de nödvändiga investeringarna på detta område. Parlamentet betonar den stora betydelsen av att främja kulturella och akademiska utbyten med representanter för islam i MENA-länderna och med muslimska samfund i Europa. Partnerländerna uppmanas att delta i EU:s olika kulturprogram. Parlamentet uppmanar kommissionen att agera för Europaparlamentets förslag om inrättande av ett ambitiöst Erasmusprogram för Europa-Medelhavsområdet som är åtskilt från Erasmus+, samt att omedelbart lägga särskild vikt vid Erasmus+-program för södra Medelhavsområdet. Parlamentet ser gärna att utbytesprogrammen även omfattar deltagare från MENA-länder som inte omfattas av den europeiska grannskapspolitiken.

| 37. | Europaparlamentet understryker behovet att ta fram ett verksamt europeiskt motbudskap som är gemensamt för alla medlemsstater och fungerar som ett vapen mot den jihadistiska propagandan och radikalisering på hemmaplan, i vilket man beaktar digitala verktyg, internet och sociala medier. I detta bör Europas lokala myndigheter delta i samarbete med grupper av EU-medborgare som har starka kulturella förbindelser med MENA-länder. Detta svar bör bygga på främjande av gemensamma värderingar som bygger på de universella mänskliga rättigheterna och måste motarbeta tanken på en konflikt mellan religioner och kulturer. Parlamentet vill att utrikestjänsten anställer personal som talar MENA-regionens språk så att kommunikationen blir effektivare. Det är nödvändigt att sprida en positiv berättelse med konkreta exempel om förbindelserna och samarbetet mellan EU och MENA-länderna. Parlamentet konstaterar att EU och dess medlemsstater måste synas mer i regionen än vad de gör nu. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker behovet att ta fram ett verksamt europeiskt motbudskap som är gemensamt för alla medlemsstater och fungerar som ett vapen mot den jihadistiska propagandan och radikalisering på hemmaplan, i vilket man beaktar digitala verktyg, internet och sociala medier. I detta bör Europas lokala myndigheter delta i samarbete med grupper av EU-medborgare som har starka kulturella förbindelser med MENA-länder. Detta svar bör bygga på främjande av gemensamma värderingar som bygger på de universella mänskliga rättigheterna och måste motarbeta tanken på en konflikt mellan religioner och kulturer. Parlamentet vill att utrikestjänsten anställer personal som talar MENA-regionens språk så att kommunikationen blir effektivare. Det är nödvändigt att sprida en positiv berättelse med konkreta exempel om förbindelserna och samarbetet mellan EU och MENA-länderna. Parlamentet konstaterar att EU och dess medlemsstater måste synas mer i regionen än vad de gör nu.

| 38. | Europaparlamentet betonar de möjligheter till en kulturell och interreligiös dialog som den europeiska grannskapspolitiken erbjuder. Parlamentet understryker kopplingen mellan dels utbytet och samarbetet inom kultur och utbildning mellan EU och grannskapsländerna, dels uppbyggnaden och förstärkningen av det öppna civilsamhället, demokratin, rättsstaten och spridandet av grundläggande friheter och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar de möjligheter till en kulturell och interreligiös dialog som den europeiska grannskapspolitiken erbjuder. Parlamentet understryker kopplingen mellan dels utbytet och samarbetet inom kultur och utbildning mellan EU och grannskapsländerna, dels uppbyggnaden och förstärkningen av det öppna civilsamhället, demokratin, rättsstaten och spridandet av grundläggande friheter och mänskliga rättigheter.

| 39. | Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla en direkt dialog med de civila samhällena i MENA-länderna för att bättre förstå deras förväntningar. Parlamentet uttrycker sitt stöd för inrättandet av ett system för samråd med och tillvaratagande av organisationerna i det civila samhället och de nya generationerna inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet betonar särskilt vikten av att engagera unga människor i dessa länder i en dialog som bygger på en uppriktig, direkt och likvärdig förbindelse. Valövervakningsuppdragen är viktiga, och parlamentet och utrikestjänsten uppmanas att sända sådana uppdrag till alla länder i regionen, på begäran från regeringarna i dessa länder, när det finns äkta utsikter för verkligt demokratiska val som säkerställer att uppdragen inte leder till att man legitimerar manipulerade valresultat. Parlamentet begär att rekommendationerna från dessa uppdrag följs upp regelbundet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla en direkt dialog med de civila samhällena i MENA-länderna för att bättre förstå deras förväntningar. Parlamentet uttrycker sitt stöd för inrättandet av ett system för samråd med och tillvaratagande av organisationerna i det civila samhället och de nya generationerna inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet betonar särskilt vikten av att engagera unga människor i dessa länder i en dialog som bygger på en uppriktig, direkt och likvärdig förbindelse. Valövervakningsuppdragen är viktiga, och parlamentet och utrikestjänsten uppmanas att sända sådana uppdrag till alla länder i regionen, på begäran från regeringarna i dessa länder, när det finns äkta utsikter för verkligt demokratiska val som säkerställer att uppdragen inte leder till att man legitimerar manipulerade valresultat. Parlamentet begär att rekommendationerna från dessa uppdrag följs upp regelbundet.

| 40. | Europaparlamentet betonar behovet att befästa den centrala roll som unionen för Medelhavsområdet spelar som enda forum för dialog om partnerskapet mellan EU och länderna runt Medelhavet, och som borde bli en drivkraft för investeringar för en varaktig socioekonomisk utveckling i regionen. Parlamentet konstaterar att denna union själv bör kunna ställa nödvändiga medel till förfogande för sina projekt. Parlamentet stöder de dynamiska ministermötena, och efterlyser en vidare spridning av denna unions program och åtgärder, bland annat gemensamma valövervakningsuppdrag och gemensamma utvärderingsuppdrag, samt ett ökat samarbete med EU. Parlamentet påminner om vikten av att blåsa nytt liv i, och skapa nya politiska ambitioner för, den parlamentariska församlingen för Europa–Medelhavsområdet, så att parterna tillsammans kan möta Medelhavsområdets utmaningar när det gäller säkerhet och stabilitet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar behovet att befästa den centrala roll som unionen för Medelhavsområdet spelar som enda forum för dialog om partnerskapet mellan EU och länderna runt Medelhavet, och som borde bli en drivkraft för investeringar för en varaktig socioekonomisk utveckling i regionen. Parlamentet konstaterar att denna union själv bör kunna ställa nödvändiga medel till förfogande för sina projekt. Parlamentet stöder de dynamiska ministermötena, och efterlyser en vidare spridning av denna unions program och åtgärder, bland annat gemensamma valövervakningsuppdrag och gemensamma utvärderingsuppdrag, samt ett ökat samarbete med EU. Parlamentet påminner om vikten av att blåsa nytt liv i, och skapa nya politiska ambitioner för, den parlamentariska församlingen för Europa–Medelhavsområdet, så att parterna tillsammans kan möta Medelhavsområdets utmaningar när det gäller säkerhet och stabilitet.

| 41. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, särskilt när det gäller utsatta grupper i de konfliktdrabbade MENA-länderna. Barn är en av de mest utsatta grupperna. Parlamentet betonar därför på nytt vikten av att öka insatserna för att genomföra den reviderade genomförandestrategin för EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt. Parlamentet uppmuntrar EU att ytterligare fördjupa sitt samarbete med FN:s särskilda representant för barn och väpnade konflikter och stödja de tillhörande handlingsplanerna och övervaknings- och rapporteringsmekanismerna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, särskilt när det gäller utsatta grupper i de konfliktdrabbade MENA-länderna. Barn är en av de mest utsatta grupperna. Parlamentet betonar därför på nytt vikten av att öka insatserna för att genomföra den reviderade genomförandestrategin för EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt. Parlamentet uppmuntrar EU att ytterligare fördjupa sitt samarbete med FN:s särskilda representant för barn och väpnade konflikter och stödja de tillhörande handlingsplanerna och övervaknings- och rapporteringsmekanismerna.

Fördjupa samarbetet för ekonomisk utveckling

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att MENA-regionen är särskilt hårt drabbad av fattigdom och ojämlikhet. Parlamentet är övertygat om att ekonomisk och social utveckling, parallellt med stärkt demokrati och rättvisa, är nödvändig för att politisk stabilitet ska kunna uppnås. Parlamentet ser med oro på situationen för ungdomarna, och anser att de måste erbjudas värdiga och legitima framtidsutsikter. Parlamentet betonar den grundläggande betydelsen av att bekämpa korruption i MENA-länderna, inte bara för att locka europeiska investeringar och möjliggöra en hållbar ekonomisk utveckling utan också för att kunna hantera säkerhetsutmaningarna. Parlamentet understryker det etablerade sambandet mellan insyn, rättsstatsprincipen och kampen mot terrorism, som alla måste utvärderas tillsammans. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera sitt samarbete när det gäller bekämpningen av korruption i MENA-länderna, vilket bör vara en prioritering i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att MENA-regionen är särskilt hårt drabbad av fattigdom och ojämlikhet. Parlamentet är övertygat om att ekonomisk och social utveckling, parallellt med stärkt demokrati och rättvisa, är nödvändig för att politisk stabilitet ska kunna uppnås. Parlamentet ser med oro på situationen för ungdomarna, och anser att de måste erbjudas värdiga och legitima framtidsutsikter. Parlamentet betonar den grundläggande betydelsen av att bekämpa korruption i MENA-länderna, inte bara för att locka europeiska investeringar och möjliggöra en hållbar ekonomisk utveckling utan också för att kunna hantera säkerhetsutmaningarna. Parlamentet understryker det etablerade sambandet mellan insyn, rättsstatsprincipen och kampen mot terrorism, som alla måste utvärderas tillsammans. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera sitt samarbete när det gäller bekämpningen av korruption i MENA-länderna, vilket bör vara en prioritering i kampen mot terrorism.

| 43. | Europaparlamentet anser att EU:s strategiska dialog med MENA-länderna bör kompletteras med nya impulser för hållbar ekonomisk utveckling som kan ta sig an ojämlikheter och skapa sysselsättnings- och utbildningsmöjligheter, särskilt för ungdomar. Parlamentet understryker att det är viktigt att skapa förutsättningar för MENA-ländernas tillträde till EU:s inre marknad, med allt det skydd som är nödvändigt. Parlamentet betonar vikten av att främja europeiska investeringar i MENA-länderna, inklusive i energi- och infrastrukturprojekt, med ett strategiskt mål om att främja hållbar utveckling och demokratiskt ansvarstagande. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att EU:s strategiska dialog med MENA-länderna bör kompletteras med nya impulser för hållbar ekonomisk utveckling som kan ta sig an ojämlikheter och skapa sysselsättnings- och utbildningsmöjligheter, särskilt för ungdomar. Parlamentet understryker att det är viktigt att skapa förutsättningar för MENA-ländernas tillträde till EU:s inre marknad, med allt det skydd som är nödvändigt. Parlamentet betonar vikten av att främja europeiska investeringar i MENA-länderna, inklusive i energi- och infrastrukturprojekt, med ett strategiskt mål om att främja hållbar utveckling och demokratiskt ansvarstagande.

| 44. | Europaparlamentet påminner om att 2015 är Europaåret för utvecklingssamarbete. Syftet med detta år är att inspirera fler européer att engagera sig i utrotandet av fattigdomen i världen, vilket sammanfaller med världssamfundets planer på att komma överens om ett antal mål för hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar myndigheterna på alla nivåer i MENA-länderna att prioritera uppnåendet av dessa mål. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner om att 2015 är Europaåret för utvecklingssamarbete. Syftet med detta år är att inspirera fler européer att engagera sig i utrotandet av fattigdomen i världen, vilket sammanfaller med världssamfundets planer på att komma överens om ett antal mål för hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar myndigheterna på alla nivåer i MENA-länderna att prioritera uppnåendet av dessa mål.

| 45. | Europaparlamentet betonar att en fördjupad dialog om energifrågor i Medelhavsområdet skulle kunna bidra till att främja regionalt samarbete och regional stabilitet och säkra miljöintegriteten. Parlamentet föreslår därför att EU engagerar sig starkare i energidiplomati i MENA-regionen, i enlighet med energiunionen. Parlamentet betonar den på samma gång strategiska och ekonomiska vikten av energiförsörjningen i länderna i EU:s södra grannskap. Parlamentet välkomnar inrättandet av en plattform för gas mellan Europa och Medelhavsområdet och bekräftar att man måste främja sammankopplingar mellan de två när det gäller gas och elektricitet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att en fördjupad dialog om energifrågor i Medelhavsområdet skulle kunna bidra till att främja regionalt samarbete och regional stabilitet och säkra miljöintegriteten. Parlamentet föreslår därför att EU engagerar sig starkare i energidiplomati i MENA-regionen, i enlighet med energiunionen. Parlamentet betonar den på samma gång strategiska och ekonomiska vikten av energiförsörjningen i länderna i EU:s södra grannskap. Parlamentet välkomnar inrättandet av en plattform för gas mellan Europa och Medelhavsområdet och bekräftar att man måste främja sammankopplingar mellan de två när det gäller gas och elektricitet.

| 46. | Europaparlamentet stöder finansiering av universitets- och yrkesutbildningar i MENA-länderna i syfte att skapa en bred bas av yrkeskunnande. Parlamentet konstaterar att programmet för cirkulär rörlighet i EU för yrkesutbildning bör utvidgas i största möjliga mån till alla MENA-länder med hjälp av flexibla verktyg med möjlighet till utveckling, såsom partnerskap för rörlighet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet stöder finansiering av universitets- och yrkesutbildningar i MENA-länderna i syfte att skapa en bred bas av yrkeskunnande. Parlamentet konstaterar att programmet för cirkulär rörlighet i EU för yrkesutbildning bör utvidgas i största möjliga mån till alla MENA-länder med hjälp av flexibla verktyg med möjlighet till utveckling, såsom partnerskap för rörlighet.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar EU att bekräfta sitt engagemang i samtliga etapper av den ekonomiska utvecklingen i regionens stater, med hjälp av alla tillgängliga verktyg. Parlamentet erinrar om att dessa verktyg består av alltifrån humanitärt bistånd till avtal om djupgående och omfattande frihandel, och att de har möjlighet att täcka hela processen, från vägen ur krisen till inrättandet av stabila institutioner. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar EU att bekräfta sitt engagemang i samtliga etapper av den ekonomiska utvecklingen i regionens stater, med hjälp av alla tillgängliga verktyg. Parlamentet erinrar om att dessa verktyg består av alltifrån humanitärt bistånd till avtal om djupgående och omfattande frihandel, och att de har möjlighet att täcka hela processen, från vägen ur krisen till inrättandet av stabila institutioner.

| 48. | Europaparlamentet beklagar att minst ett år är nödvändigt för att mobilisera makroekonomiskt bistånd till länder där de offentliga finanserna är mycket svaga. Parlamentet insisterar på att EU måste kunna mobilisera eller omfördela nödvändiga medel mycket snabbt. Parlamentet anser att en ny dimension i EU:s biståndsförfarande måste upprättas, både när det gäller det bistånd som ges via finansieringsinstrumenten för unionens yttre åtgärder och det makroekonomiska biståndet. När det gäller det makroekonomiska biståndet måste EU göra en adekvat bedömning av de socioekonomiska och människorättsliga konsekvenserna av de åtgärder som mottagarländerna begärt för att kunna säkerställa att detta bistånd inte orsakar instabilitet genom att till exempel undergräva välfärdstjänsterna. Parlamentet uppmanar givarna i arabvärlden att samordna sitt bistånd i Arabförbundet och Gulfstaternas samarbetsråd samt i möjligaste mån med EU. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet beklagar att minst ett år är nödvändigt för att mobilisera makroekonomiskt bistånd till länder där de offentliga finanserna är mycket svaga. Parlamentet insisterar på att EU måste kunna mobilisera eller omfördela nödvändiga medel mycket snabbt. Parlamentet anser att en ny dimension i EU:s biståndsförfarande måste upprättas, både när det gäller det bistånd som ges via finansieringsinstrumenten för unionens yttre åtgärder och det makroekonomiska biståndet. När det gäller det makroekonomiska biståndet måste EU göra en adekvat bedömning av de socioekonomiska och människorättsliga konsekvenserna av de åtgärder som mottagarländerna begärt för att kunna säkerställa att detta bistånd inte orsakar instabilitet genom att till exempel undergräva välfärdstjänsterna. Parlamentet uppmanar givarna i arabvärlden att samordna sitt bistånd i Arabförbundet och Gulfstaternas samarbetsråd samt i möjligaste mån med EU.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) att samordna sina investeringsstrategier med unionen för Medelhavsområdet för att skapa positiva synergier. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) att samordna sina investeringsstrategier med unionen för Medelhavsområdet för att skapa positiva synergier.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar EU att utveckla sina partnerskap med de länder i regionen som inte är en del av unionens direkta grannskap. Parlamentet stöder en konvention för att upprätta ett frihandelsområde mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd, om ett ömsesidigt lönsamt avtal kan utarbetas som skulle ge EU ytterligare närvaro och inflytande i regionen, särskilt genom återupptagandet av förhandlingarna om ett nytt gemensamt handlingsprogram. Parlamentet erinrar om att ett sådant avtal mellan Gulfstaternas samarbetsråd och Efta trädde i kraft den 1 juli 2014. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar EU att utveckla sina partnerskap med de länder i regionen som inte är en del av unionens direkta grannskap. Parlamentet stöder en konvention för att upprätta ett frihandelsområde mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd, om ett ömsesidigt lönsamt avtal kan utarbetas som skulle ge EU ytterligare närvaro och inflytande i regionen, särskilt genom återupptagandet av förhandlingarna om ett nytt gemensamt handlingsprogram. Parlamentet erinrar om att ett sådant avtal mellan Gulfstaternas samarbetsråd och Efta trädde i kraft den 1 juli 2014.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta diskussionerna om att inleda avtalsförhandlingar om djupgående och omfattande frihandel med vissa länder i regionen, i enlighet med EU:s åtaganden till följd av Deauvillepartnerskapet. Parlamentet erinrar om att utvecklingen av handelsförbindelser är en del av EU:s externa politik och bidrar till målen fred, välstånd och stabilitet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta diskussionerna om att inleda avtalsförhandlingar om djupgående och omfattande frihandel med vissa länder i regionen, i enlighet med EU:s åtaganden till följd av Deauvillepartnerskapet. Parlamentet erinrar om att utvecklingen av handelsförbindelser är en del av EU:s externa politik och bidrar till målen fred, välstånd och stabilitet.

| 52. | Europaparlamentet understryker att regional integration av MENA-länderna skulle möjliggöra stärkta politiska förbindelser och främja handel och utveckling. MENA-länderna uppmanas att diversifiera sina ekonomier och sin import. Parlamentet konstaterar att MENA-ländernas handel till största delen sker med länder utanför MENA-regionen. Parlamentet beklagar den blockering som EU står inför när det gäller Arabiska Maghrebunionen, och uppmanar EU att göra sitt yttersta för att bistå genomförandet av den regionala integrationen i Maghrebländerna, inom ramen för Arabiska Maghrebunionen eller de geografiskt mer omfattande Agadiravtalen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet understryker att regional integration av MENA-länderna skulle möjliggöra stärkta politiska förbindelser och främja handel och utveckling. MENA-länderna uppmanas att diversifiera sina ekonomier och sin import. Parlamentet konstaterar att MENA-ländernas handel till största delen sker med länder utanför MENA-regionen. Parlamentet beklagar den blockering som EU står inför när det gäller Arabiska Maghrebunionen, och uppmanar EU att göra sitt yttersta för att bistå genomförandet av den regionala integrationen i Maghrebländerna, inom ramen för Arabiska Maghrebunionen eller de geografiskt mer omfattande Agadiravtalen.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar rådets (utrikes frågor) stöd för initiativet till samordning av investeringar i södra Medelhavsområdet (Amici). Parlamentet betonar vikten av initiativ som främjar konsekvens och effektivitet i EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar rådets (utrikes frågor) stöd för initiativet till samordning av investeringar i södra Medelhavsområdet (Amici). Parlamentet betonar vikten av initiativ som främjar konsekvens och effektivitet i EU:s yttre åtgärder.

| 54. | Europaparlamentet stöder ytterligare samarbete inom transportsektorn, bland annat genom att infrastrukturnäten i EU och partnerländerna kopplas samman i högre grad i syfte att underlätta varuutbyte och människors rörlighet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet stöder ytterligare samarbete inom transportsektorn, bland annat genom att infrastrukturnäten i EU och partnerländerna kopplas samman i högre grad i syfte att underlätta varuutbyte och människors rörlighet.

o

o o

| 55. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Regionkommittén, regeringarna och parlamenten i alla EU-medlemsstater, Arabförbundets generalsekreterare och generalsekreteraren för unionen för Medelhavsområdet samt till regeringarna och parlamenten i deras medlemsstater. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Regionkommittén, regeringarna och parlamenten i alla EU-medlemsstater, Arabförbundets generalsekreterare och generalsekreteraren för unionen för Medelhavsområdet samt till regeringarna och parlamenten i deras medlemsstater.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0023.

(2)  EUT C 247 E, 17.8.2012, s. 1.

(3)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 163.

(4)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 26.

(5)  EUT C 261 E, 10.9.2013, s. 21.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2014)0207.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2014)0027.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2015)0010.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2015)0040.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2015)0077.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2015)0071.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/110

---

P8_TA(2015)0272

Översynen av den europeiska grannskapspolitiken

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (2015/2002(INI))

(2017/C 265/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 8 och 21 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 8 och 21 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av det gemensamma samrådsdokumentet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten Mot en ny europeisk grannskapspolitik, som offentliggjordes den 4 mars 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma samrådsdokumentet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten Mot en ny europeisk grannskapspolitik, som offentliggjordes den 4 mars 2015 (1),

| — | med beaktande av gemensamma meddelanden från kommissionen och från vice ordföranden/den höga representanten Ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet (COM(2011)0200) (2), som offentliggjordes den 8 mars 2011, och Ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303) (3), som offentliggjordes den 25 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av gemensamma meddelanden från kommissionen och från vice ordföranden/den höga representanten Ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet (COM(2011)0200) (2), som offentliggjordes den 8 mars 2011, och Ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303) (3), som offentliggjordes den 25 maj 2011,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 11 mars 2003Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (COM(2003)0104) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 11 mars 2003Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (COM(2003)0104) (4),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 februari 2008 om den europeiska grannskapspolitiken (5) och av den 20 april 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 februari 2008 om den europeiska grannskapspolitiken (5) och av den 20 april 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken,

| — | med beaktande av riktlinjerna för att främja och skydda fullständiga mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), som antogs av rådet (utrikes frågor) den 24 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för att främja och skydda fullständiga mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), som antogs av rådet (utrikes frågor) den 24 juni 2013,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om den europeiska grannskapspolitiken av den 20 november 2003 om förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (6), av den 20 april 2004 om politik för ett utvidgat europeiskt grannskap (7), av den 19. januari 2006 om den europeiska grannskapspolitiken (8), av den 15 november 2007 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (9), av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den östliga dimensionen (10), av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den sydliga dimensionen (11), av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (12), av den 23 oktober 2013 om den europeiska grannskapspolitiken: På väg mot en förstärkning av partnerskapet – Europaparlamentets ståndpunkt om 2012 års rapporter (13) samt av den 12 mars 2014 om bedömning av och fastställande av prioriteringar för EU:s förbindelser med länderna inom det östliga partnerskapet (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om den europeiska grannskapspolitiken av den 20 november 2003 om förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (6), av den 20 april 2004 om politik för ett utvidgat europeiskt grannskap (7), av den 19. januari 2006 om den europeiska grannskapspolitiken (8), av den 15 november 2007 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (9), av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den östliga dimensionen (10), av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den sydliga dimensionen (11), av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (12), av den 23 oktober 2013 om den europeiska grannskapspolitiken: På väg mot en förstärkning av partnerskapet – Europaparlamentets ståndpunkt om 2012 års rapporter (13) samt av den 12 mars 2014 om bedömning av och fastställande av prioriteringar för EU:s förbindelser med länderna inom det östliga partnerskapet (14),

| — | med beaktande av Rigaförklaringen från EU:s toppmöte om det östliga partnerskapet den 22 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rigaförklaringen från EU:s toppmöte om det östliga partnerskapet den 22 maj 2015,

| — | med beaktande av rapporten från reflektionsgruppen på hög nivå om energiunionens framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från reflektionsgruppen på hög nivå om energiunionens framtid,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0194/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0194/2015), och av följande skäl:

| A. | Den europeiska grannskapspolitiken inrättades för att fördjupa förbindelserna, förbättra samarbetet och stärka EU:s partnerskap med grannländerna för att kunna utveckla ett område som utmärks av gemensam stabilitet och säkerhet och gemensamt välstånd, vilket understryks i artikel 8 i EU-fördraget. Målet är fortfarande detsamma. |
| --- | --- |

A.

Den europeiska grannskapspolitiken inrättades för att fördjupa förbindelserna, förbättra samarbetet och stärka EU:s partnerskap med grannländerna för att kunna utveckla ett område som utmärks av gemensam stabilitet och säkerhet och gemensamt välstånd, vilket understryks i artikel 8 i EU-fördraget. Målet är fortfarande detsamma.

| B. | Grannskapet befinner sig för närvarande i en förändringsfas på grund av det ökande antalet gamla och nya säkerhetsutmaningar och är mindre stabilt, betydligt mindre säkert och står inför en djupare ekonomisk kris än när den europeiska grannskapspolitiken lanserades. |
| --- | --- |

B.

Grannskapet befinner sig för närvarande i en förändringsfas på grund av det ökande antalet gamla och nya säkerhetsutmaningar och är mindre stabilt, betydligt mindre säkert och står inför en djupare ekonomisk kris än när den europeiska grannskapspolitiken lanserades.

| C. | Den reviderade politiken bör baseras på ömsesidig ansvarighet och ett gemensamt engagemang för EU:s värderingar och principer, däribland demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och effektiva, ansvariga och öppna offentliga institutioner. Detta ligger lika mycket i grannsamhällenas intresse som i vårt eget när det gäller stabilitet, säkerhet och välstånd. Trots komplexiteten och utmaningarna måste EU orubbligt stödja övergångsprocesser i alla länder samt demokratisering, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer. |
| --- | --- |

C.

Den reviderade politiken bör baseras på ömsesidig ansvarighet och ett gemensamt engagemang för EU:s värderingar och principer, däribland demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och effektiva, ansvariga och öppna offentliga institutioner. Detta ligger lika mycket i grannsamhällenas intresse som i vårt eget när det gäller stabilitet, säkerhet och välstånd. Trots komplexiteten och utmaningarna måste EU orubbligt stödja övergångsprocesser i alla länder samt demokratisering, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer.

| D. | Stora delar av grannskapet påverkas fortfarande av väpnade eller frusna konflikter och kriser. Partnerländerna måste sträva efter en fredlig lösning på befintliga konflikter. Förekomsten av konflikter, däribland frusna eller utdragna sådana, hindrar en ekonomisk, social och politisk omvandling samt regionalt samarbete, stabilitet och säkerhet. EU bör spela en aktivare roll för att nå en fredlig lösning på de befintliga konflikterna. |
| --- | --- |

D.

Stora delar av grannskapet påverkas fortfarande av väpnade eller frusna konflikter och kriser. Partnerländerna måste sträva efter en fredlig lösning på befintliga konflikter. Förekomsten av konflikter, däribland frusna eller utdragna sådana, hindrar en ekonomisk, social och politisk omvandling samt regionalt samarbete, stabilitet och säkerhet. EU bör spela en aktivare roll för att nå en fredlig lösning på de befintliga konflikterna.

| E. | Dessa konflikter undergräver utvecklingen av en genuin och effektiv multilateral dimension av den europeiska grannskapspolitiken. Fred och stabilitet är grundstenar i den europeiska grannskapspolitiken. Partnerländerna måste efterleva dessa principer. |
| --- | --- |

E.

Dessa konflikter undergräver utvecklingen av en genuin och effektiv multilateral dimension av den europeiska grannskapspolitiken. Fred och stabilitet är grundstenar i den europeiska grannskapspolitiken. Partnerländerna måste efterleva dessa principer.

| F. | EU fördömer bestämt alla former av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, däribland våld mot kvinnor och flickor, våldtäkt, slaveri, hedersbrott, tvångsäktenskap, barnarbete och kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

F.

EU fördömer bestämt alla former av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, däribland våld mot kvinnor och flickor, våldtäkt, slaveri, hedersbrott, tvångsäktenskap, barnarbete och kvinnlig könsstympning.

| G. | Utvecklingen i regionen sedan 2004, men i synnerhet under de senaste åren, har visat att den europeiska grannskapspolitiken inte klarar av att ge ett adekvat och snabbt svar på de snabbt föränderliga och svåra förhållandena. |
| --- | --- |

G.

Utvecklingen i regionen sedan 2004, men i synnerhet under de senaste åren, har visat att den europeiska grannskapspolitiken inte klarar av att ge ett adekvat och snabbt svar på de snabbt föränderliga och svåra förhållandena.

| H. | Den europeiska grannskapspolitiken är fortfarande en strategisk prioritering i EU:s utrikespolitik. Översynen av den europeiska grannskapspolitiken måste ske med målet att den ska stärkas och i en anda av att driva på utvecklingen mot en heltäckande och effektiv gemensam utrikes- och säkerhetspolitik för EU. |
| --- | --- |

H.

Den europeiska grannskapspolitiken är fortfarande en strategisk prioritering i EU:s utrikespolitik. Översynen av den europeiska grannskapspolitiken måste ske med målet att den ska stärkas och i en anda av att driva på utvecklingen mot en heltäckande och effektiv gemensam utrikes- och säkerhetspolitik för EU.

| I. | Kommissionen och utrikestjänsten har tillsammans med rådet och parlamentet försökt omforma grannskapspolitiken för att åtgärda dess brister och anpassa den till förändrade nationella och internationella förhållanden, i synnerhet efter den arabiska våren. Detta har visat sig i det nya finansieringsinstrumentet för den europeiska grannskapspolitiken för 2014–2020, dvs. det europeiska grannskapsinstrumentet. De nuvarande utmaningarna till följd av krisen i östra Ukraina, ockupationen av Krim och Daish bör tas i beaktande i översynen av den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen och utrikestjänsten har tillsammans med rådet och parlamentet försökt omforma grannskapspolitiken för att åtgärda dess brister och anpassa den till förändrade nationella och internationella förhållanden, i synnerhet efter den arabiska våren. Detta har visat sig i det nya finansieringsinstrumentet för den europeiska grannskapspolitiken för 2014–2020, dvs. det europeiska grannskapsinstrumentet. De nuvarande utmaningarna till följd av krisen i östra Ukraina, ockupationen av Krim och Daish bör tas i beaktande i översynen av den europeiska grannskapspolitiken.

| J. | Osäkerhet, instabilitet och ogynnsamma socioekonomiska villkor i grannländerna kan få negativa effekter och vända tidigare demokratiska tendenser. |
| --- | --- |

J.

Osäkerhet, instabilitet och ogynnsamma socioekonomiska villkor i grannländerna kan få negativa effekter och vända tidigare demokratiska tendenser.

| K. | Sedan den nya strategin infördes 2011 har den politiska utvecklingen i grannskapet visat att EU ytterligare behöver tänka om vad gäller unionens förbindelser till grannarna, och då även beakta de olika faktiska förhållandena, både externt och internt. EU måste hantera nya utmaningar i sitt grannskap och anpassa sin strategi genom att gå igenom sina intressen och prioriteringar samt utvärdera sina politiska verktyg, incitament och tillgängliga resurser samt deras attraktionskraft för unionens partner. |
| --- | --- |

K.

Sedan den nya strategin infördes 2011 har den politiska utvecklingen i grannskapet visat att EU ytterligare behöver tänka om vad gäller unionens förbindelser till grannarna, och då även beakta de olika faktiska förhållandena, både externt och internt. EU måste hantera nya utmaningar i sitt grannskap och anpassa sin strategi genom att gå igenom sina intressen och prioriteringar samt utvärdera sina politiska verktyg, incitament och tillgängliga resurser samt deras attraktionskraft för unionens partner.

| L. | Översynen av den europeiska grannskapspolitiken 2011 slog fast att den nya strategin måste grundas på ömsesidig ansvarighet och ett gemensamt engagemang för universella värden som mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatliga principer. |
| --- | --- |

L.

Översynen av den europeiska grannskapspolitiken 2011 slog fast att den nya strategin måste grundas på ömsesidig ansvarighet och ett gemensamt engagemang för universella värden som mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatliga principer.

| M. | EU bör spela en aktivare roll för att nå en fredlig lösning på befintliga konflikter, särskilt frusna eller utdragna sådana, som för närvarande utgör ett oöverstigligt hinder för att fullt ut kunna utveckla den europeiska grannskapspolitiken, både i öst och i syd, och hindrar goda grannförbindelser och regionalt samarbete. |
| --- | --- |

M.

EU bör spela en aktivare roll för att nå en fredlig lösning på befintliga konflikter, särskilt frusna eller utdragna sådana, som för närvarande utgör ett oöverstigligt hinder för att fullt ut kunna utveckla den europeiska grannskapspolitiken, både i öst och i syd, och hindrar goda grannförbindelser och regionalt samarbete.

| N. | Den europeiska grannskapspolitiken omfattar olika ”grannskap” som består av länder med olika intressen, ambitioner och kapacitet. |
| --- | --- |

N.

Den europeiska grannskapspolitiken omfattar olika ”grannskap” som består av länder med olika intressen, ambitioner och kapacitet.

| O. | Det behövs en differentierad strategi och en skräddarsydd politik, i synnerhet då EU:s grannskap aldrig har varit så fragmenterat som nu, med länder som skiljer sig åt i många avseenden, bland annat vad gäller deras ambitioner och förväntningar i förhållande till EU, de utmaningar de står inför och deras yttre omgivningar. EU:s bilaterala förbindelser med länder som omfattas av grannskapspolitiken är i olika utvecklingsskeden. Att ”mer för mer” -principen tillämpas ordentligt är av grundläggande betydelse vid utformningen och differentieringen av förbindelserna med partnerländer, och EU bör ”belöna” länder som visar prov på utökat samarbete med EU och framsteg med att uppfylla europeiska värderingar, både i fråga om resurser och i fråga om andra incitament inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. EU:s grannar bör kunna besluta om sin egen framtid utan yttre påtryckningar. |
| --- | --- |

O.

Det behövs en differentierad strategi och en skräddarsydd politik, i synnerhet då EU:s grannskap aldrig har varit så fragmenterat som nu, med länder som skiljer sig åt i många avseenden, bland annat vad gäller deras ambitioner och förväntningar i förhållande till EU, de utmaningar de står inför och deras yttre omgivningar. EU:s bilaterala förbindelser med länder som omfattas av grannskapspolitiken är i olika utvecklingsskeden. Att ”mer för mer” -principen tillämpas ordentligt är av grundläggande betydelse vid utformningen och differentieringen av förbindelserna med partnerländer, och EU bör ”belöna” länder som visar prov på utökat samarbete med EU och framsteg med att uppfylla europeiska värderingar, både i fråga om resurser och i fråga om andra incitament inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. EU:s grannar bör kunna besluta om sin egen framtid utan yttre påtryckningar.

| P. | Framsteg med att lösa konflikter och tvister mellan länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken bör ses som ett kriterium som ska bedömas i de årliga lägesrapporterna. |
| --- | --- |

P.

Framsteg med att lösa konflikter och tvister mellan länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken bör ses som ett kriterium som ska bedömas i de årliga lägesrapporterna.

| Q. | Respekten för suveräna staters territoriella integritet är en grundläggande princip för förbindelserna mellan länderna i det europeiska grannskapet, och att ett land ockuperar ett annat lands territorium är oacceptabelt. |
| --- | --- |

Q.

Respekten för suveräna staters territoriella integritet är en grundläggande princip för förbindelserna mellan länderna i det europeiska grannskapet, och att ett land ockuperar ett annat lands territorium är oacceptabelt.

| R. | De resurser som EU har till sitt förfogande inom den fleråriga finansieringsramen för sina åtgärder som ”global aktör” fram till 2020 uppgår endast till 6 % av den totala budgeten och täcker alla relaterade program, inklusive utvecklings- och samarbetsbistånd. |
| --- | --- |

R.

De resurser som EU har till sitt förfogande inom den fleråriga finansieringsramen för sina åtgärder som ”global aktör” fram till 2020 uppgår endast till 6 % av den totala budgeten och täcker alla relaterade program, inklusive utvecklings- och samarbetsbistånd.

| S. | Den europeiska grannskapspolitiken har bidragit till att utforma en gemensam hållning för EU i hela grannskapet. Medlemsstaterna bör spela en viktig roll i det europeiska grannskapet genom att anpassa sina insatser och stärka EU:s trovärdighet och slagkraft genom att uppvisa en gemensam hållning. |
| --- | --- |

S.

Den europeiska grannskapspolitiken har bidragit till att utforma en gemensam hållning för EU i hela grannskapet. Medlemsstaterna bör spela en viktig roll i det europeiska grannskapet genom att anpassa sina insatser och stärka EU:s trovärdighet och slagkraft genom att uppvisa en gemensam hållning.

| T. | Kommissionens och utrikestjänstens samrådsprocess bör vara heltäckande och inkluderande för att säkerställa att alla berörda aktörer hörs. Vikten av att uppmuntra kvinnorätts- och jämställdhetsorganisationer att delta i samrådsprocessen bör betonas. Det behövs ytterligare insatser för att synliggöra och öka medvetenheten om den europeiska grannskapspolitiken i partnerländernas folkopinion. |
| --- | --- |

T.

Kommissionens och utrikestjänstens samrådsprocess bör vara heltäckande och inkluderande för att säkerställa att alla berörda aktörer hörs. Vikten av att uppmuntra kvinnorätts- och jämställdhetsorganisationer att delta i samrådsprocessen bör betonas. Det behövs ytterligare insatser för att synliggöra och öka medvetenheten om den europeiska grannskapspolitiken i partnerländernas folkopinion.

| U. | De östliga och sydliga grannskapen står inför olikartade problem och för att kunna lösa dessa måste den europeiska grannskapspolitiken vara flexibel och kunna anpassas efter varje regions specifika behov och utmaningar. |
| --- | --- |

U.

De östliga och sydliga grannskapen står inför olikartade problem och för att kunna lösa dessa måste den europeiska grannskapspolitiken vara flexibel och kunna anpassas efter varje regions specifika behov och utmaningar.

| 1. | Europaparlamentet betonar vikten och nödvändigheten av att den europeiska grannskapspolitiken ses över och av att det sker i rätt tid. Parlamentet understryker att den reviderade europeiska grannskapspolitiken bör göra det möjligt att reagera snabbt, flexibelt och adekvat på situationen ute på fältet och att samtidigt lägga fram en ambitiös strategisk vision för hur förbindelserna med grannländerna ska utvecklas både i en bilateral och i en multilateral kontext, i enlighet med åtagandet att främja de värdegrunder grannskapspolitiken vilar på. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar vikten och nödvändigheten av att den europeiska grannskapspolitiken ses över och av att det sker i rätt tid. Parlamentet understryker att den reviderade europeiska grannskapspolitiken bör göra det möjligt att reagera snabbt, flexibelt och adekvat på situationen ute på fältet och att samtidigt lägga fram en ambitiös strategisk vision för hur förbindelserna med grannländerna ska utvecklas både i en bilateral och i en multilateral kontext, i enlighet med åtagandet att främja de värdegrunder grannskapspolitiken vilar på.

| 2. | Europaparlamentet betonar att den europeiska grannskapspolitiken är en väsentlig del av EU:s utrikespolitik och att den måste förbli en gemensam politik. Parlamentet anser att grannskapspolitiken är en del av EU:s yttre åtgärder vars potential ligger i en unik förmåga att utnyttja en rad olika instrument inom diplomati, säkerhet, försvar, ekonomi, handel, utveckling och humanitära frågor. Parlamentet vidhåller att en effektiv europeisk grannskapspolitik är avgörande för att EU ska kunna stärka sin utrikespolitiska trovärdighet och sin ställning i världen, och att den europeiska grannskapspolitiken måste visa verkligt ledarskap från EU:s sida i grannskapet och i förbindelserna med våra globala partner. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att den europeiska grannskapspolitiken är en väsentlig del av EU:s utrikespolitik och att den måste förbli en gemensam politik. Parlamentet anser att grannskapspolitiken är en del av EU:s yttre åtgärder vars potential ligger i en unik förmåga att utnyttja en rad olika instrument inom diplomati, säkerhet, försvar, ekonomi, handel, utveckling och humanitära frågor. Parlamentet vidhåller att en effektiv europeisk grannskapspolitik är avgörande för att EU ska kunna stärka sin utrikespolitiska trovärdighet och sin ställning i världen, och att den europeiska grannskapspolitiken måste visa verkligt ledarskap från EU:s sida i grannskapet och i förbindelserna med våra globala partner.

| 3. | Europaparlamentet tror på det fortsatta värdet av den europeiska grannskapspolitikens inledningsvis fastställda mål om att skapa ett område med välstånd, stabilitet, säkerhet och god grannsämja, på grundval av unionens gemensamma värderingar och principer, genom att tillhandahålla bistånd och incitament för genomgripande strukturreformer i grannländerna som ska genomföras under deras eget ansvar och i samförstånd med dem, vilket kommer att möjliggöra ett fördjupat samarbete med EU. Parlamentet betonar därför behovet av att beakta lärdomar som dragits, börja om från början och att åter sätta dessa mål överst på dagordningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet tror på det fortsatta värdet av den europeiska grannskapspolitikens inledningsvis fastställda mål om att skapa ett område med välstånd, stabilitet, säkerhet och god grannsämja, på grundval av unionens gemensamma värderingar och principer, genom att tillhandahålla bistånd och incitament för genomgripande strukturreformer i grannländerna som ska genomföras under deras eget ansvar och i samförstånd med dem, vilket kommer att möjliggöra ett fördjupat samarbete med EU. Parlamentet betonar därför behovet av att beakta lärdomar som dragits, börja om från början och att åter sätta dessa mål överst på dagordningen.

| 4. | Europaparlamentet understryker den europeiska grannskapspolitikens strategiska betydelse som en politik som skapar mångfasetterade förbindelser och ett starkt ömsesidigt beroende mellan EU och dess partnerländer i grannskapet. Parlamentet poängterar att den fundamentala utmaningen för den europeiska grannskapspolitiken är att åstadkomma verkliga och konkreta förbättringar för medborgarna i partnerländerna Parlamentet anser att den europeiska grannskapspolitiken bör bli kraftfullare och mer politisk och ändamålsenlig, även genom att dess positiva delar förstärks, t.ex. genom större fokus på partnerskap med samhällen, differentiering och principen ”mer för mer”. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker den europeiska grannskapspolitikens strategiska betydelse som en politik som skapar mångfasetterade förbindelser och ett starkt ömsesidigt beroende mellan EU och dess partnerländer i grannskapet. Parlamentet poängterar att den fundamentala utmaningen för den europeiska grannskapspolitiken är att åstadkomma verkliga och konkreta förbättringar för medborgarna i partnerländerna Parlamentet anser att den europeiska grannskapspolitiken bör bli kraftfullare och mer politisk och ändamålsenlig, även genom att dess positiva delar förstärks, t.ex. genom större fokus på partnerskap med samhällen, differentiering och principen ”mer för mer”.

| 5. | Europaparlamentet betonar att respekten för de universella grundläggande värden – mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, demokrati, frihet, jämlikhet och respekt för människovärdet – som EU grundar sig på även fortsättningsvis måste utgöra kärnan i den reviderade politiken, vilket även fastslås i artikel 2 i associeringsavtalen mellan EU och tredjeländer. Parlamentet upprepar att stärkandet av rättsstatsprincipen och stödet till demokrati och mänskliga rättigheter ligger i partnerländernas intresse, och vill att respekt för dessa gemensamma grundläggande värden i högre grad ska ställas som villkor. Parlamentet framhåller den roll som EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och det europeiska initiativet för demokrati spelar i detta sammanhang. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att respekten för de universella grundläggande värden – mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, demokrati, frihet, jämlikhet och respekt för människovärdet – som EU grundar sig på även fortsättningsvis måste utgöra kärnan i den reviderade politiken, vilket även fastslås i artikel 2 i associeringsavtalen mellan EU och tredjeländer. Parlamentet upprepar att stärkandet av rättsstatsprincipen och stödet till demokrati och mänskliga rättigheter ligger i partnerländernas intresse, och vill att respekt för dessa gemensamma grundläggande värden i högre grad ska ställas som villkor. Parlamentet framhåller den roll som EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och det europeiska initiativet för demokrati spelar i detta sammanhang.

| 6. | Europaparlamentet betonar att den förnyade politiken måste vara mer strategisk, fokuserad, flexibel och sammanhängande samt vara politiskt motiverad. Parlamentet uppmanar EU att formulera en tydlig politisk vision för den europeiska grannskapspolitiken och att ägna särskild uppmärksamhet åt sina egna politiska prioriteringar i de östliga och sydliga grannskapen, med hänsyn tagen till att länder i olika regioner står inför olika utmaningar och har olika förhoppningar och olika politiska ambitioner. Parlamentet vidhåller att det östliga partnerskapet och Medelhavspartnerskapet är utomordentligt viktiga. Parlamentet vill att särskilda representanter ska utses för öst och syd med uppgift att politiskt samordna den reviderade politiken och delta i alla EU:s åtgärder i grannskapet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att den förnyade politiken måste vara mer strategisk, fokuserad, flexibel och sammanhängande samt vara politiskt motiverad. Parlamentet uppmanar EU att formulera en tydlig politisk vision för den europeiska grannskapspolitiken och att ägna särskild uppmärksamhet åt sina egna politiska prioriteringar i de östliga och sydliga grannskapen, med hänsyn tagen till att länder i olika regioner står inför olika utmaningar och har olika förhoppningar och olika politiska ambitioner. Parlamentet vidhåller att det östliga partnerskapet och Medelhavspartnerskapet är utomordentligt viktiga. Parlamentet vill att särskilda representanter ska utses för öst och syd med uppgift att politiskt samordna den reviderade politiken och delta i alla EU:s åtgärder i grannskapet.

| 7. | Europaparlamentet framhåller vilken viktig roll medlemsstaterna, deras expertis och deras bilaterala förbindelser med länderna i den europeiska grannskapspolitiken har för utformningen av en konsekvent EU-politik. Parlamentet betonar behovet av ordentlig samordning mellan vice ordföranden/den höga representanten, kommissionsledamoten med ansvar för europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar, EU:s delegationer och EU:s särskilda representanter för att undvika dubbelarbete. Parlamentet vidhåller att EU:s delegationer har en viktig roll i genomförandet av grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller vilken viktig roll medlemsstaterna, deras expertis och deras bilaterala förbindelser med länderna i den europeiska grannskapspolitiken har för utformningen av en konsekvent EU-politik. Parlamentet betonar behovet av ordentlig samordning mellan vice ordföranden/den höga representanten, kommissionsledamoten med ansvar för europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar, EU:s delegationer och EU:s särskilda representanter för att undvika dubbelarbete. Parlamentet vidhåller att EU:s delegationer har en viktig roll i genomförandet av grannskapspolitiken.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att utarbeta förslag på samarbete med Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som förebild, som kan vara ytterligare ett steg i deras europeiska perspektiv, bygga på ökad integrering i EU i fråga om friheter och full integrering i den gemensamma marknaden och dessutom omfatta närmare samarbete i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp). |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att utarbeta förslag på samarbete med Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som förebild, som kan vara ytterligare ett steg i deras europeiska perspektiv, bygga på ökad integrering i EU i fråga om friheter och full integrering i den gemensamma marknaden och dessutom omfatta närmare samarbete i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp).

| 9. | Europaparlamentet kräver att prioriteringar och strategiska mål på kort, medellång och lång sikt fastställs, med beaktande av att den europeiska grannskapspolitiken bör syfta till att skapa en differentierad strategi för att främja samarbete på olika områden mellan och tillsammans med länderna i grannskapspolitiken. Parlamentet betonar att EU vid fastställandet av sin strategi bör gå igenom sina egna och de enskilda berörda ländernas intressen och prioriteringar samt deras utvecklingsnivå, med beaktande av samhällenas intressen och förhoppningar, de politiska ambitionerna och den geopolitiska omgivningen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet kräver att prioriteringar och strategiska mål på kort, medellång och lång sikt fastställs, med beaktande av att den europeiska grannskapspolitiken bör syfta till att skapa en differentierad strategi för att främja samarbete på olika områden mellan och tillsammans med länderna i grannskapspolitiken. Parlamentet betonar att EU vid fastställandet av sin strategi bör gå igenom sina egna och de enskilda berörda ländernas intressen och prioriteringar samt deras utvecklingsnivå, med beaktande av samhällenas intressen och förhoppningar, de politiska ambitionerna och den geopolitiska omgivningen.

| 10. | Europaparlamentet understryker att lokalt egenansvar, öppenhet, ömsesidig ansvarighet och inkludering bör vara centrala aspekter i den nya strategin för att säkerställa att den europeiska grannskapspolitikens fördelar når alla nivåer av befolkningen och samhället i de berörda länderna och inte endast koncentreras till vissa grupper. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att lokalt egenansvar, öppenhet, ömsesidig ansvarighet och inkludering bör vara centrala aspekter i den nya strategin för att säkerställa att den europeiska grannskapspolitikens fördelar når alla nivåer av befolkningen och samhället i de berörda länderna och inte endast koncentreras till vissa grupper.

| 11. | Europaparlamentet ger uttryck för sin övertygelse om att en förstärkning av partnerländernas egen utvecklingspotential kräver att man går längre än den politiska dialog som i nuläget råder inom den europeiska grannskapspolitiken och utvidgar den till en social, ekonomisk och kulturell dialog som omfattar partnerländernas hela politiska, sociala, etniska och kulturella mångfald. Parlamentet understryker den positiva betydelsen och erfarenheten av territoriellt samarbete där lokala myndigheter varit direkt involverade. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet ger uttryck för sin övertygelse om att en förstärkning av partnerländernas egen utvecklingspotential kräver att man går längre än den politiska dialog som i nuläget råder inom den europeiska grannskapspolitiken och utvidgar den till en social, ekonomisk och kulturell dialog som omfattar partnerländernas hela politiska, sociala, etniska och kulturella mångfald. Parlamentet understryker den positiva betydelsen och erfarenheten av territoriellt samarbete där lokala myndigheter varit direkt involverade.

| 12. | Europaparlamentet beklagar de begränsade resurser som tilldelats EU:s samarbete med partnerna i unionens grannskap, särskilt i jämförelse med de betydligt större resurser som aktörer från tredjeländer investerar i länderna i den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet noterar att detta undergräver EU:s möjligheter att främja och genomföra politik som är i linje med dess strategiska intressen i grannskapet. Parlamentet framhåller behovet av att rationalisera stödet och öka finansieringen för att verkligen belöna och stödja partnerländer som är genuint beslutna att göra, och faktiskt gör, konkreta framsteg i riktning mot reformer, demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar de begränsade resurser som tilldelats EU:s samarbete med partnerna i unionens grannskap, särskilt i jämförelse med de betydligt större resurser som aktörer från tredjeländer investerar i länderna i den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet noterar att detta undergräver EU:s möjligheter att främja och genomföra politik som är i linje med dess strategiska intressen i grannskapet. Parlamentet framhåller behovet av att rationalisera stödet och öka finansieringen för att verkligen belöna och stödja partnerländer som är genuint beslutna att göra, och faktiskt gör, konkreta framsteg i riktning mot reformer, demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter.

| 13. | Europaparlamentet betonar behovet av kraftfullare ansvarighets- och öppenhetsmekanismer i partnerländerna för att se till att de har kapacitet att tillgodogöra sig och använda finansieringen på ett effektivt och meningsfullt sätt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att det finns effektiva mekanismer för övervakning och tillsyn av hur EU-biståndet används i den europeiska grannskapspolitikens länder, bland annat via det civila samhällets granskning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar behovet av kraftfullare ansvarighets- och öppenhetsmekanismer i partnerländerna för att se till att de har kapacitet att tillgodogöra sig och använda finansieringen på ett effektivt och meningsfullt sätt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att det finns effektiva mekanismer för övervakning och tillsyn av hur EU-biståndet används i den europeiska grannskapspolitikens länder, bland annat via det civila samhällets granskning.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU att förbättra sin samordning med andra givare och internationella finansinstitut, bland annat genom Amici-initiativet, i enlighet med sitt åtagande att bli en mer samstämd, respekterad och effektiv global aktör, samt framhåller behovet av gemensam programplanering tillsammans med och bland medlemsstaterna. Parlamentet understryker att en bättre samordning med medlemsstaterna, och med regionala och lokala myndigheter, behövs för att eftersträva och uppnå en gemensam, samstämd och effektiv strategi för de kort- och medellångsiktiga målen i EU:s samarbete med grannländerna, och efterlyser en diskussion med rådet i frågan. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU att förbättra sin samordning med andra givare och internationella finansinstitut, bland annat genom Amici-initiativet, i enlighet med sitt åtagande att bli en mer samstämd, respekterad och effektiv global aktör, samt framhåller behovet av gemensam programplanering tillsammans med och bland medlemsstaterna. Parlamentet understryker att en bättre samordning med medlemsstaterna, och med regionala och lokala myndigheter, behövs för att eftersträva och uppnå en gemensam, samstämd och effektiv strategi för de kort- och medellångsiktiga målen i EU:s samarbete med grannländerna, och efterlyser en diskussion med rådet i frågan.

| 15. | Europaparlamentet betonar att EU bör leva upp till ambitionen om ett ökat engagemang i sitt grannskap genom tillräcklig finansiering. Parlamentet anser att halvtidsöversynen av de externa finansieringsinstrumenten bör beakta den reviderade politiken och att det europeiska grannskapsinstrumentet därför bör återspegla ambitionen att effektivisera den europeiska grannskapspolitiken och säkerställa förutsägbarhet och hållbarhet i EU:s samarbete med partnerna samt ett tillräckligt mått av förfarandemässig flexibilitet. Parlamentet efterlyser vidare ökad samstämmighet och konsekvens mellan EU:s olika externa finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att EU bör leva upp till ambitionen om ett ökat engagemang i sitt grannskap genom tillräcklig finansiering. Parlamentet anser att halvtidsöversynen av de externa finansieringsinstrumenten bör beakta den reviderade politiken och att det europeiska grannskapsinstrumentet därför bör återspegla ambitionen att effektivisera den europeiska grannskapspolitiken och säkerställa förutsägbarhet och hållbarhet i EU:s samarbete med partnerna samt ett tillräckligt mått av förfarandemässig flexibilitet. Parlamentet efterlyser vidare ökad samstämmighet och konsekvens mellan EU:s olika externa finansieringsinstrument.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att det europeiska initiativet för demokrati har en underlättande roll genom att komplettera EU-instrumenten med en ny strategi som är mer flexibel och lyhörd, överbryggande och ekonomiskt effektiv. Parlamentet uppmanar kommissionen att anslå mer resurser till det europeiska initiativet för demokrati. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller att det europeiska initiativet för demokrati har en underlättande roll genom att komplettera EU-instrumenten med en ny strategi som är mer flexibel och lyhörd, överbryggande och ekonomiskt effektiv. Parlamentet uppmanar kommissionen att anslå mer resurser till det europeiska initiativet för demokrati.

| 17. | Europaparlamentet inser att grannländers inställning till Europa och EU har en reell inverkan på konflikter, men tillbakavisar all medverkan till förtryck och människorättskränkningar i grannländer genom en missriktad kortsiktig jakt på stabilitet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet inser att grannländers inställning till Europa och EU har en reell inverkan på konflikter, men tillbakavisar all medverkan till förtryck och människorättskränkningar i grannländer genom en missriktad kortsiktig jakt på stabilitet.

Mervärdet i åtgärder på EU-nivå

Omformning av den europeiska grannskapspolitiken

| 18. | Europaparlamentet framhåller behovet av att omforma den europeiska grannskapspolitiken för att bygga starka, strategiska och bestående partnerskap med grannskapspolitikens länder som grundas på att bevara, och är förenliga med, EU:s värderingar och principer och på att främja ömsesidiga intressen. Parlamentet anser att grannskapspolitikens tekniska aspekter måste understödjas av en tydlig politisk vision. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller behovet av att omforma den europeiska grannskapspolitiken för att bygga starka, strategiska och bestående partnerskap med grannskapspolitikens länder som grundas på att bevara, och är förenliga med, EU:s värderingar och principer och på att främja ömsesidiga intressen. Parlamentet anser att grannskapspolitikens tekniska aspekter måste understödjas av en tydlig politisk vision.

| 19. | Europaparlamentet noterar att den europeiska grannskapspolitiken bör införa sina egna metoder och verktyg som bör stå i proportion till den ambitionsnivå och de behov och mål som grannskapspolitikens länder och EU försöker tillgodose. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar att den europeiska grannskapspolitiken bör införa sina egna metoder och verktyg som bör stå i proportion till den ambitionsnivå och de behov och mål som grannskapspolitikens länder och EU försöker tillgodose.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrikta sig på sektorer som identifierats i samverkan med dess partner, på grundval av gemensamma intressen, och i vilka framsteg och universellt mervärde kan uppnås, samt att gradvis utöka det framstegs- och ambitionsbaserade samarbetet, särskilt för att bidra till ekonomisk tillväxt och människors utveckling med fokus på de nya generationerna. Parlamentet betonar att ekonomiska och politiska reformer måste gå hand i hand och att god samhällsstyrning endast kan bli verklighet genom en öppen, ansvarig och insynsvänlig beslutsprocess grundad på demokratiska institutioner. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrikta sig på sektorer som identifierats i samverkan med dess partner, på grundval av gemensamma intressen, och i vilka framsteg och universellt mervärde kan uppnås, samt att gradvis utöka det framstegs- och ambitionsbaserade samarbetet, särskilt för att bidra till ekonomisk tillväxt och människors utveckling med fokus på de nya generationerna. Parlamentet betonar att ekonomiska och politiska reformer måste gå hand i hand och att god samhällsstyrning endast kan bli verklighet genom en öppen, ansvarig och insynsvänlig beslutsprocess grundad på demokratiska institutioner.

| 21. | Europaparlamentet betonar att utvidgningspolitiken och grannskapspolitiken är två separata politikområden med olika mål. Parlamentet upprepar emellertid att europeiska länder som omfattas av grannskapspolitiken, i likhet med alla europeiska länder, kan ansöka om EU-medlemskap om de uppfyller kriterierna för att komma i fråga och bli upptagna som medlemmar enligt artikel 49 i EU-fördraget. Parlamentet anser att reform och övergång visserligen måste komma först och vill inte ställa upp orealistiska förväntningar, men anser samtidigt att det måste finnas kvar ett medlemskapsperspektiv som incitament för alla länder som kan komma ifråga för medlemskap och som har uttryckt tydliga europeiska önskemål och ambitioner. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att utvidgningspolitiken och grannskapspolitiken är två separata politikområden med olika mål. Parlamentet upprepar emellertid att europeiska länder som omfattas av grannskapspolitiken, i likhet med alla europeiska länder, kan ansöka om EU-medlemskap om de uppfyller kriterierna för att komma i fråga och bli upptagna som medlemmar enligt artikel 49 i EU-fördraget. Parlamentet anser att reform och övergång visserligen måste komma först och vill inte ställa upp orealistiska förväntningar, men anser samtidigt att det måste finnas kvar ett medlemskapsperspektiv som incitament för alla länder som kan komma ifråga för medlemskap och som har uttryckt tydliga europeiska önskemål och ambitioner.

Stöd till demokrati, reform av rättsväsendet, rättsstatliga principer, god samhällsstyrning och institutionell kapacitetsbyggnad

| 22. | Europaparlamentet anser att stöd till demokrati, rättsstatliga principer, god samhällsstyrning, statsuppbyggnad samt mänskliga rättigheter och grundläggande friheter är ett centralt inslag i den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet understryker att ingen politik som bidrar till att äventyra dessa värdegrunder bör införas inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet framhåller att EU och dess medlemsstater bör tillhandahålla incitament och sakkunskap för att genomföra och stödja demokratiska reformer och klara av de politiska, ekonomiska och sociala utmaningarna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att stöd till demokrati, rättsstatliga principer, god samhällsstyrning, statsuppbyggnad samt mänskliga rättigheter och grundläggande friheter är ett centralt inslag i den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet understryker att ingen politik som bidrar till att äventyra dessa värdegrunder bör införas inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet framhåller att EU och dess medlemsstater bör tillhandahålla incitament och sakkunskap för att genomföra och stödja demokratiska reformer och klara av de politiska, ekonomiska och sociala utmaningarna.

| 23. | Europaparlamentet understryker det fortsatta behovet av att sätta fokus på att stärka och konsolidera demokratin, rättsstatsprincipen, en god samhällsstyrning, rättssystemets oberoende, korruptionsbekämpningen, respekten för mångfalden samt minoriteters rättigheter, däribland rättigheterna för religiösa grupper, hbti-personer, personer med funktionsnedsättning och personer som tillhör etniska minoriteter. Parlamentet poängterar att kapacitetsuppbyggnad inom nationella institutioner, däribland nationella församlingar, tillsammans med stöd till det civila samhället, grupper som arbetar för demokrati samt politiska partier kommer att stärka den politiska dialogen och mångfalden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker det fortsatta behovet av att sätta fokus på att stärka och konsolidera demokratin, rättsstatsprincipen, en god samhällsstyrning, rättssystemets oberoende, korruptionsbekämpningen, respekten för mångfalden samt minoriteters rättigheter, däribland rättigheterna för religiösa grupper, hbti-personer, personer med funktionsnedsättning och personer som tillhör etniska minoriteter. Parlamentet poängterar att kapacitetsuppbyggnad inom nationella institutioner, däribland nationella församlingar, tillsammans med stöd till det civila samhället, grupper som arbetar för demokrati samt politiska partier kommer att stärka den politiska dialogen och mångfalden.

| 24. | Europaparlamentet betonar att kvinnors rättigheter, jämställdhet och rätten till icke-diskriminering är grundläggande rättigheter och centrala principer i EU:s yttre åtgärder. Parlamentet understryker vikten av att främja barns och ungas rättigheter samt jämställdhet, och av att kvinnor får ekonomisk och politisk egenmakt, i syfte att bygga upp inkluderande, välmående och stabila samhällen i EU:s grannskap. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att kvinnors rättigheter, jämställdhet och rätten till icke-diskriminering är grundläggande rättigheter och centrala principer i EU:s yttre åtgärder. Parlamentet understryker vikten av att främja barns och ungas rättigheter samt jämställdhet, och av att kvinnor får ekonomisk och politisk egenmakt, i syfte att bygga upp inkluderande, välmående och stabila samhällen i EU:s grannskap.

| 25. | Europaparlamentet anser att den reviderade europeiska grannskapspolitiken bör stärka främjandet av grundläggande friheter i grannskapspolitikens länder genom att stödja yttrandefrihet, föreningsfrihet, frihet att delta i fredliga sammankomster samt press- och mediefrihet, eftersom dessa rättigheter gör det möjligt att förverkliga ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att den reviderade europeiska grannskapspolitiken bör stärka främjandet av grundläggande friheter i grannskapspolitikens länder genom att stödja yttrandefrihet, föreningsfrihet, frihet att delta i fredliga sammankomster samt press- och mediefrihet, eftersom dessa rättigheter gör det möjligt att förverkliga ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

| 26. | Europaparlamentet lyfter fram betydelsen av att utveckla den europeiska grannskapspolitikens sociala dimension genom att samverka med partner i kampen mot fattigdom och utslagning, stimulera sysselsättning och rättvis tillväxt, underlätta sunda relationer på arbetsmarknaden och stödja utbildning och anständigt arbete, för att på så sätt också komma till rätta med några av grundorsakerna till irreguljär migration. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet lyfter fram betydelsen av att utveckla den europeiska grannskapspolitikens sociala dimension genom att samverka med partner i kampen mot fattigdom och utslagning, stimulera sysselsättning och rättvis tillväxt, underlätta sunda relationer på arbetsmarknaden och stödja utbildning och anständigt arbete, för att på så sätt också komma till rätta med några av grundorsakerna till irreguljär migration.

| 27. | Europaparlamentet erkänner vikten av kulturell dialog mellan EU och grannländerna på områden som konfliktförebyggande och fredsbyggande, utveckling av kreativa sektorer, förstärkning av yttrandefriheten, stöd till social och ekonomisk utveckling samt förstärkning av dialogen med det civila samhället och av interkulturella och interreligiösa dialoger, även för att ta itu med den växande diskrimineringen och förföljelsen av minoritetsgrupper och religiösa grupper. Parlamentet efterlyser förstärkta ramar för kulturella förbindelser, som möjliggör utveckling av program för rörlighet, utbildning och kapacitetsuppbyggnad samt utbyten på kultur- och utbildningsområdet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet erkänner vikten av kulturell dialog mellan EU och grannländerna på områden som konfliktförebyggande och fredsbyggande, utveckling av kreativa sektorer, förstärkning av yttrandefriheten, stöd till social och ekonomisk utveckling samt förstärkning av dialogen med det civila samhället och av interkulturella och interreligiösa dialoger, även för att ta itu med den växande diskrimineringen och förföljelsen av minoritetsgrupper och religiösa grupper. Parlamentet efterlyser förstärkta ramar för kulturella förbindelser, som möjliggör utveckling av program för rörlighet, utbildning och kapacitetsuppbyggnad samt utbyten på kultur- och utbildningsområdet.

| 28. | Europaparlamentet poängterar att den strategi som baseras på ”partnerskap med samhällen” bör stärkas och främjas. Parlamentet kräver att politikens gemensamma intressen och mål ska fastställas i samråd med alla intressenter från olika samhällen och inte bara med myndigheterna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet poängterar att den strategi som baseras på ”partnerskap med samhällen” bör stärkas och främjas. Parlamentet kräver att politikens gemensamma intressen och mål ska fastställas i samråd med alla intressenter från olika samhällen och inte bara med myndigheterna.

| 29. | Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla ett blomstrande och aktivt civilt samhälle under övergångs- och demokratiseringsprocesserna, vilket även omfattar arbetsmarknadens parter och näringslivet. Parlamentet efterlyser ytterligare stöd till det civila samhället, lokala små och medelstora företag och andra icke-statliga aktörer, eftersom de är drivkrafterna i reformprocessen, samt en mer engagerad dialog och ett mer engagerat partnerskap mellan de olika aktörerna och sektorerna i det civila samhället i EU och grannländerna inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet understryker de europeiska företagens betydelse och roll för att främja och sprida internationella standarder för företag, exempelvis företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla ett blomstrande och aktivt civilt samhälle under övergångs- och demokratiseringsprocesserna, vilket även omfattar arbetsmarknadens parter och näringslivet. Parlamentet efterlyser ytterligare stöd till det civila samhället, lokala små och medelstora företag och andra icke-statliga aktörer, eftersom de är drivkrafterna i reformprocessen, samt en mer engagerad dialog och ett mer engagerat partnerskap mellan de olika aktörerna och sektorerna i det civila samhället i EU och grannländerna inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet understryker de europeiska företagens betydelse och roll för att främja och sprida internationella standarder för företag, exempelvis företagens sociala ansvar.

Differentiering och villkorlighet

| 30. | Europaparlamentet vill att den europeiska grannskapspolitiken ska utvecklas till en mer skräddarsydd och flexibel politisk ram som kan anpassas till den mångfald som finns bland partnerländerna, och att den ”differentierade strategin” ska tillämpas konsekvent. Parlamentet understryker att differentieringen bör göras mellan grannskapspolitikens länder. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet vill att den europeiska grannskapspolitiken ska utvecklas till en mer skräddarsydd och flexibel politisk ram som kan anpassas till den mångfald som finns bland partnerländerna, och att den ”differentierade strategin” ska tillämpas konsekvent. Parlamentet understryker att differentieringen bör göras mellan grannskapspolitikens länder.

| 31. | Europaparlamentet framhåller behovet av att villkorlighet verkligen tillämpas i samband med reformprocesser och av att det råder konsekvens mellan EU:s ståndpunkter och villkorligheten i dess finansiella anslag. Parlamentet poängterar att EU inte kan göra avkall på sina grundläggande värderingar och rättigheter och att EU bör undvika att skapa dubbla måttstockar. Parlamentet framhåller att länder som gör framsteg i arbetet med att genomföra reformer i riktning mot långsiktig politisk, ekonomisk och social utveckling och som söker ett mer djupgående politiskt samarbete med EU bör beviljas mer omfattande åtaganden och stöd från EU:s sida och bedömas på grundval av individuella prestationer i dessa reformprocesser. Parlamentet understryker vikten av att ”mer för mer”-principen tillämpas till fullo. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller behovet av att villkorlighet verkligen tillämpas i samband med reformprocesser och av att det råder konsekvens mellan EU:s ståndpunkter och villkorligheten i dess finansiella anslag. Parlamentet poängterar att EU inte kan göra avkall på sina grundläggande värderingar och rättigheter och att EU bör undvika att skapa dubbla måttstockar. Parlamentet framhåller att länder som gör framsteg i arbetet med att genomföra reformer i riktning mot långsiktig politisk, ekonomisk och social utveckling och som söker ett mer djupgående politiskt samarbete med EU bör beviljas mer omfattande åtaganden och stöd från EU:s sida och bedömas på grundval av individuella prestationer i dessa reformprocesser. Parlamentet understryker vikten av att ”mer för mer”-principen tillämpas till fullo.

| 32. | Europaparlamentet betonar att associeringsavtal är det längst framskridna, men inte det sista, steget i förbindelserna mellan EU och dess grannar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att associeringsavtal är det längst framskridna, men inte det sista, steget i förbindelserna mellan EU och dess grannar.

| 33. | Europaparlamentet anser att EU bör bjuda in de partnerländer som inte ingått associeringsavtal för att engagera dem i sektorsspecifikt samarbete, bland annat vad gäller möjligheten att sluta nya eller förstärka befintliga sektorsspecifika avtal som t.ex. energigemenskapen, som skulle underlätta integreringen av sådana länder i särskilda sektorsspecifika delar av det gemensamma området för EU:s fyra grundläggande friheter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att EU bör bjuda in de partnerländer som inte ingått associeringsavtal för att engagera dem i sektorsspecifikt samarbete, bland annat vad gäller möjligheten att sluta nya eller förstärka befintliga sektorsspecifika avtal som t.ex. energigemenskapen, som skulle underlätta integreringen av sådana länder i särskilda sektorsspecifika delar av det gemensamma området för EU:s fyra grundläggande friheter.

| 34. | Europaparlamentet anser att man vid genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken bör ägna särskild uppmärksamhet åt samarbete kring ekonomisk styrning och de offentliga finansernas hållbarhet i grannskapspolitikens länder. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att man vid genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken bör ägna särskild uppmärksamhet åt samarbete kring ekonomisk styrning och de offentliga finansernas hållbarhet i grannskapspolitikens länder.

Säkerhetsdimensionen

| 35. | Europaparlamentet noterar att bevarande av fred, säkerhet och stabilitet är en grundläggande angelägenhet i grannskapet och att säkerhetsläget är på väg att försämras kraftigt. Parlamentet efterlyser en stark säkerhetskomponent i den europeiska grannskapspolitiken med adekvata politiska verktyg, som tyvärr hittills har saknats. Parlamentet betonar att EU bör fokusera på att göra sina befintliga krishanteringsinstrument mer effektiva och ändamålsenliga, med sikte på att bygga upp förmågan till krishanteringsinsatser inom ett bredare spektrum. Parlamentet betonar att säkerhet, stabilitet och utveckling går hand i hand och att det krävs en övergripande strategi för att ta itu med säkerhetsproblemen i regionen och deras bakomliggande orsaker. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att bevarande av fred, säkerhet och stabilitet är en grundläggande angelägenhet i grannskapet och att säkerhetsläget är på väg att försämras kraftigt. Parlamentet efterlyser en stark säkerhetskomponent i den europeiska grannskapspolitiken med adekvata politiska verktyg, som tyvärr hittills har saknats. Parlamentet betonar att EU bör fokusera på att göra sina befintliga krishanteringsinstrument mer effektiva och ändamålsenliga, med sikte på att bygga upp förmågan till krishanteringsinsatser inom ett bredare spektrum. Parlamentet betonar att säkerhet, stabilitet och utveckling går hand i hand och att det krävs en övergripande strategi för att ta itu med säkerhetsproblemen i regionen och deras bakomliggande orsaker.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att stabiliteten i den sahel-sahariska regionen bör ses som den ömma punkten när det gäller osäkerheten i såväl norra som södra Afrika och att instabiliteten i denna region orsakas av en stor ökning av antalet nätverk som handlar olagligt med vapen, narkotika och människor, vilket även inverkar menligt på stabiliteten i Europa. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att stabiliteten i den sahel-sahariska regionen bör ses som den ömma punkten när det gäller osäkerheten i såväl norra som södra Afrika och att instabiliteten i denna region orsakas av en stor ökning av antalet nätverk som handlar olagligt med vapen, narkotika och människor, vilket även inverkar menligt på stabiliteten i Europa.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser en närmare samordning mellan den europeiska grannskapspolitiken och den bredare verksamheten inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), tillsammans med förstärkta kopplingar mellan den inre och den yttre säkerheten samt hantering av olika säkerhetsaspekter för grannskapspolitikens länder och länderna i EU. Parlamentet framhåller behovet av att översynen av den europeiska grannskapspolitiken och revideringen av EU:s säkerhetsstrategi är enhetliga och fullständigt avstämda. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet efterlyser en närmare samordning mellan den europeiska grannskapspolitiken och den bredare verksamheten inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), tillsammans med förstärkta kopplingar mellan den inre och den yttre säkerheten samt hantering av olika säkerhetsaspekter för grannskapspolitikens länder och länderna i EU. Parlamentet framhåller behovet av att översynen av den europeiska grannskapspolitiken och revideringen av EU:s säkerhetsstrategi är enhetliga och fullständigt avstämda.

| 38. | Europaparlamentet understryker behovet av en övergripande politisk strategi och samtidigt säkerställa full överensstämmelse med internationell rätt och internationella åtaganden i enlighet med Helsingforsslutakten från 1975, baserat på respekt för mänskliga rättigheter, minoriteters rättigheter och grundläggande friheter, staters oberoende, suveränitet och territoriella integritet, gränsers okränkbarhet, folkens lika rättigheter och självbestämmanderätt samt fredlig konfliktlösning. Parlamentet konstaterar att Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), som är den största regionala organisationen med ansvar för säkerhetsfrågor, kan spela en viktig roll i detta avseende och anser att den bör få förnyad kraft genom att ta på sig rollen som medlare. Parlamentet stöder partnernas rätt att göra självständiga och suveräna val i utrikes- och säkerhetspolitiken utan att utsättas för yttre tryck och tvång. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker behovet av en övergripande politisk strategi och samtidigt säkerställa full överensstämmelse med internationell rätt och internationella åtaganden i enlighet med Helsingforsslutakten från 1975, baserat på respekt för mänskliga rättigheter, minoriteters rättigheter och grundläggande friheter, staters oberoende, suveränitet och territoriella integritet, gränsers okränkbarhet, folkens lika rättigheter och självbestämmanderätt samt fredlig konfliktlösning. Parlamentet konstaterar att Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), som är den största regionala organisationen med ansvar för säkerhetsfrågor, kan spela en viktig roll i detta avseende och anser att den bör få förnyad kraft genom att ta på sig rollen som medlare. Parlamentet stöder partnernas rätt att göra självständiga och suveräna val i utrikes- och säkerhetspolitiken utan att utsättas för yttre tryck och tvång.

| 39. | Europaparlamentet anser att den reviderade politiken måste stödja partnerländerna i arbetet med att bygga upp ordentliga statsstrukturer för hantering av säkerhetsfrågor, som t.ex. effektiv brottsbekämpning, terrorism, organiserad brottslighet samt underrättelse- och säkerhetsverksamhet, inklusive it-säkerhet, vilka bör utvecklas baserat på fullständig respekt för mänskliga rättigheter och åtföljas av en verklig parlamentarisk, demokratisk kontroll. Parlamentet framhåller att EU bör engagera sig på områden som t.ex. reformer inom säkerhetssektorn och – i situationer efter konflikter – avväpning, demobilisering och återanpassning. Parlamentet uppmanar EU att fokusera på kapacitetsuppbyggnad för gränskontroll från de associerade partnerländernas sida, och värdesätter det bidrag som redan lämnas av vissa av dessa länder. Parlamentet uppmanar grannländerna att i tillämpliga fall bidra till GSFP-uppdrag. Parlamentet uppmanar EU att främja gemensamma initiativ från grannländerna på säkerhetsområdet för att göra det möjligt för dem att ta ett större ansvar och bidra positivt till säkerheten i den egna regionen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att den reviderade politiken måste stödja partnerländerna i arbetet med att bygga upp ordentliga statsstrukturer för hantering av säkerhetsfrågor, som t.ex. effektiv brottsbekämpning, terrorism, organiserad brottslighet samt underrättelse- och säkerhetsverksamhet, inklusive it-säkerhet, vilka bör utvecklas baserat på fullständig respekt för mänskliga rättigheter och åtföljas av en verklig parlamentarisk, demokratisk kontroll. Parlamentet framhåller att EU bör engagera sig på områden som t.ex. reformer inom säkerhetssektorn och – i situationer efter konflikter – avväpning, demobilisering och återanpassning. Parlamentet uppmanar EU att fokusera på kapacitetsuppbyggnad för gränskontroll från de associerade partnerländernas sida, och värdesätter det bidrag som redan lämnas av vissa av dessa länder. Parlamentet uppmanar grannländerna att i tillämpliga fall bidra till GSFP-uppdrag. Parlamentet uppmanar EU att främja gemensamma initiativ från grannländerna på säkerhetsområdet för att göra det möjligt för dem att ta ett större ansvar och bidra positivt till säkerheten i den egna regionen.

| 40. | Europaparlamentet påminner EU:s medlemsstater om deras skyldigheter enligt rådets gemensamma ståndpunkt (2008/944/GUSP) om vapenexport, enligt vilken medlemsstaterna inte ska utfärda exportlicens för militär teknik eller krigsmateriel till något land i grannskapet om det föreligger uppenbar risk att den militära teknik eller den krigsmateriel som ska exporteras kan komma att användas för internt förtryck eller vid allvarliga kränkningar av internationell humanitär rätt, skulle kunna utlösa eller förlänga väpnade konflikter eller förvärra existerande spänningar eller konflikter i det slutliga bestämmelselandet eller användas på ett aggressivt sätt mot ett annat land eller för att hävda ett territoriellt krav med våld. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påminner EU:s medlemsstater om deras skyldigheter enligt rådets gemensamma ståndpunkt (2008/944/GUSP) om vapenexport, enligt vilken medlemsstaterna inte ska utfärda exportlicens för militär teknik eller krigsmateriel till något land i grannskapet om det föreligger uppenbar risk att den militära teknik eller den krigsmateriel som ska exporteras kan komma att användas för internt förtryck eller vid allvarliga kränkningar av internationell humanitär rätt, skulle kunna utlösa eller förlänga väpnade konflikter eller förvärra existerande spänningar eller konflikter i det slutliga bestämmelselandet eller användas på ett aggressivt sätt mot ett annat land eller för att hävda ett territoriellt krav med våld.

| 41. | Europaparlamentet framhåller behovet av att aktivt främja och stödja fredliga konfliktlösningar och försoningsstrategier efter konflikter i EU:s grannskap genom att använda olika verktyg och instrument utifrån det mervärde som de kan skapa. Parlamentet anser att sådana åtgärder bör omfatta det arbete som görs av unionens särskilda representanter, förtroendeuppbyggande program, återupprättande av dialog, medling genom främjande av direkta personkontakter samt GSFP-uppdrag. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att utveckla innovativa åtgärder och metoder, däribland strategier för kommunikation med allmänheten och informella samråd, till stöd för dialog och försoning. Parlamentet påpekar att EU:s delegationer kan spela en nyckelroll för att inrätta system för tidig varning genom att skapa finmaskiga förebyggande nätverk tillsammans med civilsamhällets olika organisationer. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller behovet av att aktivt främja och stödja fredliga konfliktlösningar och försoningsstrategier efter konflikter i EU:s grannskap genom att använda olika verktyg och instrument utifrån det mervärde som de kan skapa. Parlamentet anser att sådana åtgärder bör omfatta det arbete som görs av unionens särskilda representanter, förtroendeuppbyggande program, återupprättande av dialog, medling genom främjande av direkta personkontakter samt GSFP-uppdrag. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att utveckla innovativa åtgärder och metoder, däribland strategier för kommunikation med allmänheten och informella samråd, till stöd för dialog och försoning. Parlamentet påpekar att EU:s delegationer kan spela en nyckelroll för att inrätta system för tidig varning genom att skapa finmaskiga förebyggande nätverk tillsammans med civilsamhällets olika organisationer.

| 42. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för partnerländernas suveränitet, territoriella integritet och politiska oberoende, och anser att den europeiska grannskapspolitiken bör bidra till och stödja dessa principer i praktiken. Parlamentet upprepar att frusna eller utdragna konflikter hämmar den europeiska grannskapspolitikens fulla utveckling. Parlamentet beklagar i detta avseende att det sedan grannskapspolitiken lanserades inte gjorts några framsteg mot att lösa befintliga konflikter. Parlamentet erinrar om sin ståndpunkt att ockupation av ett partnerlands territorium strider mot den europeiska grannskapspolitikens grundläggande principer och mål. Parlamentet framhåller behovet av en snabb, fredlig lösning på de frusna konflikterna på grundval av folkrättsliga normer och principer. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att spela en aktivare roll och göra det klart att fördjupade bilaterala förbindelser är kopplade till en fredlig konfliktlösning och respekt för folkrätten. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att driva en principfast politik för att främja ansvarsskyldighet för alla kränkningar av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt och att undvika dubbla måttstockar, särskilt i detta avseende. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för partnerländernas suveränitet, territoriella integritet och politiska oberoende, och anser att den europeiska grannskapspolitiken bör bidra till och stödja dessa principer i praktiken. Parlamentet upprepar att frusna eller utdragna konflikter hämmar den europeiska grannskapspolitikens fulla utveckling. Parlamentet beklagar i detta avseende att det sedan grannskapspolitiken lanserades inte gjorts några framsteg mot att lösa befintliga konflikter. Parlamentet erinrar om sin ståndpunkt att ockupation av ett partnerlands territorium strider mot den europeiska grannskapspolitikens grundläggande principer och mål. Parlamentet framhåller behovet av en snabb, fredlig lösning på de frusna konflikterna på grundval av folkrättsliga normer och principer. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att spela en aktivare roll och göra det klart att fördjupade bilaterala förbindelser är kopplade till en fredlig konfliktlösning och respekt för folkrätten. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att driva en principfast politik för att främja ansvarsskyldighet för alla kränkningar av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt och att undvika dubbla måttstockar, särskilt i detta avseende.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar EU att i samband med regionala konflikter följa andan i och lärdomarna från den historiska erfarenheten av europeisk integration, eftersom bilaterala problem måste lösas fredligt och eftersom goda grannförbindelser och regionalt samarbete är grundläggande delar av grannskapspolitiken Parlamentet vill i detta sammanhang att medborgarna ska göras delaktiga och offentliga aktörer engageras i horisontella partnerskap och partnersamverkan med motparter från unionen, och ser samverkan med samhället och den yngre generationen som förändringsfaktorer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar EU att i samband med regionala konflikter följa andan i och lärdomarna från den historiska erfarenheten av europeisk integration, eftersom bilaterala problem måste lösas fredligt och eftersom goda grannförbindelser och regionalt samarbete är grundläggande delar av grannskapspolitiken Parlamentet vill i detta sammanhang att medborgarna ska göras delaktiga och offentliga aktörer engageras i horisontella partnerskap och partnersamverkan med motparter från unionen, och ser samverkan med samhället och den yngre generationen som förändringsfaktorer.

Främjande av regional integration

| 44. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av den europeiska grannskapspolitikens regionala dimension och behovet av att främja och bidra till regionala synergieffekter och regional integration genom regionala samarbetsprogram. Parlamentet understryker att förstärkt ekonomiskt samarbete mellan de länder som omfattas av grannskapspolitiken är nödvändigt för att åstadkomma stabilitet och välstånd i det europeiska grannskapet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av den europeiska grannskapspolitikens regionala dimension och behovet av att främja och bidra till regionala synergieffekter och regional integration genom regionala samarbetsprogram. Parlamentet understryker att förstärkt ekonomiskt samarbete mellan de länder som omfattas av grannskapspolitiken är nödvändigt för att åstadkomma stabilitet och välstånd i det europeiska grannskapet.

| 45. | Europaparlamentet vill därvidlag att EU:s bilaterala förbindelser med länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken ska kompletteras med en multilateral dimension genom ett ökat antal åtgärder och initiativ i detta sammanhang, varvid man i synnerhet bör inrikta sig på att förstärka gränsöverskridande projekt, öka antalet program för direkta personkontakter, utveckla incitament för regionalt samarbete och ytterligare främja en aktiv dialog med det civila samhället. Parlamentet anser att den framtida grannskapspolitiken bör erbjuda en inkluderande regional plattform för diskussioner om människorättsfrågor, i överensstämmelse med grannskapspolitikens centrala principer. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet vill därvidlag att EU:s bilaterala förbindelser med länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken ska kompletteras med en multilateral dimension genom ett ökat antal åtgärder och initiativ i detta sammanhang, varvid man i synnerhet bör inrikta sig på att förstärka gränsöverskridande projekt, öka antalet program för direkta personkontakter, utveckla incitament för regionalt samarbete och ytterligare främja en aktiv dialog med det civila samhället. Parlamentet anser att den framtida grannskapspolitiken bör erbjuda en inkluderande regional plattform för diskussioner om människorättsfrågor, i överensstämmelse med grannskapspolitikens centrala principer.

| 46. | Europaparlamentet efterlyser systematiska människorättsliga konsekvensanalyser – även ur ett jämställdhetsperspektiv – av handelsavtal och ekonomiskt stöd från EU till program och projekt inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet efterlyser systematiska människorättsliga konsekvensanalyser – även ur ett jämställdhetsperspektiv – av handelsavtal och ekonomiskt stöd från EU till program och projekt inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

| 47. | Europaparlamentet anser att den reviderade politiken måste stärka de befintliga samarbetsplattformarna, det vill säga Medelhavsunionen och det östliga partnerskapet, för att ytterligare stödja den regionala integrationen när partnerna fastställt liknande prioriteringar inom ett särskilt politikområde, hantera specifika subregionala frågor som rörlighet, energi och säkerhet samt föra partnerna närmare varandra vad gäller ekonomiska standarder och lagstiftning. Parlamentet anser att den europeiska grannskapspolitikens multilaterala strukturer bör befästas och utvecklas på ett mer strategiskt sätt. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att den reviderade politiken måste stärka de befintliga samarbetsplattformarna, det vill säga Medelhavsunionen och det östliga partnerskapet, för att ytterligare stödja den regionala integrationen när partnerna fastställt liknande prioriteringar inom ett särskilt politikområde, hantera specifika subregionala frågor som rörlighet, energi och säkerhet samt föra partnerna närmare varandra vad gäller ekonomiska standarder och lagstiftning. Parlamentet anser att den europeiska grannskapspolitikens multilaterala strukturer bör befästas och utvecklas på ett mer strategiskt sätt.

| 48. | Europaparlamentet understryker den viktiga rollen för multilaterala församlingar, såsom Euronest och den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet, i deras agenskap av forum för politisk dialog och verktyg för att främja ett egenansvar för grannskapspolitiken, och uppmuntrar dem starkt att öka sitt engagemang härvidlag på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker den viktiga rollen för multilaterala församlingar, såsom Euronest och den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet, i deras agenskap av forum för politisk dialog och verktyg för att främja ett egenansvar för grannskapspolitiken, och uppmuntrar dem starkt att öka sitt engagemang härvidlag på ett lämpligt och effektivt sätt.

| 49. | Europaparlamentet framhåller mervärdet av parlamentarisk diplomati och de regelbundna bilaterala interparlamentariska möten som Europaparlamentet håller med motsvarigheter i grannskapet, som ett verktyg för att utbyta erfarenheter och utvärdera statusen på de enskilda ländernas förbindelser med EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas nationella parlament att hålla sina bilaterala interparlamentariska möten inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, som ett sätt att säkra en konsekvent hållning. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet framhåller mervärdet av parlamentarisk diplomati och de regelbundna bilaterala interparlamentariska möten som Europaparlamentet håller med motsvarigheter i grannskapet, som ett verktyg för att utbyta erfarenheter och utvärdera statusen på de enskilda ländernas förbindelser med EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas nationella parlament att hålla sina bilaterala interparlamentariska möten inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, som ett sätt att säkra en konsekvent hållning.

| 50. | Europaparlamentet understryker betydelsen av konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap) och församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem), som gör det möjligt för lokala och regionala representanter att utveckla en dialog med EU:s institutioner och att utveckla ekonomiskt, socialt och territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker betydelsen av konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap) och församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem), som gör det möjligt för lokala och regionala representanter att utveckla en dialog med EU:s institutioner och att utveckla ekonomiskt, socialt och territoriellt samarbete.

| 51. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av regionala plattformar för det civila samhället, som forumen för de civila samhällena i de östliga och sydliga partnerskapen, främjar engagemang från många olika aktörer och driver på agendan för demokratisering och ekonomiska reformer i grannskapet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar att utvecklingen av regionala plattformar för det civila samhället, som forumen för de civila samhällena i de östliga och sydliga partnerskapen, främjar engagemang från många olika aktörer och driver på agendan för demokratisering och ekonomiska reformer i grannskapet.

Grannarnas grannar

| 52. | Europaparlamentet framhåller behovet av att bygga starka partnerskap med grannländerna. Parlamentet betonar betydelsen av att se till att den europeiska grannskapspolitiken är en del av EU:s externa politik i vidare bemärkelse och att erkänna de andra strategiska aktörer som har en inverkan på grannskapet – ”grannarnas grannar” – samt internationella och regionala organisationer, bland annat genom att ta upp frågor som är av gemensamt intresse och som utgör en ömsesidig angelägenhet, exempelvis regional och global säkerhet, genom befintliga bilaterala ramar eller multilateral dialog när det bedöms som lämpligt och relevant. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet framhåller behovet av att bygga starka partnerskap med grannländerna. Parlamentet betonar betydelsen av att se till att den europeiska grannskapspolitiken är en del av EU:s externa politik i vidare bemärkelse och att erkänna de andra strategiska aktörer som har en inverkan på grannskapet – ”grannarnas grannar” – samt internationella och regionala organisationer, bland annat genom att ta upp frågor som är av gemensamt intresse och som utgör en ömsesidig angelägenhet, exempelvis regional och global säkerhet, genom befintliga bilaterala ramar eller multilateral dialog när det bedöms som lämpligt och relevant.

| 53. | Europaparlamentet betonar att EU på ett realistiskt sätt bör överväga de olika politiska alternativ som partnerländerna har och hur man kan bygga broar tillsammans med deras grannar på olika nivåer samt hur man kan ta upp utrikespolitiken i tredje länder i grannskapet, samtidigt som man försäkrar sig om att det är upp till EU och dess suveräna partnerländer att bestämma hur förbindelserna ska utvecklas. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att EU på ett realistiskt sätt bör överväga de olika politiska alternativ som partnerländerna har och hur man kan bygga broar tillsammans med deras grannar på olika nivåer samt hur man kan ta upp utrikespolitiken i tredje länder i grannskapet, samtidigt som man försäkrar sig om att det är upp till EU och dess suveräna partnerländer att bestämma hur förbindelserna ska utvecklas.

| 54. | Europaparlamentet upprepar sin övertygelse om att bestämmelserna om djupgående och omfattande frihandelsområden inte utgör någon kommersiell utmaning för Ryssland och att associeringsavtalen inte bör ses som ett hinder för goda förbindelser mellan de östra partnerländerna och någon av deras grannar. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet upprepar sin övertygelse om att bestämmelserna om djupgående och omfattande frihandelsområden inte utgör någon kommersiell utmaning för Ryssland och att associeringsavtalen inte bör ses som ett hinder för goda förbindelser mellan de östra partnerländerna och någon av deras grannar.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar EU att utveckla effektiva stödmekanismer för partnerländer inom den europeiska grannskapspolitiken som driver en ambitiös europeisk agenda och som till följd av detta drabbas av vedergällningsåtgärder, handelspåtryckningar eller rena militära angrepp av tredjeländer. Parlamentet upprepar att grannskapspolitiken visserligen inte riktar sig mot någon annan strategisk aktör och förkastar tanken på ett geopolitiskt nollsummespel i grannskapet, men samtidigt måste EU göra trovärdiga åtaganden och ge robust politiskt stöd till partnerländer som vill närma sig unionen i högre grad. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar EU att utveckla effektiva stödmekanismer för partnerländer inom den europeiska grannskapspolitiken som driver en ambitiös europeisk agenda och som till följd av detta drabbas av vedergällningsåtgärder, handelspåtryckningar eller rena militära angrepp av tredjeländer. Parlamentet upprepar att grannskapspolitiken visserligen inte riktar sig mot någon annan strategisk aktör och förkastar tanken på ett geopolitiskt nollsummespel i grannskapet, men samtidigt måste EU göra trovärdiga åtaganden och ge robust politiskt stöd till partnerländer som vill närma sig unionen i högre grad.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar EU att dra nytta av sakkunskapen hos de regionala organisationer som grannarna är medlemmar i, såsom Europarådet, OSSE, Afrikanska unionen, relevanta regionala FN-kontor och Arabförbundet, och att aktivt involvera dem och samarbeta med dem för att ta itu med regionala konflikter. Parlamentet erinrar om att detta är viktiga forum för att engagera partnerna i att genomföra reformer, ta upp människorättsliga angelägenheter och regionala frågor – som de bör ta ett större ansvar för – samt främja demokratisering. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar EU att dra nytta av sakkunskapen hos de regionala organisationer som grannarna är medlemmar i, såsom Europarådet, OSSE, Afrikanska unionen, relevanta regionala FN-kontor och Arabförbundet, och att aktivt involvera dem och samarbeta med dem för att ta itu med regionala konflikter. Parlamentet erinrar om att detta är viktiga forum för att engagera partnerna i att genomföra reformer, ta upp människorättsliga angelägenheter och regionala frågor – som de bör ta ett större ansvar för – samt främja demokratisering.

Politiska mål och verktyg

Ett diversifierat utbud: prioriterade sektorer

| 57. | Europaparlamentet uppmanar EU att tillsammans med sina partner undersöka och identifiera prioriteringar för förstärkt samarbete och integration på olika politikområden, som t.ex. ekonomisk och mänsklig utveckling, konflikt- och katastrofförebyggande, infrastruktur och regional utveckling, miljöfrågor, handels- och konkurrenspolitik, små- och medelstora företag, migration, säkerhet, energi och energieffektivitet, med syftet att skapa ett område med välstånd, stabilitet och god grannsämja. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar EU att tillsammans med sina partner undersöka och identifiera prioriteringar för förstärkt samarbete och integration på olika politikområden, som t.ex. ekonomisk och mänsklig utveckling, konflikt- och katastrofförebyggande, infrastruktur och regional utveckling, miljöfrågor, handels- och konkurrenspolitik, små- och medelstora företag, migration, säkerhet, energi och energieffektivitet, med syftet att skapa ett område med välstånd, stabilitet och god grannsämja.

| 58. | Europaparlamentet anser att målet att skapa enhetlighet mellan EU:s interna och externa politik, samt den nära och tilltagande kopplingen mellan vissa interna och externa frågor, bör komma till uttryck i den nya europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att målet att skapa enhetlighet mellan EU:s interna och externa politik, samt den nära och tilltagande kopplingen mellan vissa interna och externa frågor, bör komma till uttryck i den nya europeiska grannskapspolitiken.

| 59. | Europaparlamentet anser att förstärkt samarbete kring framtidens digitala inre marknad, stöd till e-förvaltningsreformer och öppna förvaltningslösningar är instrument för medborgarengagemang. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att förstärkt samarbete kring framtidens digitala inre marknad, stöd till e-förvaltningsreformer och öppna förvaltningslösningar är instrument för medborgarengagemang.

| 60. | Europaparlamentet betonar vikten av personers fria rörlighet och stöder förbättrad rörlighet inom grannskapet i en säker och välskött miljö genom förenklade viseringsförfaranden, i synnerhet för studerande, unga, konstnärer och forskare. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med medlemsstaterna, ytterligare förbättra partnerskap för rörlighet inom grannskapet samt utveckla möjligheter till system för cirkulär migration, som skulle öppna upp säkra och lagliga rutter för migranter. Parlamentet uppmanar EU att göra tydlig åtskillnad mellan asylsökande som flyr undan förföljelse och irreguljära ekonomiska migranter. Parlamentet fördömer människohandel, som mestadels drabbar kvinnor, och betonar vikten av ett förstärkt samarbete med partnerländer för att bekämpa den. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet betonar vikten av personers fria rörlighet och stöder förbättrad rörlighet inom grannskapet i en säker och välskött miljö genom förenklade viseringsförfaranden, i synnerhet för studerande, unga, konstnärer och forskare. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med medlemsstaterna, ytterligare förbättra partnerskap för rörlighet inom grannskapet samt utveckla möjligheter till system för cirkulär migration, som skulle öppna upp säkra och lagliga rutter för migranter. Parlamentet uppmanar EU att göra tydlig åtskillnad mellan asylsökande som flyr undan förföljelse och irreguljära ekonomiska migranter. Parlamentet fördömer människohandel, som mestadels drabbar kvinnor, och betonar vikten av ett förstärkt samarbete med partnerländer för att bekämpa den.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmärksamma jämställdhetsperspektivet i främjandet av yrkesutbildning och akademisk utbildning, samt inom ramen för program för cirkulär migration med grannländerna, i syfte att stärka kvinnors deltagande i deras ekonomier. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmärksamma jämställdhetsperspektivet i främjandet av yrkesutbildning och akademisk utbildning, samt inom ramen för program för cirkulär migration med grannländerna, i syfte att stärka kvinnors deltagande i deras ekonomier.

| 62. | Europaparlamentet noterar att hög arbetslöshet, särskilt bland unga, brist på fri tillgång till information, social utestängning och fattigdom samt bristande skydd av minoriteters rättigheter, i kombination med lågt politiskt och samhällsekonomiskt deltagande bland kvinnor, bristfälligt styre och omfattande korruption, utgör grundläggande orsaker till instabilitet, och kräver ett engagemang som går utöver de djupgående och omfattande frihandelsområdena (DCFTA). Parlamentet noterar att enbart utsikterna till handelsuppgörelser och frihandelsavtal inte längre är en tillräckligt effektiv drivkraft för att stärka vårt partnerskap med grannländerna, särskilt i södra Medelhavsområdet. Parlamentet noterar avsaknaden av regionalt ekonomiskt samarbete mellan EU:s grannländer och efterlyser subregionala initiativ för att öka handeln dem emellan. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet noterar att hög arbetslöshet, särskilt bland unga, brist på fri tillgång till information, social utestängning och fattigdom samt bristande skydd av minoriteters rättigheter, i kombination med lågt politiskt och samhällsekonomiskt deltagande bland kvinnor, bristfälligt styre och omfattande korruption, utgör grundläggande orsaker till instabilitet, och kräver ett engagemang som går utöver de djupgående och omfattande frihandelsområdena (DCFTA). Parlamentet noterar att enbart utsikterna till handelsuppgörelser och frihandelsavtal inte längre är en tillräckligt effektiv drivkraft för att stärka vårt partnerskap med grannländerna, särskilt i södra Medelhavsområdet. Parlamentet noterar avsaknaden av regionalt ekonomiskt samarbete mellan EU:s grannländer och efterlyser subregionala initiativ för att öka handeln dem emellan.

| 63. | Europaparlamentet betonar vikten av att satsa på projekt för ungdomar, kvinnor och framtidens ledare genom att till fullo utnyttja stipendiemöjligheterna inom programmet Erasmus+ för att främja student- och lärarutbyten mellan de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken och medlemsstaterna, med sikte på att utbilda framtida ledare både från grannskapspolitikens länder och från medlemsstaterna, och ytterligare främja akademiska projekt och utbildningsprojekt som redan visat sig värdefulla på området, t.ex. Europeiska högskolan. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar vikten av att satsa på projekt för ungdomar, kvinnor och framtidens ledare genom att till fullo utnyttja stipendiemöjligheterna inom programmet Erasmus+ för att främja student- och lärarutbyten mellan de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken och medlemsstaterna, med sikte på att utbilda framtida ledare både från grannskapspolitikens länder och från medlemsstaterna, och ytterligare främja akademiska projekt och utbildningsprojekt som redan visat sig värdefulla på området, t.ex. Europeiska högskolan.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka, och erbjuda de länder som omfattas av grannskapspolitiken, olika nivåer av deltagande, samarbete och engagemang inom EU:s politikområden, program och organ, som t.ex. Europol, Frontex och tullförvaltningen, i kampen mot människohandel och ekonomisk och gränsöverskridande brottslighet samt inom ramen för energigemenskapen, som i egenskap av framgångsrik integrationsöverenskommelse kan spela en viktig roll i grannskapspolitiken. Parlamentet framhåller vikten av energitrygghet och ett närmare energisamarbete inom det europeiska grannskapet, med sikte på att nå det gemensamma målet om obrutna leveranser av hållbar, effektiv och ren energi till rimligt pris. Parlamentet efterlyser ett successivt öppnande av energiunionen för de länder som omfattas av grannskapspolitiken. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att främja Budapestkonventionen om bekämpande av it-brottslighet i grannskapspolitikens länder och att uppmana dem att ansluta sig om de ännu inte gjort det. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka, och erbjuda de länder som omfattas av grannskapspolitiken, olika nivåer av deltagande, samarbete och engagemang inom EU:s politikområden, program och organ, som t.ex. Europol, Frontex och tullförvaltningen, i kampen mot människohandel och ekonomisk och gränsöverskridande brottslighet samt inom ramen för energigemenskapen, som i egenskap av framgångsrik integrationsöverenskommelse kan spela en viktig roll i grannskapspolitiken. Parlamentet framhåller vikten av energitrygghet och ett närmare energisamarbete inom det europeiska grannskapet, med sikte på att nå det gemensamma målet om obrutna leveranser av hållbar, effektiv och ren energi till rimligt pris. Parlamentet efterlyser ett successivt öppnande av energiunionen för de länder som omfattas av grannskapspolitiken. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att främja Budapestkonventionen om bekämpande av it-brottslighet i grannskapspolitikens länder och att uppmana dem att ansluta sig om de ännu inte gjort det.

| 65. | Europaparlamentet anser att större tonvikt bör läggas på att använda stödprogram som t.ex. Taiex och Twinning, och att alla partner bör inkluderas i EU-program som t.ex. Erasmus och Horisont 2020, då de bidrar till kunskapsutbyte och nätverksskapande på olika nivåer samt utgör grunden i upprättandet av ett gemensamt grannskapsområde. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att större tonvikt bör läggas på att använda stödprogram som t.ex. Taiex och Twinning, och att alla partner bör inkluderas i EU-program som t.ex. Erasmus och Horisont 2020, då de bidrar till kunskapsutbyte och nätverksskapande på olika nivåer samt utgör grunden i upprättandet av ett gemensamt grannskapsområde.

| 66. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att stärka politikens parlamentariska dimension genom att effektivisera de interparlamentariska sammanträdena, de gemensamma parlamentariska organ som inrättats enligt avtal med EU samt de parlamentariska församlingarna. I detta sammanhang välkomnas den nya strategi som parlamentet har antagit för parlamentariskt demokratistöd. Parlamentet framhåller den viktiga roll som parlamenten i den europeiska grannskapspolitikens länder spelar för att utkräva ansvar av regeringarna, och vill att deras övervakningskapacitet ska stärkas. Parlamentet kräver att bli delaktigt i genomförandet av den nya europeiska grannskapspolitiken och att regelbundet informeras och höras om vilka framsteg som görs i partnerländerna. Europaparlamentet anser att europeiska politiska partier samt grupper i medlemsstaternas nationella parlament och i Europaparlamentet kan spela en viktig roll och ta på sig ett stort ansvar för att främja en politisk kultur grundad på fullvärdiga demokratiska institutioner, rättsstatsprincipen, flerpartidemokrati och kvinnors fulla deltagande i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att stärka politikens parlamentariska dimension genom att effektivisera de interparlamentariska sammanträdena, de gemensamma parlamentariska organ som inrättats enligt avtal med EU samt de parlamentariska församlingarna. I detta sammanhang välkomnas den nya strategi som parlamentet har antagit för parlamentariskt demokratistöd. Parlamentet framhåller den viktiga roll som parlamenten i den europeiska grannskapspolitikens länder spelar för att utkräva ansvar av regeringarna, och vill att deras övervakningskapacitet ska stärkas. Parlamentet kräver att bli delaktigt i genomförandet av den nya europeiska grannskapspolitiken och att regelbundet informeras och höras om vilka framsteg som görs i partnerländerna. Europaparlamentet anser att europeiska politiska partier samt grupper i medlemsstaternas nationella parlament och i Europaparlamentet kan spela en viktig roll och ta på sig ett stort ansvar för att främja en politisk kultur grundad på fullvärdiga demokratiska institutioner, rättsstatsprincipen, flerpartidemokrati och kvinnors fulla deltagande i beslutsfattandet.

| 67. | Europaparlamentet framhåller att man för att den europeiska grannskapspolitiken ska bli framgångsrik måste säkerställa ett egenansvar i medlemsstaterna, även genom utvidgning av flaggskeppsinitiativ. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att skapa förstärkt politisk samordning och gemensam programplanering för ekonomiskt stöd samt att tillhandahålla mekanismer för att främja informationsutbyte mellan medlemsstater och EU-strukturer om grannskapspolitikens länder samt samråd mellan medlemsstaterna, EU-strukturer och grannländerna. Parlamentet anser att ett villkor för EU:s ekonomiska och tekniska stöd bör vara ett framgångsrikt uppnående av konkreta riktmärken i reformprocessen, som sedan ligger till grund för tilldelning av ytterligare stöd. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet framhåller att man för att den europeiska grannskapspolitiken ska bli framgångsrik måste säkerställa ett egenansvar i medlemsstaterna, även genom utvidgning av flaggskeppsinitiativ. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att skapa förstärkt politisk samordning och gemensam programplanering för ekonomiskt stöd samt att tillhandahålla mekanismer för att främja informationsutbyte mellan medlemsstater och EU-strukturer om grannskapspolitikens länder samt samråd mellan medlemsstaterna, EU-strukturer och grannländerna. Parlamentet anser att ett villkor för EU:s ekonomiska och tekniska stöd bör vara ett framgångsrikt uppnående av konkreta riktmärken i reformprocessen, som sedan ligger till grund för tilldelning av ytterligare stöd.

Bedömning och synlighet

| 68. | Europaparlamentet framhåller att de handlingsplaner som fastställs i nära samarbete med myndigheterna i partnerländerna och i samråd med det civila samhällets organisationer bör inrikta sig på ett begränsat antal realistiska prioriteringar som ska genomföras, och att genomförandet av dessa bör bedömas vid regelbundna tidpunkter, eller när förändrade omständigheter ger anledning till det, med olika politiska alternativ som kan överenskommas gemensamt. Parlamentet framhåller vikten av att utveckla en samrådsprocess med det civila samhällets organisationer när det gäller att fastställa riktmärken. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet framhåller att de handlingsplaner som fastställs i nära samarbete med myndigheterna i partnerländerna och i samråd med det civila samhällets organisationer bör inrikta sig på ett begränsat antal realistiska prioriteringar som ska genomföras, och att genomförandet av dessa bör bedömas vid regelbundna tidpunkter, eller när förändrade omständigheter ger anledning till det, med olika politiska alternativ som kan överenskommas gemensamt. Parlamentet framhåller vikten av att utveckla en samrådsprocess med det civila samhällets organisationer när det gäller att fastställa riktmärken.

| 69. | Europaparlamentet betonar att lägesrapporterna bör inriktas på genomförandet av de prioriteringar som identifierats i handlingsplanerna och återspegla det aktuella partnerlandets åtagandenivå. Parlamentet upprepar att uppgifterna i rapporterna måste sättas i perspektiv genom att hänsyn tas till den nationella kontexten och genom att tendenser från tidigare år tas med. Parlamentet anser att alla huvudaktörer i grannskapspolitikens länder, däribland det civila samhället, bör involveras och höras ordentligt innan rapporterna utarbetas. Parlamentet vill att centrala dokument som lägesrapporter ska vara lättillgängliga på respektive EU-delegations webbplats och översättas till det lokala språket. Parlamentet uppmanar EU att använda sig av mer kvalitativa metoder för att mäta framstegen i partnerländerna och att införa effektiva villkorlighetsåtgärder knutna till partnernas framsteg i fråga om mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet betonar att lägesrapporterna bör inriktas på genomförandet av de prioriteringar som identifierats i handlingsplanerna och återspegla det aktuella partnerlandets åtagandenivå. Parlamentet upprepar att uppgifterna i rapporterna måste sättas i perspektiv genom att hänsyn tas till den nationella kontexten och genom att tendenser från tidigare år tas med. Parlamentet anser att alla huvudaktörer i grannskapspolitikens länder, däribland det civila samhället, bör involveras och höras ordentligt innan rapporterna utarbetas. Parlamentet vill att centrala dokument som lägesrapporter ska vara lättillgängliga på respektive EU-delegations webbplats och översättas till det lokala språket. Parlamentet uppmanar EU att använda sig av mer kvalitativa metoder för att mäta framstegen i partnerländerna och att införa effektiva villkorlighetsåtgärder knutna till partnernas framsteg i fråga om mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati.

| 70. | Europaparlamentet anser att EU-stödet bör synliggöras mer för att befolkningen i partnerländerna och i EU:s medlemsstater ska få klart för sig fördelarna med EU-stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma en särskild mekanism för humanitärt EU-bistånd till grannländerna som skiljer sig från den på tredjeländer i hela världen tillämpade modellen och som bland annat garanterar stor synlighet för EU och dess politiska agenda. Parlamentet betonar vikten och behovet av en mekanism som kan säkra insyn i det ekonomiska stödet från EU. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet anser att EU-stödet bör synliggöras mer för att befolkningen i partnerländerna och i EU:s medlemsstater ska få klart för sig fördelarna med EU-stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma en särskild mekanism för humanitärt EU-bistånd till grannländerna som skiljer sig från den på tredjeländer i hela världen tillämpade modellen och som bland annat garanterar stor synlighet för EU och dess politiska agenda. Parlamentet betonar vikten och behovet av en mekanism som kan säkra insyn i det ekonomiska stödet från EU.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka sin kapacitet för att motverka felaktig information och propagandakampanjer mot EU och dess medlemsstater som syftar till att försvaga deras enighet och solidaritet. Parlamentet uppmanar EU att synliggöra sig mer för att tydligt visa sitt stöd till och engagemang för och i partnerländerna. Parlamentet framhåller vikten av att verka för objektiv, oberoende och opartisk information samt mediefrihet i grannskapspolitikens länder och behovet av strategiska kommunikationsinsatser i grannskapet, bland annat för att informera om de egna värderingarna och målen, genom att ta fram en heltäckande, ändamålsenlig och systematisk kommunikationsstrategi inom den reviderade politiken. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar EU att stärka sin kapacitet för att motverka felaktig information och propagandakampanjer mot EU och dess medlemsstater som syftar till att försvaga deras enighet och solidaritet. Parlamentet uppmanar EU att synliggöra sig mer för att tydligt visa sitt stöd till och engagemang för och i partnerländerna. Parlamentet framhåller vikten av att verka för objektiv, oberoende och opartisk information samt mediefrihet i grannskapspolitikens länder och behovet av strategiska kommunikationsinsatser i grannskapet, bland annat för att informera om de egna värderingarna och målen, genom att ta fram en heltäckande, ändamålsenlig och systematisk kommunikationsstrategi inom den reviderade politiken.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka sin närvaro i partnerländerna genom att använda mer interaktiva audiovisuella medel och sociala medier på de olika lokala språken för att nå hela samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en tydlig kommunikationsstrategi för samhällena i de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken för att förklara fördelarna med associeringsavtalen, inbegripet djupgående och omfattande frihandelsområden, som instrument för att modernisera deras politiska system och ekonomier. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar EU att stärka sin närvaro i partnerländerna genom att använda mer interaktiva audiovisuella medel och sociala medier på de olika lokala språken för att nå hela samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en tydlig kommunikationsstrategi för samhällena i de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken för att förklara fördelarna med associeringsavtalen, inbegripet djupgående och omfattande frihandelsområden, som instrument för att modernisera deras politiska system och ekonomier.

o

o o

| 73. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, de parlamentariska församlingarna för Euronest och Unionen för Medelhavsområdet, Arabförbundet, Afrikanska unionen, Europarådet och OSSE. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, de parlamentariska församlingarna för Euronest och Unionen för Medelhavsområdet, Arabförbundet, Afrikanska unionen, Europarådet och OSSE.

---

(1)  JOIN(2015)0006.

http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/consultation/consultation.pdf

(2)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0200:FIN:SV:PDF

(3)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0303:FIN:SV:PDF

(4)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2003:0104:FIN:SV:PDF

(5)  Slutsatserna från rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) av den 18 februari 2008, http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/gena/98818.pdf

(6)  EUT C 87 E, 7.4.2004, s. 506.

(7)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 127.

(8)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 312.

(9)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 443.

(10)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 105.

(11)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 114.

(12)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 26.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2013)0446.

(14)  Antagna texter, P7_TA(2014)0229.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/121 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/121

---

P8_TA(2015)0273

Harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (2014/2256(INI))

(2017/C 265/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 4, 26, 34, 114, 118 och167 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 4, 26, 34, 114, 118 och167 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 27 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 27 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter från 1994 (Trips-avtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter från 1994 (Trips-avtalet),

| — | med beaktande av Unescos konvention av den 20 oktober 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention av den 20 oktober 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar,

| — | med beaktande av artiklarna 11, 13, 14, 16, 17, 22 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11, 13, 14, 16, 17, 22 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (1),

| — | med beaktande av Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk, och uttryckligen trestegstestet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk, och uttryckligen trestegstestet,

| — | med beaktande av Wipos (Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten) fördrag av den 20 december 1996 om upphovsrätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wipos (Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten) fördrag av den 20 december 1996 om upphovsrätt,

| — | med beaktande av Wipos fördrag av den 20 december 1996 om framföranden och fonogram, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wipos fördrag av den 20 december 1996 om framföranden och fonogram,

| — | med beaktande av Wipos fördrag om audiovisuella framföranden, som Wipos diplomatkonferens om skydd av audiovisuella framträdanden antog i Peking den 24 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wipos fördrag om audiovisuella framföranden, som Wipos diplomatkonferens om skydd av audiovisuella framträdanden antog i Peking den 24 juni 2012,

| — | med beaktande av 2013 års gemensamma studie från Europeiska patentverket och Kontoret för harmonisering i den inre marknaden (EPO/KHIM) om immaterialrättsintensiva branscher (Intellectual property rights intensive industries: contribution to economic performance and employment in Europe), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2013 års gemensamma studie från Europeiska patentverket och Kontoret för harmonisering i den inre marknaden (EPO/KHIM) om immaterialrättsintensiva branscher (Intellectual property rights intensive industries: contribution to economic performance and employment in Europe),

| — | med beaktande av Marrakechfördraget om att underlätta tillgången till publicerade verk för personer som är blinda, synsvaga eller har annat läshandikapp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Marrakechfördraget om att underlätta tillgången till publicerade verk för personer som är blinda, synsvaga eller har annat läshandikapp,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/26/EU av den 26 februari 2014 om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/26/EU av den 26 februari 2014 om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU av den 26 juni 2013 om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU av den 26 juni 2013 om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/28/EU av den 25 oktober 2012 om viss tillåten användning av anonyma verk (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/28/EU av den 25 oktober 2012 om viss tillåten användning av anonyma verk (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/116/EG av den 12 december 2006 om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (5). |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/116/EG av den 12 december 2006 om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (5).

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/77/EU av den 27 september 2011 om ändring av direktiv 2006/116/EG om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/77/EU av den 27 september 2011 om ändring av direktiv 2006/116/EG om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (6),

| — | med beaktande av rådets direktiv 93/83/EEG av den 27 september 1993 om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 93/83/EEG av den 27 september 1993 om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG av den 29 april 2004 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG av den 29 april 2004 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/115/EG (9) av den 12 december 2006 om ändring av direktiv 92/100/EEG (10) om uthyrnings- och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om upphovsrätten närstående rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/115/EG (9) av den 12 december 2006 om ändring av direktiv 92/100/EEG (10) om uthyrnings- och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om upphovsrätten närstående rättigheter,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/84/EG av den 27 september 2001 om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (följerätt) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/84/EG av den 27 september 2001 om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (följerätt) (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 februari 2014 om avgifter för privatkopiering (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 februari 2014 om avgifter för privatkopiering (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om att främja de europeiska kulturella och kreativa sektorerna som källor till ekonomisk tillväxt och sysselsättning (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om att främja de europeiska kulturella och kreativa sektorerna som källor till ekonomisk tillväxt och sysselsättning (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2012 om distribution på internet av audiovisuella verk inom EU (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2012 om distribution på internet av audiovisuella verk inom EU (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 september 2010 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter på den inre marknaden (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 september 2010 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter på den inre marknaden (15),

| — | med beaktande av det offentliga samråd om översynen av EU:s bestämmelser om upphovsrätt som kommissionen genomförde mellan den 5 december 2013 och den 5 mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det offentliga samråd om översynen av EU:s bestämmelser om upphovsrätt som kommissionen genomförde mellan den 5 december 2013 och den 5 mars 2014,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2012 om framställning 0924/2011 från Dan Pescod (brittisk medborgare) för European Blind Union (EBU)/Royal National Institute of Blind People (RNIB), om blinda personers tillgång till böcker och andra trycksaker (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2012 om framställning 0924/2011 från Dan Pescod (brittisk medborgare) för European Blind Union (EBU)/Royal National Institute of Blind People (RNIB), om blinda personers tillgång till böcker och andra trycksaker (16),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om distribution av audiovisuella verk i Europeiska unionen: möjligheter och utmaningar med en digital inre marknad (COM(2011)0427), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om distribution av audiovisuella verk i Europeiska unionen: möjligheter och utmaningar med en digital inre marknad (COM(2011)0427),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok Upphovsrätten i kunskapsekonomin (COM(2008)0466), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok Upphovsrätten i kunskapsekonomin (COM(2008)0466),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen En inre marknad för immateriella rättigheter – Att genom att främja kreativitet och innovation skapa ekonomisk tillväxt, högkvalitativa arbetstillfällen och förstklassiga produkter och tjänster i Europa (COM(2011)0287), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen En inre marknad för immateriella rättigheter – Att genom att främja kreativitet och innovation skapa ekonomisk tillväxt, högkvalitativa arbetstillfällen och förstklassiga produkter och tjänster i Europa (COM(2011)0287),

| — | med beaktande av samförståndsavtalet av den 20 september 2011 om huvudprinciperna för digitalisering och tillgängliggörande av utgångna verk som syftar till att underlätta digitalisering och tillgängliggörande av böcker och vetenskapliga tidskrifter för de europeiska biblioteken och liknande institutioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet av den 20 september 2011 om huvudprinciperna för digitalisering och tillgängliggörande av utgångna verk som syftar till att underlätta digitalisering och tillgängliggörande av böcker och vetenskapliga tidskrifter för de europeiska biblioteken och liknande institutioner,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0209/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0209/2015), och av följande skäl:

| A. | Översynen av direktiv 2001/29/EG är av central betydelse för att främja kreativitet och innovation, kulturell mångfald, ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft och den digitala inre marknaden, för att få tillgång till kunskap och information och samtidigt också för att ge upphovsmän till litterära och konstnärliga verk tillräckligt erkännande och skydd av deras rättigheter. |
| --- | --- |

A.

Översynen av direktiv 2001/29/EG är av central betydelse för att främja kreativitet och innovation, kulturell mångfald, ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft och den digitala inre marknaden, för att få tillgång till kunskap och information och samtidigt också för att ge upphovsmän till litterära och konstnärliga verk tillräckligt erkännande och skydd av deras rättigheter.

| B. | I artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) anges det att EU ska bidra till kulturens utveckling och mångfald i medlemsstaterna, särskilt genom konstnärligt och litterärt skapande. |
| --- | --- |

B.

I artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) anges det att EU ska bidra till kulturens utveckling och mångfald i medlemsstaterna, särskilt genom konstnärligt och litterärt skapande.

| C. | Direktiv 2001/29/EG om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället syftade till att anpassa lagstiftningen om upphovsrätt och närstående rättigheter till utvecklingen på det tekniska området. |
| --- | --- |

C.

Direktiv 2001/29/EG om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället syftade till att anpassa lagstiftningen om upphovsrätt och närstående rättigheter till utvecklingen på det tekniska området.

| D. | Direktiv 2001/29/EG behandlar också ett antal skyldigheter som unionen har enligt internationell rätt, däribland bestämmelserna i Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk, Wipos fördrag om upphovsrätt och Wipos fördrag om framföranden och fonogram. |
| --- | --- |

D.

Direktiv 2001/29/EG behandlar också ett antal skyldigheter som unionen har enligt internationell rätt, däribland bestämmelserna i Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk, Wipos fördrag om upphovsrätt och Wipos fördrag om framföranden och fonogram.

| E. | Kommissionen och medlemsstaterna gör betydande investeringar för att digitalisera och göra de värdefulla samlingarna i Europas kulturarvsinstitutioner tillgängliga online, så att medborgarna kan få tillgång till dem var som helst och på vilken enhet som helst. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen och medlemsstaterna gör betydande investeringar för att digitalisera och göra de värdefulla samlingarna i Europas kulturarvsinstitutioner tillgängliga online, så att medborgarna kan få tillgång till dem var som helst och på vilken enhet som helst.

| F. | De kulturella och kreativa sektorerna i Europa är en motor för ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen i EU och ger ett viktigt bidrag till EU:s ekonomi, eftersom de sysselsätter över 7 miljoner människor och genererar över 4,2 procent av EU:s BNP enligt de senaste uppskattningarna. Den kulturella sektorn fortsatte att skapa sysselsättning under den ekonomiska krisen mellan 2008 och 2012. |
| --- | --- |

F.

De kulturella och kreativa sektorerna i Europa är en motor för ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen i EU och ger ett viktigt bidrag till EU:s ekonomi, eftersom de sysselsätter över 7 miljoner människor och genererar över 4,2 procent av EU:s BNP enligt de senaste uppskattningarna. Den kulturella sektorn fortsatte att skapa sysselsättning under den ekonomiska krisen mellan 2008 och 2012.

| G. | EPO:s och KHIM:s gemensamma undersökning från september 2013 visar att ungefär 39 procent av den totala ekonomiska verksamheten i EU, till ett värde av cirka 4 700 miljarder euro per år, genereras av immaterialrättsintensiva industrier, liksom dessutom 26 procent av de direkta arbetstillfällena (eller 56 miljoner arbetstillfällen) och ytterligare 9 procent av de indirekta arbetstillfällena av det totala antalet arbetstillfällen i EU. |
| --- | --- |

G.

EPO:s och KHIM:s gemensamma undersökning från september 2013 visar att ungefär 39 procent av den totala ekonomiska verksamheten i EU, till ett värde av cirka 4 700 miljarder euro per år, genereras av immaterialrättsintensiva industrier, liksom dessutom 26 procent av de direkta arbetstillfällena (eller 56 miljoner arbetstillfällen) och ytterligare 9 procent av de indirekta arbetstillfällena av det totala antalet arbetstillfällen i EU.

| H. | Den digitala revolutionen förde med sig ny teknik och nya kommunikationsmedel och möjliggjorde nya former av uttryck som, trots att de ifrågasatte den traditionella trepartsrelationen mellan kulturskapare, kulturella entreprenörer och användare, har främjat uppkomsten av en kunskapsbaserad ekonomi genom att skapa nya arbetstillfällen och bidra till att främja kultur och innovation. |
| --- | --- |

H.

Den digitala revolutionen förde med sig ny teknik och nya kommunikationsmedel och möjliggjorde nya former av uttryck som, trots att de ifrågasatte den traditionella trepartsrelationen mellan kulturskapare, kulturella entreprenörer och användare, har främjat uppkomsten av en kunskapsbaserad ekonomi genom att skapa nya arbetstillfällen och bidra till att främja kultur och innovation.

| I. | Alla politiska initiativ som rör den digitala inre marknaden måste respektera Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 11, 13, 14, 16, 17 och 22. |
| --- | --- |

I.

Alla politiska initiativ som rör den digitala inre marknaden måste respektera Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 11, 13, 14, 16, 17 och 22.

| J. | Den kulturella och språkliga mångfalden sträcker sig över de nationella gränserna, och en del europeiska språk talas i flera länder. |
| --- | --- |

J.

Den kulturella och språkliga mångfalden sträcker sig över de nationella gränserna, och en del europeiska språk talas i flera länder.

| K. | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna skyddar yttrande- och informationsfriheten och friheten för konsten och vetenskapen, och garanterar rätten till skydd för personuppgifter och till kulturell och språklig mångfald, äganderätten och immateriella rättigheter, rätten till utbildning och näringsfriheten. |
| --- | --- |

K.

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna skyddar yttrande- och informationsfriheten och friheten för konsten och vetenskapen, och garanterar rätten till skydd för personuppgifter och till kulturell och språklig mångfald, äganderätten och immateriella rättigheter, rätten till utbildning och näringsfriheten.

| L. | Även i den digitala tidsåldern måste upphovsmän ha rätt att skydda sina kreativa verk. |
| --- | --- |

L.

Även i den digitala tidsåldern måste upphovsmän ha rätt att skydda sina kreativa verk.

| M. | Åtgärder som bidrar till att ytterligare utveckla det kulturella utbytet och förbättra rättssäkerheten inom sektorn måste beaktas. Ett stort antal kreativa onlinetjänster har utvecklats sedan direktiv 2001/29/EG började tillämpas, och konsumenterna har aldrig tidigare haft tillgång till ett så brett utbud av kreativa och kulturella verk. Användarna måste ha tillgång till ett brett och varierat kulturutbud av hög kvalitet. |
| --- | --- |

M.

Åtgärder som bidrar till att ytterligare utveckla det kulturella utbytet och förbättra rättssäkerheten inom sektorn måste beaktas. Ett stort antal kreativa onlinetjänster har utvecklats sedan direktiv 2001/29/EG började tillämpas, och konsumenterna har aldrig tidigare haft tillgång till ett så brett utbud av kreativa och kulturella verk. Användarna måste ha tillgång till ett brett och varierat kulturutbud av hög kvalitet.

| N. | En harmonisk och systematisk utveckling av det digitala biblioteket Europeana, som skapades år 2008 inom ramen för ett EU-initiativ, har skapat tillgång till verk från bibliotek i medlemsländerna. |
| --- | --- |

N.

En harmonisk och systematisk utveckling av det digitala biblioteket Europeana, som skapades år 2008 inom ramen för ett EU-initiativ, har skapat tillgång till verk från bibliotek i medlemsländerna.

| O. | Kreativa verk är en av de viktigaste källorna som ger näring till den digitala ekonomin och aktörerna inom IT-branschen, såsom sökmotorer, sociala medier och plattformar för användargenererat innehåll, men nästan hela det värde som genereras av de kreativa verken överförs till digitala mellanhänder, som inte ger upphovsmännen ersättning eller förhandlar fram extremt låga ersättningar. |
| --- | --- |

O.

Kreativa verk är en av de viktigaste källorna som ger näring till den digitala ekonomin och aktörerna inom IT-branschen, såsom sökmotorer, sociala medier och plattformar för användargenererat innehåll, men nästan hela det värde som genereras av de kreativa verken överförs till digitala mellanhänder, som inte ger upphovsmännen ersättning eller förhandlar fram extremt låga ersättningar.

| P. | Direktiv 2011/77/EU och direktiv 2006/116/EG harmoniserade skyddstiden för upphovsrätt och närstående rättigheter genom att införa en fullständig harmonisering av skyddstiden för varje typ av verk och varje närstående rättighet i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

P.

Direktiv 2011/77/EU och direktiv 2006/116/EG harmoniserade skyddstiden för upphovsrätt och närstående rättigheter genom att införa en fullständig harmonisering av skyddstiden för varje typ av verk och varje närstående rättighet i medlemsstaterna.

| Q. | Det är EU:s lagstiftningsmyndigheters uppgift att främja en tydlig rättslig ram för upphovsrätt och närstående rättigheter, som är begriplig för alla berörda parter, i synnerhet för allmänheten, och som garanterar rättssäkerhet. |
| --- | --- |

Q.

Det är EU:s lagstiftningsmyndigheters uppgift att främja en tydlig rättslig ram för upphovsrätt och närstående rättigheter, som är begriplig för alla berörda parter, i synnerhet för allmänheten, och som garanterar rättssäkerhet.

| R. | Vissa mellanhänder på internet har en konkurrensfördel och allt större makt, vilket inverkar negativt på upphovsmännens kreativa potential och på utvecklingen av de tjänster som erbjuds av andra distributörer av kreativa verk. |
| --- | --- |

R.

Vissa mellanhänder på internet har en konkurrensfördel och allt större makt, vilket inverkar negativt på upphovsmännens kreativa potential och på utvecklingen av de tjänster som erbjuds av andra distributörer av kreativa verk.

| S. | Vid definitionen av den rättsliga ramen om upphovsrätt och närstående rättigheter bör hänsyn tas till behovet av att främja innovativa industriella modeller och affärsmodeller, med hjälp av de möjligheter som erbjuds av ny teknik, i syfte att öka EU-företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

S.

Vid definitionen av den rättsliga ramen om upphovsrätt och närstående rättigheter bör hänsyn tas till behovet av att främja innovativa industriella modeller och affärsmodeller, med hjälp av de möjligheter som erbjuds av ny teknik, i syfte att öka EU-företagens konkurrenskraft.

| T. | Främjandet av tillväxt och sysselsättning i Europa är det centrala målet i kommissionens politiska program för 2014–2019. |
| --- | --- |

T.

Främjandet av tillväxt och sysselsättning i Europa är det centrala målet i kommissionens politiska program för 2014–2019.

| 1. | Europaparlamentet påpekar att upphovsrätten är ett konkret sätt att säkerställa att upphovsmännen får ersättning och att den kreativa processen finansieras. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påpekar att upphovsrätten är ett konkret sätt att säkerställa att upphovsmännen får ersättning och att den kreativa processen finansieras.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att genomföra ett samråd om upphovsrätt, vilket rönte stort intresse hos ett brett spektrum av intressenter, däribland den kulturella sektorn och det civila samhället (17). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att genomföra ett samråd om upphovsrätt, vilket rönte stort intresse hos ett brett spektrum av intressenter, däribland den kulturella sektorn och det civila samhället (17).

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att ytterligare utveckla EU:s digitala agenda, som omfattar upphovsrättsfrågor, under den nya kommissionens mandatperiod. Parlamentet gläder sig över kommissionens arbetsprogram för 2015, eftersom det föreskriver utarbetandet av ett paket om den digitala inre marknaden, som kommer att omfatta ett lagstiftningsförslag om moderniseringen av upphovsrättsreglerna i syfte att anpassa dem till den digitala tidsåldern. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att ytterligare utveckla EU:s digitala agenda, som omfattar upphovsrättsfrågor, under den nya kommissionens mandatperiod. Parlamentet gläder sig över kommissionens arbetsprogram för 2015, eftersom det föreskriver utarbetandet av ett paket om den digitala inre marknaden, som kommer att omfatta ett lagstiftningsförslag om moderniseringen av upphovsrättsreglerna i syfte att anpassa dem till den digitala tidsåldern.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att upphovsrätt och närstående rättigheter skyddar och främjar både utveckling och marknadsföring av nya varor och tjänster och skapande och utnyttjande av deras kreativa innehåll, och bidrar därmed till ökad konkurrenskraft, sysselsättning och innovation inom flera olika sektorer i EU. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att upphovsrätt och närstående rättigheter skyddar och främjar både utveckling och marknadsföring av nya varor och tjänster och skapande och utnyttjande av deras kreativa innehåll, och bidrar därmed till ökad konkurrenskraft, sysselsättning och innovation inom flera olika sektorer i EU.

| 5. | Europaparlamentet betonar att upphovsrätten inte är mer effektiv än de genomförandeåtgärder som har införts för att skydda den, och att det krävs ett kraftfullt genomförande av upphovsrätten för att säkra en blomstrande och innovativ kreativ sektor. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att upphovsrätten inte är mer effektiv än de genomförandeåtgärder som har införts för att skydda den, och att det krävs ett kraftfullt genomförande av upphovsrätten för att säkra en blomstrande och innovativ kreativ sektor.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att territorialitetsprincipen är en inneboende egenskap i upphovsrätten och närstående rättigheter. Parlamentet understryker att det inte finns någon motsättning mellan denna princip och åtgärder för att säkerställa portabiliteten för innehåll. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att territorialitetsprincipen är en inneboende egenskap i upphovsrätten och närstående rättigheter. Parlamentet understryker att det inte finns någon motsättning mellan denna princip och åtgärder för att säkerställa portabiliteten för innehåll.

| 7. | Europaparlamentet understryker att direktiv 2001/29/EG även efter en eventuell översyn måste säkerställa principen om rimliga ersättningar till rättsinnehavare. Parlamentet kräver att man bekräftar territorialitetsprincipen, som ger varje medlemsstat möjlighet att garantera principen om rimliga ersättningar inom ramen för sin egen kulturpolitik. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att direktiv 2001/29/EG även efter en eventuell översyn måste säkerställa principen om rimliga ersättningar till rättsinnehavare. Parlamentet kräver att man bekräftar territorialitetsprincipen, som ger varje medlemsstat möjlighet att garantera principen om rimliga ersättningar inom ramen för sin egen kulturpolitik.

| 8. | Europaparlamentet noterar att de verk som lagligen är tillgängliga för användarna har ökat sedan genomförandet av direktiv 2001/29/EG. Parlamentet noterar vidare att gränsöverskridande tillgång till de olika användningsformer som de tekniska framstegen erbjuder konsumenterna kan kräva faktabaserade förbättringar av den nuvarande rättsliga ramen, i syfte att ytterligare utveckla det lagliga utbudet av diversifierat kulturellt och kreativt innehåll online och därmed möjliggöra tillgång till den europeiska kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att de verk som lagligen är tillgängliga för användarna har ökat sedan genomförandet av direktiv 2001/29/EG. Parlamentet noterar vidare att gränsöverskridande tillgång till de olika användningsformer som de tekniska framstegen erbjuder konsumenterna kan kräva faktabaserade förbättringar av den nuvarande rättsliga ramen, i syfte att ytterligare utveckla det lagliga utbudet av diversifierat kulturellt och kreativt innehåll online och därmed möjliggöra tillgång till den europeiska kulturella mångfalden.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att konsumenterna alltför ofta nekas tillgång till vissa innehållstjänster av geografiska skäl, vilket strider mot syftet med direktiv/2001/29/EG om genomförandet av den inre marknadens fyra friheter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att föreslå lämpliga lösningar för att förbättra konsumenternas gränsöverskridande tillgång till tjänster och upphovsrättsskyddat innehåll. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att konsumenterna alltför ofta nekas tillgång till vissa innehållstjänster av geografiska skäl, vilket strider mot syftet med direktiv/2001/29/EG om genomförandet av den inre marknadens fyra friheter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att föreslå lämpliga lösningar för att förbättra konsumenternas gränsöverskridande tillgång till tjänster och upphovsrättsskyddat innehåll.

| 10. | Europaparlamentet anser att lärdomar för andra typer av innehåll kan dras från den strategi som följs i direktiv 2014/26/EU om kollektiv förvaltning av upphovsätt, men att frågor om portabilitet och geoblockering inte kan åtgärdas med en allomfattande lösning utan kan kräva flera olika insatser, både regleringsmässiga och marknadsbaserade. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att lärdomar för andra typer av innehåll kan dras från den strategi som följs i direktiv 2014/26/EU om kollektiv förvaltning av upphovsätt, men att frågor om portabilitet och geoblockering inte kan åtgärdas med en allomfattande lösning utan kan kräva flera olika insatser, både regleringsmässiga och marknadsbaserade.

| 11. | Europaparlamentet betonar att EU:s kreativa produktion är en av unionens största resurser, och att de som vill få tillgång till denna produktion bör kunna betala för det, även om den enbart säljs i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att EU:s kreativa produktion är en av unionens största resurser, och att de som vill få tillgång till denna produktion bör kunna betala för det, även om den enbart säljs i en annan medlemsstat.

| 12. | Europaparlamentet betonar att gränsöverskridande licensiering, i enlighet med direktiv 2014/26/EU om kollektiv förvaltning av upphovsrätt, är en möjlighet när programföretagen vill täcka in hela EU:s territorium. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att gränsöverskridande licensiering, i enlighet med direktiv 2014/26/EU om kollektiv förvaltning av upphovsrätt, är en möjlighet när programföretagen vill täcka in hela EU:s territorium.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att finansiering, produktion och samproduktion av film och tv-innehåll till stor del är beroende av territoriella exklusiva licenser, som beviljas lokala distributörer via olika plattformar utformade i enlighet med de olika europeiska marknadernas kulturella särdrag. Parlamentet understryker därför att möjligheten, inom ramen för principen om avtalsfrihet, att välja territoriell räckvidd och olika distributionsplattformar, främjar investeringar i film och tv-innehåll och den kulturella mångfalden. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att alla initiativ till modernisering av upphovsrätten föregås av en omfattande undersökning av dess sannolika konsekvenser för produktionen, finansieringen och distributionen av film och tv-innehåll samt för den kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att finansiering, produktion och samproduktion av film och tv-innehåll till stor del är beroende av territoriella exklusiva licenser, som beviljas lokala distributörer via olika plattformar utformade i enlighet med de olika europeiska marknadernas kulturella särdrag. Parlamentet understryker därför att möjligheten, inom ramen för principen om avtalsfrihet, att välja territoriell räckvidd och olika distributionsplattformar, främjar investeringar i film och tv-innehåll och den kulturella mångfalden. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att alla initiativ till modernisering av upphovsrätten föregås av en omfattande undersökning av dess sannolika konsekvenser för produktionen, finansieringen och distributionen av film och tv-innehåll samt för den kulturella mångfalden.

| 14. | Europaparlamentet betonar att den geografiska blockeringen inom branschen inte får hindra kulturella minoriteter i EU:s medlemsstater från att få tillgång till befintligt innehåll eller tjänster på det egna språket, som antingen är gratis eller betaltjänster. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att den geografiska blockeringen inom branschen inte får hindra kulturella minoriteter i EU:s medlemsstater från att få tillgång till befintligt innehåll eller tjänster på det egna språket, som antingen är gratis eller betaltjänster.

| 15. | Europaparlamentet stöder de initiativ som syftar till att öka möjligheten att inom EU ta med sig onlinetjänster med lagligen förvärvat och lagligen tillhandahållet innehåll, med full respekt för upphovsrätter och rättsinnehavarnas intressen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder de initiativ som syftar till att öka möjligheten att inom EU ta med sig onlinetjänster med lagligen förvärvat och lagligen tillhandahållet innehåll, med full respekt för upphovsrätter och rättsinnehavarnas intressen.

| 16. | Europaparlamentet erinrar om att de europeiska kulturmarknaderna till följd av den kulturella och språkliga mångfalden i Europa är naturligt heterogena. Parlamentet konstaterar att denna mångfald bör betraktas som en tillgång snarare än ett hinder för den inre marknaden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet erinrar om att de europeiska kulturmarknaderna till följd av den kulturella och språkliga mångfalden i Europa är naturligt heterogena. Parlamentet konstaterar att denna mångfald bör betraktas som en tillgång snarare än ett hinder för den inre marknaden.

| 17. | Europaparlamentet noterar betydelsen av territoriella licenser i EU, särskilt när det gäller audiovisuell produktion och filmproduktion, som i huvudsak bygger på programföretagens system för förköp eller förfinansiering. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar betydelsen av territoriella licenser i EU, särskilt när det gäller audiovisuell produktion och filmproduktion, som i huvudsak bygger på programföretagens system för förköp eller förfinansiering.

| 18. | Europaparlamentet noterar med oro ökningen av olagliga onlinetjänster, piratkopiering och intrång i immateriella rättigheter i allmänhet, vilket utgör ett allvarligt hot mot medlemsstaternas ekonomier och mot kreativiteten i EU. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar med oro ökningen av olagliga onlinetjänster, piratkopiering och intrång i immateriella rättigheter i allmänhet, vilket utgör ett allvarligt hot mot medlemsstaternas ekonomier och mot kreativiteten i EU.

| 19. | Europaparlamentet betonar att man i varje reform av ramen för upphovsrätt bör ha en hög skyddsnivå som grund, eftersom rättigheter är viktiga för intellektuellt skapande och ger en stabil, tydlig och flexibel rättslig grund som främjar investeringar och tillväxt i de kreativa och kulturella sektorerna, samtidigt som man undanröjer rättsliga osäkerheter och inkonsekvenser som inverkar negativt på den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att man i varje reform av ramen för upphovsrätt bör ha en hög skyddsnivå som grund, eftersom rättigheter är viktiga för intellektuellt skapande och ger en stabil, tydlig och flexibel rättslig grund som främjar investeringar och tillväxt i de kreativa och kulturella sektorerna, samtidigt som man undanröjer rättsliga osäkerheter och inkonsekvenser som inverkar negativt på den inre marknadens funktion.

| 20. | Europaparlamentet betonar vid sidan av den viktiga utbyggnaden av fungerande strukturer för den digitala inre marknaden, att åtgärder också måste vidtas för att säkerställa att den analoga inre marknaden även i fortsättningen fungerar korrekt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar vid sidan av den viktiga utbyggnaden av fungerande strukturer för den digitala inre marknaden, att åtgärder också måste vidtas för att säkerställa att den analoga inre marknaden även i fortsättningen fungerar korrekt.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att över 7 miljoner människor i EU är anställda inom immaterialrättsintensiva industrier. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i enlighet med principerna för bättre lagstiftning säkerställa att alla lagstiftningsinitiativ om modernisering av upphovsrätten föregås av en heltäckande bedömning av effekterna på tillväxt och sysselsättning, liksom av de potentiella kostnaderna och fördelarna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att över 7 miljoner människor i EU är anställda inom immaterialrättsintensiva industrier. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i enlighet med principerna för bättre lagstiftning säkerställa att alla lagstiftningsinitiativ om modernisering av upphovsrätten föregås av en heltäckande bedömning av effekterna på tillväxt och sysselsättning, liksom av de potentiella kostnaderna och fördelarna.

| 22. | Europaparlamentet understryker att varje översyn av den europeiska upphovsrätten måste vara målinriktad och faktabaserad, i syfte att säkerställa en fortsatt utveckling av de kreativa sektorerna i Europa. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att varje översyn av den europeiska upphovsrätten måste vara målinriktad och faktabaserad, i syfte att säkerställa en fortsatt utveckling av de kreativa sektorerna i Europa.

| 23. | Europaparlamentet är medvetet om att kommersiella verksamheter som gör intrång i upphovsrätt utgör ett allvarligt hot mot den digitala inre marknadens funktion och utvecklingen av ett lagligt utbud av diversifierat kulturellt och kreativt innehåll online. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är medvetet om att kommersiella verksamheter som gör intrång i upphovsrätt utgör ett allvarligt hot mot den digitala inre marknadens funktion och utvecklingen av ett lagligt utbud av diversifierat kulturellt och kreativt innehåll online.

| 24. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att stärka upphovsmännens ställning och förbättra deras ersättning för den digitala distributionen och användningen av deras verk. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att stärka upphovsmännens ställning och förbättra deras ersättning för den digitala distributionen och användningen av deras verk.

Ensamrätter

| 25. | Europaparlamentet är medvetet om vikten av att författares och utövande konstnärers kreativa och konstnärliga arbete skyddas rättsligt. Parlamentet medger att det ligger i allmänhetens intresse att kultur och kunskap sprids. Parlamentet inser den roll som producenter och förläggare spelar när det gäller att få ut verken på marknaden, liksom behovet av en rimlig och adekvat ersättning till alla kategorier av rättsinnehavare. Parlamentet efterlyser förbättringar av författares och utövande konstnärers avtalsmässiga ställning i förhållande till andra rättsinnehavare och mellanhänder, särskilt genom att överväga en rimlig period för utnyttjandet av de rättigheter som en författare har överlåtit till en tredje part, efter vilken dessa rättigheter skulle upphöra att gälla, eftersom avtalsmässiga utbyten kan präglas av en maktobalans. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av avtalsfrihet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet är medvetet om vikten av att författares och utövande konstnärers kreativa och konstnärliga arbete skyddas rättsligt. Parlamentet medger att det ligger i allmänhetens intresse att kultur och kunskap sprids. Parlamentet inser den roll som producenter och förläggare spelar när det gäller att få ut verken på marknaden, liksom behovet av en rimlig och adekvat ersättning till alla kategorier av rättsinnehavare. Parlamentet efterlyser förbättringar av författares och utövande konstnärers avtalsmässiga ställning i förhållande till andra rättsinnehavare och mellanhänder, särskilt genom att överväga en rimlig period för utnyttjandet av de rättigheter som en författare har överlåtit till en tredje part, efter vilken dessa rättigheter skulle upphöra att gälla, eftersom avtalsmässiga utbyten kan präglas av en maktobalans. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av avtalsfrihet.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att det också är mycket viktigt ur kulturellt hänseende att säkra ett korrekt skydd för upphovsrättsliga verk och alster som omfattas av närstående rättigheter, och att unionen i enlighet med artikel 167 i fördraget ska beakta de kulturella aspekterna i sin verksamhet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att det också är mycket viktigt ur kulturellt hänseende att säkra ett korrekt skydd för upphovsrättsliga verk och alster som omfattas av närstående rättigheter, och att unionen i enlighet med artikel 167 i fördraget ska beakta de kulturella aspekterna i sin verksamhet.

| 27. | Europaparlamentet betonar att författare och utövande konstnärer måste få en skälig ersättning både i den digitala miljön och i den analoga miljön. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att författare och utövande konstnärer måste få en skälig ersättning både i den digitala miljön och i den analoga miljön.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera målinriktade och lämpliga åtgärder för att förbättra rättssäkerheten, i överensstämmelse med kommissionens mål om bättre lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka konsekvenserna av en samlad lagstiftning om upphovsrätt för sysselsättning och innovation, för författares, utövande konstnärers och andra rättsinnehavares intressen och för främjandet av konsumenternas tillgång till regional kulturell mångfald. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera målinriktade och lämpliga åtgärder för att förbättra rättssäkerheten, i överensstämmelse med kommissionens mål om bättre lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka konsekvenserna av en samlad lagstiftning om upphovsrätt för sysselsättning och innovation, för författares, utövande konstnärers och andra rättsinnehavares intressen och för främjandet av konsumenternas tillgång till regional kulturell mångfald.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att ensamrätter och avtalsfrihet är grundläggande beståndsdelar i den känsliga strukturen för skapande och finansiering av skapande, eftersom de gör det möjligt att bättre fördela riskerna, engagera olika aktörer i gemensamma projekt till förmån för en kulturellt diversifierad publik och främja investeringar i produktion av professionellt innehåll. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om att ensamrätter och avtalsfrihet är grundläggande beståndsdelar i den känsliga strukturen för skapande och finansiering av skapande, eftersom de gör det möjligt att bättre fördela riskerna, engagera olika aktörer i gemensamma projekt till förmån för en kulturellt diversifierad publik och främja investeringar i produktion av professionellt innehåll.

| 30. | Europaparlamentet rekommenderar EU:s lagstiftare att, för att skydda både allmänintresset och personuppgifter, undersöka hur man ytterligare kan begränsa hindren för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Parlamentet noterar att en sådan anpassning av lagstiftningen bör göras med vederbörlig hänsyn till direktiv 2013/37/EU, de vägledande principerna om upphovsrätt och relevant rättspraxis från EU-domstolen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet rekommenderar EU:s lagstiftare att, för att skydda både allmänintresset och personuppgifter, undersöka hur man ytterligare kan begränsa hindren för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Parlamentet noterar att en sådan anpassning av lagstiftningen bör göras med vederbörlig hänsyn till direktiv 2013/37/EU, de vägledande principerna om upphovsrätt och relevant rättspraxis från EU-domstolen.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att effektivt skydda offentligt tillgängliga verk, vilka per definition inte skyddas upphovsrättsligt. Kommissionen uppmanas därför att klargöra att, när ett verk har blivit offentligt tillgängligt, kommer varje digitalisering av verket som inte utgör ett nytt verk i form av en omgestaltning att fortsätta att vara offentligt tillgänglig. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att undersöka huruvida rättsinnehavare kan få rätt att låta sina verk helt eller delvis bli offentligt tillgängliga. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att effektivt skydda offentligt tillgängliga verk, vilka per definition inte skyddas upphovsrättsligt. Kommissionen uppmanas därför att klargöra att, när ett verk har blivit offentligt tillgängligt, kommer varje digitalisering av verket som inte utgör ett nytt verk i form av en omgestaltning att fortsätta att vara offentligt tillgänglig. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att undersöka huruvida rättsinnehavare kan få rätt att låta sina verk helt eller delvis bli offentligt tillgängliga.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare harmonisera skyddstiden, utan att förlänga den, i enlighet med de internationella standarder som fastställs i Bernkonventionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullborda införlivandet och genomförandet av direktiv 2006/116/EG och direktiv 2011/77/EU på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare harmonisera skyddstiden, utan att förlänga den, i enlighet med de internationella standarder som fastställs i Bernkonventionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullborda införlivandet och genomförandet av direktiv 2006/116/EG och direktiv 2011/77/EU på ett enhetligt sätt.

Undantag och inskränkningar

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU:s lagstiftare att respektera målet enligt direktiv 2001/29/EG att tillhandahålla ett tillräckligt skydd av upphovsrätten och närstående rättigheter som ett av de främsta sätten att säkra det europeiska kulturskapandet och upprätthålla en skälig balans mellan de olika kategorierna av rättsinnehavare och användare av skyddade alster samt mellan de olika kategorierna av rättsinnehavare. Parlamentet betonar vidare att varje förändring av lagstiftningen på detta område måste garantera tillgång för personer med funktionsnedsättning till verk och tjänster som skyddas av upphovsrätten och närstående rättigheter i alla former. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar EU:s lagstiftare att respektera målet enligt direktiv 2001/29/EG att tillhandahålla ett tillräckligt skydd av upphovsrätten och närstående rättigheter som ett av de främsta sätten att säkra det europeiska kulturskapandet och upprätthålla en skälig balans mellan de olika kategorierna av rättsinnehavare och användare av skyddade alster samt mellan de olika kategorierna av rättsinnehavare. Parlamentet betonar vidare att varje förändring av lagstiftningen på detta område måste garantera tillgång för personer med funktionsnedsättning till verk och tjänster som skyddas av upphovsrätten och närstående rättigheter i alla former.

| 34. | Europaparlamentet understryker att upphovsrätt och närstående rättigheter utgör de rättsliga ramarna för de kulturella och kreativa sektorerna i Europa, liksom för utbildnings- och forskningssektorn och för den sektor som drar nytta av undantag och inskränkningar av dessa rättigheter, och ligger till grund för dessas verksamhet och för sysselsättningen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att upphovsrätt och närstående rättigheter utgör de rättsliga ramarna för de kulturella och kreativa sektorerna i Europa, liksom för utbildnings- och forskningssektorn och för den sektor som drar nytta av undantag och inskränkningar av dessa rättigheter, och ligger till grund för dessas verksamhet och för sysselsättningen.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att undantag och inskränkningar måste tillämpas på ett sätt som beaktar det syfte för vilket de utformades och de särdrag som kännetecknar den digitala och den analoga miljön, och som samtidigt upprätthåller balansen mellan rättsinnehavarnas intressen och allmänintresset. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att undersöka möjligheten att se över ett antal befintliga undantag och inskränkningar i syfte att bättre anpassa dem till den digitala miljön, med beaktande av den pågående utvecklingen av den digitala miljön och behovet av att säkra konkurrenskraft. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet konstaterar att undantag och inskränkningar måste tillämpas på ett sätt som beaktar det syfte för vilket de utformades och de särdrag som kännetecknar den digitala och den analoga miljön, och som samtidigt upprätthåller balansen mellan rättsinnehavarnas intressen och allmänintresset. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att undersöka möjligheten att se över ett antal befintliga undantag och inskränkningar i syfte att bättre anpassa dem till den digitala miljön, med beaktande av den pågående utvecklingen av den digitala miljön och behovet av att säkra konkurrenskraft.

| 36. | Europaparlamentet understryker vikten av att undantag och inskränkningar är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet noterar i detta avseende ingåendet av Marrakechfördraget, som kommer att underlätta tillgången till böcker för synsvaga personer, och uppmuntrar till en snabb ratificering av detta fördrag, utan att underställa ratificeringen en översyn av EU:s rättsliga ram. Parlamentet ser fördraget som ett stort steg framåt, men framhåller att mycket arbete fortfarande återstår för att säkra tillgång till innehåll för personer med andra funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker vikten av att undantag och inskränkningar är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet noterar i detta avseende ingåendet av Marrakechfördraget, som kommer att underlätta tillgången till böcker för synsvaga personer, och uppmuntrar till en snabb ratificering av detta fördrag, utan att underställa ratificeringen en översyn av EU:s rättsliga ram. Parlamentet ser fördraget som ett stort steg framåt, men framhåller att mycket arbete fortfarande återstår för att säkra tillgång till innehåll för personer med andra funktionsnedsättningar.

| 37. | Europaparlamentet noterar betydelsen av den europeiska kulturella mångfalden, och betonar att skillnaderna i medlemsstaternas tillämpning av undantag kan skapa problem för den inre marknadens funktion med hänsyn till utvecklingen av gränsöverskridande verksamhet och konkurrenskraft och innovation i EU, och kan också leda till rättslig osäkerhet för upphovsmän och användare. Parlamentet anser att vissa undantag och inskränkningar därför kan gagnas av mer gemensamma regler. Parlamentet konstaterar dock att skillnaderna kan vara motiverade för att ge medlemsstaterna möjlighet att lagstifta enligt deras specifika kulturella och ekonomiska intressen, och i linje med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet noterar betydelsen av den europeiska kulturella mångfalden, och betonar att skillnaderna i medlemsstaternas tillämpning av undantag kan skapa problem för den inre marknadens funktion med hänsyn till utvecklingen av gränsöverskridande verksamhet och konkurrenskraft och innovation i EU, och kan också leda till rättslig osäkerhet för upphovsmän och användare. Parlamentet anser att vissa undantag och inskränkningar därför kan gagnas av mer gemensamma regler. Parlamentet konstaterar dock att skillnaderna kan vara motiverade för att ge medlemsstaterna möjlighet att lagstifta enligt deras specifika kulturella och ekonomiska intressen, och i linje med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka tillämpningen av minimistandarder för alla undantag och inskränkningar, och att se till att de undantag och inskränkningar som avses i direktiv 2001/29/EG genomförs ordentligt, för att säkra lika tillgång till kulturell mångfald över gränserna inom den inre marknaden och öka den rättsliga säkerheten. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka tillämpningen av minimistandarder för alla undantag och inskränkningar, och att se till att de undantag och inskränkningar som avses i direktiv 2001/29/EG genomförs ordentligt, för att säkra lika tillgång till kulturell mångfald över gränserna inom den inre marknaden och öka den rättsliga säkerheten.

| 39. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att stärka undantagen för offentliga institutioner, såsom bibliotek, museer och arkiv, för att främja en bred tillgång till kulturarvet även genom webbplattformar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att stärka undantagen för offentliga institutioner, såsom bibliotek, museer och arkiv, för att främja en bred tillgång till kulturarvet även genom webbplattformar.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga överväga skyddet av de grundläggande rättigheterna, och i synnerhet bekämpning av diskriminering och skyddet av pressfriheten. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om att sådana undantag bör omfattas av rimlig kompensation. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga överväga skyddet av de grundläggande rättigheterna, och i synnerhet bekämpning av diskriminering och skyddet av pressfriheten. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om att sådana undantag bör omfattas av rimlig kompensation.

| 41. | Europaparlamentet erinrar om de små och medelstora företagens betydelse inom de kulturella och kreativa sektorerna för att skapa sysselsättning och tillväxt i EU. Parlamentet betonar att det stora flertalet små och medelstora företag i de kulturella och kreativa sektorerna gagnas av flexibiliteten i den upphovsrättsliga ramen när det gäller att producera, investera i och sprida kulturella och kreativa verk, men också när det gäller att utveckla innovativa lösningar som gör det möjligt för användarna att få tillgång online till kreativa verk som är anpassade till de lokala marknadernas preferenser och särdrag. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet erinrar om de små och medelstora företagens betydelse inom de kulturella och kreativa sektorerna för att skapa sysselsättning och tillväxt i EU. Parlamentet betonar att det stora flertalet små och medelstora företag i de kulturella och kreativa sektorerna gagnas av flexibiliteten i den upphovsrättsliga ramen när det gäller att producera, investera i och sprida kulturella och kreativa verk, men också när det gäller att utveckla innovativa lösningar som gör det möjligt för användarna att få tillgång online till kreativa verk som är anpassade till de lokala marknadernas preferenser och särdrag.

| 42. | Europaparlamentet noterar med intresse att nya former av användning av verk i digitala nätverk håller på att utvecklas, i synnerhet användning som bygger på förändring, och betonar behovet av att finna lösningar som kombinerar ett effektivt skydd som ger upphovsmännen skälig och rättvis ersättning med allmänhetens intresse av att få tillgång till kulturella varor och kunskap. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet noterar med intresse att nya former av användning av verk i digitala nätverk håller på att utvecklas, i synnerhet användning som bygger på förändring, och betonar behovet av att finna lösningar som kombinerar ett effektivt skydd som ger upphovsmännen skälig och rättvis ersättning med allmänhetens intresse av att få tillgång till kulturella varor och kunskap.

| 43. | Europaparlamentet betonar att om ett undantag eller en inskränkning redan tillämpas, bör nya former av användning som blir möjliga genom tekniska framsteg eller nya former av användning av teknik i största möjliga utsträckning utformas i linje med befintliga undantag och inskränkningar, förutsatt att de nya formerna av användning kan likställas med de befintliga, i syfte att förbättra den rättsliga säkerheten – detta skulle omfattas av trestegstestet. Parlamentet konstaterar att denna flexibilitet i tolkningen av undantag och inskränkningar kan möjliggöra en anpassning av de berörda undantagen och inskränkningarna till olika nationella förhållanden och sociala behov. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att om ett undantag eller en inskränkning redan tillämpas, bör nya former av användning som blir möjliga genom tekniska framsteg eller nya former av användning av teknik i största möjliga utsträckning utformas i linje med befintliga undantag och inskränkningar, förutsatt att de nya formerna av användning kan likställas med de befintliga, i syfte att förbättra den rättsliga säkerheten – detta skulle omfattas av trestegstestet. Parlamentet konstaterar att denna flexibilitet i tolkningen av undantag och inskränkningar kan möjliggöra en anpassning av de berörda undantagen och inskränkningarna till olika nationella förhållanden och sociala behov.

| 44. | Europaparlamentet understryker behovet av att säkerställa teknisk neutralitet och framtida kompatibilitet för undantag och inskränkningar genom att vederbörligen beakta konsekvenserna av mediekonvergens, och samtidigt tillmötesgå allmänintresset genom att främja incitament för att skapa, finansiera och distribuera nya verk och göra dessa verk tillgängliga för allmänheten på nya, innovativa och övertygande sätt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker behovet av att säkerställa teknisk neutralitet och framtida kompatibilitet för undantag och inskränkningar genom att vederbörligen beakta konsekvenserna av mediekonvergens, och samtidigt tillmötesgå allmänintresset genom att främja incitament för att skapa, finansiera och distribuera nya verk och göra dessa verk tillgängliga för allmänheten på nya, innovativa och övertygande sätt.

| 45. | Europaparlamentet föreslår en översyn av tjänsteleverantörernas och mellanhändernas ansvar för att klargöra deras rättsliga ställning och ansvar med avseende på upphovsrätt, se till att tillbörlig aktsamhet iakttas under hela den kreativa processen och distributionskedjan och garantera en skälig ersättning åt upphovsmän och rättsinnehavare i EU. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet föreslår en översyn av tjänsteleverantörernas och mellanhändernas ansvar för att klargöra deras rättsliga ställning och ansvar med avseende på upphovsrätt, se till att tillbörlig aktsamhet iakttas under hela den kreativa processen och distributionskedjan och garantera en skälig ersättning åt upphovsmän och rättsinnehavare i EU.

| 46. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av de kulturella och kreativa sektorerna är en förutsättning för utvecklingen av den digitala marknaden. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att utvecklingen av de kulturella och kreativa sektorerna är en förutsättning för utvecklingen av den digitala marknaden.

| 47. | Europaparlamentet betonar att undantaget för karikatyrer, parodier och pastischer är ett viktigt inslag i en livskraftig demokratisk debatt. Parlamentet anser att undantaget ska iaktta en skälig avvägning mellan å ena sidan intressena och rättigheterna för upphovsmännen och ursprungliga karaktärer och å andra sidan yttrandefriheten för en användare av ett skyddat verk som stöder sig på undantaget för karikatyrer, parodier och pastischer. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att undantaget för karikatyrer, parodier och pastischer är ett viktigt inslag i en livskraftig demokratisk debatt. Parlamentet anser att undantaget ska iaktta en skälig avvägning mellan å ena sidan intressena och rättigheterna för upphovsmännen och ursprungliga karaktärer och å andra sidan yttrandefriheten för en användare av ett skyddat verk som stöder sig på undantaget för karikatyrer, parodier och pastischer.

| 48. | Europaparlamentet framhåller behovet av att bedöma användningen av automatiska analystekniker för text och andra uppgifter (t.ex. ”text- och datautvinning” eller ”innehållsutvinning”) i forskningssyfte, under förutsättning att rätten att läsa verket har förvärvats. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet framhåller behovet av att bedöma användningen av automatiska analystekniker för text och andra uppgifter (t.ex. ”text- och datautvinning” eller ”innehållsutvinning”) i forskningssyfte, under förutsättning att rätten att läsa verket har förvärvats.

| 49. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av den digitala marknaden är nära kopplad till utvecklingen av de kulturella och kreativa sektorerna, vilket innebär att långsiktiga goda förhållanden endast kan uppnås genom en jämn parallell utveckling inom dessa båda områden. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att utvecklingen av den digitala marknaden är nära kopplad till utvecklingen av de kulturella och kreativa sektorerna, vilket innebär att långsiktiga goda förhållanden endast kan uppnås genom en jämn parallell utveckling inom dessa båda områden.

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att rätten till privat egendom är en av det moderna samhällets grundprinciper. Parlamentet konstaterar också att underlättande av tillgången till utbildningsmaterial och kulturvaror är ytterst viktigt för utvecklingen av samhällets kunskapsbas, och att detta bör beaktas av lagstiftarna. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet konstaterar att rätten till privat egendom är en av det moderna samhällets grundprinciper. Parlamentet konstaterar också att underlättande av tillgången till utbildningsmaterial och kulturvaror är ytterst viktigt för utvecklingen av samhällets kunskapsbas, och att detta bör beaktas av lagstiftarna.

| 51. | Europaparlamentet efterlyser ett brett undantag för forsknings- och utbildningsändamål som bör omfatta inte bara läroanstalter, utan även ackrediterad utbildnings- och forskningsverksamhet, även onlineverksamhet och gränsöverskridande verksamhet, som är knuten till en utbildningsanstalt eller en institution som är erkänd av behöriga myndigheter eller i lagstiftning, eller inom ett utbildningsprogram. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet efterlyser ett brett undantag för forsknings- och utbildningsändamål som bör omfatta inte bara läroanstalter, utan även ackrediterad utbildnings- och forskningsverksamhet, även onlineverksamhet och gränsöverskridande verksamhet, som är knuten till en utbildningsanstalt eller en institution som är erkänd av behöriga myndigheter eller i lagstiftning, eller inom ett utbildningsprogram.

| 52. | Europaparlamentet betonar att eventuella nya undantag eller inskränkningar som införs i EU:s upphovsrättssystem vederbörligen måste motiveras med en välgrundad och objektiv ekonomisk och rättslig analys. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att eventuella nya undantag eller inskränkningar som införs i EU:s upphovsrättssystem vederbörligen måste motiveras med en välgrundad och objektiv ekonomisk och rättslig analys.

| 53. | Europaparlamentet inser bibliotekens betydelse för tillgången till kunskap, och uppmanar kommissionen att överväga antagandet av ett undantag som gör det möjligt för offentliga bibliotek och forskningsbibliotek att låna ut böcker för privat bruk till allmänheten i digitala format, för en begränsad period, via internet eller biblioteksnätverket, så att deras skyldighet i allmänhetens intresse att sprida kunskap kan uppfyllas på ett effektivt och uppdaterat sätt. Parlamentet rekommenderar att författare ges en skälig ersättning för e-utlåning, som motsvarar ersättningen vid utlåning av fysiska böcker i enlighet med nationella eller territoriella inskränkningar. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet inser bibliotekens betydelse för tillgången till kunskap, och uppmanar kommissionen att överväga antagandet av ett undantag som gör det möjligt för offentliga bibliotek och forskningsbibliotek att låna ut böcker för privat bruk till allmänheten i digitala format, för en begränsad period, via internet eller biblioteksnätverket, så att deras skyldighet i allmänhetens intresse att sprida kunskap kan uppfyllas på ett effektivt och uppdaterat sätt. Parlamentet rekommenderar att författare ges en skälig ersättning för e-utlåning, som motsvarar ersättningen vid utlåning av fysiska böcker i enlighet med nationella eller territoriella inskränkningar.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga antagandet av ett undantag som gör det möjligt för bibliotek att digitalisera innehåll för konsultations-, katalogiserings- samt arkivändamål. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga antagandet av ett undantag som gör det möjligt för bibliotek att digitalisera innehåll för konsultations-, katalogiserings- samt arkivändamål.

| 55. | Europaparlamentet betonar vikten av att ta hänsyn till slutsatserna av de många försök som bokindustrin har gjort att skapa rättvisa, balanserade och livskraftiga affärsmodeller. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar vikten av att ta hänsyn till slutsatserna av de många försök som bokindustrin har gjort att skapa rättvisa, balanserade och livskraftiga affärsmodeller.

| 56. | Europaparlamentet noterar att lagstadgade licenser har införts i vissa medlemsstater för kompensationsordningar. Parlamentet framhäver behovet av att säkerställa att handlingar, som är tillåtna inom ramen för ett undantag, förblir tillåtna. Parlamentet påminner om att kompensation för utövandet av undantag och inskränkningar endast bör övervägas i fall där de handlingar som anses omfattas av ett undantag skadar rättsinnehavaren. Parlamentet uppmanar vidare Europeiskt observationscentrum avseende intrång i immateriella rättigheter att utföra en fullständig vetenskaplig utvärdering av dessa medlemsstaters åtgärder och deras konsekvenser för var och en av de berörda parterna. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet noterar att lagstadgade licenser har införts i vissa medlemsstater för kompensationsordningar. Parlamentet framhäver behovet av att säkerställa att handlingar, som är tillåtna inom ramen för ett undantag, förblir tillåtna. Parlamentet påminner om att kompensation för utövandet av undantag och inskränkningar endast bör övervägas i fall där de handlingar som anses omfattas av ett undantag skadar rättsinnehavaren. Parlamentet uppmanar vidare Europeiskt observationscentrum avseende intrång i immateriella rättigheter att utföra en fullständig vetenskaplig utvärdering av dessa medlemsstaters åtgärder och deras konsekvenser för var och en av de berörda parterna.

| 57. | Europaparlamentet framhåller att undantaget för privatkopiering, som inte kan begränsas tekniskt, bör kopplas till en skälig ersättning till upphovsmännen. Parlamentet uppmanar kommissionen att, på grundval av vetenskapliga fakta, analysera parlamentets resolution av den 27 februari 2014 om avgifter för privatkopiering (18) och resultatet av kommissionens senaste medling (19), genomförbarheten av befintliga åtgärder för en skälig ersättning till rättsinnehavare för reproduktioner som görs av fysiska personer för privat bruk, särskilt när det gäller transparens. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet framhåller att undantaget för privatkopiering, som inte kan begränsas tekniskt, bör kopplas till en skälig ersättning till upphovsmännen. Parlamentet uppmanar kommissionen att, på grundval av vetenskapliga fakta, analysera parlamentets resolution av den 27 februari 2014 om avgifter för privatkopiering (18) och resultatet av kommissionens senaste medling (19), genomförbarheten av befintliga åtgärder för en skälig ersättning till rättsinnehavare för reproduktioner som görs av fysiska personer för privat bruk, särskilt när det gäller transparens.

| 58. | Europaparlamentet påpekar att avgifter för privatkopiering måste utformas på så sätt att medborgarna informeras om avgiftens faktiska belopp och ändamål samt om hur den ska användas. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet påpekar att avgifter för privatkopiering måste utformas på så sätt att medborgarna informeras om avgiftens faktiska belopp och ändamål samt om hur den ska användas.

| 59. | Europaparlamentet framhåller att digitala avgifter bör göras mer transparenta och optimeras för att skydda rättsinnehavare och konsumenträttigheter, bland annat genom att ta hänsyn till direktiv 2014/26/EU om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet framhåller att digitala avgifter bör göras mer transparenta och optimeras för att skydda rättsinnehavare och konsumenträttigheter, bland annat genom att ta hänsyn till direktiv 2014/26/EU om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden.

| 60. | Europaparlamentet betonar vikten av att göra upphovsrättsreglerna tydligare och mer transparenta för dem som använder upphovsrättsskyddat material, framför allt när det gäller användargenererat innehåll och upphovsrättsavgifter, så att man främjar kreativitet och ytterligare utveckling av plattformar på nätet och säkerställer adekvat ersättning för rättighetshavare. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet betonar vikten av att göra upphovsrättsreglerna tydligare och mer transparenta för dem som använder upphovsrättsskyddat material, framför allt när det gäller användargenererat innehåll och upphovsrättsavgifter, så att man främjar kreativitet och ytterligare utveckling av plattformar på nätet och säkerställer adekvat ersättning för rättighetshavare.

| 61. | Europaparlamentet noterar betydelsen av artikel 6.4 i direktiv 2001/29/EG och betonar att en effektiv tillämpning av undantag och inskränkningar och tillgång till innehåll som inte skyddas av upphovsrätt eller närstående rättigheter, inte får hindras av avtal eller avtalsvillkor. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet noterar betydelsen av artikel 6.4 i direktiv 2001/29/EG och betonar att en effektiv tillämpning av undantag och inskränkningar och tillgång till innehåll som inte skyddas av upphovsrätt eller närstående rättigheter, inte får hindras av avtal eller avtalsvillkor.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar utgivare att offentliggöra all information om de tekniska åtgärder som krävs för att säkra driftskompatibilitet för deras innehåll. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar utgivare att offentliggöra all information om de tekniska åtgärder som krävs för att säkra driftskompatibilitet för deras innehåll.

| 63. | Europaparlamentet betonar behovet av att främja ökad driftskompatibilitet, särskilt för programvara och terminaler, eftersom bristande driftskompatibilitet hindrar innovation, minskar konkurrensen och skadar konsumenterna. Parlamentet menar att bristande driftskompatibilitet kan leda till att en viss produkt eller tjänst dominerar marknaden, vilket i sin tur hämmar konkurrensen och begränsar konsumenternas valmöjligheter i EU. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar behovet av att främja ökad driftskompatibilitet, särskilt för programvara och terminaler, eftersom bristande driftskompatibilitet hindrar innovation, minskar konkurrensen och skadar konsumenterna. Parlamentet menar att bristande driftskompatibilitet kan leda till att en viss produkt eller tjänst dominerar marknaden, vilket i sin tur hämmar konkurrensen och begränsar konsumenternas valmöjligheter i EU.

| 64. | Europaparlamentet påpekar att den snabba tekniska utvecklingen på den digitala marknaden kräver en teknikneutral rättslig ram för upphovsrätter. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet påpekar att den snabba tekniska utvecklingen på den digitala marknaden kräver en teknikneutral rättslig ram för upphovsrätter.

| 65. | Europaparlamentet erkänner den betydelse som en proportionerlig och effektiv kontroll av efterlevnad har för stödet för kulturskapare, rättsinnehavare och konsumenter. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet erkänner den betydelse som en proportionerlig och effektiv kontroll av efterlevnad har för stödet för kulturskapare, rättsinnehavare och konsumenter.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU-lagstiftaren att överväga lösningar när det gäller förflyttning av värdet från innehållet till tjänsterna. Parlamentet framhåller behovet av att anpassa definitionen av ställningen som mellanhand i den nuvarande digitala miljön. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU-lagstiftaren att överväga lösningar när det gäller förflyttning av värdet från innehållet till tjänsterna. Parlamentet framhåller behovet av att anpassa definitionen av ställningen som mellanhand i den nuvarande digitala miljön.

| 67. | Europaparlamentet betonar att konsumenter ofta möter olika begränsningar och att konsumenternas rättigheter ofta saknas i det upphovsrättsliga regelverket. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur effektiv den gällande upphovsrättslagstiftningen är ur ett konsumentperspektiv och att ta fram en uppsättning tydliga och heltäckande konsumenträttigheter. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet betonar att konsumenter ofta möter olika begränsningar och att konsumenternas rättigheter ofta saknas i det upphovsrättsliga regelverket. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur effektiv den gällande upphovsrättslagstiftningen är ur ett konsumentperspektiv och att ta fram en uppsättning tydliga och heltäckande konsumenträttigheter.

o

o o

| 68. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  EGT L 167, 22.6.2001, s. 10.

(2)  EUT L 84, 20.3.2014, s. 72.

(3)  EUT L 175, 27.6.2013, s. 1.

(4)  EUT L 299, 27.10.2012, s. 5.

(5)  EUT L 372, 27.12.2006, s. 12.

(6)  EUT L 265, 11.10.2011, s. 1.

(7)  EGT L 248, 6.10.1993, s. 15.

(8)  EUT L 157, 30.4.2004, s. 45.

(9)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 28.

(10)  EGT L 346, 27.11.1992, s. 61.

(11)  EGT L 272, 13.10.2001, s. 32.

(12)  Antagna texter, P7_TA(2014)0179.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2013)0368.

(14)  EUT C 353 E, 3.12.2013, s. 64.

(15)  EUT C 50 E, 21.2.2012, s. 48.

(16)  EUT C 249 E, 30.8.2013, s. 49.

(17)  Kommissionen, GD MARKT, Report on the responses to the Public Consultation on the Review of the EU Copyright Rules, juli 2014.

(18)  Antagna texter, P7_TA(2014)0179.

(19)  António Vitorinos rekommendationer av den 31 januari 2013 till följd av kommissionens senaste medling om avgifter för privatkopiering och reprografi.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/130 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/130

---

P8_TA(2015)0274

Utvärdering av verksamheten inom det europeiska initiativet för demokrati

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om EU:s nya strategi för mänskliga rättigheter och demokrati – utvärdering av verksamheten inom det europeiska initiativet för demokrati efter dess inrättande (2014/2231(INI))

(2017/C 265/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 6, 8 och 21 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 6, 8 och 21 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 29 mars 2012 till rådet om närmare bestämmelser för ett eventuellt inrättande av ett europeiskt initiativ för demokrati (EDD) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 29 mars 2012 till rådet om närmare bestämmelser för ett eventuellt inrättande av ett europeiskt initiativ för demokrati (EDD) (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (3),

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013, som antogs av rådet den 23 juni 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013, som antogs av rådet den 23 juni 2014,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och Europeiska unionens politik på området (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och Europeiska unionens politik på området (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2014 av den 11 mars 2014 om fastställande av gemensamma bestämmelser och förfaranden för genomförandet av unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2014 av den 11 mars 2014 om fastställande av gemensamma bestämmelser och förfaranden för genomförandet av unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 235/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett finansieringsinstrument för demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 235/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett finansieringsinstrument för demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (6),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 maj 2009 om stöd till demokratisk samhällsstyrning – Mot förbättrade EU-ramar (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 maj 2009 om stöd till demokratisk samhällsstyrning – Mot förbättrade EU-ramar (7),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 november 2009 om demokratistöd i EU:s yttre förbindelser (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 november 2009 om demokratistöd i EU:s yttre förbindelser (8),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 december 2010 som innehåller en lägesrapport för 2010 och en förteckning över föreslagna pilotländer (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 december 2010 som innehåller en lägesrapport för 2010 och en förteckning över föreslagna pilotländer (9),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juni 2011 om den europeiska grannskapspolitiken (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juni 2011 om den europeiska grannskapspolitiken (10),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 1 december 2011 om det europeiska initiativet för demokrati (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 1 december 2011 om det europeiska initiativet för demokrati (11),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 juni 2012 om mänskliga rättigheter och demokrati (12) och av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som också antogs av rådet den 25 juni 2012 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 juni 2012 om mänskliga rättigheter och demokrati (12) och av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som också antogs av rådet den 25 juni 2012 (13),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 31 januari 2013 om EU:s stöd till hållbara förändringar i övergångssamhällen (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 31 januari 2013 om EU:s stöd till hållbara förändringar i övergångssamhällen (14),

| — | med beaktande av det gemensamma samrådsdokumentet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och från kommissionen av den 4 mars 2015Mot en ny europeisk grannskapspolitik (JOIN(2015)0006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma samrådsdokumentet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och från kommissionen av den 4 mars 2015Mot en ny europeisk grannskapspolitik (JOIN(2015)0006),

| — | med beaktande av Europeiska utrikestjänstens översyn 2013 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utrikestjänstens översyn 2013 (15),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och från kommissionen av den 25 maj 2011Ny respons på ett grannskap i förändring: En översyn av den europeiska grannskapspolitiken (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och från kommissionen av den 25 maj 2011Ny respons på ett grannskap i förändring: En översyn av den europeiska grannskapspolitiken (COM(2011)0303),

| — | med beaktande av den skrivelse av den 25 november 2011 som sändes till Europaparlamentets talman Jerzy Buzek och den dåvarande vice ordföranden för kommissionen/höga representanten Catherine Ashton till stöd för inrättandet av det europeiska initiativet för demokrati, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den skrivelse av den 25 november 2011 som sändes till Europaparlamentets talman Jerzy Buzek och den dåvarande vice ordföranden för kommissionen/höga representanten Catherine Ashton till stöd för inrättandet av det europeiska initiativet för demokrati,

| — | med beaktande av beslutet i styrelsen för det europeiska initiativet för demokrati av den 3 december 2014 att häva de första geografiska begränsningarna för det europeiska initiativet för demokrati, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet i styrelsen för det europeiska initiativet för demokrati av den 3 december 2014 att häva de första geografiska begränsningarna för det europeiska initiativet för demokrati,

| — | med beaktande av artiklarna 52 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0177/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0177/2015),

| A. | Att främja och stödja demokrati, rättsstatliga principer och respekt för den universella och odelbara karaktären hos mänskliga rättigheter och grundläggande friheter hör till de centrala målen för EU:s utrikespolitik, vilket fastställs i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen och i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

Att främja och stödja demokrati, rättsstatliga principer och respekt för den universella och odelbara karaktären hos mänskliga rättigheter och grundläggande friheter hör till de centrala målen för EU:s utrikespolitik, vilket fastställs i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen och i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| B. | EU anser att principen om egenansvar för demokratibyggande processer är av största vikt för att främja en verklig demokratisk kultur. |
| --- | --- |

B.

EU anser att principen om egenansvar för demokratibyggande processer är av största vikt för att främja en verklig demokratisk kultur.

| C. | Många medlemsstater har med framgång slutfört en samhällelig demokratiseringsprocess under de senaste årtiondena och har inom detta område samlat omfattande erfarenhet som skulle kunna vara relevant för det europeiska initiativet för demokrati och som kan och bör användas på expertnivå och politisk nivå till förmån för initiativets arbete. |
| --- | --- |

C.

Många medlemsstater har med framgång slutfört en samhällelig demokratiseringsprocess under de senaste årtiondena och har inom detta område samlat omfattande erfarenhet som skulle kunna vara relevant för det europeiska initiativet för demokrati och som kan och bör användas på expertnivå och politisk nivå till förmån för initiativets arbete.

| D. | Händelserna under den arabiska våren och i det östliga grannskapet har utlöst en omläggning av EU:s politiska instrument för främjande av mänskliga rättigheter och demokratistöd. |
| --- | --- |

D.

Händelserna under den arabiska våren och i det östliga grannskapet har utlöst en omläggning av EU:s politiska instrument för främjande av mänskliga rättigheter och demokratistöd.

| E. | I ett antal länder där det europeiska initiativet för demokrati är verksamt krymper utrymmet för legitimt handlande från civilsamhällets sida och extern finansiering av det civila samhällets organisationer på grund av att auktoritära regimer använder alltmer raffinerade medel, inklusive lagstiftning, för att begränsa det arbete som utförs av icke-statliga organisationer och demokratiförsvarare, även initiativets stödmottagare. |
| --- | --- |

E.

I ett antal länder där det europeiska initiativet för demokrati är verksamt krymper utrymmet för legitimt handlande från civilsamhällets sida och extern finansiering av det civila samhällets organisationer på grund av att auktoritära regimer använder alltmer raffinerade medel, inklusive lagstiftning, för att begränsa det arbete som utförs av icke-statliga organisationer och demokratiförsvarare, även initiativets stödmottagare.

| F. | Länderna i EU:s grannskap har under de senaste åren konfronterats med åtskilliga politiska, säkerhetsrelaterade och ekonomiska utmaningar som satt svår press på både demokratiseringssträvandena och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

F.

Länderna i EU:s grannskap har under de senaste åren konfronterats med åtskilliga politiska, säkerhetsrelaterade och ekonomiska utmaningar som satt svår press på både demokratiseringssträvandena och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| G. | Det finns ett behov av att främja tillhandahållandet av objektiv och oberoende information och att stärka mediemiljön, inklusive internet och sociala medier, i de länder där initiativet är verksamt genom att skydda mediefriheten och yttrandefriheten och bekämpa alla former av social och politisk censur. Likaså finns det i dessa länder ett behov av att stödja demokratiseringssträvandena, inklusive befästandet av rättsstatsprincipen och korruptionsbekämpningen. |
| --- | --- |

G.

Det finns ett behov av att främja tillhandahållandet av objektiv och oberoende information och att stärka mediemiljön, inklusive internet och sociala medier, i de länder där initiativet är verksamt genom att skydda mediefriheten och yttrandefriheten och bekämpa alla former av social och politisk censur. Likaså finns det i dessa länder ett behov av att stödja demokratiseringssträvandena, inklusive befästandet av rättsstatsprincipen och korruptionsbekämpningen.

| H. | Inrättandet av det europeiska initiativet för demokrati bidrar, tillsammans med andra EU-program såsom det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) och den europeiska grannskapspolitikens facilitet för det civila samhället, till att den traditionella statscentrerade inställningen kompletteras med ett välbehövligt, mer balanserat, långsiktigt och samhällscentrerat perspektiv, med inriktning på direkta kontakter med lokala och regionala gräsrotsrörelser och demokratiska politiska aktörer. |
| --- | --- |

H.

Inrättandet av det europeiska initiativet för demokrati bidrar, tillsammans med andra EU-program såsom det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) och den europeiska grannskapspolitikens facilitet för det civila samhället, till att den traditionella statscentrerade inställningen kompletteras med ett välbehövligt, mer balanserat, långsiktigt och samhällscentrerat perspektiv, med inriktning på direkta kontakter med lokala och regionala gräsrotsrörelser och demokratiska politiska aktörer.

| I. | Det ligger i sakens natur att det är fortsatt svårt att bedöma verkan av demokratistödet, till exempel det stöd som ges av initiativet, framför allt eftersom den politiska övergången i de berörda länderna tar sin tid och inte förlöper rätlinjigt, och eftersom den verksamhet det handlar om ofta är konfidentiell. |
| --- | --- |

I.

Det ligger i sakens natur att det är fortsatt svårt att bedöma verkan av demokratistödet, till exempel det stöd som ges av initiativet, framför allt eftersom den politiska övergången i de berörda länderna tar sin tid och inte förlöper rätlinjigt, och eftersom den verksamhet det handlar om ofta är konfidentiell.

| J. | Den nya informationstekniken och de sociala medierna har blivit viktiga redskap i kampen för demokrati och bör därför inta en framträdande plats på agendan för europeiskt demokratistöd. |
| --- | --- |

J.

Den nya informationstekniken och de sociala medierna har blivit viktiga redskap i kampen för demokrati och bör därför inta en framträdande plats på agendan för europeiskt demokratistöd.

| K. | Den
  30 juni
  2015 hade det europeiska initiativet för demokrati finansierat
  186
   initiativ på sammanlagt över
  5,2
   miljoner euro i det södra grannskapet och över
  5,3
   miljoner euro i det östra grannskapet
  och utanför det
  . |
| --- | --- |

K.

Den
  30 juni
  2015 hade det europeiska initiativet för demokrati finansierat
  186
   initiativ på sammanlagt över
  5,2
   miljoner euro i det södra grannskapet och över
  5,3
   miljoner euro i det östra grannskapet
  och utanför det
  .

| L. | Det europeiska initiativet för demokrati drar nytta av en unik form av samfinansiering som innebär att initiativets administrativa budget tillhandahålls av kommissionen, medan verksamheten på fältet finansieras av bidrag från medlemsstaterna och tredjeländer. |
| --- | --- |

L.

Det europeiska initiativet för demokrati drar nytta av en unik form av samfinansiering som innebär att initiativets administrativa budget tillhandahålls av kommissionen, medan verksamheten på fältet finansieras av bidrag från medlemsstaterna och tredjeländer.

Allmän bedömning

| 1. | Europaparlamentet välkomnar initiativets hittillsvarande resultat med tanke på den utmanande miljö som för tillfället råder i världen, och anser att det uppfyller sitt huvudsakliga mål att ”främja och uppmuntra demokratisering och fördjupad och hållbar demokrati i länder i politisk förändring och i samhällen som kämpar för demokratisering”, bland annat genom att ”stödja dem som saknar stöd” (16) genom att bekämpa korruptionen, främja dialogen om mångfald och icke-våld, uppmuntra deltagande i samhällslivet och politiken och skydda aktivister och journalister som på det lokala planet gör sitt yttersta för att få i gång en demokratiseringsprocess och påskynda den, samt genom att förbättra tillgången till rättslig prövning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar initiativets hittillsvarande resultat med tanke på den utmanande miljö som för tillfället råder i världen, och anser att det uppfyller sitt huvudsakliga mål att ”främja och uppmuntra demokratisering och fördjupad och hållbar demokrati i länder i politisk förändring och i samhällen som kämpar för demokratisering”, bland annat genom att ”stödja dem som saknar stöd” (16) genom att bekämpa korruptionen, främja dialogen om mångfald och icke-våld, uppmuntra deltagande i samhällslivet och politiken och skydda aktivister och journalister som på det lokala planet gör sitt yttersta för att få i gång en demokratiseringsprocess och påskynda den, samt genom att förbättra tillgången till rättslig prövning.

| 2. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att initiativet trots den korta verksamhetstiden och de begränsade medlen och utmaningarna med att bedöma konsekvenserna av demokratistödjande åtgärder följer parlamentets rekommendationer och tillför mervärde till befintligt demokratistöd från EU genom snabb, flexibel, bottom-up- och efterfrågestyrd finansiering, som ges direkt till stödmottagarna på ett ekonomiskt effektivt sätt som kompletterar andra EU-åtgärder, tack vare den obetydliga administrativa börda och de enkla rutiner som av styrelsen fastställts för initiativet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att initiativet trots den korta verksamhetstiden och de begränsade medlen och utmaningarna med att bedöma konsekvenserna av demokratistödjande åtgärder följer parlamentets rekommendationer och tillför mervärde till befintligt demokratistöd från EU genom snabb, flexibel, bottom-up- och efterfrågestyrd finansiering, som ges direkt till stödmottagarna på ett ekonomiskt effektivt sätt som kompletterar andra EU-åtgärder, tack vare den obetydliga administrativa börda och de enkla rutiner som av styrelsen fastställts för initiativet.

| 3. | Europaparlamentet anser att det europeiska initiativet för demokrati som en demokratistödjande modalitet har bidragit till att minska både politiska och personliga risker. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det europeiska initiativet för demokrati som en demokratistödjande modalitet har bidragit till att minska både politiska och personliga risker.

| 4. | Europaparlamentet betonar sitt fullständiga och fortsatta stöd till EU:s mångsidiga insatser för att stödja civilsamhällets organisationer, folkrörelser och aktivister runtom i världen. Parlamentet framhåller på nytt hur viktigt det att undvika dubbelarbete och fortsätta att säkerställa komplementariteten i initiativets verksamhet med de befintliga externa finansieringsinstrumenten från EU, särskilt EIDMR och det europeiska grannskapsinstrumentet, eftersom bägge syftar till att främja demokratiska principer och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i EU:s närmaste omgivning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar sitt fullständiga och fortsatta stöd till EU:s mångsidiga insatser för att stödja civilsamhällets organisationer, folkrörelser och aktivister runtom i världen. Parlamentet framhåller på nytt hur viktigt det att undvika dubbelarbete och fortsätta att säkerställa komplementariteten i initiativets verksamhet med de befintliga externa finansieringsinstrumenten från EU, särskilt EIDMR och det europeiska grannskapsinstrumentet, eftersom bägge syftar till att främja demokratiska principer och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i EU:s närmaste omgivning.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att initiativet konsekvent gått in för yttrandefrihet, föreningsfrihet och mediefrihet samt för att bygga upp och stärka rättsstaten, bekämpa korruptionen och främja social och politisk pluralism. Syftet med detta engagemang är att stödja utvecklingen av ett demokratiskt styre både i EU:s östra och södra grannskap. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att initiativet konsekvent gått in för yttrandefrihet, föreningsfrihet och mediefrihet samt för att bygga upp och stärka rättsstaten, bekämpa korruptionen och främja social och politisk pluralism. Syftet med detta engagemang är att stödja utvecklingen av ett demokratiskt styre både i EU:s östra och södra grannskap.

| 6. | Europaparlamentet anser att de initiativ som tas av det europeiska initiativet för demokrati har visat sig ha en unik kapacitet att överbrygga och fylla luckor i fall där det varit omöjligt att få finansiering från EU:s medlemsstater eller länder utanför EU. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att de initiativ som tas av det europeiska initiativet för demokrati har visat sig ha en unik kapacitet att överbrygga och fylla luckor i fall där det varit omöjligt att få finansiering från EU:s medlemsstater eller länder utanför EU.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att anlägga ett helhetsperspektiv på stödet till politisk övergång och demokratisering i tredjeländer, där det ska ingå att man respekterar mänskliga rättigheter och främjar rättvisa, insyn, ansvarsskyldighet, försoning, rättsstatsprincipen och stärkandet av demokratiska institutioner, även lagstiftande organ. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att anlägga ett helhetsperspektiv på stödet till politisk övergång och demokratisering i tredjeländer, där det ska ingå att man respekterar mänskliga rättigheter och främjar rättvisa, insyn, ansvarsskyldighet, försoning, rättsstatsprincipen och stärkandet av demokratiska institutioner, även lagstiftande organ.

Finansiering

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de parter som grundade det europeiska initiativet för demokrati, i synnerhet alla medlemsstater och kommissionen, att bidra till eller öka sina bidrag till det, i överensstämmelse med de åtaganden som de gjort. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de parter som grundade det europeiska initiativet för demokrati, i synnerhet alla medlemsstater och kommissionen, att bidra till eller öka sina bidrag till det, i överensstämmelse med de åtaganden som de gjort.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att följande länder hade förbundit sig och bidragit till initiativet den 26 april 2015: Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Estland, Tyskland, Ungern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Polen, Rumänien, Slovakien, Spanien, Sverige och Schweiz. De resterande 12 medlemsstaterna har däremot ännu inte gjort det. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att följande länder hade förbundit sig och bidragit till initiativet den 26 april 2015: Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Estland, Tyskland, Ungern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Polen, Rumänien, Slovakien, Spanien, Sverige och Schweiz. De resterande 12 medlemsstaterna har däremot ännu inte gjort det.

| 10. | Europaparlamentet betonar vikten av att upprätthålla och vidareutveckla initiativets effektivitet genom att säkerställa långsiktig, tillräcklig, stabil, transparent och förutsägbar finansiering. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar vikten av att upprätthålla och vidareutveckla initiativets effektivitet genom att säkerställa långsiktig, tillräcklig, stabil, transparent och förutsägbar finansiering.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar att ta hänsyn till initiativets mervärde i den nyligen inledda översynen av den europeiska grannskapspolitiken, och att fundera över olika sätt att tillhandahålla initiativet hållbar finansiering. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar att ta hänsyn till initiativets mervärde i den nyligen inledda översynen av den europeiska grannskapspolitiken, och att fundera över olika sätt att tillhandahålla initiativet hållbar finansiering.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Belgien att åtminstone se över möjligheten att återbetala en del av eller alla de skatteintäkter som landet har fått in från initiativet och dess anställda i form av finansiering av initiativets projekt. Parlamentet påminner om att det europeiska initiativet för demokrati fungerar som en privat stiftelse enligt belgisk lag. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Belgien att åtminstone se över möjligheten att återbetala en del av eller alla de skatteintäkter som landet har fått in från initiativet och dess anställda i form av finansiering av initiativets projekt. Parlamentet påminner om att det europeiska initiativet för demokrati fungerar som en privat stiftelse enligt belgisk lag.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar de ekonomiska bidragen från medlemsstater i norra och centrala Europa och från några medlemsstater i södra Europa. Parlamentet uppmanar de återstående södra medlemsstaterna – av vilka en del har särskilt starka historiska, ekonomiska eller kulturella band med det södra grannskapet – att göra en särskild insats för att bidra till initiativet genom antingen finansiering eller utstationering. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar de ekonomiska bidragen från medlemsstater i norra och centrala Europa och från några medlemsstater i södra Europa. Parlamentet uppmanar de återstående södra medlemsstaterna – av vilka en del har särskilt starka historiska, ekonomiska eller kulturella band med det södra grannskapet – att göra en särskild insats för att bidra till initiativet genom antingen finansiering eller utstationering.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar de ekonomiska bidrag som initiativet har tagit emot från EU-partner som t.ex. Schweiz och Kanada. Parlamentet uppmuntrar andra länder, särskilt länderna i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta), att stödja det europeiska initiativet för demokrati. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar de ekonomiska bidrag som initiativet har tagit emot från EU-partner som t.ex. Schweiz och Kanada. Parlamentet uppmuntrar andra länder, särskilt länderna i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta), att stödja det europeiska initiativet för demokrati.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar alla finansiärer av initiativet att låta initiativets verkställande kommitté arbeta helt självständigt vid valet av stödmottagare, utgående från den arbetsplan som stadfästs av styrelsen och vill få ett slut på att medel från olika finansiärer öronmärks för vissa länder eller projekt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar alla finansiärer av initiativet att låta initiativets verkställande kommitté arbeta helt självständigt vid valet av stödmottagare, utgående från den arbetsplan som stadfästs av styrelsen och vill få ett slut på att medel från olika finansiärer öronmärks för vissa länder eller projekt.

Personalkapacitet

| 16. | Europaparlamentet efterlyser ökad kapacitet till initiativets sekretariat, vilket ska återspeglas i adekvata personalresurser som gör att sekretariatet klarar av att utföra sina nya arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet efterlyser ökad kapacitet till initiativets sekretariat, vilket ska återspeglas i adekvata personalresurser som gör att sekretariatet klarar av att utföra sina nya arbetsuppgifter.

| 17. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att följa upp det intresse de uttryckt för utstationerade nationella experter till initiativets sekretariat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att följa upp det intresse de uttryckt för utstationerade nationella experter till initiativets sekretariat.

Utvidgning av initiativets geografiska mandat och balansen mellan öst och syd

| 18. | Europaparlamentet välkomnar det upphävande av initiativets ursprungliga geografiska begränsning som antogs vid styrelsens möte den 3 december 2014. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar det upphävande av initiativets ursprungliga geografiska begränsning som antogs vid styrelsens möte den 3 december 2014.

| 19. | Europaparlamentet lovordar det europeiska initiativet för demokrati för att det upprätthåller den geografiska balansen mellan det östra och södra grannskapet till EU i sin projektfinansiering. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet lovordar det europeiska initiativet för demokrati för att det upprätthåller den geografiska balansen mellan det östra och södra grannskapet till EU i sin projektfinansiering.

Bidrag och mottagare

| 20. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att säkerställa en hållbar finansiering för initiativets mottagare i ett långsiktigt perspektiv genom att förstärka komplementära förbindelser med andra bilaterala finansiärer samt med de europeiska instrumenten för finansiering av externa åtgärder, framför allt EIDMR, som, vid behov, skulle kunna ta över det ekonomiska stödet på medellång sikt till initiativets ”mogna” stödmottagare. Mot denna bakgrund uppmanas






  a) | initiativet och kommissionen att inrätta en kontaktgrupp som ska ta reda på hur initiativets stödmottagare bäst kan övergå till att få ekonomiskt stöd genom EIDMR, och samtidigt uppmanas |
| --- | --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att säkerställa en hållbar finansiering för initiativets mottagare i ett långsiktigt perspektiv genom att förstärka komplementära förbindelser med andra bilaterala finansiärer samt med de europeiska instrumenten för finansiering av externa åtgärder, framför allt EIDMR, som, vid behov, skulle kunna ta över det ekonomiska stödet på medellång sikt till initiativets ”mogna” stödmottagare. Mot denna bakgrund uppmanas

a)

initiativet och kommissionen att inrätta en kontaktgrupp som ska ta reda på hur initiativets stödmottagare bäst kan övergå till att få ekonomiskt stöd genom EIDMR, och samtidigt uppmanas

| b) | kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att lägga fram särskilda förslag till mekanismer för gränssnitt för program och samarbete med initiativet för att säkerställa konsekvens och hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

b)

kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att lägga fram särskilda förslag till mekanismer för gränssnitt för program och samarbete med initiativet för att säkerställa konsekvens och hållbarhet på lång sikt.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar initiativet att mer aktivt engagera sig i länder där utrymmet för externt stöd till civilsamhället är ytterst begränsat eller där den statliga finansieringen är diskriminerande och ges endast till vissa organisationer eller civilsamhällen. Parlamentet stöder initiativets arbete för att undersöka innovativa sätt att stödja nydanare i särskilt svåra politiska miljöer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar initiativet att mer aktivt engagera sig i länder där utrymmet för externt stöd till civilsamhället är ytterst begränsat eller där den statliga finansieringen är diskriminerande och ges endast till vissa organisationer eller civilsamhällen. Parlamentet stöder initiativets arbete för att undersöka innovativa sätt att stödja nydanare i särskilt svåra politiska miljöer.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen styrelsen att fortsätta att stödja demokratiska politiska aktivister och anslå medel till politiska processer som är öppna för alla. Initiativet bör ta kontakt med politiska partier som klart föresatt sig att följa demokratiska principer och stödja partiernas uppkomst och befästande, något som alltid när så är möjligt bör ske i partnerskap med befintliga politiska stiftelser. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen styrelsen att fortsätta att stödja demokratiska politiska aktivister och anslå medel till politiska processer som är öppna för alla. Initiativet bör ta kontakt med politiska partier som klart föresatt sig att följa demokratiska principer och stödja partiernas uppkomst och befästande, något som alltid när så är möjligt bör ske i partnerskap med befintliga politiska stiftelser.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar initiativets riktlinjer för övervakning och utvärdering. Parlamentet betonar dock att dessa riktlinjer bör stå i proportion till initiativets omfattning och personalkapacitet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar initiativets riktlinjer för övervakning och utvärdering. Parlamentet betonar dock att dessa riktlinjer bör stå i proportion till initiativets omfattning och personalkapacitet.

| 24. | Europaparlamentet uppmuntrar det europeiska initiativet för demokrati att fortsätta tillägna sig ny teknik genom att integrera teknisk support i sina bidrag. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmuntrar det europeiska initiativet för demokrati att fortsätta tillägna sig ny teknik genom att integrera teknisk support i sina bidrag.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar de bidrag som initiativet erbjuder ukrainska aktörer, eftersom de utgör ett gott exempel på snabbt stöd till politiska och civila aktivister som sedan blir folkvalda representanter. Parlamentet välkomnar initiativets stöd till alla aktivister som arbetar för demokrati i EU:s grannskap och på det sättet söker stödja utvecklingen av ett konsoliderat demokratiskt styre. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar de bidrag som initiativet erbjuder ukrainska aktörer, eftersom de utgör ett gott exempel på snabbt stöd till politiska och civila aktivister som sedan blir folkvalda representanter. Parlamentet välkomnar initiativets stöd till alla aktivister som arbetar för demokrati i EU:s grannskap och på det sättet söker stödja utvecklingen av ett konsoliderat demokratiskt styre.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar de bidrag som initiativet erbjuder aktivister i vissa av de södra grannländerna, eftersom de visar på mervärdet av initiativets arbete för att främja demokratin i särskilt fientliga miljöer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar de bidrag som initiativet erbjuder aktivister i vissa av de södra grannländerna, eftersom de visar på mervärdet av initiativets arbete för att främja demokratin i särskilt fientliga miljöer.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar det europeiska initiativet till demokrati att lägga större tonvikt på grupper som drabbats av social utestängning eller politisk marginalisering genom att bland annat stödja kvinnorörelser som har som mål att verka för kvinnors rättigheter och öka kvinnors deltagande i det offentliga livet, etniska och språkliga minoriteter, hbti-människorättsaktivister, förföljda religiösa minoriteter och medborgarrättsaktivister kopplade till religiösa grupper samt gräsrotsrörelser, utsatta eller framväxande politiska rörelser, fackföreningar, bloggare och aktivister i de nya medierna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar det europeiska initiativet till demokrati att lägga större tonvikt på grupper som drabbats av social utestängning eller politisk marginalisering genom att bland annat stödja kvinnorörelser som har som mål att verka för kvinnors rättigheter och öka kvinnors deltagande i det offentliga livet, etniska och språkliga minoriteter, hbti-människorättsaktivister, förföljda religiösa minoriteter och medborgarrättsaktivister kopplade till religiösa grupper samt gräsrotsrörelser, utsatta eller framväxande politiska rörelser, fackföreningar, bloggare och aktivister i de nya medierna.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar det europeiska initiativet för demokrati att, om och när det är relevant, utveckla ett samarbete med grupper i det civila samhället som är förbundna med religiösa samfund, inklusive förföljda religiösa minoriteter. Parlamentet påminner om att kyrkan har spelat en avgörande roll när det gäller att motarbeta kommunistregimer och främja demokratiseringsprocesserna i Central- och Östeuropa. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar det europeiska initiativet för demokrati att, om och när det är relevant, utveckla ett samarbete med grupper i det civila samhället som är förbundna med religiösa samfund, inklusive förföljda religiösa minoriteter. Parlamentet påminner om att kyrkan har spelat en avgörande roll när det gäller att motarbeta kommunistregimer och främja demokratiseringsprocesserna i Central- och Östeuropa.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar initiativet att öka stödet till framväxande unga ledare och till nyvalda kvinnor och nyvalda representanter för ungdomar eller minoriteter i de länder som befinner sig i politisk övergång. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar initiativet att öka stödet till framväxande unga ledare och till nyvalda kvinnor och nyvalda representanter för ungdomar eller minoriteter i de länder som befinner sig i politisk övergång.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att ge ekonomiskt stöd till civilsamhället och medierna i Ryssland via det europeiska initiativet för demokrati. Parlamentet påpekar att utvecklingen på senare tid, t.ex. restriktioner som införts för civilsamhällesorganisationer, förtrycket mot den politiska oppositionen och aggressiva, riktade vilseledande kampanjer i statligt kontrollerade medier, förefaller att tjäna ett syfte: att avsiktligt skapa en grogrund för ett extremnationalistiskt politiskt klimat som kännetecknas av antidemokratisk retorik, förtryck och hatpropaganda. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att ge ekonomiskt stöd till civilsamhället och medierna i Ryssland via det europeiska initiativet för demokrati. Parlamentet påpekar att utvecklingen på senare tid, t.ex. restriktioner som införts för civilsamhällesorganisationer, förtrycket mot den politiska oppositionen och aggressiva, riktade vilseledande kampanjer i statligt kontrollerade medier, förefaller att tjäna ett syfte: att avsiktligt skapa en grogrund för ett extremnationalistiskt politiskt klimat som kännetecknas av antidemokratisk retorik, förtryck och hatpropaganda.

Samarbete mellan parlamentet och det europeiska initiativet för demokrati

| 31. | Europaparlamentet välkomnar presentationen av initiativets första årsrapport till utskottet för utrikesfrågor, i enlighet med artikel 8.4 i initiativets stadga, och betonar vikten av att detta sker på årsbasis eftersom det är ett bra tillfälle att få insikt i verksamheten och utveckla nya synergier. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar presentationen av initiativets första årsrapport till utskottet för utrikesfrågor, i enlighet med artikel 8.4 i initiativets stadga, och betonar vikten av att detta sker på årsbasis eftersom det är ett bra tillfälle att få insikt i verksamheten och utveckla nya synergier.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser en effektiv koppling mellan det europeiska initiativet för demokrati och gruppen för demokratistöd och valsamordning samt de berörda parlamentsutskotten och ständiga delegationerna. Parlamentet uppmuntrar sina ledamöter att stödja det europeiska initiativet för demokrati och att belysa initiativets arbete i relevanta interventioner och under parlamentets delegationers besök till tredjeländer, däribland möten med mottagarna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet efterlyser en effektiv koppling mellan det europeiska initiativet för demokrati och gruppen för demokratistöd och valsamordning samt de berörda parlamentsutskotten och ständiga delegationerna. Parlamentet uppmuntrar sina ledamöter att stödja det europeiska initiativet för demokrati och att belysa initiativets arbete i relevanta interventioner och under parlamentets delegationers besök till tredjeländer, däribland möten med mottagarna.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser ett större samarbete mellan det europeiska initiativet för demokrati, dess mottagare och nätverket för Sacharovpriset. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet efterlyser ett större samarbete mellan det europeiska initiativet för demokrati, dess mottagare och nätverket för Sacharovpriset.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar det europeiska initiativet för demokrati att vidareutveckla sitt samarbete med parlamentets forum för unga ledare. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar det europeiska initiativet för demokrati att vidareutveckla sitt samarbete med parlamentets forum för unga ledare.

Konsekvent politik och samordning

| 35. | Europaparlamentet uppmuntrar såväl medlemsstaterna som EU-institutionerna att säkerställa en genuin inre och yttre samstämdhet när det gäller främjande av demokrati och att erkänna den roll som initiativet har i detta hänseende. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmuntrar såväl medlemsstaterna som EU-institutionerna att säkerställa en genuin inre och yttre samstämdhet när det gäller främjande av demokrati och att erkänna den roll som initiativet har i detta hänseende.

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar EU-delegationerna och medlemsstaternas diplomatiska beskickningar i de länder där initiativet är aktivt att uppmärksamma initiativet på potentiella stödmottagare och informera dem om initiativet. Parlamentet uppmuntrar också initiativets personal till nära kontakter med relevant diplomatisk personal från EU och medlemsstaterna i frågor som berör potentiella stödmottagare som inte kan stödjas via initiativet, och samtidigt respektera informationens känsliga karaktär och alla parters säkerhet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmuntrar EU-delegationerna och medlemsstaternas diplomatiska beskickningar i de länder där initiativet är aktivt att uppmärksamma initiativet på potentiella stödmottagare och informera dem om initiativet. Parlamentet uppmuntrar också initiativets personal till nära kontakter med relevant diplomatisk personal från EU och medlemsstaterna i frågor som berör potentiella stödmottagare som inte kan stödjas via initiativet, och samtidigt respektera informationens känsliga karaktär och alla parters säkerhet.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU-delegationerna och medlemsstaternas diplomatiska representationer att samarbeta på ett strukturerat sätt för att underlätta ansökningsförfarandet för viseringar till initiativets stödmottagare som bjuds in till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU-delegationerna och medlemsstaternas diplomatiska representationer att samarbeta på ett strukturerat sätt för att underlätta ansökningsförfarandet för viseringar till initiativets stödmottagare som bjuds in till Europeiska unionen.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar utrikestjänstens och kommissionens ansträngningar att sprida information om det europeiska initiativet för demokrati bland sin personal, framför allt inom EU:s delegationer. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar utrikestjänstens och kommissionens ansträngningar att sprida information om det europeiska initiativet för demokrati bland sin personal, framför allt inom EU:s delegationer.

| 39. | Europaparlamentet vill att initiativets styrelse ska mötas på ministernivå med tre års mellanrum för att dryfta EU:s politik för demokratistöd samt initiativets strategiska prioriteringar i framtiden. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet vill att initiativets styrelse ska mötas på ministernivå med tre års mellanrum för att dryfta EU:s politik för demokratistöd samt initiativets strategiska prioriteringar i framtiden.

Samarbete med andra demokratistödjande aktörer

| 40. | Europaparlamentet uppmanar det europeiska initiativet för demokrati att fortsätta att samarbeta med Europabaserade organisationer såsom Europarådet, IDEA (Internationella institutet för demokrati och fria val) och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, i enlighet med initiativets stadgar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar det europeiska initiativet för demokrati att fortsätta att samarbeta med Europabaserade organisationer såsom Europarådet, IDEA (Internationella institutet för demokrati och fria val) och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, i enlighet med initiativets stadgar.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar initiativet att främja samarbete med viktiga aktörer samt internationella, regionala och nationella organisationer som är verksamma inom området för demokratistöd, vare sig dessa är baserade i EU eller arbetar i de länder där initiativet är verksamt. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar initiativet att främja samarbete med viktiga aktörer samt internationella, regionala och nationella organisationer som är verksamma inom området för demokratistöd, vare sig dessa är baserade i EU eller arbetar i de länder där initiativet är verksamt.

| 42. | Europaparlamentet uppmuntrar initiativet att hitta möjliga vägar till samarbete med internationella civilsamhällsorganisationer, bland annat det östliga partnerskapets forum för det civila samhället och Anna Lindhs minnesfond. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmuntrar initiativet att hitta möjliga vägar till samarbete med internationella civilsamhällsorganisationer, bland annat det östliga partnerskapets forum för det civila samhället och Anna Lindhs minnesfond.

Ytterligare rekommendationer

| 43. | Europaparlamentet uppmanar initiativet att fortsätta utveckla nya innovativa metoder och instrument för demokratistöd, bland annat för politiska aktörer eller aktivister, och att dela med sig av bästa praxis för att anpassa sig till det ökande antalet restriktioner i ett antal länder med auktoritära regimer, med särskild uppmärksamhet inriktad på nya medier och gräsrotsinitiativ i dessa länder. Parlamentet understryker här vikten av att det utvecklas landsspecifika strategier. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar initiativet att fortsätta utveckla nya innovativa metoder och instrument för demokratistöd, bland annat för politiska aktörer eller aktivister, och att dela med sig av bästa praxis för att anpassa sig till det ökande antalet restriktioner i ett antal länder med auktoritära regimer, med särskild uppmärksamhet inriktad på nya medier och gräsrotsinitiativ i dessa länder. Parlamentet understryker här vikten av att det utvecklas landsspecifika strategier.

| 44. | Europaparlamentet begär, inom ramen för sin demokratiska anda, att det ska finnas garantier för att sammansättningen av initiativets styrelse företräder politiska grupper inom Europaparlamentet, utgående från d'Hondts system. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet begär, inom ramen för sin demokratiska anda, att det ska finnas garantier för att sammansättningen av initiativets styrelse företräder politiska grupper inom Europaparlamentet, utgående från d'Hondts system.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar informationen till allmänheten om initiativets hittillsvarande resultat och anser att initiativets möjligheter att få finansiering skulle öka om man ytterligare framhävde initiativets unika egenskaper och mervärde och regelbundet gick ut på bred bas med information om det. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar informationen till allmänheten om initiativets hittillsvarande resultat och anser att initiativets möjligheter att få finansiering skulle öka om man ytterligare framhävde initiativets unika egenskaper och mervärde och regelbundet gick ut på bred bas med information om det.

o

o o

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament samt det europeiska initiativet för demokrati. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament samt det europeiska initiativet för demokrati.

---

(1)  EUT C 257 E, 6.9.2013, s. 13.

(2)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 165.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0470.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2015)0076.

(5)  EUT L 77, 15.3.2014, s. 95.

(6)  EUT L 77, 15.3.2014, s. 85.

(7)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=SV&f=ST%209908%202009%20INIT

(8)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/gena/111250.pdf

(9)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/118433.pdf

(10)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/122917.pdf

(11)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/126505.pdf

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131171.pdf

(13)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/SV/foraff/135130.pdf

(15)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_sv.pdf

(16)  Artikel 2 i stadgan för det europeiska initiativet för demokrati – finns på: https://www.democracyendowment.eu/about-eed/

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/137 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/137

---

P8_TA(2015)0275

Situationen i Burundi

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om situationen i Burundi (2015/2723(RSP))

(2017/C 265/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burundi,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av uttalandet från FN:s säkerhetsråd av den 10 april 2014 om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från FN:s säkerhetsråd av den 10 april 2014 om situationen i Burundi,

| — | med beaktande av Arushaavtalet för fred och försoning för Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Arushaavtalet för fred och försoning för Burundi,

| — | med beaktande av Burundis författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Burundis författning,

| — | med beaktande av det uttalande som statscheferna i Östafrikanska gemenskapen gjorde den 31 maj 2015 i Dar es Salaam (Tanzania), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som statscheferna i Östafrikanska gemenskapen gjorde den 31 maj 2015 i Dar es Salaam (Tanzania),

| — | med beaktande av den brådskande uppmaningen från tidigare burundiska statsöverhuvud, politiska partier och organisationer i det civila samhället som gjordes den 28 maj 2015 i Bujumbura, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den brådskande uppmaningen från tidigare burundiska statsöverhuvud, politiska partier och organisationer i det civila samhället som gjordes den 28 maj 2015 i Bujumbura,

| — | med beaktande av de beslut som antogs om situationen i Burundi vid Afrikanska unionens toppmöte den 13 juni 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de beslut som antogs om situationen i Burundi vid Afrikanska unionens toppmöte den 13 juni 2015,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 juni 2015 om Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 juni 2015 om Burundi,

| — | med beaktande av uttalandet av den 28 maj 2015 från vice ordföranden/den höga representanten, Federica Mogherini, om att ställa in EU:s valobservatörsuppdrag i Burundi, och av uttalandet av den 29 juni 2015 från talespersonen för vice ordföranden/den höga representanten om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 28 maj 2015 från vice ordföranden/den höga representanten, Federica Mogherini, om att ställa in EU:s valobservatörsuppdrag i Burundi, och av uttalandet av den 29 juni 2015 från talespersonen för vice ordföranden/den höga representanten om situationen i Burundi,

| — | med beaktande av beslutet av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens presidium den 14 juni 2015 om att ställa in församlingens valobservatörsuppdrag i Burundi på grund av situationen i landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens presidium den 14 juni 2015 om att ställa in församlingens valobservatörsuppdrag i Burundi på grund av situationen i landet,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet, och av rådets slutsatser från juni 2014 där man lovade att intensifiera sitt arbete rörande människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet, och av rådets slutsatser från juni 2014 där man lovade att intensifiera sitt arbete rörande människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 96 i Burundis författning och artikel 7.3 i Arushaavtalet för fred och försoning får en president endast sitta två mandatperioder. President Pierre Nkurunziza har innehaft presidentposten sedan 2005 eftersom han 2010 återvaldes i ett val som bojkottades av oppositionen efter att den hade anklagat regeringen för skrämseltaktik. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 96 i Burundis författning och artikel 7.3 i Arushaavtalet för fred och försoning får en president endast sitta två mandatperioder. President Pierre Nkurunziza har innehaft presidentposten sedan 2005 eftersom han 2010 återvaldes i ett val som bojkottades av oppositionen efter att den hade anklagat regeringen för skrämseltaktik.

| B. | President Nkurunziza meddelade den 26 april 2015 att han skulle ställa upp för en tredje mandatperiod – han hävdade att det var hans rätt eftersom han utsetts av lagstiftare för sin första mandatperiod – vilket störtade landet i kaos och ledde till omfattande protester och en misslyckad militärkupp i maj 2015. |
| --- | --- |

B.

President Nkurunziza meddelade den 26 april 2015 att han skulle ställa upp för en tredje mandatperiod – han hävdade att det var hans rätt eftersom han utsetts av lagstiftare för sin första mandatperiod – vilket störtade landet i kaos och ledde till omfattande protester och en misslyckad militärkupp i maj 2015.

| C. | Efter detta meddelande greps 17 officerare den 14 maj 2015 i samband med en misslyckad statskupp ledd av tidigare generalmajor Godefroid Niyombare, som flydde landet efter det att över 70 personer hade dödats till följd av våld och flera granatattacker. |
| --- | --- |

C.

Efter detta meddelande greps 17 officerare den 14 maj 2015 i samband med en misslyckad statskupp ledd av tidigare generalmajor Godefroid Niyombare, som flydde landet efter det att över 70 personer hade dödats till följd av våld och flera granatattacker.

| D. | Två högt uppsatta medlemmar av den oberoende nationella valkommissionen (CENI) har flytt landet liksom en högre domare vid författningsdomstolen, som anklagats för att ha prövat lagenligheten av presidentens tredje mandatperiod samt nationalförsamlingens talman. De säger sig alla frukta för sin egen säkerhet, och den 25 juni 2015 flydde också vice president Gervais Rufyikiri landet efter att ha uttryckt tvivel om presidentens rätt till en tredje mandatperiod. |
| --- | --- |

D.

Två högt uppsatta medlemmar av den oberoende nationella valkommissionen (CENI) har flytt landet liksom en högre domare vid författningsdomstolen, som anklagats för att ha prövat lagenligheten av presidentens tredje mandatperiod samt nationalförsamlingens talman. De säger sig alla frukta för sin egen säkerhet, och den 25 juni 2015 flydde också vice president Gervais Rufyikiri landet efter att ha uttryckt tvivel om presidentens rätt till en tredje mandatperiod.

| E. | Polisen har använt överdrivet våld i tillslagen mot demonstranter med förluster av människoliv som följd. Enligt polisens uppgifter greps 892 personer i samband med protesterna mellan den 26 april och den 12 maj 2015. Därefter släpptes 568 av dem, medan 280 gripna personer överfördes till den allmänna åklagarmyndigheten. |
| --- | --- |

E.

Polisen har använt överdrivet våld i tillslagen mot demonstranter med förluster av människoliv som följd. Enligt polisens uppgifter greps 892 personer i samband med protesterna mellan den 26 april och den 12 maj 2015. Därefter släpptes 568 av dem, medan 280 gripna personer överfördes till den allmänna åklagarmyndigheten.

| F. | Våldet har förvärrats av de aktioner som utförts av den milis som har kopplingar till statliga myndigheter. Icke statliga organisationer och människorättsförsvarare har fördömt det faktum att polisen och de väpnade styrkorna har infiltrerats av CNDD-FDD:s (National Council for the Defence of Democracy–Forces for the Defence of Democracy) milis. |
| --- | --- |

F.

Våldet har förvärrats av de aktioner som utförts av den milis som har kopplingar till statliga myndigheter. Icke statliga organisationer och människorättsförsvarare har fördömt det faktum att polisen och de väpnade styrkorna har infiltrerats av CNDD-FDD:s (National Council for the Defence of Democracy–Forces for the Defence of Democracy) milis.

| G. | Oppositionspartier och det civila samhället har bojkottat valen med hänvisning till partisk tillämpning av statliga institutioner, våld och trakasserier från CNDD-FDD:s ungdomsmilis (Imbonerakur), brist på förtroende för CENI (Burundis oberoende nationella valkommission) och regeringsstrategier för att minska valdeltagandet, bl.a. genom att försvåra väljarregistreringen och rita om valkretsgränser på ett sätt som gynnar det styrande partiet. Situationen har också inneburit att den katolska kyrkan i Burundi har återkallat de präster som man utsett för att hjälpa till att organisera valen, eftersom kyrkan säger sig inte kunna stödja val som är fulla av brister. |
| --- | --- |

G.

Oppositionspartier och det civila samhället har bojkottat valen med hänvisning till partisk tillämpning av statliga institutioner, våld och trakasserier från CNDD-FDD:s ungdomsmilis (Imbonerakur), brist på förtroende för CENI (Burundis oberoende nationella valkommission) och regeringsstrategier för att minska valdeltagandet, bl.a. genom att försvåra väljarregistreringen och rita om valkretsgränser på ett sätt som gynnar det styrande partiet. Situationen har också inneburit att den katolska kyrkan i Burundi har återkallat de präster som man utsett för att hjälpa till att organisera valen, eftersom kyrkan säger sig inte kunna stödja val som är fulla av brister.

| H. | Burundis styrande parti har bojkottat återupptagandet av medlingsamtalen under överinseende av FN:s medlare, Abdoulaye Bathily, vars avgång partiet har krävt, och samordningsgruppen bestående av företrädare för FN, Afrikanska unionen (AU), Östafrikanska gemenskapen (EAC och den internationella konferensen om området kring de afrikanska stora sjöarna (ICGLR). |
| --- | --- |

H.

Burundis styrande parti har bojkottat återupptagandet av medlingsamtalen under överinseende av FN:s medlare, Abdoulaye Bathily, vars avgång partiet har krävt, och samordningsgruppen bestående av företrädare för FN, Afrikanska unionen (AU), Östafrikanska gemenskapen (EAC och den internationella konferensen om området kring de afrikanska stora sjöarna (ICGLR).

| I. | Det internationella samfundet spelar en viktig roll i regionen som väktare av Arushaavtalen, och institutioner såsom Internationella brottmålsdomstolen har stor betydelse när det gäller att genomföra oberoende utredningar om det våld och de brott som sker i Burundi. |
| --- | --- |

I.

Det internationella samfundet spelar en viktig roll i regionen som väktare av Arushaavtalen, och institutioner såsom Internationella brottmålsdomstolen har stor betydelse när det gäller att genomföra oberoende utredningar om det våld och de brott som sker i Burundi.

| J. | Trots uppmaningar från det internationella samfundet om att skjuta upp valen och trots att det civila samhället och oppositionen bojkottade valen hölls parlamentsvalet den 29 juni 2015, och presidentvalet är planerat till den 15 juli 2015. |
| --- | --- |

J.

Trots uppmaningar från det internationella samfundet om att skjuta upp valen och trots att det civila samhället och oppositionen bojkottade valen hölls parlamentsvalet den 29 juni 2015, och presidentvalet är planerat till den 15 juli 2015.

| K. | Den 29 juni 2015 ställde EU in sitt valobservatörsuppdrag i Burundi eftersom unionen ansåg att krisen bara skulle förvärras om man anordnade parlamentsval utan att minimivillkoren för ett trovärdigt, transparent och inkluderande val är uppfyllda. |
| --- | --- |

K.

Den 29 juni 2015 ställde EU in sitt valobservatörsuppdrag i Burundi eftersom unionen ansåg att krisen bara skulle förvärras om man anordnade parlamentsval utan att minimivillkoren för ett trovärdigt, transparent och inkluderande val är uppfyllda.

| L. | FN-observatörer har rapporterat att valet den 29 juni 2015 hölls i ett spänt politiskt läge präglat av kris och en utbredd rädsla och av trakasserier i delar av landet och ansåg att det inte var något gynnsamt klimat för fria, trovärdiga och inkluderande val. |
| --- | --- |

L.

FN-observatörer har rapporterat att valet den 29 juni 2015 hölls i ett spänt politiskt läge präglat av kris och en utbredd rädsla och av trakasserier i delar av landet och ansåg att det inte var något gynnsamt klimat för fria, trovärdiga och inkluderande val.

| M. | Valprocessen kännetecknas fortfarande i hög grad av begränsningar för oberoende medier, överdrivet våld mot demonstranter, skrämselpropaganda mot oppositionspartier och det civila samhället samt bristande förtroende för valmyndigheterna, vilket lett till att EU beslutat att ställa in sitt valobservatörsuppdrag. |
| --- | --- |

M.

Valprocessen kännetecknas fortfarande i hög grad av begränsningar för oberoende medier, överdrivet våld mot demonstranter, skrämselpropaganda mot oppositionspartier och det civila samhället samt bristande förtroende för valmyndigheterna, vilket lett till att EU beslutat att ställa in sitt valobservatörsuppdrag.

| N. | EAC och AU har förklarat att de förutsättningar som krävs för att hålla val för närvarande inte finns och att det inte är möjligt att skapa sådana förutsättningar inom den tidsram som Burundis författning föreskriver. |
| --- | --- |

N.

EAC och AU har förklarat att de förutsättningar som krävs för att hålla val för närvarande inte finns och att det inte är möjligt att skapa sådana förutsättningar inom den tidsram som Burundis författning föreskriver.

| O. | FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) säger att omkring 127 000 människor har flytt Burundi till angränsande länder, vilket har skapat en humanitär nödsituation i Demokratiska republiken Kongo, Rwanda och Tanzania, där det rapporteras om ett utbrott av kolera. |
| --- | --- |

O.

FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) säger att omkring 127 000 människor har flytt Burundi till angränsande länder, vilket har skapat en humanitär nödsituation i Demokratiska republiken Kongo, Rwanda och Tanzania, där det rapporteras om ett utbrott av kolera.

| P. | Det politiska dödläget i Burundi liksom landets försämrade säkerhetsläge och ekonomi har allvarliga konsekvenser för befolkningen och innebär risker för hela regionen. Burundi står inför den värsta krisen sedan det 12 år långa etniskt laddade inbördeskriget som 2005 hade krävt omkring 300 000 dödsoffer. |
| --- | --- |

P.

Det politiska dödläget i Burundi liksom landets försämrade säkerhetsläge och ekonomi har allvarliga konsekvenser för befolkningen och innebär risker för hela regionen. Burundi står inför den värsta krisen sedan det 12 år långa etniskt laddade inbördeskriget som 2005 hade krävt omkring 300 000 dödsoffer.

| Q. | Som svar på tidigare resolutioner från parlamentet och i synnerhet hänvisningarna till artikel 96 i Cotonouavtalet har EU-representanter insisterat på att alla politiska krafter i landet måste få lov att delta i valprocessen i enlighet med färdplanen och uppförandekoden för val (Code de bonne conduite en matière électorale). |
| --- | --- |

Q.

Som svar på tidigare resolutioner från parlamentet och i synnerhet hänvisningarna till artikel 96 i Cotonouavtalet har EU-representanter insisterat på att alla politiska krafter i landet måste få lov att delta i valprocessen i enlighet med färdplanen och uppförandekoden för val (Code de bonne conduite en matière électorale).

| R. | EU har avbrutit utbetalningen av det utestående beloppet på 1,7 miljoner euro i valstöd till Burundi, eftersom de förutsättningar, som krävs för ett smidigt genomförande av valprocessen på ett fredligt, inkluderande och transparent sätt och i full respekt för politiska friheter, inbegripet yttrandefriheten, för närvarande saknas. |
| --- | --- |

R.

EU har avbrutit utbetalningen av det utestående beloppet på 1,7 miljoner euro i valstöd till Burundi, eftersom de förutsättningar, som krävs för ett smidigt genomförande av valprocessen på ett fredligt, inkluderande och transparent sätt och i full respekt för politiska friheter, inbegripet yttrandefriheten, för närvarande saknas.

| S. | Belgien har också meddelat att man dragit in valstödet och håller inne med hälften av de 4 miljoner euro som avsatts för parlamentsvalet, och att man dragit sig ur det avtal om polissamarbete som omfattar 5 miljoner euro och finansieras gemensamt med Nederländerna. Frankrike har också avbrutit säkerhetssamarbetet med Burundi och Tyskland har aviserat att allt bilateralt samarbete med Burundis regering har avbrutits. |
| --- | --- |

S.

Belgien har också meddelat att man dragit in valstödet och håller inne med hälften av de 4 miljoner euro som avsatts för parlamentsvalet, och att man dragit sig ur det avtal om polissamarbete som omfattar 5 miljoner euro och finansieras gemensamt med Nederländerna. Frankrike har också avbrutit säkerhetssamarbetet med Burundi och Tyskland har aviserat att allt bilateralt samarbete med Burundis regering har avbrutits.

| T. | Den yttrandefrihet som garanteras i Burundis författning och i internationella och regionala avtal vilka ratificerats av Burundi omfattas av den nationella strategin för ett gott samhällsstyre och korruptionsbekämpning och är en nödvändig förutsättning för fria, rättvisa, öppna och fredliga val. Medierna är dock totalt kontrollerade efter nedläggningen av privatägda radio- och tv-bolag i mitten av maj, massflykten av journalister och de konstanta hoten mot dem som stannat kvar i Burundi. |
| --- | --- |

T.

Den yttrandefrihet som garanteras i Burundis författning och i internationella och regionala avtal vilka ratificerats av Burundi omfattas av den nationella strategin för ett gott samhällsstyre och korruptionsbekämpning och är en nödvändig förutsättning för fria, rättvisa, öppna och fredliga val. Medierna är dock totalt kontrollerade efter nedläggningen av privatägda radio- och tv-bolag i mitten av maj, massflykten av journalister och de konstanta hoten mot dem som stannat kvar i Burundi.

| U. | EU ger betydande bidrag till Burundis årliga budget, och runt hälften av detta kommer från internationellt bistånd, och har nyligen avsatt 432 miljoner euro till Burundi – ett av världens fattigaste länder – från Europeiska utvecklingsfonden 2014–2020, för att bland annat bidra till ett bättre samhällsstyre och civilt samhälle. |
| --- | --- |

U.

EU ger betydande bidrag till Burundis årliga budget, och runt hälften av detta kommer från internationellt bistånd, och har nyligen avsatt 432 miljoner euro till Burundi – ett av världens fattigaste länder – från Europeiska utvecklingsfonden 2014–2020, för att bland annat bidra till ett bättre samhällsstyre och civilt samhälle.

| V. | Den rådande situationen påverkar alla burundiers ekonomiska och sociala liv. De flesta skolor och universitetscampus håller stängt på grund av de våldsamma demonstrationerna i huvudstaden Bujumbura, den lokala valutans värde har sjunkit, arbetslösheten har ökat och skatteintäkterna har minskat på grund av att köpcentrum har stängts och handeln med grannländerna minskat. |
| --- | --- |

V.

Den rådande situationen påverkar alla burundiers ekonomiska och sociala liv. De flesta skolor och universitetscampus håller stängt på grund av de våldsamma demonstrationerna i huvudstaden Bujumbura, den lokala valutans värde har sjunkit, arbetslösheten har ökat och skatteintäkterna har minskat på grund av att köpcentrum har stängts och handeln med grannländerna minskat.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro för det försämrade politiska och människorättsliga läget i Burundi och i regionen som helhet. Parlamentet kräver att våldet och de politiska trakasserierna omgående ska upphöra och att ungdomsgrupper som är allierade med politiska partier ska avväpnas. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med offren för våldet och beklagar förlusten av människoliv samt efterlyser akut humanitärt bistånd till dem som har tvingats fly sina hem. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro för det försämrade politiska och människorättsliga läget i Burundi och i regionen som helhet. Parlamentet kräver att våldet och de politiska trakasserierna omgående ska upphöra och att ungdomsgrupper som är allierade med politiska partier ska avväpnas. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med offren för våldet och beklagar förlusten av människoliv samt efterlyser akut humanitärt bistånd till dem som har tvingats fly sina hem.

| 2. | Europaparlamentet fördömer den burundiska regeringens beslut att hålla valen trots den politiskt och säkerhetsmässigt kritiska situationen och med tanke på att valprocessen allvarligt påverkats av begränsningar av de oberoende medierna, överdrivet våld mot demonstranter, skrämseltaktik mot oppositionspartier och det civila samhället samt bristande förtroende för valmyndigheterna. Parlamentet uppmanar med kraft de burundiska myndigheterna att skjuta upp presidentvalet den 15 juli 2015 i linje med Afrikanska unionens krav och att involvera alla aktörer i ansträngningarna för att skapa ett gynnsamt klimat för en fredlig, trovärdig, fri och rättvis valprocess. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer den burundiska regeringens beslut att hålla valen trots den politiskt och säkerhetsmässigt kritiska situationen och med tanke på att valprocessen allvarligt påverkats av begränsningar av de oberoende medierna, överdrivet våld mot demonstranter, skrämseltaktik mot oppositionspartier och det civila samhället samt bristande förtroende för valmyndigheterna. Parlamentet uppmanar med kraft de burundiska myndigheterna att skjuta upp presidentvalet den 15 juli 2015 i linje med Afrikanska unionens krav och att involvera alla aktörer i ansträngningarna för att skapa ett gynnsamt klimat för en fredlig, trovärdig, fri och rättvis valprocess.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar alla inblandade i valprocessen, däribland de organ som ansvarar för att anordna val samt säkerhetstjänsterna, att respektera de åtaganden som gjordes i Arushaavtalet, och erinrar om att detta avtal ledde till ett slut på inbördeskriget och utgör den grund som Burundis författning vilar på. Parlamentet understryker vikten av en ömsesidig överenskommelse om tidsplanen för valen som bygger på en teknisk bedömning från FN. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar alla inblandade i valprocessen, däribland de organ som ansvarar för att anordna val samt säkerhetstjänsterna, att respektera de åtaganden som gjordes i Arushaavtalet, och erinrar om att detta avtal ledde till ett slut på inbördeskriget och utgör den grund som Burundis författning vilar på. Parlamentet understryker vikten av en ömsesidig överenskommelse om tidsplanen för valen som bygger på en teknisk bedömning från FN.

| 4. | Europaparlamentet understryker än en gång att det endast är genom dialog och konsensus, med deltagande av Burundis regering, oppositionen och det civila samhället och i enlighet med Arushaavtalet och Burundis författning, som man kan nå en varaktig politisk lösning som skapar säkerhet och demokrati för alla burundier. Parlamentet uppmanar samtliga burundiska aktörer att återuppta dialogen på alla områden där det råder oenighet. Parlamentet stöder därför AU:s, EAC:s och FN:s medlingsinsatser och är redo att stödja genomförandet av de särskilda åtgärder som nyligen presenterats av AU. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker än en gång att det endast är genom dialog och konsensus, med deltagande av Burundis regering, oppositionen och det civila samhället och i enlighet med Arushaavtalet och Burundis författning, som man kan nå en varaktig politisk lösning som skapar säkerhet och demokrati för alla burundier. Parlamentet uppmanar samtliga burundiska aktörer att återuppta dialogen på alla områden där det råder oenighet. Parlamentet stöder därför AU:s, EAC:s och FN:s medlingsinsatser och är redo att stödja genomförandet av de särskilda åtgärder som nyligen presenterats av AU.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker än en gång sitt stöd för EAC:s ihärdiga ansträngningar och betonar vikten av de åtgärder som man kom överens om vid toppmötena i Dar es Salaam den 13 och 31 maj 2015, inbegripet uppmaningen att skjuta upp valen och få ett omedelbart slut på våldet, avväpna alla ungdomsgrupper med anknytning till politiska partier, inleda en dialog mellan burundiska parter samt få regionen att lova att man inte förblir passiv om situationen skulle förvärras. Dessa åtgärder utgör ramen för en politisk samförståndslösning på krisen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uttrycker än en gång sitt stöd för EAC:s ihärdiga ansträngningar och betonar vikten av de åtgärder som man kom överens om vid toppmötena i Dar es Salaam den 13 och 31 maj 2015, inbegripet uppmaningen att skjuta upp valen och få ett omedelbart slut på våldet, avväpna alla ungdomsgrupper med anknytning till politiska partier, inleda en dialog mellan burundiska parter samt få regionen att lova att man inte förblir passiv om situationen skulle förvärras. Dessa åtgärder utgör ramen för en politisk samförståndslösning på krisen.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att EU:s partnerskap med Burundi regleras av Cotonouavtalet, och att samtliga parter måste respektera och uppfylla villkoren i det avtalet, särskilt respekten för mänskliga rättigheter. Parlamentet noterar att Burundi också har undertecknat och ratificerat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, och därför är skyldigt att respektera de universella mänskliga rättigheterna, däribland yttrandefriheten. Parlamentet uppmanar således Burundis regering att tillåta att en genuin och öppen politisk debatt förs utan rädsla för trakasserier, och att avstå från att utnyttja rättsväsendet för att utesluta politiska rivaler. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att EU:s partnerskap med Burundi regleras av Cotonouavtalet, och att samtliga parter måste respektera och uppfylla villkoren i det avtalet, särskilt respekten för mänskliga rättigheter. Parlamentet noterar att Burundi också har undertecknat och ratificerat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, och därför är skyldigt att respektera de universella mänskliga rättigheterna, däribland yttrandefriheten. Parlamentet uppmanar således Burundis regering att tillåta att en genuin och öppen politisk debatt förs utan rädsla för trakasserier, och att avstå från att utnyttja rättsväsendet för att utesluta politiska rivaler.

| 7. | Europaparlamentet noterar den dialog som förts mellan EU och burundiska myndigheter i enlighet med artikel 8 i Cotonouavtalet. Parlamentet anser dock att det förekommit ständiga överträdelser av de avgörande och grundläggande delarna av Cotonouavtalet, särskilt respekten för fundamentala mänskliga och demokratiska principer, och uppmanar därför kommissionen att inleda förfaranden enligt artikel 96 för att vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar den dialog som förts mellan EU och burundiska myndigheter i enlighet med artikel 8 i Cotonouavtalet. Parlamentet anser dock att det förekommit ständiga överträdelser av de avgörande och grundläggande delarna av Cotonouavtalet, särskilt respekten för fundamentala mänskliga och demokratiska principer, och uppmanar därför kommissionen att inleda förfaranden enligt artikel 96 för att vidta lämpliga åtgärder.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att i detta syfte omgående se över EU:s bistånd med målet att omdirigera det för ett ökat ekonomiskt stöd till det civila samhället, och att fokusera på humanitärt stöd till skillnad från centralt budgetstöd och att samtidigt tänka på den burundiska arméns mycket lovvärda insatser i det fredsbevarande uppdraget i Somalia. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att i detta syfte omgående se över EU:s bistånd med målet att omdirigera det för ett ökat ekonomiskt stöd till det civila samhället, och att fokusera på humanitärt stöd till skillnad från centralt budgetstöd och att samtidigt tänka på den burundiska arméns mycket lovvärda insatser i det fredsbevarande uppdraget i Somalia.

| 9. | Europaparlamentet ställer sig bakom rådet (utrikes frågor) som den 22 juni 2015 uppmanade vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att utarbeta en förteckning över riktade restriktiva åtgärder samt viserings- eller reseförbud mot dem som bär ansvaret för våldsdåden, förtrycket och de allvarliga brotten mot de mänskliga rättigheterna, och även mot dem som aktivt förhindrar en politisk lösning inom den ram som föreslagits av AU och EAC. Parlamentet uppmanar vidare vice ordföranden/den höga representanten att vidta de åtgärder som krävs för att frysa dessa personers tillgångar i EU-medlemsstaterna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet ställer sig bakom rådet (utrikes frågor) som den 22 juni 2015 uppmanade vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att utarbeta en förteckning över riktade restriktiva åtgärder samt viserings- eller reseförbud mot dem som bär ansvaret för våldsdåden, förtrycket och de allvarliga brotten mot de mänskliga rättigheterna, och även mot dem som aktivt förhindrar en politisk lösning inom den ram som föreslagits av AU och EAC. Parlamentet uppmanar vidare vice ordföranden/den höga representanten att vidta de åtgärder som krävs för att frysa dessa personers tillgångar i EU-medlemsstaterna.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över antalet offer och de många allvarliga brotten mot mänskliga rättigheter som rapporterats sedan krisens början, särskilt de kränkningar som medlemmar av Imbonerakure har gjort sig skyldiga till. Parlamentet noterar de trakasserier och risker som människorättsförsvarare, politiska aktivister och journalister utsätts för, och de godtyckliga gripandena av medlemmar av oppositionspartierna. Parlamentet kräver att alla personer som gripits för att de utövat sin rätt till fredliga sammankomster och yttrandefrihet omgående och villkorslöst försätts på fri fot. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker stor oro över antalet offer och de många allvarliga brotten mot mänskliga rättigheter som rapporterats sedan krisens början, särskilt de kränkningar som medlemmar av Imbonerakure har gjort sig skyldiga till. Parlamentet noterar de trakasserier och risker som människorättsförsvarare, politiska aktivister och journalister utsätts för, och de godtyckliga gripandena av medlemmar av oppositionspartierna. Parlamentet kräver att alla personer som gripits för att de utövat sin rätt till fredliga sammankomster och yttrandefrihet omgående och villkorslöst försätts på fri fot.

| 11. | Europaparlamentet kräver att det våld och de trakasserier som Imbonerakure ligger bakom får ett snabbt slut. Parlamentet uppmanar CNDD-FDD att vidta omedelbara åtgärder för att avväpna ungdomsmilisen och få dess medlemmar att sluta trakassera och angripa oppositionella, och att se till att de som gjort sig skyldiga till kränkningar ställs inför rätta. Parlamentet kräver en oberoende internationell utredning av anklagelserna om att CNDD-FDD beväpnar och utbildar sin ungdomssektion. Parlamentet uppmanar också med kraft ledarna av oppositionspartierna att förhindra att deras motståndare utsätts för våldshandlingar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet kräver att det våld och de trakasserier som Imbonerakure ligger bakom får ett snabbt slut. Parlamentet uppmanar CNDD-FDD att vidta omedelbara åtgärder för att avväpna ungdomsmilisen och få dess medlemmar att sluta trakassera och angripa oppositionella, och att se till att de som gjort sig skyldiga till kränkningar ställs inför rätta. Parlamentet kräver en oberoende internationell utredning av anklagelserna om att CNDD-FDD beväpnar och utbildar sin ungdomssektion. Parlamentet uppmanar också med kraft ledarna av oppositionspartierna att förhindra att deras motståndare utsätts för våldshandlingar.

| 12. | Europaparlamentet upprepar att det inte får råda någon straffrihet för de personer som är ansvariga för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och att dessa personer måste hållas individuellt ansvariga och ställas inför rätta. Parlamentet anser att det är särskilt viktigt att man omedelbart placerar ut människorättsobservatörer och militära experter som AU aviserat. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet upprepar att det inte får råda någon straffrihet för de personer som är ansvariga för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och att dessa personer måste hållas individuellt ansvariga och ställas inför rätta. Parlamentet anser att det är särskilt viktigt att man omedelbart placerar ut människorättsobservatörer och militära experter som AU aviserat.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att vissa krafter försöker att få kravallerna att utvecklas till en etnisk konflikt, men att detta håller på att misslyckas, och att den politiska splittringen i Burundi inte självklart är etnisk. Parlamentet anser att det är ett tecken på att Arushaavtalen har lyckats etablera en etniskt balanserad armé och polisstyrka. Parlamentet uppmanar därför Internationella brottmålsdomstolen att noggrant övervaka dessa medier när det gäller uppvigling till etniskt hat, och även de politiska ledarnas tal. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att vissa krafter försöker att få kravallerna att utvecklas till en etnisk konflikt, men att detta håller på att misslyckas, och att den politiska splittringen i Burundi inte självklart är etnisk. Parlamentet anser att det är ett tecken på att Arushaavtalen har lyckats etablera en etniskt balanserad armé och polisstyrka. Parlamentet uppmanar därför Internationella brottmålsdomstolen att noggrant övervaka dessa medier när det gäller uppvigling till etniskt hat, och även de politiska ledarnas tal.

| 14. | Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang betydelsen av att följa uppförandekoden för val och den färdplan för val som FN lyckats förhandla fram och som undertecknades av de politiska aktörerna 2013. Parlamentet stöder fullt ut FN:s insatser och regionala åtgärder för att förhindra en upptrappning av det politiska våldet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang betydelsen av att följa uppförandekoden för val och den färdplan för val som FN lyckats förhandla fram och som undertecknades av de politiska aktörerna 2013. Parlamentet stöder fullt ut FN:s insatser och regionala åtgärder för att förhindra en upptrappning av det politiska våldet.

| 15. | Europaparlamentet kräver att de begränsningar som gäller för medierna och för tillgången till internet omedelbart hävs, och fördömer återigen att Radio Publique Africaine, som är en av landets största nyhetsstationer, ständigt görs till måltavla. Parlamentet anser att legitima val inte kan äga rum om inte medier kan arbeta utan att begränsas och om inte journalister kan rapportera utan att trakasseras. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att de begränsningar som gäller för medierna och för tillgången till internet omedelbart hävs, och fördömer återigen att Radio Publique Africaine, som är en av landets största nyhetsstationer, ständigt görs till måltavla. Parlamentet anser att legitima val inte kan äga rum om inte medier kan arbeta utan att begränsas och om inte journalister kan rapportera utan att trakasseras.

| 16. | Europaparlamentet lovordar den roll som humanitära organisationer och myndigheterna i grannländerna har spelat för att tillgodose behoven hos dem som flyr krisen och erbjuda skydd åt flyktingarna. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande om ytterligare 1,5 miljoner euro för att underlätta den humanitära situationen. Parlamentet varnar dock för att åtagandena snarast måste fördubblas av både EU och medlemsstaterna med tanke på den stora ström flyktingar som kommer till en redan sårbar region och på de rapporterade utbrotten av kolera samt de oroväckande rapporterna om sexuellt våld. Parlamentet understryker vikten av en långsiktig strategi för medicinskt bistånd och livsmedelsbistånd, men också för återintegreringsstöd och psykologiskt stöd för dem som tvingats fly. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet lovordar den roll som humanitära organisationer och myndigheterna i grannländerna har spelat för att tillgodose behoven hos dem som flyr krisen och erbjuda skydd åt flyktingarna. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande om ytterligare 1,5 miljoner euro för att underlätta den humanitära situationen. Parlamentet varnar dock för att åtagandena snarast måste fördubblas av både EU och medlemsstaterna med tanke på den stora ström flyktingar som kommer till en redan sårbar region och på de rapporterade utbrotten av kolera samt de oroväckande rapporterna om sexuellt våld. Parlamentet understryker vikten av en långsiktig strategi för medicinskt bistånd och livsmedelsbistånd, men också för återintegreringsstöd och psykologiskt stöd för dem som tvingats fly.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att uppfylla sina löften vad gäller FN:s regionala åtgärdsplan för flyktingar från Burundi, där 207 miljoner US-dollar behövs fram till september 2015 för att bistå de 200 000 burundiska flyktingarna, bland annat genom att fylla på det existerande biståndet till regionen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att uppfylla sina löften vad gäller FN:s regionala åtgärdsplan för flyktingar från Burundi, där 207 miljoner US-dollar behövs fram till september 2015 för att bistå de 200 000 burundiska flyktingarna, bland annat genom att fylla på det existerande biståndet till regionen.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Burundis regering och regeringarna i länderna i området kring de afrikanska stora sjöarna, regeringarna i Östafrikanska gemenskapen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, Afrikanska unionen, FN:s generalsekreterare, medordförandena i den gemensamma parlamentariska församlingen AVS–EU samt det panafrikanska parlamentet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Burundis regering och regeringarna i länderna i området kring de afrikanska stora sjöarna, regeringarna i Östafrikanska gemenskapen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, Afrikanska unionen, FN:s generalsekreterare, medordförandena i den gemensamma parlamentariska församlingen AVS–EU samt det panafrikanska parlamentet.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/142 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/142

---

P8_TA(2015)0276

Hågkomsten av Srebrenica

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om hågkomsten av Srebrenica (2015/2747(RSP))

(2017/C 265/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 7 juli 2005 (1) och den 15 januari 2009 (2) om Srebrenica, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 7 juli 2005 (1) och den 15 januari 2009 (2) om Srebrenica,

| — | med beaktande av bestämmelserna i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som erkänner alla människors rätt till liv, frihet och personlig säkerhet samt tanke-, samvets- och religionsfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som erkänner alla människors rätt till liv, frihet och personlig säkerhet samt tanke-, samvets- och religionsfrihet,

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, som undertecknades i Luxemburg den 16 juni 2008 och trädde i kraft den 1 juni 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, som undertecknades i Luxemburg den 16 juni 2008 och trädde i kraft den 1 juni 2015,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 827 av den 25 maj 1993, 1551 av den 9 juli 2004 och 1575 av den 22 november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 827 av den 25 maj 1993, 1551 av den 9 juli 2004 och 1575 av den 22 november 2004,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 11 juli 2015 är det tjugo år sedan folkmordet och den etniska rensningen ägde rum i och omkring Srebrenica under Bosnienkriget, något som bör utgöra en färsk påminnelse om farorna med extrema former av nationalism och intolerans i samhället, som förvärras ytterligare inom ramen för krig. |
| --- | --- |

A.

Den 11 juli 2015 är det tjugo år sedan folkmordet och den etniska rensningen ägde rum i och omkring Srebrenica under Bosnienkriget, något som bör utgöra en färsk påminnelse om farorna med extrema former av nationalism och intolerans i samhället, som förvärras ytterligare inom ramen för krig.

| B. | Den 11 juli 1995 intogs den bosniska staden Srebrenica, som hade förklarats som ett säkert område genom FN:s säkerhetsråds resolution 819 av den 16 april 1993, av bosniskserbiska styrkor ledda av general Ratko Mladić, som agerade på order av Radovan Karadžić, Republika Srpskas dåvarande president. |
| --- | --- |

B.

Den 11 juli 1995 intogs den bosniska staden Srebrenica, som hade förklarats som ett säkert område genom FN:s säkerhetsråds resolution 819 av den 16 april 1993, av bosniskserbiska styrkor ledda av general Ratko Mladić, som agerade på order av Radovan Karadžić, Republika Srpskas dåvarande president.

| C. | Under ett flera dagar långt blodbad efter Srebrenicas fall blev mer än 8 000 muslimska män och pojkar, som hade sökt skydd i området under FN:s skyddsstyrkas (UNPROFOR) beskydd, summariskt avrättade av bosnienserbiska styrkor under ledning av general Mladić och av paramilitära styrkor, bland annat icke officiella polisenheter. Nästan 30 000 kvinnor, barn och äldre tvångsdeporterades i en massiv kampanj för etnisk rensning, vilket gör detta till den värsta krigsförbrytelse som har ägt rum i Europa sedan andra världskrigets slut. |
| --- | --- |

C.

Under ett flera dagar långt blodbad efter Srebrenicas fall blev mer än 8 000 muslimska män och pojkar, som hade sökt skydd i området under FN:s skyddsstyrkas (UNPROFOR) beskydd, summariskt avrättade av bosnienserbiska styrkor under ledning av general Mladić och av paramilitära styrkor, bland annat icke officiella polisenheter. Nästan 30 000 kvinnor, barn och äldre tvångsdeporterades i en massiv kampanj för etnisk rensning, vilket gör detta till den värsta krigsförbrytelse som har ägt rum i Europa sedan andra världskrigets slut.

| D. | De tragiska händelserna i Srebrenica lämnade djupa känslomässiga ärr hos överlevarna och skapade långvariga hinder för politisk försoning mellan de etniska grupperna i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

D.

De tragiska händelserna i Srebrenica lämnade djupa känslomässiga ärr hos överlevarna och skapade långvariga hinder för politisk försoning mellan de etniska grupperna i Bosnien och Hercegovina.

| E. | Massakern i Srebrenica erkändes som folkmord av både Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) i överklagan av domen i mål IT-99-33 av den 19 april 2004, åklagaren mot Radislav Krstić, och Internationella domstolen i målet angående tillämpningen av konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord (Bosnien och Hercegovina mot Serbien och Montenegro) av den 27 februari 2007, s. 127, § 297 (Internationella domstolen). |
| --- | --- |

E.

Massakern i Srebrenica erkändes som folkmord av både Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) i överklagan av domen i mål IT-99-33 av den 19 april 2004, åklagaren mot Radislav Krstić, och Internationella domstolen i målet angående tillämpningen av konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord (Bosnien och Hercegovina mot Serbien och Montenegro) av den 27 februari 2007, s. 127, § 297 (Internationella domstolen).

| F. | De bosnienserbiska trupperna begick en mängd brott enligt Genèvekonventionen mot civilbefolkningen i Srebrenica. Bland annat deporterades tusentals kvinnor, barn och äldre, och ett stort antal kvinnor våldtogs. |
| --- | --- |

F.

De bosnienserbiska trupperna begick en mängd brott enligt Genèvekonventionen mot civilbefolkningen i Srebrenica. Bland annat deporterades tusentals kvinnor, barn och äldre, och ett stort antal kvinnor våldtogs.

| G. | Trots de ansträngningar som gjorts för att hitta och gräva upp massgravar och enskilda gravar, har kropparna tillhörande närmare 1 200 män och pojkar från Srebrenica ännu inte påträffats och identifierats. |
| --- | --- |

G.

Trots de ansträngningar som gjorts för att hitta och gräva upp massgravar och enskilda gravar, har kropparna tillhörande närmare 1 200 män och pojkar från Srebrenica ännu inte påträffats och identifierats.

| H. | År 1999 förklarade FN:s generalsekreterare i sin rapport om Srebrenicas fall att FN hade misslyckats med att utföra sitt mandat, särskilt med avseende på skyddet av de så kallade säkra områdena, och är således medansvarigt. |
| --- | --- |

H.

År 1999 förklarade FN:s generalsekreterare i sin rapport om Srebrenicas fall att FN hade misslyckats med att utföra sitt mandat, särskilt med avseende på skyddet av de så kallade säkra områdena, och är således medansvarigt.

| I. | EU bygger på fredlig samexistens och nära samarbete mellan sina medlemmar. En av de främsta drivkrafterna för Europas integrationsprocess är viljan att förhindra nya krig och brott mot mänskligheten i Europa. |
| --- | --- |

I.

EU bygger på fredlig samexistens och nära samarbete mellan sina medlemmar. En av de främsta drivkrafterna för Europas integrationsprocess är viljan att förhindra nya krig och brott mot mänskligheten i Europa.

| J. | Den 30 januari 2015 bekräftade Icty domsluten för fem höga bosnienserbiska arméofficerare som dömts för sin inblandning i folkmordet i Srebrenica 1995. Några av de dömda officerarna rapporterade direkt till den dåvarande ledaren för den bosnienserbiska armén, Ratko Mladić, som nu står inför rätta vid Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, anklagad för brott, inklusive folkmord. |
| --- | --- |

J.

Den 30 januari 2015 bekräftade Icty domsluten för fem höga bosnienserbiska arméofficerare som dömts för sin inblandning i folkmordet i Srebrenica 1995. Några av de dömda officerarna rapporterade direkt till den dåvarande ledaren för den bosnienserbiska armén, Ratko Mladić, som nu står inför rätta vid Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, anklagad för brott, inklusive folkmord.

| 1. | Europaparlamentet uppmärksammar och hedrar minnet av samtliga offer för folkmordet i Srebrenica och för alla de ohyggligheter som utspelade sig där under kriget i f.d. Jugoslavien. Parlamentet uttrycker sitt deltagande i sorgen och sin solidaritet med offrens familjer, varav många inte har fått någon slutlig bekräftelse på vilket öde deras anhöriga gått till mötes. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmärksammar och hedrar minnet av samtliga offer för folkmordet i Srebrenica och för alla de ohyggligheter som utspelade sig där under kriget i f.d. Jugoslavien. Parlamentet uttrycker sitt deltagande i sorgen och sin solidaritet med offrens familjer, varav många inte har fått någon slutlig bekräftelse på vilket öde deras anhöriga gått till mötes.

| 2. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag folkmordet i Srebrenica. Parlamentet fastslår härmed att sådana fruktansvärda brott aldrig mer får begås och att det kommer att göra allt som står i dess makt för att förhindra att detta upprepar sig. Parlamentet tar avstånd från allt förnekande och all relativisering av folkmordet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag folkmordet i Srebrenica. Parlamentet fastslår härmed att sådana fruktansvärda brott aldrig mer får begås och att det kommer att göra allt som står i dess makt för att förhindra att detta upprepar sig. Parlamentet tar avstånd från allt förnekande och all relativisering av folkmordet.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att politiska företrädare för Bosnien och Hercegovina måste erkänna det som varit för att på ett framgångsrikt sätt kunna arbeta för en bättre framtid för samtliga medborgare i landet. Parlamentet understryker den viktiga roll som grannländerna, religiösa auktoriteter, det civila samhället, konsten, kulturen, medierna och utbildningssystemet har i denna svåra process. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att politiska företrädare för Bosnien och Hercegovina måste erkänna det som varit för att på ett framgångsrikt sätt kunna arbeta för en bättre framtid för samtliga medborgare i landet. Parlamentet understryker den viktiga roll som grannländerna, religiösa auktoriteter, det civila samhället, konsten, kulturen, medierna och utbildningssystemet har i denna svåra process.

| 4. | Europaparlamentet understryker betydelsen av Ictys arbete och behovet av att vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att påskynda rättegångar och överklaganden och att avsluta dem utan onödigt dröjsmål. Parlamentet upprepar att det borde ges större uppmärksamhet åt krigsförbrytarrättegångar som lagförs på hemmaplan. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker betydelsen av Ictys arbete och behovet av att vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att påskynda rättegångar och överklaganden och att avsluta dem utan onödigt dröjsmål. Parlamentet upprepar att det borde ges större uppmärksamhet åt krigsförbrytarrättegångar som lagförs på hemmaplan.

| 5. | Europaparlamentet bekräftar EU:s engagemang för det europeiska perspektivet och den vidare anslutningsprocessen i Bosnien och Hercegovina och alla länder på västra Balkan. Parlamentet anser att regionalt samarbete och den europeiska integrationsprocessen är det bästa sättet att främja försoning och övervinna hat och splittring. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bekräftar EU:s engagemang för det europeiska perspektivet och den vidare anslutningsprocessen i Bosnien och Hercegovina och alla länder på västra Balkan. Parlamentet anser att regionalt samarbete och den europeiska integrationsprocessen är det bästa sättet att främja försoning och övervinna hat och splittring.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser utarbetandet av utbildnings- och kulturprogram som gör det lättare att förstå orsakerna till sådana grymheter och ökar medvetenheten om behovet av att främja fred och mänskliga rättigheter och tolerans mellan religioner. Parlamentet uttrycker sitt stöd för organisationer i civilsamhället, till exempel organisationen Srebrenica- och Žepa-enklavernas mödrar, för deras centrala roll i att öka medvetenheten och bygga en bredare grund för försoning mellan alla medborgare i landet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterlyser utarbetandet av utbildnings- och kulturprogram som gör det lättare att förstå orsakerna till sådana grymheter och ökar medvetenheten om behovet av att främja fred och mänskliga rättigheter och tolerans mellan religioner. Parlamentet uttrycker sitt stöd för organisationer i civilsamhället, till exempel organisationen Srebrenica- och Žepa-enklavernas mödrar, för deras centrala roll i att öka medvetenheten och bygga en bredare grund för försoning mellan alla medborgare i landet.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att FN:s säkerhetsråd, som har huvudansvaret för upprätthållande av internationell fred och säkerhet, inte antog någon resolution om folkmordet i Srebrenica. Det är särskilt beklagligt eftersom Internationella domstolen, FN:s främsta rättsliga organ, har fastställt att de brott som begicks i Srebrenica utgjorde folkmord. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att FN:s säkerhetsråd, som har huvudansvaret för upprätthållande av internationell fred och säkerhet, inte antog någon resolution om folkmordet i Srebrenica. Det är särskilt beklagligt eftersom Internationella domstolen, FN:s främsta rättsliga organ, har fastställt att de brott som begicks i Srebrenica utgjorde folkmord.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar varmt det enhälligt fattade beslutet av Bosnien och Hercegovinas presidentråd att förklara den 11 juli som sorgedag i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar varmt det enhälligt fattade beslutet av Bosnien och Hercegovinas presidentråd att förklara den 11 juli som sorgedag i Bosnien och Hercegovina.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i medlemsstaterna, regeringen och parlamentet i Bosnien och Hercegovina och dess enheter samt till regeringarna och parlamenten i länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i medlemsstaterna, regeringen och parlamentet i Bosnien och Hercegovina och dess enheter samt till regeringarna och parlamenten i länderna på västra Balkan.

---

(1)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 468.

(2)  EUT C 46 E, 24.2.2010, s. 111.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/144 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/144

---

P8_TA(2015)0277

Kambodjas förslag till lagstiftning om icke-statliga organisationer och fackföreningar

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om Kambodjas förslag till lagstiftning om icke-statliga organisationer och fackföreningar (2015/2756(RSP))

(2017/C 265/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kambodja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kambodja,

| — | med beaktande av uttalandet av den 22 juni 2015 från FN:s särskilda rapportör om rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster och till föreningsfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 22 juni 2015 från FN:s särskilda rapportör om rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster och till föreningsfrihet,

| — | med beaktande av de avslutande iakttagelserna av den 27 april 2015 från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna om den andra återkommande rapporten om Kambodja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avslutande iakttagelserna av den 27 april 2015 från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna om den andra återkommande rapporten om Kambodja,

| — | med beaktande av FN:s särskilda rapportörs rapport av den 15 augusti 2014 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kambodja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s särskilda rapportörs rapport av den 15 augusti 2014 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kambodja,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) olika konventioner, i synnerhet nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten och nr 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) olika konventioner, i synnerhet nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten och nr 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av samarbetsavtalet från 1997 mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Kambodja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet från 1997 mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Kambodja,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det dynamiska civila samhället i Kambodja – i synnerhet aktivister som arbetar med markrättighetsfrågor, fackföreningsmedlemmar, journalister och medlemmar av oppositionspartierna – har haft en viktig korrigerande roll. |
| --- | --- |

A.

Det dynamiska civila samhället i Kambodja – i synnerhet aktivister som arbetar med markrättighetsfrågor, fackföreningsmedlemmar, journalister och medlemmar av oppositionspartierna – har haft en viktig korrigerande roll.

| B. | Den 5 juni 2015 antog Kambodjas regering förslaget till lagen om föreningar och icke-statliga organisationer. Lagförslaget översändes till Kambodjas nationalförsamling för översyn den 16 juni 2015. |
| --- | --- |

B.

Den 5 juni 2015 antog Kambodjas regering förslaget till lagen om föreningar och icke-statliga organisationer. Lagförslaget översändes till Kambodjas nationalförsamling för översyn den 16 juni 2015.

| C. | EU är Kambodjas största partner i fråga om utvecklingsbistånd med ett nytt anslag på 410 miljoner euro för perioden 2014–2020. EU stöder en rad initiativ på människorättsområdet som utförs av kambodjanska icke-statliga organisationer och andra organisationer i det civila samhället, och unionen har även övervakat val på nationell och kommunal nivå och stöttat valprocessen. Kambodja är mycket beroende av utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

C.

EU är Kambodjas största partner i fråga om utvecklingsbistånd med ett nytt anslag på 410 miljoner euro för perioden 2014–2020. EU stöder en rad initiativ på människorättsområdet som utförs av kambodjanska icke-statliga organisationer och andra organisationer i det civila samhället, och unionen har även övervakat val på nationell och kommunal nivå och stöttat valprocessen. Kambodja är mycket beroende av utvecklingsbistånd.

| D. | FN:s särskilda rapportör för rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster och till föreningsfrihet har konstaterat att det civila samhället i Kambodja har uteslutits från lagstiftningsprocessen i samband med utarbetandet av lagen om föreningar och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

D.

FN:s särskilda rapportör för rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster och till föreningsfrihet har konstaterat att det civila samhället i Kambodja har uteslutits från lagstiftningsprocessen i samband med utarbetandet av lagen om föreningar och icke-statliga organisationer.

| E. | Åtskilliga erkända icke-statliga organisationer har påpekat att lagen om föreningar och icke-statliga organisationer är resultatet av tidigare försök att anta en lag som skulle innebära obefogade restriktioner för förenings- och yttrandefriheten och skapa rättsliga grunder för att godtyckligt kunna stänga ner eller förhindra att icke-statliga organisationer som inte är politiskt önskvärda, bland annat de som anlitar människorättsförsvarare, registrerar sig, men dessa försök har senare dragits tillbaka efter påtryckningar från den inhemska och internationella oppositionen. |
| --- | --- |

E.

Åtskilliga erkända icke-statliga organisationer har påpekat att lagen om föreningar och icke-statliga organisationer är resultatet av tidigare försök att anta en lag som skulle innebära obefogade restriktioner för förenings- och yttrandefriheten och skapa rättsliga grunder för att godtyckligt kunna stänga ner eller förhindra att icke-statliga organisationer som inte är politiskt önskvärda, bland annat de som anlitar människorättsförsvarare, registrerar sig, men dessa försök har senare dragits tillbaka efter påtryckningar från den inhemska och internationella oppositionen.

| F. | I Kambodjas konstitution garanteras yttrandefriheten i artikel 41 och rätten till politiskt deltagande i artikel 35. |
| --- | --- |

F.

I Kambodjas konstitution garanteras yttrandefriheten i artikel 41 och rätten till politiskt deltagande i artikel 35.

| G. | Rätten att delta i fredliga sammankomster garanteras i Kambodjas konstitution, i artikel 20 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och i artikel 21 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

G.

Rätten att delta i fredliga sammankomster garanteras i Kambodjas konstitution, i artikel 20 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och i artikel 21 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| H. | I den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter garanteras rätten att delta i utövandet av offentliga uppdrag i artikel 25 och rätten till föreningsfrihet, som garanteras av artikel 22 i denna konvention, utgör ett oumbärligt komplement och är ofta en inkörsport till sådant deltagande. Transparens och ansvar utgör centrala delar i en fungerande demokrati. |
| --- | --- |

H.

I den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter garanteras rätten att delta i utövandet av offentliga uppdrag i artikel 25 och rätten till föreningsfrihet, som garanteras av artikel 22 i denna konvention, utgör ett oumbärligt komplement och är ofta en inkörsport till sådant deltagande. Transparens och ansvar utgör centrala delar i en fungerande demokrati.

| I. | Landet förväntas förlora 600–700 miljoner US-dollar per år i utvecklingsprojekt när lagen väl har antagits. Lagen om föreningar och icke-statliga organisationer skulle innebära budgetbegränsningar som skulle utgöra ett hot mot internationella icke-statliga organisationers möjlighet att genomföra kostnadseffektiva projekt. |
| --- | --- |

I.

Landet förväntas förlora 600–700 miljoner US-dollar per år i utvecklingsprojekt när lagen väl har antagits. Lagen om föreningar och icke-statliga organisationer skulle innebära budgetbegränsningar som skulle utgöra ett hot mot internationella icke-statliga organisationers möjlighet att genomföra kostnadseffektiva projekt.

| J. | Förslaget till lagen om fackföreningar skulle kränka organisationsrätten och allvarligt begränsa rättigheterna för oberoende fackföreningar, inklusive de fackföreningar som redan finns. Lagförslaget innehåller ett oskäligt högt tröskelvärde för hur stor andel av arbetstagarna som måste gå med i fackföreningen innan en fackförening kan grundas (20 %). I lagförslaget ges tjänstemän från arbetsmarknadsdepartementet omfattande befogenheter i fråga om att godkänna strejker och återkalla fackföreningsregistreringar på ohållbara grunder och utan någon rättsligt korrekt process. Lagförslaget utesluter hushållsanställda från rätten att ansluta sig till fackföreningar och ställer krav på läskunnighet för fackföreningsledare, vilket diskriminerar kvinnor och utlänningar, det förbjuder kontakter med icke-statliga organisationer och fastställer ineffektiva låga böter för arbetsgivare som bryter mot arbetslagstiftningen. |
| --- | --- |

J.

Förslaget till lagen om fackföreningar skulle kränka organisationsrätten och allvarligt begränsa rättigheterna för oberoende fackföreningar, inklusive de fackföreningar som redan finns. Lagförslaget innehåller ett oskäligt högt tröskelvärde för hur stor andel av arbetstagarna som måste gå med i fackföreningen innan en fackförening kan grundas (20 %). I lagförslaget ges tjänstemän från arbetsmarknadsdepartementet omfattande befogenheter i fråga om att godkänna strejker och återkalla fackföreningsregistreringar på ohållbara grunder och utan någon rättsligt korrekt process. Lagförslaget utesluter hushållsanställda från rätten att ansluta sig till fackföreningar och ställer krav på läskunnighet för fackföreningsledare, vilket diskriminerar kvinnor och utlänningar, det förbjuder kontakter med icke-statliga organisationer och fastställer ineffektiva låga böter för arbetsgivare som bryter mot arbetslagstiftningen.

| K. | Sedan samrådet i maj 2014, då lokala grupper för arbetstagares rättigheter bjöds in att delta, har de kambodjanska myndigheterna inte hållit något offentligt samråd om efterföljande utkast till detta lagförslag. I regeringstjänstemäns återkommande uttalanden i medierna har det meddelats att fackföreningslagen kommer att antas 2015. |
| --- | --- |

K.

Sedan samrådet i maj 2014, då lokala grupper för arbetstagares rättigheter bjöds in att delta, har de kambodjanska myndigheterna inte hållit något offentligt samråd om efterföljande utkast till detta lagförslag. I regeringstjänstemäns återkommande uttalanden i medierna har det meddelats att fackföreningslagen kommer att antas 2015.

| L. | Ungefär 5 000 icke-statliga organisationer finns registrerade i Kambodja och de tillhandahåller stöd på områden som t.ex. mänskliga rättigheter, hälso- och sjukvård, det civila samhället och jordbruk. |
| --- | --- |

L.

Ungefär 5 000 icke-statliga organisationer finns registrerade i Kambodja och de tillhandahåller stöd på områden som t.ex. mänskliga rättigheter, hälso- och sjukvård, det civila samhället och jordbruk.

| M. | Den 16 juni 2015 meddelade premiärminister Hun Sen vid ett möte med EU:s ambassadör i Kambodja, Jean-François Cautain, att nationalförsamlingen avsåg att hålla ett samråd om förslaget till lagen om icke-statliga organisationer, och uttalade sin önskan om att involvera det civila samhället och utvecklingspartner i detta samråd. |
| --- | --- |

M.

Den 16 juni 2015 meddelade premiärminister Hun Sen vid ett möte med EU:s ambassadör i Kambodja, Jean-François Cautain, att nationalförsamlingen avsåg att hålla ett samråd om förslaget till lagen om icke-statliga organisationer, och uttalade sin önskan om att involvera det civila samhället och utvecklingspartner i detta samråd.

| 1. | Europaparlamentet vädjar till Kambodjas regering att dra tillbaka förslaget till lagen om föreningar och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet vädjar till Kambodjas regering att dra tillbaka förslaget till lagen om föreningar och icke-statliga organisationer.

| 2. | Europaparlamentet vädjar till den kambodjanska regeringen att erkänna den legitima och nyttiga roll som spelas av det civila samhället, fackföreningarna och den politiska oppositionen för att bidra till Kambodjas allmänna ekonomiska och politiska utveckling. Parlamentet påminner om att det civila samhället är en av huvudpelarna i ett lands utveckling. Parlamentet betonar att lagen om föreningar och icke-statliga organisationer bör garantera en positiv miljö för det civila samhället som bidrar till Kambodjas utveckling. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet vädjar till den kambodjanska regeringen att erkänna den legitima och nyttiga roll som spelas av det civila samhället, fackföreningarna och den politiska oppositionen för att bidra till Kambodjas allmänna ekonomiska och politiska utveckling. Parlamentet påminner om att det civila samhället är en av huvudpelarna i ett lands utveckling. Parlamentet betonar att lagen om föreningar och icke-statliga organisationer bör garantera en positiv miljö för det civila samhället som bidrar till Kambodjas utveckling.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Kambodjas regering att dra tillbaka förslaget till lagen om fackföreningar, att offentligt redogöra för det nuvarande förslaget och att rådfråga sakkunniga och fackföreningsmedlemmar för att se över det, i enlighet med internationell rätt och ILO:s konventioner, i synnerhet nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten och nr 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten, innan förslaget läggs fram på nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Kambodjas regering att dra tillbaka förslaget till lagen om fackföreningar, att offentligt redogöra för det nuvarande förslaget och att rådfråga sakkunniga och fackföreningsmedlemmar för att se över det, i enlighet med internationell rätt och ILO:s konventioner, i synnerhet nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten och nr 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten, innan förslaget läggs fram på nytt.

| 4. | Europaparlamentet stöder FN:s särskilda rapportörs uttalande om att sådan lagstiftning endast får antas genom ett heltäckande, deltagande förfarande som är tillräckligt inkluderande för att garantera att alla aktörer är engagerade i dess innehåll. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder FN:s särskilda rapportörs uttalande om att sådan lagstiftning endast får antas genom ett heltäckande, deltagande förfarande som är tillräckligt inkluderande för att garantera att alla aktörer är engagerade i dess innehåll.

| 5. | Europaparlamentet begär att det civila samhället och den kambodjanska befolkningen ska ges tillräckligt med tid för en översyn och ett samråd om all lagstiftning så att de kan lägga fram synpunkter för sina folkvalda representanter innan man röstar om lagstiftningen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär att det civila samhället och den kambodjanska befolkningen ska ges tillräckligt med tid för en översyn och ett samråd om all lagstiftning så att de kan lägga fram synpunkter för sina folkvalda representanter innan man röstar om lagstiftningen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft att alla lagstiftningsförslag bör respektera de internationellt erkända rättigheterna till yttrande-, förenings- och mötesfrihet, vilka Kambodja har åtagit sig att respektera genom att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och att de inte bör införa onödiga begränsningar för det civila samhällets förmåga att arbeta på ett effektivt och fritt sätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar med kraft att alla lagstiftningsförslag bör respektera de internationellt erkända rättigheterna till yttrande-, förenings- och mötesfrihet, vilka Kambodja har åtagit sig att respektera genom att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och att de inte bör införa onödiga begränsningar för det civila samhällets förmåga att arbeta på ett effektivt och fritt sätt.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Kambodjas regering att fortsatt stärka demokratin, rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i synnerhet yttrande- och mötesfriheten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Kambodjas regering att fortsatt stärka demokratin, rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i synnerhet yttrande- och mötesfriheten.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att stödja uppmaningen att dra tillbaka förslaget till lagstiftning om föreningar och icke-statliga organisationer och förslaget till lagstiftning om fackföreningar samt att utan dröjsmål ta upp denna fråga med Kambodjas regering. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att stödja uppmaningen att dra tillbaka förslaget till lagstiftning om föreningar och icke-statliga organisationer och förslaget till lagstiftning om fackföreningar samt att utan dröjsmål ta upp denna fråga med Kambodjas regering.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, sekretariatet för Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), FN:s råd för mänskliga rättigheter samt regeringen och nationalförsamlingen i Konungariket Kambodja. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, sekretariatet för Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), FN:s råd för mänskliga rättigheter samt regeringen och nationalförsamlingen i Konungariket Kambodja.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/147 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/147

---

P8_TA(2015)0278

Demokratiska republiken Kongo, särskilt fallet med två fängslade människorättsaktivister, Yves Makwambala och Fred Bauma

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 Demokratiska republiken Kongo, särskilt fallet med två fängslade människorättsaktivister, Yves Makwambala och Fred Bauma (2015/2757(RSP))

(2017/C 265/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska republiken Kongo, särskilt den av den 12 september 2013 (1), och av resolutionen till denna från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska republiken Kongo, särskilt den av den 12 september 2013 (1), och av resolutionen till denna från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen,

| — | med beaktande av uttalandena från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 21 januari 2015 om situationen i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 21 januari 2015 om situationen i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av uttalandena från EU:s delegation till Demokratiska republiken Kongo om människorättssituationen i landet, särskilt det av den 11 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från EU:s delegation till Demokratiska republiken Kongo om människorättssituationen i landet, särskilt det av den 11 februari 2015,

| — | med beaktande av EU:s årliga rapport om mänskliga rättigheter och demokrati som antogs av rådet den 22 juni 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årliga rapport om mänskliga rättigheter och demokrati som antogs av rådet den 22 juni 2015,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 januari 2015 om Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 januari 2015 om Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av uttalandet av den 22 januari 2015 från de internationella sändebuden till området kring de stora sjöarna om situationen i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 22 januari 2015 från de internationella sändebuden till området kring de stora sjöarna om situationen i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av den gemensamma presskommunikén av den 12 februari 2015 från Afrikanska unionens särskilda rapportör om människorättsförsvarare och Afrikanska unionens särskilda rapportör om fängelser och interneringsförhållanden i Afrika om människorättssituationen efter händelserna i samband med ändringen av vallagen i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma presskommunikén av den 12 februari 2015 från Afrikanska unionens särskilda rapportör om människorättsförsvarare och Afrikanska unionens särskilda rapportör om fängelser och interneringsförhållanden i Afrika om människorättssituationen efter händelserna i samband med ändringen av vallagen i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, som undertecknades i juni 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet, som undertecknades i juni 2000,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet på och utanför internet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet på och utanför internet,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, som Demokratiska republiken Kongo ratificerade 1982, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, som Demokratiska republiken Kongo ratificerade 1982,

| — | med beaktande av Demokratiska republiken Kongos konstitution, särskilt artiklarna 22, 23, 24 och 25, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Demokratiska republiken Kongos konstitution, särskilt artiklarna 22, 23, 24 och 25,

| — | med beaktande av uppropet ”Free Filimbi-aktivister” som lanserades av fler än 200 människorättsgrupper den 15 juni 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppropet ”Free Filimbi-aktivister” som lanserades av fler än 200 människorättsgrupper den 15 juni 2015,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Mellan den 19 och 21 januari 2015 utbröt rikstäckande protester mot ett förslag till vallag som skulle ha gjort det möjligt att förlänga presidentens mandat, vilket går emot bestämmelserna i konstitutionen, och krävt en folkräkning innan nationella val hålls, vilket skulle kunna bli en mycket långdragen process. |
| --- | --- |

A.

Mellan den 19 och 21 januari 2015 utbröt rikstäckande protester mot ett förslag till vallag som skulle ha gjort det möjligt att förlänga presidentens mandat, vilket går emot bestämmelserna i konstitutionen, och krävt en folkräkning innan nationella val hålls, vilket skulle kunna bli en mycket långdragen process.

| B. | Enligt myndigheterna dog 27 människor i samband med protesterna, även om andra källor rapporter 42 döda, samtidigt som 350 människor greps, varav några fortfarande sitter i fängelse utan rättegång, eller utsattes för påtvingade försvinnanden. |
| --- | --- |

B.

Enligt myndigheterna dog 27 människor i samband med protesterna, även om andra källor rapporter 42 döda, samtidigt som 350 människor greps, varav några fortfarande sitter i fängelse utan rättegång, eller utsattes för påtvingade försvinnanden.

| C. | Under protesterna i januari 2015 stängde regeringen ner de internetbaserade och mobila textmeddelandetjänsterna. |
| --- | --- |

C.

Under protesterna i januari 2015 stängde regeringen ner de internetbaserade och mobila textmeddelandetjänsterna.

| D. | I slutändan omfattade inte den vallag som antogs av parlamentet den kontroversiella bestämmelsen. |
| --- | --- |

D.

I slutändan omfattade inte den vallag som antogs av parlamentet den kontroversiella bestämmelsen.

| E. | Så snart protesterna inleddes började myndigheterna slå ner på människorättsaktivister och oppositionspolitiker som fredligt hade protesterat mot bestämmelsen, bl.a. Christopher Ngoyi, Jean-Claude Muyambo, Vano Kiboko and Cyrille Dowe, som fortfarande är anhållna på vad som förefaller vara politiskt motiverade grunder. |
| --- | --- |

E.

Så snart protesterna inleddes började myndigheterna slå ner på människorättsaktivister och oppositionspolitiker som fredligt hade protesterat mot bestämmelsen, bl.a. Christopher Ngoyi, Jean-Claude Muyambo, Vano Kiboko and Cyrille Dowe, som fortfarande är anhållna på vad som förefaller vara politiskt motiverade grunder.

| F. | Den 15 mars 2015 grep och anhöll Demokratiska republiken Kongos nationella säkerhetstjänst (ANR), utan grund, över 30 människor under lanseringen av den prodemokratiska ungdomsrörelsen Filimbi, däribland internationella deltagare och kongolesiska aktivister, musiker, affärsfolk och journalister. |
| --- | --- |

F.

Den 15 mars 2015 grep och anhöll Demokratiska republiken Kongos nationella säkerhetstjänst (ANR), utan grund, över 30 människor under lanseringen av den prodemokratiska ungdomsrörelsen Filimbi, däribland internationella deltagare och kongolesiska aktivister, musiker, affärsfolk och journalister.

| G. | De flesta av aktivisterna och anhängarna släpptes och utlänningarna utvisades ur landet, men Yves Makwambala och Fred Bauma hålls fortfarande i Makala-fängelset i Kinshasa. De anklagas för att tillhöra en sammanslutning som skapats för att attackera människor och egendom, konspirera mot statschefen och försöka att antingen förstöra eller ändra den ”konstitutionella ordningen” samt att uppvigla människor till att ta till vapen mot statsmakten. Myndigheterna har också anklagat Fred Bauma för att ha stört freden, och Yves Makwambala för att offentligt ha förorättat statschefen i samband med att de utövade sin yttrandefrihet, sin rätt att delta i fredliga sammankomster och sin föreningsfrihet. |
| --- | --- |

G.

De flesta av aktivisterna och anhängarna släpptes och utlänningarna utvisades ur landet, men Yves Makwambala och Fred Bauma hålls fortfarande i Makala-fängelset i Kinshasa. De anklagas för att tillhöra en sammanslutning som skapats för att attackera människor och egendom, konspirera mot statschefen och försöka att antingen förstöra eller ändra den ”konstitutionella ordningen” samt att uppvigla människor till att ta till vapen mot statsmakten. Myndigheterna har också anklagat Fred Bauma för att ha stört freden, och Yves Makwambala för att offentligt ha förorättat statschefen i samband med att de utövade sin yttrandefrihet, sin rätt att delta i fredliga sammankomster och sin föreningsfrihet.

| H. | Filimbi skapades som en plattform för att uppmuntra unga kongoleser att på ett fredligt och ansvarsfullt sätt utöva medborgerliga skyldigheter. |
| --- | --- |

H.

Filimbi skapades som en plattform för att uppmuntra unga kongoleser att på ett fredligt och ansvarsfullt sätt utöva medborgerliga skyldigheter.

| I. | I Goma (i östra Demokratiska republiken Kongo) grep myndigheterna i mars och april 2015 minst 15 aktivister från Lucha-ungdomsrörelsen som fredligt demonstrerade för att begära frigivningen av deras kolleger som är frihetsberövade i Kinshasa. Aktivisterna släpptes sedan. Fyra av dessa aktivister är anklagade för att ha uppviglat till olydnad mot myndigheterna. |
| --- | --- |

I.

I Goma (i östra Demokratiska republiken Kongo) grep myndigheterna i mars och april 2015 minst 15 aktivister från Lucha-ungdomsrörelsen som fredligt demonstrerade för att begära frigivningen av deras kolleger som är frihetsberövade i Kinshasa. Aktivisterna släpptes sedan. Fyra av dessa aktivister är anklagade för att ha uppviglat till olydnad mot myndigheterna.

| J. | Den 27 mars 2015 inrättade Demokratiska republiken Kongos nationalförsamling ett parlamentariskt informationsuppdrag för att samla in uppgifter och rapportera om gripandena. Uppdraget kom i sin rapport fram till att det inte fanns några bevis för att Filimbi-ledarna och deltagarna har varit inblandade i, eller hade planerat, några terroristhandlingar eller våldsamma brott, och efterlyste en politisk lösning för att de omedelbart skulle släppas. |
| --- | --- |

J.

Den 27 mars 2015 inrättade Demokratiska republiken Kongos nationalförsamling ett parlamentariskt informationsuppdrag för att samla in uppgifter och rapportera om gripandena. Uppdraget kom i sin rapport fram till att det inte fanns några bevis för att Filimbi-ledarna och deltagarna har varit inblandade i, eller hade planerat, några terroristhandlingar eller våldsamma brott, och efterlyste en politisk lösning för att de omedelbart skulle släppas.

| K. | Den 15 juni 2015 begärde fjorton internationella organisationer och 220 kongolesiska människorättsorganisationer att två av aktivisterna omedelbart och villkorslöst skulle släppas. |
| --- | --- |

K.

Den 15 juni 2015 begärde fjorton internationella organisationer och 220 kongolesiska människorättsorganisationer att två av aktivisterna omedelbart och villkorslöst skulle släppas.

| L. | I detta sammanhang upptäcktes en massgrav med uppskattningsvis 421 kroppar i Maluku, ca 8 mil från centrala Kinshasa. |
| --- | --- |

L.

I detta sammanhang upptäcktes en massgrav med uppskattningsvis 421 kroppar i Maluku, ca 8 mil från centrala Kinshasa.

| M. | Justitieministern medgav nyligen att Demokratiska republiken Kongos rättsväsende är behäftat med många problem, inklusive klientelism, handel med inflytande, korruption, straffrihet och obalans i rättsliga beslut. |
| --- | --- |

M.

Justitieministern medgav nyligen att Demokratiska republiken Kongos rättsväsende är behäftat med många problem, inklusive klientelism, handel med inflytande, korruption, straffrihet och obalans i rättsliga beslut.

| N. | Pressfriheten begränsas av hot och attacker mot journalister, och många medier har stängts eller censurerats illegalt. |
| --- | --- |

N.

Pressfriheten begränsas av hot och attacker mot journalister, och många medier har stängts eller censurerats illegalt.

| O. | Nästa val i landet är planerat att hållas i november 2016, och svårigheterna är stora vad gäller organisation och finansiering. |
| --- | --- |

O.

Nästa val i landet är planerat att hållas i november 2016, och svårigheterna är stora vad gäller organisation och finansiering.

| P. | Det civila samhället spelade en viktig roll i Demokratiska republiken Kongo i samband med den politiska övergången 2003, valen 2006 och 2011, översynen av gruvavtalen, uteslutandet av landet från utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet 2013 och utarbetandet av 2013 års vallag och av lagstiftning mot sexuellt våld. |
| --- | --- |

P.

Det civila samhället spelade en viktig roll i Demokratiska republiken Kongo i samband med den politiska övergången 2003, valen 2006 och 2011, översynen av gruvavtalen, uteslutandet av landet från utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet 2013 och utarbetandet av 2013 års vallag och av lagstiftning mot sexuellt våld.

| Q. | Regeringens reaktion på civilsamhällets engagemang är ett försök att behandla aktivister och opinionsbildande organisationer på samma sätt som politiska motståndare för att försvåra för det. |
| --- | --- |

Q.

Regeringens reaktion på civilsamhällets engagemang är ett försök att behandla aktivister och opinionsbildande organisationer på samma sätt som politiska motståndare för att försvåra för det.

| R. | I juni 2104 sände EU ett uppföljande valobservatörsuppdrag som påpekade behovet av att uppdatera röstlängden, skapa förutsättningar för rättvis konkurrens mellan kandidater och stärka skyddet för de allmänna friheterna, valtvistsystemet och kampen mot straffrihet. |
| --- | --- |

R.

I juni 2104 sände EU ett uppföljande valobservatörsuppdrag som påpekade behovet av att uppdatera röstlängden, skapa förutsättningar för rättvis konkurrens mellan kandidater och stärka skyddet för de allmänna friheterna, valtvistsystemet och kampen mot straffrihet.

| S. | Det nationella vägledande programmet 2014–2020 för Demokratiska republiken Kongo, som finansierats med 620 miljoner euro ur den elfte Europeiska regionala utvecklingsfonden, prioriterar förstärkta styrelseformer och rättsstaten, inbegripet reformer av rättsväsendet, polisen och armén. |
| --- | --- |

S.

Det nationella vägledande programmet 2014–2020 för Demokratiska republiken Kongo, som finansierats med 620 miljoner euro ur den elfte Europeiska regionala utvecklingsfonden, prioriterar förstärkta styrelseformer och rättsstaten, inbegripet reformer av rättsväsendet, polisen och armén.

| 1. | Europaparlamentet beklagar förlusten av liv och det godtyckliga våldet mot och gripandena av demonstranter under protesterna i januari 2015, tillsammans med nedslaget mot aktivister och politiska motståndare, särskilt de händelser som inträffade i samband med lanseringen av Filimbi-rörelsen i mars 2015. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar förlusten av liv och det godtyckliga våldet mot och gripandena av demonstranter under protesterna i januari 2015, tillsammans med nedslaget mot aktivister och politiska motståndare, särskilt de händelser som inträffade i samband med lanseringen av Filimbi-rörelsen i mars 2015.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo att omedelbart och villkorslöst släppa Yves Makwambala och Fred Bauma, och att dra tillbaka alla anklagelser mot dem och mot alla andra aktivister, samvetsfångar och politiska motståndare som godtyckligen har gripits och som är frihetsberövade endast på grund av sina politiska åsikter eller för att de har deltagit i fredlig verksamhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo att omedelbart och villkorslöst släppa Yves Makwambala och Fred Bauma, och att dra tillbaka alla anklagelser mot dem och mot alla andra aktivister, samvetsfångar och politiska motståndare som godtyckligen har gripits och som är frihetsberövade endast på grund av sina politiska åsikter eller för att de har deltagit i fredlig verksamhet.

| 3. | Europaparlamentet stöder Demokratiska republiken Kongos nationalförsamlings uppmaning till en snabb politisk lösning som gör att medlemmar av Filimbi och andra fredliga civilsamhällesorganisationer kan utöva sin yttrandefrihet och föreningsfrihet utan att behöva frukta förföljelse. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder Demokratiska republiken Kongos nationalförsamlings uppmaning till en snabb politisk lösning som gör att medlemmar av Filimbi och andra fredliga civilsamhällesorganisationer kan utöva sin yttrandefrihet och föreningsfrihet utan att behöva frukta förföljelse.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck myndigheterna att se till att de gripna, varken nu eller tidigare, har utsatts för tortyr eller misshandel och att garantera deras fulla skydd och deras möjlighet att träffa anhöriga och advokater. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck myndigheterna att se till att de gripna, varken nu eller tidigare, har utsatts för tortyr eller misshandel och att garantera deras fulla skydd och deras möjlighet att träffa anhöriga och advokater.

| 5. | Europaparlamentet anser att det faktum att ANR har hållit de gripna i förvar utan åtal i över 48 timmar och förvägrat dem tillgång till juridiskt bistånd och inte har ställt dem inför en behörig rättslig myndighet är en grov kränkning av rättigheter som är inskrivna i landets konstitution. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det faktum att ANR har hållit de gripna i förvar utan åtal i över 48 timmar och förvägrat dem tillgång till juridiskt bistånd och inte har ställt dem inför en behörig rättslig myndighet är en grov kränkning av rättigheter som är inskrivna i landets konstitution.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Demokratiska republiken Kongos regering att tillsammans med internationella partner inleda en grundlig och transparent utredning av händelserna i januari och mars 2105, och begär att alla olagliga handlingar och förvägranden av rättigheter eller friheter ska identifieras. Parlamentet framhåller att tjänstemän som misstänks för att ha kränkt rättigheter eller friheter som är inskrivna i nationella och internationella texter måste ställas inför rätta. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Demokratiska republiken Kongos regering att tillsammans med internationella partner inleda en grundlig och transparent utredning av händelserna i januari och mars 2105, och begär att alla olagliga handlingar och förvägranden av rättigheter eller friheter ska identifieras. Parlamentet framhåller att tjänstemän som misstänks för att ha kränkt rättigheter eller friheter som är inskrivna i nationella och internationella texter måste ställas inför rätta.

| 7. | Europaparlamentet är djupt oroat över de fortgående försöken att begränsa yttrandefriheten, rätten att delta i fredliga sammankomster och föreningsfriheten och myndigheternas alltfler kränkningar av dessa friheter. Det krävs nämligen ett lämpligt politiskt klimat om man ska lyckas genomföra ett framgångsrikt val i Demokratiska republiken Kongo nästa år. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är djupt oroat över de fortgående försöken att begränsa yttrandefriheten, rätten att delta i fredliga sammankomster och föreningsfriheten och myndigheternas alltfler kränkningar av dessa friheter. Det krävs nämligen ett lämpligt politiskt klimat om man ska lyckas genomföra ett framgångsrikt val i Demokratiska republiken Kongo nästa år.

| 8. | Europaparlamentet anser det vara synnerligen beklagligt att dessa kränkningar specifikt riktar sig mot oppositionsledare och ungdomsrörelser. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser det vara synnerligen beklagligt att dessa kränkningar specifikt riktar sig mot oppositionsledare och ungdomsrörelser.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Demokratiska republiken Kongos myndigheter att se till att ovan nämnda friheter omedelbart och villkorslöst respekteras, särskilt under valperioden, vilket garanteras i landets konstitution och i internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Demokratiska republiken Kongos myndigheter att se till att ovan nämnda friheter omedelbart och villkorslöst respekteras, särskilt under valperioden, vilket garanteras i landets konstitution och i internationell människorättslagstiftning.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att respekt för politisk mångfald och opposition, och fullt utövande av yttrandefriheten, rätten att delta i fredliga sammankomster, föreningsfriheten och informationsfriheten, som är inskrivna i konstitutionen, är en förutsättning för trovärdiga och demokratiska val som alla får delta i och som hålls i utsatt tid. Parlamentet framhåller att sådana garantier är av största vikt i en del av området kring de stora sjöarna som är särskilt eldfängd, och också är beroende av ett framgångsrikt genomförande av freds-, säkerhets- och samarbetsavtalet från Addis Abeba. Parlamentet stöder i detta sammanhang de insatser som görs av de särskilda sändebuden till området kring de stora sjöarna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att respekt för politisk mångfald och opposition, och fullt utövande av yttrandefriheten, rätten att delta i fredliga sammankomster, föreningsfriheten och informationsfriheten, som är inskrivna i konstitutionen, är en förutsättning för trovärdiga och demokratiska val som alla får delta i och som hålls i utsatt tid. Parlamentet framhåller att sådana garantier är av största vikt i en del av området kring de stora sjöarna som är särskilt eldfängd, och också är beroende av ett framgångsrikt genomförande av freds-, säkerhets- och samarbetsavtalet från Addis Abeba. Parlamentet stöder i detta sammanhang de insatser som görs av de särskilda sändebuden till området kring de stora sjöarna.

| 11. | Europaparlamentet uppmuntrar Demokratiska republiken Kongos parlament och senat, och dess president, Joseph Kabila, att genomföra alla nödvändiga åtgärder för att befästa demokratin och se till att alla politiska krafter, rörelser i det civila samhället och prodemokratiska rörelser som uttrycker den kongolesiska nationens vilja verkligen deltar i landets styrning på grundval av konstitutionella och lagliga bestämmelser samt fria och rättvisa val. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmuntrar Demokratiska republiken Kongos parlament och senat, och dess president, Joseph Kabila, att genomföra alla nödvändiga åtgärder för att befästa demokratin och se till att alla politiska krafter, rörelser i det civila samhället och prodemokratiska rörelser som uttrycker den kongolesiska nationens vilja verkligen deltar i landets styrning på grundval av konstitutionella och lagliga bestämmelser samt fria och rättvisa val.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar utvecklingen av sådana plattformar som Filimbi som ger prodemokratiska grupper en röst och gynnar unga människors deltagande i ett valförfarande från vilket de orättvist har varit uteslutna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmuntrar utvecklingen av sådana plattformar som Filimbi som ger prodemokratiska grupper en röst och gynnar unga människors deltagande i ett valförfarande från vilket de orättvist har varit uteslutna.

| 13. | Europaparlamentet erinrar om de åtaganden som Demokratiska republiken Kongo gjort inom ramen för Cotonouavtalet om att respektera demokratin, rättsstaten och människorättsprinciperna, vilket omfattar yttrandefrihet och mediefrihet, goda styrelseformer och insyn i det politiska ämbetet. Parlamentet uppmanar med eftertryck Demokratiska republiken Kongo att respektera dessa bestämmelser i enlighet med artiklarna 11 b, 96 och 97 i Cotonouavtalet, och uppmanar kommissionen att i annat fall inleda relevant förfarande i enlighet med artiklarna 8, 9 och 96 i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet erinrar om de åtaganden som Demokratiska republiken Kongo gjort inom ramen för Cotonouavtalet om att respektera demokratin, rättsstaten och människorättsprinciperna, vilket omfattar yttrandefrihet och mediefrihet, goda styrelseformer och insyn i det politiska ämbetet. Parlamentet uppmanar med eftertryck Demokratiska republiken Kongo att respektera dessa bestämmelser i enlighet med artiklarna 11 b, 96 och 97 i Cotonouavtalet, och uppmanar kommissionen att i annat fall inleda relevant förfarande i enlighet med artiklarna 8, 9 och 96 i Cotonouavtalet.

| 14. | Europaparlamentet framhåller att formen och storleken på ytterligare EU-stöd till valförfarandet i Demokratiska republiken Kongo måste vara underställda de framsteg som görs i genomförandet av rekommendationerna från EU:s valobservatörsuppdrag 2011 och det uppföljande uppdraget 2014, respekten för tidsplanen för valet och framläggandet av en trovärdig budget. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller att formen och storleken på ytterligare EU-stöd till valförfarandet i Demokratiska republiken Kongo måste vara underställda de framsteg som görs i genomförandet av rekommendationerna från EU:s valobservatörsuppdrag 2011 och det uppföljande uppdraget 2014, respekten för tidsplanen för valet och framläggandet av en trovärdig budget.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EU:s delegation att övervaka utvecklingen och att använda sig av alla lämpliga verktyg och instrument, inklusive det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, för att stödja människorättsförsvarare och prodemokratiska rörelser. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EU:s delegation att övervaka utvecklingen och att använda sig av alla lämpliga verktyg och instrument, inklusive det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, för att stödja människorättsförsvarare och prodemokratiska rörelser.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck de rättsliga myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo att bevisa att de står fria från allt politiskt inflytande och att säkerställa skyddet för rättigheter som erkänns av rättsliga instrument, såsom tillgång till rättslig prövning och rätten till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck de rättsliga myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo att bevisa att de står fria från allt politiskt inflytande och att säkerställa skyddet för rättigheter som erkänns av rättsliga instrument, såsom tillgång till rättslig prövning och rätten till en rättvis rättegång.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo att sluta att underskatta betydelsen av massgraven i närheten av Kinshasa, och upprepar EU:s och FN:s uppmaning att det ska genomföras en snar, transparent och trovärdig utredning för att lugna de anhöriga till saknade personer och få slut på de många påståendena. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo att sluta att underskatta betydelsen av massgraven i närheten av Kinshasa, och upprepar EU:s och FN:s uppmaning att det ska genomföras en snar, transparent och trovärdig utredning för att lugna de anhöriga till saknade personer och få slut på de många påståendena.

| 18. | Europaparlamentet fördömer det olagliga stängandet och den oriktiga censureringen av medierna liksom den tillfälliga stängningen av telekommunikationerna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet fördömer det olagliga stängandet och den oriktiga censureringen av medierna liksom den tillfälliga stängningen av telekommunikationerna.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen, regeringarna i länderna i området kring de stora sjöarna, Demokratiska republiken Kongos president, premiärminister och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s människorättsråd och den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen, regeringarna i länderna i området kring de stora sjöarna, Demokratiska republiken Kongos president, premiärminister och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s människorättsråd och den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0388.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/151 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/151

---

P8_TA(2015)0279

Bahrain, särskilt fallet med Nabeel Rajab

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om Bahrain, framför allt fallet med Nabeel Rajab (2015/2758(RSP))

(2017/C 265/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bahrain, framför allt av den 6 februari 2014, särskilt fallen med Nabeel Rajab, Abdulhadi al-Khawaja och Ibrahim Sharif (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bahrain, framför allt av den 6 februari 2014, särskilt fallen med Nabeel Rajab, Abdulhadi al-Khawaja och Ibrahim Sharif (1),

| — | med beaktande av uttalandet av den 17 juni 2015 från talespersonen för kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om domen mot al-Wefags generalsekreterare Ali Salman i Bahrain, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 17 juni 2015 från talespersonen för kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om domen mot al-Wefags generalsekreterare Ali Salman i Bahrain,

| — | med beaktande av det 24:e gemensamma råds- och ministermötet mellan Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) och EU i Doha i Qatar den 24 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 24:e gemensamma råds- och ministermötet mellan Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) och EU i Doha i Qatar den 24 maj 2015,

| — | med beaktande av beslutet från Arabförbundets ministerråd som sammanträdde den 1 september 2013 i Kairo om att inrätta en panarabisk domstol för mänskliga rättigheter i Bahrains huvudstad Manama, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet från Arabförbundets ministerråd som sammanträdde den 1 september 2013 i Kairo om att inrätta en panarabisk domstol för mänskliga rättigheter i Bahrains huvudstad Manama,

| — | med beaktande av den detaljerade rapporten om hur Bahrains regering genomfört rekommendationerna från Bahrains oberoende undersökningskommission från februari 2014 och av den uppdatering av den allmänna återkommande utvärderingen som Bahrains regering framlagt i september 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den detaljerade rapporten om hur Bahrains regering genomfört rekommendationerna från Bahrains oberoende undersökningskommission från februari 2014 och av den uppdatering av den allmänna återkommande utvärderingen som Bahrains regering framlagt i september 2014,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter samt Arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, i vilka alla Bahrain är part, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter samt Arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, i vilka alla Bahrain är part,

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om försvarare av de mänskliga rättigheterna, vilka godkändes av rådet och reviderades 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om försvarare av de mänskliga rättigheterna, vilka godkändes av rådet och reviderades 2008,

| — | med beaktande av FN:s konvention om begränsning av statslöshet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om begränsning av statslöshet,

| — | med beaktande av EU:s nya strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter, som strävar efter att ställa skyddet och övervakningen av mänskliga rättigheter i centrum för all EU-politik och där det ingår ett särskilt avsnitt om skyddet av försvarare av de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s nya strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter, som strävar efter att ställa skyddet och övervakningen av mänskliga rättigheter i centrum för all EU-politik och där det ingår ett särskilt avsnitt om skyddet av försvarare av de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av det besök som EU:s särskilde representant för mänskliga rättigheter, Stavros Lambrinidis, avlade i Bahrain i slutet av maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det besök som EU:s särskilde representant för mänskliga rättigheter, Stavros Lambrinidis, avlade i Bahrain i slutet av maj 2015,

| — | med beaktande av artiklarna 5 och 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5 och 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Bahrain har utlovat att göra framsteg med sina reformer av situationen för de mänskliga rättigheterna, efter det att Bahrains oberoende undersökningskommission offentliggjort sin rapport den 23 november 2011 och sin uppföljningsrapport den 21 november 2012. |
| --- | --- |

A.

Bahrain har utlovat att göra framsteg med sina reformer av situationen för de mänskliga rättigheterna, efter det att Bahrains oberoende undersökningskommission offentliggjort sin rapport den 23 november 2011 och sin uppföljningsrapport den 21 november 2012.

| B. | Det är uppmuntrande att Bahrain inrättat ett ombudsmannaämbete vid inrikesministeriet, en kommission för fångars och frihetsberövades rättigheter och en enhet för särskilda undersökningar. Dessa institutioner bör bli mer opartiska, transparenta och oberoende av regeringens institutioner. |
| --- | --- |

B.

Det är uppmuntrande att Bahrain inrättat ett ombudsmannaämbete vid inrikesministeriet, en kommission för fångars och frihetsberövades rättigheter och en enhet för särskilda undersökningar. Dessa institutioner bör bli mer opartiska, transparenta och oberoende av regeringens institutioner.

| C. | Sedan uppropet 2011 har Bahrains myndigheter alltmer tillgripit repressiva åtgärder mot civilsamhällesaktivister och den fredliga oppositionen. Den 10 juni 2014 undertecknade 47 stater, bland dem EU:s alla 28 medlemsstater, ett gemensamt uttalande vid den 26:e sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter och gav uttryck för allvarliga farhågor för situationen för de mänskliga rättigheterna i Bahrain. I det gemensamma uttalandet påtalades uttryckligen områden som inger farhågor, bland annat långa straff för dem som utövat rätten att fritt hålla fredliga sammankomster och föreningsrätten, bristen på tillräckliga garantier för en rättvis rättegång, undertryckandet av demonstrationer, de fortsatta trakasserierna av och fängelsestraffen mot personer som utövar sin rätt till åsikts- och yttrandefrihet, misshandel och tortyr i anläggningar för frihetsberövade, godtyckligt fråntagande av medborgarskap utan korrekt rättsliga förfarande och otillräcklig ansvarsskyldighet för dem som gjort sig skyldiga till kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

C.

Sedan uppropet 2011 har Bahrains myndigheter alltmer tillgripit repressiva åtgärder mot civilsamhällesaktivister och den fredliga oppositionen. Den 10 juni 2014 undertecknade 47 stater, bland dem EU:s alla 28 medlemsstater, ett gemensamt uttalande vid den 26:e sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter och gav uttryck för allvarliga farhågor för situationen för de mänskliga rättigheterna i Bahrain. I det gemensamma uttalandet påtalades uttryckligen områden som inger farhågor, bland annat långa straff för dem som utövat rätten att fritt hålla fredliga sammankomster och föreningsrätten, bristen på tillräckliga garantier för en rättvis rättegång, undertryckandet av demonstrationer, de fortsatta trakasserierna av och fängelsestraffen mot personer som utövar sin rätt till åsikts- och yttrandefrihet, misshandel och tortyr i anläggningar för frihetsberövade, godtyckligt fråntagande av medborgarskap utan korrekt rättsliga förfarande och otillräcklig ansvarsskyldighet för dem som gjort sig skyldiga till kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| D. | Den bahrainska försvararen av de mänskliga rättigheterna, Nabeel Rajab, som är ordförande för Bahrains centrum för mänskliga rättigheter, biträdande sekreterare för Internationella federationen för mänskliga rättigheter samt ledamot av den rådgivande kommittén för avdelningen för Mellanöstern inom organisationen Human Rights Watch dömdes till sex månaders fängelse bara för fredligt utövande av yttrandefriheten. Nabeel Rajab greps den 1 oktober 2014 efter att han besökt Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter och anklagades för att ha lagt ut twittermeddelanden där en grupp av hans landsmän påstods samarbeta med IS/Daesh. Han åtalades för missfirmelse av offentlig institution och av försvarsmakten. FN:s arbetsgrupp för godtyckligt frihetsberövande betecknade i november 2013 Nabeel Rajabs frihetsberövande som godtyckligt. |
| --- | --- |

D.

Den bahrainska försvararen av de mänskliga rättigheterna, Nabeel Rajab, som är ordförande för Bahrains centrum för mänskliga rättigheter, biträdande sekreterare för Internationella federationen för mänskliga rättigheter samt ledamot av den rådgivande kommittén för avdelningen för Mellanöstern inom organisationen Human Rights Watch dömdes till sex månaders fängelse bara för fredligt utövande av yttrandefriheten. Nabeel Rajab greps den 1 oktober 2014 efter att han besökt Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter och anklagades för att ha lagt ut twittermeddelanden där en grupp av hans landsmän påstods samarbeta med IS/Daesh. Han åtalades för missfirmelse av offentlig institution och av försvarsmakten. FN:s arbetsgrupp för godtyckligt frihetsberövande betecknade i november 2013 Nabeel Rajabs frihetsberövande som godtyckligt.

| E. | Nabeel Rajab har avtjänat ett flertal fängelsestraff efter det att Bahrains centrum för mänskliga rättigheter grundades 2002. Nabeel Rajab är ställd inför ytterligare anklagelser med anknytning till sin yttrandefrihet och löper för närvarande risk att dömas till 10 års fängelse eftersom han påstås ha gjort sig skyldig till ”missfirmelse av lagstiftande organ” och ”ryktesspridning i krigstid”. |
| --- | --- |

E.

Nabeel Rajab har avtjänat ett flertal fängelsestraff efter det att Bahrains centrum för mänskliga rättigheter grundades 2002. Nabeel Rajab är ställd inför ytterligare anklagelser med anknytning till sin yttrandefrihet och löper för närvarande risk att dömas till 10 års fängelse eftersom han påstås ha gjort sig skyldig till ”missfirmelse av lagstiftande organ” och ”ryktesspridning i krigstid”.

| F. | Liksom Nabeel Rajab har flera andra försvarare av de mänskliga rättigheterna, såsom Naji Fateel, den danske försvararen av de mänskliga rättigheterna Abdulhadi al-Khawaja, den svenske politiske aktivisten Mohammed Habib al-Muqdad och andra inom den så kallade Bahrain 13, berövats sin frihet, utsatts för trakasserier av rättsväsendet i Bahrain, satts i fängelse och avtjänar långa straff eller livstidsstraff såsom direkta repressalier för sitt arbete med att försvara de mänskliga rättigheterna. Flertalet av dem lär ha utsatts för våld, misshandel och fysisk eller psykisk tortyr. |
| --- | --- |

F.

Liksom Nabeel Rajab har flera andra försvarare av de mänskliga rättigheterna, såsom Naji Fateel, den danske försvararen av de mänskliga rättigheterna Abdulhadi al-Khawaja, den svenske politiske aktivisten Mohammed Habib al-Muqdad och andra inom den så kallade Bahrain 13, berövats sin frihet, utsatts för trakasserier av rättsväsendet i Bahrain, satts i fängelse och avtjänar långa straff eller livstidsstraff såsom direkta repressalier för sitt arbete med att försvara de mänskliga rättigheterna. Flertalet av dem lär ha utsatts för våld, misshandel och fysisk eller psykisk tortyr.

| G. | Enligt Bahrains centrum för mänskliga rättigheter har över 3 000 personer godtyckligt frihetsberövats. Många av dem är försvarare av de mänskliga rättigheterna som satts i fängelse och avtjänar långa straff eller livstidsstraff såsom direkta repressalier för sina verksamheter. Flertalet av dem lär ha utsatts för våld, misshandel och fysisk eller psykisk tortyr. |
| --- | --- |

G.

Enligt Bahrains centrum för mänskliga rättigheter har över 3 000 personer godtyckligt frihetsberövats. Många av dem är försvarare av de mänskliga rättigheterna som satts i fängelse och avtjänar långa straff eller livstidsstraff såsom direkta repressalier för sina verksamheter. Flertalet av dem lär ha utsatts för våld, misshandel och fysisk eller psykisk tortyr.

| H. | Den 16 juni 2015 dömdes generalsekreteraren för Bahrains huvudsakliga oppositionsparti al-Wefaq, Sheikh Ali al-Salman, till fyra års fängelse i samband med regeringsfientliga protester som utspelat sig under 2011, vid den tidpunkt då folkresningarna under den ”arabiska våren” i regionen kulminerade. Domstolen sägs ha hindrat hans advokater att lägga fram muntliga argument och de har inte heller fått något rimligt tillfälle att gå igenom bevisen. En grupp oberoende FN-experter, som ingår som en del av de så kallade särskilda förfarandena vid FN:s råd för mänskliga rättigheter, har med kraft uppmanat Bahrains myndigheter att frige Sheikh Ali al-Salman. |
| --- | --- |

H.

Den 16 juni 2015 dömdes generalsekreteraren för Bahrains huvudsakliga oppositionsparti al-Wefaq, Sheikh Ali al-Salman, till fyra års fängelse i samband med regeringsfientliga protester som utspelat sig under 2011, vid den tidpunkt då folkresningarna under den ”arabiska våren” i regionen kulminerade. Domstolen sägs ha hindrat hans advokater att lägga fram muntliga argument och de har inte heller fått något rimligt tillfälle att gå igenom bevisen. En grupp oberoende FN-experter, som ingår som en del av de så kallade särskilda förfarandena vid FN:s råd för mänskliga rättigheter, har med kraft uppmanat Bahrains myndigheter att frige Sheikh Ali al-Salman.

| I. | Alltsedan 2012 har Bahrain missbrukat lagstiftningen mot terrorism för att godtyckligt frånta aktivister och oppositionsmedlemmar deras medborgarskap såsom repressalier för att de är oliktänkande, och detta har också drabbat minst 9 underåriga. Enligt ett flertal rapporter fråntogs bara under 2015 över 100 aktivister, protestdeltagare och politiker sitt medborgarskap, så att många av dem blev statslösa, vilket strider mot FN:s konvention om begränsning av statslöshet. |
| --- | --- |

I.

Alltsedan 2012 har Bahrain missbrukat lagstiftningen mot terrorism för att godtyckligt frånta aktivister och oppositionsmedlemmar deras medborgarskap såsom repressalier för att de är oliktänkande, och detta har också drabbat minst 9 underåriga. Enligt ett flertal rapporter fråntogs bara under 2015 över 100 aktivister, protestdeltagare och politiker sitt medborgarskap, så att många av dem blev statslösa, vilket strider mot FN:s konvention om begränsning av statslöshet.

| J. | Sedan 2011 har dödsstraffet allt oftare kommit att tillämpas i politiskt motiverade fall. Minst sju personer har dömts till döden i politiska fall sedan 2011 och fyra av dem fick sin dödsdom under 2015. |
| --- | --- |

J.

Sedan 2011 har dödsstraffet allt oftare kommit att tillämpas i politiskt motiverade fall. Minst sju personer har dömts till döden i politiska fall sedan 2011 och fyra av dem fick sin dödsdom under 2015.

| K. | Bahrains oberoende undersökningskommission, som inrättades med stöd av en kunglig förordning för att undersöka och rapportera om vad som hände i Bahrain i februari 2011, har lagt fram en rad rekommendationer om mänskliga rättigheter och politiska reformer. Framsteg har visserligen gjorts med översynen av rättsväsendet och brottsbekämpningen, men regeringen har inte fullständigt genomfört de viktigaste av kommissionens rekommendationer, framför allt att protestledare som dömts för att de utövat sin rätt till yttrandefrihet och till att hålla fredliga sammankomster ska friges. Försoningssamtalen, den så kallade nationella dialogen, har råkat in i ett dödläge. Vissa grupper är fortfarande inte representerade i det politiska systemet och säkerhetsstyrkorna är inte ansvariga inför någon. |
| --- | --- |

K.

Bahrains oberoende undersökningskommission, som inrättades med stöd av en kunglig förordning för att undersöka och rapportera om vad som hände i Bahrain i februari 2011, har lagt fram en rad rekommendationer om mänskliga rättigheter och politiska reformer. Framsteg har visserligen gjorts med översynen av rättsväsendet och brottsbekämpningen, men regeringen har inte fullständigt genomfört de viktigaste av kommissionens rekommendationer, framför allt att protestledare som dömts för att de utövat sin rätt till yttrandefrihet och till att hålla fredliga sammankomster ska friges. Försoningssamtalen, den så kallade nationella dialogen, har råkat in i ett dödläge. Vissa grupper är fortfarande inte representerade i det politiska systemet och säkerhetsstyrkorna är inte ansvariga inför någon.

| 1. | Europaparlamentet vill att åtalen ska läggas ned mot alla försvarare av de mänskliga rättigheterna, politiska aktivister och andra personer som frihetsberövats och anklagats för påstådda kränkningar med anknytning till rättigheterna till yttrandefrihet, fredliga sammankomster och föreningsfrihet, och att de omedelbart och villkorlöst ska friges, inklusive Nabeel Rajab, Sheikh Ali Salman och ”Bahrain 13”. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet vill att åtalen ska läggas ned mot alla försvarare av de mänskliga rättigheterna, politiska aktivister och andra personer som frihetsberövats och anklagats för påstådda kränkningar med anknytning till rättigheterna till yttrandefrihet, fredliga sammankomster och föreningsfrihet, och att de omedelbart och villkorlöst ska friges, inklusive Nabeel Rajab, Sheikh Ali Salman och ”Bahrain 13”.

| 2. | Europaparlamentet erkänner åtagandena från Bahrains myndigheter om att genomföra rekommendationerna från Bahrains oberoende undersökningskommission från 2011 och från FN:s allmänna återkommande utvärdering av Bahrain, liksom rekommendationer som gjorts av andra FN-mekanismer, tillsammans med att landet nyligen frigett ett antal fångar som anklagats för brott med anknytning till sin politiska tillhörighet och åsikter som de uttryckt. Parlamentet uppmanar med kraft Bahrains regering att snabbt genomföra alla rekommendationerna i rapporten från Bahrains oberoende undersökningskommission och den allmänna återkommande utvärderingen, att få slut på alla övergrepp mot de mänskliga rättigheterna samt att, i överensstämmelse med Bahrains internationella skyldigheter på de mänskliga rättigheternas område, respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner åtagandena från Bahrains myndigheter om att genomföra rekommendationerna från Bahrains oberoende undersökningskommission från 2011 och från FN:s allmänna återkommande utvärdering av Bahrain, liksom rekommendationer som gjorts av andra FN-mekanismer, tillsammans med att landet nyligen frigett ett antal fångar som anklagats för brott med anknytning till sin politiska tillhörighet och åsikter som de uttryckt. Parlamentet uppmanar med kraft Bahrains regering att snabbt genomföra alla rekommendationerna i rapporten från Bahrains oberoende undersökningskommission och den allmänna återkommande utvärderingen, att få slut på alla övergrepp mot de mänskliga rättigheterna samt att, i överensstämmelse med Bahrains internationella skyldigheter på de mänskliga rättigheternas område, respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker allvarliga farhågor över att Bahrains lagar mot terrorism missbrukats för kränkningar av de mänskliga rättigheterna, bland annat genom fråntagande av medborgarskap. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker allvarliga farhågor över att Bahrains lagar mot terrorism missbrukats för kränkningar av de mänskliga rättigheterna, bland annat genom fråntagande av medborgarskap.

| 4. | Europaparlamentet fördömer den fortgående användningen av tortyr och annan grym, förnedrande behandling eller bestraffning mot fångar, fredliga protestdeltagare och oppositionsmedlemmar och uppmanar med kraft Bahrains regering att fullgöra sina skyldigheter och åtaganden enligt FN-konventionen mot tortyr. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer den fortgående användningen av tortyr och annan grym, förnedrande behandling eller bestraffning mot fångar, fredliga protestdeltagare och oppositionsmedlemmar och uppmanar med kraft Bahrains regering att fullgöra sina skyldigheter och åtaganden enligt FN-konventionen mot tortyr.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Bahrains regering att samarbeta med FN:s särskilda rapportörer (framför allt om tortyr, mötesfrihet, domares och advokaters oberoende och om försvarare av de mänskliga rättigheterna) och gå ut med en stående inbjudan till dem. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Bahrains regering att samarbeta med FN:s särskilda rapportörer (framför allt om tortyr, mötesfrihet, domares och advokaters oberoende och om försvarare av de mänskliga rättigheterna) och gå ut med en stående inbjudan till dem.

| 6. | Europaparlamentet noterar den bahrainska regeringens pågående insatser för att reformera strafflagsförfarandena och de rättsliga förfarandena och uppmuntrar till en fortsättning av processen. Parlamentet uppmanar med kraft Bahrains regering att göra allt för att garantera ett opartiskt och rättvist rättsväsende, se till att rättegångarna är rättvisa och garantera oberoendet för sin ombudsman liksom för enheten för särskilda undersökningar och för den nationella institutionen för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar den bahrainska regeringens pågående insatser för att reformera strafflagsförfarandena och de rättsliga förfarandena och uppmuntrar till en fortsättning av processen. Parlamentet uppmanar med kraft Bahrains regering att göra allt för att garantera ett opartiskt och rättvist rättsväsende, se till att rättegångarna är rättvisa och garantera oberoendet för sin ombudsman liksom för enheten för särskilda undersökningar och för den nationella institutionen för mänskliga rättigheter.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar till omedelbar ratificering av det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr, det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, vilket syftar till dödsstraffets avskaffande, konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden och den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar till omedelbar ratificering av det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr, det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, vilket syftar till dödsstraffets avskaffande, konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden och den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Bahrains myndigheter att fortsätta dialogen om nationell samstämmighet för att nå fram till en varaktig nationell försoning som omfattar alla och till hållbara politiska lösningar på krisen. Parlamentet konstaterar att legitim och fredlig kritik fritt bör få komma till uttryck i en hållbar politisk process och erinrar Bahrains myndigheter att det bör ingå som ett ofrånkomligt inslag i varje trovärdig strategi för nationell försoning och hållbar reform att den shiitiska majoriteten och dess fredliga politiska företrädare får medverka på grundval av människovärde, respekt och rättvisa. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Bahrains myndigheter att fortsätta dialogen om nationell samstämmighet för att nå fram till en varaktig nationell försoning som omfattar alla och till hållbara politiska lösningar på krisen. Parlamentet konstaterar att legitim och fredlig kritik fritt bör få komma till uttryck i en hållbar politisk process och erinrar Bahrains myndigheter att det bör ingå som ett ofrånkomligt inslag i varje trovärdig strategi för nationell försoning och hållbar reform att den shiitiska majoriteten och dess fredliga politiska företrädare får medverka på grundval av människovärde, respekt och rättvisa.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att oppositionsledaren Ibrahim Sharif i förtid frigetts från fängelse i juni 2015 efter det att han benådats av kungen. Parlamentet anser att detta är ett välkommet och viktigt steg i arbetet med att främja tillit och förtroende i Bahrain. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att oppositionsledaren Ibrahim Sharif i förtid frigetts från fängelse i juni 2015 efter det att han benådats av kungen. Parlamentet anser att detta är ett välkommet och viktigt steg i arbetet med att främja tillit och förtroende i Bahrain.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att i alla sina kontakter med Bahrains regering fortsätta påpeka hur viktigt det är med reformer och försoning. Parlamentet stöder starkt att det inrättas en arbetsgrupp mellan EU och Bahrain för mänskliga rättigheter men konstaterar att en dialog om de mänskliga rättigheterna mellan EU och Bahrain inte kan ersätta en omfattande dialog mellan regeringen och oppositionen i Bahrain. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att i alla sina kontakter med Bahrains regering fortsätta påpeka hur viktigt det är med reformer och försoning. Parlamentet stöder starkt att det inrättas en arbetsgrupp mellan EU och Bahrain för mänskliga rättigheter men konstaterar att en dialog om de mänskliga rättigheterna mellan EU och Bahrain inte kan ersätta en omfattande dialog mellan regeringen och oppositionen i Bahrain.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar de rekommendationer som lagts fram av ombudsmannen, kommissionen för fångars och frihetsberövades rättigheter och den nationella institutionen för mänskliga rättigheter, framför allt om frihetsberövades rättigheter och om hur de har det i fängelserna, inklusive påståendena om att de misshandlats. Parlamentet uppmanar dessa organ att fortsätta sitt oberoende, opartiska och insynsvänliga arbete och uppmanar Bahrains myndigheter att fullständig genomföra dessa rekommendationer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar de rekommendationer som lagts fram av ombudsmannen, kommissionen för fångars och frihetsberövades rättigheter och den nationella institutionen för mänskliga rättigheter, framför allt om frihetsberövades rättigheter och om hur de har det i fängelserna, inklusive påståendena om att de misshandlats. Parlamentet uppmanar dessa organ att fortsätta sitt oberoende, opartiska och insynsvänliga arbete och uppmanar Bahrains myndigheter att fullständig genomföra dessa rekommendationer.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser en snabb kollektiv insats från EU för att utveckla en heltäckande strategi för hur EU och kommissionen aktivt kan arbeta för att de frihetsberövade aktivisterna och samvetsfångarna ska friges. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att se till att EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, framför allt om människorättsförsvarare och om tortyr, genomförs ordentligt av EU:s delegation i Riyadh och av medlemsstaternas ambassader i Bahrain och rapportera om genomförandet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterlyser en snabb kollektiv insats från EU för att utveckla en heltäckande strategi för hur EU och kommissionen aktivt kan arbeta för att de frihetsberövade aktivisterna och samvetsfångarna ska friges. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att se till att EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, framför allt om människorättsförsvarare och om tortyr, genomförs ordentligt av EU:s delegation i Riyadh och av medlemsstaternas ambassader i Bahrain och rapportera om genomförandet.

| 13. | Europaparlamentet vill att EU ska förbjuda export av tårgas och utrustning för kravallhantering till dess att den obehöriga användningen av dessa medel undersökts och dem som gjort sig skyldiga till sådan användning ställs till svars. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet vill att EU ska förbjuda export av tårgas och utrustning för kravallhantering till dess att den obehöriga användningen av dessa medel undersökts och dem som gjort sig skyldiga till sådan användning ställs till svars.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Konungariket Bahrains regering och parlament och medlemmarna av Gulfstaternas samarbetsråd. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Konungariket Bahrains regering och parlament och medlemmarna av Gulfstaternas samarbetsråd.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2014)0109.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/155 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/155

---

P8_TA(2015)0280

Situationen för två kristna pastorer i Sudan

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om situationen för två kristna pastorer i SudanEuropaparlamentet (2015/2766(RSP))

(2017/C 265/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sudan,

| — | med beaktande av rapporten av den 19 maj 2014 från experterna på mänskliga rättigheter, utfärdad enligt de särskilda förfarandena via FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 19 maj 2014 från experterna på mänskliga rättigheter, utfärdad enligt de särskilda förfarandena via FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och FN:s förklaring om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller övertygelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och FN:s förklaring om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller övertygelse,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet från 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet från 2000,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om religions- och trosfrihet från 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om religions- och trosfrihet från 2013,

| — | med beaktande av Sudans nationella plan för mänskliga rättigheter som antogs 2013 och grundar sig på universalitetsprincipen och principen om alla människors lika värde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sudans nationella plan för mänskliga rättigheter som antogs 2013 och grundar sig på universalitetsprincipen och principen om alla människors lika värde,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner, särskilt resolutionerna nr 62/149 av den 18 december 2007, 63/168 av den 18 december 2008, 65/206 av den 21 december 2010, 67/176 av den 20 december 2012 och 3/69 av den 18 december 2014, om ett moratorium för tillämpningen av dödsstraffet, där de länder som har kvar dödsstraffet uppmanades införa ett moratorium på avrättningar, för att dödsstraffet skulle avskaffas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner, särskilt resolutionerna nr 62/149 av den 18 december 2007, 63/168 av den 18 december 2008, 65/206 av den 21 december 2010, 67/176 av den 20 december 2012 och 3/69 av den 18 december 2014, om ett moratorium för tillämpningen av dödsstraffet, där de länder som har kvar dödsstraffet uppmanades införa ett moratorium på avrättningar, för att dödsstraffet skulle avskaffas,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Pastor Michael Yat från South Sudan Presbyterian Evangelical Church togs i förvar av Sudans nationella underrättelsetjänst (NISS) efter att han under ett besök i Sudan den 21 december 2014 predikat i Khartoum North Church, som ingår i Sudan Presbyterian Evangelical Church. Han greps omedelbart efter en predikan där han lär ha fördömt den omstridda försäljningen av mark och annan egendom som tillhör kyrkan, liksom också behandlingen av kristna i Sudan. |
| --- | --- |

A.

Pastor Michael Yat från South Sudan Presbyterian Evangelical Church togs i förvar av Sudans nationella underrättelsetjänst (NISS) efter att han under ett besök i Sudan den 21 december 2014 predikat i Khartoum North Church, som ingår i Sudan Presbyterian Evangelical Church. Han greps omedelbart efter en predikan där han lär ha fördömt den omstridda försäljningen av mark och annan egendom som tillhör kyrkan, liksom också behandlingen av kristna i Sudan.

| B. | Pastor Peter Yen Reith greps den 11 januari 2015 efter att han lämnat in en skrivelse till Sudans ämbetsverk för religiösa frågor och frågat efter pastor Michael och velat få veta mer om gripandet av honom. |
| --- | --- |

B.

Pastor Peter Yen Reith greps den 11 januari 2015 efter att han lämnat in en skrivelse till Sudans ämbetsverk för religiösa frågor och frågat efter pastor Michael och velat få veta mer om gripandet av honom.

| C. | Bäggedera hölls utan kontakt med omvärlden till och med den 1 mars 2015 och den 4 maj 2015 åtalades de bägge för ett flertal brott enligt Sudans strafflag från 1991, bland dem samfällt begångna straffbara handlingar (artikel 21), undergrävande av landets författningsordning (artikel 51), krigföring mot staten (artikel 50), spionage (artikel 53), obehörigt utverkande eller röjande av officiella handlingar (artikel 55), uppvigling till hat (artikel 64), fredsstörande (artikel 69) och hädelse (artikel 125). |
| --- | --- |

C.

Bäggedera hölls utan kontakt med omvärlden till och med den 1 mars 2015 och den 4 maj 2015 åtalades de bägge för ett flertal brott enligt Sudans strafflag från 1991, bland dem samfällt begångna straffbara handlingar (artikel 21), undergrävande av landets författningsordning (artikel 51), krigföring mot staten (artikel 50), spionage (artikel 53), obehörigt utverkande eller röjande av officiella handlingar (artikel 55), uppvigling till hat (artikel 64), fredsstörande (artikel 69) och hädelse (artikel 125).

| D. | De åtalspunkter som omfattas av artiklarna 50 och 53 är belagda med dödsstraff om de leder till fällande dom. |
| --- | --- |

D.

De åtalspunkter som omfattas av artiklarna 50 och 53 är belagda med dödsstraff om de leder till fällande dom.

| E. | Den 1 juli 2015 kom de sudanesiska myndigheterna för att förstöra en del av den fastighet där Bahri Evangelical Church verkar. Kyrkan advokat Mohamed Mustafa som också är de två gripna pastorernas advokat och pastor Hafez från Bahri Evangelical Church klagade på att statstjänstemannen förstörde orätt del av fastigheten. Bäggedera greps för hindrande av offentlig tjänsteman i ämbetsutövningen. Statstjänstemannen fortsatte att förstöra orätt del av fastigheten. |
| --- | --- |

E.

Den 1 juli 2015 kom de sudanesiska myndigheterna för att förstöra en del av den fastighet där Bahri Evangelical Church verkar. Kyrkan advokat Mohamed Mustafa som också är de två gripna pastorernas advokat och pastor Hafez från Bahri Evangelical Church klagade på att statstjänstemannen förstörde orätt del av fastigheten. Bäggedera greps för hindrande av offentlig tjänsteman i ämbetsutövningen. Statstjänstemannen fortsatte att förstöra orätt del av fastigheten.

| F. | Sedan södra Sudan utträdde ur Sudan 2011 har hotelserna mot kyrkoledare, skrämseltaktiken mot kristna befolkningsgrupper och förstörelsen av kyrkans egendom fortgått i allt snabbare takt i Sudan. |
| --- | --- |

F.

Sedan södra Sudan utträdde ur Sudan 2011 har hotelserna mot kyrkoledare, skrämseltaktiken mot kristna befolkningsgrupper och förstörelsen av kyrkans egendom fortgått i allt snabbare takt i Sudan.

| G. | 12 unga kristna flickor från Nubabergen greps den 25 juni 2015 när de kom ut från en baptistkyrka och anklagades för att gå oanständigt klädda. Två av flickorna släpptes nästa dag utan att ha åtalats för något och de övriga 10 frigavs mot borgen. |
| --- | --- |

G.

12 unga kristna flickor från Nubabergen greps den 25 juni 2015 när de kom ut från en baptistkyrka och anklagades för att gå oanständigt klädda. Två av flickorna släpptes nästa dag utan att ha åtalats för något och de övriga 10 frigavs mot borgen.

| H. | De kristna flickorna kommer att få stå inför rätta, åtalade enligt artikel 152 i Sudans strafflag där det står följande: ”Den som på offentlig plats begår en osedlig handling eller en handling som strider mot allmän moral eller som bär en klädedräkt som är osedlig eller strider mot allmän moral eller väcker allmän förargelse straffas med spöslitning med högst fyrtio rapp eller med böter eller med bäggedera.” |
| --- | --- |

H.

De kristna flickorna kommer att få stå inför rätta, åtalade enligt artikel 152 i Sudans strafflag där det står följande: ”Den som på offentlig plats begår en osedlig handling eller en handling som strider mot allmän moral eller som bär en klädedräkt som är osedlig eller strider mot allmän moral eller väcker allmän förargelse straffas med spöslitning med högst fyrtio rapp eller med böter eller med bäggedera.”

| I. | Den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, som Sudan har ratificerat, inkluderar rätten till liv och förbud mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande bestraffning eller behandling, men dödsstraff, amputering, spöstraff och andra kroppsliga bestraffningar tillämpas fortfarande i Sudan för flera brott. |
| --- | --- |

I.

Den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, som Sudan har ratificerat, inkluderar rätten till liv och förbud mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande bestraffning eller behandling, men dödsstraff, amputering, spöstraff och andra kroppsliga bestraffningar tillämpas fortfarande i Sudan för flera brott.

| J. | Det internationella samfundet måste ha kvar som ett av sina huvudsakliga mål att det införs ett universellt moratorium för dödsstraffet för att det helt och hållet ska avskaffas, såsom FN:s generalförsamling upprepade den 18 december 2014. |
| --- | --- |

J.

Det internationella samfundet måste ha kvar som ett av sina huvudsakliga mål att det införs ett universellt moratorium för dödsstraffet för att det helt och hållet ska avskaffas, såsom FN:s generalförsamling upprepade den 18 december 2014.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Sudans myndigheter att lägga ned alla åtal mot pastor Michael Yat och pastor Peter Yen Reith och yrkar på att de omedelbart och villkorlöst ska friges. Parlamentet uppmanar Sudans regering att under tiden se till att de bägge pastorerna, fram till dess att de friges, inte torteras eller misshandlas på annat sätt och att deras fysiska och psykiska okränkbarhet vederbörligen respekteras. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar Sudans myndigheter att lägga ned alla åtal mot pastor Michael Yat och pastor Peter Yen Reith och yrkar på att de omedelbart och villkorlöst ska friges. Parlamentet uppmanar Sudans regering att under tiden se till att de bägge pastorerna, fram till dess att de friges, inte torteras eller misshandlas på annat sätt och att deras fysiska och psykiska okränkbarhet vederbörligen respekteras.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation i Sudan att övervaka rättegångsförfarandena och hjälpa pastorerna. Parlamentet uppmanar EU att gå i ledningen för att belysa och fördöma de allvarliga och utbredda kränkningar av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt som förekommer i landet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation i Sudan att övervaka rättegångsförfarandena och hjälpa pastorerna. Parlamentet uppmanar EU att gå i ledningen för att belysa och fördöma de allvarliga och utbredda kränkningar av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt som förekommer i landet.

| 3. | Europaparlamentet påminner Sudans myndigheter om deras nationella och internationella skyldighet att skydda religions- och trosfriheten och bekräftar att religions-, samvets- och trosfrihet är en universell mänsklig rättighet som måste skyddas överallt och för alla. Parlamentet fördömer kraftfullt alla former av våld och trakasserier som hindrar rätten att ha eller inte ha eller anta en religion, som man själv vill, inklusive hot, fysiskt tvång eller straffpåföljder för att tvinga troende eller icke-troende att avsäga sig sin religion eller omvända sig. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner Sudans myndigheter om deras nationella och internationella skyldighet att skydda religions- och trosfriheten och bekräftar att religions-, samvets- och trosfrihet är en universell mänsklig rättighet som måste skyddas överallt och för alla. Parlamentet fördömer kraftfullt alla former av våld och trakasserier som hindrar rätten att ha eller inte ha eller anta en religion, som man själv vill, inklusive hot, fysiskt tvång eller straffpåföljder för att tvinga troende eller icke-troende att avsäga sig sin religion eller omvända sig.

| 4. | Europaparlamentet fördömer att de 12 kristna flickorna gripits och uppmanar Sudans regering att inställa förfarandena mot de tio flickor som ännu inte frikänts från anklagelserna |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer att de 12 kristna flickorna gripits och uppmanar Sudans regering att inställa förfarandena mot de tio flickor som ännu inte frikänts från anklagelserna

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Sudans regering att upphäva all lagstiftning som diskriminerar på grundval av kön eller religion och att skydda minoritetsgruppernas religiösa identitet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Sudans regering att upphäva all lagstiftning som diskriminerar på grundval av kön eller religion och att skydda minoritetsgruppernas religiösa identitet.

| 6. | Europaparlamentet fördömer trakasserierna mot kristna och inblandningen i kyrkornas angelägenheter och uppmanar med kraft Sudans regering att avhålla sig från allt sådant. Parlamentet uppmanar Sudan att upphäva lagarna mot avfall från religion och sluta stänga kyrkor och andra platser för religionsutövning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet fördömer trakasserierna mot kristna och inblandningen i kyrkornas angelägenheter och uppmanar med kraft Sudans regering att avhålla sig från allt sådant. Parlamentet uppmanar Sudan att upphäva lagarna mot avfall från religion och sluta stänga kyrkor och andra platser för religionsutövning.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Sudans regering att reformera landets rättssystem i enlighet med internationella standarder för mänskliga rättigheter för att skydda de grundläggande mänskliga rättigheterna och friheterna och garantera skydd av de mänskliga rättigheterna för varje enskild person, särskilt när det gäller diskriminering av kvinnor, minoritetsgrupper och missgynnade grupper. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Sudans regering att reformera landets rättssystem i enlighet med internationella standarder för mänskliga rättigheter för att skydda de grundläggande mänskliga rättigheterna och friheterna och garantera skydd av de mänskliga rättigheterna för varje enskild person, särskilt när det gäller diskriminering av kvinnor, minoritetsgrupper och missgynnade grupper.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av dödsstraffet under alla omständigheter och behovet av att det införs ett världsomfattande moratorium för att dödsstraffet ska avskaffas. Parlamentet uppmanar följaktligen Sudans regering att avskaffa dödsstraffet, liksom också spöstraffet, som fortfarande tillämpas, och att omvandla de dödsdomar som avkunnats. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av dödsstraffet under alla omständigheter och behovet av att det införs ett världsomfattande moratorium för att dödsstraffet ska avskaffas. Parlamentet uppmanar följaktligen Sudans regering att avskaffa dödsstraffet, liksom också spöstraffet, som fortfarande tillämpas, och att omvandla de dödsdomar som avkunnats.

| 9. | Europaparlamentet är djupt oroat över det växande förtrycket av politiska motståndare och fördömer med eftertryck beslutet av domstolen i Oumdourman av den 6 juli 2015 om att med omedelbar verkan utdöma 20 piskrapp mot Mastour Ahmed Mohamed, vice ordförande i kongresspartiet, och två andra av dess ledare, Assem Omar och Ibrahim Mohamed; Europaparlamentet uttalar sitt stöd för de insatser som görs, framför allt av FN, EU, Afrikanska unionen och trojkan (Förenta staterna, Norge och Storbritannien) för att uppnå en förhandlingslösning på situationen i Sudan och stöder det civila samhällets och oppositionspartiernas arbete för en fredsprocess med plats för alla. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är djupt oroat över det växande förtrycket av politiska motståndare och fördömer med eftertryck beslutet av domstolen i Oumdourman av den 6 juli 2015 om att med omedelbar verkan utdöma 20 piskrapp mot Mastour Ahmed Mohamed, vice ordförande i kongresspartiet, och två andra av dess ledare, Assem Omar och Ibrahim Mohamed; Europaparlamentet uttalar sitt stöd för de insatser som görs, framför allt av FN, EU, Afrikanska unionen och trojkan (Förenta staterna, Norge och Storbritannien) för att uppnå en förhandlingslösning på situationen i Sudan och stöder det civila samhällets och oppositionspartiernas arbete för en fredsprocess med plats för alla.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Republiken Sudans regering, Afrikanska unionen, FN:s generalsekreterare, medordförandena i den gemensamma parlamentariska församlingen AVS-EU och det panafrikanska parlamentet (PAP). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Republiken Sudans regering, Afrikanska unionen, FN:s generalsekreterare, medordförandena i den gemensamma parlamentariska församlingen AVS-EU och det panafrikanska parlamentet (PAP).

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 7 juli 2015

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/158 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/158

---

P8_TA(2015)0239

Utnämning av en ledamot av revisionsrätten – Bettina Michelle Jakobsen

Europaparlamentets beslut av den 7 juli 2015 om nomineringen av Bettina Michelle Jakobsen till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE))

(Samråd)

(2017/C 265/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0122/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0122/2015),

| — | med beaktande av artikel 121 i arbetsordningen, och av följande skäl, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 121 i arbetsordningen, och av följande skäl,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A8-0198/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A8-0198/2015), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets budgetkontrollutskott har granskat den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets budgetkontrollutskott har granskat den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| B. | Vid sitt sammanträde den 17 juni 2015 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med rådets kandidat till uppdraget som ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

B.

Vid sitt sammanträde den 17 juni 2015 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med rådets kandidat till uppdraget som ledamot av revisionsrätten.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av Bettina Michelle Jakobsen till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av Bettina Michelle Jakobsen till ledamot av revisionsrätten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/159 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/159

---

P8_TA(2015)0240

Säkerställande av unionens rättigheter enligt internationella handelsregler ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2015 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av unionsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa unionens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen (WTO) (kodifiering) (COM(2015)0049 – C8-0041/2015 – 2014/0174(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2017/C 265/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0049), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0049),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och artikel 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0041/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och artikel 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0041/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 december 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 december 2014 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0203/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0203/2015), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0174

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juli 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om fastställande av unionsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa unionens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen (WTO) (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/1843.)

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/160 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/160

---

P8_TA(2015)0241

Skydd mot skadlig prissättning av fartyg ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot skadlig prissättning av fartyg (kodifiering) (COM(2014)0605 – C8-0171/2014 – 2014/0280(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2017/C 265/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0605), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0605),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0171/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0171/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0202/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0202/2015), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0280

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juli 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om skydd mot skadlig prissättning av fartyg (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2016/1035.)

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/161 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/161

---

P8_TA(2015)0242

Beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om godkännande, på Europeiska unionens vägnar, av förklaringen om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust (05420/2015 – C8–0043/2015 – 2015/0001(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 265/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut om godkännande, på Europeiska unionens vägnar, av förklaringen om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust (05420/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut om godkännande, på Europeiska unionens vägnar, av förklaringen om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust (05420/2015),

| — | med beaktande av utkastet till förklaringen om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust (05420/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till förklaringen om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust (05420/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0043/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0043/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A8-0195/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A8-0195/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att förklaringen godkänns. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att förklaringen godkänns.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Bolivarianska republiken Venezuela. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Bolivarianska republiken Venezuela.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/162 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/162

---

P8_TA(2015)0243

Förslag till ändringsbudget nr 3/2015: överskottet från 2014

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2015 för budgetåret 2015 – införande av överskottet från budgetåret 2014 (09765/2015 – C8-0161/2015 – 2015/2077(BUD))

(2017/C 265/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (2),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2015 som antogs slutgiltigt den 28 april 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2015 som antogs slutgiltigt den 28 april 2015 (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (6),

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (7),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 3/2015 som kommissionen antog den 15 april 2015 (COM(2015)0160), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 3/2015 som kommissionen antog den 15 april 2015 (COM(2015)0160),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 som rådet antog den 19 juni 2015 och översände till parlamentet samma dag (09765/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 som rådet antog den 19 juni 2015 och översände till parlamentet samma dag (09765/2015),

| — | med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0219/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0219/2015), och av följande skäl:

| A. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 är att till budgeten för 2015 föra över överskottet från budgetåret 2014, vilket uppgår till 1 435 miljoner EUR. |
| --- | --- |

A.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 är att till budgeten för 2015 föra över överskottet från budgetåret 2014, vilket uppgår till 1 435 miljoner EUR.

| B. | Detta överskott består till största delen av ett positivt inkomstutfall på 1 183 miljoner EUR och ett underutnyttjande av anslag på 142 miljoner EUR samt en negativ växelkursskillnad på 110 miljoner EUR. |
| --- | --- |

B.

Detta överskott består till största delen av ett positivt inkomstutfall på 1 183 miljoner EUR och ett underutnyttjande av anslag på 142 miljoner EUR samt en negativ växelkursskillnad på 110 miljoner EUR.

| C. | På inkomstsidan är de två viktigaste faktorerna dröjsmålsränta och böter (634 miljoner EUR) och ett positivt utfall när det gäller de egna medlen (479 miljoner EUR). |
| --- | --- |

C.

På inkomstsidan är de två viktigaste faktorerna dröjsmålsränta och böter (634 miljoner EUR) och ett positivt utfall när det gäller de egna medlen (479 miljoner EUR).

| D. | På utgiftssidan är underutnyttjandet för avsnitt III särskilt lågt. Överföringarna för 2014 var 29 miljoner EUR och för 2013 6 miljoner EUR, men ökade till 101 miljoner EUR för de övriga institutionerna. |
| --- | --- |

D.

På utgiftssidan är underutnyttjandet för avsnitt III särskilt lågt. Överföringarna för 2014 var 29 miljoner EUR och för 2013 6 miljoner EUR, men ökade till 101 miljoner EUR för de övriga institutionerna.

| E. | Det mycket låga underutnyttjandet i avsnitt III understryker den fortlöpande bristen på betalningsbemyndiganden som kommer att vara en central utmaning även vid genomförandet av 2015 års budget. |
| --- | --- |

E.

Det mycket låga underutnyttjandet i avsnitt III understryker den fortlöpande bristen på betalningsbemyndiganden som kommer att vara en central utmaning även vid genomförandet av 2015 års budget.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 som lagts fram av kommissionen, som uteslutande handlar om införandet i budgeten av överskottet för 2014, dvs. ett belopp på 1 435 miljoner EUR, i enlighet med artikel 18 i budgetförordningen och rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 som lagts fram av kommissionen, som uteslutande handlar om införandet i budgeten av överskottet för 2014, dvs. ett belopp på 1 435 miljoner EUR, i enlighet med artikel 18 i budgetförordningen och rådets ståndpunkt.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att inom ramen för 2015 års budgetförhandlingar insisterade rådet på att förskjuta betalningarna som avser utnyttjandet av Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad solidaritetsfonden) i förslagen till ändringsbudgetar nr 5/2014 och nr 7/2014 till 2015 års budget till ett totalt belopp av 126,7 miljoner EUR. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att inom ramen för 2015 års budgetförhandlingar insisterade rådet på att förskjuta betalningarna som avser utnyttjandet av Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad solidaritetsfonden) i förslagen till ändringsbudgetar nr 5/2014 och nr 7/2014 till 2015 års budget till ett totalt belopp av 126,7 miljoner EUR.

| 3. | Europaparlamentet anser att med tanke på överskottet enligt förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 skulle dessa två ändringsbudgetar från 2014, som omfattar totalt sju utnyttjanden av solidaritetsfonden, enkelt ha kunnat täckas av 2014 års budget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att med tanke på överskottet enligt förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 skulle dessa två ändringsbudgetar från 2014, som omfattar totalt sju utnyttjanden av solidaritetsfonden, enkelt ha kunnat täckas av 2014 års budget.

| 4. | Europaparlamentet beklagar på det hela taget rådets tendens att inte uppfylla sina åtaganden gentemot länder som har behov av stöd och därmed uppfyller villkoren för utnyttjande av solidaritetsfonden genom att inte utnyttja de extra medel som tillhandahålls genom de särskilda instrumenten, utan i stället anslå medel från andra program. Parlamentet gläder sig dock över att rådet inte följde denna strategi i samband med förslaget till ändringsbudget nr 4/2015. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar på det hela taget rådets tendens att inte uppfylla sina åtaganden gentemot länder som har behov av stöd och därmed uppfyller villkoren för utnyttjande av solidaritetsfonden genom att inte utnyttja de extra medel som tillhandahålls genom de särskilda instrumenten, utan i stället anslå medel från andra program. Parlamentet gläder sig dock över att rådet inte följde denna strategi i samband med förslaget till ändringsbudget nr 4/2015.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen tillsammans med förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 lade fram ett annat förslag till ändringsbudget, nr 4/2015, som avser utnyttjandet av solidaritetsfonden för Rumänien, Bulgarien och Italien till ett totalt belopp av 66,5 miljoner EUR. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen tillsammans med förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 lade fram ett annat förslag till ändringsbudget, nr 4/2015, som avser utnyttjandet av solidaritetsfonden för Rumänien, Bulgarien och Italien till ett totalt belopp av 66,5 miljoner EUR.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att antagandet av förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 kommer att innebära att andelen för medlemsstaternas BNI-baserade bidrag till unionens budget minskar med 1 435 miljoner EUR och därför mer än kompenserar för deras bidrag till finansieringen av förslaget till ändringsbudget nr 4/2015. Parlamentet betonar därför att de två ärendena ska antas enligt samma tidsplan, eftersom de ur politisk synvinkel är strikt sammankopplade. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att antagandet av förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 kommer att innebära att andelen för medlemsstaternas BNI-baserade bidrag till unionens budget minskar med 1 435 miljoner EUR och därför mer än kompenserar för deras bidrag till finansieringen av förslaget till ändringsbudget nr 4/2015. Parlamentet betonar därför att de två ärendena ska antas enligt samma tidsplan, eftersom de ur politisk synvinkel är strikt sammankopplade.

| 7. | Europaparlamentet understryker sin beredvillighet att så snart som möjligt anta både förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 och förslaget till ändringsbudget nr 4/2015 som kommissionen lagt fram. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker sin beredvillighet att så snart som möjligt anta både förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 och förslaget till ändringsbudget nr 4/2015 som kommissionen lagt fram.

| 8. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2015. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2015.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 3/2015 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 3/2015 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 69, 13.3.2015.

(3)  EUT L 190, 17.7.2015.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUT L 103, 22.4.2015, s. 1.

(6)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(7)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/164 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/164

---

P8_TA(2015)0244

Förslag till ändringsbudget nr 4/2015: användning av medel ur Europeiska unionens solidaritetsfond för Rumänien, Bulgarien och Italien

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2015 för budgetåret 2015, som åtföljer förslaget att utnyttja Europeiska unionens solidaritetsfond för Rumänien, Bulgarien och Italien (09767/2015 – C8-0162/2015 – 2015/2078(BUD))

(2017/C 265/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (2),

| — | med beaktande av ändringsbudget nr 1/2015, slutgiltigt antagen den 28 april 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsbudget nr 1/2015, slutgiltigt antagen den 28 april 2015 (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (6),

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (7) |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (7)

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2015 som kommissionen antog den 15 april 2015 (COM(2015)0161), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2015 som kommissionen antog den 15 april 2015 (COM(2015)0161),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond (översvämningar i Rumänien, Bulgarien och Italien) som kommissionen antog den 15 april 2015 (COM(2015)0162), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond (översvämningar i Rumänien, Bulgarien och Italien) som kommissionen antog den 15 april 2015 (COM(2015)0162),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2015 som rådet antog den 19 juni 2015 och översände till Europaparlamentet samma dag (09767/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2015 som rådet antog den 19 juni 2015 och översände till Europaparlamentet samma dag (09767/2015),

| — | med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0220/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0220/2015), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 4/2015 avser utnyttjandet av Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad solidaritetsfonden) till ett belopp av 66 505 850 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden med avseende på två översvämningar i Rumänien under våren och sommaren 2014, för vilka stödansökningarna uppgår till totalt 8 495 950 EUR, översvämningar i Bulgarien i juli och augusti 2014, för vilka stödansökningarna uppgår till totalt 1 983 600 EUR, och översvämningar i Italien i oktober och november 2014, för vilka stödansökningarna uppgår till totalt 56 026 300 EUR. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 4/2015 avser utnyttjandet av Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad solidaritetsfonden) till ett belopp av 66 505 850 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden med avseende på två översvämningar i Rumänien under våren och sommaren 2014, för vilka stödansökningarna uppgår till totalt 8 495 950 EUR, översvämningar i Bulgarien i juli och augusti 2014, för vilka stödansökningarna uppgår till totalt 1 983 600 EUR, och översvämningar i Italien i oktober och november 2014, för vilka stödansökningarna uppgår till totalt 56 026 300 EUR.

| B. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 4/2015 är att formellt föra in denna budgetjustering i budgeten för 2015. |
| --- | --- |

B.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 4/2015 är att formellt föra in denna budgetjustering i budgeten för 2015.

| 1. | Europaparlamentet tar del av förslaget till ändringsbudget nr 4/2015, som lagts fram av kommissionen, och rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tar del av förslaget till ändringsbudget nr 4/2015, som lagts fram av kommissionen, och rådets ståndpunkt.

| 2. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet att frigöra finansiellt stöd via solidaritetsfonden till de länder som drabbats av dessa naturkatastrofer, med tanke på att solidaritetsfonden visar solidaritet med befolkningen i regioner som drabbats av katastrofer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar det akuta behovet att frigöra finansiellt stöd via solidaritetsfonden till de länder som drabbats av dessa naturkatastrofer, med tanke på att solidaritetsfonden visar solidaritet med befolkningen i regioner som drabbats av katastrofer.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att inom ramen för 2015 års budgetförhandlingar insisterade rådet på att förskjuta betalningarna som avser utnyttjandet av solidaritetsfonden i förslagen till ändringsbudgetar nr 5/2014 och nr 7/2014 till 2015 års budget till ett totalt belopp av 126,7 miljoner EUR. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att inom ramen för 2015 års budgetförhandlingar insisterade rådet på att förskjuta betalningarna som avser utnyttjandet av solidaritetsfonden i förslagen till ändringsbudgetar nr 5/2014 och nr 7/2014 till 2015 års budget till ett totalt belopp av 126,7 miljoner EUR.

| 4. | Europaparlamentet anser att med tanke på överskottet enligt förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 skulle dessa två ändringsbudgetar från 2014, som omfattar totalt sju utnyttjanden av solidaritetsfonden, enkelt ha kunnat täckas av 2014 års budget, med beaktande av att solidaritetsfonden syftar till att ge ett snabbt, effektivt och flexibelt svar på dessa nödsituationer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att med tanke på överskottet enligt förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 skulle dessa två ändringsbudgetar från 2014, som omfattar totalt sju utnyttjanden av solidaritetsfonden, enkelt ha kunnat täckas av 2014 års budget, med beaktande av att solidaritetsfonden syftar till att ge ett snabbt, effektivt och flexibelt svar på dessa nödsituationer.

| 5. | Europaparlamentet beklagar på det hela taget rådets tendens att inte uppfylla sina åtaganden gentemot länder som har gått igenom en större katastrof och därmed uppfyller villkoren för utnyttjande av solidaritetsfonden, genom att inte utnyttja de extra medel som tillhandahålls genom de särskilda instrumenten, utan att i stället anslå medel från andra program. Parlamentet gläder sig dock över att rådet inte följde denna strategi i samband med förslaget till ändringsbudget nr 4/2015. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar på det hela taget rådets tendens att inte uppfylla sina åtaganden gentemot länder som har gått igenom en större katastrof och därmed uppfyller villkoren för utnyttjande av solidaritetsfonden, genom att inte utnyttja de extra medel som tillhandahålls genom de särskilda instrumenten, utan att i stället anslå medel från andra program. Parlamentet gläder sig dock över att rådet inte följde denna strategi i samband med förslaget till ändringsbudget nr 4/2015.

| 6. | Europaparlamentet betonar särskilt att den nuvarande kritiska situationen när det gäller betalningarna inte gör det möjligt att använda någon annan finansieringskälla än den som kommissionen föreslår i förslaget till ändringsbudget nr 4/2015. Parlamentet påminner om att solidaritetsfonden är ett särskilt instrument för vilket anslag ska anslås utanför taken för den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar särskilt att den nuvarande kritiska situationen när det gäller betalningarna inte gör det möjligt att använda någon annan finansieringskälla än den som kommissionen föreslår i förslaget till ändringsbudget nr 4/2015. Parlamentet påminner om att solidaritetsfonden är ett särskilt instrument för vilket anslag ska anslås utanför taken för den fleråriga budgetramen.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att antagandet av förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 kommer att innebära att andelen BNI-baserade bidrag från medlemsstaterna till unionens budget minskar med 1 435 miljoner EUR och därför mer än kompenserar för deras bidrag till finansieringen av förslaget till ändringsbudget nr 4/2015. Parlamentet betonar därför att de två ärendena ska antas enligt samma tidsplan, eftersom de ur politisk synvinkel är strikt sammankopplade. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att antagandet av förslaget till ändringsbudget nr 3/2015 kommer att innebära att andelen BNI-baserade bidrag från medlemsstaterna till unionens budget minskar med 1 435 miljoner EUR och därför mer än kompenserar för deras bidrag till finansieringen av förslaget till ändringsbudget nr 4/2015. Parlamentet betonar därför att de två ärendena ska antas enligt samma tidsplan, eftersom de ur politisk synvinkel är strikt sammankopplade.

| 8. | Europaparlamentet understryker sin beredvillighet att så snart som möjligt anta båda de förslag till ändringsbudgetar som kommissionen lagt fram. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker sin beredvillighet att så snart som möjligt anta båda de förslag till ändringsbudgetar som kommissionen lagt fram.

| 9. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2015. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2015.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 4/2015 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 4/2015 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 69, 13.3.2015.

(3)  EUT L 190, 17.7.2015.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUT L 103, 22.4.2015, s. 1.

(6)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(7)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/166 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/166

---

P8_TA(2015)0245

Utnyttjande av Europeiska Unionens solidaritetsfond: Översvämningar i Rumänien, Bulgarien och Italien

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond, i enlighet med punkt 11 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (översvämningar i Rumänien, Bulgarien och Italien) (COM(2015)0162 – C8-0094/2015 – 2015/2079(BUD))

(2017/C 265/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0162 – C8-0094/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0162 – C8-0094/2015),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 10,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 11,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0211/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0211/2015),

| 1. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond (översvämningar i Rumänien, Bulgarien och Italien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/1180.)

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/167 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/167

---

P8_TA(2015)0247

Förslag till ändringsbudget nr 1/2015: Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2015 för budgetåret 2015, avsnitt III – kommissionen som åtföljer förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar och om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 (09876/2015 – C8-0172/2015 – 2015/2011(BUD))

(2017/C 265/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (2),

| — | med beaktande av ändringsbudget nr 1/2015 , slutgiltigt antagen den 28 april 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsbudget nr 1/2015 , slutgiltigt antagen den 28 april 2015 (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (6),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2015 som kommissionen antog den 13 januari 2015 (COM(2015)0011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2015 som kommissionen antog den 13 januari 2015 (COM(2015)0011),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2015 som rådet antog den 26 juni 2015 och översände till Europaparlamentet samma dag (09876/2015 – C8-0172/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2015 som rådet antog den 26 juni 2015 och översände till Europaparlamentet samma dag (09876/2015 – C8-0172/2015),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 — Europeiska fonden för strategiska investeringar (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 — Europeiska fonden för strategiska investeringar (7),

| — | med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling (A8-0221/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling (A8-0221/2015), och av följande skäl:

| A. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2015 är att genomföra de nödvändiga ändringarna av kontoplanen i linje med lagstiftningsöverenskommelsen om Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och den nödvändiga omfördelningen av 1 360 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden och 10 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

A.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2015 är att genomföra de nödvändiga ändringarna av kontoplanen i linje med lagstiftningsöverenskommelsen om Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och den nödvändiga omfördelningen av 1 360 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden och 10 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden.

| B. | När det gäller inbetalningarna till EU:s garantifond år 2015 omfördelas ett totalt belopp på 1 350 miljoner EUR från Fonden för ett sammanlänkat Europa (790 miljoner EUR), Horisont 2020 (70 miljoner EUR) och Iter (490 miljoner EUR) i åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

B.

När det gäller inbetalningarna till EU:s garantifond år 2015 omfördelas ett totalt belopp på 1 350 miljoner EUR från Fonden för ett sammanlänkat Europa (790 miljoner EUR), Horisont 2020 (70 miljoner EUR) och Iter (490 miljoner EUR) i åtagandebemyndiganden.

| C. | Kommissionen har för avsikt att kompensera minskningen för Iter med en motsvarande ökning för perioden 2018–2020. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen har för avsikt att kompensera minskningen för Iter med en motsvarande ökning för perioden 2018–2020.

| D. | Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden på vardera 10 miljoner EUR till Europeiskt centrum för investeringsrådgivning omfördelas till fullo från Iter (budgetpost 08 04 01 02). |
| --- | --- |

D.

Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden på vardera 10 miljoner EUR till Europeiskt centrum för investeringsrådgivning omfördelas till fullo från Iter (budgetpost 08 04 01 02).

| E. | Alla ytterligare åtagande- och betalningsbemyndiganden för genomförandet av Efsi omfördelas fullt ut, vilket innebär att de samlade åtagande- och betalningsbemyndiganden i 2015 års budget förblir oförändrade. |
| --- | --- |

E.

Alla ytterligare åtagande- och betalningsbemyndiganden för genomförandet av Efsi omfördelas fullt ut, vilket innebär att de samlade åtagande- och betalningsbemyndiganden i 2015 års budget förblir oförändrade.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 1/2015, som lagts fram av kommissionen, och rådets ståndpunkt om detta. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 1/2015, som lagts fram av kommissionen, och rådets ståndpunkt om detta.

| 2. | Europaparlamentet gläder sig över att en snabb enighet om Efsi kunde uppnås tack vare alla institutioners beslutsamhet att ta fonden i bruk så snabbt som möjligt. Resultatet av förhandlingarna är bättre än kommissionens ursprungliga förslag, men parlamentet beklagar de negativa konsekvenserna för Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet gläder sig över att en snabb enighet om Efsi kunde uppnås tack vare alla institutioners beslutsamhet att ta fonden i bruk så snabbt som möjligt. Resultatet av förhandlingarna är bättre än kommissionens ursprungliga förslag, men parlamentet beklagar de negativa konsekvenserna för Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa.

| 3. | Europaparlamentet betonar på nytt den roll som unionens budget har för att skapa mervärde genom att sammanföra resurser och säkerställa en hög grad av synergieffekter mellan de europeiska struktur- och investeringsfonderna och Efsi, samtidigt som multiplikatoreffekten av unionens bidrag mångdubblas. Parlamentet stöder mobiliseringen av kompletterande källor av privata och offentliga medel för att stödja investeringar i mål med en europeisk dimension, i synnerhet genom att behandla de gränsöverskridande utmaningarna på områden såsom energi-, miljö och transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar på nytt den roll som unionens budget har för att skapa mervärde genom att sammanföra resurser och säkerställa en hög grad av synergieffekter mellan de europeiska struktur- och investeringsfonderna och Efsi, samtidigt som multiplikatoreffekten av unionens bidrag mångdubblas. Parlamentet stöder mobiliseringen av kompletterande källor av privata och offentliga medel för att stödja investeringar i mål med en europeisk dimension, i synnerhet genom att behandla de gränsöverskridande utmaningarna på områden såsom energi-, miljö och transportinfrastruktur.

| 4. | Europaparlamentet gläder sig över att ytterligare 1 000 miljoner EUR jämfört med kommissionens ursprungliga förslag kommer att finansieras via den samlade marginalen för åtaganden, som härrör från disponibla marginaler i 2014 och 2015 års budgetar, vilket minskar omfördelningen från Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont 2020. Parlamentet påpekar att i enlighet med artikel 14 i förordningen om den fleråriga budgetramen kommer medel inom den samlade marginalen för åtaganden först att göras tillgängliga från och med 2016. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet gläder sig över att ytterligare 1 000 miljoner EUR jämfört med kommissionens ursprungliga förslag kommer att finansieras via den samlade marginalen för åtaganden, som härrör från disponibla marginaler i 2014 och 2015 års budgetar, vilket minskar omfördelningen från Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont 2020. Parlamentet påpekar att i enlighet med artikel 14 i förordningen om den fleråriga budgetramen kommer medel inom den samlade marginalen för åtaganden först att göras tillgängliga från och med 2016.

| 5. | Europaparlamentet beklagar dock generellt omfördelningen från Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont 2020, eftersom dessa program är viktiga för sysselsättningen och tillväxten i Europa. Parlamentet tänker därför åtgärda dessa omfördelningar i de kommande årliga budgetförfarandena. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar dock generellt omfördelningen från Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont 2020, eftersom dessa program är viktiga för sysselsättningen och tillväxten i Europa. Parlamentet tänker därför åtgärda dessa omfördelningar i de kommande årliga budgetförfarandena.

| 6. | Europaparlamentet betonar att investeringar i forskning och transport är av största betydelse för att stärka unionsbudgetens roll och mål att stimulera tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning och uppfylla målen för Europa 2020-strategin. Parlamentet påminner i detta avseende om att programmen Horisont 2020 och fonden för ett sammanlänkat Europa är centrala program under rubrik 1a ”Konkurrenskraft för tillväxt och arbetstillfällen”. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att investeringar i forskning och transport är av största betydelse för att stärka unionsbudgetens roll och mål att stimulera tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning och uppfylla målen för Europa 2020-strategin. Parlamentet påminner i detta avseende om att programmen Horisont 2020 och fonden för ett sammanlänkat Europa är centrala program under rubrik 1a ”Konkurrenskraft för tillväxt och arbetstillfällen”.

| 7. | Europaparlamentet bekräftar sin vilja att anta förslaget till ändringsbudget nr 1/2015 såsom det ändrats av rådet i linje med lagstiftningsöverenskommelsen om Efsi, eftersom man snarast möjligt vill kunna ta Efsi i bruk. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet bekräftar sin vilja att anta förslaget till ändringsbudget nr 1/2015 såsom det ändrats av rådet i linje med lagstiftningsöverenskommelsen om Efsi, eftersom man snarast möjligt vill kunna ta Efsi i bruk.

| 8. | Europaparlamentet godkänner därför rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2015. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet godkänner därför rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2015.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 2/2015 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 2/2015 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 69, 13.3.2015.

(3)  EUT L 190, 17.7.2015.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUT L 103, 22.4.2015, s. 1.

(6)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(7)  EUT L 169, 1.7.2015, s. 1

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/170 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/170

---

P8_TA(2015)0248

Förslag till ändringsbudget nr 5/2015: åtgärder för att hantera migrationstrycket

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2015 för budgetåret 2015 – Åtgärder för att hantera migrationstrycket (09768/2015 – C8-0163/2015 – 2015/2121(BUD))

(2017/C 265/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (2),

| — | med beaktande av ändringsbudget nr 1/2015, slutgiltigt antagen den 28 april 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsbudget nr 1/2015, slutgiltigt antagen den 28 april 2015 (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (6),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 5/2015 som kommissionen antog den 13 maj 2015 (COM(2015)0241), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 5/2015 som kommissionen antog den 13 maj 2015 (COM(2015)0241),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2015 som rådet antog den 19 juni 2015 och översände till Europaparlamentet samma dag (09768/2015 – C8-0163/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2015 som rådet antog den 19 juni 2015 och översände till Europaparlamentet samma dag (09768/2015 – C8-0163/2015),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 april 2015 om de senaste tragedierna i Medelhavet och EU:s migrations- och asylpolitik (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 april 2015 om de senaste tragedierna i Medelhavet och EU:s migrations- och asylpolitik (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2015En europeisk migrationsagenda (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2015En europeisk migrationsagenda (COM(2015)0240),

| — | med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0212/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0212/2015), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 5/2015 syftar till att förstärka unionens resurser för att hantera migrations- och flyktingströmmar, till följd av den senaste tidens tragedier i Medelhavsområdet och de större migrationsströmmarna. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2015 syftar till att förstärka unionens resurser för att hantera migrations- och flyktingströmmar, till följd av den senaste tidens tragedier i Medelhavsområdet och de större migrationsströmmarna.

| B. | Åtagandebemyndigandena ökar med 75 722 000 EUR. |
| --- | --- |

B.

Åtagandebemyndigandena ökar med 75 722 000 EUR.

| C. | Hela det belopp på 69 652 000 EUR som motsvarar ökningen av betalningsbemyndigandena har omfördelats från Galileo-programmet, vilket innebär att den totala nivån på betalningsbemyndigandena i budgeten för 2015 är oförändrad. |
| --- | --- |

C.

Hela det belopp på 69 652 000 EUR som motsvarar ökningen av betalningsbemyndigandena har omfördelats från Galileo-programmet, vilket innebär att den totala nivån på betalningsbemyndigandena i budgeten för 2015 är oförändrad.

| D. | Den föreslagna ökningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) uppgår till totalt 26,8 miljoner EUR i både åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden, vilka delvis kommer från extra anslag till följd av förslaget till ändringsbudget nr 5/2015, delvis från omfördelningen inom kapitel 18 02 (Inre säkerhet) till följd av avslutandet av gamla ärenden inom fonden för yttre gränser. |
| --- | --- |

D.

Den föreslagna ökningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) uppgår till totalt 26,8 miljoner EUR i både åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden, vilka delvis kommer från extra anslag till följd av förslaget till ändringsbudget nr 5/2015, delvis från omfördelningen inom kapitel 18 02 (Inre säkerhet) till följd av avslutandet av gamla ärenden inom fonden för yttre gränser.

| E. | Det är hittills huvudsakligen unionens södra kuststater som i sina nationella budgetar har fått ta den ekonomiska bördan i samband med krisen. |
| --- | --- |

E.

Det är hittills huvudsakligen unionens södra kuststater som i sina nationella budgetar har fått ta den ekonomiska bördan i samband med krisen.

| F. | Med beaktande av de makroekonomiska prognoserna på medellång sikt och den olikartade befolkningsutvecklingen inom unionen och i grannskapsområden, särskilt i västra och centrala Afrika, kan den ökade migrationen till Europa inte betraktas som ett tillfälligt fenomen. |
| --- | --- |

F.

Med beaktande av de makroekonomiska prognoserna på medellång sikt och den olikartade befolkningsutvecklingen inom unionen och i grannskapsområden, särskilt i västra och centrala Afrika, kan den ökade migrationen till Europa inte betraktas som ett tillfälligt fenomen.

| G. | Förslaget till ändringsbudget nr 5/2015 innebär också att personalstyrkan ökar för tre byråer, dvs. 16 ytterligare tjänster för Frontex, 4 tjänster för Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) och tre tjänster för Europeiska polisbyrån (Europol). |
| --- | --- |

G.

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2015 innebär också att personalstyrkan ökar för tre byråer, dvs. 16 ytterligare tjänster för Frontex, 4 tjänster för Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) och tre tjänster för Europeiska polisbyrån (Europol).

| H. | Om migrationsströmmarna inte i tid hanteras på ett effektivt sätt kan de leda till stora kostnader på andra politikområden. |
| --- | --- |

H.

Om migrationsströmmarna inte i tid hanteras på ett effektivt sätt kan de leda till stora kostnader på andra politikområden.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 5/2015, som lagts fram av kommissionen, och rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 5/2015, som lagts fram av kommissionen, och rådets ståndpunkt.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar samtliga institutioners beredvillighet att öka budgetanslagen till migration och asylfrågor mot bakgrund av de uppenbara och brådskande behoven. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar samtliga institutioners beredvillighet att öka budgetanslagen till migration och asylfrågor mot bakgrund av de uppenbara och brådskande behoven.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet vid sin behandling av budgeten för 2015 i oktober 2014 redan begärde betydligt större anslag för dessa budgetposter och ytterligare personal för de berörda byråerna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att parlamentet vid sin behandling av budgeten för 2015 i oktober 2014 redan begärde betydligt större anslag för dessa budgetposter och ytterligare personal för de berörda byråerna.

| 4. | Europaparlamentet beklagar dock den begränsade ökningen i förslaget till ändringsbudget nr 5/2015, vilken inte motsvarar behoven med tanke på den pågående krisen i Medelhavsområdet, som troligtvis kommer att förvärras, den allt större risken för flyktingar från Ukraina och behovet av att ta itu med migrationsutmaningarna i allmänhet. Parlamentet betonar dock behovet av stränga kontroller av destinationen för dessa medel och följaktligen större transparens när det gäller förfaranden som avser avtal och underavtal, med beaktande av det stora antalet utredningar avseende missbruk som uppdagats i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar dock den begränsade ökningen i förslaget till ändringsbudget nr 5/2015, vilken inte motsvarar behoven med tanke på den pågående krisen i Medelhavsområdet, som troligtvis kommer att förvärras, den allt större risken för flyktingar från Ukraina och behovet av att ta itu med migrationsutmaningarna i allmänhet. Parlamentet betonar dock behovet av stränga kontroller av destinationen för dessa medel och följaktligen större transparens när det gäller förfaranden som avser avtal och underavtal, med beaktande av det stora antalet utredningar avseende missbruk som uppdagats i medlemsstaterna.

| 5. | Europaparlamentet beklagar de klyftor som uppstått mellan medlemsstaterna i rådet i samband med kommissionens förslag i den europeiska migrationsagendan. Parlamentet påminner om att krisen, på grund av migrationsfenomenets karaktär, kan hanteras på ett effektivare sätt på unionsnivå. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar de klyftor som uppstått mellan medlemsstaterna i rådet i samband med kommissionens förslag i den europeiska migrationsagendan. Parlamentet påminner om att krisen, på grund av migrationsfenomenets karaktär, kan hanteras på ett effektivare sätt på unionsnivå.

| 6. | Europaparlamentet anser att de byråer som berörs inte bör bli föremål för personalminskningar eller omfördelning av personal. Parlamentet anser att dessa byråer måste fördela sin personal på lämpligt sätt för att de ska kunna fullgöra sitt ökade ansvar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att de byråer som berörs inte bör bli föremål för personalminskningar eller omfördelning av personal. Parlamentet anser att dessa byråer måste fördela sin personal på lämpligt sätt för att de ska kunna fullgöra sitt ökade ansvar.

| 7. | Parlamentet betonar att med tanke på hur många människor som anländer till unionens södra kuster, den allt större roll som Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) måste spela i asylhanteringen och den tydliga begäran om tidigarelagt stöd för att förbättra mottagningsförhållandena, är förslaget att öka personalstyrkan vid (Easo) med endast fyra tjänster helt klart otillräckligt. Parlamentet begär därför en lämplig personalstyrka och budget för Easo för 2016 så att kontoret effektivt kan utföra sina uppgifter och sin verksamhet. |
| --- | --- |

7.

Parlamentet betonar att med tanke på hur många människor som anländer till unionens södra kuster, den allt större roll som Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) måste spela i asylhanteringen och den tydliga begäran om tidigarelagt stöd för att förbättra mottagningsförhållandena, är förslaget att öka personalstyrkan vid (Easo) med endast fyra tjänster helt klart otillräckligt. Parlamentet begär därför en lämplig personalstyrka och budget för Easo för 2016 så att kontoret effektivt kan utföra sina uppgifter och sin verksamhet.

| 8. | Europaparlamentet anser att budgetkonsekvenserna och de ytterligare uppgifter som följer av de åtgärder som presenterats som en del av EU:s migrationsagenda och EU:s säkerhetsagenda med avseende på Europol bör bedömas i detalj av kommissionen för att Europaparlamentet och rådet ska kunna anpassa Europols budget- och personalbehov i motsvarande mån. Parlamentet betonar Europols roll när det gäller att ge gränsöverskridande stöd till medlemsstaterna och för informationsutbytet. Parlamentet understryker behovet att säkerställa en lämplig budget och personalstyrka för Europol för 2016 så att Europol effektivt kan utföra sina uppgifter och sin verksamhet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att budgetkonsekvenserna och de ytterligare uppgifter som följer av de åtgärder som presenterats som en del av EU:s migrationsagenda och EU:s säkerhetsagenda med avseende på Europol bör bedömas i detalj av kommissionen för att Europaparlamentet och rådet ska kunna anpassa Europols budget- och personalbehov i motsvarande mån. Parlamentet betonar Europols roll när det gäller att ge gränsöverskridande stöd till medlemsstaterna och för informationsutbytet. Parlamentet understryker behovet att säkerställa en lämplig budget och personalstyrka för Europol för 2016 så att Europol effektivt kan utföra sina uppgifter och sin verksamhet.

| 9. | Europaparlamentet ber kommissionen att inom ramen för halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen, göra en så exakt bedömning som möjligt av asyl-, migrations- och integrationsfondens behov fram till 2020. Parlamentet ber kommissionen att lägga fram ett förslag till lämplig ökning och därefter anpassa fördelningen av medel till de olika programmen och metoderna för genomförandet av fonden, till följd av översynen av budgetplanen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet ber kommissionen att inom ramen för halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen, göra en så exakt bedömning som möjligt av asyl-, migrations- och integrationsfondens behov fram till 2020. Parlamentet ber kommissionen att lägga fram ett förslag till lämplig ökning och därefter anpassa fördelningen av medel till de olika programmen och metoderna för genomförandet av fonden, till följd av översynen av budgetplanen.

| 10. | Europaparlamentet avser att ändra kontoplanen för asyl-, migrations- och integrationsfonden för att uppnå större transparens i och bättre kontroll av fördelningen av de årliga anslagen till program och metoder för genomförandet av fonden, i enlighet med förordning (EU) nr 516/2014 (8). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet avser att ändra kontoplanen för asyl-, migrations- och integrationsfonden för att uppnå större transparens i och bättre kontroll av fördelningen av de årliga anslagen till program och metoder för genomförandet av fonden, i enlighet med förordning (EU) nr 516/2014 (8).

| 11. | Europaparlamentet noterar dessutom att förslaget till ändringsbudget nr 5/2015 inte innehåller ytterligare allmänna betalningsbemyndiganden i budgeten för 2015 utan ännu en gång endast omfördelar redan befintliga anslag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar dessutom att förslaget till ändringsbudget nr 5/2015 inte innehåller ytterligare allmänna betalningsbemyndiganden i budgeten för 2015 utan ännu en gång endast omfördelar redan befintliga anslag.

| 12. | Europaparlamentet insisterar på att omfördelningen från Galileo vederbörligen måste kompenseras för i budgeten för 2016. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet insisterar på att omfördelningen från Galileo vederbörligen måste kompenseras för i budgeten för 2016.

| 13. | Europaparlamentet bekräftar dock sin beredvillighet att så fort som möjligt anta det förslag till ändringsbudget nr 5/2015 som kommissionen har lagt fram med tanke på ärendets brådskande natur. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet bekräftar dock sin beredvillighet att så fort som möjligt anta det förslag till ändringsbudget nr 5/2015 som kommissionen har lagt fram med tanke på ärendets brådskande natur.

| 14. | Europaparlamentet godkänner därför rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2015. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet godkänner därför rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2015.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 5/2015 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 5/2015 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 69, 13.3.2015.

(3)  EUT L 190, 17.7.2015.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUT L 103, 22.4.2015, s. 1.

(6)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2015)0176.

(8)  I enlighet med förordning (EU) nr 516/2014 uppgår de totala anslagen till asyl-, migrations- och integrationsfonden för 2014-2020 till 3 137 miljoner EUR. Beloppet ska fördelas enligt följande:

| a. | 2 392 miljoner EUR till nationella program (artikel 19). |
| --- | --- |

a.

2 392 miljoner EUR till nationella program (artikel 19).

| b. | 360 miljoner EUR till särskilda åtgärder enligt bilaga II (artikel 16), program för vidarebosättning (artikel 17) och överföring av personer (artikel 18). |
| --- | --- |

b.

360 miljoner EUR till särskilda åtgärder enligt bilaga II (artikel 16), program för vidarebosättning (artikel 17) och överföring av personer (artikel 18).

| c. | 385 miljoner EUR till unionsåtgärder (artikel 20), bistånd vid nödsituationer (artikel 21), det europeiska migrationsnätverket (artikel 22) och tekniskt bistånd (artikel 23). |
| --- | --- |

c.

385 miljoner EUR till unionsåtgärder (artikel 20), bistånd vid nödsituationer (artikel 21), det europeiska migrationsnätverket (artikel 22) och tekniskt bistånd (artikel 23).

Den nuvarande kontoplanen motsvarar inte alls denna fördelning.

---

Onsdagen den 8 juli 2015

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/173 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/173

---

P8_TA(2015)0253

Stabiliserings- och associeringsavtal med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (protokoll med anledning av Kroatiens anslutning till EU) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (05548/2014 – C8-0127/2014 – 2013/0386(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 265/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (05548/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05548/2014),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (05547/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (05547/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 samt artikel 218.6 andra stycket a led i och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0127/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 samt artikel 218.6 andra stycket a led i och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0127/2014),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0188/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0188/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/174 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/174

---

P8_TA(2015)0254

Stabiliserings- och associeringsavtal med Serbien (protokoll med anledning av Kroatiens anslutning till EU) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (06682/2014 – C8-0098/2014 – 2014/0039(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 265/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (06682/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (06682/2014),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (06681/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (06681/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 samt artikel 218.6 andra stycket a led i och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0098/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 samt artikel 218.6 andra stycket a led i och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0098/2014),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0189/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0189/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Serbien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Serbien.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/175 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/175

---

P8_TA(2015)0255

Förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete med Indien ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering (05872/2015 – C8-0074/2015 – 2014/0293(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 265/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering (05872/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering (05872/2015),

| — | med beaktande av rådets beslut av den 25 juni 2002 om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering (2002/648/EG) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 25 juni 2002 om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering (2002/648/EG) (1),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0074/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0074/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2, artikel 108.7 och artikel 50.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2, artikel 108.7 och artikel 50.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0179/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0179/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet förlängs. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet förlängs.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Indien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Indien.

---

(1)  EGT L 213, 9.8.2002, s. 29.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/176 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/176

---

P8_TA(2015)0256

Vetenskapligt och tekniskt samarbete med Färöarna: Horisont 2020 ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Färöarna genom vilket Färöarna associeras med Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (05660/2015 – C8-0057/2015 – 2014/0228(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 265/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (05660/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05660/2015),

| — | med beaktande av förslaget till avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Färöarna genom vilket Färöarna associeras med Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (14014/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Färöarna genom vilket Färöarna associeras med Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (14014/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186 samt artikel 218.6 andra stycket a och artikel 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0057/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186 samt artikel 218.6 andra stycket a och artikel 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0057/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2, artiklarna 108.7 och 50.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2, artiklarna 108.7 och 50.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0180/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0180/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Färöarna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Färöarna.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/177 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/177

---

P8_TA(2015)0257

Företagsstyrning: Aktieägares långsiktiga engagemang och insyng ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 8 juli 2015 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2007/36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang och direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa inslag i årsberättelsen om företagsstyrning (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 265/35)

Ändring 1, om inte annat anges

EUROPAPARLAMENTETS ÄNDRINGSFÖRSLAG (*1)

till kommissionens förslag

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTI (EU) 2015/...

om ändring av direktiv 2007/36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang, av direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa inslag i årsberättelsen om företagsstyrning och av direktiv 2004/109/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 50 och 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

efter att ha samrått med Europeiska datatillsynsmannen,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/36/EG (3) anges kraven för utövande av vissa aktieägarrättigheter i anknytning till röstandelar vid bolagsstämmor i företag som har sina huvudkontor i en medlemsstat och vilkas aktier handlas på en reglerad marknad belägen i eller som opererar i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/36/EG (3) anges kraven för utövande av vissa aktieägarrättigheter i anknytning till röstandelar vid bolagsstämmor i företag som har sina huvudkontor i en medlemsstat och vilkas aktier handlas på en reglerad marknad belägen i eller som opererar i en medlemsstat.

| (2) | Även om aktieägarna inte står som ägare till företag, som är separata rättsliga enheter som de inte har full kontroll över, spelar de en viktig roll i styrningen av dessa företag.
  Finanskrisen har avslöjat att aktieägarna i många fall stödde förvaltarnas överdrivna, kortsiktiga risktagande. ▌Den nuvarande nivån på ”tillsynen” över de företag man investerar i och engagemanget från de institutionella investerarnas och kapitalförvaltarnas sida är
  dessutom ofta
  otillräckliga
  och alltför inriktade på kortsiktiga vinster
  , vilket
  leder
  till att de börsnoterade företagens företagsstyrning och prestationer blir suboptimala. |
| --- | --- |

(2)

Även om aktieägarna inte står som ägare till företag, som är separata rättsliga enheter som de inte har full kontroll över, spelar de en viktig roll i styrningen av dessa företag.
  Finanskrisen har avslöjat att aktieägarna i många fall stödde förvaltarnas överdrivna, kortsiktiga risktagande. ▌Den nuvarande nivån på ”tillsynen” över de företag man investerar i och engagemanget från de institutionella investerarnas och kapitalförvaltarnas sida är
  dessutom ofta
  otillräckliga
  och alltför inriktade på kortsiktiga vinster
  , vilket
  leder
  till att de börsnoterade företagens företagsstyrning och prestationer blir suboptimala.

| (2a) | Ett större engagemang i företagsstyrningen från aktieägarnas sida är ett av de redskap som kan bidra till en förbättring av företagens finansiella och icke-finansiella resultat. Eftersom aktieägarnas rättigheter inte är den enda långsiktiga faktor som behöver beaktas i samband med företagsstyrning bör de åtföljas av kompletterande åtgärder för att garantera ett större deltagande från olika intressenter, framför allt de anställda, de lokala myndigheterna och civilsamhället. |
| --- | --- |

(2a)

Ett större engagemang i företagsstyrningen från aktieägarnas sida är ett av de redskap som kan bidra till en förbättring av företagens finansiella och icke-finansiella resultat. Eftersom aktieägarnas rättigheter inte är den enda långsiktiga faktor som behöver beaktas i samband med företagsstyrning bör de åtföljas av kompletterande åtgärder för att garantera ett större deltagande från olika intressenter, framför allt de anställda, de lokala myndigheterna och civilsamhället.

| (3) | I handlingsplanen om europeisk bolagsrätt och bolagsstyrning meddelade kommissionen ett antal åtgärder på området för företagsstyrning, framför allt för att uppmuntra till ett långsiktigt engagemang från aktieägarnas sida och för att öka öppenheten mellan företag och investerare. |
| --- | --- |

(3)

I handlingsplanen om europeisk bolagsrätt och bolagsstyrning meddelade kommissionen ett antal åtgärder på området för företagsstyrning, framför allt för att uppmuntra till ett långsiktigt engagemang från aktieägarnas sida och för att öka öppenheten mellan företag och investerare.

| (4) | För att ytterligare underlätta utövandet av aktieägarrättigheter och kontakterna mellan börsnoterade företag och aktieägare bör de börsnoterade företagen
  ha rätt
  att
  identifiera
  sina aktieägare och kommunicera med dem direkt.
  För att förbättra öppenheten och dialogen bör
  därför detta direktiv innehålla regler som säkerställer att aktieägarna kan identifieras. [Ändring 29] |
| --- | --- |

(4)

För att ytterligare underlätta utövandet av aktieägarrättigheter och kontakterna mellan börsnoterade företag och aktieägare bör de börsnoterade företagen
  ha rätt
  att
  identifiera
  sina aktieägare och kommunicera med dem direkt.
  För att förbättra öppenheten och dialogen bör
  därför detta direktiv innehålla regler som säkerställer att aktieägarna kan identifieras. [Ändring 29]

| (5) | En viktig förutsättning för att aktieägarna faktiskt ska kunna utöva sina rättigheter är effektiviteten i den kedja av intermediärer som för aktieägarnas värdepapperskonton, framför allt i gränsöverskridande sammanhang. Ett av syftena med direktivet är att förbättra överföringen av information från intermediärer genom investeringskedjan för att underlätta utövandet av aktieägarrättigheter. |
| --- | --- |

(5)

En viktig förutsättning för att aktieägarna faktiskt ska kunna utöva sina rättigheter är effektiviteten i den kedja av intermediärer som för aktieägarnas värdepapperskonton, framför allt i gränsöverskridande sammanhang. Ett av syftena med direktivet är att förbättra överföringen av information från intermediärer genom investeringskedjan för att underlätta utövandet av aktieägarrättigheter.

| (6) | Med tanke på intermediärernas viktiga roll bör de åläggas att underlätta utövandet av aktieägarnas rättigheter ▌när
  aktieägarna
  önskar utöva
  dessa
  rättigheter själva
  eller önskar
  utse en tredje person för att göra detta. Om
  aktieägarna
  inte vill utöva sina rättigheter
  själva
  utan har utsett intermediären till tredje person bör den senare vara skyldig att utöva dessa rättigheter efter
  aktieägarnas
  uttryckliga tillstånd och anvisningar och till
  deras
  fördel. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på intermediärernas viktiga roll bör de åläggas att underlätta utövandet av aktieägarnas rättigheter ▌när
  aktieägarna
  önskar utöva
  dessa
  rättigheter själva
  eller önskar
  utse en tredje person för att göra detta. Om
  aktieägarna
  inte vill utöva sina rättigheter
  själva
  utan har utsett intermediären till tredje person bör den senare vara skyldig att utöva dessa rättigheter efter
  aktieägarnas
  uttryckliga tillstånd och anvisningar och till
  deras
  fördel.

| (7) | För att främja värdepappersinvesteringarna i unionen och utövandet av aktierelaterade rättigheter bör detta direktiv
  föreskriva en hög grad av öppenhet i fråga om kostnader för tjänster som tillhandahålls av intermediärer
  .
  För att
  förebygga prisdiskriminering av gränsöverskridande aktieinnehav jämfört med rent inhemska innehav
  bör alla skillnader mellan de avgifter som tas ut för inhemskt respektive gränsöverskridande utövande av rättigheter vederbörligen motiveras och återspegla skillnaderna mellan de faktiska kostnaderna
  för de tjänster som erbjuds av intermediärer. Intermediärer som har inrättat ett lokalkontor i unionen bör omfattas av reglerna om identifiering av aktieägare, överföring av information, underlättande av aktieägares rättigheter och öppenhet i fråga om ▌kostnader för att säkerställa en effektiv tillämpning av bestämmelserna om aktier som ägs via sådana intermediärer. |
| --- | --- |

(7)

För att främja värdepappersinvesteringarna i unionen och utövandet av aktierelaterade rättigheter bör detta direktiv
  föreskriva en hög grad av öppenhet i fråga om kostnader för tjänster som tillhandahålls av intermediärer
  .
  För att
  förebygga prisdiskriminering av gränsöverskridande aktieinnehav jämfört med rent inhemska innehav
  bör alla skillnader mellan de avgifter som tas ut för inhemskt respektive gränsöverskridande utövande av rättigheter vederbörligen motiveras och återspegla skillnaderna mellan de faktiska kostnaderna
  för de tjänster som erbjuds av intermediärer. Intermediärer som har inrättat ett lokalkontor i unionen bör omfattas av reglerna om identifiering av aktieägare, överföring av information, underlättande av aktieägares rättigheter och öppenhet i fråga om ▌kostnader för att säkerställa en effektiv tillämpning av bestämmelserna om aktier som ägs via sådana intermediärer.

| (8) | Ett effektivt och hållbart aktieägarengagemang är
  ett viktigt inslag
  i de börsnoterade företagens företagsstyrningsmodell, som är beroende av en god jämvikt mellan olika organ och intressenter.
  Ett riktigt engagemang från intressenternas, särskilt de anställdas, sida bör anses vara en ytterst viktig del i utvecklingen av en balanserad europeisk ram för företagsstyrning. |
| --- | --- |

(8)

Ett effektivt och hållbart aktieägarengagemang är
  ett viktigt inslag
  i de börsnoterade företagens företagsstyrningsmodell, som är beroende av en god jämvikt mellan olika organ och intressenter.
  Ett riktigt engagemang från intressenternas, särskilt de anställdas, sida bör anses vara en ytterst viktig del i utvecklingen av en balanserad europeisk ram för företagsstyrning.

| (9) | Institutionella investerare och kapitalförvaltare är
  ofta
  viktiga aktieägare i unionens börsnoterade företag och kan därför spela en
  väsentlig
  roll i dessa företags företagsstyrning men också mer allmänt vad gäller deras strategi och långsiktiga prestationer. Erfarenheterna under senare år har emellertid visat att institutionella investerare och kapitalförvaltare sällan engagerar sig
  på riktigt
  i de företag i vilka de äger aktier, och det finns belägg för att kapitalmarknaderna utövar påtryckningar på företagen för att de ska uppvisa kortsiktiga resultat, vilket
  äventyrar företagens långsiktiga finansiella och icke-finansiella resultat och leder, tillsammans med ett flertal andra negativa konsekvenser,
  till suboptimala investeringsnivåer i till exempel forskning och utveckling, något som är till skada för ▌företagens ▌långsiktiga resultat. |
| --- | --- |

(9)

Institutionella investerare och kapitalförvaltare är
  ofta
  viktiga aktieägare i unionens börsnoterade företag och kan därför spela en
  väsentlig
  roll i dessa företags företagsstyrning men också mer allmänt vad gäller deras strategi och långsiktiga prestationer. Erfarenheterna under senare år har emellertid visat att institutionella investerare och kapitalförvaltare sällan engagerar sig
  på riktigt
  i de företag i vilka de äger aktier, och det finns belägg för att kapitalmarknaderna utövar påtryckningar på företagen för att de ska uppvisa kortsiktiga resultat, vilket
  äventyrar företagens långsiktiga finansiella och icke-finansiella resultat och leder, tillsammans med ett flertal andra negativa konsekvenser,
  till suboptimala investeringsnivåer i till exempel forskning och utveckling, något som är till skada för ▌företagens ▌långsiktiga resultat.

| (10) | Ofta underlåter institutionella investerare och kapitalförvaltare att öppet redovisa sina investeringsstrategier och sin policy när det gäller engagemang samt hur de tillämpas
  och vilka resultat de ger
  . En offentlig redovisning av sådan information
  skulle
  öka investerarnas medvetenhet, göra det lättare för de slutliga förmånstagarna, till exempel blivande pensionärer, att optimera sina investeringsbeslut, stärka dialogen mellan företagen och deras aktieägare,
  stärka
  aktieägarnas engagemang samt stärka företagens ansvarighet gentemot
  intressenterna och
  det civila samhället. |
| --- | --- |

(10)

Ofta underlåter institutionella investerare och kapitalförvaltare att öppet redovisa sina investeringsstrategier och sin policy när det gäller engagemang samt hur de tillämpas
  och vilka resultat de ger
  . En offentlig redovisning av sådan information
  skulle
  öka investerarnas medvetenhet, göra det lättare för de slutliga förmånstagarna, till exempel blivande pensionärer, att optimera sina investeringsbeslut, stärka dialogen mellan företagen och deras aktieägare,
  stärka
  aktieägarnas engagemang samt stärka företagens ansvarighet gentemot
  intressenterna och
  det civila samhället.

| (11) | Därför bör institutionella investerare och kapitalförvaltare utveckla en policy för aktieägarengagemang som bland annat fastställer hur de integrerar aktieägarnas engagemang i sin investeringsstrategi, övervakar företagen de investerar i,
  även med avseende på deras sociala och miljörelaterade risker,
  för en dialog med de företagen
  och deras intressenter
  samt utövar sin rösträtt. En sådan policy för aktieägarnas engagemang bör omfatta en policy för att hantera faktiska eller potentiella intressekonflikter, som den institutionella investerarens eller kapitalförvaltarens tillhandahållande av finansiella tjänster, eller företag som är anslutna till dem, till det företag man investerar i. Denna policy, dess tillämpning och resultaten av den bör offentliggöras
  och skickas till de institutionella investerarnas kunder
  en gång per år. Om institutionella investerare eller kapitalförvaltare beslutar att inte utveckla en policy för aktieägarengagemang och/eller beslutar att inte offentliggöra dess tillämpning och resultat ska de lämna en tydlig och motiverad förklaring till varför det förhåller sig så. |
| --- | --- |

(11)

Därför bör institutionella investerare och kapitalförvaltare utveckla en policy för aktieägarengagemang som bland annat fastställer hur de integrerar aktieägarnas engagemang i sin investeringsstrategi, övervakar företagen de investerar i,
  även med avseende på deras sociala och miljörelaterade risker,
  för en dialog med de företagen
  och deras intressenter
  samt utövar sin rösträtt. En sådan policy för aktieägarnas engagemang bör omfatta en policy för att hantera faktiska eller potentiella intressekonflikter, som den institutionella investerarens eller kapitalförvaltarens tillhandahållande av finansiella tjänster, eller företag som är anslutna till dem, till det företag man investerar i. Denna policy, dess tillämpning och resultaten av den bör offentliggöras
  och skickas till de institutionella investerarnas kunder
  en gång per år. Om institutionella investerare eller kapitalförvaltare beslutar att inte utveckla en policy för aktieägarengagemang och/eller beslutar att inte offentliggöra dess tillämpning och resultat ska de lämna en tydlig och motiverad förklaring till varför det förhåller sig så.

| (12) | De institutionella investerarna bör varje år offentliggöra för allmänheten hur deras investeringsstrategi förhåller sig till deras ansvarsförbindelsers natur och varaktighet och hur strategin bidrar till tillgångarnas utveckling på medellång och lång sikt. Om de utnyttjar kapitalförvaltare, antingen via diskretionära fullmakter som omfattar förvaltning av kapital på individuell grund eller genom samlad finansiering, bör de offentliggöra de viktigaste inslagen i överenskommelsen med kapitalförvaltaren vad gäller ett antal frågor, till exempel om den uppmuntrar kapitalförvaltaren att anpassa sin investeringsstrategi och sina investeringsbeslut efter natur och varaktighet för den institutionella investerarens ansvarsförbindelser, om den uppmuntrar kapitalförvaltaren att fatta investeringsbeslut som grundas på företagets resultat på medellång till lång sikt och att engagera sig i företaget, hur den utvärderar kapitalförvaltarens resultat, hur ersättningen för kapitalförvaltningstjänsterna är strukturerad samt den avsedda portföljens omsättningshastighet. Detta skulle bidra till en verklig intressegemenskap mellan de institutionella investerarnas slutliga förmånstagare, kapitalförvaltarna och de företag man investerar i samt skapa möjligheter att utveckla långsiktigare investeringsstrategier och förbindelser med de företag som är föremål för investeringen, vilket även innebär aktieägarengagemang. |
| --- | --- |

(12)

De institutionella investerarna bör varje år offentliggöra för allmänheten hur deras investeringsstrategi förhåller sig till deras ansvarsförbindelsers natur och varaktighet och hur strategin bidrar till tillgångarnas utveckling på medellång och lång sikt. Om de utnyttjar kapitalförvaltare, antingen via diskretionära fullmakter som omfattar förvaltning av kapital på individuell grund eller genom samlad finansiering, bör de offentliggöra de viktigaste inslagen i överenskommelsen med kapitalförvaltaren vad gäller ett antal frågor, till exempel om den uppmuntrar kapitalförvaltaren att anpassa sin investeringsstrategi och sina investeringsbeslut efter natur och varaktighet för den institutionella investerarens ansvarsförbindelser, om den uppmuntrar kapitalförvaltaren att fatta investeringsbeslut som grundas på företagets resultat på medellång till lång sikt och att engagera sig i företaget, hur den utvärderar kapitalförvaltarens resultat, hur ersättningen för kapitalförvaltningstjänsterna är strukturerad samt den avsedda portföljens omsättningshastighet. Detta skulle bidra till en verklig intressegemenskap mellan de institutionella investerarnas slutliga förmånstagare, kapitalförvaltarna och de företag man investerar i samt skapa möjligheter att utveckla långsiktigare investeringsstrategier och förbindelser med de företag som är föremål för investeringen, vilket även innebär aktieägarengagemang.

| (13) | Kapitalförvaltarna bör bli skyldiga att varje halvår
  offentligt
  redovisa ▌hur deras investeringsstrategi och tillämpningen av den överensstämmer med överenskommelsen om kapitalförvaltning och hur investeringsstrategin och investeringsbesluten bidrar till utvecklingen av den institutionella investerarens tillgångar på medellång och lång sikt. Kapitalförvaltarna bör också
  offentligt
  redovisa
  portföljens omsättning,
  om de fattar investeringsbeslut på grundval av bedömningar om utvecklingen på medellång till lång sikt i de företag de investerar i ▌och huruvida de utnyttjar röstningsrådgivare i samband med sitt engagemang i företagen.
  Ytterligare information bör lämnas av kapitalförvaltarna direkt till de institutionella investerarna, inbegripet information om portföljens sammansättning, portföljens omsättningskostnader, eventuella intressekonflikter som har uppstått och hur de har hanterats.
  Denna information skulle göra det möjligt för institutionella investerare att bättre övervaka kapitalförvaltare och uppmuntra till en bättre samordning av intressen och till aktieägarengagemang. |
| --- | --- |

(13)

Kapitalförvaltarna bör bli skyldiga att varje halvår
  offentligt
  redovisa ▌hur deras investeringsstrategi och tillämpningen av den överensstämmer med överenskommelsen om kapitalförvaltning och hur investeringsstrategin och investeringsbesluten bidrar till utvecklingen av den institutionella investerarens tillgångar på medellång och lång sikt. Kapitalförvaltarna bör också
  offentligt
  redovisa
  portföljens omsättning,
  om de fattar investeringsbeslut på grundval av bedömningar om utvecklingen på medellång till lång sikt i de företag de investerar i ▌och huruvida de utnyttjar röstningsrådgivare i samband med sitt engagemang i företagen.
  Ytterligare information bör lämnas av kapitalförvaltarna direkt till de institutionella investerarna, inbegripet information om portföljens sammansättning, portföljens omsättningskostnader, eventuella intressekonflikter som har uppstått och hur de har hanterats.
  Denna information skulle göra det möjligt för institutionella investerare att bättre övervaka kapitalförvaltare och uppmuntra till en bättre samordning av intressen och till aktieägarengagemang.

| (14) | För att förbättra informationen i investeringskedjan bör medlemsstaterna se till att röstningsrådgivare inför och tillämpar lämpliga åtgärder för att
  efter bästa förmåga säkerställa
  att deras röstningsrekommendationer är korrekta och pålitliga, att de bygger på en grundlig analys av all information som står till deras förfogande och inte påverkas av några befintliga eller potentiella intressekonflikter eller affärsförbindelser.
  Röstningsrådgivare bör anta och följa en uppförandekod. Avvikelser från uppförandekoden bör redovisas och förklaras, tillsammans med eventuella alternativa lösningar som har tillämpats. Röstningsrådgivare bör årligen rapportera om hur uppförandekoden har tillämpats.
  De bör offentliggöra viss central information i samband med utarbetandet av sina rekommendationer och alla faktiska eller potentiella intressekonflikter eller affärsförbindelser som kan påverka röstningsrekommendationernas utformning. |
| --- | --- |

(14)

För att förbättra informationen i investeringskedjan bör medlemsstaterna se till att röstningsrådgivare inför och tillämpar lämpliga åtgärder för att
  efter bästa förmåga säkerställa
  att deras röstningsrekommendationer är korrekta och pålitliga, att de bygger på en grundlig analys av all information som står till deras förfogande och inte påverkas av några befintliga eller potentiella intressekonflikter eller affärsförbindelser.
  Röstningsrådgivare bör anta och följa en uppförandekod. Avvikelser från uppförandekoden bör redovisas och förklaras, tillsammans med eventuella alternativa lösningar som har tillämpats. Röstningsrådgivare bör årligen rapportera om hur uppförandekoden har tillämpats.
  De bör offentliggöra viss central information i samband med utarbetandet av sina rekommendationer och alla faktiska eller potentiella intressekonflikter eller affärsförbindelser som kan påverka röstningsrekommendationernas utformning.

| (15) | Eftersom ersättningar är ett av de viktigaste instrumenten för att integrera företagens och direktörernas intressen och mot bakgrund av den avgörande roll direktörerna spelar i företagen är det viktigt att företagens ersättningspolicy fastställs på ett lämpligt sätt, utan att detta påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (4)

  och med beaktande av skillnaderna i styrelsestruktur som tillämpas av företag i de olika medlemsstaterna.


  Direktörernas prestation bör utvärderas utifrån såväl finansiella som icke-finansiella kriterier, inklusive miljömässiga, sociala och styrningsrelaterade faktorer. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom ersättningar är ett av de viktigaste instrumenten för att integrera företagens och direktörernas intressen och mot bakgrund av den avgörande roll direktörerna spelar i företagen är det viktigt att företagens ersättningspolicy fastställs på ett lämpligt sätt, utan att detta påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (4)

  och med beaktande av skillnaderna i styrelsestruktur som tillämpas av företag i de olika medlemsstaterna.


  Direktörernas prestation bör utvärderas utifrån såväl finansiella som icke-finansiella kriterier, inklusive miljömässiga, sociala och styrningsrelaterade faktorer.

| (15a) | Ersättningspolicyn avseende företagsdirektörer bör också bidra till företagets långsiktiga tillväxt, så att den överensstämmer med en effektivare företagsstyrning och inte helt eller huvudsakligen är kopplad till kortsiktiga investeringsmål. |
| --- | --- |

(15a)

Ersättningspolicyn avseende företagsdirektörer bör också bidra till företagets långsiktiga tillväxt, så att den överensstämmer med en effektivare företagsstyrning och inte helt eller huvudsakligen är kopplad till kortsiktiga investeringsmål.

| (16) | För att säkerställa att aktieägare faktiskt kan påverka ersättningspolicyn bör de ges rätten att
  rösta om
  ersättningspolicyn på grundval av en tydlig, lättbegriplig och fullständig översikt över företagets ersättningspolicy som ska överensstämma med företagets affärsstrategi, mål, värderingar och långsiktiga intressen och omfatta åtgärder för att undvika intressekonflikter. Företagen bör betala ersättning till sina direktörer i enlighet med en ersättningspolicy som aktieägarna
  har röstat om
  . Den
  ersättningspolicy som varit föremål för omröstning
  bör offentliggöras utan dröjsmål. [Ändring 30] |
| --- | --- |

(16)

För att säkerställa att aktieägare faktiskt kan påverka ersättningspolicyn bör de ges rätten att
  rösta om
  ersättningspolicyn på grundval av en tydlig, lättbegriplig och fullständig översikt över företagets ersättningspolicy som ska överensstämma med företagets affärsstrategi, mål, värderingar och långsiktiga intressen och omfatta åtgärder för att undvika intressekonflikter. Företagen bör betala ersättning till sina direktörer i enlighet med en ersättningspolicy som aktieägarna
  har röstat om
  . Den
  ersättningspolicy som varit föremål för omröstning
  bör offentliggöras utan dröjsmål. [Ändring 30]

| (17) | För att säkerställa att genomförandet av ersättningspolitiken ligger i linje med den godkända policyn bör aktieägarna få rätt att
  delta i en rådgivande omröstning
  om företagets ersättningsrapport. För att säkerställa direktörernas ansvarighet bör ersättningsrapporten vara tydlig och lättbegriplig och ge en heltäckande översikt över den ersättning som beviljats de enskilda direktörerna under det senaste budgetåret. Om aktieägarna röstar emot ersättningsrapporten bör företaget
  vid behov inleda en dialog med aktieägarna för att fastställa orsakerna till avslaget. Företaget bör
  i nästa ersättningsrapport förklara hur resultatet av omröstningen har beaktats. [Ändring 31] |
| --- | --- |

(17)

För att säkerställa att genomförandet av ersättningspolitiken ligger i linje med den godkända policyn bör aktieägarna få rätt att
  delta i en rådgivande omröstning
  om företagets ersättningsrapport. För att säkerställa direktörernas ansvarighet bör ersättningsrapporten vara tydlig och lättbegriplig och ge en heltäckande översikt över den ersättning som beviljats de enskilda direktörerna under det senaste budgetåret. Om aktieägarna röstar emot ersättningsrapporten bör företaget
  vid behov inleda en dialog med aktieägarna för att fastställa orsakerna till avslaget. Företaget bör
  i nästa ersättningsrapport förklara hur resultatet av omröstningen har beaktats. [Ändring 31]

| (17a) | Ökad insyn i storföretagens verksamhet, särskilt i fråga om vinster som gjorts, skatter på vinster som betalts eller subventioner som erhållits, är av största vikt för att aktieägarna och andra unionsmedborgare ska känna förtroende för och engagera sig i företagen. Obligatorisk rapportering på detta område kan därför ses som en viktig del av företagens ansvar gentemot aktieägarna och samhället. |
| --- | --- |

(17a)

Ökad insyn i storföretagens verksamhet, särskilt i fråga om vinster som gjorts, skatter på vinster som betalts eller subventioner som erhållits, är av största vikt för att aktieägarna och andra unionsmedborgare ska känna förtroende för och engagera sig i företagen. Obligatorisk rapportering på detta område kan därför ses som en viktig del av företagens ansvar gentemot aktieägarna och samhället.

| (18) | För att ge
  intressenterna,
  aktieägarna
  och det civila samhället
  enkel tillgång till all relevant information om företagsstyrningen bör ersättningsrapporten ingå i den företagsstyrningsrapport som börsnoterade företag ska offentliggöra i enlighet med artikel 20 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 (5). |
| --- | --- |

(18)

För att ge
  intressenterna,
  aktieägarna
  och det civila samhället
  enkel tillgång till all relevant information om företagsstyrningen bör ersättningsrapporten ingå i den företagsstyrningsrapport som börsnoterade företag ska offentliggöra i enlighet med artikel 20 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 (5).

| (18a) | Det är nödvändigt att skilja mellan förfarandena för att fastställa direktörernas ersättning och lönebildningssystemet för anställda. Följaktligen bör bestämmelserna om ersättning inte påverka det fulla utövandet av grundläggande rättigheter som garanteras genom artikel 153.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), allmänna principer i nationell avtalsrätt och arbetsrätt samt i tillämpliga fall arbetsmarknadsparternas rätt att ingå och tillämpa kollektivavtal i enlighet med nationell lagstiftning och sedvana. |
| --- | --- |

(18a)

Det är nödvändigt att skilja mellan förfarandena för att fastställa direktörernas ersättning och lönebildningssystemet för anställda. Följaktligen bör bestämmelserna om ersättning inte påverka det fulla utövandet av grundläggande rättigheter som garanteras genom artikel 153.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), allmänna principer i nationell avtalsrätt och arbetsrätt samt i tillämpliga fall arbetsmarknadsparternas rätt att ingå och tillämpa kollektivavtal i enlighet med nationell lagstiftning och sedvana.

| (18b) | Bestämmelserna om ersättning bör i tillämpliga fall inte heller påverka tillämpningen av bestämmelser om anställdas representation i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet i enlighet med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(18b)

Bestämmelserna om ersättning bör i tillämpliga fall inte heller påverka tillämpningen av bestämmelser om anställdas representation i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet i enlighet med nationell lagstiftning.

| (19) | Transaktioner med närstående parter kan skada företagen ▌, eftersom de kan ge den närstående parten en möjlighet att lägga beslag på tillgångar som tillhör företaget. Det är därför viktigt att införa lämpliga mekanismer för att skydda
  företagens
  intressen. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att
  betydande
  transaktioner mellan närstående parter
  godkänns av aktieägarna eller av ett av företagets administrativa organ eller tillsynsorgan, i enlighet med förfaranden som hindrar en närstående part från att utnyttja sin ställning och ger tillräckligt skydd för företagets intresse och intressena för aktieägare som inte är närstående parter, däribland minoritetsaktieägare
  . Företagen bör
  vid betydande transaktioner mellan närstående parter
  offentliggöra transaktionerna
  senast
  när transaktionen genomförs och låta meddelandet om offentliggörande åtföljas av en rapport från en oberoende tredje part som bedömer om transaktionen skett enligt marknadsvillkor och som bekräftar att transaktionen är skälig och rimlig ur
  företagets
  , inklusive minoritetsägarnas, synvinkel. Medlemsstaterna bör ges möjlighet att utesluta transaktioner som ingåtts mellan företaget och
  samriskföretag och en eller flera av dess ingående medlemmar, under förutsättning att de medlemmarna eller samriskföretagen helt ägs av företaget och att inga andra närstående parter till företaget har ett intresse i medlemmarna eller i samriskföretagen eller i transaktioner som ingås i den löpande affärsverksamheten och som slutförs på normala marknadsvillkor
  . |
| --- | --- |

(19)

Transaktioner med närstående parter kan skada företagen ▌, eftersom de kan ge den närstående parten en möjlighet att lägga beslag på tillgångar som tillhör företaget. Det är därför viktigt att införa lämpliga mekanismer för att skydda
  företagens
  intressen. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att
  betydande
  transaktioner mellan närstående parter
  godkänns av aktieägarna eller av ett av företagets administrativa organ eller tillsynsorgan, i enlighet med förfaranden som hindrar en närstående part från att utnyttja sin ställning och ger tillräckligt skydd för företagets intresse och intressena för aktieägare som inte är närstående parter, däribland minoritetsaktieägare
  . Företagen bör
  vid betydande transaktioner mellan närstående parter
  offentliggöra transaktionerna
  senast
  när transaktionen genomförs och låta meddelandet om offentliggörande åtföljas av en rapport från en oberoende tredje part som bedömer om transaktionen skett enligt marknadsvillkor och som bekräftar att transaktionen är skälig och rimlig ur
  företagets
  , inklusive minoritetsägarnas, synvinkel. Medlemsstaterna bör ges möjlighet att utesluta transaktioner som ingåtts mellan företaget och
  samriskföretag och en eller flera av dess ingående medlemmar, under förutsättning att de medlemmarna eller samriskföretagen helt ägs av företaget och att inga andra närstående parter till företaget har ett intresse i medlemmarna eller i samriskföretagen eller i transaktioner som ingås i den löpande affärsverksamheten och som slutförs på normala marknadsvillkor
  .

| (20) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 (6) är det nödvändigt att hitta en balans mellan att underlätta utövandet av aktieägarnas rättigheter och rätten till integritet och skydd av personuppgifter. Identifieringsuppgifterna om aktieägarna bör begränsas till
  respektive
  aktieägares namn och kontaktuppgifter
  , inklusive fullständig adress, telefon och i förekommande fall e-postadress, samt det antal aktier som ägs och rösträtter som innehas av
  respektive aktieägare. Informationen ska vara korrekt och uppdaterad, och såväl intermediärer som företag bör ha rätt att korrigera eller radera alla felaktiga eller ofullständiga uppgifter. Dessa identifieringsuppgifter om aktieägare får inte användas i något annat syfte än att underlätta utövandet av aktieägarrättigheter
  , aktieägarengagemanget samt dialogen mellan företaget och aktieägaren
  . |
| --- | --- |

(20)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 (6) är det nödvändigt att hitta en balans mellan att underlätta utövandet av aktieägarnas rättigheter och rätten till integritet och skydd av personuppgifter. Identifieringsuppgifterna om aktieägarna bör begränsas till
  respektive
  aktieägares namn och kontaktuppgifter
  , inklusive fullständig adress, telefon och i förekommande fall e-postadress, samt det antal aktier som ägs och rösträtter som innehas av
  respektive aktieägare. Informationen ska vara korrekt och uppdaterad, och såväl intermediärer som företag bör ha rätt att korrigera eller radera alla felaktiga eller ofullständiga uppgifter. Dessa identifieringsuppgifter om aktieägare får inte användas i något annat syfte än att underlätta utövandet av aktieägarrättigheter
  , aktieägarengagemanget samt dialogen mellan företaget och aktieägaren
  .

| (21) | För att säkerställa
  enhetlig
  tillämpning av bestämmelserna om identifiering av aktieägare,
  om
  överföring av information,
  om
  underlättande av utövandet av aktieägarrättigheter och
  om ersättningsrapporterna bör befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på fastställande av specifika krav för överföring av information om aktieägarnas identitet, överföring av information mellan företaget och aktieägarna samt intermediärens underlättande av utövandet av aktieägarrättigheter och standardiserad utformning av ersättningsrapporten
  .
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, även på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(21)

För att säkerställa
  enhetlig
  tillämpning av bestämmelserna om identifiering av aktieägare,
  om
  överföring av information,
  om
  underlättande av utövandet av aktieägarrättigheter och
  om ersättningsrapporterna bör befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på fastställande av specifika krav för överföring av information om aktieägarnas identitet, överföring av information mellan företaget och aktieägarna samt intermediärens underlättande av utövandet av aktieägarrättigheter och standardiserad utformning av ersättningsrapporten
  .
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, även på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt.

| (22) | För att säkerställa att de krav som anges i detta direktiv eller de åtgärder som ska genomföra detta direktiv tillämpas i praktiken bör alla överträdelser av kraven leda till påföljder. I det syftet bör påföljderna vara tillräckligt avskräckande och proportionella. |
| --- | --- |

(22)

För att säkerställa att de krav som anges i detta direktiv eller de åtgärder som ska genomföra detta direktiv tillämpas i praktiken bör alla överträdelser av kraven leda till påföljder. I det syftet bör påföljderna vara tillräckligt avskräckande och proportionella.

| (23) | Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräckligt utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna – på grund av unionens aktiemarknads internationella karaktär och då åtgärder från medlemsstaterna sannolikt skulle leda till olika regelsystem, vilket kan undergräva eller skapa nya hinder för den inre marknadens funktion – utan snarare, på grund av målens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräckligt utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna – på grund av unionens aktiemarknads internationella karaktär och då åtgärder från medlemsstaterna sannolikt skulle leda till olika regelsystem, vilket kan undergräva eller skapa nya hinder för den inre marknadens funktion – utan snarare, på grund av målens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (24) | I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (7), har medlemsstaterna åtagit sig att, i de fall detta är berättigat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. Lagstiftaren anser att översändandet av sådana dokument är berättigat när det gäller detta direktiv. |
| --- | --- |

(24)

I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (7), har medlemsstaterna åtagit sig att, i de fall detta är berättigat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. Lagstiftaren anser att översändandet av sådana dokument är berättigat när det gäller detta direktiv.

HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

Artikel 1

Ändringar av direktiv 2007/36/EG

Direktiv 2007/36/EG ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska följande mening läggas till:
  ”I direktivet fastställs också specifika krav
  för att underlätta aktieägarnas engagemang på lång sikt, inbegripet identifiering av aktieägare, överföring av information och underlättande av utövandet av aktieägarrättigheter
  .
  Dessutom skapas
  insyn i policyn för engagemang från
  institutionella
  investerare
  och kapitalförvaltare och i röstningsrådgivarnas verksamhet, och det fastställs vissa krav när det gäller ersättningar till direktörerna och transaktioner mellan närstående parter
  .” |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande mening läggas till:

”I direktivet fastställs också specifika krav
  för att underlätta aktieägarnas engagemang på lång sikt, inbegripet identifiering av aktieägare, överföring av information och underlättande av utövandet av aktieägarrättigheter
  .
  Dessutom skapas
  insyn i policyn för engagemang från
  institutionella
  investerare
  och kapitalförvaltare och i röstningsrådgivarnas verksamhet, och det fastställs vissa krav när det gäller ersättningar till direktörerna och transaktioner mellan närstående parter
  .”

| aa) | Följande stycke ska läggas till efter punkt 3:




  ”3a.
     
  De företag som avses i punkt 3 ska under inga omständigheter undantas från bestämmelserna i kapitel Ib.” |
| --- | --- |

aa)

Följande stycke ska läggas till efter punkt 3:

”3a.
     
  De företag som avses i punkt 3 ska under inga omständigheter undantas från bestämmelserna i kapitel Ib.”

| b) | Följande
  stycke ska läggas till efter punkt 3a
  :


  ”3b.
     Kapitel Ib ska gälla för institutionella investerare och kapitalförvaltare i den mån de investerar för institutionella investerares räkning, direkt eller via ett företag för kollektiva investeringar och under förutsättning att de investerar i aktier.
  Det ska också gälla för röstningsrådgivare.” |
| --- | --- |

b)

Följande
  stycke ska läggas till efter punkt 3a
  :

”3b.
     Kapitel Ib ska gälla för institutionella investerare och kapitalförvaltare i den mån de investerar för institutionella investerares räkning, direkt eller via ett företag för kollektiva investeringar och under förutsättning att de investerar i aktier.
  Det ska också gälla för röstningsrådgivare.”

| ba) | Följande stycke ska läggas till efter punkt 3b:




  ”3c.
     
  Bestämmelserna i detta direktiv ska inte påverka de bestämmelser som föreskrivs i den sektorsspecifika EU-lagstiftning som reglerar specifika typer av börsnoterade företag eller enheter. Bestämmelser i sektorsspecifik EU-lagstiftning ska ha företräde framför detta direktiv i den mån kraven i detta direktiv strider mot de krav som föreskrivs i den sektorspecifika EU-lagstiftningen. Om detta direktiv fastställer närmare bestämmelser eller lägger till krav i förhållande till de bestämmelser som anges i sektorsspecifik EU-lagstiftning, ska de bestämmelserna tillämpas tillsammans med bestämmelserna i detta direktiv.” |
| --- | --- |

ba)

Följande stycke ska läggas till efter punkt 3b:

”3c.
     
  Bestämmelserna i detta direktiv ska inte påverka de bestämmelser som föreskrivs i den sektorsspecifika EU-lagstiftning som reglerar specifika typer av börsnoterade företag eller enheter. Bestämmelser i sektorsspecifik EU-lagstiftning ska ha företräde framför detta direktiv i den mån kraven i detta direktiv strider mot de krav som föreskrivs i den sektorspecifika EU-lagstiftningen. Om detta direktiv fastställer närmare bestämmelser eller lägger till krav i förhållande till de bestämmelser som anges i sektorsspecifik EU-lagstiftning, ska de bestämmelserna tillämpas tillsammans med bestämmelserna i detta direktiv.”

| (2) | I artikel 2 ska följande läggas till som led d–
  jc
  :






  ”d) | intermediär: en juridisk person som har sitt huvudkontor, sin centrala administration eller huvudsakliga verksamhet i EU och som för värdepapperskonton åt kunder, |
| --- | --- | --- |

(2)

I artikel 2 ska följande läggas till som led d–
  jc
  :

”d)

intermediär: en juridisk person som har sitt huvudkontor, sin centrala administration eller huvudsakliga verksamhet i EU och som för värdepapperskonton åt kunder,

| da) | stort företag: ett företag som uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 3.4 i direktiv 2013/34/EU, |
| --- | --- |

da)

stort företag: ett företag som uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 3.4 i direktiv 2013/34/EU,

| db) | stor koncern: en koncern som uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 3.7 i direktiv 2013/34/EU, |
| --- | --- |

db)

stor koncern: en koncern som uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 3.7 i direktiv 2013/34/EU,

| e) | intermediär i tredjeland: en juridisk person som har sitt huvudkontor, sin centrala administration eller huvudsakliga verksamhet utanför EU och som för värdepapperskonton åt kunder, |
| --- | --- |

e)

intermediär i tredjeland: en juridisk person som har sitt huvudkontor, sin centrala administration eller huvudsakliga verksamhet utanför EU och som för värdepapperskonton åt kunder,

| f) | institutionell investerare: ett företag som erbjuder livförsäkringar enligt artikel 
  2.3 a
  ,
  b och c och återförsäkring som täcker livförsäkringskrav
  och som inte är uteslutet enligt artikel 3
  , 4, 9, 10, 11 eller 12
  i Europaparlamentets och rådets direktiv
  2009/138/EG

   (8) och ett institut som tillhandahåller tjänstepensioner enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG (9) i enlighet med artikel 2 i det direktivet, om inte en medlemsstat har beslutat att inte tillämpa det direktivet helt eller delvis på den institutionen i enlighet med artikel 5 i det direktivet, |
| --- | --- |

f)

institutionell investerare: ett företag som erbjuder livförsäkringar enligt artikel 
  2.3 a
  ,
  b och c och återförsäkring som täcker livförsäkringskrav
  och som inte är uteslutet enligt artikel 3
  , 4, 9, 10, 11 eller 12
  i Europaparlamentets och rådets direktiv
  2009/138/EG

   (8) och ett institut som tillhandahåller tjänstepensioner enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG (9) i enlighet med artikel 2 i det direktivet, om inte en medlemsstat har beslutat att inte tillämpa det direktivet helt eller delvis på den institutionen i enlighet med artikel 5 i det direktivet,

| g) | kapitalförvaltare: ett värdepappersföretag enligt punkt 1 i artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv
  2014/65/EU

   (10) som tillhandahåller portföljförvaltningstjänster åt institutionella investerare, en AIF-förvaltare (förvaltare av alternativa investeringsfonder) enligt definitionen i artikel 4.1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU (11) som inte uppfyller villkoren för undantag i enlighet med artikel 3 i det direktivet, ett förvaltningsföretag enligt definitionen i artikel 2.1 b i Europaparlamentet och rådets direktiv 2009/65/EG (12) eller ett investeringsföretag som auktoriserats enligt direktiv 2009/65/EG, under förutsättning att det inte utsett ett förvaltningsföretag som auktoriserats i enlighet med det direktivet som ansvarigt för förvaltningen, |
| --- | --- |

g)

kapitalförvaltare: ett värdepappersföretag enligt punkt 1 i artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv
  2014/65/EU

   (10) som tillhandahåller portföljförvaltningstjänster åt institutionella investerare, en AIF-förvaltare (förvaltare av alternativa investeringsfonder) enligt definitionen i artikel 4.1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU (11) som inte uppfyller villkoren för undantag i enlighet med artikel 3 i det direktivet, ett förvaltningsföretag enligt definitionen i artikel 2.1 b i Europaparlamentet och rådets direktiv 2009/65/EG (12) eller ett investeringsföretag som auktoriserats enligt direktiv 2009/65/EG, under förutsättning att det inte utsett ett förvaltningsföretag som auktoriserats i enlighet med det direktivet som ansvarigt för förvaltningen,

| h) | aktieägarengagemang: en aktieägares övervakning, antingen på egen hand eller tillsammans med andra aktieägare, av företag i
  relevanta
  frågor som
  omfattar
  strategi,
  finansiell och icke-finansiell
  utveckling, risk, kapitalstruktur,
  personalfrågor, social och miljörelaterad påverkan samt
  företagsstyrning genom att föra en dialog med företagen
  och deras intressenter
  i dessa frågor och genom att
  utöva rösträtter och andra rättigheter med koppling till aktier
  , |
| --- | --- |

h)

aktieägarengagemang: en aktieägares övervakning, antingen på egen hand eller tillsammans med andra aktieägare, av företag i
  relevanta
  frågor som
  omfattar
  strategi,
  finansiell och icke-finansiell
  utveckling, risk, kapitalstruktur,
  personalfrågor, social och miljörelaterad påverkan samt
  företagsstyrning genom att föra en dialog med företagen
  och deras intressenter
  i dessa frågor och genom att
  utöva rösträtter och andra rättigheter med koppling till aktier
  ,

| i) | röstningsrådgivare: en juridisk person som yrkesmässigt tillhandahåller rekommendationer åt aktieägarna om utövandet av deras rösträtter, |
| --- | --- |

i)

röstningsrådgivare: en juridisk person som yrkesmässigt tillhandahåller rekommendationer åt aktieägarna om utövandet av deras rösträtter,

| l) | direktör:






  — | en ledamot av ett företags administrativa, exekutiva eller kontrollerade organ, |
| --- | --- | --- |

l)

direktör:

—

en ledamot av ett företags administrativa, exekutiva eller kontrollerade organ,

| — | verkställande direktör och vice verkställande direktör, även när de inte är ledamöter av ett företags administrativa, exekutiva eller kontrollerade organ, |
| --- | --- |

—

verkställande direktör och vice verkställande direktör, även när de inte är ledamöter av ett företags administrativa, exekutiva eller kontrollerade organ,

| j) | närstående part: samma betydelse som i den internationella redovisningsstandard som antagits i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (13), |
| --- | --- |

j)

närstående part: samma betydelse som i den internationella redovisningsstandard som antagits i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (13),

| ja) | tillgångar: det totala värdet av tillgångar presenterat på företagets konsoliderade balansräkning i enlighet med internationella redovisningsstandarder, |
| --- | --- |

ja)

tillgångar: det totala värdet av tillgångar presenterat på företagets konsoliderade balansräkning i enlighet med internationella redovisningsstandarder,

| jb) | intressent: varje enskild person, grupp, organisation eller lokalsamhälle som berörs av eller på annat sätt har intresse av ett företags drift och resultat, |
| --- | --- |

jb)

intressent: varje enskild person, grupp, organisation eller lokalsamhälle som berörs av eller på annat sätt har intresse av ett företags drift och resultat,

| jc) | information om aktieägares identitet: all information som gör det möjligt att fastställa identiteten på en aktieägare, inklusive åtminstone








  — | namn på aktieägare och deras kontaktuppgifter (inklusive fullständig adress, telefonnummer och e-postadress) samt, om de är juridiska personer, deras unika identifieringskod eller, om denna inte är tillgänglig, andra identifieringsuppgifter, |
| --- | --- | --- |

jc)

information om aktieägares identitet: all information som gör det möjligt att fastställa identiteten på en aktieägare, inklusive åtminstone

—

namn på aktieägare och deras kontaktuppgifter (inklusive fullständig adress, telefonnummer och e-postadress) samt, om de är juridiska personer, deras unika identifieringskod eller, om denna inte är tillgänglig, andra identifieringsuppgifter,

| — | antalet ägda aktier och rösträtter kopplade till dessa aktier.” |
| --- | --- |

—

antalet ägda aktier och rösträtter kopplade till dessa aktier.”

(8)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).
  "

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG av den 3 juni 2003 om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (EUT L 235, 23.9.2003, s. 10)."

(10)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).
  "

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv 2003/41/EG och 2009/65/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 1095/2010 (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1)."

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (EUT L 302, 17.11.2009, s. 32)."

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (EGT L 243, 11.9.2002, s. 1)."

| (2a) | I artikel 2 ska följande stycke läggas till:




  ”Medlemsstaterna får vid tillämpningen av detta direktiv låta den definition av direktör som avses i led l i första stycket inbegripa andra personer med liknande befattningar.” |
| --- | --- |

(2a)

I artikel 2 ska följande stycke läggas till:

”Medlemsstaterna får vid tillämpningen av detta direktiv låta den definition av direktör som avses i led l i första stycket inbegripa andra personer med liknande befattningar.”

| (2b) | Efter artikel 2 ska följande artikel införas:




  ”Artikel 2a




  Uppgiftsskydd




  Medlemsstaterna ska se till att all behandling av personuppgifter inom ramen för detta direktiv sker i enlighet med nationella lagar för införlivande av direktiv 95/46/EG.” |
| --- | --- |

(2b)

Efter artikel 2 ska följande artikel införas:

”Artikel 2a

Uppgiftsskydd

Medlemsstaterna ska se till att all behandling av personuppgifter inom ramen för detta direktiv sker i enlighet med nationella lagar för införlivande av direktiv 95/46/EG.”

| (3) | Efter artikel 3 ska följande införas som kapitel Ia och 1b:
  ”KAPITEL IA
  IDENTIFIERING AV AKTIEÄGARE, ÖVERFÖRING AV INFORMATION OCH UNDERLÄTTANDE AV AKTIEÄGARRÄTTIGHETER
  Artikel 3a
  Identifiering av aktieägare
  1.   Medlemsstaterna ska se till att
  företag har rätt att
  identifiera sina aktieägare
  , med hänsyn till befintliga nationella system
  .
  2.   Medlemsstaterna ska se till att intermediären på begäran av företaget utan
  oskäligt
  dröjsmål meddelar företaget
  informationen om aktieägares identitet
  . Om det finns flera olika intermediärer i en investeringskedja ska företagets begäran
  överföras
  mellan intermediärerna utan
  oskäligt dröjsmål
  .
  Den intermediär som innehar informationen om aktieägares identitet ska överföra den direkt till företaget.




  Medlemsstaterna får föreskriva att värdepapperscentraler (VPC) ska vara de intermediärer som ansvarar för insamlingen av informationen om aktieägares identitet och för att överföra den direkt till företaget.


  3.   Aktieägarna ska i vederbörlig ordning informeras av sin intermediär om att
  informationen om
  deras
  identitet
  kan
  behandlas
  i enlighet med denna artikel
  och, i förekommande fall, om att denna information faktiskt har överförts till företaget
  . Denna information får användas endast för att underlätta utövandet av aktieägarrättigheter
  och engagemang och dialog mellan företaget och aktieägaren i frågor som rör företaget
  .
  Företag ska i samtliga fall ha tillstånd att ge tredje parter en bild av företagets samlade aktieägarstruktur genom att offentliggöra de olika kategorierna av aktieägare.
  Företaget och intermediären ska se till att fysiska
  och juridiska
  personer kan korrigera eller radera alla ofullständiga eller felaktiga uppgifter
  . Medlemsstaterna ska se till att företagen och intermediärerna inte lagrar information om aktieägarens identitet som har förmedlats till dem i enlighet med denna artikel längre än nödvändigt, och i varje fall
  inte under längre tid än 24 månader efter
  det att företaget eller intermediärerna fått reda på att den berörda personen har upphört att vara aktieägare
  .
  4.   Medlemsstaten ska se till att en intermediär som
  till företaget
  rapporterar
  informationen avseende aktieägares identitet i enlighet med punkt 2
  inte ska anses bryta mot några restriktioner avseende offentliggörande av information som anges i avtal eller i lagar, förordningar eller administrativa bestämmelser.
  5.   
  För att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna artikel ska
  kommissionen ges
  befogenhet
  att anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 14a
  för att
  ange minimikraven för överföring av den information
  som anges i punkterna 2 och 3
  vad beträffar formatet för den
  information som ska
  överföras
  , formatet på begäran
  , inklusive de säkra format som ska användas,
  samt de tidsfrister som ska uppfyllas. [Ändring 24]
  Artikel 3b
  Överföring av information
  1.   Om ett företag
  inte kommunicerar
  direkt med sina aktieägare ska medlemsstaterna se till att intermediären utan oskälig fördröjning
  gör
  den information som avser deras aktier
  tillgänglig på företagets webbplats och
  överför den till dem eller, i enlighet med de instruktioner som lämnas av aktieägaren, till en tredje part, i samtliga följande fall:






  a) | Informationen är nödvändig för att utöva en aktieägarrättighet som uppkommer genom aktierna. |
| --- | --- | --- |

(3)

Efter artikel 3 ska följande införas som kapitel Ia och 1b:

”KAPITEL IA

IDENTIFIERING AV AKTIEÄGARE, ÖVERFÖRING AV INFORMATION OCH UNDERLÄTTANDE AV AKTIEÄGARRÄTTIGHETER

Artikel 3a

Identifiering av aktieägare

1.   Medlemsstaterna ska se till att
  företag har rätt att
  identifiera sina aktieägare
  , med hänsyn till befintliga nationella system
  .

2.   Medlemsstaterna ska se till att intermediären på begäran av företaget utan
  oskäligt
  dröjsmål meddelar företaget
  informationen om aktieägares identitet
  . Om det finns flera olika intermediärer i en investeringskedja ska företagets begäran
  överföras
  mellan intermediärerna utan
  oskäligt dröjsmål
  .
  Den intermediär som innehar informationen om aktieägares identitet ska överföra den direkt till företaget.

Medlemsstaterna får föreskriva att värdepapperscentraler (VPC) ska vara de intermediärer som ansvarar för insamlingen av informationen om aktieägares identitet och för att överföra den direkt till företaget.

3.   Aktieägarna ska i vederbörlig ordning informeras av sin intermediär om att
  informationen om
  deras
  identitet
  kan
  behandlas
  i enlighet med denna artikel
  och, i förekommande fall, om att denna information faktiskt har överförts till företaget
  . Denna information får användas endast för att underlätta utövandet av aktieägarrättigheter
  och engagemang och dialog mellan företaget och aktieägaren i frågor som rör företaget
  .
  Företag ska i samtliga fall ha tillstånd att ge tredje parter en bild av företagets samlade aktieägarstruktur genom att offentliggöra de olika kategorierna av aktieägare.
  Företaget och intermediären ska se till att fysiska
  och juridiska
  personer kan korrigera eller radera alla ofullständiga eller felaktiga uppgifter
  . Medlemsstaterna ska se till att företagen och intermediärerna inte lagrar information om aktieägarens identitet som har förmedlats till dem i enlighet med denna artikel längre än nödvändigt, och i varje fall
  inte under längre tid än 24 månader efter
  det att företaget eller intermediärerna fått reda på att den berörda personen har upphört att vara aktieägare
  .

4.   Medlemsstaten ska se till att en intermediär som
  till företaget
  rapporterar
  informationen avseende aktieägares identitet i enlighet med punkt 2
  inte ska anses bryta mot några restriktioner avseende offentliggörande av information som anges i avtal eller i lagar, förordningar eller administrativa bestämmelser.

5.   
  För att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna artikel ska
  kommissionen ges
  befogenhet
  att anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 14a
  för att
  ange minimikraven för överföring av den information
  som anges i punkterna 2 och 3
  vad beträffar formatet för den
  information som ska
  överföras
  , formatet på begäran
  , inklusive de säkra format som ska användas,
  samt de tidsfrister som ska uppfyllas. [Ändring 24]

Artikel 3b

Överföring av information

1.   Om ett företag
  inte kommunicerar
  direkt med sina aktieägare ska medlemsstaterna se till att intermediären utan oskälig fördröjning
  gör
  den information som avser deras aktier
  tillgänglig på företagets webbplats och
  överför den till dem eller, i enlighet med de instruktioner som lämnas av aktieägaren, till en tredje part, i samtliga följande fall:

a)

Informationen är nödvändig för att utöva en aktieägarrättighet som uppkommer genom aktierna.

| b) | Informationen avser alla som äger aktier i den klassen. |
| --- | --- |

b)

Informationen avser alla som äger aktier i den klassen.

2.   Medlemsstaterna ska kräva att företagen tillhandahåller och levererar informationen som avser utövandet av de rättigheter som uppkommer genom aktierna enligt punkt 1 till intermediären i standardiserad form och i rätt tid.

3.   Medlemsstaterna ska kräva att intermediären, utan oskälig fördröjning och i enlighet med de instruktioner som ges av aktieägarna, till företaget överför den information som mottagits av aktieägarna avseende utövandet av de rättigheter som uppkommer genom deras aktier.

4.   Om det finns fler än en intermediär i en investeringskedja ska den information som avses i första och tredje stycket överföras mellan intermediärerna utan oskäligt dröjsmål.

5.   
  För att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna artikel
  ska kommissionen ges befogenhet att anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 14a
  för att ange
  minimikraven
  för överföring av den information som anges i punkterna 1–4 vad beträffar det innehåll som ska överföras, de tidsfrister som ska uppfyllas samt typ och format för den information som ska överföras
  , inklusive de säkra format som ska användas
  .

Artikel 3c

Underlättande av utövandet av aktieägarrättigheter

1.   Medlemsstaterna ska se till att
  intermediärerna
  vidtar åtgärder för att underlätta
  aktieägarens
  utövande av aktieägarrättigheter, bland annat rätten att delta i och rösta vid bolagsstämmor. Åtgärderna ska omfatta minst
  ett
  av följande:

| a) | Intermediären vidtar de åtgärder som krävs för att aktieägaren eller en tredje person som utsetts av aktieägaren själv ska kunna utöva rättigheterna. |
| --- | --- |

a)

Intermediären vidtar de åtgärder som krävs för att aktieägaren eller en tredje person som utsetts av aktieägaren själv ska kunna utöva rättigheterna.

| b) | Intermediären utövar de rättigheter som uppkommer genom aktierna efter uttryckligt tillstånd och instruktioner från aktieägaren och för dennes räkning. |
| --- | --- |

b)

Intermediären utövar de rättigheter som uppkommer genom aktierna efter uttryckligt tillstånd och instruktioner från aktieägaren och för dennes räkning.

2.   Medlemsstaterna ska se till att företagen
  på sin webbplats offentliggör protokollen från bolagsstämmorna och omröstningsresultaten. Medlemsstaterna ska se till att företagen
  bekräftar de röster som avgetts i bolagsstämman av aktieägarna eller för deras räkning
  när omröstningen sker på elektronisk väg
  . Om intermediären avger rösten ska röstbekräftelsen skickas till aktieägaren. Om det finns flera intermediärer i investeringskedjan ska bekräftelsen skickas mellan intermediärerna utan oskäligt dröjsmål.

3.   
  För att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna artikel ska
  kommissionen ges befogenhet att anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 14a
  för att ange
  minimikraven
  för att underlätta det utövande av aktieägarrättigheter som anges i punkterna 1 och 2 i denna artikel vad beträffar typ av underlättande, formulär för röstbekräftelse och de tidsfrister som ska uppfyllas.

Artikel 3d

Öppenhet vad gäller kostnader

1.   Medlemsstaterna
  får
  medge att intermediärerna
  debiterar kostnaderna
  för de tjänster som ska tillhandahållas av företagen enligt detta kapitel. Intermediärer ska offentliggöra priser, avgifter och andra kostnader separat för var och en av de tjänster som anges i detta kapitel.

2.   
  Om intermediärerna får debitera kostnader i enlighet med punkt 1, ska medlemsstaterna se till att intermediärerna offentliggör kostnaderna separat för var och en av de tjänster som avses i detta kapitel.

Medlemsstaterna ska säkerställa att alla
  kostnader
  som en intermediär kan
  debitera
  aktieägare, företag eller andra intermediärer ska vara icke-diskriminerande
  , rimliga
  och proportionella. Eventuella skillnader mellan avgifterna för inhemskt respektive gränsöverskridande utövande av rättigheter
  ska vara tillåtna endast om de är motiverade och ska återspegla skillnader mellan de faktiska kostnaderna för att tillhandahålla tjänsterna
  .

Artikel 3e

Intermediärer från tredjeland

En intermediär från tredjeland som bedriver verksamhet i unionen ska omfattas av bestämmelserna i detta kapitel.”

KAPITEL IB

INSYN I INSTITUTIONELLA INVESTERARES, KAPITALFÖRVALTARES OCH RÖSTNINGSRÅDGIVARES VERKSAMHET

Artikel 3f

Policy för aktieägarengagemang

1.   Medlemsstaterna ska
  , utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3f.4,
  säkerställa att institutionella investerare och kapitalförvaltare utarbetar en policy för aktieägarengagemang (’engagemangspolicy’). Denna engagemangspolicy ska fastställa hur institutionella investerare och kapitalförvaltare vidtar åtgärder för att

| a) | integrera aktieägarengagemanget i sin investeringsstrategi, |
| --- | --- |

a)

integrera aktieägarengagemanget i sin investeringsstrategi,

| b) | övervaka de företag man investerar i, inklusive deras icke-finansiella utveckling
  och minskningen av de sociala och miljörelaterade riskerna
  , |
| --- | --- |

b)

övervaka de företag man investerar i, inklusive deras icke-finansiella utveckling
  och minskningen av de sociala och miljörelaterade riskerna
  ,

| c) | genomföra dialoger med de företag man investerar i, |
| --- | --- |

c)

genomföra dialoger med de företag man investerar i,

| d) | utöva rösträtter, |
| --- | --- |

d)

utöva rösträtter,

| e) | utnyttja tjänster som tillhandhålls av röstningsrådgivare, |
| --- | --- |

e)

utnyttja tjänster som tillhandhålls av röstningsrådgivare,

| f) | samarbeta med andra aktieägare, |
| --- | --- |

f)

samarbeta med andra aktieägare,

| fa) | föra en dialog och samarbeta med andra intressenter i de företag de investerat i
  . |
| --- | --- |

fa)

föra en dialog och samarbeta med andra intressenter i de företag de investerat i
  .

2.   Medlemsstaterna ska
  , utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3f.4,
  säkerställa att engagemangspolicyn omfattar strategier för att hantera faktiska eller potentiella intressekonflikter i samband med aktieägarengagemanget. Sådana strategier ska framför allt utarbetas för samtliga följande situationer:

| a) | Den institutionella investeraren eller kapitalförvaltaren, eller andra dem närstående företag, erbjuder finansiella produkter till eller har andra kommersiella förbindelser med det företag man investerar i. |
| --- | --- |

a)

Den institutionella investeraren eller kapitalförvaltaren, eller andra dem närstående företag, erbjuder finansiella produkter till eller har andra kommersiella förbindelser med det företag man investerar i.

| b) | En styrelseledamot hos den institutionella investeraren eller kapitalförvaltaren är även styrelseledamot i det företag man investerar i. |
| --- | --- |

b)

En styrelseledamot hos den institutionella investeraren eller kapitalförvaltaren är även styrelseledamot i det företag man investerar i.

| c) | En kapitalförvaltare som förvaltar tillgångarna för ett institut som tillhandahåller tjänstepensioner investerar i ett företag som betalar bidrag till det institutet. |
| --- | --- |

c)

En kapitalförvaltare som förvaltar tillgångarna för ett institut som tillhandahåller tjänstepensioner investerar i ett företag som betalar bidrag till det institutet.

| d) | Den institutionella investeraren eller kapitalförvaltaren är nära ansluten till ett företag för vilkas aktier ett uppköpsbud har lagts. |
| --- | --- |

d)

Den institutionella investeraren eller kapitalförvaltaren är nära ansluten till ett företag för vilkas aktier ett uppköpsbud har lagts.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att institutionella investerare och kapitalförvaltare en gång per år offentligt redovisar sin engagemangspolicy, hur den har tillämpats samt policyns resultat. Den information som avses i första meningen ska åtminstone finnas
  tillgänglig kostnadsfritt
  på företagets webbplats.
  Institutionella investerare ska en gång per år förse sina kunder med denna information.

Institutionella investerare och kapitalförvaltare ska, för varje företag som de äger aktier i, offentliggöra
  för allmänheten huruvida
  och i så fall hur de röstat under bolagsstämman för de berörda företagen och avge en röstförklaring. Om en kapitalförvaltare röstar för en institutionell investerares räkning ska den institutionella investeraren ange var kapitalförvaltaren offentliggjort den informationen.
  Den information som avses i denna punkt ska åtminstone finnas tillgänglig kostnadsfritt på företagets webbplats.

4.   Om institutionella investerare eller kapitalförvaltare beslutar att inte utarbeta en policy för aktieägarnas engagemang eller att inte offentliggöra dess genomförande och resultat ska de lämna en tydlig och motiverad förklaring till ett sådant beslut. [Ändring 25]

Artikel 3 g

Institutionella investerares investeringsstrategi och överenskommelser med kapitalförvaltare

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de institutionella investerarna offentliggör för allmänheten hur deras investeringsstrategi förhåller sig till ansvarsförbindelsernas natur och varaktighet och hur den bidrar till tillgångarnas utveckling på medellång och lång sikt. Den information som avses i första meningen ska åtminstone finnas tillgänglig
  kostnadsfritt
  på företagets webbplats så länge som den gäller
  och ska årligen skickas till företagets kunder tillsammans med informationen om deras engagemangspolicy
  .

2.   Om en kapitalförvaltare investerar för en institutionell investerare, antingen på grundval av ett skönsmässigt arrangemang med varje enskild kund eller genom ett företag för kollektiva investeringar, ska den institutionella investeraren årligen offentliggöra de viktigaste inslagen i överenskommelsen med kapitalförvaltaren vad gäller följande frågor:

| a) | Om och i vilken utsträckning den uppmuntrar kapitalförvaltaren att anpassa sin investeringsstrategi och sina beslut till ansvarsförbindelsernas natur och varaktighet. |
| --- | --- |

a)

Om och i vilken utsträckning den uppmuntrar kapitalförvaltaren att anpassa sin investeringsstrategi och sina beslut till ansvarsförbindelsernas natur och varaktighet.

| b) | Om och i vilken utsträckning den uppmuntrar kapitalförvaltarna att fatta investeringsbeslut som grundas på företagens utveckling på medellång till lång sikt, inklusive den icke-finansiella utvecklingen, och att engagera sig i företagen som ett sätt att förbättra företagens resultat för att ge avkastning på investeringarna. |
| --- | --- |

b)

Om och i vilken utsträckning den uppmuntrar kapitalförvaltarna att fatta investeringsbeslut som grundas på företagens utveckling på medellång till lång sikt, inklusive den icke-finansiella utvecklingen, och att engagera sig i företagen som ett sätt att förbättra företagens resultat för att ge avkastning på investeringarna.

| c) | Metod och tidshorisont för utvärdering av kapitalförvaltarens prestationer och framför allt om och hur denna utvärdering beaktar den långsiktiga absoluta utvecklingen till skillnad mot utvecklingen i förhållande till ett jämförelsetal eller index eller andra kapitalförvaltare som tillämpar liknande investeringsstrategier. |
| --- | --- |

c)

Metod och tidshorisont för utvärdering av kapitalförvaltarens prestationer och framför allt om och hur denna utvärdering beaktar den långsiktiga absoluta utvecklingen till skillnad mot utvecklingen i förhållande till ett jämförelsetal eller index eller andra kapitalförvaltare som tillämpar liknande investeringsstrategier.

| d) | Hur utformningen av ersättningen för kapitalförvaltarens tjänster bidrar till att anpassa kapitalförvaltarens investeringsbeslut efter natur och varaktighet för den institutionella investerarens ansvarsförbindelser. |
| --- | --- |

d)

Hur utformningen av ersättningen för kapitalförvaltarens tjänster bidrar till att anpassa kapitalförvaltarens investeringsbeslut efter natur och varaktighet för den institutionella investerarens ansvarsförbindelser.

| e) | Portföljens avsedda omsättningshastighet eller hastighetsintervall, den metod som används för att beräkna omsättningshastigheten och om det finns några rutiner om den överskrids av kapitalförvaltaren. |
| --- | --- |

e)

Portföljens avsedda omsättningshastighet eller hastighetsintervall, den metod som används för att beräkna omsättningshastigheten och om det finns några rutiner om den överskrids av kapitalförvaltaren.

| f) | Varaktigheten för överenskommelsen med kapitalförvaltaren. |
| --- | --- |

f)

Varaktigheten för överenskommelsen med kapitalförvaltaren.

Om överenskommelsen med kapitalförvaltaren inte innehåller ett eller flera av de inslag som anges i punkterna a–f ovan ska den institutionella investeraren lämna en tydlig och motiverad förklaring till varför det förhåller sig så. [Ändring 26]

Artikel 3h

Kapitalförvaltarnas öppenhet

1.   Medlemsstaterna ska se till att kapitalförvaltarna
  i enlighet med punkterna 2 och 2a
  redovisar hur deras investeringsstrategi och genomförandet av den överensstämmer med
  den överenskommelse som avses i artikel 3 g.2
  .

2.   Medlemsstaterna ska se till att kapitalförvaltarna
  årligen till allmänheten
  offentliggör samtliga nedanstående uppgifter ▌:

| a) | Om, och i så fall hur, de fattar investeringsbeslut på grundval av bedömningar av utvecklingen på medellång till lång sikt för det företag man investerar i, inklusive dess icke-finansiella utveckling.
  ▌ |
| --- | --- |

a)

Om, och i så fall hur, de fattar investeringsbeslut på grundval av bedömningar av utvecklingen på medellång till lång sikt för det företag man investerar i, inklusive dess icke-finansiella utveckling.

▌

| b) | Portföljens omsättningshastighet, den metod som används för att beräkna den och en förklaring om omsättningshastigheten överskrider det uppställda målet.
  ▌ |
| --- | --- |

b)

Portföljens omsättningshastighet, den metod som används för att beräkna den och en förklaring om omsättningshastigheten överskrider det uppställda målet.

▌

| c) | Huruvida faktiska eller potentiella intressekonflikter har uppkommit i samband med engagemang i företagens verksamhet och, om så varit fallet, hur kapitalförvaltaren har hanterat dem. |
| --- | --- |

c)

Huruvida faktiska eller potentiella intressekonflikter har uppkommit i samband med engagemang i företagens verksamhet och, om så varit fallet, hur kapitalförvaltaren har hanterat dem.

| d) | Huruvida kapitalförvaltaren använder röstningsrådgivare i samband med sitt engagemang i företagen och, om så varit fallet, på vilket sätt. |
| --- | --- |

d)

Huruvida kapitalförvaltaren använder röstningsrådgivare i samband med sitt engagemang i företagen och, om så varit fallet, på vilket sätt.

| e) | Hur investeringsstrategin och genomförandet av den generellt bidrar till den institutionella investerarens tillgångar på medellång till lång sikt. |
| --- | --- |

e)

Hur investeringsstrategin och genomförandet av den generellt bidrar till den institutionella investerarens tillgångar på medellång till lång sikt.

2a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att kapitalförvaltare årligen redovisar samtliga nedanstående uppgifter till den institutionella investerare med vilken de har ingått den överenskommelse som avses i artikel 3 g.2:

| a) | Hur portföljen ställdes samman och en förklaring av betydande förändringar av portföljen under föregående period. |
| --- | --- |

a)

Hur portföljen ställdes samman och en förklaring av betydande förändringar av portföljen under föregående period.

| b) | Portföljens omsättningskostnader. |
| --- | --- |

b)

Portföljens omsättningskostnader.

| c) | Kapitalförvaltarnas policy när det gäller utlåning av värdepapper och dess tillämpning. |
| --- | --- |

c)

Kapitalförvaltarnas policy när det gäller utlåning av värdepapper och dess tillämpning.

3.   Den information som lämnas enligt punkt 2 ska
  åtminstone finnas tillgänglig kostnadsfritt på kapitalförvaltarens webbplats. Den information som lämnas enligt punkt 2a ska
  tillhandahållas kostnadsfritt och, om kapitalförvaltaren inte förvaltar tillgångarna skönsmässigt för varje enskild kund, också tillhandahållas andra investerare på begäran.

3a.
     
  Medlemsstaterna får föreskriva att en kapitalförvaltare i undantagsfall kan tillåtas att avstå från att redovisa en viss del av den information som ska redovisas enligt denna artikel, om detta godkänns av den behöriga myndigheten och om den aktuella informationen rör nära förestående skeenden eller frågor som är under förhandling och informationen därmed i hög grad skulle kunna äventyra marknadspositionen för kapitalförvaltaren.

Artikel 3i

Insyn i fråga om röstningsrådgivare

1.   Medlemsstaterna ska se till att röstningsrådgivare vidtar och tillämpar lämpliga åtgärder för att
  efter bästa förmåga
  säkerställa att deras
  undersökningar och
  röstningsrekommendationer är korrekta och tillförlitliga, att de grundas på en omfattande analys av all information som står till deras förfogande
  och att de tagits fram uteslutande i deras kunders intresse
  .

1a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att röstningsrådgivare anger den uppförandekod som de tillämpar. Om de avviker från någon av rekommendationerna i den uppförandekoden ska de ange detta, förklara skälen till detta och meddela vilka alternativa åtgärder som eventuellt vidtagits. Denna information ska, tillsammans med hänvisningen till den uppförandekod som de tillämpar, offentliggöras på röstningsrådgivarens webbplats.

Röstningsrådgivarna ska varje år rapportera hur uppförandekoden tillämpats. Denna årliga rapport ska offentliggöras på röstningsrådgivarens webbplats och ska förbli tillgänglig kostnadsfritt under minst tre år från publiceringsdatum.

2.   
  Medlemsstaterna ska se till att
  röstningsrådgivare en gång per år offentligt redovisar följande information i samband med utformningen av sina
  undersökningar och
  röstningsrekommendationer:

| a) | De viktigaste dragen i de metoder och modeller de tillämpar. |
| --- | --- |

a)

De viktigaste dragen i de metoder och modeller de tillämpar.

| b) | De viktigaste informationskällor de utnyttjar. |
| --- | --- |

b)

De viktigaste informationskällor de utnyttjar.

| c) | Om, och i så fall hur, de beaktar omständigheter i samband med nationella marknader, rättsliga villkor och tillsynsvillkor
  samt företagets specifika villkor
  . |
| --- | --- |

c)

Om, och i så fall hur, de beaktar omständigheter i samband med nationella marknader, rättsliga villkor och tillsynsvillkor
  samt företagets specifika villkor
  .

| ca) | De viktigaste dragen i de undersökningar de har gjort och de röstningspolicyer som tillämpas för varje marknad. |
| --- | --- |

ca)

De viktigaste dragen i de undersökningar de har gjort och de röstningspolicyer som tillämpas för varje marknad.

| d) | Om de
  kommunicerar eller
  för dialoger med företagen som är föremål för deras
  undersökningar och
  röstningsrekommendationer
  och deras intressenter
  och, om så är fallet, deras omfattning och natur. |
| --- | --- |

d)

Om de
  kommunicerar eller
  för dialoger med företagen som är föremål för deras
  undersökningar och
  röstningsrekommendationer
  och deras intressenter
  och, om så är fallet, deras omfattning och natur.

| da) | Policyn angående förebyggande och hantering av potentiella intressekonflikter. |
| --- | --- |

da)

Policyn angående förebyggande och hantering av potentiella intressekonflikter.

| e) | Det totala antalet anställda som deltar i utarbetandet av röstningsrekommendationerna
  och de anställdas kvalifikationer
  . |
| --- | --- |

e)

Det totala antalet anställda som deltar i utarbetandet av röstningsrekommendationerna
  och de anställdas kvalifikationer
  .

| f) | Det totala antalet röstningsrekommendationer som lämnades under föregående år. |
| --- | --- |

f)

Det totala antalet röstningsrekommendationer som lämnades under föregående år.

Informationen ska offentliggöras på
  röstningsrådgivarnas
  webbplats och förbli tillgänglig
  kostnadsfritt
  under minst tre år från publiceringsdatum.

3.   Medlemsstaterna ska se till att röstningsrådgivare identifierar och till sina kunder utan oskäligt dröjsmål redovisar alla faktiska eller potentiella intressekonflikter eller affärsförbindelser som kan påverka
  undersökningarna och
  utarbetandet av röstningsrekommendationer och de åtgärder som de har vidtagit för att undanröja eller lindra den faktiska eller potentiella intressekonflikten.”

| (4) | Följande artiklar ska läggas till:
  ”Artikel 9a
  Rätten att rösta om företagens ersättningspolicy
  1.   1. Medlemsstaterna ska se till att
  företag upprättar en ersättningspolicy när det gäller direktörer och gör den till föremål för en bindande omröstning på bolagsstämman
  . Företagen ska enbart betala ersättning till sina direktörer i enlighet med en ersättningspolicy som har
  blivit föremål för omröstning på bolagsstämman
  .
  Alla förändringar i policyn ska bli föremål för omröstning på bolagsstämman, och
  policyn ska
  under alla omständighete
  r läggas fram för godkännande av
  bolagsstämman
  minst vart tredje år.


  Medlemsstaterna kan dock bestämma att bolagsstämmans omröstningar om ersättningspolicyn är rådgivande.




  I de fall där ingen ersättningspolicy har tillämpats tidigare och aktieägarna förkastar det utkast till policy som lagts fram för dem, får företaget – medan ett nytt utkast utarbetas, dock under högst ett år innan utkastet antas – betala ersättning till sina direktörer i enlighet med befintlig praxis.




  I de fall där det finns en befintlig ersättningspolicy och aktieägarna förkastar det utkast till policy som lagts fram för dem i enlighet med första stycket, får företaget – medan det omarbetar utkastet, dock under högst ett år fram till dess att utkastet antas – betala ersättning till sina direktörer i enlighet med den befintliga policyn.


  2.   ▌Policyn
  ska vara
  klar, begriplig och i överensstämmelse med företagets affärsstrategi, mål, värderingar och långsiktiga intressen och
  omfatta
  åtgärder för att undvika intressekonflikter.
  3.   I policyn ska anges hur den bidrar till företagets långfristiga intressen och hållbarhet. Den ska innehålla tydliga kriterier för tilldelning av
  fast
  och
  rörlig ersättning
  , inklusive alla
  bonusar och alla
  förmåner oavsett form.
  Policyn ska ange
  lämpliga
  relativa andelar avseende den fasta och den rörliga ersättningens komponenter. I den ska förklaras hur lönen och anställningsvillkoren för företagets anställda beaktades när policyn eller direktörernas ersättning fastställdes.
  Vad gäller rörlig ersättning ska policyn ange de finansiella och icke-finansiella
  prestationskriterier
  som ska tillämpas i policyn
  , eventuellt med hänsyn till program för företagens sociala ansvar och de resultat som uppnåtts i detta avseende
  , och
  förklara
  hur de bidrar till företagets långsiktiga intressen och hållbarhet och de metoder som ska tillämpas för att fastställa i vilken utsträckning prestationskriterierna har uppfyllts. I den ska anges uppskovsperioder, förvärvandeperioder för aktiebaserade ersättningar, behållande av aktier efter förvärv och information om företagets möjligheter att återkräva rörlig ersättning.


  Medlemsstaterna ska se till att aktievärdet inte är en avgörande del av de finansiella prestationskriterierna.




  Medlemsstaterna ska se till att en aktiebaserad ersättning inte utgör den största delen av direktörernas rörliga ersättning. Medlemsstaterna får föreskriva undantag från bestämmelserna i detta stycke på villkor att ersättningspolicyn innehåller en tydlig och motiverad förklaring till hur ett sådant undantag bidrar till företagets långsiktiga intressen och hållbarhet.


  I policyn ska villkoren i direktörernas anställningskontrakt anges, inklusive deras varaktighet och tillämpliga uppsägningsperioder
  och uppsägningsvillkor
  och betalningar kopplade till kontraktens upphörande
  samt egenskaperna hos systemen för tilläggspension eller förtidspensionering
  .
  Om det enligt nationell rätt är tillåtet för företag att ha överenskommelser med direktörer utan anställningskontrakt, ska policyn i detta fall ange de huvudsakliga villkoren i överenskommelserna med direktörerna, inklusive deras varaktighet och tillämpliga uppsägningsperioder och uppsägningsvillkor och betalningar kopplade till avtalens upphörande samt egenskaperna hos systemen för tilläggspension eller förtidspensionering




  Policyn ska ange företagets förfaranden för fastställande av direktörernas ersättning och även ange vilken roll ersättningskommittén har och hur den fungerar.


  Policyn ska innehålla en förklaring av den
  specifika
  beslutsprocess som leder till att den upphör att gälla. Om det sker en revidering av policyn ska den innehålla en förklaring av alla betydande förändringar i policyn och på vilket sätt den beaktar aktieägarnas
  röster och
  synpunkter på policyn och rapporten under
  minst tre
  tidigare
  efter varandra följande
  år.
  4.   Medlemsstaterna ska se till att ersättningspolicyn offentliggörs utan dröjsmål efter aktieägarnas godkännande och
  finns tillgänglig kostnadsfritt
  på företagets webbplats åtminstone under den tid policyn gäller. [Ändring 27 rev]
  Artikel 9b
  Information som ska lämnas i ersättningsrapporten och rätten att rösta om ersättningsrapporten
  1.   Medlemsstaterna ska se till att företaget utarbetar en tydlig och lättbegriplig ersättningsrapport som ger en heltäckande översikt över den ersättning, inklusive alla förmåner oavsett form, som
  i enlighet med den ersättningspolicy som avses i artikel 9a har
  beviljats enskilda direktörer, inklusive nyrekryterade och tidigare direktörer, under det senaste räkenskapsåret. Den ska, i förekommande fall, innehålla samtliga följande inslag:






  a) | Den totala ersättning som tilldelas, betalas
  eller kommer att betalas
  uppdelad per del, den relativa andelen fast och rörlig ersättning, en förklaring av hur den totala ersättningen är kopplad till långsiktiga prestationer och information om hur
  de finansiella och icke finansiella
  prestationskriterierna tillämpades. |
| --- | --- | --- |

(4)

Följande artiklar ska läggas till:

”Artikel 9a

Rätten att rösta om företagens ersättningspolicy

1.   1. Medlemsstaterna ska se till att
  företag upprättar en ersättningspolicy när det gäller direktörer och gör den till föremål för en bindande omröstning på bolagsstämman
  . Företagen ska enbart betala ersättning till sina direktörer i enlighet med en ersättningspolicy som har
  blivit föremål för omröstning på bolagsstämman
  .
  Alla förändringar i policyn ska bli föremål för omröstning på bolagsstämman, och
  policyn ska
  under alla omständighete
  r läggas fram för godkännande av
  bolagsstämman
  minst vart tredje år.

Medlemsstaterna kan dock bestämma att bolagsstämmans omröstningar om ersättningspolicyn är rådgivande.

I de fall där ingen ersättningspolicy har tillämpats tidigare och aktieägarna förkastar det utkast till policy som lagts fram för dem, får företaget – medan ett nytt utkast utarbetas, dock under högst ett år innan utkastet antas – betala ersättning till sina direktörer i enlighet med befintlig praxis.

I de fall där det finns en befintlig ersättningspolicy och aktieägarna förkastar det utkast till policy som lagts fram för dem i enlighet med första stycket, får företaget – medan det omarbetar utkastet, dock under högst ett år fram till dess att utkastet antas – betala ersättning till sina direktörer i enlighet med den befintliga policyn.

2.   ▌Policyn
  ska vara
  klar, begriplig och i överensstämmelse med företagets affärsstrategi, mål, värderingar och långsiktiga intressen och
  omfatta
  åtgärder för att undvika intressekonflikter.

3.   I policyn ska anges hur den bidrar till företagets långfristiga intressen och hållbarhet. Den ska innehålla tydliga kriterier för tilldelning av
  fast
  och
  rörlig ersättning
  , inklusive alla
  bonusar och alla
  förmåner oavsett form.

Policyn ska ange
  lämpliga
  relativa andelar avseende den fasta och den rörliga ersättningens komponenter. I den ska förklaras hur lönen och anställningsvillkoren för företagets anställda beaktades när policyn eller direktörernas ersättning fastställdes.

Vad gäller rörlig ersättning ska policyn ange de finansiella och icke-finansiella
  prestationskriterier
  som ska tillämpas i policyn
  , eventuellt med hänsyn till program för företagens sociala ansvar och de resultat som uppnåtts i detta avseende
  , och
  förklara
  hur de bidrar till företagets långsiktiga intressen och hållbarhet och de metoder som ska tillämpas för att fastställa i vilken utsträckning prestationskriterierna har uppfyllts. I den ska anges uppskovsperioder, förvärvandeperioder för aktiebaserade ersättningar, behållande av aktier efter förvärv och information om företagets möjligheter att återkräva rörlig ersättning.

Medlemsstaterna ska se till att aktievärdet inte är en avgörande del av de finansiella prestationskriterierna.

Medlemsstaterna ska se till att en aktiebaserad ersättning inte utgör den största delen av direktörernas rörliga ersättning. Medlemsstaterna får föreskriva undantag från bestämmelserna i detta stycke på villkor att ersättningspolicyn innehåller en tydlig och motiverad förklaring till hur ett sådant undantag bidrar till företagets långsiktiga intressen och hållbarhet.

I policyn ska villkoren i direktörernas anställningskontrakt anges, inklusive deras varaktighet och tillämpliga uppsägningsperioder
  och uppsägningsvillkor
  och betalningar kopplade till kontraktens upphörande
  samt egenskaperna hos systemen för tilläggspension eller förtidspensionering
  .
  Om det enligt nationell rätt är tillåtet för företag att ha överenskommelser med direktörer utan anställningskontrakt, ska policyn i detta fall ange de huvudsakliga villkoren i överenskommelserna med direktörerna, inklusive deras varaktighet och tillämpliga uppsägningsperioder och uppsägningsvillkor och betalningar kopplade till avtalens upphörande samt egenskaperna hos systemen för tilläggspension eller förtidspensionering

Policyn ska ange företagets förfaranden för fastställande av direktörernas ersättning och även ange vilken roll ersättningskommittén har och hur den fungerar.

Policyn ska innehålla en förklaring av den
  specifika
  beslutsprocess som leder till att den upphör att gälla. Om det sker en revidering av policyn ska den innehålla en förklaring av alla betydande förändringar i policyn och på vilket sätt den beaktar aktieägarnas
  röster och
  synpunkter på policyn och rapporten under
  minst tre
  tidigare
  efter varandra följande
  år.

4.   Medlemsstaterna ska se till att ersättningspolicyn offentliggörs utan dröjsmål efter aktieägarnas godkännande och
  finns tillgänglig kostnadsfritt
  på företagets webbplats åtminstone under den tid policyn gäller. [Ändring 27 rev]

Artikel 9b

Information som ska lämnas i ersättningsrapporten och rätten att rösta om ersättningsrapporten

1.   Medlemsstaterna ska se till att företaget utarbetar en tydlig och lättbegriplig ersättningsrapport som ger en heltäckande översikt över den ersättning, inklusive alla förmåner oavsett form, som
  i enlighet med den ersättningspolicy som avses i artikel 9a har
  beviljats enskilda direktörer, inklusive nyrekryterade och tidigare direktörer, under det senaste räkenskapsåret. Den ska, i förekommande fall, innehålla samtliga följande inslag:

a)

Den totala ersättning som tilldelas, betalas
  eller kommer att betalas
  uppdelad per del, den relativa andelen fast och rörlig ersättning, en förklaring av hur den totala ersättningen är kopplad till långsiktiga prestationer och information om hur
  de finansiella och icke finansiella
  prestationskriterierna tillämpades.

| b) | Den relativa förändringen av de verkställande
  direktörernas ersättning under de tre senaste
  räkenskapsåren
  ,
  samt förändringens storlek i förhållande till företagets allmänna resultatutveckling och till förändringen
  av den genomsnittliga ersättningen för
  anställda under samma period
  . |
| --- | --- |

b)

Den relativa förändringen av de verkställande
  direktörernas ersättning under de tre senaste
  räkenskapsåren
  ,
  samt förändringens storlek i förhållande till företagets allmänna resultatutveckling och till förändringen
  av den genomsnittliga ersättningen för
  anställda under samma period
  .

| c) | Ersättning som företagets direktörer mottagit
  eller som är utestående
  från annat företag inom samma koncern. |
| --- | --- |

c)

Ersättning som företagets direktörer mottagit
  eller som är utestående
  från annat företag inom samma koncern.

| d) | Antalet aktier och aktieoptioner som tilldelats eller erbjudits och de viktigaste villkoren för att lösa in optionerna och eventuella ändringar av villkoren för befintliga aktieoptioner, inklusive lösenpris och lösendatum och eventuella ändringar av dessa. |
| --- | --- |

d)

Antalet aktier och aktieoptioner som tilldelats eller erbjudits och de viktigaste villkoren för att lösa in optionerna och eventuella ändringar av villkoren för befintliga aktieoptioner, inklusive lösenpris och lösendatum och eventuella ändringar av dessa.

| e) | Information om möjligheten att kräva tillbaka rörlig ersättning. |
| --- | --- |

e)

Information om möjligheten att kräva tillbaka rörlig ersättning.

| f) | Information om möjligheten att kräva tillbaka rörlig ersättning. |
| --- | --- |

f)

Information om möjligheten att kräva tillbaka rörlig ersättning.

2.   Medlemsstaterna ska se till att fysiska personers rätt till integritet skyddas i enlighet med direktiv 95/46/EG när direktörernas personuppgifter behandlas.

3.   Medlemsstaterna ska se till att aktieägarna har rätt att
  hålla en rådgivande omröstning
  om ersättningsrapporten för föregående räkenskapsår under bolagsstämman. Om aktieägarna röstar emot ersättningsrapporten ska företaget
  vid behov inleda en dialog med aktieägarna i syfte att identifiera orsakerna till avslaget. Företaget ska
  i nästa ersättningsrapport förklara hur
  aktieägarnas omröstning
  har beaktats.

3a.
     
  Bestämmelserna om ersättning i denna artikel och i artikel 9a ska inte påverka tillämpningen av nationella lönebildningsmodeller för anställda och, i förekommande fall, nationella bestämmelser om anställdas representation i styrelser.

4.   
  För att säkerställa enhetlig tillämpning av denna artikel ska
  kommissionen ges
  befogenhet
  att anta
  delegerade akter enligt artikel 14a med avseende på
  att fastställa den standardiserade redovisningen av den information som anges i punkt 1 i denna artikel. [Ändring 28]

Artikel 9c

Rätten att rösta om transaktioner mellan närstående parter

1.   Medlemsstaterna ska se till att företagen offentliggör
  betydande
  transaktioner mellan närstående parter
  senast
  vid tidpunkten när transaktionen genomförs och låta offentliggörandet åtföljas av en rapport ▌som bedömer om den skett på marknadsvillkor
  och
  bekräftar att transaktionen är skälig och rimlig från
  företagets, inklusive minoritetsägarnas,
  synpunkt
  samt lämnar en förklaring till de utvärderingar som bedömningen grundar sig på
  . Meddelandet ska innehålla information om typen av relation till den närstående parten, namn på den närstående parten, transaktionens belopp och all övrig information som krävs för att bedöma
  om transaktionen är rättvis från aktieägarnas, inklusive minoritetsägarnas, synpunkt
  .

Medlemsstaterna ska fastställa särskilda regler när det gäller den rapport som ska antas i enlighet med första stycket, inklusive den aktör som ska utarbeta rapporterna och som ska vara en av följande:

| — | En oberoende tredje part. |
| --- | --- |

—

En oberoende tredje part.

| — | Företagets tillsynsorgan. |
| --- | --- |

—

Företagets tillsynsorgan.

| — | En kommitté av oberoende direktörer. |
| --- | --- |

—

En kommitté av oberoende direktörer.

2.   Medlemsstaterna ska se till att
  betydande
  transaktioner med närstående parter
  godkänns av aktieägarna eller av företagens administrativa organ eller tillsynsorgan i enlighet med förfaranden som förhindrar en närstående part från att utnyttja sin ställning och ger tillräckligt skydd för intressena för företaget och för aktieägare som inte är närstående parter, inklusive minoritetsägare
  .

Medlemsstater får föreskriva att aktieägarna har rätt att rösta om betydande transaktioner som godkänts av företagets administrativa organ eller tillsynsorgan.

Avsikten är dels att förhindra att närstående parter drar fördel av en särskild ställning, dels att säkerställa tillbörligt skydd för företagets intresse.

2a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att närstående parter och deras företrädare inte deltar i utarbetandet av den rapport som avses i punkt 1 och i de omröstningar och beslut som nämns i punkt 2. Om transaktionen med den närstående parten inbegriper en aktieägare, ska denna aktieägare uteslutas från alla omröstningar om transaktionen. Medlemsstaterna får låta en aktieägare som är en närstående part delta i omröstningen under förutsättning att nationell rätt via lämpliga skyddsåtgärder skyddar intressena för aktieägare som inte är närstående parter, inklusive minoritetsägare, under omröstningsförfarandena genom att se till att den närstående parten inte kan godkänna transaktionen om en majoritet aktieägare som inte är närstående parter, eller en majoritet av oberoende direktörer, röstar emot.

3.   
  Medlemsstaterna ska se till att
  transaktioner med samma närstående part som har slutförts under
  valfri
  tolvmånadersperiod
  eller under samma räkenskapsår
  och som inte
  omfattas av de skyldigheter som anges i punkterna 1, 2 och 3
  läggs samman med avseende på
  tillämpningen av dessa punkter
  .

4.   Medlemsstaterna får
  från kraven i punkterna 1, 2 och 3
  undanta

| — | transaktioner som inletts mellan företaget och en eller flera av gruppmedlemmarna eller
  samriskföretagen
  , under förutsättning att dessa gruppmedlemmar
  eller samriskföretag
  helt ägs av företaget
  eller att någon annan av företagets närstående parter har ett intresse i de medlemmarna eller i samriskföretagen
  , |
| --- | --- |

—

transaktioner som inletts mellan företaget och en eller flera av gruppmedlemmarna eller
  samriskföretagen
  , under förutsättning att dessa gruppmedlemmar
  eller samriskföretag
  helt ägs av företaget
  eller att någon annan av företagets närstående parter har ett intresse i de medlemmarna eller i samriskföretagen
  ,

| — | transaktioner som är en del av den löpande verksamheten och som ingåtts på normala marknadsvillkor. |
| --- | --- |

—

transaktioner som är en del av den löpande verksamheten och som ingåtts på normala marknadsvillkor.

4a.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa en definition av betydande transaktioner med närstående parter. Definitionen av betydande transaktioner med närstående parter ska ta hänsyn till

| a) | det inflytande som information om transaktionen kan ha på de beslut som parterna i godkännandeprocessen fattar, |
| --- | --- |

a)

det inflytande som information om transaktionen kan ha på de beslut som parterna i godkännandeprocessen fattar,

| b) | transaktionens effekt på företagets resultat, tillgångar, kapitalisering eller omsättning, och den närstående partens ställning, |
| --- | --- |

b)

transaktionens effekt på företagets resultat, tillgångar, kapitalisering eller omsättning, och den närstående partens ställning,

| c) | de risker som transaktionen skapar för företaget och dess minoritetsägare. |
| --- | --- |

c)

de risker som transaktionen skapar för företaget och dess minoritetsägare.

När medlemsstaterna definierar betydande transaktioner med närstående parter får de fastställa ett eller flera kvantitativa nyckeltal baserade på transaktionens påverkan på företagets intäkter, tillgångar, kapitalisering eller omsättning eller ta hänsyn till transaktionens typ och den närstående partens ställning”.

| (5) | Efter artikel 14 ska följande kapitel IIa införas:
  ”KAPITEL IIA


  DELEGERADE
  AKTER OCH PÅFÖLJDER
  Artikel 14a


  Delegeringens utövande


  1.   
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.




  2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3a.5, 3b.5, 3c.3 och 9b ska ges till kommissionen tills vidare från och med den ...*.




  3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3a.5, 3b.5, 3c.3 och 9b får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som avses i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare datum som anges i beslutet. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.




  4.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.




  5.
     
  En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3a.5, 3.b.5, 3c.3 och 9b ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av tre månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med tre månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.


  Artikel 14b
  Påföljder
  Medlemsstaterna ska föreskriva regler för de påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och vidta de åtgärder som krävs för att se till att påföljderna tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, väl avvägda och avskräckande. Medlemsstaterna ska anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den [datum för införlivande] och alla senare ändringar som gäller dem så snart som möjligt.” |
| --- | --- |

(5)

Efter artikel 14 ska följande kapitel IIa införas:

”KAPITEL IIA

DELEGERADE
  AKTER OCH PÅFÖLJDER

Artikel 14a

Delegeringens utövande

1.   
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3a.5, 3b.5, 3c.3 och 9b ska ges till kommissionen tills vidare från och med den ...*.

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3a.5, 3b.5, 3c.3 och 9b får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som avses i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare datum som anges i beslutet. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.
     
  En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3a.5, 3.b.5, 3c.3 och 9b ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av tre månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med tre månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 14b

Påföljder

Medlemsstaterna ska föreskriva regler för de påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och vidta de åtgärder som krävs för att se till att påföljderna tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, väl avvägda och avskräckande. Medlemsstaterna ska anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den [datum för införlivande] och alla senare ändringar som gäller dem så snart som möjligt.”

Artikel 2

Ändringar av direktiv 2013/34/EU

Direktiv 2013/34/EU ska ändras på följande sätt:

| (-1) | I artikel 2 ska följande led läggas till:










  ”(17) | skattebeslut: alla former av förhandstolkning eller förhandstillämpning av en skattebestämmelse för en gränsöverskridande situation eller transaktion av ett företag som kan leda till en skatteförlust i medlemsstaterna eller som kan leda till skattebesparingar för företaget till följd av artificiella koncerninterna överföringar av vinster.” |
| --- | --- | --- |

(-1)

I artikel 2 ska följande led läggas till:

”(17)

| (-1a) | I Artikel 18 ska följande punkt läggas till efter punkt 2:




  ”2a.
     
  I noterna till de finansiella rapporterna ska stora företag och företag av allmänt intresse också redovisa, och för varje medlemsstat och tredjeland där de är etablerade specificera, följande sammanställda information för budgetåret:










  a) | Namn, verksamhetens art och geografiskt område. |
| --- | --- | --- |

(-1a)

I Artikel 18 ska följande punkt läggas till efter punkt 2:

”2a.
     
  I noterna till de finansiella rapporterna ska stora företag och företag av allmänt intresse också redovisa, och för varje medlemsstat och tredjeland där de är etablerade specificera, följande sammanställda information för budgetåret:

a)

Namn, verksamhetens art och geografiskt område.

| b) | Omsättning. |
| --- | --- |

b)

Omsättning.

| c) | Antal anställda i heltidsekvivalenter. |
| --- | --- |

c)

Antal anställda i heltidsekvivalenter.

| d) | Tillgångarnas värde och årlig underhållskostnad för dessa tillgångar. |
| --- | --- |

d)

Tillgångarnas värde och årlig underhållskostnad för dessa tillgångar.

| e) | Försäljning och inköp. |
| --- | --- |

e)

Försäljning och inköp.

| f) | Resultat före skatt. |
| --- | --- |

f)

Resultat före skatt.

| g) | Skatt på resultatet. |
| --- | --- |

g)

Skatt på resultatet.

| h) | Mottagna offentliga subventioner. |
| --- | --- |

h)

Mottagna offentliga subventioner.

| i) | Moderföretag ska tillhandahålla en förteckning över dotterföretag med verksamhet i varje medlemsstat eller tredjeland tillsammans med relevanta uppgifter.” |
| --- | --- |

i)

Moderföretag ska tillhandahålla en förteckning över dotterföretag med verksamhet i varje medlemsstat eller tredjeland tillsammans med relevanta uppgifter.”

| (-1b) | I artikel 18 ska punkt 3 ersättas med följande:




  ”3.
     
  Medlemsstaterna får föreskriva att punkterna 1 b och 2a inte ska gälla årsbokslut för företag som ingår i den koncernredovisning som måste upprättas enligt artikel 22, under förutsättning att den informationen lämnas i noterna till koncernredovisningen.” |
| --- | --- |

(-1b)

I artikel 18 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.
     
  Medlemsstaterna får föreskriva att punkterna 1 b och 2a inte ska gälla årsbokslut för företag som ingår i den koncernredovisning som måste upprättas enligt artikel 22, under förutsättning att den informationen lämnas i noterna till koncernredovisningen.”

| (-1c) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 18a




  Ytterligare krav på offentliggörande för stora företag




  1.
     
  I noterna till de finansiella rapporterna ska stora företag, utöver den information som krävs enligt artiklarna 16, 17 och 18, och eventuella andra bestämmelser i detta direktiv, offentliggöra viktiga aspekter av och information om skattebeslut, med uppgifter för varje medlemsstat och tredjeland där det stora företaget har ett dotterföretag. Kommissionen ska ges befogenhet att, genom delegerade akter i enlighet med artikel 49, fastställa vad som ska offentliggöras och i vilket format.




  2.
     
  Företagvars genomsnittliga antal anställda på koncernnivå under räkenskapsåret inte överstiger 500 och som på balansdagen på koncernnivå antingen uppvisar en balansräkning som inte överstiger 86 miljoner EUR eller en nettoomsättning som inte överstiger 100 miljoner EUR, ska undantas från det krav som fastställs i punkt 1 i denna artikel.




  3.
     
  Kravet i punkt 1 i denna artikel ska inte gälla företag som lyder under lagen i en medlemsstat vars moderföretag lyder under lagarna i en medlemsstat och vars information ingår i den information som redovisas av detta moderföretag enligt punkt 1 i denna artikel.




  4.
     
  Den information som avses i punkt 1 ska granskas i enlighet med direktiv 2006/43/EG.” |
| --- | --- |

(-1c)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 18a

Ytterligare krav på offentliggörande för stora företag

1.
     
  I noterna till de finansiella rapporterna ska stora företag, utöver den information som krävs enligt artiklarna 16, 17 och 18, och eventuella andra bestämmelser i detta direktiv, offentliggöra viktiga aspekter av och information om skattebeslut, med uppgifter för varje medlemsstat och tredjeland där det stora företaget har ett dotterföretag. Kommissionen ska ges befogenhet att, genom delegerade akter i enlighet med artikel 49, fastställa vad som ska offentliggöras och i vilket format.

2.
     
  Företagvars genomsnittliga antal anställda på koncernnivå under räkenskapsåret inte överstiger 500 och som på balansdagen på koncernnivå antingen uppvisar en balansräkning som inte överstiger 86 miljoner EUR eller en nettoomsättning som inte överstiger 100 miljoner EUR, ska undantas från det krav som fastställs i punkt 1 i denna artikel.

3.
     
  Kravet i punkt 1 i denna artikel ska inte gälla företag som lyder under lagen i en medlemsstat vars moderföretag lyder under lagarna i en medlemsstat och vars information ingår i den information som redovisas av detta moderföretag enligt punkt 1 i denna artikel.

4.
     
  Den information som avses i punkt 1 ska granskas i enlighet med direktiv 2006/43/EG.”

| (1) | Artikel 20 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska följande led läggas till som led h:






  ”h) | Den ersättningsrapport som
  definieras
  i artikel 9b i direktiv 2007/36/EG.” |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Artikel 20 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande led läggas till som led h:

”h)

Den ersättningsrapport som
  definieras
  i artikel 9b i direktiv 2007/36/EG.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget ska avge ett yttrande i enlighet med andra stycket i artikel 34.1 om den information som utarbetats enligt leden c och d i punkt 1 i denna artikel och kontrollera att informationen som anges i leden a, b, e, f, g och h i punkt 1 i denna artikel har lämnats.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget ska avge ett yttrande i enlighet med andra stycket i artikel 34.1 om den information som utarbetats enligt leden c och d i punkt 1 i denna artikel och kontrollera att informationen som anges i leden a, b, e, f, g och h i punkt 1 i denna artikel har lämnats.”

| c) | Punkt 4 ska ersättas med följande
  :
  ”4.   Medlemsstaterna kan undanta företag som anges i punkt 1 och som enbart har emitterat andra värdepapper än aktier som godkänts för handel på reglerade marknader enligt vad som anges i punkt 14 i artikel 4.1 i direktiv 2004/39/EG från tillämpning av leden a, b, e, f, g och h i punkt 1 i denna artikel, om inte sådana företag har emitterat aktier som handlas via en multilateral handelsplattform enligt definitionen i punkt 15 i artikel 4.1 i direktiv 2004/39/EG.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 ska ersättas med följande
  :

”4.   Medlemsstaterna kan undanta företag som anges i punkt 1 och som enbart har emitterat andra värdepapper än aktier som godkänts för handel på reglerade marknader enligt vad som anges i punkt 14 i artikel 4.1 i direktiv 2004/39/EG från tillämpning av leden a, b, e, f, g och h i punkt 1 i denna artikel, om inte sådana företag har emitterat aktier som handlas via en multilateral handelsplattform enligt definitionen i punkt 15 i artikel 4.1 i direktiv 2004/39/EG.”

Artikel 2a

Ändringar av direktiv 2004/109/EG

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG

   (14)

  ändras på följande sätt:

| (1) | I artikel 2.1 ska följande led läggas till:










  ”r) | skattebeslut: alla former av förhandstolkning eller förhandstillämpning av en skattebestämmelse för en gränsöverskridande situation eller transaktion av ett företag som kan leda till en skatteförlust i medlemsstaterna eller som kan leda till skattebesparingar för företaget till följd av artificiella koncerninterna överföringar av vinster.” |
| --- | --- | --- |

(1)

I artikel 2.1 ska följande led läggas till:

”r)

skattebeslut: alla former av förhandstolkning eller förhandstillämpning av en skattebestämmelse för en gränsöverskridande situation eller transaktion av ett företag som kan leda till en skatteförlust i medlemsstaterna eller som kan leda till skattebesparingar för företaget till följd av artificiella koncerninterna överföringar av vinster.”

| (2) | Följande artiklar ska införas:




  ”Artikel 16a




  Ytterligare krav på offentliggörande för emittenter




  1.
     
  Medlemsstaterna ska kräva att varje emittent årligen, för varje medlemsstat och tredjeland där den har ett dotterbolag, och för räkenskapsåret offentliggör följande information i konsoliderad form:










  a) | Namn, verksamhetens art och geografiskt område. |
| --- | --- | --- |

(2)

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 16a

Ytterligare krav på offentliggörande för emittenter

1.
     
  Medlemsstaterna ska kräva att varje emittent årligen, för varje medlemsstat och tredjeland där den har ett dotterbolag, och för räkenskapsåret offentliggör följande information i konsoliderad form:

a)

Namn, verksamhetens art och geografiskt område.

| b) | Omsättning. |
| --- | --- |

b)

Omsättning.

| c) | Antal anställda i heltidsekvivalenter. |
| --- | --- |

c)

Antal anställda i heltidsekvivalenter.

| d) | Resultat före skatt. |
| --- | --- |

d)

Resultat före skatt.

| e) | Skatt på resultatet. |
| --- | --- |

e)

Skatt på resultatet.

| f) | Mottagna offentliga subventioner. |
| --- | --- |

f)

Mottagna offentliga subventioner.

2.
     
  Kravet i punkt 1 ska inte gälla emittenter som lyder under lagen i en medlemsstat vars moderföretag lyder under lagarna i en medlemsstat och vars information ingår i den information som redovisas av detta moderföretag enligt punkt 1 i denna artikel.

3.
     
  Den information som avses i punkt 1 ska granskas i enlighet med direktiv 2006/43/EG och ska om möjligt offentliggöras som en bilaga till den berörda emittentens årsredovisning eller, i tillämpliga fall, koncernredovisning.

Artikel 16b

Ytterligare krav på offentliggörande för emittenter

1.
     
  Medlemsstaterna ska ålägga varje emittent att årligen offentliggöra sammanställd information för budgetåret om viktiga aspekter av och information om skattebeslut, med uppgifter för varje medlemsstat och tredjeland där det stora företaget har ett dotterföretag. Kommissionen ska ges befogenhet att, genom delegerade akter i enlighet med artikel 27.2a, 27.2b och 27.2c, fastställa vad som ska offentliggöras och i vilket format.

2.
     
  Kravet i punkt 1 i denna artikel ska inte gälla emittenter som lyder under lagen i en medlemsstat vars moderföretag lyder under lagarna i en medlemsstat och vars information ingår i den information som redovisas av detta moderföretag enligt punkt 1 i denna artikel.

3.
     
  Den information som avses i punkt 1 ska granskas i enlighet med direktiv 2006/43/EG och ska om möjligt offentliggöras som en bilaga till den berörda emittentens årsredovisning eller, i tillämpliga fall, koncernredovisning.”

| (3) | Artikel 27.2a ska ersättas av följande:




  ”2a.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 2.3, 5.6, 9.7, 12.8, 13.2, 14.2, 16a.1, 17.4, 18.5, 19.4, 21.4, 23.4, 23.5 och 23.7 ska ges till kommissionen för en period av fyra år från och med januari 2011. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast sex månader före utgången av perioden av fyra år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning i enlighet med artikel 27a.” |
| --- | --- |

(3)

Artikel 27.2a ska ersättas av följande:

”2a.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 2.3, 5.6, 9.7, 12.8, 13.2, 14.2, 16a.1, 17.4, 18.5, 19.4, 21.4, 23.4, 23.5 och 23.7 ska ges till kommissionen för en period av fyra år från och med januari 2011. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast sex månader före utgången av perioden av fyra år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning i enlighet med artikel 27a.”

Artikel 3

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den [18 månader efter ikraftträdandet] sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 4

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 5

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 61.2 andra stycket i arbetsordningen (A8-0158/2015).

1

(*1)  Ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▌.

*1

(2)  EUT C 451, 16.12.2014, s. 87.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/36/EG av den 11 juli 2007 om utnyttjande av vissa av aktieägares rättigheter i börsnoterade företag (EUT L 184, 14.7.2007, s. 17).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

6

(7)  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

7

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG av den 15 december 2004 om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG (EUT L 390, 31.12.2004, s. 38).

14

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/198 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/198

---

P8_TA(2015)0258

Marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv 2003/87/EG (COM(2014)0020 – C8-0016/2014 – 2014/0011(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 265/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0020),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0016/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0016/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 4 juni 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 4 juni 2014 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 maj 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 maj 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0029/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0029/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 424, 26.11.2014, s. 46.

---

P8_TC1-COD(2014)0011

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juli 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/... om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv 2003/87/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/1814.)

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/199 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/199

---

P8_TA(2015)0259

Sjöfolk ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om sjöfolk och om ändring av direktiven 2008/94/EG, 2009/38/EG, 2002/14/EG, 98/59/EG och 2001/23/EG (COM(2013)0798 – C7-0409/2013 – 2013/0390(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 265/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0798), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0798),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och artikel 153.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0409/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och artikel 153.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0409/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 mars 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 mars 2014 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 3 april 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 3 april 2014 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 maj 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 maj 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från fiskeriutskottet (A8-0127/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från fiskeriutskottet (A8-0127/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 226, 16.7.2014, s. 35.

(2)  EUT C 174, 7.6.2014, s. 50.

---

P8_TC1-COD(2013)0390

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juli 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/... om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/94/EG, 2009/38/EG och 2002/14/EG samt rådets direktiv 98/59/EG och 2001/23/EG vad gäller sjöfolk

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2015/1794.)

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/200 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/200

---

P8_TA(2015)0260

Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med Schweiz: Horisont 2020 och Iterverksamhet ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen samt Schweiziska edsförbundet och om anslutning av Schweiziska edsförbundet till Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation och Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram som kompletterar Horisont 2020, och om reglering av Schweiziska edsförbundets deltagande i den Iterverksamhet som bedrivs av Fusion for Energy (05662/2015 – C8-0056/2015 – 2014/0304(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 265/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (05662/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05662/2015),

| — | med beaktande av utkastet till avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen samt Schweiziska edsförbundet och om anslutning av Schweiziska edsförbundet till Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation och Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram som kompletterar Horisont 2020, och om reglering av Schweiziska edsförbundets deltagande i den Iterverksamhet som bedrivs av Fusion for Energy (15369/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen samt Schweiziska edsförbundet och om anslutning av Schweiziska edsförbundet till Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation och Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram som kompletterar Horisont 2020, och om reglering av Schweiziska edsförbundets deltagande i den Iterverksamhet som bedrivs av Fusion for Energy (15369/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186, artikel 218.6 andra stycket a, artikel 218.7 samt artikel 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0056/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186, artikel 218.6 andra stycket a, artikel 218.7 samt artikel 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0056/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och artikel 99.2, artiklarna 108.7 och 50.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och artikel 99.2, artiklarna 108.7 och 50.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0181/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0181/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Schweiziska edsförbundet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Schweiziska edsförbundet.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/201 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/201

---

P8_TA(2015)0261

Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2015 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2015)0098 – C8-0075/2015 – 2015/0051(NLE))

(Samråd)

(2017/C 265/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2015)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2015)0098),

| — | med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0075/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0075/2015),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0205/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0205/2015),

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

Ändring 1

Förslag till beslut

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Medlemsstaterna och unionen bör arbeta för att utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi
  och särskilt
  för att främja en kvalificerad, utbildad
  och anpassningsbar
  arbetskraft och en arbetsmarknad som är mottaglig för ekonomiska förändringar i syfte att uppnå full sysselsättning och sociala framsteg enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Medlemsstaterna måste, med beaktande av nationell praxis i fråga om arbetsmarknadens parters ansvar, betrakta främjande av sysselsättningen som en fråga av gemensamt intresse och ska inom rådet samordna sina åtgärder i detta hänseende. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Medlemsstaterna och unionen bör arbeta för att utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi
  och särskilt
  för att främja en kvalificerad, utbildad
  och anpassningsbar
  arbetskraft och en arbetsmarknad som är mottaglig för ekonomiska förändringar i syfte att uppnå full sysselsättning och sociala framsteg enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Medlemsstaterna måste, med beaktande av nationell praxis i fråga om arbetsmarknadens parters ansvar, betrakta främjande av sysselsättningen som en fråga av gemensamt intresse och ska inom rådet samordna sina åtgärder i detta hänseende.

| (1) | Medlemsstaterna och unionen bör arbeta för att utveckla en
  effektiv och
  samordnad sysselsättningsstrategi
  som ska motverka de allvarliga konsekvenserna av arbetslöshet,
  för att främja en kvalificerad,
  och
  utbildad arbetskraft och en arbetsmarknad som är mottaglig för ekonomiska
  , sociala och miljömässiga
  förändringar
  , framför allt genom riktat stöd till utbildning inom sektorerna för vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och genom en anpassning av utbildningssystemen
  i syfte att uppnå full sysselsättning och sociala framsteg enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen.
  Särskilda insatser bör göras för att öka sysselsättningen bland personer med mycket låg utbildning eller kompetens och bland dem som inte har möjlighet att snabbt skaffa sig en utbildning eller kompetens, och för att minska den ständigt ökande höga och långsiktiga arbetslösheten, med särskilt fokus på eftersatta regioner.
  Medlemsstaterna måste, med beaktande av nationell praxis i fråga om arbetsmarknadens parters ansvar, betrakta främjande av sysselsättningen som en
  prioriterad
  fråga av gemensamt intresse och ska inom rådet samordna sina åtgärder i detta hänseende.
  Unionen bör låta dessa insatser åtföljas av politiska förslag för att uppnå fördragets mål och säkra en integrerad arbetsmarknad för alla liksom anständiga arbetsförhållanden i hela unionen, däribland skäliga löner, som också uppnås genom kollektivförhandlingar. |
| --- | --- |

(1)

Medlemsstaterna och unionen bör arbeta för att utveckla en
  effektiv och
  samordnad sysselsättningsstrategi
  som ska motverka de allvarliga konsekvenserna av arbetslöshet,
  för att främja en kvalificerad,
  och
  utbildad arbetskraft och en arbetsmarknad som är mottaglig för ekonomiska
  , sociala och miljömässiga
  förändringar
  , framför allt genom riktat stöd till utbildning inom sektorerna för vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och genom en anpassning av utbildningssystemen
  i syfte att uppnå full sysselsättning och sociala framsteg enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen.
  Särskilda insatser bör göras för att öka sysselsättningen bland personer med mycket låg utbildning eller kompetens och bland dem som inte har möjlighet att snabbt skaffa sig en utbildning eller kompetens, och för att minska den ständigt ökande höga och långsiktiga arbetslösheten, med särskilt fokus på eftersatta regioner.
  Medlemsstaterna måste, med beaktande av nationell praxis i fråga om arbetsmarknadens parters ansvar, betrakta främjande av sysselsättningen som en
  prioriterad
  fråga av gemensamt intresse och ska inom rådet samordna sina åtgärder i detta hänseende.
  Unionen bör låta dessa insatser åtföljas av politiska förslag för att uppnå fördragets mål och säkra en integrerad arbetsmarknad för alla liksom anständiga arbetsförhållanden i hela unionen, däribland skäliga löner, som också uppnås genom kollektivförhandlingar.

Ändring 2

Förslag till beslut

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Eurostat uppskattar att antalet arbetslösa i januari 2015 uppgick till 23 815 000 , av vilka så många som 18 059 000 fanns i euroområdet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Eurostat uppskattar att antalet arbetslösa i januari 2015 uppgick till 23 815 000 , av vilka så många som 18 059 000 fanns i euroområdet.

Ändring 3

Förslag till beslut

Skäl 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | Det är nödvändigt att fastställa tydliga indikatorer för fattigdom – ett tillstånd som många av unionens medborgare lever i – i förhållande till de tidigare uppgifterna i rådets beslut 2010/707/EU/707

   (1bis)

  , enligt vilka det fanns ett behov att hjälpa minst 20 miljoner människor ur en situation där de riskerar att drabbas av fattigdom och social utestängning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1b)

Det är nödvändigt att fastställa tydliga indikatorer för fattigdom – ett tillstånd som många av unionens medborgare lever i – i förhållande till de tidigare uppgifterna i rådets beslut 2010/707/EU/707

   (1bis)

  , enligt vilka det fanns ett behov att hjälpa minst 20 miljoner människor ur en situation där de riskerar att drabbas av fattigdom och social utestängning.

Ändring 4

Förslag till beslut

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Unionen ska bekämpa social utestängning och diskriminering, trygga lika tillgång till grundläggande rättigheter samt främja social rättvisa och socialt skydd. Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet bör unionen beakta de krav som är förknippade med garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Unionen ska bekämpa social utestängning och diskriminering, trygga lika tillgång till grundläggande rättigheter samt främja social rättvisa och socialt skydd. Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet bör unionen beakta de krav som är förknippade med garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå.

| (2) | Unionen måste bekämpa social utestängning
  , alla former av fattigdom
  och diskriminering, trygga lika tillgång till grundläggande rättigheter samt främja social rättvisa och socialt skydd.
  Detta allmänna mål bör inte sättas på spel till följd av biverkningar av annan lagstiftning eller politik.
  Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet bör unionen beakta de krav som är förknippade med garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå. |
| --- | --- |

(2)

Unionen måste bekämpa social utestängning
  , alla former av fattigdom
  och diskriminering, trygga lika tillgång till grundläggande rättigheter samt främja social rättvisa och socialt skydd.
  Detta allmänna mål bör inte sättas på spel till följd av biverkningar av annan lagstiftning eller politik.
  Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet bör unionen beakta de krav som är förknippade med garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå.

Ändring 6

Förslag till beslut

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Medlemsstaterna bör betrakta den ekonomiska politiken som en fråga av gemensamt intresse och samordna denna politik inom rådet. Riktlinjer för sysselsättningspolitiken och allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken bör antas av rådet som en vägledning för medlemsstaternas och unionens politik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Medlemsstaterna bör betrakta den ekonomiska politiken som en fråga av gemensamt intresse och samordna denna politik inom rådet. Riktlinjer för sysselsättningspolitiken och allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken bör antas av rådet som en vägledning för medlemsstaternas och unionens politik.

| (4) | Medlemsstaterna bör betrakta den ekonomiska
  och den sociala
  politiken som en fråga av gemensamt intresse och samordna denna politik inom rådet. Riktlinjer för sysselsättningspolitiken och allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken bör antas av rådet som en vägledning för medlemsstaternas och unionens politik. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna bör betrakta den ekonomiska
  och den sociala
  politiken som en fråga av gemensamt intresse och samordna denna politik inom rådet. Riktlinjer för sysselsättningspolitiken och allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken bör antas av rådet som en vägledning för medlemsstaternas och unionens politik.

Ändring 7

Förslag till beslut

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | För att åstadkomma ett mer demokratiskt beslutsfattande om de integrerade riktlinjerna som påverkar invånare och arbetsmarknader inom hela unionen, är det viktigt att beslut om både sysselsättningsriktlinjerna och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken fattas av Europaparlamentet och rådet. De integrerade riktlinjerna bör göra det möjligt för medlemsstaterna att prioritera antagande av hållbara och integrerade ekonomiska modeller på unionsnivå, nationell nivå och lokal nivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

För att åstadkomma ett mer demokratiskt beslutsfattande om de integrerade riktlinjerna som påverkar invånare och arbetsmarknader inom hela unionen, är det viktigt att beslut om både sysselsättningsriktlinjerna och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken fattas av Europaparlamentet och rådet. De integrerade riktlinjerna bör göra det möjligt för medlemsstaterna att prioritera antagande av hållbara och integrerade ekonomiska modeller på unionsnivå, nationell nivå och lokal nivå.

Ändring 8

Förslag till beslut

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | I enlighet med fördragets bestämmelser har unionen utarbetat och genomfört instrument för politisk samordning av finanspolitiken och den makrostrukturella politiken. I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral övervakning av
  ekonomi
  och
  budget
  . Den europeiska planeringsterminen kommer att fungera bättre, om den förenklas och stärks såsom kommissionen föreslår i sin årliga tillväxtöversikt för 2015. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

I enlighet med fördragets bestämmelser har unionen utarbetat och genomfört instrument för politisk samordning av finanspolitiken och den makrostrukturella politiken. I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral övervakning av
  ekonomi
  och
  budget
  . Den europeiska planeringsterminen kommer att fungera bättre, om den förenklas och stärks såsom kommissionen föreslår i sin årliga tillväxtöversikt för 2015.

| (5) | I enlighet med fördragets bestämmelser har unionen utarbetat och genomfört instrument för politisk samordning av finanspolitiken och den makrostrukturella politiken
  som starkt påverkar den sociala situationen och sysselsättningsläget i unionen
  .
  Denna politik kan i vissa delar av unionen leda till en situation präglad av stagnation och deflation, vilket kan ha en negativ effekt på tillväxten eller sysselsättningen. Det är i detta sammanhang absolut nödvändigt att ta hänsyn till de nya sociala indikatorerna och de asymmetriska chocker som vissa medlemsstater har upplevt till följd av den finansiella och ekonomiska krisen.
  I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral övervakning av
  den ekonomiska politiken
  och
  budgetpolitiken samt sysselsättnings- och socialpolitiken, och den bör vara mer inriktad på att uppfylla målen i Europa 2020-strategin
  . Den europeiska planeringsterminen
  kan
  fungera bättre, om den förenklas och stärks såsom kommissionen föreslår i sin årliga tillväxtöversikt för 2015
  , men instrumentet har ännu inte förbättrat den ekonomiska situationen i de medlemsstater som är hårdast drabbade av krisen
  . |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med fördragets bestämmelser har unionen utarbetat och genomfört instrument för politisk samordning av finanspolitiken och den makrostrukturella politiken
  som starkt påverkar den sociala situationen och sysselsättningsläget i unionen
  .
  Denna politik kan i vissa delar av unionen leda till en situation präglad av stagnation och deflation, vilket kan ha en negativ effekt på tillväxten eller sysselsättningen. Det är i detta sammanhang absolut nödvändigt att ta hänsyn till de nya sociala indikatorerna och de asymmetriska chocker som vissa medlemsstater har upplevt till följd av den finansiella och ekonomiska krisen.
  I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral övervakning av
  den ekonomiska politiken
  och
  budgetpolitiken samt sysselsättnings- och socialpolitiken, och den bör vara mer inriktad på att uppfylla målen i Europa 2020-strategin
  . Den europeiska planeringsterminen
  kan
  fungera bättre, om den förenklas och stärks såsom kommissionen föreslår i sin årliga tillväxtöversikt för 2015
  , men instrumentet har ännu inte förbättrat den ekonomiska situationen i de medlemsstater som är hårdast drabbade av krisen
  .

Ändring 9

Förslag till beslut

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Enligt det europeiska sociala observatoriet finns det redan inkomststöd och sociala skyddsnät i 26 medlemsstater

   (1bis)

  . Kommissionsledamoten med ansvar för sysselsättning och sociala frågor, Marianne Thyssen, har sagt att om hon skulle få bestämma hur det skulle vara i alla medlemsstater i Europa skulle det finnas en minimiinkomst i samtliga länder i Europa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Enligt det europeiska sociala observatoriet finns det redan inkomststöd och sociala skyddsnät i 26 medlemsstater

   (1bis)

  . Kommissionsledamoten med ansvar för sysselsättning och sociala frågor, Marianne Thyssen, har sagt att om hon skulle få bestämma hur det skulle vara i alla medlemsstater i Europa skulle det finnas en minimiinkomst i samtliga länder i Europa.

Ändring 10

Förslag till beslut

Skäl 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | Det finns ingen lagstiftningsbehörighet på unionsnivå för att inrätta en rättslig ram för en minimilön i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5b)

Det finns ingen lagstiftningsbehörighet på unionsnivå för att inrätta en rättslig ram för en minimilön i unionen.

Ändring 47

Förslag till beslut

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Under den finansiella och ekonomiska krisen har
  stora
  svagheter i
  unionens och dess medlemsstaters
  ekonomi blivit uppenbara. Krisen har också tydligt visat hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. Att skapa stark och hållbar tillväxt för alla och nya arbetstillfällen är unionens största utmaning i dag. Detta kräver en samordnad och ambitiös politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med fördragets bestämmelser och unionens ekonomiska styrning. Insatserna bör göras på både utbuds- och efterfrågesidan, och omfatta investeringsstimulans, förnyade satsningar på strukturreformer samt utövande av finanspolitiskt ansvar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Under den finansiella och ekonomiska krisen har
  stora
  svagheter i
  unionens och dess medlemsstaters
  ekonomi blivit uppenbara. Krisen har också tydligt visat hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. Att skapa stark och hållbar tillväxt för alla och nya arbetstillfällen är unionens största utmaning i dag. Detta kräver en samordnad och ambitiös politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med fördragets bestämmelser och unionens ekonomiska styrning. Insatserna bör göras på både utbuds- och efterfrågesidan, och omfatta investeringsstimulans, förnyade satsningar på strukturreformer samt utövande av finanspolitiskt ansvar.

| (6) | Under den finansiella och ekonomiska krisen har
  allvarliga
  svagheter i
  medlemsstaternas
  ekonomi
  och i samordningsmekanismerna på unionsnivå
  blivit uppenbara. Krisen har också tydligt visat hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. Att skapa stark och hållbar tillväxt för alla och nya arbetstillfällen är unionens största utmaning i dag
  , vilket betyder att man måste sätta stopp för den omfattande arbetslösheten i vissa delar av EU
  . Detta kräver en
  fast,
  samordnad och ambitiös
  , men framförallt effektiv,
  politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med fördragets bestämmelser och unionens ekonomiska styrning. Insatserna bör göras på både utbuds- och efterfrågesidan, och omfatta investeringsstimulans,
  särskilt investeringar som syftar till utveckling av små och medelstora företag, mikroföretag, innovativa nystartade företag och företag som främjar gröna jobb samt
  förnyade satsningar på strukturreformer samt utövande av finanspolitiskt ansvar.
  Insatserna bör också omfatta skapandet av en mer inkluderande och rättighetsbaserad arbetsmarknad med adekvat social trygghet. Insatserna bör dessutom inbegripa sociala skyddsåtgärder såsom garanterad minimiinkomst, som ska införas i enlighet med nationell praxis i syfte att bekämpa extrem fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

(6)

Under den finansiella och ekonomiska krisen har
  allvarliga
  svagheter i
  medlemsstaternas
  ekonomi
  och i samordningsmekanismerna på unionsnivå
  blivit uppenbara. Krisen har också tydligt visat hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. Att skapa stark och hållbar tillväxt för alla och nya arbetstillfällen är unionens största utmaning i dag
  , vilket betyder att man måste sätta stopp för den omfattande arbetslösheten i vissa delar av EU
  . Detta kräver en
  fast,
  samordnad och ambitiös
  , men framförallt effektiv,
  politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med fördragets bestämmelser och unionens ekonomiska styrning. Insatserna bör göras på både utbuds- och efterfrågesidan, och omfatta investeringsstimulans,
  särskilt investeringar som syftar till utveckling av små och medelstora företag, mikroföretag, innovativa nystartade företag och företag som främjar gröna jobb samt
  förnyade satsningar på strukturreformer samt utövande av finanspolitiskt ansvar.
  Insatserna bör också omfatta skapandet av en mer inkluderande och rättighetsbaserad arbetsmarknad med adekvat social trygghet. Insatserna bör dessutom inbegripa sociala skyddsåtgärder såsom garanterad minimiinkomst, som ska införas i enlighet med nationell praxis i syfte att bekämpa extrem fattigdom och social utestängning.

Ändring 12

Förslag till beslut

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Medlemsstaterna och unionen bör även ta itu med krisens sociala konsekvenser och sträva efter att bygga ett
  sammanhållet
  samhälle, där människor kan förutse och hantera förändringar samt aktivt delta i samhällsliv och ekonomi. Tillträde och möjligheter för alla bör tryggas samt fattigdom och social utestängning minskas, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och sociala välfärdssystem och undanröjande av
  hindren
  för deltagande på arbetsmarknaden. Medlemsstaterna bör också sörja för att alla invånare och regioner gynnas av den ekonomiska tillväxten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Medlemsstaterna och unionen bör även ta itu med krisens sociala konsekvenser och sträva efter att bygga ett
  sammanhållet
  samhälle, där människor kan förutse och hantera förändringar samt aktivt delta i samhällsliv och ekonomi. Tillträde och möjligheter för alla bör tryggas samt fattigdom och social utestängning minskas, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och sociala välfärdssystem och undanröjande av
  hindren
  för deltagande på arbetsmarknaden. Medlemsstaterna bör också sörja för att alla invånare och regioner gynnas av den ekonomiska tillväxten.

| (7) | Medlemsstaterna och unionen bör även ta itu med krisens sociala konsekvenser
  genom att tillhandahålla mer tillförlitliga uppgifter om extrem fattigdom
  , och sträva efter att bygga ett
  inkluderande och mer rättvist
  samhälle, där människor kan förutse och hantera förändringar samt aktivt delta i samhällsliv och ekonomi.
  Icke-diskriminerande
  tillträde och möjligheter för alla bör tryggas samt fattigdom och social utestängning minskas
  avsevärt
  , framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och
  tillfredsställande
  sociala välfärdssystem och undanröjande av
  onödiga administrativa hinder och hinder
  för deltagande på arbetsmarknaden
  , i synnerhet de som personer med funktionsnedsättning möter
  . Medlemsstaterna bör också sörja för att alla invånare
  och regionala och lokala enheter
  gynnas av den ekonomiska tillväxten.
  Resultattavlan med centrala sysselsättnings- och sociala indikatorer inom den gemensamma sysselsättningsrapporten är här ett mycket användbart verktyg, eftersom den hjälper oss att i god tid upptäcka stora problem och skillnader på sysselsättningsområdet och det sociala området, och att identifiera var behovet av politiska insatser är störst. I framtida versioner av resultattavlan bör det dock också ingå könsuppdelade uppgifter. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna och unionen bör även ta itu med krisens sociala konsekvenser
  genom att tillhandahålla mer tillförlitliga uppgifter om extrem fattigdom
  , och sträva efter att bygga ett
  inkluderande och mer rättvist
  samhälle, där människor kan förutse och hantera förändringar samt aktivt delta i samhällsliv och ekonomi.
  Icke-diskriminerande
  tillträde och möjligheter för alla bör tryggas samt fattigdom och social utestängning minskas
  avsevärt
  , framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och
  tillfredsställande
  sociala välfärdssystem och undanröjande av
  onödiga administrativa hinder och hinder
  för deltagande på arbetsmarknaden
  , i synnerhet de som personer med funktionsnedsättning möter
  . Medlemsstaterna bör också sörja för att alla invånare
  och regionala och lokala enheter
  gynnas av den ekonomiska tillväxten.
  Resultattavlan med centrala sysselsättnings- och sociala indikatorer inom den gemensamma sysselsättningsrapporten är här ett mycket användbart verktyg, eftersom den hjälper oss att i god tid upptäcka stora problem och skillnader på sysselsättningsområdet och det sociala området, och att identifiera var behovet av politiska insatser är störst. I framtida versioner av resultattavlan bör det dock också ingå könsuppdelade uppgifter.

Ändring 13

Förslag till beslut

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Europeiska revisionsrätten har tagit fram tre viktiga punkter för genomförandet av ungdomsgarantin: tillräcklig total finansiering, en definition av ”utbud av hög kvalitet” och metoder för kommissionens övervakning och rapportering av resultaten av denna strategi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Europeiska revisionsrätten har tagit fram tre viktiga punkter för genomförandet av ungdomsgarantin: tillräcklig total finansiering, en definition av ”utbud av hög kvalitet” och metoder för kommissionens övervakning och rapportering av resultaten av denna strategi.

Ändring 14

Förslag till beslut

Skäl 7b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7b) | I rådets beslut 2010/707/EU

   (1bis)

  anges följande mål: att till 2020 öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och män mellan 20 och 64 år till 75 %, att minska andelen personer med avbruten skolgång till mindre än 10 %, att öka andelen av befolkningen i åldern 30–34 år med avslutad högre utbildning eller motsvarande till minst 40 %, att främja social delaktighet, framför allt genom minskad fattigdom, med målsättningen att åtminstone 20 miljoner människor ska komma ur en situation där de riskerar att drabbas av fattigdom och social utestängning. Genomförandet av Europa 2020-strategin inom det sysselsättnings- och socialpolitiska området kvarstår som ett centralt mål för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7b)

I rådets beslut 2010/707/EU

   (1bis)

  anges följande mål: att till 2020 öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och män mellan 20 och 64 år till 75 %, att minska andelen personer med avbruten skolgång till mindre än 10 %, att öka andelen av befolkningen i åldern 30–34 år med avslutad högre utbildning eller motsvarande till minst 40 %, att främja social delaktighet, framför allt genom minskad fattigdom, med målsättningen att åtminstone 20 miljoner människor ska komma ur en situation där de riskerar att drabbas av fattigdom och social utestängning. Genomförandet av Europa 2020-strategin inom det sysselsättnings- och socialpolitiska området kvarstår som ett centralt mål för medlemsstaternas sysselsättningspolitik.

Ändring 15

Förslag till beslut

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Att vidta åtgärder enligt riktlinjerna är ett viktigt steg mot att uppnå målen i Europa 2020-strategin. Riktlinjerna består av en rad politiska insatser på europeisk och nationell nivå som medlemsstaterna och unionen bör göra för att de samordnade
  strukturreformerna
  ska få positiva spridningseffekter, den övergripande ekonomiska politiken bli balanserad och de europeiska politiska strategierna bidra på ett mer enhetligt sätt till Europa 2020-strategins mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Att vidta åtgärder enligt riktlinjerna är ett viktigt steg mot att uppnå målen i Europa 2020-strategin. Riktlinjerna består av en rad politiska insatser på europeisk och nationell nivå som medlemsstaterna och unionen bör göra för att de samordnade
  strukturreformerna
  ska få positiva spridningseffekter, den övergripande ekonomiska politiken bli balanserad och de europeiska politiska strategierna bidra på ett mer enhetligt sätt till Europa 2020-strategins mål.

| (8) | Att vidta åtgärder enligt riktlinjerna är ett viktigt steg mot att uppnå målen i Europa 2020-strategin
  , vilka fortfarande inte har uppfyllts
  .
  Resultatet av det offentliga samrådet 2014 om Europa 2020-strategin visade tydligt att strategins mål för sysselsättning, fattigdom, social utestängning och utbildning fortfarande är högst relevanta, och samtliga lika viktiga samt ömsesidigt beroende och ömsesidigt stärkande.
  Riktlinjerna består av en rad politiska insatser på europeisk och nationell nivå som medlemsstaterna och unionen bör göra för att de samordnade
  reformerna för att minska ojämlikheten och öka medborgarnas välbefinnande
  ska få positiva spridningseffekter, den övergripande ekonomiska politiken bli balanserad och de europeiska politiska strategierna bidra på ett mer enhetligt sätt till Europa 2020-strategins mål. |
| --- | --- |

(8)

Att vidta åtgärder enligt riktlinjerna är ett viktigt steg mot att uppnå målen i Europa 2020-strategin
  , vilka fortfarande inte har uppfyllts
  .
  Resultatet av det offentliga samrådet 2014 om Europa 2020-strategin visade tydligt att strategins mål för sysselsättning, fattigdom, social utestängning och utbildning fortfarande är högst relevanta, och samtliga lika viktiga samt ömsesidigt beroende och ömsesidigt stärkande.
  Riktlinjerna består av en rad politiska insatser på europeisk och nationell nivå som medlemsstaterna och unionen bör göra för att de samordnade
  reformerna för att minska ojämlikheten och öka medborgarnas välbefinnande
  ska få positiva spridningseffekter, den övergripande ekonomiska politiken bli balanserad och de europeiska politiska strategierna bidra på ett mer enhetligt sätt till Europa 2020-strategins mål.

Ändring 16

Förslag till beslut

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Dessa riktlinjer riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter,
  i nära samarbete med
  parlament, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Dessa riktlinjer riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter,
  i nära samarbete med
  parlament, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället.

| (9) | Vid utformandet och genomförandet av nationell politik bör medlemsstaterna säkerställa en effektiv styrning.
  Dessa riktlinjer riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras
  , övervakas och utvärderas
  i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, parlament, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

(9)

Vid utformandet och genomförandet av nationell politik bör medlemsstaterna säkerställa en effektiv styrning.
  Dessa riktlinjer riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras
  , övervakas och utvärderas
  i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, parlament, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället.

Ändring 17

Förslag till beslut

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken vägleder medlemsstaterna i genomförandet av reformer och
  avspeglar det ömsesidiga beroendet mellan länderna. Riktlinjerna är i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Riktlinjerna
  bör ligga till grund för eventuella landsspecifika rekommendationer som rådet kan ge medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken vägleder medlemsstaterna i genomförandet av reformer och
  avspeglar det ömsesidiga beroendet mellan länderna. Riktlinjerna är i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Riktlinjerna
  bör ligga till grund för eventuella landsspecifika rekommendationer som rådet kan ge medlemsstaterna.

| (10) | De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken
  och sysselsättningsriktlinjerna
  vägleder medlemsstaterna i genomförandet av reformer och bör ligga till grund för eventuella landsspecifika rekommendationer som rådet kan ge medlemsstaterna.
  Med tanke på att medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är starkt ömsesidigt beroende, bör rådet vid antagandet av landsspecifika rekommendationer beakta läget i grannländerna samt i de länder som den berörda medlemsstaten har en uppenbar anknytning till, och observera trender inom arbetskraftsmigrationen eller andra relevanta indikatorer. För detta ändamål bör kommissionen förfoga över exakt och uppdaterad statistik och data ifall anpassningar behöver göras i de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

(10)

De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken
  och sysselsättningsriktlinjerna
  vägleder medlemsstaterna i genomförandet av reformer och bör ligga till grund för eventuella landsspecifika rekommendationer som rådet kan ge medlemsstaterna.
  Med tanke på att medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är starkt ömsesidigt beroende, bör rådet vid antagandet av landsspecifika rekommendationer beakta läget i grannländerna samt i de länder som den berörda medlemsstaten har en uppenbar anknytning till, och observera trender inom arbetskraftsmigrationen eller andra relevanta indikatorer. För detta ändamål bör kommissionen förfoga över exakt och uppdaterad statistik och data ifall anpassningar behöver göras i de landsspecifika rekommendationerna.

Ändring 18

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör underlätta för nya arbetstillfällen, undanröja hinder för nyanställningar i företag, främja entreprenörskap och särskilt stödja bildandet av småföretag och deras tillväxt, i syfte att öka sysselsättningsgraden för kvinnor och män. Medlemsstaterna bör
  också
  aktivt främja den sociala ekonomin och social innovation. | Medlemsstaterna bör
  i samarbete med lokala och regionala myndigheter snabbt och effektivt ta itu med det allvarliga problem som arbetslösheten utgör, och
  underlätta för nya arbetstillfällen
  och investera i skapandet av hållbara arbetstillfällen av god kvalitet
  ,
  hantera frågor om tillträde för riskgrupper och
  undanröja hinder för nyanställningar i företag
  , oavsett kompetensnivåer och arbetsmarknadssektorer, även genom att avlägsna onödig byråkrati, med samtidig respekt för arbetsnormer och sociala normer,
  främja entreprenörskap
  bland unga,
  och särskilt stödja bildandet av
  mikroföretag, små och medelstora företag
  och deras tillväxt, i syfte att öka sysselsättningsgraden för kvinnor och män. Medlemsstaterna bör aktivt främja
  bl.a. sysselsättning i den gröna, vita och blå sektorn och
  den sociala ekonomin och
  stödja
  social innovation. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör underlätta för nya arbetstillfällen, undanröja hinder för nyanställningar i företag, främja entreprenörskap och särskilt stödja bildandet av småföretag och deras tillväxt, i syfte att öka sysselsättningsgraden för kvinnor och män. Medlemsstaterna bör
  också
  aktivt främja den sociala ekonomin och social innovation.

Medlemsstaterna bör
  i samarbete med lokala och regionala myndigheter snabbt och effektivt ta itu med det allvarliga problem som arbetslösheten utgör, och
  underlätta för nya arbetstillfällen
  och investera i skapandet av hållbara arbetstillfällen av god kvalitet
  ,
  hantera frågor om tillträde för riskgrupper och
  undanröja hinder för nyanställningar i företag
  , oavsett kompetensnivåer och arbetsmarknadssektorer, även genom att avlägsna onödig byråkrati, med samtidig respekt för arbetsnormer och sociala normer,
  främja entreprenörskap
  bland unga,
  och särskilt stödja bildandet av
  mikroföretag, små och medelstora företag
  och deras tillväxt, i syfte att öka sysselsättningsgraden för kvinnor och män. Medlemsstaterna bör aktivt främja
  bl.a. sysselsättning i den gröna, vita och blå sektorn och
  den sociala ekonomin och
  stödja
  social innovation.

Ändring 19

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 5 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En skatteväxling bör göras från arbete till andra former av beskattning som är mindre skadliga för sysselsättning och tillväxt, samtidigt som inkomsterna måste tryggas för tillräckligt socialt skydd och
  tillväxtfrämjande
  utgifter. En sänkning av skatten på arbete bör inriktas på relevanta skattetryckskomponenter och på att undanröja hinder och negativa incitament för deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. | En skatteväxling bör göras från arbete till andra former av beskattning som är mindre skadliga för sysselsättning och tillväxt, samtidigt som inkomsterna måste tryggas för tillräckligt socialt skydd och utgifter
  för offentliga investeringar, innovation och sysselsättningsskapande
  . En sänkning av skatten på arbete bör inriktas på relevanta skattetryckskomponenter
  , på att komma åt diskriminering
  och på att undanröja hinder och negativa incitament för deltagande på arbetsmarknaden, särskilt
  för personer med funktionsnedsättningar och
  för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden
  , samtidigt som gällande arbetsnormer respekteras
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

En skatteväxling bör göras från arbete till andra former av beskattning som är mindre skadliga för sysselsättning och tillväxt, samtidigt som inkomsterna måste tryggas för tillräckligt socialt skydd och
  tillväxtfrämjande
  utgifter. En sänkning av skatten på arbete bör inriktas på relevanta skattetryckskomponenter och på att undanröja hinder och negativa incitament för deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden.

En skatteväxling bör göras från arbete till andra former av beskattning som är mindre skadliga för sysselsättning och tillväxt, samtidigt som inkomsterna måste tryggas för tillräckligt socialt skydd och utgifter
  för offentliga investeringar, innovation och sysselsättningsskapande
  . En sänkning av skatten på arbete bör inriktas på relevanta skattetryckskomponenter
  , på att komma åt diskriminering
  och på att undanröja hinder och negativa incitament för deltagande på arbetsmarknaden, särskilt
  för personer med funktionsnedsättningar och
  för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden
  , samtidigt som gällande arbetsnormer respekteras
  .

Ändring 20

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 5 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör, i samarbete med arbetsmarknadens parter, uppmuntra lönesättningsmekanismer som gör det möjligt att anpassa
  lönerna
  till produktivitetsutvecklingen. I det sammanhanget bör man
  ta hänsyn till
  olikheter i kompetens och förhållanden på den lokala arbetsmarknaden
  samt skillnader i ekonomiska resultat mellan regioner, sektorer och företag
  . När medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter fastställer minimilöner bör de beakta hur minimilönerna påverkar fattigdomen bland förvärvsarbetande, skapandet av nya arbetstillfällen och konkurrenskraften. | En politik för att säkerställa löner som man kan leva på är fortfarande viktigt för att skapa sysselsättning och minska fattigdomen i unionen.
  Medlemsstaterna bör
  därför
  , i samarbete med arbetsmarknadens parter,
  respektera och
  uppmuntra lönesättningsmekanismer som gör det möjligt att anpassa
  reallönerna
  till produktivitetsutvecklingen
  vilket bidrar till att korrigera tidigare skillnader utan att utlösa ett deflationstryck
  .
  Dessa mekanismer bör säkerställa tillräckliga resurser för att tillgodose grundläggande behov, med hänsyn till fattigdomsindikatorer som är specifika för varje medlemsstat.
  I det sammanhanget bör man
  verkligen utvärdera
  olikheter i kompetens och förhållanden på den lokala arbetsmarknaden
  för att i hela unionen säkerställa en skälig lön som det går att leva på
  . När medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter fastställer minimilöner
  , i enlighet med nationell lagstiftning och praxis,
  bör de
  se till att de är adekvata och
  beakta hur minimilönerna påverkar fattigdomen bland förvärvsarbetande,
  hushållsinkomsten, den samlade efterfrågan,
  skapandet av nya arbetstillfällen och konkurrenskraften. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör, i samarbete med arbetsmarknadens parter, uppmuntra lönesättningsmekanismer som gör det möjligt att anpassa
  lönerna
  till produktivitetsutvecklingen. I det sammanhanget bör man
  ta hänsyn till
  olikheter i kompetens och förhållanden på den lokala arbetsmarknaden
  samt skillnader i ekonomiska resultat mellan regioner, sektorer och företag
  . När medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter fastställer minimilöner bör de beakta hur minimilönerna påverkar fattigdomen bland förvärvsarbetande, skapandet av nya arbetstillfällen och konkurrenskraften.

En politik för att säkerställa löner som man kan leva på är fortfarande viktigt för att skapa sysselsättning och minska fattigdomen i unionen.
  Medlemsstaterna bör
  därför
  , i samarbete med arbetsmarknadens parter,
  respektera och
  uppmuntra lönesättningsmekanismer som gör det möjligt att anpassa
  reallönerna
  till produktivitetsutvecklingen
  vilket bidrar till att korrigera tidigare skillnader utan att utlösa ett deflationstryck
  .
  Dessa mekanismer bör säkerställa tillräckliga resurser för att tillgodose grundläggande behov, med hänsyn till fattigdomsindikatorer som är specifika för varje medlemsstat.
  I det sammanhanget bör man
  verkligen utvärdera
  olikheter i kompetens och förhållanden på den lokala arbetsmarknaden
  för att i hela unionen säkerställa en skälig lön som det går att leva på
  . När medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter fastställer minimilöner
  , i enlighet med nationell lagstiftning och praxis,
  bör de
  se till att de är adekvata och
  beakta hur minimilönerna påverkar fattigdomen bland förvärvsarbetande,
  hushållsinkomsten, den samlade efterfrågan,
  skapandet av nya arbetstillfällen och konkurrenskraften.

Ändring 21

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 5 – stycke 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna bör minska byråkratin för att avlasta små och medelstora företag, eftersom de i så hög grad bidrar till sysselsättningsskapandet. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör minska byråkratin för att avlasta små och medelstora företag, eftersom de i så hög grad bidrar till sysselsättningsskapandet.

Ändring 22

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 6 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör främja produktivitet och anställbarhet genom ett tillräckligt utbud av relevant kunskap och kompetens. Medlemsstaterna bör göra nödvändiga investeringar i
  utbildningssystemen
  och samtidigt förbättra deras effektivitet och ändamålsenlighet för att
  höja kompetensnivån
  hos arbetskraften,
  som då
  bättre kan förutse och svara mot de snabbt föränderliga behoven på de dynamiska arbetsmarknaderna i en alltmer digital ekonomi.
  Medlemsstaterna bör intensifiera sina insatser för att förbättra tillgången till högkvalitativ vuxenutbildning för alla, och genomföra strategier för aktivt åldrande och ett längre arbetsliv. | Medlemsstaterna bör främja
  en hållbar
  produktivitet och
  kvalitativ
  anställbarhet genom ett tillräckligt utbud av relevant kunskap och kompetens
  som har gjorts tillgängligt för alla
  .
  Särskild uppmärksamhet bör ägnas hälso- och sjukvård, sociala tjänster och transporttjänster som har eller på medellång sikt kommer att få personalbrist.
  Medlemsstaterna bör göra
  effektiva
  investeringar i
  utbildning av hög kvalitet och för alla från tidig ålder och i yrkesutbildning,
  och samtidigt förbättra deras effektivitet och ändamålsenlighet för att
  öka kunnandet
  och
  kompetensen
  hos arbetskraften
  och göra dess färdigheter mer mångsidiga
  ,
  så att arbetskraften
  bättre kan förutse och svara mot de snabbt föränderliga behoven på de dynamiska arbetsmarknaderna i en alltmer digital ekonomi.
  Detta bör därför beaktas eftersom ”mjuk kompetens” såsom kommunikation, blir allt viktigare i allt fler yrken. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör främja produktivitet och anställbarhet genom ett tillräckligt utbud av relevant kunskap och kompetens. Medlemsstaterna bör göra nödvändiga investeringar i
  utbildningssystemen
  och samtidigt förbättra deras effektivitet och ändamålsenlighet för att
  höja kompetensnivån
  hos arbetskraften,
  som då
  bättre kan förutse och svara mot de snabbt föränderliga behoven på de dynamiska arbetsmarknaderna i en alltmer digital ekonomi.
  Medlemsstaterna bör intensifiera sina insatser för att förbättra tillgången till högkvalitativ vuxenutbildning för alla, och genomföra strategier för aktivt åldrande och ett längre arbetsliv.

Medlemsstaterna bör främja
  en hållbar
  produktivitet och
  kvalitativ
  anställbarhet genom ett tillräckligt utbud av relevant kunskap och kompetens
  som har gjorts tillgängligt för alla
  .
  Särskild uppmärksamhet bör ägnas hälso- och sjukvård, sociala tjänster och transporttjänster som har eller på medellång sikt kommer att få personalbrist.
  Medlemsstaterna bör göra
  effektiva
  investeringar i
  utbildning av hög kvalitet och för alla från tidig ålder och i yrkesutbildning,
  och samtidigt förbättra deras effektivitet och ändamålsenlighet för att
  öka kunnandet
  och
  kompetensen
  hos arbetskraften
  och göra dess färdigheter mer mångsidiga
  ,
  så att arbetskraften
  bättre kan förutse och svara mot de snabbt föränderliga behoven på de dynamiska arbetsmarknaderna i en alltmer digital ekonomi.
  Detta bör därför beaktas eftersom ”mjuk kompetens” såsom kommunikation, blir allt viktigare i allt fler yrken.

Ändring 23

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 6 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna bör främja entreprenörskap bland unga, bland annat genom att införa frivilliga entreprenörskapskurser och uppmuntra studentföretag på skolor och universitet. Medlemsstaterna bör i samarbete med lokala och regionala myndigheter öka insatserna för att förhindra att unga slutar skolan i förtid, skapa en smidigare övergång från utbildning till arbetsliv, förbättra tillgången till och undanröja hindren för högkvalitativ vuxenutbildning för alla, med särskilt fokus på högriskgrupper och deras behov, genom att erbjuda omskolning då förlust av arbetstillfällen och förändringar på arbetsmarknaden kräver en aktiv återintegrering. Medlemsstaterna bör samtidigt genomföra strategier för aktivt åldrande som möjliggör ett hälsosamt arbetsliv fram till den faktiska pensionsåldern. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör främja entreprenörskap bland unga, bland annat genom att införa frivilliga entreprenörskapskurser och uppmuntra studentföretag på skolor och universitet. Medlemsstaterna bör i samarbete med lokala och regionala myndigheter öka insatserna för att förhindra att unga slutar skolan i förtid, skapa en smidigare övergång från utbildning till arbetsliv, förbättra tillgången till och undanröja hindren för högkvalitativ vuxenutbildning för alla, med särskilt fokus på högriskgrupper och deras behov, genom att erbjuda omskolning då förlust av arbetstillfällen och förändringar på arbetsmarknaden kräver en aktiv återintegrering. Medlemsstaterna bör samtidigt genomföra strategier för aktivt åldrande som möjliggör ett hälsosamt arbetsliv fram till den faktiska pensionsåldern.

Ändring 24

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 6 – stycke 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Samtidigt som medlemsstaterna säkerställer den kompetensnivå som efterfrågas på en arbetsmarknad i ständig förändring och stöder program för utbildning såväl som program för vuxenutbildning, bör de beakta att det också behövs lågkvalificerade arbetstillfällen och att sysselsättningsmöjligheterna för högkvalificerade personer är bättre än för personer med medelhög eller låg utbildning. |

Kommissionens förslag

Ändring

Samtidigt som medlemsstaterna säkerställer den kompetensnivå som efterfrågas på en arbetsmarknad i ständig förändring och stöder program för utbildning såväl som program för vuxenutbildning, bör de beakta att det också behövs lågkvalificerade arbetstillfällen och att sysselsättningsmöjligheterna för högkvalificerade personer är bättre än för personer med medelhög eller låg utbildning.

Ändring 25

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 6 – stycke 1c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Tillgången till en förskola och barnomsorg av god kvalitet till ett rimligt pris bör prioriteras i övergripande strategier och investeringar liksom stöd till familjer och föräldraskap samt åtgärder som hjälper föräldrar att förena arbete och familjeliv, som ett sätt att förhindra att unga inte slutar skolan i förtid och att öka deras möjligheter på arbetsmarknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

Tillgången till en förskola och barnomsorg av god kvalitet till ett rimligt pris bör prioriteras i övergripande strategier och investeringar liksom stöd till familjer och föräldraskap samt åtgärder som hjälper föräldrar att förena arbete och familjeliv, som ett sätt att förhindra att unga inte slutar skolan i förtid och att öka deras möjligheter på arbetsmarknaden.

Ändring 26

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 6 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den höga arbetslösheten måste motverkas och
  långtidsarbetslöshet förhindras. Antalet långtidsarbetslösa bör minskas
  avsevärt
  genom övergripande och sinsemellan kompletterande strategier, bland annat aktivt stöd
  särskilt för
  att långtidsarbetslösa ska kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten behöver motarbetas över hela linjen,
  bland annat
  genom att berörda
  myndigheter
  förses med de medel som krävs för att till fullo genomföra de nationella genomförandeplanerna för ungdomsgarantin på ett konsekvent sätt. | Frågan om arbetslöshet, framför allt
  långtidsarbetslöshet
  och den höga arbetslösheten i vissa regioner bör snabbt och effektivt åtgärdas, och den bör
  förhindras
  med hjälp av en kombination av åtgärder på efterfråge- och utbudssidan
  . Antalet långtidsarbetslösa bör minskas
  och problemet med kompetensglapp och föråldrad kompetens bör åtgärdas
  genom övergripande och sinsemellan kompletterande strategier, bland annat
  genom individuellt behovsbaserat
  aktivt stöd
  och lämpliga sociala trygghetssystem så
  att långtidsarbetslösa ska kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden
  på ett medvetet och ansvarsfullt sätt
  . Ungdomsarbetslösheten behöver motarbetas över hela linjen
  , genom en övergripande strategi för ungdomssysselsättning
  .
  Här ingår investeringar i sektorer som kan skapa arbetstillfällen av god kvalitet för unga samt
  att berörda
  aktörer, såsom stödtjänster för ungdomar, utbildningssamordnare, ungdomsorganisationer och offentliga arbetsförmedlingar
  förses med de medel som krävs för att till fullo genomföra de nationella genomförandeplanerna för ungdomsgarantin på ett konsekvent sätt
  , men också genom att medlemsstaterna snabbt utnyttjar de anslag som finns till deras förfogande
  .
  Det bör dessutom bli lättare för dem som vill starta eget att få tillgång till finansiering genom mer tillgänglig information och mindre byråkrati och möjlighet att omvandla flera månaders arbetslöshetsersättning till ett inledande startbidrag efter att ha presenterat en affärsplan och i överensstämmelse med nationell lagstiftning. |

Kommissionens förslag

Ändring

Den höga arbetslösheten måste motverkas och
  långtidsarbetslöshet förhindras. Antalet långtidsarbetslösa bör minskas
  avsevärt
  genom övergripande och sinsemellan kompletterande strategier, bland annat aktivt stöd
  särskilt för
  att långtidsarbetslösa ska kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten behöver motarbetas över hela linjen,
  bland annat
  genom att berörda
  myndigheter
  förses med de medel som krävs för att till fullo genomföra de nationella genomförandeplanerna för ungdomsgarantin på ett konsekvent sätt.

Frågan om arbetslöshet, framför allt
  långtidsarbetslöshet
  och den höga arbetslösheten i vissa regioner bör snabbt och effektivt åtgärdas, och den bör
  förhindras
  med hjälp av en kombination av åtgärder på efterfråge- och utbudssidan
  . Antalet långtidsarbetslösa bör minskas
  och problemet med kompetensglapp och föråldrad kompetens bör åtgärdas
  genom övergripande och sinsemellan kompletterande strategier, bland annat
  genom individuellt behovsbaserat
  aktivt stöd
  och lämpliga sociala trygghetssystem så
  att långtidsarbetslösa ska kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden
  på ett medvetet och ansvarsfullt sätt
  . Ungdomsarbetslösheten behöver motarbetas över hela linjen
  , genom en övergripande strategi för ungdomssysselsättning
  .
  Här ingår investeringar i sektorer som kan skapa arbetstillfällen av god kvalitet för unga samt
  att berörda
  aktörer, såsom stödtjänster för ungdomar, utbildningssamordnare, ungdomsorganisationer och offentliga arbetsförmedlingar
  förses med de medel som krävs för att till fullo genomföra de nationella genomförandeplanerna för ungdomsgarantin på ett konsekvent sätt
  , men också genom att medlemsstaterna snabbt utnyttjar de anslag som finns till deras förfogande
  .
  Det bör dessutom bli lättare för dem som vill starta eget att få tillgång till finansiering genom mer tillgänglig information och mindre byråkrati och möjlighet att omvandla flera månaders arbetslöshetsersättning till ett inledande startbidrag efter att ha presenterat en affärsplan och i överensstämmelse med nationell lagstiftning.

Ändring 27

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 6 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna bör beakta lokala och regionala skillnader vid utarbetandet och genomförandet av åtgärder mot arbetslöshet och bör samarbeta med lokala arbetsförmedlingar. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör beakta lokala och regionala skillnader vid utarbetandet och genomförandet av åtgärder mot arbetslöshet och bör samarbeta med lokala arbetsförmedlingar.

Ändring 28

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 6 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Strukturella svagheter i utbildningssystemen måste åtgärdas för att trygga utbildningskvaliteten samt förebygga och hantera problem med avbruten skolgång. Medlemsstaterna bör höja utbildningsnivån samt
  överväga
  varvad utbildning
  och förbättrad yrkesutbildning, och samtidigt förbättra möjligheterna att få färdigheter som förvärvats utanför det formella utbildningssystemet erkända
  . | Strukturella svagheter i utbildningssystemen måste åtgärdas för att trygga utbildningskvaliteten samt förebygga och hantera problem med avbruten skolgång
  och satsa på en heltäckande utbildning av hög kvalitet redan från tidig ålder
  .
  Detta kräver flexibla utbildningssystem med tonvikt på praktik.
  Medlemsstaterna bör
  , i samarbete med lokala och regionala myndigheter
  , höja
  kvaliteten på
  utbildningsnivån
  och göra utbildning tillgänglig för alla
  samt
  inrätta och förbättra
  varvad utbildning
  , anpassad efter medlemsstatens egna behov, genom att förbättra yrkesutbildningen och de befintliga ramarna, såsom Europass, och vid behov säkerställa en omvärdering av kompetensen och erkänna sådan kompetens som förvärvats utanför det formella utbildningssystemet
  .
  Kopplingarna mellan utbildning och arbetsmarknad bör stärkas och en tillräckligt bred utbildning bör erbjudas som ger människor en solid grund för en livslång anställbarhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

Strukturella svagheter i utbildningssystemen måste åtgärdas för att trygga utbildningskvaliteten samt förebygga och hantera problem med avbruten skolgång. Medlemsstaterna bör höja utbildningsnivån samt
  överväga
  varvad utbildning
  och förbättrad yrkesutbildning, och samtidigt förbättra möjligheterna att få färdigheter som förvärvats utanför det formella utbildningssystemet erkända
  .

Strukturella svagheter i utbildningssystemen måste åtgärdas för att trygga utbildningskvaliteten samt förebygga och hantera problem med avbruten skolgång
  och satsa på en heltäckande utbildning av hög kvalitet redan från tidig ålder
  .
  Detta kräver flexibla utbildningssystem med tonvikt på praktik.
  Medlemsstaterna bör
  , i samarbete med lokala och regionala myndigheter
  , höja
  kvaliteten på
  utbildningsnivån
  och göra utbildning tillgänglig för alla
  samt
  inrätta och förbättra
  varvad utbildning
  , anpassad efter medlemsstatens egna behov, genom att förbättra yrkesutbildningen och de befintliga ramarna, såsom Europass, och vid behov säkerställa en omvärdering av kompetensen och erkänna sådan kompetens som förvärvats utanför det formella utbildningssystemet
  .
  Kopplingarna mellan utbildning och arbetsmarknad bör stärkas och en tillräckligt bred utbildning bör erbjudas som ger människor en solid grund för en livslång anställbarhet.

Ändring 29

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 6 – stycke 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna bör bättre anpassa sina utbildningssystem till arbetsmarknaden för att förbättra övergången mellan utbildning och arbetsliv. Detta är särskilt viktigt mot bakgrund av digitaliseringen, och med tanke på ny teknik, gröna jobb och hälso- och sjukvården. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör bättre anpassa sina utbildningssystem till arbetsmarknaden för att förbättra övergången mellan utbildning och arbetsliv. Detta är särskilt viktigt mot bakgrund av digitaliseringen, och med tanke på ny teknik, gröna jobb och hälso- och sjukvården.

Ändring 30

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 6 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Hindren för deltagande på
  arbetsmarknaden
  bör undanröjas
  , särskilt för kvinnor, äldre arbetstagare, ungdomar, personer med funktionsnedsättningar och lagliga migranter. Jämställdhet mellan könen, vilket inbegriper lika lön, ska råda på arbetsmarknaden, och ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och förskola erbjudas. | Diskriminering på arbetsmarknaden såväl som i tillträdet till
  arbetsmarknaden
  måste minskas ytterligare
  , särskilt för
  grupper som utsätts för diskriminering eller utestängning, såsom
  kvinnor, äldre arbetstagare, ungdomar, personer med funktionsnedsättningar och lagliga migranter. Jämställdhet mellan könen, vilket inbegriper lika lön, ska råda på arbetsmarknaden, och ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och förskola erbjudas
  och det ska finnas nödvändig flexibilitet för att förhindra att de med avbrott i sina yrkesliv på grund av familjeansvar, såsom anhörigvårdare, utestängs
  .
  Medlemsstaterna bör i detta avseende bryta dödläget vad gäller direktivet om kvinnor i styrelser. |

Kommissionens förslag

Ändring

Hindren för deltagande på
  arbetsmarknaden
  bör undanröjas
  , särskilt för kvinnor, äldre arbetstagare, ungdomar, personer med funktionsnedsättningar och lagliga migranter. Jämställdhet mellan könen, vilket inbegriper lika lön, ska råda på arbetsmarknaden, och ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och förskola erbjudas.

Diskriminering på arbetsmarknaden såväl som i tillträdet till
  arbetsmarknaden
  måste minskas ytterligare
  , särskilt för
  grupper som utsätts för diskriminering eller utestängning, såsom
  kvinnor, äldre arbetstagare, ungdomar, personer med funktionsnedsättningar och lagliga migranter. Jämställdhet mellan könen, vilket inbegriper lika lön, ska råda på arbetsmarknaden, och ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och förskola erbjudas
  och det ska finnas nödvändig flexibilitet för att förhindra att de med avbrott i sina yrkesliv på grund av familjeansvar, såsom anhörigvårdare, utestängs
  .
  Medlemsstaterna bör i detta avseende bryta dödläget vad gäller direktivet om kvinnor i styrelser.

Ändring 31

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 6 – stycke 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Mot denna bakgrund bör medlemsstaterna ta hänsyn till det faktum att andelen unga som varken arbetar eller studerar är högre för kvinnor än för män, samt att fenomenet unga som varken arbetar eller studerar främst beror på ökad ungdomsarbetslöshet men även på passivitet från ungdomarnas sida, som inte är kopplat till avsaknad av utbildning. |

Kommissionens förslag

Ändring

Mot denna bakgrund bör medlemsstaterna ta hänsyn till det faktum att andelen unga som varken arbetar eller studerar är högre för kvinnor än för män, samt att fenomenet unga som varken arbetar eller studerar främst beror på ökad ungdomsarbetslöshet men även på passivitet från ungdomarnas sida, som inte är kopplat till avsaknad av utbildning.

Ändring 32

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 6 – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja stöd från Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att höja sysselsättningen och förbättra social integration, utbildning
  och
  offentlig förvaltning. | Medlemsstaterna bör fullt ut
  och på ett effektivt och ändamålsenligt sätt
  utnyttja stöd från Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att
  bekämpa fattigdom,
  höja
  kvaliteten i
  sysselsättningen och förbättra social integration, utbildning, offentlig förvaltning och
  offentliga tjänster
  .
  Den europeiska fonden för strategiska investeringar och dess investeringsplattformar bör också användas för att säkerställa att arbetstillfällen av hög kvalitet skapas och att arbetstagarna ha den kompetens som krävs inför unionens övergång till en hållbar modell för tillväxt. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja stöd från Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att höja sysselsättningen och förbättra social integration, utbildning
  och
  offentlig förvaltning.

Medlemsstaterna bör fullt ut
  och på ett effektivt och ändamålsenligt sätt
  utnyttja stöd från Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att
  bekämpa fattigdom,
  höja
  kvaliteten i
  sysselsättningen och förbättra social integration, utbildning, offentlig förvaltning och
  offentliga tjänster
  .
  Den europeiska fonden för strategiska investeringar och dess investeringsplattformar bör också användas för att säkerställa att arbetstillfällen av hög kvalitet skapas och att arbetstagarna ha den kompetens som krävs inför unionens övergång till en hållbar modell för tillväxt.

Ändring 33

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 7 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör minska segmenteringen av arbetsmarknaden. Regler om anställningsskydd och berörda myndigheter bör ge goda förutsättningar för rekrytering och erbjuda ett adekvat skydd för arbetstagare och arbetssökande, inklusive tillfälligt anställda eller egenföretagare. Sysselsättningens höga kvalitet bör tryggas i form av socioekonomisk trygghet, utbildningsmöjligheter
  , arbetsförhållanden (inbegripet arbetsmiljö)
  och balans mellan arbets- och privatliv. | Medlemsstaterna bör minska segmenteringen av arbetsmarknaden
  genom att ta itu med osäkra anställningar, undersysselsättning, odeklarerat arbete och nolltidskontrakt
  . Regler om anställningsskydd och berörda myndigheter bör ge goda förutsättningar för rekrytering och erbjuda ett adekvat skydd för arbetstagare och arbetssökande, inklusive tillfälligt anställda
  , deltidsanställda, anställda med atypiska kontrakt
  eller egenföretagare
  , genom att aktivt engagera arbetsmarknadens parter och främja kollektivförhandlingar
  . Sysselsättningens höga kvalitet bör tryggas
  för alla
  i form av socioekonomisk trygghet
  , varaktighet, skäliga löner, rättigheter på arbetet, dräglig arbetsmiljö (inklusive hälsa och säkerhet), social trygghet, jämställdhet och
  utbildningsmöjligheter
  . Det är därför nödvändigt att främja ungdomars inträde på arbetsmarknaden, återintegrering av långtidsarbetslösa
  och balans mellan arbets- och privatliv
  samt erbjuda vård och omsorg till ett rimligt pris och modernare arbetsorganisation
  .
  Uppåtriktad konvergens när det gäller arbetsförhållanden bör främjas över hela unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör minska segmenteringen av arbetsmarknaden. Regler om anställningsskydd och berörda myndigheter bör ge goda förutsättningar för rekrytering och erbjuda ett adekvat skydd för arbetstagare och arbetssökande, inklusive tillfälligt anställda eller egenföretagare. Sysselsättningens höga kvalitet bör tryggas i form av socioekonomisk trygghet, utbildningsmöjligheter
  , arbetsförhållanden (inbegripet arbetsmiljö)
  och balans mellan arbets- och privatliv.

Medlemsstaterna bör minska segmenteringen av arbetsmarknaden
  genom att ta itu med osäkra anställningar, undersysselsättning, odeklarerat arbete och nolltidskontrakt
  . Regler om anställningsskydd och berörda myndigheter bör ge goda förutsättningar för rekrytering och erbjuda ett adekvat skydd för arbetstagare och arbetssökande, inklusive tillfälligt anställda
  , deltidsanställda, anställda med atypiska kontrakt
  eller egenföretagare
  , genom att aktivt engagera arbetsmarknadens parter och främja kollektivförhandlingar
  . Sysselsättningens höga kvalitet bör tryggas
  för alla
  i form av socioekonomisk trygghet
  , varaktighet, skäliga löner, rättigheter på arbetet, dräglig arbetsmiljö (inklusive hälsa och säkerhet), social trygghet, jämställdhet och
  utbildningsmöjligheter
  . Det är därför nödvändigt att främja ungdomars inträde på arbetsmarknaden, återintegrering av långtidsarbetslösa
  och balans mellan arbets- och privatliv
  samt erbjuda vård och omsorg till ett rimligt pris och modernare arbetsorganisation
  .
  Uppåtriktad konvergens när det gäller arbetsförhållanden bör främjas över hela unionen.

Ändring 34

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 7 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Tillträdet till arbetsmarknaden bör gynna företagande, skapande av hållbara arbetstillfällen inom samtliga sektorer, inbegripet gröna jobb och sociala tjänster och social innovation, i syfte att på bästa sätt tillvarata människors kompetens, främja deras livslånga utveckling och stödja arbetstagarstyrd innovation. |

Kommissionens förslag

Ändring

Tillträdet till arbetsmarknaden bör gynna företagande, skapande av hållbara arbetstillfällen inom samtliga sektorer, inbegripet gröna jobb och sociala tjänster och social innovation, i syfte att på bästa sätt tillvarata människors kompetens, främja deras livslånga utveckling och stödja arbetstagarstyrd innovation.

Ändring 35

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 7 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör involvera nationella parlament
  och
  arbetsmarknadens parter, när reformer och politik utformas och genomförs i överensstämmelse med nationell praxis, samt stödja en bättre fungerande och effektiv social dialog på nationell nivå. | Medlemsstaterna bör involvera nationella parlament, arbetsmarknadens parter
  samt organisationer i det civila samhället liksom regionala och lokala myndigheter
  när reformer och politik utformas och genomförs i överensstämmelse med
  partnerskapsprincipen och
  nationell praxis, samt stödja en bättre fungerande och effektiv social dialog på nationell nivå
  , särskilt i länder med stora problem med lönedevalvering till följd av de avregleringar som nyligen gjorts på arbetsmarknaderna, och svaga kollektivförhandlingar
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör involvera nationella parlament
  och
  arbetsmarknadens parter, när reformer och politik utformas och genomförs i överensstämmelse med nationell praxis, samt stödja en bättre fungerande och effektiv social dialog på nationell nivå.

Medlemsstaterna bör involvera nationella parlament, arbetsmarknadens parter
  samt organisationer i det civila samhället liksom regionala och lokala myndigheter
  när reformer och politik utformas och genomförs i överensstämmelse med
  partnerskapsprincipen och
  nationell praxis, samt stödja en bättre fungerande och effektiv social dialog på nationell nivå
  , särskilt i länder med stora problem med lönedevalvering till följd av de avregleringar som nyligen gjorts på arbetsmarknaderna, och svaga kollektivförhandlingar
  .

Ändring 36

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 7 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör
  stärka
  den aktiva arbetsmarknadspolitiken genom att
  bredda målgrupperna
  , räckvidden och täckningen samt låta den samverka med
  passiva åtgärder
  . Den aktiva arbetsmarknadspolitiken bör riktas in på
  en förbättrad matchning mellan utbud och efterfrågan på
  arbetsmarknaden och stöd vid övergångar på arbetsmarknaden, genom att de offentliga arbetsförmedlingarna erbjuder individanpassat stöd och inför system för resultatmätning. Medlemsstaterna bör även se till att de sociala trygghetssystemen faktiskt aktiverar och ger möjligheter åt dem som kan delta på arbetsmarknaden, skyddar de som (tillfälligt) är utestängda från arbetsmarknaden och/eller inte har kunnat delta på arbetsmarknaden, och förbereder individen för eventuella risker. Genom att investera i humankapital
  bör
  medlemsstaterna främja inkluderande arbetsmarknader som är öppna för alla samt vidta effektiva åtgärder mot diskriminering. | Medlemsstaterna bör
  säkerställa grundläggande kvalitetsstandarder i
  den aktiva arbetsmarknadspolitiken genom att
  göra den mer målinriktad
  ,
  förbättra
  räckvidden och täckningen samt låta den samverka med
  stödåtgärder, såsom social trygghet
  . Den aktiva arbetsmarknadspolitiken bör riktas in på
  bättre tillträde till
  arbetsmarknaden
  , stärkta kollektivförhandlingar liksom en förbättrad social dialog
  och stöd vid övergångar på arbetsmarknaden, genom att de
  högkvalificerade
  offentliga arbetsförmedlingarna erbjuder individanpassat stöd och inför system för resultatmätning. Medlemsstaterna bör även se till att de sociala trygghetssystemen faktiskt aktiverar och ger möjligheter åt dem som kan delta på arbetsmarknaden, skyddar de som (tillfälligt) är utestängda från arbetsmarknaden och/eller inte har kunnat delta på arbetsmarknaden, och förbereder individen för eventuella risker
  och förändrade ekonomiska och sociala villkor
  genom att investera i humankapital
  . Medlemsstaterna bör införa, som en möjlig åtgärd för att minska fattigdomen och i enlighet med nationell praxis, en minimiinkomstnivå som står i proportion till deras särskilda socioekonomiska situation.
  Medlemsstaterna
  bör
  främja inkluderande arbetsmarknader som är öppna för alla samt vidta effektiva åtgärder mot diskriminering. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör
  stärka
  den aktiva arbetsmarknadspolitiken genom att
  bredda målgrupperna
  , räckvidden och täckningen samt låta den samverka med
  passiva åtgärder
  . Den aktiva arbetsmarknadspolitiken bör riktas in på
  en förbättrad matchning mellan utbud och efterfrågan på
  arbetsmarknaden och stöd vid övergångar på arbetsmarknaden, genom att de offentliga arbetsförmedlingarna erbjuder individanpassat stöd och inför system för resultatmätning. Medlemsstaterna bör även se till att de sociala trygghetssystemen faktiskt aktiverar och ger möjligheter åt dem som kan delta på arbetsmarknaden, skyddar de som (tillfälligt) är utestängda från arbetsmarknaden och/eller inte har kunnat delta på arbetsmarknaden, och förbereder individen för eventuella risker. Genom att investera i humankapital
  bör
  medlemsstaterna främja inkluderande arbetsmarknader som är öppna för alla samt vidta effektiva åtgärder mot diskriminering.

Medlemsstaterna bör
  säkerställa grundläggande kvalitetsstandarder i
  den aktiva arbetsmarknadspolitiken genom att
  göra den mer målinriktad
  ,
  förbättra
  räckvidden och täckningen samt låta den samverka med
  stödåtgärder, såsom social trygghet
  . Den aktiva arbetsmarknadspolitiken bör riktas in på
  bättre tillträde till
  arbetsmarknaden
  , stärkta kollektivförhandlingar liksom en förbättrad social dialog
  och stöd vid övergångar på arbetsmarknaden, genom att de
  högkvalificerade
  offentliga arbetsförmedlingarna erbjuder individanpassat stöd och inför system för resultatmätning. Medlemsstaterna bör även se till att de sociala trygghetssystemen faktiskt aktiverar och ger möjligheter åt dem som kan delta på arbetsmarknaden, skyddar de som (tillfälligt) är utestängda från arbetsmarknaden och/eller inte har kunnat delta på arbetsmarknaden, och förbereder individen för eventuella risker
  och förändrade ekonomiska och sociala villkor
  genom att investera i humankapital
  . Medlemsstaterna bör införa, som en möjlig åtgärd för att minska fattigdomen och i enlighet med nationell praxis, en minimiinkomstnivå som står i proportion till deras särskilda socioekonomiska situation.
  Medlemsstaterna
  bör
  främja inkluderande arbetsmarknader som är öppna för alla samt vidta effektiva åtgärder mot diskriminering.

Ändring 37

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 7 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Arbetstagarnas rörlighet bör tryggas så att den europeiska arbetsmarknadens fulla potential kan utnyttjas, bland annat genom att möjligheterna förbättras för överföring av pensionsrättigheter och erkännande av kvalifikationer. Samtidigt bör medlemsstaterna
  förebygga missbruk av gällande regler
  . | Arbetstagarnas rörlighet bör tryggas
  som en grundläggande rättighet och som ett fritt val
  så att den europeiska arbetsmarknadens fulla potential kan utnyttjas, bland annat genom att möjligheterna förbättras för överföring av pensionsrättigheter och
  faktiskt
  erkännande av kvalifikationer
  och färdigheter samt undanröjande av byråkrati och andra hinder
  . Samtidigt bör medlemsstaterna
  hantera språkbarriärerna och i samband med detta förbättra utbildningssystemen
  .
  Medlemsstaterna bör också på lämpligt sätt utnyttja Euresnätverket för att främja arbetskraftens rörlighet. Investeringar i regioner som har ett utflöde av arbetskraft bör främjas i syfte att mildra kompetensflykten och uppmuntra mobila arbetstagare att återvända. |

Kommissionens förslag

Ändring

Arbetstagarnas rörlighet bör tryggas så att den europeiska arbetsmarknadens fulla potential kan utnyttjas, bland annat genom att möjligheterna förbättras för överföring av pensionsrättigheter och erkännande av kvalifikationer. Samtidigt bör medlemsstaterna
  förebygga missbruk av gällande regler
  .

Arbetstagarnas rörlighet bör tryggas
  som en grundläggande rättighet och som ett fritt val
  så att den europeiska arbetsmarknadens fulla potential kan utnyttjas, bland annat genom att möjligheterna förbättras för överföring av pensionsrättigheter och
  faktiskt
  erkännande av kvalifikationer
  och färdigheter samt undanröjande av byråkrati och andra hinder
  . Samtidigt bör medlemsstaterna
  hantera språkbarriärerna och i samband med detta förbättra utbildningssystemen
  .
  Medlemsstaterna bör också på lämpligt sätt utnyttja Euresnätverket för att främja arbetskraftens rörlighet. Investeringar i regioner som har ett utflöde av arbetskraft bör främjas i syfte att mildra kompetensflykten och uppmuntra mobila arbetstagare att återvända.

Ändring 38

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 7a (ny) – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Bättre kvalitet och resultat inom utbildningssystemen på alla nivåer |

Kommissionens förslag

Ändring

Bättre kvalitet och resultat inom utbildningssystemen på alla nivåer

Ändring 39

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna bör prioritera tillgången till omsorg och en förskola av hög kvalitativ till ett rimligt pris, eftersom båda är viktiga stödåtgärder för aktörer på arbetsmarknaden och bidrar till en ökning av den totala sysselsättningsgraden samtidigt som de innebär ett stöd till individerna i deras ansvarstagande. Medlemsstaterna bör inrätta de heltäckande strategier och investeringar som krävs för att förbättra stödet till familjer och föräldraskap så att föräldrar får hjälp med att skapa balans mellan arbete och familjeliv, som ett sätt att förebygga skolavhopp i förtid, så att ungdomarna ges ökade möjligheter på arbetsmarknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör prioritera tillgången till omsorg och en förskola av hög kvalitativ till ett rimligt pris, eftersom båda är viktiga stödåtgärder för aktörer på arbetsmarknaden och bidrar till en ökning av den totala sysselsättningsgraden samtidigt som de innebär ett stöd till individerna i deras ansvarstagande. Medlemsstaterna bör inrätta de heltäckande strategier och investeringar som krävs för att förbättra stödet till familjer och föräldraskap så att föräldrar får hjälp med att skapa balans mellan arbete och familjeliv, som ett sätt att förebygga skolavhopp i förtid, så att ungdomarna ges ökade möjligheter på arbetsmarknaden.

Ändring 40

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 8 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Säkerställa rättvisa, bekämpa fattigdom och främja lika möjligheter | Säkerställa
  social
  rättvisa, bekämpa fattigdom och främja lika möjligheter |

Kommissionens förslag

Ändring

Säkerställa rättvisa, bekämpa fattigdom och främja lika möjligheter

Säkerställa
  social
  rättvisa, bekämpa fattigdom och främja lika möjligheter

Ändring 41

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 8 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör
  modernisera
  sina sociala trygghetssystem för ett ändamålsenligt, effektivt
  , tillräckligt
  skydd i alla skeden av livet och för att garantera rättvisa och råda bot på ojämlikhet. Det finns behov av en förenklad och mer riktad socialpolitik
  i kombination med
  en ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och skola, yrkesutbildning och
  jobbstöd
  , bostadsbidrag och lättillgänglig hälso- och sjukvård, tillgång till grundläggande service såsom bankkonto och
  Internet
  samt förebyggande åtgärder mot avbruten skolgång och social utestängning. | Medlemsstaterna bör
  , i samarbete med lokala och regionala myndigheter, förbättra
  sina sociala trygghetssystem
  genom att erbjuda en grundläggande standard
  för ett ändamålsenligt, effektivt
  och hållbart
  skydd i alla skeden av livet och för att garantera
  ett värdigt liv, solidaritet, tillgång till socialt skydd, full respekt för sociala rättigheter,
  rättvisa och råda bot på ojämlikhet
  samt säkerställa inkludering för att utrota fattigdom, särskilt bland dem som står utanför arbetsmarknaden och de mest sårbara grupperna
  . Det finns behov av en förenklad, mer riktad
  och ambitiös
  socialpolitik,
  bland annat genom
  en ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och skola,
  effektivt stöd till
  yrkesutbildning och
  arbete
  , bostadsbidrag och lättillgänglig och
  högkvalitativ
  hälso- och sjukvård
  för alla
  , tillgång till grundläggande service såsom bankkonto och
  internet
  samt förebyggande åtgärder mot avbruten skolgång och
  extrem fattigdom,
  social utestängning
  och mer generellt alla former av fattigdom. Särskilt barnfattigdom måste bekämpas med beslutsamhet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör
  modernisera
  sina sociala trygghetssystem för ett ändamålsenligt, effektivt
  , tillräckligt
  skydd i alla skeden av livet och för att garantera rättvisa och råda bot på ojämlikhet. Det finns behov av en förenklad och mer riktad socialpolitik
  i kombination med
  en ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och skola, yrkesutbildning och
  jobbstöd
  , bostadsbidrag och lättillgänglig hälso- och sjukvård, tillgång till grundläggande service såsom bankkonto och
  Internet
  samt förebyggande åtgärder mot avbruten skolgång och social utestängning.

Medlemsstaterna bör
  , i samarbete med lokala och regionala myndigheter, förbättra
  sina sociala trygghetssystem
  genom att erbjuda en grundläggande standard
  för ett ändamålsenligt, effektivt
  och hållbart
  skydd i alla skeden av livet och för att garantera
  ett värdigt liv, solidaritet, tillgång till socialt skydd, full respekt för sociala rättigheter,
  rättvisa och råda bot på ojämlikhet
  samt säkerställa inkludering för att utrota fattigdom, särskilt bland dem som står utanför arbetsmarknaden och de mest sårbara grupperna
  . Det finns behov av en förenklad, mer riktad
  och ambitiös
  socialpolitik,
  bland annat genom
  en ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och skola,
  effektivt stöd till
  yrkesutbildning och
  arbete
  , bostadsbidrag och lättillgänglig och
  högkvalitativ
  hälso- och sjukvård
  för alla
  , tillgång till grundläggande service såsom bankkonto och
  internet
  samt förebyggande åtgärder mot avbruten skolgång och
  extrem fattigdom,
  social utestängning
  och mer generellt alla former av fattigdom. Särskilt barnfattigdom måste bekämpas med beslutsamhet
  .

Ändring 42

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 8 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att uppnå detta bör en rad olika kompletterande åtgärder sättas in, bland annat arbetsmarknadsåtgärder, möjliggörande tjänster och inkomststöd anpassade efter individuella behov. De sociala trygghetssystemen bör utformas för att underlätta täckning för alla
  berättigade
  personer, stödja investeringar i humankapital och bidra till att förebygga, minska och skydda mot fattigdom. | För att uppnå detta bör en rad olika kompletterande åtgärder sättas in, bland annat arbetsmarknadsåtgärder, möjliggörande tjänster och inkomststöd anpassade efter individuella behov.
  Det är i detta avseende upp till varje medlemsstat att fastställa minimiinkomstnivåer, i enlighet med nationell praxis och i proportion till den specifika samhällsekonomiska situationen i medlemsstaten i fråga.
  De sociala trygghetssystemen bör utformas för att underlätta
  tillgång och
  täckning för alla personer
  på ett icke-diskriminerande sätt
  , stödja investeringar i humankapital och bidra till att förebygga, minska och skydda mot fattigdom
  och social utestängning liksom mot andra risker, såsom försämrad hälsa och arbetslöshet
  .
  Barnfattigdom till följd av långtidsarbetslösa föräldrar bör särskilt uppmärksammas. |

Kommissionens förslag

Ändring

För att uppnå detta bör en rad olika kompletterande åtgärder sättas in, bland annat arbetsmarknadsåtgärder, möjliggörande tjänster och inkomststöd anpassade efter individuella behov. De sociala trygghetssystemen bör utformas för att underlätta täckning för alla
  berättigade
  personer, stödja investeringar i humankapital och bidra till att förebygga, minska och skydda mot fattigdom.

För att uppnå detta bör en rad olika kompletterande åtgärder sättas in, bland annat arbetsmarknadsåtgärder, möjliggörande tjänster och inkomststöd anpassade efter individuella behov.
  Det är i detta avseende upp till varje medlemsstat att fastställa minimiinkomstnivåer, i enlighet med nationell praxis och i proportion till den specifika samhällsekonomiska situationen i medlemsstaten i fråga.
  De sociala trygghetssystemen bör utformas för att underlätta
  tillgång och
  täckning för alla personer
  på ett icke-diskriminerande sätt
  , stödja investeringar i humankapital och bidra till att förebygga, minska och skydda mot fattigdom
  och social utestängning liksom mot andra risker, såsom försämrad hälsa och arbetslöshet
  .
  Barnfattigdom till följd av långtidsarbetslösa föräldrar bör särskilt uppmärksammas.

Ändring 43

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 8 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Pensionssystemen bör
  reformeras för att bli hållbara och klara den ökande livslängden och andra demografiska förändringar, bland annat genom att koppla den lagstadgade pensionsåldern till medellivslängden, höja den faktiska pensionsåldern och utveckla det kompletterande pensionssparandet
  . | Pensionssystemen bör
  utformas på ett sätt som säkerställer deras hållbarhet, säkerhet och lämplighet för kvinnor och män genom förstärkta pensionssystem som syftar till en skälig pension som är åtminstone över fattigdomsnivån
  .
  Pensionssystemen bör erbjuda konsolidering, vidareutveckling och förbättring av de tre pelarna inom pensionssparandet. Att koppla den lagstadgade pensionsåldern till medellivslängden är inte det enda sättet att hantera befolkningens åldrande. Reformer av pensionssystemen bör bland annat också spegla trender på arbetsmarknaden, födelsetalen, den demografiska situationen, hälsoläget och välståndet, arbetsförhållanden och försörjningskvoten. Det bästa sättet att hantera utmaningen med en åldrande befolkning är att öka den totala sysselsättningsgraden och bland annat utgå från sociala investeringar i aktivt åldrande. |

Kommissionens förslag

Ändring

Pensionssystemen bör
  reformeras för att bli hållbara och klara den ökande livslängden och andra demografiska förändringar, bland annat genom att koppla den lagstadgade pensionsåldern till medellivslängden, höja den faktiska pensionsåldern och utveckla det kompletterande pensionssparandet
  .

Pensionssystemen bör
  utformas på ett sätt som säkerställer deras hållbarhet, säkerhet och lämplighet för kvinnor och män genom förstärkta pensionssystem som syftar till en skälig pension som är åtminstone över fattigdomsnivån
  .
  Pensionssystemen bör erbjuda konsolidering, vidareutveckling och förbättring av de tre pelarna inom pensionssparandet. Att koppla den lagstadgade pensionsåldern till medellivslängden är inte det enda sättet att hantera befolkningens åldrande. Reformer av pensionssystemen bör bland annat också spegla trender på arbetsmarknaden, födelsetalen, den demografiska situationen, hälsoläget och välståndet, arbetsförhållanden och försörjningskvoten. Det bästa sättet att hantera utmaningen med en åldrande befolkning är att öka den totala sysselsättningsgraden och bland annat utgå från sociala investeringar i aktivt åldrande.

Ändring 44

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 8 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör förbättra tillgänglighet, effektivitet och ändamålsenlighet inom sjuk- och hälsovård samt långvarig vård och omsorg, och samtidigt säkra
  en hållbar finanspolitik
  . | Medlemsstaterna bör
  förbättra kvalitet, överkomlighet,
  tillgänglighet, effektivitet och ändamålsenlighet inom sjuk- och hälsovård samt långvarig vård och omsorg
  samt socialtjänster, men även anständiga arbetsvillkor i närstående sektorer
  , och samtidigt säkra
  den finansiella hållbarheten hos dessa system genom att förbättra den solidariska finansieringen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör förbättra tillgänglighet, effektivitet och ändamålsenlighet inom sjuk- och hälsovård samt långvarig vård och omsorg, och samtidigt säkra
  en hållbar finanspolitik
  .

Medlemsstaterna bör
  förbättra kvalitet, överkomlighet,
  tillgänglighet, effektivitet och ändamålsenlighet inom sjuk- och hälsovård samt långvarig vård och omsorg
  samt socialtjänster, men även anständiga arbetsvillkor i närstående sektorer
  , och samtidigt säkra
  den finansiella hållbarheten hos dessa system genom att förbättra den solidariska finansieringen
  .

Ändring 45

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 8 – stycke 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja stöd från Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att bekämpa fattigdom, social utestängning och diskriminering, förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning, främja jämställdheten mellan kvinnor och män och förbättra den offentliga förvaltningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja stöd från Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att bekämpa fattigdom, social utestängning och diskriminering, förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning, främja jämställdheten mellan kvinnor och män och förbättra den offentliga förvaltningen.

Ändring 46

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 8 – stycke 4b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | De överordnade målen för Europa 2020 om fattigdomsbekämpning och social utestängning, som kommer att vara utgångspunkten när medlemsstaterna fastställer sina nationella mål med beaktande av sina relativa utgångslägen och nationella omständigheter, är att sysselsättningsgraden bland kvinnor och män mellan 20 och 64 år till 75 % senast 2020; att minska andelen personer med avbruten skolgång till mindre än 10 p%, att öka andelen av befolkningen i åldern 30–34 år med avslutad högre utbildning eller motsvarande till minst 40 %; och att främja social delaktighet, framför allt genom minskad fattigdom, med målsättningen att åtminstone 20 miljoner människor ska komma ur en situation där de riskerar att drabbas av fattigdom och social utestängning

   (1bis)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

De överordnade målen för Europa 2020 om fattigdomsbekämpning och social utestängning, som kommer att vara utgångspunkten när medlemsstaterna fastställer sina nationella mål med beaktande av sina relativa utgångslägen och nationella omständigheter, är att sysselsättningsgraden bland kvinnor och män mellan 20 och 64 år till 75 % senast 2020; att minska andelen personer med avbruten skolgång till mindre än 10 p%, att öka andelen av befolkningen i åldern 30–34 år med avslutad högre utbildning eller motsvarande till minst 40 %; och att främja social delaktighet, framför allt genom minskad fattigdom, med målsättningen att åtminstone 20 miljoner människor ska komma ur en situation där de riskerar att drabbas av fattigdom och social utestängning

   (1bis)

  .

---

(1bis)  
  Rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 308, 24.11.2010, s. 46).

(1bis)  
  http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/revenu-minimum_-etude-ose_-vfinale_en--2.pdf

(1bis)  
  Rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 308, 24.11.2010, s. 46).

(1bis)  
  Befolkning definieras som antalet personer som riskerar fattigdom och utestängning enligt tre indikatorer (riskerar fattigdom, materiell fattigdom, hushåll utan förvärvsarbetande). Medlemsstaterna får själva fastställa nationella mål med utgångspunkt från de mest lämpliga indikatorerna, med beaktande av deras nationella omständigheter och prioriteringar.

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/223 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/223

---

P8_TA(2015)0262

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2015/001 FI/Broadcom – Finland

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan från Finland – EGF/2015/001 FI/Broadcom) (COM(2015)0232 – C8-0135/2015 – 2015/2125(BUD))

(2017/C 265/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0232 – C8-0135/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0232 – C8-0135/2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0210/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0210/2015), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen, parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen, parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag.

| D. | Finland lämnade in ansökan EGF/2015/001 FI/Broadcom om ekonomiskt stöd från fonden efter 568 uppsägningar i Broadcom Communications Finland, verksamt i Nace rev. 2 huvudgrupp 46 (Parti- och provisionshandel utom med motorfordon) (4) och hos två underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled. |
| --- | --- |

D.

Finland lämnade in ansökan EGF/2015/001 FI/Broadcom om ekonomiskt stöd från fonden efter 568 uppsägningar i Broadcom Communications Finland, verksamt i Nace rev. 2 huvudgrupp 46 (Parti- och provisionshandel utom med motorfordon) (4) och hos två underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren enligt artikel 4.1 a i fondens förordning är uppfyllda och att Finland därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 1 365 000 EUR enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren enligt artikel 4.1 a i fondens förordning är uppfyllda och att Finland därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 1 365 000 EUR enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de finska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 30 januari 2015 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 2 juni 2015. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på mindre än fem månader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de finska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 30 januari 2015 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 2 juni 2015. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på mindre än fem månader.

| 3. | Europaparlamentet erinrar om att under 2000-talet ökade antalet anställda i finska dotterbolag på alla kontinenter tills Asien växte fram som den främsta arbetsgivaren inom elektronik- och elindustrin 2004 och antalet anställda i Europa började minska. Parlamentet anser att det delvis finns ett samband mellan uppsägningarna i Broadcom och den utveckling som påverkar hela den finska elektronikindustrin och som kulminerade med Nokias kollektiva uppsägningar 2011. Parlamentet anser dock att dessa händelser i allt väsentligt är kopplade till genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erinrar om att under 2000-talet ökade antalet anställda i finska dotterbolag på alla kontinenter tills Asien växte fram som den främsta arbetsgivaren inom elektronik- och elindustrin 2004 och antalet anställda i Europa började minska. Parlamentet anser att det delvis finns ett samband mellan uppsägningarna i Broadcom och den utveckling som påverkar hela den finska elektronikindustrin och som kulminerade med Nokias kollektiva uppsägningar 2011. Parlamentet anser dock att dessa händelser i allt väsentligt är kopplade till genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen.

| 4. | Europaparlamentet noterar att dessa uppsägningar kommer att förvärra arbetslöshetssituationen ytterligare, särskilt i regionen Norra Österbotten (del av Nuts (5) 2-nivåregionen FI1A) där 424 av de 568 uppsägningarna skedde. Parlamentet noterar att arbetslöshetsnivån i denna region ständigt är några procentenheter högre än genomsnittsnivån för landet som helhet. Parlamentet noterar att i augusti 2014, när arbetslöshetsnivån nationellt var 12,2 %, låg den på 14,1 % i Norra Österbotten, och i den mest drabbade staden, Uleåborg, var den 16,1 %, och att samma region påverkades enormt av de kollektiva uppsägningarna i Nokia från 2011 och framåt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att dessa uppsägningar kommer att förvärra arbetslöshetssituationen ytterligare, särskilt i regionen Norra Österbotten (del av Nuts (5) 2-nivåregionen FI1A) där 424 av de 568 uppsägningarna skedde. Parlamentet noterar att arbetslöshetsnivån i denna region ständigt är några procentenheter högre än genomsnittsnivån för landet som helhet. Parlamentet noterar att i augusti 2014, när arbetslöshetsnivån nationellt var 12,2 %, låg den på 14,1 % i Norra Österbotten, och i den mest drabbade staden, Uleåborg, var den 16,1 %, och att samma region påverkades enormt av de kollektiva uppsägningarna i Nokia från 2011 och framåt.

| 5. | Europaparlamentet anser att företagsundersökningar och företagsbesök är åtgärder som inte bara kan gagna uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan utan som även kan bidra till att bygga upp kunskap om sysselsättningsfrågor inom denna sektor inför framtida uppsägningar. Parlamentet noterar att dessa särskilda åtgärder redan är en fortsättning på liknande åtgärder som genomförts under ett tidigare ärende i Finland inom ramen för fonden (EGF/2013/001 FI/Nokia). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att företagsundersökningar och företagsbesök är åtgärder som inte bara kan gagna uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan utan som även kan bidra till att bygga upp kunskap om sysselsättningsfrågor inom denna sektor inför framtida uppsägningar. Parlamentet noterar att dessa särskilda åtgärder redan är en fortsättning på liknande åtgärder som genomförts under ett tidigare ärende i Finland inom ramen för fonden (EGF/2013/001 FI/Nokia).

| 6. | Europaparlamentet noterar att hittills har ”Parti- och provisionshandel utom med motorfordon” varit föremål för en annan ansökan till fonden (EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT) som också baserades på globaliseringskriteriet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att hittills har ”Parti- och provisionshandel utom med motorfordon” varit föremål för en annan ansökan till fonden (EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT) som också baserades på globaliseringskriteriet.

| 7. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att de finska myndigheterna den 11 augusti 2014 beslutade, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan ansökan lämnades in och det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att de finska myndigheterna den 11 augusti 2014 beslutade, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan ansökan lämnades in och det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 8. | Europaparlamentet noterar att Finland planerar tre olika typer av åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan: i) hjälpa dem att hitta ett nytt arbete, ii) hjälpa dem att starta eget företag och iii) erbjuda dem grundläggande utbildning eller vidareutbildning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att Finland planerar tre olika typer av åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan: i) hjälpa dem att hitta ett nytt arbete, ii) hjälpa dem att starta eget företag och iii) erbjuda dem grundläggande utbildning eller vidareutbildning.

| 9. | Europaparlamentet noterar att myndigheterna planerar att använda 17,46 % av alla kostnader för bidrag och incitament i form av lönesubventioner (som en del av lönen för varje anställningsförhållande som fastställts för varje arbetstagare som omfattas av åtgärderna) och i form av bidrag till resor, uppehälle och flyttkostnader, vilket uppgår till hälften av det högsta tillåtna beloppet, dvs. 35 % av alla kostnader för sådana åtgärder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att myndigheterna planerar att använda 17,46 % av alla kostnader för bidrag och incitament i form av lönesubventioner (som en del av lönen för varje anställningsförhållande som fastställts för varje arbetstagare som omfattas av åtgärderna) och i form av bidrag till resor, uppehälle och flyttkostnader, vilket uppgår till hälften av det högsta tillåtna beloppet, dvs. 35 % av alla kostnader för sådana åtgärder.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar de förfaranden som de finska myndigheterna har iakttagit för att rådfråga de berörda stödmottagarna eller deras företrädare eller arbetsmarknadens parter samt de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar de förfaranden som de finska myndigheterna har iakttagit för att rådfråga de berörda stödmottagarna eller deras företrädare eller arbetsmarknadens parter samt de lokala och regionala myndigheterna.

| 11. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i fondförordningen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i fondförordningen.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att de föreslagna fondåtgärderna kompletterar andra åtgärder som finansieras av nationella medel eller EU-medel. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att de föreslagna fondåtgärderna kompletterar andra åtgärder som finansieras av nationella medel eller EU-medel.

| 14. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet betonar att de finska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att garantera fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet betonar att de finska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att garantera fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster.

| 15. | Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen införde efter parlamentets begäran att bidragen snabbare skulle göras tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen införde efter parlamentets begäran att bidragen snabbare skulle göras tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas.

| 16. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 1046/2012 av den 8 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) vad gäller inrapportering av tidsserierna för den nya regionala uppdelningen (EUT L 310, 9.11.2012, s. 34).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Finland – EGF/2015/001 FI/Broadcom)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/1477.)

---

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/226 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/226

---

P8_TA(2015)0263

Budget 2016 – mandat för trepartsmötet

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget 2016 (2015/2074(BUD))

(2017/C 265/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 312 och 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 312 och 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 som kommissionen antog den 24 juni 2015 (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 som kommissionen antog den 24 juni 2015 (COM(2015)0300),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2016 – avsnitt III – kommissionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2016 – avsnitt III – kommissionen (4),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 februari 2015 om budgetriktlinjerna för 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 februari 2015 om budgetriktlinjerna för 2016,

| — | med beaktande av avdelning II kapitel 8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning II kapitel 8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av skrivelserna från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för internationell handel, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelserna från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för internationell handel, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A8-0217/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A8-0217/2015),

Budgetförslaget för 2016: respektera åtagandena och finansieringsprioriteringarna

| 1. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet i sin ovannämnda resolution av den 11 mars 2015 framhöll skapandet av anständiga arbeten av god kvalitet, utveckling av företag och entreprenörskap för smart och hållbar tillväxt för alla i EU samt intern och extern solidaritet i ett säkert Europa, som de främsta prioriteringarna för 2016 års budget. Parlamentet påminner om sitt engagemang för att respektera rättsliga såväl som politiska åtaganden och sin uppmaning till institutionerna att leva upp till sina löften. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att parlamentet i sin ovannämnda resolution av den 11 mars 2015 framhöll skapandet av anständiga arbeten av god kvalitet, utveckling av företag och entreprenörskap för smart och hållbar tillväxt för alla i EU samt intern och extern solidaritet i ett säkert Europa, som de främsta prioriteringarna för 2016 års budget. Parlamentet påminner om sitt engagemang för att respektera rättsliga såväl som politiska åtaganden och sin uppmaning till institutionerna att leva upp till sina löften.

| 2. | Europaparlamentet understryker i detta sammanhang att i den fleråriga budgetramen (2014–2020) fastställs tak för alla rubriker, men även en särskild flexibilitet som ska vara så stor som möjligt för att unionen ska kunna fullgöra sina rättsliga förpliktelser, samt särskilda instrument som gör det möjligt för unionen att agera vid specifika, oförutsedda händelser eller finansiera tydligt identifierade utgifter utöver taken. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker i detta sammanhang att i den fleråriga budgetramen (2014–2020) fastställs tak för alla rubriker, men även en särskild flexibilitet som ska vara så stor som möjligt för att unionen ska kunna fullgöra sina rättsliga förpliktelser, samt särskilda instrument som gör det möjligt för unionen att agera vid specifika, oförutsedda händelser eller finansiera tydligt identifierade utgifter utöver taken.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionens förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 förstärker ovannämnda prioriteringar och innehåller förslag om att öka EU:s stöd till investeringar, kunskap, arbetstillfällen och tillväxtinriktade program, och särskilt för ett typiskt rörlighetsprogram som Erasmus+. Parlamentet anser att förslaget till budget för 2016 är ett välkommet steg på väg mot att hjälpa medlemsstaterna att hantera de strukturella utmaningarna, särskilt den försämrade konkurrenskraften. Parlamentet är tillfreds med att kommissionen utöver förväntade ökningar i hela rubrik 3 (säkerhet och medborgarskap) och rubrik 4 (Europa i världen) antar utmaningen att reagera på nya händelser såsom kriserna i Ukraina, Syrien och Medelhavsområdet, genom att tillmötesgå EU:s och medlemsstaternas behov på områden som säkerhet och migration och genom att visa prov på en stark politisk vilja inom området för yttre åtgärder och budgetåtaganden gentemot ursprungsländer och transitländer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionens förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 förstärker ovannämnda prioriteringar och innehåller förslag om att öka EU:s stöd till investeringar, kunskap, arbetstillfällen och tillväxtinriktade program, och särskilt för ett typiskt rörlighetsprogram som Erasmus+. Parlamentet anser att förslaget till budget för 2016 är ett välkommet steg på väg mot att hjälpa medlemsstaterna att hantera de strukturella utmaningarna, särskilt den försämrade konkurrenskraften. Parlamentet är tillfreds med att kommissionen utöver förväntade ökningar i hela rubrik 3 (säkerhet och medborgarskap) och rubrik 4 (Europa i världen) antar utmaningen att reagera på nya händelser såsom kriserna i Ukraina, Syrien och Medelhavsområdet, genom att tillmötesgå EU:s och medlemsstaternas behov på områden som säkerhet och migration och genom att visa prov på en stark politisk vilja inom området för yttre åtgärder och budgetåtaganden gentemot ursprungsländer och transitländer.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar inbegripandet av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) i budgetförslaget för 2016 och särskilt utnyttjandet av den samlade marginalen för åtaganden för att täcka en del av de utgifter som behövs för att finansiera Efsi-garantifonden på 8 miljarder euro, i stället för att endast göra nedskärningar i Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa. Parlamentet betonar att det hade för avsikt att i största möjliga utsträckning minimera konsekvenserna för dessa två program och att den överenskommelse som nåtts av medlagstiftarna ytterligare minskar dessa nedskärningar med 1 miljard euro, och förskonar främst grundforskningen från besparingar. Parlamentet förväntar sig att den slutliga överenskommelsen om Efsi så snart som möjligt återspeglas i budgeten för 2016 på grundval av en ändringsskrivelse. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar inbegripandet av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) i budgetförslaget för 2016 och särskilt utnyttjandet av den samlade marginalen för åtaganden för att täcka en del av de utgifter som behövs för att finansiera Efsi-garantifonden på 8 miljarder euro, i stället för att endast göra nedskärningar i Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa. Parlamentet betonar att det hade för avsikt att i största möjliga utsträckning minimera konsekvenserna för dessa två program och att den överenskommelse som nåtts av medlagstiftarna ytterligare minskar dessa nedskärningar med 1 miljard euro, och förskonar främst grundforskningen från besparingar. Parlamentet förväntar sig att den slutliga överenskommelsen om Efsi så snart som möjligt återspeglas i budgeten för 2016 på grundval av en ändringsskrivelse.

| 5. | Europaparlamentet påminner emellertid om att beslutet om de årliga anslag som ska godkännas för inrättandet av Efsi-garantifonden kommer att fattas av budgetmyndigheten först under det årliga budgetförfarandet. Parlamentet åtar sig i samband med detta att ytterligare kompensera för de nedskärningar som drabbat Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa, och som fortfarande är betydande, för att göra det möjligt för dessa program att till fullo uppnå de mål som man enades om så sent som för två år sedan i samband med förhandlingarna om den rättsliga grunden för respektive program. Parlamentet har också för avsikt att noggrant undersöka om dessa nedskärningar bör koncentreras till åren 2016–2018, enligt kommissionens förslag, eller om de bör spridas ut ytterligare över åren 2019–2020, för att minimera konsekvenserna för dessa program. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner emellertid om att beslutet om de årliga anslag som ska godkännas för inrättandet av Efsi-garantifonden kommer att fattas av budgetmyndigheten först under det årliga budgetförfarandet. Parlamentet åtar sig i samband med detta att ytterligare kompensera för de nedskärningar som drabbat Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa, och som fortfarande är betydande, för att göra det möjligt för dessa program att till fullo uppnå de mål som man enades om så sent som för två år sedan i samband med förhandlingarna om den rättsliga grunden för respektive program. Parlamentet har också för avsikt att noggrant undersöka om dessa nedskärningar bör koncentreras till åren 2016–2018, enligt kommissionens förslag, eller om de bör spridas ut ytterligare över åren 2019–2020, för att minimera konsekvenserna för dessa program.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) får lägre åtagandebemyndiganden i nominella termer 2016 jämfört med 2015. Parlamentet betonar den mycket negativa signal som en sådan minskning skulle ge vid en tidpunkt då de små och medelstora företagens potential som innovatörer och källor till sysselsättning behövs oerhört väl för att stimulera EU:s återhämtning, minska investeringsgap och bidra till unionens framtida välstånd. Parlamentet påminner om att främjande av entreprenörskap och förbättring av unionsföretagens, även de sociala företagens, konkurrenskraft och marknadstillträde och förbättrad tillgång till finansiering för små och medelstora företag, som i betydande utsträckning bidrar till Europas ekonomi och konkurrenskraft, är prioriteringar som tydligt delas av alla institutionerna, vilket har varit motiveringen för att tidigarelägga och öka anslagen till Cosme de senaste två åren, med hänsyn till programmets höga genomförandegrad. Parlamentet har därför för avsikt att se till att detta program utvecklas positivt under 2016. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) får lägre åtagandebemyndiganden i nominella termer 2016 jämfört med 2015. Parlamentet betonar den mycket negativa signal som en sådan minskning skulle ge vid en tidpunkt då de små och medelstora företagens potential som innovatörer och källor till sysselsättning behövs oerhört väl för att stimulera EU:s återhämtning, minska investeringsgap och bidra till unionens framtida välstånd. Parlamentet påminner om att främjande av entreprenörskap och förbättring av unionsföretagens, även de sociala företagens, konkurrenskraft och marknadstillträde och förbättrad tillgång till finansiering för små och medelstora företag, som i betydande utsträckning bidrar till Europas ekonomi och konkurrenskraft, är prioriteringar som tydligt delas av alla institutionerna, vilket har varit motiveringen för att tidigarelägga och öka anslagen till Cosme de senaste två åren, med hänsyn till programmets höga genomförandegrad. Parlamentet har därför för avsikt att se till att detta program utvecklas positivt under 2016.

| 7. | Europaparlamentet bekräftar sin oro för finansieringen av sysselsättningsinitiativet för ungdomar, som är ett centralt verktyg för kampen mot ungdomsarbetslösheten i unionen, vilken är fråga som har högsta prioritet för alla europeiska beslutsfattare. Parlamentet noterar tidigareläggandet av tilläggsanslaget för sysselsättningsinitiativet för ungdomar under 2014 och 2015 och beklagar att inga nya åtaganden föreslås under 2016 Parlamentet påminner om att den fleråriga budgetramen innehåller en samlad marginal för åtaganden som ska tillgängliggöras utöver de tak som fastställs i den fleråriga budgetramen för 2016 för tillväxt- och sysselsättningspolitiska mål, särskilt ungdomsarbetslösheten. Parlamentet påminner om att enligt förordningen om Europeiska socialfonden kan anslag till sysselsättningsinitiativet för ungdomar därför revideras uppåt för åren 2016–2020 inom ramen för budgetförfarandet. Parlamentet vill därför se att sysselsättningsinitiativet för ungdomar fortsätter genom att den flexibilitet som finns i den fleråriga budgetramen utnyttjas, och har för avsikt att se till de belopp som behövs anslås i budgeten för 2016. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet bekräftar sin oro för finansieringen av sysselsättningsinitiativet för ungdomar, som är ett centralt verktyg för kampen mot ungdomsarbetslösheten i unionen, vilken är fråga som har högsta prioritet för alla europeiska beslutsfattare. Parlamentet noterar tidigareläggandet av tilläggsanslaget för sysselsättningsinitiativet för ungdomar under 2014 och 2015 och beklagar att inga nya åtaganden föreslås under 2016 Parlamentet påminner om att den fleråriga budgetramen innehåller en samlad marginal för åtaganden som ska tillgängliggöras utöver de tak som fastställs i den fleråriga budgetramen för 2016 för tillväxt- och sysselsättningspolitiska mål, särskilt ungdomsarbetslösheten. Parlamentet påminner om att enligt förordningen om Europeiska socialfonden kan anslag till sysselsättningsinitiativet för ungdomar därför revideras uppåt för åren 2016–2020 inom ramen för budgetförfarandet. Parlamentet vill därför se att sysselsättningsinitiativet för ungdomar fortsätter genom att den flexibilitet som finns i den fleråriga budgetramen utnyttjas, och har för avsikt att se till de belopp som behövs anslås i budgeten för 2016.

| 8. | Europaparlamentet noterar att tack vare att man i tid nådde en uppgörelse om en omplanering av åtagandena under delad förvaltning inom ramen för den fleråriga budgetramen för 2014–2020 på grund av det sena antagandet av relevanta bestämmelser och program, har kommissionen i sitt förslag till budget för 2016 (rubrikerna 2 och 3) inkluderat 4,5 miljarder euro i åtagandebemyndiganden som inte kan användas under 2014. Parlamentet påminner om att förslaget till ändringsbudget nr 1/2015 redan har möjliggjort en överföring av 16,5 miljarder euro från 2014 till 2015 under rubrikerna 1b, 2 och 3. Parlamentet betonar att dessa emellertid är rena överföringar från anslag som man redan kommit överens om för 2014 och därför, av jämförbarhetsskäl, inte bör tas med i utvärderingar av utvecklingen av 2016 års budget i förhållande till 2015 års budget. Parlamentet påpekar därför att programmen i fråga i själva verket drar fördel av ökade åtagandebemyndiganden i förslaget till budget för 2016. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att tack vare att man i tid nådde en uppgörelse om en omplanering av åtagandena under delad förvaltning inom ramen för den fleråriga budgetramen för 2014–2020 på grund av det sena antagandet av relevanta bestämmelser och program, har kommissionen i sitt förslag till budget för 2016 (rubrikerna 2 och 3) inkluderat 4,5 miljarder euro i åtagandebemyndiganden som inte kan användas under 2014. Parlamentet påminner om att förslaget till ändringsbudget nr 1/2015 redan har möjliggjort en överföring av 16,5 miljarder euro från 2014 till 2015 under rubrikerna 1b, 2 och 3. Parlamentet betonar att dessa emellertid är rena överföringar från anslag som man redan kommit överens om för 2014 och därför, av jämförbarhetsskäl, inte bör tas med i utvärderingar av utvecklingen av 2016 års budget i förhållande till 2015 års budget. Parlamentet påpekar därför att programmen i fråga i själva verket drar fördel av ökade åtagandebemyndiganden i förslaget till budget för 2016.

| 9. | Europaparlamentet är bekymrat över att lanseringen av nya program under perioden för den fleråriga budgetramen för 2014–2020 går långsammare än planerat på grund av det sena antagandet av de rättsliga grunderna och de operativa programmen samt på grund av bristen på betalningsbemyndiganden under 2014. Parlamentet åtar sig att undersöka huruvida de begärda åtagande- och betalningsbemyndigandena verkligen kommer att göra det möjligt för de nya programmen att komma igång. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla åtgärder som behövs för att ta igen förseningarna av genomförandet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är bekymrat över att lanseringen av nya program under perioden för den fleråriga budgetramen för 2014–2020 går långsammare än planerat på grund av det sena antagandet av de rättsliga grunderna och de operativa programmen samt på grund av bristen på betalningsbemyndiganden under 2014. Parlamentet åtar sig att undersöka huruvida de begärda åtagande- och betalningsbemyndigandena verkligen kommer att göra det möjligt för de nya programmen att komma igång. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla åtgärder som behövs för att ta igen förseningarna av genomförandet.

| 10. | Europaparlamentet noterar att förslaget till EU-budget för 2016 uppgår till 153,5 miljarder euro i åtagandebemyndiganden (inklusive 4,5 miljarder euro som omfördelats från 2014) och 143,5 miljarder euro i betalningsbemyndiganden. Parlamentet påpekar att även om man bortser från effekten av omfördelningen 2015 och 2016, motsvarar detta en ökning med 2,4 % av åtagandena och 1,6 % av betalningarna jämfört med 2015 års budget. Parlamentet betonar att dessa generellt sett måttliga ökningar fortsätter på den väg som den fleråriga budgetramen slog in på och om man tar hänsyn till inflationen är ökningen i reala termer närmast obefintlig, vilket visar på betydelsen av att utgifterna är effektiva och ändamålsenliga. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att förslaget till EU-budget för 2016 uppgår till 153,5 miljarder euro i åtagandebemyndiganden (inklusive 4,5 miljarder euro som omfördelats från 2014) och 143,5 miljarder euro i betalningsbemyndiganden. Parlamentet påpekar att även om man bortser från effekten av omfördelningen 2015 och 2016, motsvarar detta en ökning med 2,4 % av åtagandena och 1,6 % av betalningarna jämfört med 2015 års budget. Parlamentet betonar att dessa generellt sett måttliga ökningar fortsätter på den väg som den fleråriga budgetramen slog in på och om man tar hänsyn till inflationen är ökningen i reala termer närmast obefintlig, vilket visar på betydelsen av att utgifterna är effektiva och ändamålsenliga.

| 11. | Europaparlamentet understryker att kommissionen lämnar en marginal på 2,2 miljarder euro i åtagandebemyndiganden (av vilka 1,2 miljarder euro finns under rubrik 2) och 1,6 miljarder euro i betalningsbemyndiganden under taken i den fleråriga budgetramen. Parlamentet påminner om att de tillgängliga marginalerna för åtaganden och betalningar samt betalningar som inte utförts bidrar till de samlade marginaler som ska användas under kommande år, när behov uppkommer. Parlamentet noterar att den samlade marginalen för åtaganden för första gången ställs till förfogande och att en del av denna ska användas för Efsi. Parlamentet välkomnar i princip den föreslagna användningen av flexibilitetsinstrumentet för tydligt fastställda utgifter som en del av nya EU-initiativ på området asyl och migration, som inte kan finansieras inom ramarna för rubrik 3. Parlamentet har för avsikt att använda en del av de återstående marginalerna och relevanta flexibilitetsbestämmelser i den fleråriga budgetramen för att förstärka centrala prioriteringar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att kommissionen lämnar en marginal på 2,2 miljarder euro i åtagandebemyndiganden (av vilka 1,2 miljarder euro finns under rubrik 2) och 1,6 miljarder euro i betalningsbemyndiganden under taken i den fleråriga budgetramen. Parlamentet påminner om att de tillgängliga marginalerna för åtaganden och betalningar samt betalningar som inte utförts bidrar till de samlade marginaler som ska användas under kommande år, när behov uppkommer. Parlamentet noterar att den samlade marginalen för åtaganden för första gången ställs till förfogande och att en del av denna ska användas för Efsi. Parlamentet välkomnar i princip den föreslagna användningen av flexibilitetsinstrumentet för tydligt fastställda utgifter som en del av nya EU-initiativ på området asyl och migration, som inte kan finansieras inom ramarna för rubrik 3. Parlamentet har för avsikt att använda en del av de återstående marginalerna och relevanta flexibilitetsbestämmelser i den fleråriga budgetramen för att förstärka centrala prioriteringar.

Betalningar: återställa förtroendet

| 12. | Europaparlamentet påminner om att betalningsunderskottet, som främst beror på otillräckliga tak för betalningarna och underbudgetering, var högre än någonsin 2014 och fortfarande är allvarligt 2015. Parlamentet befarar att detta kommer att fortsätta att äventyra ett korrekt genomförande av den nya fleråriga budgetramen för 2014–2020 och drabba mottagarna negativt, särskilt lokala, regionala och nationella myndigheter som står inför ekonomiska och sociala begränsningar. Samtidigt som parlamentet stöder en aktiv förvaltning av betalningarna från kommissionens sida är det bekymrat över att ansökningsomgångar skjutits upp, minskad förhandsfinansiering och försenade betalningar, vilket kan göra det svårare att uppnå målen om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Parlamentet upprepar sin oro över de ad hoc-mässiga nedskärningar av betalningarna som rådet infört vid sin behandling av de årliga budgetarna, bland annat i program för konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning under rubrik 1a. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast den 31 mars 2016 utarbeta en rapport om konsekvenserna för de stödmottagare till vilka unionens betalningar under 2013–2015 har försenats, samt om effekterna av genomförandet av program. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att betalningsunderskottet, som främst beror på otillräckliga tak för betalningarna och underbudgetering, var högre än någonsin 2014 och fortfarande är allvarligt 2015. Parlamentet befarar att detta kommer att fortsätta att äventyra ett korrekt genomförande av den nya fleråriga budgetramen för 2014–2020 och drabba mottagarna negativt, särskilt lokala, regionala och nationella myndigheter som står inför ekonomiska och sociala begränsningar. Samtidigt som parlamentet stöder en aktiv förvaltning av betalningarna från kommissionens sida är det bekymrat över att ansökningsomgångar skjutits upp, minskad förhandsfinansiering och försenade betalningar, vilket kan göra det svårare att uppnå målen om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Parlamentet upprepar sin oro över de ad hoc-mässiga nedskärningar av betalningarna som rådet infört vid sin behandling av de årliga budgetarna, bland annat i program för konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning under rubrik 1a. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast den 31 mars 2016 utarbeta en rapport om konsekvenserna för de stödmottagare till vilka unionens betalningar under 2013–2015 har försenats, samt om effekterna av genomförandet av program.

| 13. | Europaparlamentet ser positivt på att förslaget till EU-budget återspeglar det gemensamma uttalandet om en betalningsplan för 2015–2016 från parlamentet, rådet och kommissionen till följd av den gemensamma diagnos och det gemensamma åtagande som de tre institutionerna enats om för att minska denna eftersläpning. Enligt artikel 310 i EUF-fördraget ska budgetens inkomster och utgifter balansera varandra. Parlamentet påminner om att enligt kommissionens beräkningar skulle de betalningsbemyndiganden som begärs i budgetförslaget minska eftersläpningen av obetalda räkningar till en hållbar nivå på ungefär 2 miljarder euro. Parlamentet kommer därför att ge kommissionens förslag sitt fulla stöd och förväntar sig att rådet respekterar sina åtaganden i detta avseende. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet ser positivt på att förslaget till EU-budget återspeglar det gemensamma uttalandet om en betalningsplan för 2015–2016 från parlamentet, rådet och kommissionen till följd av den gemensamma diagnos och det gemensamma åtagande som de tre institutionerna enats om för att minska denna eftersläpning. Enligt artikel 310 i EUF-fördraget ska budgetens inkomster och utgifter balansera varandra. Parlamentet påminner om att enligt kommissionens beräkningar skulle de betalningsbemyndiganden som begärs i budgetförslaget minska eftersläpningen av obetalda räkningar till en hållbar nivå på ungefär 2 miljarder euro. Parlamentet kommer därför att ge kommissionens förslag sitt fulla stöd och förväntar sig att rådet respekterar sina åtaganden i detta avseende.

| 14. | Europaparlamentet understryker att parlamentet, rådet och kommissionen har åtagit sig att undvika att det i framtiden skapas en ohållbar eftersläpning av utestående betalningskrav i slutet av året, samtidigt som man till fullo iakttar och genomför de överenskommelser som nåtts som en del av den fleråriga budgetramen och det årliga budgetförfarandet. Parlamentet upprepar i detta avseende behovet att noga och aktivt övervaka utvecklingen av denna eftersläpning. Parlamentet upprepar sin oro för att betalningscyklernas särdrag ska sätta ytterligare press på nivån för betalningsbemyndigandena, särskilt i slutet av den fleråriga budgetramen. Parlamentet påminner kommissionen om dess åtagande i det gemensamma uttalandet om en betalningsplan, att utveckla sina verktyg för prognoser på medellång och lång sikt och att inrätta ett system för tidig varning, med målet att presentera de första betalningsprognoserna i juli, så att budgetmyndigheten kan fatta välinformerade beslut i framtiden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att parlamentet, rådet och kommissionen har åtagit sig att undvika att det i framtiden skapas en ohållbar eftersläpning av utestående betalningskrav i slutet av året, samtidigt som man till fullo iakttar och genomför de överenskommelser som nåtts som en del av den fleråriga budgetramen och det årliga budgetförfarandet. Parlamentet upprepar i detta avseende behovet att noga och aktivt övervaka utvecklingen av denna eftersläpning. Parlamentet upprepar sin oro för att betalningscyklernas särdrag ska sätta ytterligare press på nivån för betalningsbemyndigandena, särskilt i slutet av den fleråriga budgetramen. Parlamentet påminner kommissionen om dess åtagande i det gemensamma uttalandet om en betalningsplan, att utveckla sina verktyg för prognoser på medellång och lång sikt och att inrätta ett system för tidig varning, med målet att presentera de första betalningsprognoserna i juli, så att budgetmyndigheten kan fatta välinformerade beslut i framtiden.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar att balansen i de sammanlagda betalningsbemyndigandena äntligen förflyttas från genomförandet av programmen inom den förra fleråriga budgetramen (2007–2013) till genomförandet av de nya programmen (2014–2020). Parlamentet understryker emellertid att nivån på betalningarna i budgetförslaget för 2016, särskilt för rubrik 1b, är låg i jämförelse med nivån för åtagandena, vilket medför en risk för en liknande eftersläpning av utestående betalningar i slutet av den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet ifrågasätter därför i vilken utsträckning detta är förenligt med det långsiktiga perspektivet för betalningsplanen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar att balansen i de sammanlagda betalningsbemyndigandena äntligen förflyttas från genomförandet av programmen inom den förra fleråriga budgetramen (2007–2013) till genomförandet av de nya programmen (2014–2020). Parlamentet understryker emellertid att nivån på betalningarna i budgetförslaget för 2016, särskilt för rubrik 1b, är låg i jämförelse med nivån för åtagandena, vilket medför en risk för en liknande eftersläpning av utestående betalningar i slutet av den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet ifrågasätter därför i vilken utsträckning detta är förenligt med det långsiktiga perspektivet för betalningsplanen.

Underrubrik 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

| 16. | Europaparlamentet noterar att jämfört med 2015 innebär kommissionens förslag för 2016 en ökning av åtagandena under underrubrik 1a med 6,1 % till 18,6 miljarder euro. Parlamentet påpekar att ökningen av åtagandena främst beror på integreringen av Efsi, ökningar för Erasmus+ och Fonden för ett sammanlänkat Europa och, i mindre utsträckning, ökningar för programmen Tull, Fiscalis och insatser mot bedrägerier samt programmet för sysselsättning och social innovation. Parlamentet kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt att minska ojämlikheterna mellan lärlingsutbildningar och högre utbildning i Europa, särskilt genom att säkerställa lika tillgång till rörlighet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att jämfört med 2015 innebär kommissionens förslag för 2016 en ökning av åtagandena under underrubrik 1a med 6,1 % till 18,6 miljarder euro. Parlamentet påpekar att ökningen av åtagandena främst beror på integreringen av Efsi, ökningar för Erasmus+ och Fonden för ett sammanlänkat Europa och, i mindre utsträckning, ökningar för programmen Tull, Fiscalis och insatser mot bedrägerier samt programmet för sysselsättning och social innovation. Parlamentet kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt att minska ojämlikheterna mellan lärlingsutbildningar och högre utbildning i Europa, särskilt genom att säkerställa lika tillgång till rörlighet.

| 17. | Europaparlamentet beklagar emellertid de minskade anslagen till stora infrastrukturprojekt, Horisont 2020 och Cosme, samt de långsammare framstegen för Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) – Transport, på grund av omfördelningen till Efsi. Parlamentet påminner om att kommissionens ursprungliga förslag om Efsi skulle ha medfört en nedskärning med 170 miljoner euro av anslagen till Horisont 2020 år 2016 jämfört med 2015, vilket skulle ha gett en motsägelsefull signal om ett program som allmänt anses vara en av de främsta prioriteringarna i den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet beklagar dominoeffekten för forskningsfinansieringen, bland annat inom områdena energi, små och medelstora företag, klimat och miljö, samhällsvetenskap och vetenskap och samhälle. Parlamentet åtar sig att sträva efter att ytterligare kompensera för de föreslagna nedskärningarna i dessa program genom ökade anslag under budgetförfarandet, genom att använda den marginal på 200 miljoner euro som fortfarande finns under taket för rubrik 1a. Parlamentet betonar att anslagen till investeringar, forskning, utveckling och innovation bör inriktas på områden där största möjliga mervärde kan uppnås, såsom förbättrad energieffektivitet, IKT, bidrag till grundforskning samt koldioxidsnål teknik och teknik för förnybar energi. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar emellertid de minskade anslagen till stora infrastrukturprojekt, Horisont 2020 och Cosme, samt de långsammare framstegen för Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) – Transport, på grund av omfördelningen till Efsi. Parlamentet påminner om att kommissionens ursprungliga förslag om Efsi skulle ha medfört en nedskärning med 170 miljoner euro av anslagen till Horisont 2020 år 2016 jämfört med 2015, vilket skulle ha gett en motsägelsefull signal om ett program som allmänt anses vara en av de främsta prioriteringarna i den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet beklagar dominoeffekten för forskningsfinansieringen, bland annat inom områdena energi, små och medelstora företag, klimat och miljö, samhällsvetenskap och vetenskap och samhälle. Parlamentet åtar sig att sträva efter att ytterligare kompensera för de föreslagna nedskärningarna i dessa program genom ökade anslag under budgetförfarandet, genom att använda den marginal på 200 miljoner euro som fortfarande finns under taket för rubrik 1a. Parlamentet betonar att anslagen till investeringar, forskning, utveckling och innovation bör inriktas på områden där största möjliga mervärde kan uppnås, såsom förbättrad energieffektivitet, IKT, bidrag till grundforskning samt koldioxidsnål teknik och teknik för förnybar energi.

| 18. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för Iterprogrammet och är fast beslutet att se till att programmet får tillräcklig finansiering. Parlamentet är emellertid bekymrat över att planen att lägga fram en reviderad tidsplan och ekonomisk planering för Iter i november 2015 innebär att budgetmyndigheten inte kommer att kunna ta hänsyn till den nya informationen i det årliga budgetförfarandet för 2016. Parlamentet uppmanar dessutom med eftertryck det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi att utan dröjsmål lägga fram den begärda rapporten om beviljandet av ansvarsfrihet för 2013 och att följa upp parlamentets relevanta rekommendationer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för Iterprogrammet och är fast beslutet att se till att programmet får tillräcklig finansiering. Parlamentet är emellertid bekymrat över att planen att lägga fram en reviderad tidsplan och ekonomisk planering för Iter i november 2015 innebär att budgetmyndigheten inte kommer att kunna ta hänsyn till den nya informationen i det årliga budgetförfarandet för 2016. Parlamentet uppmanar dessutom med eftertryck det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi att utan dröjsmål lägga fram den begärda rapporten om beviljandet av ansvarsfrihet för 2013 och att följa upp parlamentets relevanta rekommendationer.

| 19. | Europaparlamentet understryker att tidigare underbudgetering av betalningsbemyndiganden har ökat gapet mellan åtaganden och betalningar i flera program under rubrik 1a, och därmed bidragit till den kraftiga ökningen i de utestående åtagandena jämfört med de andra rubrikerna. Parlamentet är bekymrat över att kommissionen har tvingats sänka beloppet för förhandsfinansiering och, vilket är mer oroande, skjuta upp nya ansökningsomgångar och fördröja undertecknandet av kontrakt. Parlamentet noterar till exempel att i samband med Horisont 2020 beräknar kommissionen att i ett normalt scenario för genomförandet utan några begränsningar för betalningsbemyndigandena, skulle omkring 1 miljard euro mer ha betalats ut i slutet av 2014. Samtidigt som parlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar att hålla betalningssituationen under kontroll, betonar parlamentet på nytt att det under inga omständigheter kommer att tolerera att ett långsammare genomförande av programmen under 2014–2020 betraktas som ett sätta att hantera betalningsunderskottet på. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att tidigare underbudgetering av betalningsbemyndiganden har ökat gapet mellan åtaganden och betalningar i flera program under rubrik 1a, och därmed bidragit till den kraftiga ökningen i de utestående åtagandena jämfört med de andra rubrikerna. Parlamentet är bekymrat över att kommissionen har tvingats sänka beloppet för förhandsfinansiering och, vilket är mer oroande, skjuta upp nya ansökningsomgångar och fördröja undertecknandet av kontrakt. Parlamentet noterar till exempel att i samband med Horisont 2020 beräknar kommissionen att i ett normalt scenario för genomförandet utan några begränsningar för betalningsbemyndigandena, skulle omkring 1 miljard euro mer ha betalats ut i slutet av 2014. Samtidigt som parlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar att hålla betalningssituationen under kontroll, betonar parlamentet på nytt att det under inga omständigheter kommer att tolerera att ett långsammare genomförande av programmen under 2014–2020 betraktas som ett sätta att hantera betalningsunderskottet på.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar därför ökningen av betalningsbemyndigandena med 11,4 % till 17,5 miljarder euro jämfört med 2015 och ökningen i fråga om förhållandet mellan betalningar och åtaganden för 2016. Parlamentet noterar särskilt att för flera program (Copernicus, Erasmus+, Horisont 2020, FSE –Transport, kärnsäkerhet och nedläggning av kärnkraftverk) överskrider betalningsbemyndigandena nivån för åtagandebemyndigandena. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar därför ökningen av betalningsbemyndigandena med 11,4 % till 17,5 miljarder euro jämfört med 2015 och ökningen i fråga om förhållandet mellan betalningar och åtaganden för 2016. Parlamentet noterar särskilt att för flera program (Copernicus, Erasmus+, Horisont 2020, FSE –Transport, kärnsäkerhet och nedläggning av kärnkraftverk) överskrider betalningsbemyndigandena nivån för åtagandebemyndigandena.

Underrubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

| 21. | Europaparlamentet noterar det föreslagna beloppet på 50,8 miljarder euro i åtaganden (+3,2 % jämfört med 2015 (effekten av omfördelningen neutraliserad)) och 49,1 miljarder euro i betalningar (-4 %) för underrubrik 1b, vilket ger en liten marginal på 15,3 miljoner euro under taket för åtagandena. Parlamentet påminner om att sammanhållingspolitiken är EU:s huvudstrategi för investeringar och inriktad på att minska skillnaderna mellan EU:s regioner genom att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. Parlamentet understryker att instrument såsom ESF, Eruf, Sammanhållningsfonden och ungdomssysselsättningsinitiativet är av avgörande betydelse för att främja konvergens, minska utvecklingsgapet och stödja skapandet av hållbara arbetstillfällen av hög kvalitet. Parlamentet betonar den centrala roll som EU:s sammanhållningspolitik spelar för att Europa 2020-strategins mål ska uppnås. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar det föreslagna beloppet på 50,8 miljarder euro i åtaganden (+3,2 % jämfört med 2015 (effekten av omfördelningen neutraliserad)) och 49,1 miljarder euro i betalningar (-4 %) för underrubrik 1b, vilket ger en liten marginal på 15,3 miljoner euro under taket för åtagandena. Parlamentet påminner om att sammanhållingspolitiken är EU:s huvudstrategi för investeringar och inriktad på att minska skillnaderna mellan EU:s regioner genom att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. Parlamentet understryker att instrument såsom ESF, Eruf, Sammanhållningsfonden och ungdomssysselsättningsinitiativet är av avgörande betydelse för att främja konvergens, minska utvecklingsgapet och stödja skapandet av hållbara arbetstillfällen av hög kvalitet. Parlamentet betonar den centrala roll som EU:s sammanhållningspolitik spelar för att Europa 2020-strategins mål ska uppnås.

| 22. | Europaparlamentet betonar att 44 % av betalningsbemyndigandena som förslås för 2016 täcker utestående betalningskrav för tidigare programperioder, vilket innebär att det bara finns 26,8 miljarder euro i betalningar för lanseringen av de nya sammanhållningsprogrammen under perioden 2014–2020. Parlamentet anser att de föreslagna betalningsbemyndigandena därför är ett absolut minimum för vad som behövs i denna underrubrik. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att 44 % av betalningsbemyndigandena som förslås för 2016 täcker utestående betalningskrav för tidigare programperioder, vilket innebär att det bara finns 26,8 miljarder euro i betalningar för lanseringen av de nya sammanhållningsprogrammen under perioden 2014–2020. Parlamentet anser att de föreslagna betalningsbemyndigandena därför är ett absolut minimum för vad som behövs i denna underrubrik.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att ett belopp på 21,6 miljarder euro behövs i 2016 års budget för att sänka nivån på utestående betalningskrav för sammanhållningsprogrammen 2007–2013 från 24,7 miljarder euro i slutet av 2014 och 20 miljarder euro i slutet av 2015 till ungefär 2 miljarder euro i slutet av 2016, vilket beskrivs i kommissionens bedömning som bifogas det gemensamma uttalandet om en betalningsplan för 2015–2016. Parlamentet begär med eftertryck att man, för att inte äventyra EU:s trovärdighet, i framtiden undviker en liknande onormal eftersläpning av obetalda räkningar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att ett belopp på 21,6 miljarder euro behövs i 2016 års budget för att sänka nivån på utestående betalningskrav för sammanhållningsprogrammen 2007–2013 från 24,7 miljarder euro i slutet av 2014 och 20 miljarder euro i slutet av 2015 till ungefär 2 miljarder euro i slutet av 2016, vilket beskrivs i kommissionens bedömning som bifogas det gemensamma uttalandet om en betalningsplan för 2015–2016. Parlamentet begär med eftertryck att man, för att inte äventyra EU:s trovärdighet, i framtiden undviker en liknande onormal eftersläpning av obetalda räkningar.

| 24. | Parlamentet betonar, utöver sin begäran att sysselsättningsinitiativet för ungdomar ska fortsätta, att det är mycket viktigt att främja ett effektivt och snabbt genomförande av initiativet i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta alla åtgärder som krävs för att prioritera att de nationella ungdomsgarantisystemen sätts igång, när så är lämpligt med beaktande av revisionsrättens rekommendationer i dess särskilda rapport nr 3/2015. Parlamentet upprepar att den ökning av förhandsfinansieringen till 30 %, som fick starkt stöd av parlamentet, är beroende av att medlemsstaterna snabbt lämnar in ansökningarna om mellanliggande betalningar (inom ett år), som ska förverkligas under 2016. Parlamentet insisterar på att den ökade förhandsfinansieringen av ungdomsinitiativet för sysselsättning inte bör få några negativa konsekvenser för genomförandet av andra delar av Europeiska socialfonden (ESF). |
| --- | --- |

24.

Parlamentet betonar, utöver sin begäran att sysselsättningsinitiativet för ungdomar ska fortsätta, att det är mycket viktigt att främja ett effektivt och snabbt genomförande av initiativet i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta alla åtgärder som krävs för att prioritera att de nationella ungdomsgarantisystemen sätts igång, när så är lämpligt med beaktande av revisionsrättens rekommendationer i dess särskilda rapport nr 3/2015. Parlamentet upprepar att den ökning av förhandsfinansieringen till 30 %, som fick starkt stöd av parlamentet, är beroende av att medlemsstaterna snabbt lämnar in ansökningarna om mellanliggande betalningar (inom ett år), som ska förverkligas under 2016. Parlamentet insisterar på att den ökade förhandsfinansieringen av ungdomsinitiativet för sysselsättning inte bör få några negativa konsekvenser för genomförandet av andra delar av Europeiska socialfonden (ESF).

Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturresurser

| 25. | Europaparlamentet noterar det föreslagna beloppet på 63,1 miljarder euro i åtaganden (-0,1 % jämfört med 2015 (effekten av omfördelningen neutraliserad)) och 55,9 miljarder euro i betalningar (-0,2 %) för rubrik 2, vilket ger en marginal på 1,2 miljarder euro under taket för åtagandena och en marginal på 1,1 miljarder euro under undertaket för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EGFJ). Parlamentet påpekar att mekanismen för budgetdisciplin endast tillämpas i syfte att upprätta en reserv för kriser inom jordbrukssektorn. Parlamentet inväntar kommissionens ändringsskrivelse som förväntas läggas fram i oktober 2015, vilken bör baseras på uppdaterad information om finansieringen av Europeiska garantifonden för jordbruket. Parlamentet betonar att överföringar mellan den gemensamma jordbrukspolitikens två pelare leder till en total ökning av det tillgängliga beloppet för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar det föreslagna beloppet på 63,1 miljarder euro i åtaganden (-0,1 % jämfört med 2015 (effekten av omfördelningen neutraliserad)) och 55,9 miljarder euro i betalningar (-0,2 %) för rubrik 2, vilket ger en marginal på 1,2 miljarder euro under taket för åtagandena och en marginal på 1,1 miljarder euro under undertaket för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EGFJ). Parlamentet påpekar att mekanismen för budgetdisciplin endast tillämpas i syfte att upprätta en reserv för kriser inom jordbrukssektorn. Parlamentet inväntar kommissionens ändringsskrivelse som förväntas läggas fram i oktober 2015, vilken bör baseras på uppdaterad information om finansieringen av Europeiska garantifonden för jordbruket. Parlamentet betonar att överföringar mellan den gemensamma jordbrukspolitikens två pelare leder till en total ökning av det tillgängliga beloppet för landsbygdsutveckling.

| 26. | Europaparlamentet betonar att förslaget till budget för 2016 återspeglar minskade behov av interventioner på jordbruksmarknaden jämfört med 2015 års budget, främst på grund av effekterna under 2015 av nödåtgärderna till följd av Rysslands embargo mot import av vissa jordbruksprodukter från EU. Parlamentet noterar att enligt kommissionen behövs inga ytterligare åtgärder inom ramen för 2016 års budget. Parlamentet betonar målen om ökad konkurrenskraft och hållbarhet i det europeiska jordbruket, och begär att resurser ska tilldelas för att dessa mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att förslaget till budget för 2016 återspeglar minskade behov av interventioner på jordbruksmarknaden jämfört med 2015 års budget, främst på grund av effekterna under 2015 av nödåtgärderna till följd av Rysslands embargo mot import av vissa jordbruksprodukter från EU. Parlamentet noterar att enligt kommissionen behövs inga ytterligare åtgärder inom ramen för 2016 års budget. Parlamentet betonar målen om ökad konkurrenskraft och hållbarhet i det europeiska jordbruket, och begär att resurser ska tilldelas för att dessa mål ska kunna uppnås.

| 27. | Europaparlamentet understryker att den reformerade gemensamma fiskeripolitiken erbjuder en långtgående rättslig ram för att möta de utmaningar som säkrandet av ett ansvarsfullt fiske innebär, bland annat genom insamling av uppgifter, och välkomnar att outnyttjade anslag från 2014 överfördes till Europeiska havs- och fiskerifonden 2015. Om effekterna av denna omfördelning neutraliseras ökar anslagen till fonden ytterligare under 2016. Parlamentet noterar emellertid att när det gäller betalningarna kompenseras utfasningen av det förra programmet endast delvis av inledandet av det nya, vilket innebär lägre anslag för 2016. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker att den reformerade gemensamma fiskeripolitiken erbjuder en långtgående rättslig ram för att möta de utmaningar som säkrandet av ett ansvarsfullt fiske innebär, bland annat genom insamling av uppgifter, och välkomnar att outnyttjade anslag från 2014 överfördes till Europeiska havs- och fiskerifonden 2015. Om effekterna av denna omfördelning neutraliseras ökar anslagen till fonden ytterligare under 2016. Parlamentet noterar emellertid att när det gäller betalningarna kompenseras utfasningen av det förra programmet endast delvis av inledandet av det nya, vilket innebär lägre anslag för 2016.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar de ökade anslagen till Life-programmet för miljö och klimatförändringar, både när det gäller åtaganden och betalningar. Parlamentet välkomnar de första stegen mot en miljöanpassning av EU:s budget och påpekar behovet av att ytterligare öka takten. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar de ökade anslagen till Life-programmet för miljö och klimatförändringar, både när det gäller åtaganden och betalningar. Parlamentet välkomnar de första stegen mot en miljöanpassning av EU:s budget och påpekar behovet av att ytterligare öka takten.

Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap

| 29. | Europaparlamentet välkomnar att budgetförslaget för 2016 innebär att stödet till alla program under rubrik 3 ökar och uppgår till 2,5 miljarder euro i åtagandebemyndiganden (+12,6 % jämfört budgeten för 2015 (effekten av omfördelningen neutraliserad) och 2,3 miljarder euro i betalningsbemyndiganden (+9,7 %). Parlamentet påpekar att detta inte lämnar någon marginal för ytterligare ökade anslag eller pilotprojekt och förberedande åtgärder under rubrik 3. Parlamentet anser att i dagens geopolitiska läge, som särskilt beror på de ökande migrationsströmmarna, är den nivå som fastställts för taken för den klart minsta rubriken i den fleråriga budgetramen eventuellt föråldrad och bör korrigeras i samband med eftervalsöversynen av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar att budgetförslaget för 2016 innebär att stödet till alla program under rubrik 3 ökar och uppgår till 2,5 miljarder euro i åtagandebemyndiganden (+12,6 % jämfört budgeten för 2015 (effekten av omfördelningen neutraliserad) och 2,3 miljarder euro i betalningsbemyndiganden (+9,7 %). Parlamentet påpekar att detta inte lämnar någon marginal för ytterligare ökade anslag eller pilotprojekt och förberedande åtgärder under rubrik 3. Parlamentet anser att i dagens geopolitiska läge, som särskilt beror på de ökande migrationsströmmarna, är den nivå som fastställts för taken för den klart minsta rubriken i den fleråriga budgetramen eventuellt föråldrad och bör korrigeras i samband med eftervalsöversynen av den fleråriga budgetramen.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens europeiska migrationsagenda och upprepar sitt stöd för en förstärkning av EU:s resurser och främjandet av en kultur där bördor fördelas rättvist och där det råder solidaritet inom områdena asyl, migration och förvaltningen av de yttre gränserna. Parlamentet lovordar därför de ökade åtagandebemyndigandena för fonden för inre säkerhet och asyl-, migrations- och integrationsfonden, som inbegriper utvecklingen av det gemensamma europeiska asylsystemet. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att ta flexibilitetsmekanismen i anspråk till ett belopp av 124 miljoner euro för att ta itu med den nuvarande migrationsutvecklingen i Medlehavsområdet. Parlamentet ifrågasätter om den föreslagna finansieringen är tillräcklig. Parlamentet understryker behovet av en strikt kontroll av användningen av dessa fonder. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens europeiska migrationsagenda och upprepar sitt stöd för en förstärkning av EU:s resurser och främjandet av en kultur där bördor fördelas rättvist och där det råder solidaritet inom områdena asyl, migration och förvaltningen av de yttre gränserna. Parlamentet lovordar därför de ökade åtagandebemyndigandena för fonden för inre säkerhet och asyl-, migrations- och integrationsfonden, som inbegriper utvecklingen av det gemensamma europeiska asylsystemet. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att ta flexibilitetsmekanismen i anspråk till ett belopp av 124 miljoner euro för att ta itu med den nuvarande migrationsutvecklingen i Medlehavsområdet. Parlamentet ifrågasätter om den föreslagna finansieringen är tillräcklig. Parlamentet understryker behovet av en strikt kontroll av användningen av dessa fonder.

| 31. | Parlamentet betonar att med tanke på hur många människor som anländer till unionens södra kuster och den allt större roll som Easo måste spela i asylhanteringen, är förslaget att öka personalstyrkan vid Easo med endast 6 tjänster helt klart otillräckligt. Parlamentet begär därför en lämplig personalstyrka och budget för Easo för 2016 för att stödkontoret ska kunna utföra sina uppgifter och sin verksamhet på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

31.

Parlamentet betonar att med tanke på hur många människor som anländer till unionens södra kuster och den allt större roll som Easo måste spela i asylhanteringen, är förslaget att öka personalstyrkan vid Easo med endast 6 tjänster helt klart otillräckligt. Parlamentet begär därför en lämplig personalstyrka och budget för Easo för 2016 för att stödkontoret ska kunna utföra sina uppgifter och sin verksamhet på ett effektivt sätt.

| 32. | Europaparlamentet anser att budgetkonsekvenserna och de ytterligare uppgifter som följer av de åtgärder som presenterats som en del av EU:s agenda för migration och EU:s agenda för säkerhet med avseende på Europol bör bedömas i detalj av kommissionen för att budgetmyndigheten ska kunna göra en korrekt anpassning av Europols budget- och personalbehov. Parlamentet betonar Europols roll för att ge gränsöverskridande stöd till medlemsstaterna och för informationsutbytet. Parlamentet understryker behovet att säkerställa en lämplig budget och personalstyrka för Easo för 2016 för att stödkontoret ska kunna utföra sina uppgifter och sin verksamhet på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att budgetkonsekvenserna och de ytterligare uppgifter som följer av de åtgärder som presenterats som en del av EU:s agenda för migration och EU:s agenda för säkerhet med avseende på Europol bör bedömas i detalj av kommissionen för att budgetmyndigheten ska kunna göra en korrekt anpassning av Europols budget- och personalbehov. Parlamentet betonar Europols roll för att ge gränsöverskridande stöd till medlemsstaterna och för informationsutbytet. Parlamentet understryker behovet att säkerställa en lämplig budget och personalstyrka för Easo för 2016 för att stödkontoret ska kunna utföra sina uppgifter och sin verksamhet på ett effektivt sätt.

| 33. | Europaparlamentet anser att de berörda organen inte bör omfattas av några personalneddragningar eller omplaceringar av personal och att de måste avdela sin personal på lämpligt sätt för att kunna fullgöra sitt ökade ansvar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att de berörda organen inte bör omfattas av några personalneddragningar eller omplaceringar av personal och att de måste avdela sin personal på lämpligt sätt för att kunna fullgöra sitt ökade ansvar.

| 34. | Europaparlamentet påminner också om att parlamentet konsekvent och med eftertryck ställer sig bakom en tillräcklig finansiering för kultur- och medieprogram. Parlamentet välkomnar därför ökningen av anslagen till programmet Kreativa Europa, bland annat multimedieåtgärder, jämfört med 2015 års budget, samtidigt som det ställer sig tvivlande till den administrativa uppdelningen av programmets kultur- och mediedelar. Parlamentet stöder också den föreslagna ökningen av anslagen till Europa för medborgarna, eftersom detta program är mycket viktigt för medborgarnas delaktighet i den demokratiska processen i Europa. Parlamentet anser att det europeiska medborgarinitiativet är ett centralt instrument för deltagandedemokrati i EU, och begär att initiativets synlighet och tillgänglighet förbättras. Parlamentet lyfter fram den positiva roll som paneuropeiska nätverk av lokala och nationella medier spelar, exempelvis EuranetPlus. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner också om att parlamentet konsekvent och med eftertryck ställer sig bakom en tillräcklig finansiering för kultur- och medieprogram. Parlamentet välkomnar därför ökningen av anslagen till programmet Kreativa Europa, bland annat multimedieåtgärder, jämfört med 2015 års budget, samtidigt som det ställer sig tvivlande till den administrativa uppdelningen av programmets kultur- och mediedelar. Parlamentet stöder också den föreslagna ökningen av anslagen till Europa för medborgarna, eftersom detta program är mycket viktigt för medborgarnas delaktighet i den demokratiska processen i Europa. Parlamentet anser att det europeiska medborgarinitiativet är ett centralt instrument för deltagandedemokrati i EU, och begär att initiativets synlighet och tillgänglighet förbättras. Parlamentet lyfter fram den positiva roll som paneuropeiska nätverk av lokala och nationella medier spelar, exempelvis EuranetPlus.

| 35. | Europaparlamentet betonar att livsmedels- och fodersäkerhet, konsumentskydd och hälsa är områden som är av central betydelse för EU-medborgarna. Parlamentet uppskattar därför de ökade åtagandebemyndigandena för programmet Livsmedel och foder, folkhälsoprogrammet och programmet för konsumentskydd jämfört med budgeten för 2015. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att livsmedels- och fodersäkerhet, konsumentskydd och hälsa är områden som är av central betydelse för EU-medborgarna. Parlamentet uppskattar därför de ökade åtagandebemyndigandena för programmet Livsmedel och foder, folkhälsoprogrammet och programmet för konsumentskydd jämfört med budgeten för 2015.

Rubrik 4 – Europa som global partner

| 36. | Europaparlamentet välkomnar den totala ökningen av anslagen till rubrik 4, som uppgår till 8,9 miljarder euro i åtagandebemyndiganden (+5,6 % jämfört med 2015 års budget), samtidigt som det finns en marginal på 261,3 miljoner euro under taket. Parlamentet noterar att detta visar att solidariteten med tredjeländer är stor. Parlamentet anser att EU-budgeten är av avgörande betydelse för att nå ut till människor i nöd och för att främja grundläggande europeiska värderingar. Parlamentet är tillfreds med att de ekonomiska och sociala svårigheter som EU ställts inför under de senaste åren inte har inneburit att mindre uppmärksamhet har ägnats resten av världen. Parlamentet anser dock att ytterligare förstärkningar av vissa prioriterade områden, såsom det europeiska grannskapsinstrumentet, inbegripet stöd till fredsprocessen i Mellanöstern, Palestina och UNRWA, troligtvis kommer att krävas på grund av den pågående humanitära och politiska krisen i grannskapet och även längre bort. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar den totala ökningen av anslagen till rubrik 4, som uppgår till 8,9 miljarder euro i åtagandebemyndiganden (+5,6 % jämfört med 2015 års budget), samtidigt som det finns en marginal på 261,3 miljoner euro under taket. Parlamentet noterar att detta visar att solidariteten med tredjeländer är stor. Parlamentet anser att EU-budgeten är av avgörande betydelse för att nå ut till människor i nöd och för att främja grundläggande europeiska värderingar. Parlamentet är tillfreds med att de ekonomiska och sociala svårigheter som EU ställts inför under de senaste åren inte har inneburit att mindre uppmärksamhet har ägnats resten av världen. Parlamentet anser dock att ytterligare förstärkningar av vissa prioriterade områden, såsom det europeiska grannskapsinstrumentet, inbegripet stöd till fredsprocessen i Mellanöstern, Palestina och UNRWA, troligtvis kommer att krävas på grund av den pågående humanitära och politiska krisen i grannskapet och även längre bort.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar de ökade betalningsbemyndiganden som begärts av kommissionen för alla program under rubrik 4 (+28,5 % till 9,5 miljarder euro), vilket innebär att betalningarna överstiger åtagandena, särskilt på områdena utveckling, humanitärt bistånd och EU-bistånd till Palestina och UNRWA. Parlamentet anser att sådana ökningar fullständigt motiveras av behovet att vidta åtgärder för att motverka effekterna av det dramatiska betalningsunderskottet i denna rubrik 2014 och 2015, vilket har gjort att kommissionen har minskat förhandsfinansieringen och skjutit upp de rättsliga åtagandena. Parlamentet påminner om att ett belopp på 1,7 miljoner euro i räntor för försenade betalningar måste betalas under 2015 under rubrik 4. Parlamentet förväntar sig att gapet mellan åtagandena och betalningarna gradvis minskas och att eftersläpningen av obetalda räkningar hamnar på en normal nivå igen. Parlamentet betonar att detta är nödvändigt för de sårbara stödmottagarnas finansiella stabilitet och för att EU ska kunna agera som en tillförlitlig partner gentemot internationella organisationer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar de ökade betalningsbemyndiganden som begärts av kommissionen för alla program under rubrik 4 (+28,5 % till 9,5 miljarder euro), vilket innebär att betalningarna överstiger åtagandena, särskilt på områdena utveckling, humanitärt bistånd och EU-bistånd till Palestina och UNRWA. Parlamentet anser att sådana ökningar fullständigt motiveras av behovet att vidta åtgärder för att motverka effekterna av det dramatiska betalningsunderskottet i denna rubrik 2014 och 2015, vilket har gjort att kommissionen har minskat förhandsfinansieringen och skjutit upp de rättsliga åtagandena. Parlamentet påminner om att ett belopp på 1,7 miljoner euro i räntor för försenade betalningar måste betalas under 2015 under rubrik 4. Parlamentet förväntar sig att gapet mellan åtagandena och betalningarna gradvis minskas och att eftersläpningen av obetalda räkningar hamnar på en normal nivå igen. Parlamentet betonar att detta är nödvändigt för de sårbara stödmottagarnas finansiella stabilitet och för att EU ska kunna agera som en tillförlitlig partner gentemot internationella organisationer.

| 38. | Europaparlamentet anser att externa finansieringsinstrument tillhandahåller verktyg för att på ett mångfacetterat sätt och parallellt med deras respektive mål ta itu med de grundläggande orsakerna till dessa utmaningar på områdena inre säkerhet och migration, som är centrala för nästa års budget, med särskilt fokus på unionens södra och östra gränser och mer generellt på konfliktdrabbade områden. Parlamentet framhäver särskilt finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och det europeiska grannskapsinstrumentet, men även politikområden där ökningarna blir mer måttliga såsom humanitärt bistånd, stabilitets- och fredsinstrumentet, den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att tydligt fastställa områden som kan bidra till hanteringen av dessa aktuella utmaningar och där potentiella ökningar kan användas effektivt. I detta avseende påminner parlamentet om vikten av att ge stöd för att minska och på sikt utrota fattigdomen, och behovet att låta mänskliga rättigheter, jämlikhet mellan könen, social sammanhållning och bekämpning av ojämlikhet stå i centrum för EU:s biståndsinsatser till tredjeländer. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att externa finansieringsinstrument tillhandahåller verktyg för att på ett mångfacetterat sätt och parallellt med deras respektive mål ta itu med de grundläggande orsakerna till dessa utmaningar på områdena inre säkerhet och migration, som är centrala för nästa års budget, med särskilt fokus på unionens södra och östra gränser och mer generellt på konfliktdrabbade områden. Parlamentet framhäver särskilt finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och det europeiska grannskapsinstrumentet, men även politikområden där ökningarna blir mer måttliga såsom humanitärt bistånd, stabilitets- och fredsinstrumentet, den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att tydligt fastställa områden som kan bidra till hanteringen av dessa aktuella utmaningar och där potentiella ökningar kan användas effektivt. I detta avseende påminner parlamentet om vikten av att ge stöd för att minska och på sikt utrota fattigdomen, och behovet att låta mänskliga rättigheter, jämlikhet mellan könen, social sammanhållning och bekämpning av ojämlikhet stå i centrum för EU:s biståndsinsatser till tredjeländer.

| 39. | Europaparlamentet understryker den märkbara ökningen av beloppet i 2016 års budget för garantifonden för åtgärder avseende tredje land, som förvaltas av Europeiska investeringsbanken, och noterar att detta bland annat beror på lanseringen av lånen i form av makrofinansiellt bistånd till Ukraina. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet understryker den märkbara ökningen av beloppet i 2016 års budget för garantifonden för åtgärder avseende tredje land, som förvaltas av Europeiska investeringsbanken, och noterar att detta bland annat beror på lanseringen av lånen i form av makrofinansiellt bistånd till Ukraina.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att se till att en integrerad strategi tillämpas i strategiska länder som tar emot en relativt omfattande finansiering från flera olika EU-källor, såsom Ukraina och Tunisien. Parlamentet anser att ett starkare politiskt och ekonomiskt inflytande från EU:s sida kan uppnås genom att man ser till att sammanhållningen och samordningen mellan de största aktörerna i EU och på plats ökar, genom att förenkla och förkorta förfaranden och genom att ge en tydligare bild av EU:s insatser. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att se till att en integrerad strategi tillämpas i strategiska länder som tar emot en relativt omfattande finansiering från flera olika EU-källor, såsom Ukraina och Tunisien. Parlamentet anser att ett starkare politiskt och ekonomiskt inflytande från EU:s sida kan uppnås genom att man ser till att sammanhållningen och samordningen mellan de största aktörerna i EU och på plats ökar, genom att förenkla och förkorta förfaranden och genom att ge en tydligare bild av EU:s insatser.

Rubrik 5 – Administration

| 41. | Europaparlamentet noterar att rubrik 5 ökas med 2,9 % jämfört med budgeten för 2015 till 8 908,7 miljoner euro, och att detta belopp står för institutionernas samlade administrativa utgifter (+2,2 %) samt pensioner och Europaskolorna (+5,4 %). Parlamentet noterar att en marginal på 574,3 miljoner euro återstår under taket. Parlamentet betonar att rubrik 5:s andel av EU-budgeten förblir stabilt på 5,8 %. Parlamentet påminner emellertid om att detta belopp inte tar hänsyn till tekniskt stöd som räknas som driftsutgifter. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet noterar att rubrik 5 ökas med 2,9 % jämfört med budgeten för 2015 till 8 908,7 miljoner euro, och att detta belopp står för institutionernas samlade administrativa utgifter (+2,2 %) samt pensioner och Europaskolorna (+5,4 %). Parlamentet noterar att en marginal på 574,3 miljoner euro återstår under taket. Parlamentet betonar att rubrik 5:s andel av EU-budgeten förblir stabilt på 5,8 %. Parlamentet påminner emellertid om att detta belopp inte tar hänsyn till tekniskt stöd som räknas som driftsutgifter.

Särskilda instrument

| 42. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att särskilda instrument är avgörande för att den fleråriga budgetramen ska iakttas och genomföras till fullo och på grund av sina egenskaper bör räknas utanför och utöver taken, både när det gäller åtagandena och betalningarna, särskilt vid beräkningen av den samlade marginalen för betalningarna. Parlamentet välkomnar den föreslagna pariteten mellan åtagandena och betalningarna för reserven för katastrofbistånd. Parlamentet noterar att de belopp som avsatts för reserven för katastrofbistånd, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och Europeiska unionens solidaritetsfond i förslaget till budget för 2016 är relativt stabila eller har ökat något. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet bekräftar på nytt att särskilda instrument är avgörande för att den fleråriga budgetramen ska iakttas och genomföras till fullo och på grund av sina egenskaper bör räknas utanför och utöver taken, både när det gäller åtagandena och betalningarna, särskilt vid beräkningen av den samlade marginalen för betalningarna. Parlamentet välkomnar den föreslagna pariteten mellan åtagandena och betalningarna för reserven för katastrofbistånd. Parlamentet noterar att de belopp som avsatts för reserven för katastrofbistånd, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och Europeiska unionens solidaritetsfond i förslaget till budget för 2016 är relativt stabila eller har ökat något.

Pilotprojekt – förberedande åtgärder

| 43. | Europaparlamentet betonar hur viktiga pilotprojekt och förberedande åtgärder är som verktyg för formuleringen av politiska prioriteringar och för att bana väg för nya initiativ som kan komma att förvandlas till EU-verksamhet och -program, även initiativ som ska återspegla och åtfölja de ekonomiska, miljömässiga och sociala förändringarna i EU. Parlamentet är bekymrat över att kommissionen inte har anslagit några medel för en fortsättning av vissa ytterst framgångsrika pilotprojekt och förberedande åtgärder, särskilt under rubrik 3. Parlamentet har för avsikt att gå vidare med att fastställa ett väl avvägt paket med pilotprojekt och förberedande åtgärder. Parlamentet noterar att i det nuvarande förslaget är marginalen i vissa rubriker ganska begränsad, eller till och med obefintlig, och har för avsikt att undersöka hur utrymme kan skapas för eventuella pilotprojekt och förberedande åtgärder. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar hur viktiga pilotprojekt och förberedande åtgärder är som verktyg för formuleringen av politiska prioriteringar och för att bana väg för nya initiativ som kan komma att förvandlas till EU-verksamhet och -program, även initiativ som ska återspegla och åtfölja de ekonomiska, miljömässiga och sociala förändringarna i EU. Parlamentet är bekymrat över att kommissionen inte har anslagit några medel för en fortsättning av vissa ytterst framgångsrika pilotprojekt och förberedande åtgärder, särskilt under rubrik 3. Parlamentet har för avsikt att gå vidare med att fastställa ett väl avvägt paket med pilotprojekt och förberedande åtgärder. Parlamentet noterar att i det nuvarande förslaget är marginalen i vissa rubriker ganska begränsad, eller till och med obefintlig, och har för avsikt att undersöka hur utrymme kan skapas för eventuella pilotprojekt och förberedande åtgärder.

Decentraliserade byråer

| 44. | Europaparlamentet understryker den avgörande roll som decentraliserade byråer spelar i EU:s politiska beslutsfattande och är fast beslutet att utvärdera varje enskild byrås budget- och personalbehov för att se till att alla har tillräckliga anslag och tillräckligt med personal, vilket särskilt gäller de byråer som nyligen har fått nya uppgifter eller som har fått en större arbetsbörda på grund av hur de politiska prioriteringarna har fastställts eller av andra orsaker. Parlamentet är särskilt fast beslutet att förse byråerna på området för rättsliga och inrikes frågor med de resurser de behöver för att hantera de aktuella utmaningarna på migrationsområdet. Parlamentet betonar på nytt sitt motstånd mot omplaceringspoolen och förväntar sig att en lösning hittas under budgetförfarandet för att förhindra ytterligare nedskärningar av personalen i decentraliserade byråer. Parlamentet upprepar dessutom sin avsikt att använda sig av den interinstitutionella arbetsgruppen om de decentraliserade byråerna och organen för att finna en gemensam utgångspunkt för institutionerna när det gäller den budgetmässiga hanteringen av byråerna, även med tanke på förlikningen om budgeten för 2016. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker den avgörande roll som decentraliserade byråer spelar i EU:s politiska beslutsfattande och är fast beslutet att utvärdera varje enskild byrås budget- och personalbehov för att se till att alla har tillräckliga anslag och tillräckligt med personal, vilket särskilt gäller de byråer som nyligen har fått nya uppgifter eller som har fått en större arbetsbörda på grund av hur de politiska prioriteringarna har fastställts eller av andra orsaker. Parlamentet är särskilt fast beslutet att förse byråerna på området för rättsliga och inrikes frågor med de resurser de behöver för att hantera de aktuella utmaningarna på migrationsområdet. Parlamentet betonar på nytt sitt motstånd mot omplaceringspoolen och förväntar sig att en lösning hittas under budgetförfarandet för att förhindra ytterligare nedskärningar av personalen i decentraliserade byråer. Parlamentet upprepar dessutom sin avsikt att använda sig av den interinstitutionella arbetsgruppen om de decentraliserade byråerna och organen för att finna en gemensam utgångspunkt för institutionerna när det gäller den budgetmässiga hanteringen av byråerna, även med tanke på förlikningen om budgeten för 2016.

o

o o

| 45. | Europaparlamentet begär ett förstärkt budgetstöd för att möjliggöra adekvat yrkesutbildning och omskolning i de sektorer som lider brist på arbetskraft samt i nyckelsektorer som har hög sysselsättningsskapande potential såsom den gröna ekonomin, kretsloppsekonomin, hälso- och sjukvården samt IKT-sektorn. Parlamentet betonar att budgeten för 2016 bör tillhandahålla tillräckligt stöd för främjandet av social delaktighet och för åtgärder som syftar till att utrota fattigdom och stärka människor som lever i fattigdom eller har drabbats av social utestängning. Parlamentet påminner om att jämställdhetsfrågan bör integreras i EU:s politik och beaktas i budgetförfarandet. Parlamentet begär med eftertryck att ekonomiskt stöd ges till alla program som främjar skapandet av arbetstillfällen och social delaktighet för dem som är missgynnade på flera olika sätt på arbetsmarknaden, t.ex. långtidsarbetslösa, funktionshindrade, de som tillhör en minoritet och personer som är overksamma eller låtit sig avskräckas. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet begär ett förstärkt budgetstöd för att möjliggöra adekvat yrkesutbildning och omskolning i de sektorer som lider brist på arbetskraft samt i nyckelsektorer som har hög sysselsättningsskapande potential såsom den gröna ekonomin, kretsloppsekonomin, hälso- och sjukvården samt IKT-sektorn. Parlamentet betonar att budgeten för 2016 bör tillhandahålla tillräckligt stöd för främjandet av social delaktighet och för åtgärder som syftar till att utrota fattigdom och stärka människor som lever i fattigdom eller har drabbats av social utestängning. Parlamentet påminner om att jämställdhetsfrågan bör integreras i EU:s politik och beaktas i budgetförfarandet. Parlamentet begär med eftertryck att ekonomiskt stöd ges till alla program som främjar skapandet av arbetstillfällen och social delaktighet för dem som är missgynnade på flera olika sätt på arbetsmarknaden, t.ex. långtidsarbetslösa, funktionshindrade, de som tillhör en minoritet och personer som är overksamma eller låtit sig avskräckas.

| 46. | Europaparlamentet påminner om att med program som förväntas vara i full gång, integreringen av nya viktiga initiativ på områdena investeringar och migration, möjligheten att lösa problem från tidigare år såsom betalningar och särskilda instrument, och den första aktiveringen av de nya bestämmelserna om den fleråriga budgetramen, såsom den samlade marginalen för åtaganden, kommer 2016 års budgetförfarande att bli ett test för att bedöma rådets tillvägagångssätt för betalningsplanen samt av bedömningen av den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet påminner kommissionen om dess rättsliga skyldighet att senast i slutet av 2016 lägga fram en översyn av hur den fleråriga budgetramen fungerar och att låta denna översyn kompletteras av ett lagstiftningsförslag om översyn av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Parlamentet påminner om att parallellt med denna process bör kommissionen också bedöma det nya initiativet gällande egna medel, på grundval av de resultat som högnivågruppen för egna medel kommer fram till och som ska presenteras under 2016. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påminner om att med program som förväntas vara i full gång, integreringen av nya viktiga initiativ på områdena investeringar och migration, möjligheten att lösa problem från tidigare år såsom betalningar och särskilda instrument, och den första aktiveringen av de nya bestämmelserna om den fleråriga budgetramen, såsom den samlade marginalen för åtaganden, kommer 2016 års budgetförfarande att bli ett test för att bedöma rådets tillvägagångssätt för betalningsplanen samt av bedömningen av den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet påminner kommissionen om dess rättsliga skyldighet att senast i slutet av 2016 lägga fram en översyn av hur den fleråriga budgetramen fungerar och att låta denna översyn kompletteras av ett lagstiftningsförslag om översyn av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Parlamentet påminner om att parallellt med denna process bör kommissionen också bedöma det nya initiativet gällande egna medel, på grundval av de resultat som högnivågruppen för egna medel kommer fram till och som ska presenteras under 2016.

| 47. | Europaparlamentet uppskattar det breda samförstånd som har förekommit vid behandlingen av förslagen till ändringsbudgetar för 2015, vilket har visat på en gemensam vilja att iaktta den fleråriga budgetramen, genomföra de omsorgsfullt framförhandlade rättsliga grunderna och säkerställa finansieringen av de nya programmen. Parlamentet vill se en fortsättning på samarbetsandan mellan kommissionen och budgetmyndighetens två parter och hoppas att detta till slut kommer att leda till att man kan ta itu med orsakerna till den ökade eftersläpningen av betalningarna, som är inbyggd i budgetförfarandet. Parlamentet förväntar sig att samma anda råder under förhandlingarna om 2016 års budget, och när det gäller att finna sätt att hantera nya, oförutsebara framtida utmaningar. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppskattar det breda samförstånd som har förekommit vid behandlingen av förslagen till ändringsbudgetar för 2015, vilket har visat på en gemensam vilja att iaktta den fleråriga budgetramen, genomföra de omsorgsfullt framförhandlade rättsliga grunderna och säkerställa finansieringen av de nya programmen. Parlamentet vill se en fortsättning på samarbetsandan mellan kommissionen och budgetmyndighetens två parter och hoppas att detta till slut kommer att leda till att man kan ta itu med orsakerna till den ökade eftersläpningen av betalningarna, som är inbyggd i budgetförfarandet. Parlamentet förväntar sig att samma anda råder under förhandlingarna om 2016 års budget, och när det gäller att finna sätt att hantera nya, oförutsebara framtida utmaningar.

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2015)0061.

---

BILAGA I: GEMENSAMT UTTALANDE OM DATUM FÖR BUDGETFÖRFARANDET OCH VILLKOR FÖR ARBETET I FÖRLIKNINGSKOMMITTÉN 2015

| A. | I enlighet med del A i bilagan till det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning har Europaparlamentet, rådet och kommissionen nått enighet om följande viktiga datum för budgetförfarandet 2016:






  1. | Innan rådet antar sin ståndpunkt kommer ett trepartsmöte att sammankallas den 14 juli. |
| --- | --- | --- |

A.

I enlighet med del A i bilagan till det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning har Europaparlamentet, rådet och kommissionen nått enighet om följande viktiga datum för budgetförfarandet 2016:

1.

Innan rådet antar sin ståndpunkt kommer ett trepartsmöte att sammankallas den 14 juli.

| 2. | Rådet kommer att sträva efter att anta sin ståndpunkt och översända den till Europaparlamentet senast i vecka 38 (tredje veckan i september) för att göra det lättare att i god tid nå en överenskommelse med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

2.

Rådet kommer att sträva efter att anta sin ståndpunkt och översända den till Europaparlamentet senast i vecka 38 (tredje veckan i september) för att göra det lättare att i god tid nå en överenskommelse med Europaparlamentet.

| 3. | Europaparlamentets budgetutskott kommer att sträva efter att rösta om ändringarna av rådets ståndpunkt senast i slutet av vecka 42 (i mitten av oktober). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentets budgetutskott kommer att sträva efter att rösta om ändringarna av rådets ståndpunkt senast i slutet av vecka 42 (i mitten av oktober).

| 4. | Ett trepartsmöte kommer att sammankallas den 19 oktober innan Europaparlamentet inleder sin behandling. |
| --- | --- |

4.

Ett trepartsmöte kommer att sammankallas den 19 oktober innan Europaparlamentet inleder sin behandling.

| 5. | Europaparlamentet röstar i plenum om sin behandling under vecka 44 (plenarsessionen den 26–29 oktober). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet röstar i plenum om sin behandling under vecka 44 (plenarsessionen den 26–29 oktober).

| 6. | Förlikningsperioden inleds den 29 oktober. I överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 314.4 c i EUF-fördraget kommer tidsfristen för förlikning att löpa ut den 18 november 2015. |
| --- | --- |

6.

Förlikningsperioden inleds den 29 oktober. I överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 314.4 c i EUF-fördraget kommer tidsfristen för förlikning att löpa ut den 18 november 2015.

| 7. | Förlikningskommittén sammanträder den 9 november i Europaparlamentets regi och den 13 november i rådets regi och får vid behov återuppta sina sammanträden. Förlikningskommitténs sammanträden förbereds vid ett eller flera trepartsmöten. Ett trepartsmöte planeras äga rum den 11 november. Ytterligare trepartsmöten kan sammankallas under den 21 dagar långa förlikningsperioden. |
| --- | --- |

7.

Förlikningskommittén sammanträder den 9 november i Europaparlamentets regi och den 13 november i rådets regi och får vid behov återuppta sina sammanträden. Förlikningskommitténs sammanträden förbereds vid ett eller flera trepartsmöten. Ett trepartsmöte planeras äga rum den 11 november. Ytterligare trepartsmöten kan sammankallas under den 21 dagar långa förlikningsperioden.

| B. | Villkoren för arbetet i förlikningskommittén anges i del E i bilagan till det ovannämnda interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

B.

Villkoren för arbetet i förlikningskommittén anges i del E i bilagan till det ovannämnda interinstitutionella avtalet.

---

BILAGA II: GEMENSAMT UTTALANDE OM EN BETALNINGSPLAN 2015–2016

Som en uppföljning av det gemensamma uttalande om en betalningsplan som man enats om i december 2014 som en del av den överenskommelse som nåddes om 2014 och 2015 års budgetar har de tre institutionerna, på grundval av det dokument som kommissionen översände den 23 mars 2015, gemensamt utvärderat läget och betalningsutsikterna i EU:s budget.

Europaparlamentet, rådet och kommissionen har enats om följande:

1.   Lägesrapport

Europaparlamentet och rådet noterar kommissionens grundliga utvärdering, som lämnats i dokumentet Elements for a payment plan to bring the EU budget back onto a sustainable track (i bilagan), som analytisk grund för identifiering av de huvudsakliga drivkrafterna bakom det ökande antalet utestående betalningskrav vid årets slut, och till stöd för att uppnå målet att minska antalet obetalda fakturor, med ett särskilt fokus på genomförandet av de sammanhållningspolitiska programmen 2007–2013.

| a) | Begränsningar för de betalningsbemyndiganden som beviljades i de tidigare budgetarna i kombination med genomförandecykeln för sammanhållningsprogrammen har lett till en gradvis uppbyggnad av en ohållbar eftersläpning av utestående betalningskrav vid årets slut, och en rekordhög nivå på 24,7 miljarder euro kunde konstateras i slutet av 2014. Institutionerna är dock medvetna om att de svåra beslut som fattades med avseende på 2014 och 2015 års budgetar till stor del har stabiliserat eftersläpningen. |
| --- | --- |

a)

Begränsningar för de betalningsbemyndiganden som beviljades i de tidigare budgetarna i kombination med genomförandecykeln för sammanhållningsprogrammen har lett till en gradvis uppbyggnad av en ohållbar eftersläpning av utestående betalningskrav vid årets slut, och en rekordhög nivå på 24,7 miljarder euro kunde konstateras i slutet av 2014. Institutionerna är dock medvetna om att de svåra beslut som fattades med avseende på 2014 och 2015 års budgetar till stor del har stabiliserat eftersläpningen.

| b) | Vidare har de uteblivna betalningarna inneburit att genomförandet av programmen 2014–2020 under andra rubriker har saktats ned, främst på grund av strävan att uppfylla avtalsförpliktelser som härrör från tidigare åtaganden och därmed undvika ränta för sen betalning. Detta i ett läge när dessa viktiga program förväntas bidra till tillväxt och sysselsättning i Europa och till att säkra unionens ställning på den internationella arenan. |
| --- | --- |

b)

Vidare har de uteblivna betalningarna inneburit att genomförandet av programmen 2014–2020 under andra rubriker har saktats ned, främst på grund av strävan att uppfylla avtalsförpliktelser som härrör från tidigare åtaganden och därmed undvika ränta för sen betalning. Detta i ett läge när dessa viktiga program förväntas bidra till tillväxt och sysselsättning i Europa och till att säkra unionens ställning på den internationella arenan.

2.   Prognos

| c) | Europaparlamentet och rådet noterar den prognos för 2015 och 2016 som kommissionen lagt fram där analysen ger vid handen att det kan vara möjligt att minska eftersläpningen vid årets slut av utestående betalningskrav för sammanhållningsprogrammen 2007–2013 till en nivå runt 2 miljarder euro vid slutet av 2016, särskilt med tanke på att sammanhållningsprogrammens slutskede närmar sig, och förutsatt att tillräckliga betalningsbemyndiganden beviljas i 2016 års budget. Detta bör bidra till att negativa återverkningar och onödiga förseningar i genomförandet av programmen för 2014–2020 kan undvikas. |
| --- | --- |

c)

Europaparlamentet och rådet noterar den prognos för 2015 och 2016 som kommissionen lagt fram där analysen ger vid handen att det kan vara möjligt att minska eftersläpningen vid årets slut av utestående betalningskrav för sammanhållningsprogrammen 2007–2013 till en nivå runt 2 miljarder euro vid slutet av 2016, särskilt med tanke på att sammanhållningsprogrammens slutskede närmar sig, och förutsatt att tillräckliga betalningsbemyndiganden beviljas i 2016 års budget. Detta bör bidra till att negativa återverkningar och onödiga förseningar i genomförandet av programmen för 2014–2020 kan undvikas.

| d) | Europaparlamentet och rådet understryker sitt åtagande att fasa ut den ohållbara eftersläpningen av utestående betalningskrav för 2007–2013 års sammanhållningsprogram. De åtar sig att samarbeta fullt ut för att kunna bevilja så många betalningsbemyndiganden i 2016 års budget att det blir möjligt att nå ett sådant mål. I överläggningarna kommer de att beakta den aktuella prognosen, som kommissionen kommer att ta med och vidareutveckla i sina beräkningar för budgetförslaget för 2016. |
| --- | --- |

d)

Europaparlamentet och rådet understryker sitt åtagande att fasa ut den ohållbara eftersläpningen av utestående betalningskrav för 2007–2013 års sammanhållningsprogram. De åtar sig att samarbeta fullt ut för att kunna bevilja så många betalningsbemyndiganden i 2016 års budget att det blir möjligt att nå ett sådant mål. I överläggningarna kommer de att beakta den aktuella prognosen, som kommissionen kommer att ta med och vidareutveckla i sina beräkningar för budgetförslaget för 2016.

| e) | Kommissionen kommer att fortsätta att noga övervaka utvecklingen av eftersläpningen och vid behov föreslå lämpliga åtgärder för att säkerställa en ordnad utveckling av betalningsbemyndiganden i linje med de godkända åtagandebemyndigandena. |
| --- | --- |

e)

Kommissionen kommer att fortsätta att noga övervaka utvecklingen av eftersläpningen och vid behov föreslå lämpliga åtgärder för att säkerställa en ordnad utveckling av betalningsbemyndiganden i linje med de godkända åtagandebemyndigandena.

| f) | De tre institutionerna erinrar om sitt åtagande att aktivt övervaka genomförandet av betalningar under 2015. Som ett led i deras fortlöpande diskussioner bekräftar de sin vilja att anordna särskilda interinstitutionella möten den 26 maj, 14 juli och 19 oktober, i syfte att säkerställa en hållbar budgeteringsprocess. Dessa interinstitutionella möten bör också behandla de långsiktiga prognoserna för betalningsutvecklingen fram till slutet av den nuvarande fleråriga budgetramen, för vilken kommissionen uppmanas att vid behov lägga fram alternativa scenarier. |
| --- | --- |

f)

De tre institutionerna erinrar om sitt åtagande att aktivt övervaka genomförandet av betalningar under 2015. Som ett led i deras fortlöpande diskussioner bekräftar de sin vilja att anordna särskilda interinstitutionella möten den 26 maj, 14 juli och 19 oktober, i syfte att säkerställa en hållbar budgeteringsprocess. Dessa interinstitutionella möten bör också behandla de långsiktiga prognoserna för betalningsutvecklingen fram till slutet av den nuvarande fleråriga budgetramen, för vilken kommissionen uppmanas att vid behov lägga fram alternativa scenarier.

| g) | För att underlätta processen för övervakning av programmen 2007–2013 kommer kommissionen att i juli och oktober rapportera om genomförandet av budgeten, dels jämfört med månadsprognoserna för budgetåret, dels jämfört med föregående år fram till dags dato, liksom utvecklingen av eftersläpningen av utestående betalningskrav i underrubrik 1b. |
| --- | --- |

g)

För att underlätta processen för övervakning av programmen 2007–2013 kommer kommissionen att i juli och oktober rapportera om genomförandet av budgeten, dels jämfört med månadsprognoserna för budgetåret, dels jämfört med föregående år fram till dags dato, liksom utvecklingen av eftersläpningen av utestående betalningskrav i underrubrik 1b.

| h) | Europaparlamentet och rådet är fast beslutna att undvika en motsvarande uppbyggnad av eftersläpning i framtiden och uppmanar kommissionen att noga kontrollera genomförandet av programmen för 2014–2020 och att inrätta ett system för tidig varning. För att uppnå detta åtar sig kommissionen att utveckla lämpliga verktyg för att under budgetförfarandets gång löpande tillhandahålla prognoser för betalningar, per underrubrik för underrubrikerna 1b, 2 och 5 och per program för underrubrikerna 1a, 3 och 4 med inriktning på år N och år N+1, inklusive utvecklingen av obetalda fakturor och utestående åtaganden; dessa prognoser kommer regelbundet att uppdateras på grundval av budgetbeslut och sådan utveckling av relevans som påverkar programmens betalningsprofiler; betalningsprognoser kommer att presenteras i juli inom ramen för de interinstitutionella möten om betalningar som föreskrivs i punkt 36 tredje stycket i det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

h)

Europaparlamentet och rådet är fast beslutna att undvika en motsvarande uppbyggnad av eftersläpning i framtiden och uppmanar kommissionen att noga kontrollera genomförandet av programmen för 2014–2020 och att inrätta ett system för tidig varning. För att uppnå detta åtar sig kommissionen att utveckla lämpliga verktyg för att under budgetförfarandets gång löpande tillhandahålla prognoser för betalningar, per underrubrik för underrubrikerna 1b, 2 och 5 och per program för underrubrikerna 1a, 3 och 4 med inriktning på år N och år N+1, inklusive utvecklingen av obetalda fakturor och utestående åtaganden; dessa prognoser kommer regelbundet att uppdateras på grundval av budgetbeslut och sådan utveckling av relevans som påverkar programmens betalningsprofiler; betalningsprognoser kommer att presenteras i juli inom ramen för de interinstitutionella möten om betalningar som föreskrivs i punkt 36 tredje stycket i det interinstitutionella avtalet.

| i) | Detta bör göra det möjligt för budgetmyndigheten att fatta nödvändiga beslut i god tid, så att man kan undvika framtida uppbyggnad av ohållbar eftersläpning av utestående betalningskrav vid årets slut samtidigt som man till fullo respekterar och genomför de avtal som ingåtts som en del av den fleråriga budgetramen och det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

i)

Detta bör göra det möjligt för budgetmyndigheten att fatta nödvändiga beslut i god tid, så att man kan undvika framtida uppbyggnad av ohållbar eftersläpning av utestående betalningskrav vid årets slut samtidigt som man till fullo respekterar och genomför de avtal som ingåtts som en del av den fleråriga budgetramen och det årliga budgetförfarandet.

BILAGA TILL BILAGA II: INSLAG I EN BETALNINGSPLAN SOM SKA FÖRA IN EU:S BUDGET PÅ ETT HÅLLBART SPÅR IGEN
   (1)

Sammanfattning

Det ökade gapet mellan godkända betalningsbemyndiganden och de åtaganden som de europeiska institutionerna tidigare ingått har varit en av de centrala aspekterna av utvecklingen när det gäller genomförandet av EU:s budget, särskilt sedan 2012. Denna betalningsklyfta har fått ett antal negativa konsekvenser inom olika utgiftsområden, och har framför allt lett till en ökad eftersläpning av utestående betalningsanspråk för sammanhållningsprogrammen för 2007–2013 (rubrik 1b), något som nådde en historisk toppnivå vid utgången av 2014.

Denna ökade eftersläpning av utestående betalningsanspråk är en följd av att betalningsanspråken avseende programcykeln 2007–2013 ökade till en toppnivå samtidigt som betalningstaket inom den fleråriga budgetramen sänktes år 2014, vilket skedde i ett allmänt klimat präglat av konsolidering av de offentliga finanserna på nationell nivå. Två olika faktorer är därför avgörande för att man ska förstå denna utveckling.

För det första, den cykliska ökningen av betalningsanspråken till följd av det fortlöpande genomförandet av sammanhållningsprogrammen för 2007–2013, vilka ska betalas ut under de första åren av den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Efter en långsam start för programmen 2007–2009, vilket (bland annat) berodde på finanskrisens följder och de vidtagna motåtgärderna, har genomförandet ökat sedan 2012. Betalningsanspråken har sålunda ökat årligen och nådde ett historiskt rekord på 61 miljarder euro 2013 inom sammanhållningspolitiken, som drivits på av tidsfrister för genomförandet och de bestämmelser om automatiskt återtagande som fastställs i lagstiftningen om sammanhållningspolitiken (2).

Det har varit svårt att hantera en sådan kraftig ökning av betalningsanspråken för sammanhållningspolitiken 2007–2013 i EU:s budget, samtidigt som andra program är i full gång och taket för betalningarna var lägre 2014, och mot bakgrund av den pågående budgetkonsolideringen i medlemsstaterna.

Den andra avgörande faktorn som kan förklara denna utveckling är den betydande sänkningen av betalningstaket i den nya fleråriga budgetramen, vilken var särskilt drastisk (8 miljarder lägre) 2014. Den brist på betalningsbemyndiganden som detta gett upphov till påverkar inte endast sammanhållningspolitiken (rubrik 1b), utan även andra utgiftsområden och i synnerhet politikområdena Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning (rubrik 1a), Europa i världen (rubrik 4) och Säkerhet (rubrik 3).

För att möta denna utmaning vidtog kommissionen åtgärder för att trygga en aktiv förvaltning av de knappa betalningsbemyndigandena, nämligen följande: snabbt vidta åtgärder för att återkräva felaktigt utbetalda belopp, begränsa outnyttjade belopp på förvaltningskonton, minska förfinansieringsprocenterna, på bästa sätt utnyttja de tillåtna sista betalningsdatumen, senarelägga inbjudningar att lämna förslag/anbudsinfordringar och relaterad upphandling och i högre grad prioritera länder som erhåller finansiellt stöd.

Budgetmyndigheten informerades dessutom i god tid om de olika utmaningarna och utvecklingstendenserna och olika ändringsbudgetar föreslogs för att öka de godkända betalningsbemyndigandena.

Trots ökningen av betalningsbemyndigandena genom ändringsbudgetar som godkänts av parlamentet och rådet (3), och trots kommissionens aktiva förvaltning av tillgängliga betalningsbemyndiganden, har eftersläpningen av utestående betalningsanspråk hela tiden ökat: endast för sammanhållningspolitiken 2007–2013 uppgick beloppet till 24,7 miljarder euro vid utgången av 2014
   (4).

Tack vare de mildrande åtgärder som kommissionen vidtog kunde eftersläpningen i stor utsträckning kontrolleras inom andra politikområden som förvaltas direkt av kommissionen. De flesta av de betalningsbemyndiganden som fanns tillgängliga 2014 användes till att fullgöra kontraktsbaserade skyldigheter som härrörde från den förra programperioden och på detta sätt minimera påföljderna för sena betalningar, vilka trots detta ökade femfaldigt på ett år (till 3 miljoner euro) (5). Genom dessa åtgärder undvek man större negativa finansiella konsekvenser för EU:s budget, men de innebar att ett antal betalningsdatum fick flyttas fram till 2015, vilket påverkade aktörernas legitima förväntningar eftersom de kanske var tvungna att flytta fram startdatumen för sina projekt och/eller tillfälligt öka samfinansieringen.

Avslutandet av sammanhållningsprogrammen för perioden 2007–2013 närmar sig. Under 2014 minskade det totala antalet mottagna betalningsanspråk till 53 miljarder (från 61 miljarder 2013). Enligt de senaste prognoserna (januari 2015) förväntas medlemsstaterna lägga fram betalningsanspråk för ett belopp på ca 48 miljarder euro 2015 och 18 miljarder euro 2016. Dessa siffror kan emellertid inte beaktas till det nominella värdet, eftersom det under 2015–2016 kommer att finnas ett tak för betalningsanspråk som förfaller till betalning på 95 % av programmets hela finansieringsram i enlighet med bestämmelserna i relevant lagstiftning (6). Kommissionen uppskattar att de resulterande betalningsanspråk som förfaller till betalning 2015 uppgår till ca 35 miljarder euro och upp till 3,5 miljarder euro 2016.

I budgeten för 2015 godkänns nästan 40 miljarder euro i betalningsbemyndiganden för sammanhållningspolitiken 2007–2013. Denna budget kommer att täcka både eftersläpade betalningar (24,7 miljarder euro, vilket tar i anspråk 62 % av budgeten för sammanhållningspolitiken 2017–2013) och nya betalningsanspråk som mottagits i tid för att betalas (uppskattningsvis 35 miljarder euro). Resultatet blir att eftersläpningen vid utgången av 2015 uppskattas ha minskat till ett belopp på 20 miljarder euro.

I detta skede uppskattar kommissionen att upp till 23,5 miljarder euro kommer att behövas för att täcka de återstående betalningsanspråken före avslutandet och för att åtgärda eftersläpningen. I sitt förslag till budget för 2016 kommer kommissionen att finjustera betalningsbemyndigandena för rubrik 1b, för att se till att detta åstadkoms tillsammans med ett korrekt genomförande av programmen för 2014–2020.

Budgetåret 2015 för sammanhållningspolitiken
  (miljarder euro)

| Tillgängliga betalningsbemyndiganden i budgeten 2015 | (1) | 39,5 |
| --- | --- | --- |
| — | Av vilka eftersläpningar i slutet av 2014 |

Tillgängliga betalningsbemyndiganden i budgeten 2015

(1)

39,5

—

Av vilka eftersläpningar i slutet av 2014

(2)

24,7

| — | Av vilka prognoserna för 2015 med ett tak på 95 % |
| --- | --- |

—

Av vilka prognoserna för 2015 med ett tak på 95 %

(3)

~35

Förväntad eftersläpning i slutet av 2015

(4)=(1)-(2)-(3)

~20

Budgetåret 2016 för sammanhållningspolitiken
  (miljarder euro)

| Förväntad eftersläpning i slutet av 2015 | (1) | ~20 |
| --- | --- | --- |
| Maxbelopp för återstående betalningsanspråk som förväntas mottas under 2016 för avslutandet | (2) | ~3,5 |
| Maxbelopp för betalningsanspråk som ska täckas av 2016 års budget | (3)=(1)+(2) | ~23,5 |

Förväntad eftersläpning i slutet av 2015

(1)

~20

Maxbelopp för återstående betalningsanspråk som förväntas mottas under 2016 för avslutandet

(2)

~3,5

Maxbelopp för betalningsanspråk som ska täckas av 2016 års budget

(3)=(1)+(2)

~23,5

På samma sätt bör nivån på de betalningsbemyndiganden som föreslås för andra politikområden i 2016 års budget göra det möjligt att uppfylla skyldigheter som härrör från tidigare åtaganden och minimera riken för sena räntebetalningar, men även trygga en adekvat nivå på genomförandet och upphandlingen när det gäller programmen under perioden 2014–2020.

Den fleråriga karaktären hos en betydande andel av EU-budgeten förklarar tidsskillnaden mellan tidpunkten då åtagandet registrerades och den tidpunkt då själva betalningen mot detta åtagande verkställdes. Det är därför normalt och väntat att en strukturell volym av utestående åtaganden (så kallade ”RAL”, dvs. den franska förkortningen för reste à liquider) ackumulerats. Med hänsyn till den lagstadgade tidsfristen för kommissionens utbetalning av betalningsanspråk (7) och koncentrationen av betalningsanspråk till slutet av året till följd av kravet att undvika tillbakadraganden och eventuella avbrott, anses det ”normalt” med ett visst antal utestående betalningsanspråk i slutet av året. Den ökade eftersläpningen under de senaste åren har emellertid nått ”onormala” nivåer (8), vilka i förväg tar en betydande och ökande del av följande års budget i anspråk och som inte är hållbara när det gäller sund ekonomisk förvaltning.

Kommissionen uppskattar att ungefär hälften av de utestående betalningsanspråk som släpar efter ifråga om sammanhållningspolitiken vid utgången av 2013 och 2014 var ”onormal”. Detta innebär att eftersläpningen var kopplad till bristen på godkända betalningsbemyndiganden i budgeten, vilket skapade en ”snöbollseffekt”. När avslutandet närmar sig kommer lägre betalningsnivåer att behövas under 2015 och 2016 och eftersläpningen kommer automatiskt att minska. Antalet betalningsavbrott och inställda utbetalningar förväntas också minska i och med att programmen avslutas. Med betalningsbemyndiganden på ca 21,5 miljarder euro för programmen för perioden 2007–2013 under 2016 kommer eftersläpningen enligt prognoserna att vara ca 2 miljarder euro vid utgången av 2016.

Sammanhållningsprogrammen 2007–2013: utvecklingen av eftersläpningen av utestående betalningsanspråk vid årets slut 2007–2016

Image

Budgetmyndighetens två parter, rådet och Europaparlamentet, har insett behovet av att fasa ut den ”onormala” eftersläpning som ackumulerats. Dessa kom under förhandlingarna om 2015 års budget gemensamt överens om att ”till årets slut minska antalet obetalda fakturor, framför allt inom ramen för sammanhållningspolitiken, till den strukturella nivån under den nuvarande fleråriga budgetramen” och att ”verka för att under 2015 genomföra en plan för att minska antalet obetalda fakturor i samband med genomförandet av programmen för perioden 2007–2013 till den överenskomna nivån till halvtidsöversynen av den nuvarande fleråriga budgetramen”.

Detta dokument ger en solid grund för en samsyn för budgetmyndighetens två parter, vilka förväntas sträva efter att fatta beslut som gör det möjligt att fasa ut den onormala eftersläpningen av obetalda fakturor för programmen för perioden 2007–2013 före utgången av 2016.

Denna betalningsplan ger även möjlighet att dra vissa lärdomar när det gäller den framtida budgetförvaltningen:

| 1. | Överenskommelsen om ändringsbudget nr 2/2014 (9) vid utgången av 2014 var mycket viktig och bidrog i stor utsträckning till att stabilisera eftersläpningen av utestående betalningsanspråk på en nivå som kan fasas ut under en period på två år. Institutionerna har tagit ansvar inför en mycket svår budgetsituation i många medlemsstater. |
| --- | --- |

1.

Överenskommelsen om ändringsbudget nr 2/2014 (9) vid utgången av 2014 var mycket viktig och bidrog i stor utsträckning till att stabilisera eftersläpningen av utestående betalningsanspråk på en nivå som kan fasas ut under en period på två år. Institutionerna har tagit ansvar inför en mycket svår budgetsituation i många medlemsstater.

| 2. | Det åtgärder för en aktiv budgetförvaltning som kommissionen vidtagit har visat sig vara oumbärliga för att hantera bristen på betalningsbemyndiganden inom många politikområden. Dessa åtgärder kommer att behöva upprätthållas så länge de behövs för att undvika oproportionerliga avbrott för stödmottagare och/eller betalning av straffränta. |
| --- | --- |

2.

Det åtgärder för en aktiv budgetförvaltning som kommissionen vidtagit har visat sig vara oumbärliga för att hantera bristen på betalningsbemyndiganden inom många politikområden. Dessa åtgärder kommer att behöva upprätthållas så länge de behövs för att undvika oproportionerliga avbrott för stödmottagare och/eller betalning av straffränta.

| 3. | Även om genomförandet av programmen inom sammanhållningspolitiken följer en återkommande cykel kan storleken på topparna och dalarna jämnas ut genom att man genomför program så snabbt som möjligt i ett tidigt skede av programcykeln. Detta är särskilt önskvärt under de nuvarande ekonomiska förhållandena där investeringar verkligen behövs för att stimulera ekonomisk återhämtning och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

3.

Även om genomförandet av programmen inom sammanhållningspolitiken följer en återkommande cykel kan storleken på topparna och dalarna jämnas ut genom att man genomför program så snabbt som möjligt i ett tidigt skede av programcykeln. Detta är särskilt önskvärt under de nuvarande ekonomiska förhållandena där investeringar verkligen behövs för att stimulera ekonomisk återhämtning och konkurrenskraft.

| 4. | Ansökningar om betalning måste lämnas in regelbundet. Medlemsstaterna bör undvika onödiga administrativa dröjsmål genom att sända in sina ansökningar om betalning under hela året. Lämnas ansökningarna in regelbundet kan man förbättra budgetförvaltningen och bidra till att minimera eftersläpningen i slutet av året. |
| --- | --- |

4.

Ansökningar om betalning måste lämnas in regelbundet. Medlemsstaterna bör undvika onödiga administrativa dröjsmål genom att sända in sina ansökningar om betalning under hela året. Lämnas ansökningarna in regelbundet kan man förbättra budgetförvaltningen och bidra till att minimera eftersläpningen i slutet av året.

| 5. | Dessutom är en tillräcklig budgetering av betalningsbemyndiganden ett nödvändigt villkor för att korrekt genomföra budgeten och undvika en ackumulering av en ohållbar nivå på utestående betalningsanspråk vid årets slut. Utöver detta, kommer man att behöva tillämpa den ”särskilda och maximala flexibilitet” som omnämns i Europeiska rådets slutsatsser och ordförande Barrosos uttalande i februari 2013, för att efterleva unionens rättsliga förpliktelser. Budgetmyndighetens beslut bör dessutom, i största möjliga utsträckning, möjliggöra en smidig betalningsprofil under den fleråriga budgetramens löptid. |
| --- | --- |

5.

Dessutom är en tillräcklig budgetering av betalningsbemyndiganden ett nödvändigt villkor för att korrekt genomföra budgeten och undvika en ackumulering av en ohållbar nivå på utestående betalningsanspråk vid årets slut. Utöver detta, kommer man att behöva tillämpa den ”särskilda och maximala flexibilitet” som omnämns i Europeiska rådets slutsatsser och ordförande Barrosos uttalande i februari 2013, för att efterleva unionens rättsliga förpliktelser. Budgetmyndighetens beslut bör dessutom, i största möjliga utsträckning, möjliggöra en smidig betalningsprofil under den fleråriga budgetramens löptid.

| 6. | Prognoskapaciteten måste förstärkas. Förutom de olika analyser som redan lagts fram (10) kommer kommissionen ytterligare att förbättra sina medellångfristiga och långfristiga prognoser för att i ett tidigt skede och i den utsträckning som det är möjligt kunna upptäcka eventuella problem. Den kommer särskilt att informera budgetmyndighetens två parter så snart den upptäckt någon utvecklinstendens vid genomförandet av programmen för perioden 2014–2020 som riskerar att göra betalningsprofilen ojämn. |
| --- | --- |

6.

Prognoskapaciteten måste förstärkas. Förutom de olika analyser som redan lagts fram (10) kommer kommissionen ytterligare att förbättra sina medellångfristiga och långfristiga prognoser för att i ett tidigt skede och i den utsträckning som det är möjligt kunna upptäcka eventuella problem. Den kommer särskilt att informera budgetmyndighetens två parter så snart den upptäckt någon utvecklinstendens vid genomförandet av programmen för perioden 2014–2020 som riskerar att göra betalningsprofilen ojämn.

1.   BAKGRUND

Sedan 2011 har kommissionen brottats med en stigande nivå av utestående betalningsanspråk vid årets slut, trots att betalningstaken utnyttjades full ut 2013 och 2014 och trots att marginalen för oförutsedda utgifter togs i bruk 2014. Trots att praktiskt taget alla godkända betalningsbemyndiganden i de årliga budgetarna har använts har eftersläpningen av utestående betalningsanspråk vid årets slut för sammanhållningspolitiken (rubrik 1b) och särskilda program under andra rubriker (såsom rubrik 4 ”Europa i världen”) hela tiden ökat.

Kommissionen har följt parlamentets och rådets uppmaning att övervaka situationen under hela året och särskilda interinstitutionella möten har ägt rum under de senaste åren där man tagit del av lägesbedömningen. Sedan 2011 har kommissionen varit tvungen att lägga fram förslag till ändringsbudgetar (FÄB) som syftat till att avsevärt öka nivån på betalningsbemyndigandena för att råda bot på betalningsbristen. Ursprungligen lägre nivåer på godkända betalningsbemyndiganden har lett till återkommande förslag till ändringsbudgetar, vilket har komplicerat beslutsprocessen ifråga om budgetförslaget, som bör vara huvudmålet för förlikning. Omröstningar om ändringsbudgetar har skett sent, vilket gjort det ännu svårare att hantera betalningsprocessen.

Mot bakgrund av de stadigt stigande nivåerna för åtagandebemyndiganden visar figuren nedan de allt mer ansträngda årliga betalningsbudgetarna och taken samt den successiva minskningen av klyftan mellan betalningstak och de anslag man röstat om, vilket kulminerat i behovet att ta i bruk marginalen för oförutsedda utgifter 2014.

Image

I december 2014, inom ramen för den överenskommelse som hade nåtts om 2014 och 2015 års budgetar, kom Europaparlamentet och rådet överens om följande uttalande:

| | ”Institutionerna är överens om målet att till årets slut minska antalet obetalda fakturor, framför allt inom ramen för sammanhållningspolitiken, till den strukturella nivån under den nuvarande fleråriga budgetramen.


  För att uppnå detta mål







  — | samtycker kommissionen till att, tillsammans med de gemensamma slutsatserna om 2015 års budget, lägga fram den senaste prognosen för antalet obetalda fakturor i slutet av 2014; kommissionen kommer att uppdatera dessa siffror och lägga fram alternativa scenarier i mars 2015 när en helhetsbild av antalet obetalda fakturor i slutet av 2014 kommer att vara tillgänglig för de viktigaste politikområdena, |
| --- | --- | --- |

”Institutionerna är överens om målet att till årets slut minska antalet obetalda fakturor, framför allt inom ramen för sammanhållningspolitiken, till den strukturella nivån under den nuvarande fleråriga budgetramen.

För att uppnå detta mål

—

samtycker kommissionen till att, tillsammans med de gemensamma slutsatserna om 2015 års budget, lägga fram den senaste prognosen för antalet obetalda fakturor i slutet av 2014; kommissionen kommer att uppdatera dessa siffror och lägga fram alternativa scenarier i mars 2015 när en helhetsbild av antalet obetalda fakturor i slutet av 2014 kommer att vara tillgänglig för de viktigaste politikområdena,

| — | kommer de tre institutionerna, på denna grundval, att sträva efter att enas om en högsta gräns för antalet obetalda fakturor vid årets slut som kan anses vara hållbar, |
| --- | --- |

—

kommer de tre institutionerna, på denna grundval, att sträva efter att enas om en högsta gräns för antalet obetalda fakturor vid årets slut som kan anses vara hållbar,

| — | kommer de tre institutionerna, på denna grundval samt i enlighet med förordningen om den fleråriga budgetramen, de överenskomna finansieringsramarna för programmen och alla andra bindande avtal, att verka för att under 2015 genomföra en plan för att minska antalet obetalda fakturor i samband med genomförandet av programmen för perioden 2007–2013 till den överenskomna nivån till halvtidsöversynen av den nuvarande fleråriga budgetramen; de tre institutionerna kommer att enas om en sådan plan i god tid före framläggningen av budgetförslaget för 2016; med tanke på det exceptionellt stora antalet obetalda fakturor är de tre institutionerna eniga om att överväga alla möjliga sätt för att minska detta antal. |
| --- | --- |

—

kommer de tre institutionerna, på denna grundval samt i enlighet med förordningen om den fleråriga budgetramen, de överenskomna finansieringsramarna för programmen och alla andra bindande avtal, att verka för att under 2015 genomföra en plan för att minska antalet obetalda fakturor i samband med genomförandet av programmen för perioden 2007–2013 till den överenskomna nivån till halvtidsöversynen av den nuvarande fleråriga budgetramen; de tre institutionerna kommer att enas om en sådan plan i god tid före framläggningen av budgetförslaget för 2016; med tanke på det exceptionellt stora antalet obetalda fakturor är de tre institutionerna eniga om att överväga alla möjliga sätt för att minska detta antal.

| — | kommissionen samtycker till att varje år till sitt budgetförslag bifoga en utvärdering av antalet obetalda fakturor och en förklaring av hur budgetförslaget kommer att göra det möjligt att minska denna nivå samt med hur mycket. I detta årliga dokument kommer man att ta ställning till de framsteg som hittills har gjorts och föreslå ändringar av planen i enlighet med de uppdaterade siffrorna.” |
| --- | --- |

—

kommissionen samtycker till att varje år till sitt budgetförslag bifoga en utvärdering av antalet obetalda fakturor och en förklaring av hur budgetförslaget kommer att göra det möjligt att minska denna nivå samt med hur mycket. I detta årliga dokument kommer man att ta ställning till de framsteg som hittills har gjorts och föreslå ändringar av planen i enlighet med de uppdaterade siffrorna.”

Som en omedelbar uppföljning av det gemensamma uttalandet lade kommissionen den 15 december 2014 fram en uppdaterad prognos över nivån på utestående betalningsanspråk vid utgången av 2014, vilken framgår av bilaga 1.

Föreliggande dokument ger en överblick över genomförandesituationen vid utgången av 2014, med tonvikten på eftersläpningarna i fråga om programmen för 2007–2013 inom ramen för sammanhållningspolitiken, i syfte att minska denna till en överenskommen nivå före halvtidsöversynen av den gällande budgetramen under 2016. I dokumentet behandlas även hur eftersläpningen utvecklats inom andra rubriker, även om problemet med eftersläpning är mycket mindre akut ifråga om absolut storlek än inom rubrik 1b: eftersläpningen av utestående betalningsanspråk inom andra rubriker vid utgången av 2014 motsvarade ca 1,8 miljarder euro.

2.   SITUATIONEN VID UTGÅNGEN AV 2014

2.1.   Genomförandet vid utgången av 2014

Vid utgången av 2014 uppgick genomförandet av betalningsbemyndigandena (före överföringar) till 134,6 miljarder euro (99 % av de slutliga godkända anslagen i budgeten för 2014). Underutnyttjandet av betalningsbemyndiganden (efter överföringar) var det lägst någonsin och uppgick till 32 miljoner euro, jämfört med 107 miljoner euro 2013 och 66 miljoner euro 2012. En så hög genomförandenivå, trots det sena antagandet av förslaget till ändringsbudget nr 3/2014, är en bekräftelse på de strikta begränsningar som fastställts för betalningsbemyndigandena, i synnerhet för slutförandet av programmen för perioden 2007–2013. I många fall utökades även motsvarande budgetposter med anslag som ursprungligen skulle ha avsatts för betalning av förfinansieringen av nyligen antagna program för perioden 2014–2020.

Under 2014 ökades betalningsbemyndigandena för programmen inom ramen för sammanhållningspolitiken för perioden 2007–2013 med 4,6 miljarder euro, av vilka 2,5 miljarder euro via förslaget till ändringsbudget nr 3/2014, 0,6 miljarder euro via överföringen i slutet av året (11) och 1,5 miljarder euro via interna överföringar från programmen för 2014–2020. Dessa ökningar bidrog till att stabilisera eftersläpningarna för sammanhållningsprogrammen för 2007–2013.

En stor mängd outnyttjade åtagandebemyndiganden fördes över eller omprogrammerades till 2015, inte endast för sammanhållningspolitiken, utan även för programmen för landsbygdsutveckling (rubrik 2) och migration och säkerhetsfonderna (rubrik 3). Som en följd av detta minskade de utestående åtagandena (RAL) till 189 miljarder euro vid utgången av 2014, dvs. en minskning med 32 miljarder jämfört med RAL i slutet av 2013. Denna minskning är emellertid en aning artificiell eftersom den i första hand är en följd av underutnyttjandet av de åtagandebemyndiganden för programmen 2014–2020 som förts över och omprogrammerats till 2015 och senare år då RAL kommer att ”återuppstå”. Om åtaganden hade ingåtts för alla anslag för de nya programmen under 2014 skulle RAL ha legat mycket närmare 2013 års nivå (224 miljarder euro).

Diagrammet nedan visar hur nivån på RAL har utvecklats under perioden 2007–2014 och prognosen för RAL-nivån vid utgången av 2015 för budgeten som helhet liksom för program med delad förvaltning i rubrikerna 1b, 2 och 3 och övriga program/rubriker. Det framgår av diagrammet att den övergripande nivån för RAL vid utgången av 2015 förväntas återgå till en nivå jämförbar med den för 2013. Av diagrammet framgår emellertid också skillnaden mellan programmen med delad förvaltning i rubrikerna 1b, 2 och 3, för vilka RAL vid utgången av 2015 förväntas minska jämfört med 2013, och övriga program/rubriker, för vilka RAL vid utgången av 2015 förväntas öka.

Image

2.2.   Mildrande åtgärder som vidtagits under 2014

Den 28 maj 2014 lade kommissionen fram sitt förslag till ändringsbudget nr 3/2014 med begäran om ytterligare betalningsbemyndiganden för 2014. Efter en lång antagningsprocess antogs FÄB nr 3/2014 slutligen den 17 december 2014. I väntan på att ändringsbudgeten skulle antas vidtog kommissionen ett antal mildrande åtgärder under 2014 i syfte att uppfylla rättsliga skyldigheter som härrörde från tidigare åtaganden samtidigt som den lanserade den nya generationen av program, med en exceptionellt stram budgetram.

För att genomföra den överenskomna politiken med de anslag som godkänts i budgeten antog kommissionen en strategi för aktiv budgetförvaltning med hänsyn tag

| — | Minimera den finansiella påverkan på EU-budgeten av räntor för sena betalningar och eventuella ansvarsförpliktelser. |
| --- | --- |

—

Minimera den finansiella påverkan på EU-budgeten av räntor för sena betalningar och eventuella ansvarsförpliktelser.

| — | Maximera genomförandet av programmen. |
| --- | --- |

—

Maximera genomförandet av programmen.

| — | Minimera den potentiellt negativa påverkan av beslut på tredje parter och ekonomin som helhet. |
| --- | --- |

—

Minimera den potentiellt negativa påverkan av beslut på tredje parter och ekonomin som helhet.

Följaktligen inkluderade åtgärderna för att trygga en aktiv förvaltning av de knappa betalningsbemyndigandena följande: proaktivt återkräva felaktigt utbetalda belopp, begränsa outnyttjade belopp på förvaltningskonton, minska förfinansieringsprocenterna, på bästa sätt utnyttja de tillåtna sista betalningsdatumen, senarelägga inbjudningar att lämna förslag/anbudsinfordringar och relaterad upphandling.

Dessa mildrande åtgärder har hjälpt kommissionen att skydda sin ställning som en förstklassig investerare och sitt rykte som en pålitlig och säker partner. Kommissionen har så långt som möjligt lyckats minimera de negativa effekterna av betalningsunderskotten, bland annat när det gäller att begränsa räntorna för sena betalningar. Trots en nästan femfaldig ökning jämfört med 2013 var det räntebelopp som betalades vid utgången av 2014 fortfarande begränsat (3 miljoner euro). Den relativt stora ökningen för rubrik 1a (Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning) och rubrik 4 (Europa i världen) som framgår i tabellen nedan visar vilket tryck betalningsbemyndigandena utsätts för.

Räntor för sena betalningar (i euro)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rubrik 1a | 294 855 | 157 950 | 173 748 | 329 615 | 137 906 | 243 748 | 1 047 488 |
| Rubrik 1b | 1 440 | 5 324 | 6 220 | 11 255 | 31 726 | 71 620 | 103 960 |
| Rubrik 2 | 27 819 | 1 807 | 9 576 | 15 713 | 61 879 | 30 991 | 61 985 |
| Rubrik 3 | 13 417 | 59 852 | 48 673 | 50 397 | 29 375 | 13 060 | 7 252 |
| Rubrik 4 | 250 204 | 178 468 | 257 818 | 1 266 425 | 335 820 | 247 786 | 1 797 825 |
| Rubrik 5 | 43 915 | 442 678 | 237 367 | 60 825 | 142 254 | 46 187 | 8 614 |
| Totalt | 631 651 | 846 079 | 733 403 | 1 734 230 | 738 960 | 653 392 | 3 027 124 |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Rubrik 1a

294 855

157 950

173 748

329 615

137 906

243 748

1 047 488

Rubrik 1b

1 440

5 324

6 220

11 255

31 726

71 620

103 960

Rubrik 2

27 819

1 807

9 576

15 713

61 879

30 991

61 985

Rubrik 3

13 417

59 852

48 673

50 397

29 375

13 060

7 252

Rubrik 4

250 204

178 468

257 818

1 266 425

335 820

247 786

1 797 825

Rubrik 5

43 915

442 678

237 367

60 825

142 254

46 187

8 614

Totalt

631 651

846 079

733 403

1 734 230

738 960

653 392

3 027 124

Räntor för sena betalningar inom sammanhållningspolitiken (rubrik 1b) är inte betydande, eftersom delad förvaltning utgör lejonparten av denna rubrik och delad förvaltning genererar inga förseningsräntor. När det gäller trovärdigheten är dock underlåtenheten att iaktta de fastställda tidsfristerna för politikområden med delad förvaltning mycket skadlig.

3.   TERMINOLOGI

I detta avsnitt förklaras ett antal definitioner som används i detta dokument.

3.1.   Projektcykel

Innan ett operativt program eller projekt godkänts reserverar kommissionen anslagen genom att skapa ett åtagande för en budgetpost för ett fastställt belopp. För denna transaktion behövs en del av de godkända åtagandebemyndigandena.

Mycket ofta leder undertecknandet av kontraktet för projektet eller godkännandet av det operativa programmet till en viss nivå av förfinansiering, som gör det möjligt för stödmottagaren att inleda programmet utan att låna pengar. När stödmottagarna nått fastställda delmål har de möjlighet att lämna in ansökningar om mellanliggande betalningar och få ersättning för utgifter relaterade till programmet.

Om det är frågan om större program såsom forskning (Horisont 2020), strukturfonder, Europeiska fiskerifonden och landsbygdsutveckling leder emellertid ansökningar om mellanliggande betalningar inte längre till utbetalning eftersom de omfattas av förfinansiering. Dessutom betalas en procentandel av de totala anslag för vilka åtaganden ingåtts för projektet eller programmet först vid avslutandet när kommissionen kontrollerat att allt arbete har utförts i enlighet med det ursprungliga avtalet. Om så inte är fallet ska dessa anslag dras tillbaka. I vissa fall kan kommissionen även utfärda betalningsanspråk för att kräva in betalningar som inte varit motiverade.

3.2.   Utestående åtaganden (RAL)

Utestående åtaganden benämns i allmänhet ”RAL”, dvs. den franska förkortningen för ”reste à liquider”. RAL är den del av ett åtagande som inte har utnyttjats i form av någon betalning vid en viss tidpunkt. I samband med fleråriga projekt ingås åtaganden när projektet inleds med en begränsad förfinansiering medan mellanliggande betalningar görs vid ett senare tillfälle när projektet håller på att genomföras och den slutliga betalningen görs vid avslutandet.

En stor del av EU:s budget hänför sig till investeringar som genomförs under ett antal år. Skillnaden mellan godkända åtagande- och betalningsbemyndiganden i budgeten bestämmer ändringarna i den totala nivån på RAL. Den hastighet med vilken åtagandena ökar och takten för programgenomförandet bestämmer i sin tur den normala utvecklingen av RAL. RAL ökar emellertid ytterligare, oavsett genomförandetakten, om man inte budgeterat för tillräckligt med betalningsåtaganden. I detta senare fall blir följden att nivån på utestående betalningsanspråk ökar i slutet av året.

Förhållandet mellan RAL och åtaganden under året är en god indikator för att jämföra storleken på RAL för särskilda program med deras finansieringsram. Exempelvis program och åtgärder med en årlig karaktär, såsom Erasmus eller Humanitärt bistånd, har ett förhållande mellan RAL och åtaganden under ett, vilket innebär att de flesta åtaganden betalas inom ett år. Sammanhållningsprogram har däremot normalt ett förhållande mellan RAL och åtaganden mellan 21⁄2 and 3, vilket återspeglar effekten av de regler för automatiska återtaganden som fastställs i lagstiftningen (de så kallade ”N+2-”/”N+3-”reglerna, se avsnitt 4.1 nedan). För vissa program under rubrik 4 är kvoten högre på grund av den komplexa förhandlingscykeln i samband med genomförandet. I sina betalningsanspråk tar kommissionen hänsyn till dessa indikatorer.

3.3.   Kassaflödesbegränsningar respektive underskott av betalningsbemyndiganden

Kommissionens kassaflöden bestäms främst av de belopp som tas ut av medlemsstaterna på månatlig basis i enlighet med bestämmelserna om egna medel. Kommissionen har inte rätt att låna pengar för att täcka kassflödesunderskott. Kassaflödesbegränsningar kan orsaka tillfälliga dröjsmål vid utbetalning till mottagare av EU-medel trots att det finns tillräckligt med godkända betalningsbemyndiganden i budgeten för det berörda budgetåret. Detta kan ske, ofta under första delen av budgetåret, eftersom summan av utestående betalningsanspråk vid utgången av föregående år och de som ska betalas under de första månaderna av innevarande år (till exempel för Europeiska garantifonden för jordbruket) är större än det maximala månatliga inflödet av egna medel som görs tillgängliga för kommissionen. Eftersom eftersläpningen från tidigare år fasats ut och det månatliga inflödet av resurser fortsätter senare under året gäller kassaflödesbegränsningen inte längre under årets följande månader.

Kassaflödesbegränsningar i början av året ökar till följd av underskottet av betalningsbemyndiganden, eftersom de månatliga belopp som betalas in bygger på inkomsterna i budgeten i den form den godkänts, före antagandet av ändringsbudgetar som ökar betalningsnivån, vilket normalt äger rum mot slutet av året.

Beroende på det exakta antagandedatumet (dvs. före eller efter den 16 november ifrågavarande år) kan det extra uttaget av egna medel för att täcka de ytterligare betalningsbemyndiganden som godkänts i ändringsbudgetar som antagits i slutet av året komma att generera tillgång till likvida medel först i början av nästa budgetår, vilket leder till eventuella svårigheter vid genomförandet av ändringsbudgetarna samma år.

3.4.   Eftersläpning av utestående betalningsanspråk vid årets slut

I slutet av varje år konstateras en eftersläpning av utestående betalningsanspråk, dvs. betalningsanspråk som sänts av mottagare av EU-stöd, och som ska tillgodoses inom en fastställd tidsfrist (i allmänhet mindre än två månader), men som ännu inte betalats ut (12). Detta uppstår av följande tre skäl:

| a) | Pågående avbrott/inställda betalningar: Betalningar avbröts eller ställdes in för vissa stödmottagare/program. Avbrott i betalningar är normalt kortsiktiga formella åtgärder genom vilka kommissonen skjuter upp betalningen i väntan på information som saknas eller kontroller av förvaltnings- och kontrollsystemen. |
| --- | --- |

a)

Pågående avbrott/inställda betalningar: Betalningar avbröts eller ställdes in för vissa stödmottagare/program. Avbrott i betalningar är normalt kortsiktiga formella åtgärder genom vilka kommissonen skjuter upp betalningen i väntan på information som saknas eller kontroller av förvaltnings- och kontrollsystemen.

| b) | Tidsramar: Betalningsanspråk tillgodoses inte eftersom de lämnades in under årets allra sista dagar, vilket innebar att det inte fanns tillräckligt med tid för att handlägga dem före årets slut. |
| --- | --- |

b)

Tidsramar: Betalningsanspråk tillgodoses inte eftersom de lämnades in under årets allra sista dagar, vilket innebar att det inte fanns tillräckligt med tid för att handlägga dem före årets slut.

| c) | Brist på medel: Betalningsanspråken kunde inte tillgodoses eftersom de godkända betalningsbemyndigandena för den relevanta budgetposten hade utnyttjats fullt ut. |
| --- | --- |

c)

Brist på medel: Betalningsanspråken kunde inte tillgodoses eftersom de godkända betalningsbemyndigandena för den relevanta budgetposten hade utnyttjats fullt ut.

En del av eftersläpningen anses vara ”normal” (se leden a och b). Ökningen av den ”onormala” eftersläpningen av utestående betalningsanspråk, av vilken lejonparten hänför sig till sammanhållningspolitiken, är förknippad med ett underskott av betalningsbemyndiganden (led c), medan kassaflödesbegränsningarna i början av året (se avsnitt 3.3 ovan) även påverkar detta. I avsnitt 4 utvecklas ytterligare fallet med sammanhållningspolitiken.

4.   RUBRIK 1B: EFTERSLÄPNINGENS UTVECKLING OCH UTSIKTER

I detta kapitel behandlas det särskilda fallet sammanhållningspolitiken (rubrik 1b). I kapitlet tas först strukturfondernas viktigaste aspekter upp och det förklaras hur särskilda tidigare händelser eller händelser relaterade till lagstiftningen gav upphov till den nuvarande svåra situationen. Sedan görs en beskrivning av hur en ”normal” eftersläpning skulle kunna definieras och det ges en detaljerad analys av situationen vid utgången av 2014.

4.1.   Genomförandet av strukturfonderna 2007–2013

Strukturfonderna 2007–2013: de viktigaste aspekterna

Projekt finansierade med medel från rubrik 1b organiseras i operativa program. Dessa operativa program föreslås av medlemsstaterna och förhandlas fram och antas av kommissionen i början av perioden för hela löptiden. Varje operativt program genomförs med delad förvaltning i form av enskilda projekt. Detta innebär att medlemsstaterna genomför fonderna. Kommissionen deltar i övervakningskommittéer, där den har en rådgivande roll vid valet av projekt och övervakar projektgenomförandet genom årliga genomföranderapporter.

Programmen samfinansieras genom EU-budgeten. Detta innebär att kommissionen inte betalar hela kostnaden för programmet. Medlemsstaterna måste hitta en ”matchande finansiering” för att finansiera en del av programmen.

Så snart ett program antagits har Europeiska unionen ingått ett rättsligt åtagande för hela perioden. Kommissionen ingick automatiskt åtaganden för anslagen på årsbasis före utgången av april 2007–2013, på basis av programmets finansieringsplan och inte på basis av själva genomförandet av programmets projekt. Samtidigt som EU-betalningar aldrig får överstiga åtagandena i EU-budgeten, är utgifter stödberättigande från början av perioden (dvs. till och med innan programmet antagits) fram till stödperiodens utgång.

Efter att programmet godkänts betalar kommissionen förfinansieringen. Dessa betalningar görs automatiskt till medlemsstaten och står till dess förfogande fram till avräkningen i samband med avslutandet.

Eftersom genomförandet av olika projekt sker fortlöpande lägger medlemsstaterna fram anspråk på mellanliggande betalningar via sina attesterande myndigheter. De mellanliggande betalningsanspråken betalas av kommissionen på basis av gällande samfinansieringsgrad och förutsatt att man inte beslutat om något avbrott eller inställda betalningar.

Denna mekanism fungerar så länge som hela den förfinansiering som kommissionen står för samt de mellanliggande betalningsanspråk som läggs fram av medlemsstaterna för programmen inte når 95 % av programmens tilldelningsandel. När detta tak nåtts kan medlemsstaten fortfarande sända in betalningsanspråk men dessa används för att räkna av eventuell utestående förfinansiering. Den återstående delen kommer att regleras vid avslutandet av programmet. Medlemsstaterna måste motivera stödberättigande utgifter för att täcka det förfinansieringsbelopp som erhölls i början av perioden och det belopp som behölls för avslutandet (5 % av den totala tilldelningen).

Efter att stödperioden löpt ut har det fastställts en period på 15 månader för att förbereda och lämna in avslutandedokumentationen till kommissionen och begära att den slutliga betalningen regleras. Innan den slutliga betalningen kan göras undersöker kommissionen dokumentationen om avslutandet (dvs. avslutandeförklaringen, den slutliga genomföranderapporten och ansökan om slutbetalning). Eftersom dessa handlingar förväntas lämnas senast den 31 mars 2017 kommer beslutet om avslutande (och de relaterade slutliga betalningarna) att infalla mellan 2017 och 2019.

På basis av resultatet av detta förfarande används de 5 % som behölls för avslutandet till att tillgodose utestående betalningsanspråk. I annat fall betalar kommissionen inte det fulla beloppet vid avslutandet. Det belopp som inte betalas kommer att dras tillbaka. Om korrigeringarna är större än 5 % kräver kommissionen in det felaktigt utbetalade beloppet.

N+2/N+3-regeln

N+2/N+3-regeln inrättades för första gången för programperioden 2000–2006. Regeln föreskriver att ett åtagande som gjorts år N måste omfattas av samma förfinansieringsbelopp och belopp för mellanliggande betalningsanspråk före den 31 december N+2 (N+2-regeln). Ett åtagande som till exempel gjorts 2012 måste till fullo omfattas av betalningsanspråk före den 31 december 2014. Det belopp som inte omfattas av ett betalningsanspråk dras tillbaka, vilket innebär att medlemsstaten förlorar sin finansiering. Hittills har emellertid inga betydande tillbakadraganden på basis av N+2/N+3-regeln förekommit under strukturfondernas hela historia.

Syftet med regeln är att säkra finansiell disciplin vid förvaltningen av EU-medel. Eftersom åtaganden ingås automatiskt så snart ett program godkänts ålägger regeln medlemsstaterna att genomföra projekten på ett dynamiskt sätt och undvika problem i slutet av cykeln. Dess existens gör det även möjligt att åstadkomma en smidigare betalningsprofil genom att tvinga medlemsstaterna att regelbundet lägga fram sina betalningsansökningar. Såsom det förklaras i nästa kapitel har emellertid ”uppmjukningen” av regeln, i synnerhet efter finanskrisens utbrott 2008, minskat dess reglerande effekt.

Denna regel utgör källan till koncentrationen av betalningsanspråk vid årets slut. Medlemsstaterna måste via ett särskilt it-system sända in sina betalningsansökningar före midnatt den 31 december. Även om de enligt lag är skyldiga att sända in sina ansökningar regelbundet under hela året (13) visar tidigare erfarenheter att många väntar till de sista veckorna med att sända in ansökningar om stora belopp.

4.2.   Profil för utestående betalningsanspråk för programperioden 2007-2013

Främsta drivkrafter under betalningscykeln

I början av perioden betalas betydande belopp i förfinansiering ut, och därefter kommer några år med relativt låga nivåer på de mellanliggande betalningarna då programmen inrättar sina strukturer och börjar genomföra projekt. Effekterna av N+2/N+3-regeln börjar tidigast att slå in i slutet av det tredje året under programperioden och därför finns det inget tryck att lämna in anspråk i början av perioden. Dessutom täcker förfinansieringen fortfarande en stor del av åtagandena som ingåtts i början av programperioden. Cirka 2–3 år före utgången av programperioden börjar den årliga nivån på mellanliggande betalningar att öka då programmen funnit sin form och betalningarna nått marschfart. En topp kan ses i slutet av perioden/i början av påföljande programperiod, följt av en minskning till i stort sett noll under de följande åren när programmen når 95-procentsgränsen. Som nämnts ovan görs de avslutande betalningarna mellan ett och tre år efter det att stödperioden löpt ut.

Undantag

De utvecklingstendenser i lagstiftningsramen för programperioden 2007-2013 har förstärkt den cykliska karaktären på nivån för mellanliggande betalningar:

| 1. | Övergången från N+3 till N+2. Som en del av den övergripande kompromissen med vilken den fleråriga budgetramen 2007–2013 fastställdes blev de nya medlemsstaterna liksom Grekland och Portugal föremål för N+3-reglen för åtagandedelarna under 2007–2010 och sedan N+2-regeln tills slutet av perioden. Detta innebär att dessa medlemsstater före utgången av 2013 blev tvungna att täcka två åtagandedelar: 2010 års del och den för 2011. Medlemsstaterna väntade naturligtvis inte nödvändigtvis till tidsfristen för tillbakadragande för att genomföra programmen och lämna in sina betalningsanspråk, så det förekom inga dubbla betalningsansökningar under 2013. Denna regel förstärkte dock i hög grad toppnivån 2013 och hade en spridningseffekt på påföljande år genom ackumuleringen av en allt större eftersläpning. |
| --- | --- |

1.

Övergången från N+3 till N+2. Som en del av den övergripande kompromissen med vilken den fleråriga budgetramen 2007–2013 fastställdes blev de nya medlemsstaterna liksom Grekland och Portugal föremål för N+3-reglen för åtagandedelarna under 2007–2010 och sedan N+2-regeln tills slutet av perioden. Detta innebär att dessa medlemsstater före utgången av 2013 blev tvungna att täcka två åtagandedelar: 2010 års del och den för 2011. Medlemsstaterna väntade naturligtvis inte nödvändigtvis till tidsfristen för tillbakadragande för att genomföra programmen och lämna in sina betalningsanspråk, så det förekom inga dubbla betalningsansökningar under 2013. Denna regel förstärkte dock i hög grad toppnivån 2013 och hade en spridningseffekt på påföljande år genom ackumuleringen av en allt större eftersläpning.

| 2. | Medlemsstaterna var ålagda att genomföra en efterlevnadskontroll av sina kontrollsystem för medlen. Resultaten av efterlevnadkontrollen skulle godkännas av kommissionen. Anspråk på mellanliggande betalningar kunde lämnas in men endast betalas av kommissionen efter godkännande av efterlevnadskontrollen. De flesta programmen antogs 2007 men inlämnadet av ansökningarna (eller åtminstone deras betalning från kommissionen) försenades, och nästan inga mellanliggande betalningar gjordes 2008. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna var ålagda att genomföra en efterlevnadskontroll av sina kontrollsystem för medlen. Resultaten av efterlevnadkontrollen skulle godkännas av kommissionen. Anspråk på mellanliggande betalningar kunde lämnas in men endast betalas av kommissionen efter godkännande av efterlevnadskontrollen. De flesta programmen antogs 2007 men inlämnadet av ansökningarna (eller åtminstone deras betalning från kommissionen) försenades, och nästan inga mellanliggande betalningar gjordes 2008.

| 3. | Som en respons på finanskrisen kom enträgna uppmaningar från medlemsstaterna att neutralisera 2007 års åtagandedel för N+2/N+3-regeln. Detta accepterades av kommissionen men istället för att senarelägga återtagandegränsen för 2007 års del med ett år mjuknades N+1/N+3-regeln ytterligare genom en enhällig omröstning i rådet att sprida kraven för 2007 års del i sex sjättedelar under hela perioden. Denna så kallade Greklandsregeln gjorde det möjligt att lämna in färre betalningsansökningar i början av perioden, vilket uppvägs genom mer betalningsansökningar i slutet av perioden. |
| --- | --- |

3.

Som en respons på finanskrisen kom enträgna uppmaningar från medlemsstaterna att neutralisera 2007 års åtagandedel för N+2/N+3-regeln. Detta accepterades av kommissionen men istället för att senarelägga återtagandegränsen för 2007 års del med ett år mjuknades N+1/N+3-regeln ytterligare genom en enhällig omröstning i rådet att sprida kraven för 2007 års del i sex sjättedelar under hela perioden. Denna så kallade Greklandsregeln gjorde det möjligt att lämna in färre betalningsansökningar i början av perioden, vilket uppvägs genom mer betalningsansökningar i slutet av perioden.

Dessutom, också som ett svar på krisen, förlängdes stödberättigandeperioden för utgifterna för programmen 2000–2006 från i slutet av 2008 till 2009 (genom att ändra kommissionens beslut att godkänna programmen) och därför fortsatte medlemsstaterna att fokusera på genomförandet av programmen 2000–2006. Till följd av detta försenades genomförandet av programmen 2007–2013 och det därmed sammanhängande inlämnandet av mellanliggande betalningar 2007–2013.

Jämförelse mellan programmen 2000–2006 och programmen 2007–2013

Under programperioden 2007–2013 ändrades N+3-regeln till N+2-regeln i slutet av det fjärde året medan programperioden 2000-2006 endast hade N+2-regeln, dock med vissa justeringar 2004 på grund av de 10 nya medlemsstaterna.

I diagrammet nedan jämförs de kumulativa mellanliggande betalningarna för perioden 2000–2006, som gjordes under åren 2001–2007 som en del av den totala finansieringsramen, med de kumulativa mellanliggande betalningarna för programmen 2007–2013 som gjordes från 2008–2014, åter igen som en procentandel av den totala finansieringsramen.

Diagram 1: Årligt mönster för kumulativa mellanliggande betalningar (med ett års eftersläpning): Perioden 2000–2006 (EU-15) jämfört med perioden 2007–2013 (% av den totala finansieringsramen exklusive förfinansiering)

Image

Såsom visas i diagrammet ligger de kumulativa betalningarna för programmen 2007–2013 konstant under den nivå som gällde för perioden 2000–2006, dock med en inhämtning mot slutet av perioden. Den fördröjda profilen för programmen 2007–2013 uppstod till följd av en kombination av de faktorer som beskrivs ovan. Den förklarar undergenomförandet av betalningsbemyndiganden och betalningstaket i början av perioden, då betalningsprofilen för programmen 2000–2006 använts som referens för att fastställa taken.

Betalningsansökningarna började att hämta igen skillnaden i ett senare skede och betalningarna begränsades hårt av nivån på de godkända betalningsbemyndigandena och/eller betalningstaket som ledde till att eftersläpningen uppstod.

Utvecklingen av eftersläpningen 2007–2014

Följande diagram (14) visar hur eftersläpningen utvecklats för 2007–2013 års program under perioden 2007–2016.

Diagram 2: Sammanhållningsprogrammen 2007–2013: utvecklingen av utestående betalningsanspråk vid årets slut (i miljoner euro)

Image

Såsom visas i diagrammet började eftersläpningen för programmen 2007–2013 att öka 2011 när den nådde nivån 11 miljarder euro, och 2014 nåddes toppnivån på 24,7 miljarder euro. Nedan förklaras att prognoserna fortfarande uppvisar en stor eftersläpning i slutet av 2015 innan en ”normal” och hållbar eftersläpning återkommer i slutet av 2016.

4.3.   Eftersläpningens delar och typer

Under året erhåller kommissionen följande betalningsanspråk för strukturfonderna:

| a) | Stödberättigade betalningsanspråk som täcks av betalningar under loppet av året. |
| --- | --- |

a)

Stödberättigade betalningsanspråk som täcks av betalningar under loppet av året.

| b) | Betalningsanspråk som redan har täckts av förfinansiering i början av programperioden och som sedan inte följs upp av ytterligare betalningar. |
| --- | --- |

b)

Betalningsanspråk som redan har täckts av förfinansiering i början av programperioden och som sedan inte följs upp av ytterligare betalningar.

| c) | Betalningsanspråk som endast kan betalas efter avslutandet kommer att behöva vänta tills kommissionen och mottagaren uppnår en överenskommelse om avslutandet. |
| --- | --- |

c)

Betalningsanspråk som endast kan betalas efter avslutandet kommer att behöva vänta tills kommissionen och mottagaren uppnår en överenskommelse om avslutandet.

| d) | Betalningsanspråk betalas inte eftersom de lämnades in under årets allra sista dagar, vilket innebar att det var för sent att handlägga dem före årets slut. |
| --- | --- |

d)

Betalningsanspråk betalas inte eftersom de lämnades in under årets allra sista dagar, vilket innebar att det var för sent att handlägga dem före årets slut.

| e) | Betalningsanspråk som avbryts/ställs in för vissa mottagare. Inställelser eller avbrott i betalningar är normalt kortsiktiga formella åtgärder genom vilka kommissonen skjuter upp betalningen i väntan på uteblivna uppgifter eller kontroller av förvaltnings- och kontrollsystemen. |
| --- | --- |

e)

Betalningsanspråk som avbryts/ställs in för vissa mottagare. Inställelser eller avbrott i betalningar är normalt kortsiktiga formella åtgärder genom vilka kommissonen skjuter upp betalningen i väntan på uteblivna uppgifter eller kontroller av förvaltnings- och kontrollsystemen.

| f) | Betalningsanspråk som är obetalda i slutet av året eftersom de godkända betalningsbemyndigandena för den relevanta budgetposten hade utnyttjats fullt ut. |
| --- | --- |

f)

Betalningsanspråk som är obetalda i slutet av året eftersom de godkända betalningsbemyndigandena för den relevanta budgetposten hade utnyttjats fullt ut.

| g) | De sista fyra kategorierna (från c till f) förblir utestående anspråk i årets slut, men eftersläpningen innehåller utestående betalningsanspråk enligt skälen d, e och f. En viss nivå av utestående betalningsanspråk vid årets slut anses ”normal” när de motsvarar skälen d och e. En ”onormal” eftersläpning innehåller bara utestående betalningsanspråk enligt skäl f. |
| --- | --- |

g)

De sista fyra kategorierna (från c till f) förblir utestående anspråk i årets slut, men eftersläpningen innehåller utestående betalningsanspråk enligt skälen d, e och f. En viss nivå av utestående betalningsanspråk vid årets slut anses ”normal” när de motsvarar skälen d och e. En ”onormal” eftersläpning innehåller bara utestående betalningsanspråk enligt skäl f.

Följande diagram visar flödet av betalningsanspråk för rubrik 1b, från att medlemsstaterna inlämnande via identifieringen av ”betalningsanspråk som förfaller till betalning” till den ”normala” och ”onormala” eftersläpningen.

Image

Koncentration av anspråk i slutet av året och tid för att betala

Det råder en stor koncentration av betalningsanspråk som medlemsstaterna sänder i december månad, någonstans mellan 27 % och 35 % av årstotalen för perioden 2011–2014. För varje betalningsanspråk som erhålls behöver kommissionen utföra kontroller innan utbetalningen sker. Ju större antalet anspråk är som erhålls under årets sista veckor desto större är risken för att anspråken inte ska betalas tillbaka före utgången av året.

Av detta skäl uppmanar kommissionen regelbundet medlemsstaterna att sända in sina anspråk mer regelbundet under året.

I följande diagram visas den månatliga utvecklingen av inlämnadet av betalningsanspråk för 2007–2013 års program mellan 2011 och 2014.

Diagram 3a: Månatligt mönster för kumulativa mellanliggande betalningsanspråk för perioden 2007–2013 (i % av totalbeloppet)

Image

Diagrammet ovan visar klart och tydligt en återkommande mycket brant ökning av betalningsanspråk i slutet av året.

Diagram 3b: Koncentration av betalningsanspråk under årets två sista månader (procentandel som mottagits i november och december) mellan 2011 och 2014

Image

Diagrammet visar att mer och mer anspråk har inkommit sent under året, på grund av det ökande trycket av N+2-regeln. Avskaffandet av N+3-regeln 2013 innebar att alla medlemsstater hade en N+2-regel utom Rumänien, Slovakien och Kroatien. Det hade en stor effekt på volymen anspråk som erhålls under året. Beloppet av anspråk som ankommer för sent för att betalas under året beror på det totala belopp anspråk som erhålls under året och på profilen inom året.

Effekter av avbrott och inställda betalningar

Kommissionen använder sig av ett antal förebyggande mekanismer för att skydda EU-budgeten innan det görs betalningar till medlemsstaterna när den är medveten om de potentiella bristerna. Dessa är särskilt värdefulla för att förbättra kontrollsystem i medlemsstaterna och därmed för att minska behovet av framtida finansiella korrigeringar från kommissionens sida.

Till följd av detta går det inte att betala vissa anspråk direkt eftersom de har avbrutits eller ställts in av kommissionen i väntan på att förbättringar i kontrollsystemen görs. De flesta av dessa anspråk kommer till slut visserligen inte att avslås men de kan inte betalas direkt.

I enlighet med denna förordning (15) kan kommissionen

| — | avbryta betalningen och skjuta upp tidsfristen upp till 6 månader för program 2007–2013 om det finns belägg för en betydande brist i hur förvaltning och kontrollsystem fungerar i den berörda medlemsstaten, eller om kommissionens avdelningar måste utföra ytterligare kontroller till följd av information om att utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplad till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats. |
| --- | --- |

—

avbryta betalningen och skjuta upp tidsfristen upp till 6 månader för program 2007–2013 om det finns belägg för en betydande brist i hur förvaltning och kontrollsystem fungerar i den berörda medlemsstaten, eller om kommissionens avdelningar måste utföra ytterligare kontroller till följd av information om att utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplad till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats.

| — | ställa in hela eller delar av en mellanliggande betalning till en medlemsstat för program 2007–2013 om det finns belägg för allvarliga brister i programmets förvaltning eller kontrollsystem och medlemsstaten inte har vidtagit de nödvändiga korrigerande åtgärderna, eller om utgifterna i en attesterad utgiftsredogörelse står i samband med en allvarlig oriktighet som inte korrigerats, eller om en medlemsstat gör sig skyldig till allvarliga överträdelser när det gäller dess förvaltnings- och kontrollförpliktelser. Om medlemsstaten inte vidtar de nödvändiga åtgärderna kan kommissionen utkräva en finansiell korrigering. |
| --- | --- |

—

ställa in hela eller delar av en mellanliggande betalning till en medlemsstat för program 2007–2013 om det finns belägg för allvarliga brister i programmets förvaltning eller kontrollsystem och medlemsstaten inte har vidtagit de nödvändiga korrigerande åtgärderna, eller om utgifterna i en attesterad utgiftsredogörelse står i samband med en allvarlig oriktighet som inte korrigerats, eller om en medlemsstat gör sig skyldig till allvarliga överträdelser när det gäller dess förvaltnings- och kontrollförpliktelser. Om medlemsstaten inte vidtar de nödvändiga åtgärderna kan kommissionen utkräva en finansiell korrigering.

Uppskattning av den ”normala” eftersläpningen

Tidigare har förklarats att den ”normala” eftersläpningen är totalen av de anspråk som avbrutits eller ställts in och de anspråk som kommer för sent för att betalas under året. Anspråk som inkommer under årets sista tio kalenderdagar kan anses vara anspråk som inkommer för sent för att kunna betalas eftersom kommissionen måste få tillräcklig försäkran om att den kommer att kunna genomföra de tillgängliga anslagen i budgeten fullt ut. Vissa av de anspråk som avbrutits eller ställts in utgör också en del av de anspråk som inkommer för sent för att betalas och bör inte räknas dubbelt.

Därför kommer den ”normala” eftersläpningen att öka med det totala antalet anspråk som erhålls under året och dess relativa koncentration under årets sista dagar.

För perioden 2010–2014 ger diagrammet en översikt om betalningsanspråk som erhållits, eftersläpningen vid årets slut och de anspråk som inkommer för sent för att betalas eller ställs in.

Diagram 4 – Rubrik 1b: Betalningsanspråk, eftersläpning, inställelser 2010–2014

Image

Under de senaste tre åren (2012–2014) kan den ”normala” eftersläpningen (dvs. anspråk som mottagits under årets tio sista dagar eller avbrutna eller inställda anspråk även om de har mottagits innan de tio sista dagarna) uppskattas till ungefär hälften av värdet av den totala eftersläpning som ackumulerats i slutet av varje år. Den andra halvan är kopplad till bristen på betalningsanslag som godkänts i budgeten, vilket har skapat en ”snöbollseffekt” (16).

Med den minskande nivån på anspråk som förväntas 2015 och 2016, den förväntade minskningen av fall som avbrutits/ställts in och det uteblivna trycket från N+2-regeln i slutet av 2015 (17), förväntas också den ”normala” eftersläpningen att minska kraftigt.

4.4.   Utsikter för betalningar 2007–2013 (anspråk) under 2015 och 2016

Uppskattning för 2015 och 2016 på grundval av medlemsstaternas prognoser

Den förordning som styr 2007–2013 års fonder (18) kräver att medlemsstaterna till kommissionen översänder en prognos över de mellanliggande betalningar som de sannolikt kommer att begära för år N och år N+1 senast den 30 april år N. Under de senaste åren har medlemsstaterna samtyckt till att uppdatera denna information i september år N, för att mer korrekt kunna bedöma den ökade nivån på utestående betalningsanspråk (eftersläpning) och den betydande koncentrationen av betalningsanspråk som lämnats in under året sista månader.

I den nya förordningen som styr fonderna för 2014-2020 (19) åläggs medlemsstaterna att skicka sina prognoser för mellanliggande betalningsansökningar för år N och N+1 senast den 31 januari år N (med en uppdatering senast den 31 juli). Den nya tidsfristen har tillämpats på frivillig basis av medlemsstaterna 2015 för deras program 2007–2013 på grundval av en begäran från kommissionen som bekräftades i december 2014. Enligt de uppgifter som kommissionen mottagits fram till den 3 mars 2015 uppskattar medlemsstaterna nu att de kommer att lämna in betalningsanspråk på 48 miljarder euro (som förfallit till betalning och som inte förfallit) 2015 och på cirka 18 miljarder euro 2016 (20).

Tidigare har förklarats att alla betalningsanspråk inte kommer att leda direkt till betalningar på grund av behovet av att respektera det 95-procentstak för betalningar som anges i artikel 79 i förordning (EG) nr. 1083/2006 (21). I takt mer att allt fler program når 95-procentstaket kommer denna korrigering att bli betydligt viktigare 2015 och under påföljande år. Därför är de faktiska uppgifterna om de förväntade förfallna anspråken lägre än de som medlemsstaterna prognosticerat, eftersom anspråk över 95-procentstaket beaktas först vid avslutandet. På grundval av dessa prognoser med tak förväntar sig kommissionen att erhålla ett totalt belopp på betalningsanspråk som förfallit till betalning på cirka 35 miljarder euro 2015. Motsvarande siffra för 2016 ligger för närvarande på 3 miljarder euro. Detta belopp för 2016 kommer att bli exaktare (och kan möjligen bli något högre) när medlemsstaterna väl lämnar in uppgifter som saknas eller reviderar redan översända uppgifter för vissa operativa program.

Bilaga 2 visar närmare uppgifter om medlemsstaternas prognoser för betalningsanspråk som ska lämnas in 2015 och 2016 för sammanhållningsprogrammen 2007–2013.

Kommissionens uppskattning grundat på genomförandet

I slutet av 2014 var det totala beloppet för förfinansiering och mellanliggande betalningar 266,1 miljarder euro. Den totala finansieringsramen för program inom sammanhållningspolitiken 2007–2013 är 347,3 miljarder euro. Med beaktande av redan gjorda tillbakadraganden och risken för tillbakadraganden på grund av genomförandet av N+2/N+3-regeln i slutet av 2014, men som fortfarande väntar på bekräftelse (ett totalt belopp på cirka 0,9 miljarder euro sedan i början av perioden), är det belopp som maximalt behöver betalas 80,3 miljarder euro. Emellertid ska 5 % av beloppet för varje program först betalas vid avslutandet (17,3 miljarder euro).

Den förväntade nivån på mellanliggande betalningar som fortfarande måste betalas 2015 eller under påföljande år är sålunda cirka 63 miljarder euro eller 18 % av den totala finansieringsramen, som inkluderar eftersläpningen i slutet av 2014 (24,7 miljarder euro). Den maximala nivån på nya betalningsanspråk som förfallit till betalning som kommer att mottas 2015 eller under påföljande år, före avslutandet, är 38,3 miljarder euro. Om ett belopp på upp till 35 miljarder euro i betalningsanspråk ska mottas 2015 skulle det återstående beloppet på upp till 3,5 miljarder euro mottas 2016.

Uppskattad eftersläpning i slutet av 2015 grundat på de korrigerade prognoserna från medlemsstaterna

Nivån på betalningsbemyndiganden som godkänts i 2015 års budget ligger på 39,5 miljarder euro. Detta belopp kommer att täcka både eftersläpningen före 2015 (24,7 miljarder euro) och de nya anspråken (uppskattade till 35 miljarder euro). Den uppskattade eftersläpningen i slutet av 2015 skulle följaktligen uppgå till 20 miljarder euro, varav minst hälften eller 10 miljarder euro skulle stå kvar som onormal eftersläpning.

| I miljarder euro |
| --- |
| Eftersläpning slutet av 2014 (justerad) | Medlemsstaternas prognoser för 2015 års anspråk korrigerade enligt taket på 95 % | Betalnings-bemyndiganden som godkänts i 2015 års budget | Förväntad eftersläpning i slutet av 2015 |
| 24,7 | ~35 | 39,5 | ~20 |

I miljarder euro

Eftersläpning slutet av 2014 (justerad)

Medlemsstaternas prognoser för 2015 års anspråk korrigerade enligt taket på 95 %

Betalnings-bemyndiganden som godkänts i 2015 års budget

Förväntad eftersläpning i slutet av 2015

24,7

~35

39,5

~20

4.5.   Förväntade betalningsanspråk för 2016

Eftersläpningen i slutet av 2015 kommer såsom ovan förklarats att bli cirka 20 miljarder euro, förutsatt att medlemsstaternas prognoser visar sig vara korrekta. Det förväntas fortfarande upp till 3,5 miljarder euro i betalningsanspråk som förfaller till betalning innan programmen avslutas. Med tanke på de relativt begränsade belopp när det gäller betalningsanspråk och eftersom inte det råder något N+2-tryck längre finns det ingen anledning att anta att något större belopp av dessa betalningsanspråk kommer att komma in för sent för att betalas 2016.

Kommissionen kommer att finjustera sina äskanden i budgetförslaget för 2016, med beaktande av den ”normala” eftersläpningen i slutet av 2016. Den ”normala” eftersläpningen – som täcker mycket sena inlämnanden av anspråk och återstående avbrott/inställelser – skulle dock vara mycket låg jämfört med tidigare år, eftersom nivån på nya anspråk som mottas 2016 också är mycket låg och kommissionen förväntar sig att medlemsstaterna korrigerar brister och lämnar in ”rena” anspråk. Detta skulle ligga i storlekordningen 2 miljarder euro. Denna ”normala” eftersläpning i slutet av 2016 kommer därför att behöva täckas i 2017 års budget. Beloppet som ska tas med i 2016 års budget skulle därför vara cirka 21,5 miljarder euro.

4.6.   Sammanfattning av uppgifter som används för att beräkna betalningsanspråk och eftersläpningarna

Följande tabell sammanfattar informationen om programmens finansieringsramar, den förväntade användningen av budgetanslag som är tillgängliga i budgeten för 2015 och de maximala betalningsanspråk som förväntas 2016.

Utestående mellanliggande betalningar 2015–2017 (miljarder euro)

| Programmets finanseringsram | (1) | 347,3 |
| --- | --- | --- |
| — | Av vilken förfinansiering och mellanliggande betalningar fram till slutet av 2014 |

Programmets finanseringsram

(1)

347,3

—

Av vilken förfinansiering och mellanliggande betalningar fram till slutet av 2014

(2)

266,1

| — | Reserverat för avslutande (5 %) och gjorda tillbakadraganden |
| --- | --- |

—

Reserverat för avslutande (5 %) och gjorda tillbakadraganden

(3)

18,2

Maxbelopp för mellanliggande betalningar som förfaller (2015–2017)

(4)=(1)-(2)-(3)

~63,0

| — | Av vilket eftersläpningar vid slutet av 2014 (utestående betalningsanspråk) |
| --- | --- |

—

Av vilket eftersläpningar vid slutet av 2014 (utestående betalningsanspråk)

(5)

24,7

| — | Av vilket maxbeloppet för mellanliggande betalningar som förfaller 2015–2017 |
| --- | --- |

—

Av vilket maxbeloppet för mellanliggande betalningar som förfaller 2015–2017

(6)=(4)-(5)

38,3

Budgetår 2015, miljarder euro

| Tillgängliga anslag i budgeten 2015 | (1) | 39,5 |
| --- | --- | --- |
| — | Av vilka eftersläpningar i slutet av 2014 |

Tillgängliga anslag i budgeten 2015

(1)

39,5

—

Av vilka eftersläpningar i slutet av 2014

(2)

24,7

| — | Av vilka prognoserna för 2015 med ett tak på 95 % |
| --- | --- |

—

Av vilka prognoserna för 2015 med ett tak på 95 %

(3)

~35

Förväntad eftersläpning i slutet av 2015

(4)=(1)-(2)-(3)

~20

Budgetår 2016, miljarder euro

| Förväntad eftersläpning i slutet av 2015 | (1) | ~20 |
| --- | --- | --- |
| Maxbelopp för återstående betalningsanspråk som förväntas mottas under 2016 före avslutandet | (2) | ~3,5 |
| Maxbelopp för betalningsanspråk som ska täckas av 2016 års budget | (3)=(1)+(2) | ~23,5 |

Förväntad eftersläpning i slutet av 2015

(1)

~20

Maxbelopp för återstående betalningsanspråk som förväntas mottas under 2016 före avslutandet

(2)

~3,5

Maxbelopp för betalningsanspråk som ska täckas av 2016 års budget

(3)=(1)+(2)

~23,5

4.7.   Betalning vid avslutande

Avslutandet av strukturfonder har sin egen betalningsdynamik. Varje medlemsstat skickar sina avslutandedokument per program senast den 31 mars 2017. Kommissionen informerar medlemsstaterna om sin åsikt om innehållet i avslutandeförklaringen inom fem månader från att den mottagits, givet att all information har lämnats i det ursprungliga avslutandedokumentet (22). Som regel kommer betalningarna att inträffa först efter 2016. Det totala belopp som reserverats för avslutandet (5 % av den totala tilldelningen) är 17,3 miljarder euro, men betalningsnivån kommer att påverkas av kvaliteten på genomförandet av programmet under hela perioden. Möjliga avslutandetillbakadraganden i sammanhållningspolitiken kan minska behovet av betalningar.

Som en fingervisning var procentandelen tillbakadraganden vid avslutandet, för perioden 2000–2006, 2,6 % av den totala finansieringsramen för Europeiska socialfonden (ESF) och 0,9 % för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). För ESF finns det dock fortfarande ungefär 0,5 miljarder euro i RAL som är relaterade till problematiska fall med oriktigheter och därför uppskattar kommissionen att den slutliga procentandelen tillbakadraganden vid avslutandet kommer att vara 3 % för den fonden. Kommissionen utesluter inte att tillbakadraganden vid avslutandet skulle kunna vara högre än under tidigare period så den ovannämnda uppskattningen bör anses vara en försiktig fingervisning.

Ansökningar om avslutande beaktas inte i analysen för reduceringen av den normala delen av eftersläpningen eftersom den största delen betalas 2017–2019 eller under påföljande år och kommer ändå inte leda till betalningar eftersom otillbörligt utbetalade belopp först kommer att regleras innan slutbetalningen görs.

5.   ÖVRIGA RUBRIKER: UTSIKTER FÖR PROGRAMMEN 2007-2013

5.1.   Översikt

Efter den detaljerade analys av det specifika fall som sammanhållningspolitiken utgör (rubrik 1b) som gjordes i avsnitt 4 ovan, ägnas detta avsnitt åt situationen i de andra rubrikerna som kan sammanfattas enligt följande:

| — | Anslag för Europeiska garantifonden för jordbruket (rubrik 2) är icke-differentierade vilket innebär att betalningar och åtaganden budgeteras på samma nivå. Därför finns det ingen eftersläpning vid årets slut. |
| --- | --- |

—

Anslag för Europeiska garantifonden för jordbruket (rubrik 2) är icke-differentierade vilket innebär att betalningar och åtaganden budgeteras på samma nivå. Därför finns det ingen eftersläpning vid årets slut.

| — | Förvaltningen av landsbygdsutvecklingsfonden, Europeiska fiskerifonden (rubrik 2) och fonderna för asyl, migration, gränser och säkerhet (rubrik 3) delas med medlemsstaterna på ett liknande sätt som inom sammanhållningspolitiken. Landsbygdsutvecklingen har hittills inte haft någon eftersläpning men detta är inte fallet för andra medel. |
| --- | --- |

—

Förvaltningen av landsbygdsutvecklingsfonden, Europeiska fiskerifonden (rubrik 2) och fonderna för asyl, migration, gränser och säkerhet (rubrik 3) delas med medlemsstaterna på ett liknande sätt som inom sammanhållningspolitiken. Landsbygdsutvecklingen har hittills inte haft någon eftersläpning men detta är inte fallet för andra medel.

| — | De flesta av de andra programmen (rubrikerna 1a och 4) förvaltas av kommissionen. Med tanke på bristen på betalningar har många av dessa program blivit föremål för de mildrande åtgärder som kommissionen vidtagit under 2014 (och i vissa fall redan 2013), från minskning av förfinansieringen (med vederbörligt beaktande av typen och den finansiella sundheten hos partner för genomförandet, mottagare och förmånstagare), till att senarelägga slutbetalningarna eller budgetstödbetalningar, avstå från att sätta igång nya åtaganden och senarelägga avtalsingåenden. De flesta av dessa mildrande åtgärder senarelägger bara tiden för utbetalningen eftersom åtaganden fortfarande måste infrias. |
| --- | --- |

—

De flesta av de andra programmen (rubrikerna 1a och 4) förvaltas av kommissionen. Med tanke på bristen på betalningar har många av dessa program blivit föremål för de mildrande åtgärder som kommissionen vidtagit under 2014 (och i vissa fall redan 2013), från minskning av förfinansieringen (med vederbörligt beaktande av typen och den finansiella sundheten hos partner för genomförandet, mottagare och förmånstagare), till att senarelägga slutbetalningarna eller budgetstödbetalningar, avstå från att sätta igång nya åtaganden och senarelägga avtalsingåenden. De flesta av dessa mildrande åtgärder senarelägger bara tiden för utbetalningen eftersom åtaganden fortfarande måste infrias.

Tabellen nedan ger en översikt över hur eftersläpningen för rubrikerna 1a och 4 utvecklas. Det finns en klar uppåtriktad trend för eftersläpningen för rubrik 4, som 2014 nådde sin högsta nivå på senare år, medan utvecklingen för rubrik 1a är mindre klar.

Eftersläpning vid årets slut
  (i miljoner euro)

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rubrik 1a | 1 679 | 507 | 291 | 628 | 604 | 567 | 551 | 541 |
| Rubrik 4 | 172 | 178 | 284 | 226 | 387 | 367 | 389 | 630 |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Rubrik 1a

1 679

507

291

628

604

567

551

541

Rubrik 4

172

178

284

226

387

367

389

630

5.2.   Delad förvaltning av program i rubrikerna 2 och 3

5.2.1.   Rubrik 2

Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

Det finns ingen eftersläpning för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) eftersom fonden baseras på icke-differentierade anslag.

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)

Hittills har det inte förekommit någon eftersläpning för landsbygdsutvecklingen: kommissionen har alltid kunnat betala alla betalningsanspråk i tid. Med tanke på storleken på landsbygdsutvecklingsprogrammet och 95-procentsregeln som också gäller ligger den maximala nivån på mellanliggande betalningar som fortfarande kan betalas innan avslutandet på ungefär 8,7 miljarder euro för perioden 2007–2013. De betalningsbemyndiganden som godkändes i 2015 års budget för 2007–2013 års program uppgår till 5,9 miljarder euro. Det återstående beloppet på 2,8 miljarder euro förfaller till betalning 2016, efter att medlemsstaterna lämnat in den slutgiltiga kvartalsdeklarationen, vilket ska göras i januari 2016.

Det totala belopp som reserverats för avslutandet är cirka 4,8 miljarder euro. Det faktiska belopp som ska betalas kommer att bero på tillbakadragna anslag. Som en fingervisning skulle 1,5 miljarder euro dras tillbaka om man tillämpar den andel på 1,5 % i tillbakadraganden som uppvisades under den tidigare avslutandeperioden 2000–2006. Avslutandebetalningar förväntas äga rum mellan 2016 och 2019.

Europeiska fiskerifonden (EFF)

Förvaltningssättet för EFF liknar sammanhållningspolitiken (rubrik 1b). Eftersom EFF inte har någon N+3-regel hade den inga särskilda problem med omvandlingen av N+3-regeln till N+2-regeln mellan åtagandedelen 2010 och åtagandedelen 2011. Den hade inte heller ”Greklandsregeln”, även om starten på programen försenades något genom förpliktelserna avseende förvaltning och kontrollsystem. Under senare år har emellertid EFF-eftersläpningen varit mycket stor. I början av 2014 låg eftersläpningen på nivån för framröstade betalningsbemyndiganden för programmen 2007–2013.

När det gäller tidpunkten för betalningsanspråk under året mottogs under 2010–2014 två tredjedelar av de årliga betalningsanspråken under november och december. Följande diagram visar nivån på eftersläpningen från 2011 till 2014 för 2007–2013 års program för EFF tillsammans med de ursprungliga betalningsbemyndigandena för påföljande år.

Image

Huvudskälen till minskningen av EFF-eftersläpningen i slutet av 2014 har varit en omfördelning av alla tillgängliga betalningsbemyndiganden inom budgetkapitlet (inbegripet alla betalningsbemyndiganden för den delade förvaltningen av EHFF, beroende på det försenade antagandet av den nya rättsliga grunden) och förstärkningarna som erhållits i förslaget till ändringsbudget nr 3/2014 (antogs som ändringsbudget nr 2/2014) och överföringar i slutet av året.

Den högre nivån på betalningar som godkänts i 2015 års budget bör möjliggöra en minskning av eftersläpningen till dess normala nivå på ungefär 0,1 miljarder euro.

5.2.2.   Rubrik 3

Asyl-, migrations-, gräns- och säkerhetspolitik

Den gemensamma asyl- och invandringspolitiken under perioden 2007–2013 genomfördes i huvudsak genom det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (SOLID). Detta allmänna program består av fyra instrument: Fonden för de yttre gränserna (EBF), Europeiska återvändandefonden (RF), Europeiska flyktingsfonden och Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare (EIF).

Följande diagram visar den ökande nivån på utestående betalningsanspråk vid årets slut för asyl-, migrations-, gräns- och säkerhetsprogrammen.

Image

RAL har ökat från 150 miljoner euro i början av 2007 till 2,6 miljarder euro 2014, trots 300 miljoner euro som dragits tillbaka under perioden 2007–2014. Ungefär 1,9 miljarder euro återstår att betalas för programmen 2007–2013. De godkända betalningsbemyndigandena för programmen i 2015 års budget ligger en bit över 600 miljoner euro, inbegripet anslagen för de ursprungliga och årliga förfinansieringsbetalningarna för de nya programmen 2014–2020.

Med beaktande av det belopp som ska betalas vid avslutande (uppskattat till ungefär 1 miljard euro), och det faktum att den andra förfinanseringen inte kunde betalas 2013 och 2014 på grund av brist på betalningsbemyndiganden, uppskattas de betalningar som behövs för att minska eftersläpningen för programmen 2007–2013 till en normal nivå i slutet av 2016 till cirka 235 miljarder euro.

5.3.   Direkt förvaltning av program i rubrikerna 1a och 4

5.3.1.   Rubrik 1a

I detta avsnitt ges en översikt över betalningssituationen för programmen under rubrik 1a i slutet av 2014.

Utestående betalningsanspråk vid årets slut

Diagrammet nedan visar hur utestående betalningsanspråk vid årets slut har utvecklats för de viktigaste programmen i rubrik 1a.

Image

Den höga nivån på utestående betalningsanspråk i slutet av 2007 berodde på projektcykeln från det sjätte ramprogrammet för forskning (FP-6) och det särskilt stora antalet öppna åtaganden vid denna tidpunkt. Dessutom fastslogs det i forskningsavtalen att revisionsintyg skulle behövas innan kostnadsanspråk skulle kunna betalas.

De mildrande åtgärder som kommissionen vidtagit 2014 (se avsnitt 2.2 ovan) för att ta itu med bristen på betalningsbemyndiganden gjorde att utestående betalningsanspråk inte ökade i slutet av 2014. Åtgärderna var bland annat en minskning av nivån på förfinansieringen och senareläggningen av undertecknandet av nya kontrakt/bidragsöverenskommelser, vilket försköt en del av betalningarna till påföljande år. Detta begränsade visserligen nivån på utestående betalningsanspråk men en bieffekt av dessa åtgärder har varit att genomförandet av programmen 2014-2020 blivit långsammare. I vissa fall har mer drastiska åtgärder behövt vidtas för att prioritera betalningarna till de mer sårbara mottagarna.

Utvecklingen av utestående åtaganden (RAL)

Den i stort sett stabila nivån på utestående betalningsanspråk vid årets slut för program under rubrik 1a står i bjärt kontrast med den tydliga uppåtriktade trenden för nivån på utestående åtagande (RAL), något som visas i diagrammet nedan.

Image

Till stor del beror den ökade RAL i rubrik 1a på det allt större gapet mellan åtagande- och betalningsbemyndiganden för forskning, det största utgiftsprogrammet i denna rubrik. Detta illustreras i diagrammet nedan med den nedåtgående trenden för andelen betalningar i förhållande till åtaganden.

Image

Som ett exempel på hur projekt i rubrik 1a genomförs ges nedan en beskrivning av projektcykeln för forskningsprogrammen.

Projektcykeln för forskning

Forskningsprogram genomförs genom fleråriga arbetsprogram som omfattar förslagsomgångar, offentlig upphandling, studier, expertgrupper, deltagande i internationella organisationer, seminarier och workshoppar, utveckling och övervakning. Cirka 90 % av forskningsprogrammen är förknippade med ansökningsomgångar, de övriga 10 % med annan verksamhet.

Det årliga arbetsprogrammet för år N antas av kommissionen i mitten av år N-1. Ansökningsomgångar utlyses från och med den andra halvan av år N-1. I de flesta fall äger inlämnande av förslag rum inom tre månader efter det att förslagsomgången offentliggjorts. Övergripande åtaganden ingås efter det att arbetsprogrammet antagits år N och senast innan avtalsförhandlingarna inleds (i regel i samband med tidsfristen för inlämnade av förslag). Bedömningen av förslag (tre månader) och urval (en-två månader) följs upp av avtalsförhandingar (från en till sex månader) och undertecknande (upp till ett par månader). Kommissionen/genomförandeorganet har åtta månader på sig mellan tidsfristen för inlämnande och undertecknadet av anslagen (tiden för beviljande), varav fem månader för att informera de sökande om resultatet av den vetenskapliga bedömningen och tre månader för att utarbeta bidragsöverenskommelsen. När de enskilda åtagandena väl gjorts och kontrakten undertecknats bör förfinansieringen betalas inom 30 dagar från undertecknandet av avtalet eller från 10 dagar före startdatumet för åtgärden, beroendet på vad som infaller senare. Till följd av de strukturåtgärder som forskningsgeneraldirektoraten vidtagit 2014 betalas nu i många fall förfinansieringen för år N-åtaganden år N+1 istället för år N. Mellanliggande betalningar grundas på finansieringsöversikten och är kopplade till regelbundna rapporter, vanligen var artonde månad. Slutbetalningen på 10 % betalas då slutrapporten accepterats.

För alla andra åtgärder som föreskrivs i arbetsprogrammen ingås de preliminära åtaganden år N och förhandsbetalningarna görs samma år. Resten betalas år N+1.

Brist på betalningar för forskning: praktiska följder

För att hantera bristen på betalningsbemyndiganden inom forskningsprogrammen överfördes 2014 totalt 236,5 miljoner euro från Horisont 2020-budgetposter för 2014–2020 i syfte att förstärka 2017–2013 års slutförandebudgetposter för samma program, vilket försenar förfinansieringen av Horisont 2020-förslagsomgångar som inleddes 2014 och 2015. Detta var inte fallet under tidigare år, och leder till en försening i genomförandet av de nya programmen.

Forskning tar tid och att hålla inne med undertecknade av kontrakt och finansiering är inte förenligt med målet om förstärkta forskningsinsatser för att stödja den ekonomiska tillväxten. Med ökningen i nivån på betalningsbemyndiganden som godkänts för Horisont 2020 i 2015 års budget förväntas det bli möjligt för nyckelprogrammen att hämta igen förlorad tid.

Erasmus+

Erasmus+ är ett bra exempel på ett årligt program för vilket betalningsnivån nära följer nivån på åtagandena, eftersom livscykeln på de flesta åtgärder är kopplade till den akademiska kalendern.

På grund av betalningsbristen motsvarade dock inte ökningen i betalningsbemyndiganden 2014 ökningen av åtagandebemyndigandena som kommer att fortsätta under perioden 2014–2020. Denna brist på betalningar 2014 kan också ses som andelen betalningar i förhållande till åtaganden i diagrammet nedan.

Image

Till följd av detta var det 2014 inte möjligt att betala delar av den andra förfinansieringen till nationella myndigheter, som ska finansiera rörlighetsåtgärder. Situationen torde förbättras något men Erasmus+ förväntas ändå att stå inför liknande begräsningar 2015.

Transport och energi

I diagrammet nedan visas den allt större skillnaden mellan nivån på åtaganden och betalningar för politikområdena transport och energi.

Image

De betalningsbemyndiganden som godkänts i 2015 års budget kommer att räcka för att täcka den första förfinansieringen av projekt 2014–2020 och att delvis hantera 2007–2013 års RAL, som uppskattas till mer än 2 miljarder euro.

Ekonomisk återhämtningsplan för Europa (EERP)

Jämfört med den höga nivån på åtagandena 2009 och 2010 har genomförandet av betalningarna för detta program startat långsamt eftersom EERP-projekt till största delen består av storskaliga infrastrukturprojekt.

Image

Särskilt under 2014 var betalningsbemyndigandena inte tillräckliga för att täcka alla betalningsanspråk som mottagits under året, och detta även efter det sena antagandet av förslaget till ändringsbudget nr 3/2014 vilket gav ytterligare betalningsbemyndiganden. I slutet av 2015 låg RAL fortfarande på 2 miljarder euro, hälften av det belopp som ursprungligen avsattes till EERP. Nivån på betalningsbemyndiganden som godkänts under 2015 uppgår till 407 miljoner euro, vilket förväntas täcka de uppskattade behoven under året.

5.3.2.   Rubrik 4

Diagrammet nedan visar nivån på utestående åtaganden (RAL) för program under rubrik 4 sedan 2007.

Image

Rubrik 4 innehåller kortfristiga krishanteringsinstrument, långfristiga instrument som använder flerårig programmering, och ad hoc-instrument såsom makrofinansiella lån och biståndhjälp. Tre stora instrument (instrumentet för stöd inför anslutningen II (IPS), Europeiska grannskapsinstrumentet (ENI) och finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (DCI), med flerårig programplanering, står för 73 % av utgifterna under denna rubrik. Stödet till tredjeländer som finansieras enligt dessa program har typiskt sett en livscykel på cirka 6–8 år. Krishanteringsinstrumenten (utvecklingsbistånd, instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) och makrofinansiellt stöd har å andra sidan mycket korta betalningscykler på 12–18 månader.

Sedan 2013 har de flesta instrumenten i rubrik 4 uppvisat allvarliga brister på betalningsbemyndiganden, vilket först drabbade humanitära och krisrelaterade instrument med snabbutbetalande genomförandecykler, och därefter instrument såsom instrumentet för utvecklingssamarbete och Europeiska grannskapsinstrumentet, där betalningarna för det mesta är förknippade med existerande kontrakt och åtaganden. Situationen förvärrades 2014 på grund av den övergripande minskningen i de tillgängliga betalningarna jämfört med 2013. För vissa av programmen kom förstärkningen genom förslaget till ändringsbudget nr 3/2014 (och andra åtgärder som överföringar) (23) mycket sent och var otillräckliga för att täcka den utestående eftersläpningen.

Åtgärder som införts (se avsnitt 2.2 ovan) kunde endast delvis lindra effekterna av betalningsbristen genom att senarelägga utbetalningen, medan tidigare åtaganden fortfarande måste infrias.

Utestående betalningsanspråk vid årets slut

Totalt sett ökade utestående betalningsanspråk vid slutet av 2014 betydligt för rubrik 4. Detta beror framför allt på den kraftiga ökningen av anspråk och brist på relaterade betalningsbemyndiganden, såsom i fallet med Europeiska grannskapsinstrumentet och därefter instrumentet för utvecklingssamarbete, vilket visas i diagrammet nedan.

Image

Å andra sidan har förstärkningarna i betalningsbemyndiganden som godkänts i budgetarna för 2013 och 2014 gjort det möjligt att rätta till nivån för utestående betalningsanspråk för humanitärt bistånd (24).

Image

Såsom visats ovan har RAL i rubrik 4 och i synnerhet för de tre stora långsiktiga instrumenten ökat stadigt under de senaste fem åren, i linje med åtagandenivåerna i den tidigare fleråriga budgetramen. Program som ursprungligen fick sina åtaganden 2010 till exempel, som kommer att ha formaliserats med mottagande tredjeländer 2011 och kontrakt som ingåtts fram till 2014. Detta betyder att många av dessa större program, för vilka åtaganden gjordes när dessa ökade kraftigt, nu behöver betalas för. Nivån på betalningsbemyndiganden som godkänts i 2015 års budget förväntas leda till att gapet minskas, vilket bör bidra till satt stabilisera situationen men situationen kommer att vara fortsatt ansträngd och både gapet och RAL förväntas öka för många instrument såsom instrumentet för utvecklingssamarbete.

6.   UTSIKTER FÖR PROGRAMMEN 2014–2020

Budgeten för 2016 måste innehålla tillräckliga betalningsbemyndiganden inte bara för att fasa ut de onormala nivåerna på utestående betalningsanspråk till följd av åtaganden för 2007–2013 års program, utan också för 2014–2020 års program i rubrik 1a och 4, vars genomförande har plågats av betalningsbrister. Budgeten för 2016 måste också innehålla de nödvändiga betalningsbemyndigandena för andra fonder, såsom landsbygdsutveckling (rubrik 2) så att det kan undvikas att det skapas en ny eftersläpning som inte fanns tidigare.

Kommissionen kommer att bedöma 2016 års betalningsbehov för 2014–2020 års program i budgetförslaget för 2016.

7.   SLUTSATSER

Under senare år, och särskilt 2014, har nivån på betalningsbemyndiganden varit otillräcklig för att täcka inkommande betalningsanspråk. Detta har i sin tur lett till en ökande eftersläpning av utestående betalningsanspråk vid årets slut, särskilt för sammanhållningspolitikens program 2007–2013. Kommissionen har vidtagit ett antal mildrande åtgärder för att minimera de negativa effekterna av betalningsbrister genom att i så stor utsträckning som möjligt infria kraven från tidigare åtaganden. Som en bieffekt har dock genomförandet av 2014–2020 års program störts.

Betalningsbemyndiganden i 2015 års budget förväntas leda till en minskning av eftersläpningen av utestående betalningsanspråk för 2007–2013 års program. Kommissionen har identifierat den betalningsnivå som krävs för att fasa ut den normala nivån på utestående betalningsanspråk för 2007–2013 års program före utgången av 2016. I budgetförslaget för 2016 kommer kommissionen att föreslå betalningsbemyndiganden i enlighet med detta.

Kommissionen anser att de tre institutionerna på denna grundval kan åta sig att genomföra en plan för att minska nivån på obetalda fakturor som avser genomförandet av 2007–2013 års program till en hållbar nivå före utgången av 2016.

---

(1)  Den engelska versionen är den giltiga versionen av denna bilaga.

(2)  Detta följer av den så kallade N+2/N+3-reglerna, enligt vilka betalningar måste göras inom två (N+2) eller tre (N+3) år efter det att motsvarande åtagande ingåtts. Vid utgången av 2013 var de två bestämmelserna om automatiskt återtagande tillämpliga samtidigt.

(3)  Det totala beloppet för ytterligare betalningsbemyndiganden som godkänts via ändringsbudgetar uppgick till 6,7 miljarder euro 2012, 11,6 miljarder euro 2013 och 3,5 miljarder euro 2014.

(4)  Eftersläpningen av utestående betalningsanspråk för sammanhållningsprogrammen för perioden 2007–2013 vid årets slut ökade från 11 miljarder euro 2011 till 16 miljarder euro 2012, 23,4 miljarder euro 2013 och 24,7 miljarder euro 2014.

(5)  Det bör noteras att för politikområden som omfattas av delad förvaltning, såsom sammanhållningspolitiken (där kommissionen ersätter medlemsstaternas utgifter) utgår ingen ränta för sena betalningar.

(6)  Återstående 5 % ska betalas när programmet avslutas, vilket kommer att ske 2017–2019, efter det att kommissionen bedömt att programmet genomförts korrekt och att inga korrigeringar behöver göras.

(7)  I lagstiftningen om sammanhållningspolitiken fastställs en tidsfrist på 60 dagar.

(8)  I avsnitten 3.4 och 4.3 definieras normal och onormal eftersläpning.

(9)  Ändringsbudget nr 2/2014 lades ursprungligen fram som förslag till ändringsbudget nr 3/2014.

(10)  Månatliga rapporter om mellanliggande betalningar och betalningsanspråk, budgetprognosvarning (två gånger om året).

(11)  DEC 54/2014.

(12)  Obetalda belopp som är en följd av minskningen av förfinansieringsnivåerna till en nivå under den lagstadgade/normala lägsta nivån ingår inte i den nuvarande definitionen av ”utestående betalningsanspråk”: för ett antal program genomfördes dock en viss minskning av förfinansieringsnivåerna 2014 (i vissa fall redan 2013) för att flytta fram betalningar till ett senare datum.

(13)  Artikel 87 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006: ”...ansökningar om mellanliggande betalningar [...] samlas ihop så vitt möjligt [...] vid tre olika tillfällen per år”.

(14)  Identisk med den som ingår i sammanfattningen.

(15)  Artiklarna 91 och 92 i förordning (EG) nr 1083/2006 för programperioden 2007–2013.

(16)  På grund av kassaflödesbegränsningar under årets första månader (se avsnitt 3.3 ovan) kan en del av eftersläpningen möjligen inte betalas inom de lagstagda tidsfristerna i början av året.

(17)  Med undantag för Kroatien, Rumänien och Slovakien.

(18)  Artikel 76 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25).

(19)  Artikel 112 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

(20)  De prognoser som medlemsstaterna lämnade in i januari 2015 omfattade inte alla operativa program. För dessa fall har kommissionen tillämpat de prognoser som mottogs i september. En sådan extrapolering av saknade prognoser från medlemsstaterna kan inte göras för 2016, eftersom prognoserna från september 2014 endast hänförde sig till 2014 och 2015 (inte ännu 2016). Detta innebär att prognosen för 2016 endast inkluderar de operativa program för vilka medlemsstaterna översänt information och kan behöva revideras uppåt så snart den saknade informationen lämnats in.

(21)  I artikel 79 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 fastställs: ”De sammanlagda utbetalda beloppen för förhandsfinansiering och mellanliggande betalningar får inte vara högre än 95 % av fondernas bidrag till det operativa programmet.” De återstående 5 procenten kommer först betalas då det operativa programmet avslutas.

(22)  Artikel 89 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25).

(23)  +406 miljoner euro (nettoökning i betalningsbemyndiganden) för humanitärt bistånd, + 30 miljoner euro för DCI och + 250 miljoner euro för ENI.

(24)  I grafen återspeglas dock inte effekterna av den minskade nivån på förfinanseringen.

BILAGA 1: INFORMATION SOM ÖVERSÄNTS AV KOMMISSIONEN DEN 15 DECEMBER 2014

Den 15 december 2014 presenterade kommissionen den förväntade eftersläpningen för 2007–2013 års sammanhållningsprogram vid slutet av 2014 och 2105 enligt följande:

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014

   (*1) | 2015

   (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eftersläpning av obetalda fakturor (miljarder euro) | 6,1 | 10,8 | 16,2 | 23,4 | Upp till 25-

   (1) | 19


   (2) |

2010

2011

2012

2013

2014

   (*1)

2015

   (*1)

Eftersläpning av obetalda fakturor (miljarder euro)

6,1

10,8

16,2

23,4

Upp till 25-

   (1)

19


   (2)

Kommissionen lade också fram en uppdelning av den förväntade eftersläpningen för 2007–2013 års sammanhållningsprogram vid slutet av 2014. Såsom visas i tabellen låg den totala nivån på betalningsbemyndiganden som faktiskt mottagits före utgången av 2014 på 1,5 miljarder euro under prognoserna som utarbetats av medlemsstaterna och cirka 2,5 miljarder euro över det övre intervallet som kommissionen prognosticerat.

FÖRVÄNTAD EFTERSLÄPNING I SLUTET AV 2014

| miljarder euro |
| --- |
| (1) | Betalningsanspråk som mottagits men inte betalats före utgången av 2013 (eftersläpning) | 23,4 |
| (2) | Betalningsanspråk som mottagits före utgången av november 2014 | 31,4 |
| (3) = (1) + (2) | Betalningsanspråk som gjorts före utgången av november och som ska betalas 2014 | 54,8 |
| (4) | Godkänd nivå för betalningsbemyndigandena (med ändringsbudget nr 3/2014) | 49,4 |
| (5) = (3) – (4) | Eftersläpning före utgången av november 2014 där betalningsanspråk gjorts före utgången av 2014. | 5,4 |

miljarder euro

(1)

Betalningsanspråk som mottagits men inte betalats före utgången av 2013 (eftersläpning)

23,4

(2)

Betalningsanspråk som mottagits före utgången av november 2014

31,4

(3) = (1) + (2)

Betalningsanspråk som gjorts före utgången av november och som ska betalas 2014

54,8

(4)

Godkänd nivå för betalningsbemyndigandena (med ändringsbudget nr 3/2014)

49,4

(5) = (3) – (4)

Eftersläpning före utgången av november 2014 där betalningsanspråk gjorts före utgången av 2014.

5,4

| | Prognos | Genomförande i praktiken |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaternas prognoser för betalningsanspråk som ska lämnas in i december 2014 | 23 | 21,5 |
| Kommissionens prognoser för betalningsanspråk som ska lämnas in i december 2014 | 18 – 19 | 21,5 |

Prognos

Genomförande i praktiken

Medlemsstaternas prognoser för betalningsanspråk som ska lämnas in i december 2014

23

21,5

Kommissionens prognoser för betalningsanspråk som ska lämnas in i december 2014

18 – 19

21,5

Prognos för eftersläpning av obetalda fakturor vid utgången av 2014: upp till 25 miljarder euro.

Kommissionen har slutligen lagt fram medlemsstaternas uppskattningar av betalningsanspråk per land som ska lämnas in för sammanhållningspolitiken 2014 (54,33 miljarder euro), betalningsanspråken som skickats in fram till den 31 oktober 2014 (31,36 miljarder euro) och till följd av detta, betalningsanspråken som ska lämnas in i november och december (22,97 miljarder euro).

Kommissionen har dessutom sagt att man, med beaktande av de genomsnittliga felprocenten som noterats i medlemsstaternas ”bruttoprognoser” under senare år och 95-procentstaket för betalningar som krävs enligt artikel 79 i förordning (EG) nr 1083/2006, uppskattar att betalningsanspråk för ett belopp på 18–19 miljarder euro kommer att mottas i december. Detta är förenligt med de tabeller som visas ovan.

---

(*1)  Kommissionens beräkningar grundade på medlemsstaternas justerade prognoser.

(1)  Med beaktande av ytterligare betalningsbemyndiganden i förslaget till ändringsbudget nr 3/2014 i den form förslaget slutligen antogs.

(2)  Med beaktande av ytterligare betalningsbemyndiganden i förslaget till ändringsbudget nr 3/2014 i den form förslaget slutligen antogs och betalningsbemyndiganden som godkänts i budgeten för 2015.

BILAGA 2: RUBRIK 1B: DE SENASTE PROGNOSERNA FRÅN MEDLEMSSTATERNA

I denna bilaga visas de senaste prognoserna från medlemsstaterna när det gäller inlämnande av betalningsanspråk för 2007–2013 års sammanhållningsprogram 2015 och 2016, där en skillnad görs mellan bruttoprognoser (som medlemsstaterna anfört) och prognoser med tak (se förklaring i avsnitt 4.4).

Medlemsstaternas prognoser (i miljarder euro)

| Period 2007-2013 | 2015
   (*1) | 2016 |
| --- | --- | --- |
| Bruttoprognoser | Bruttoprognoser |
| AT | Österrike | 0,09 | 0,00 |
| BE | Belgien | 0,24 | 0,06 |
| BG | Bulgarien | 1,35 | 0,00 |
| CY | Cypern | 0,06 | 0,00 |
| CZ | Tjeckien | 4,01 | 3,75 |
| DE | Tyskland | 2,43 | 0,95 |
| DK | Danmark | 0,04 | 0,03 |
| EE | Estland | 0,09 | 0,00 |
| ES | Spanien | 4,65 | 1,74 |
| FI | Finland | 0,21 | 0,02 |
| FR | Frankrike | 1,92 | 0,34 |
| GR | Grekland | 0,75 | 0,00 |
| HR | Kroatien | 0,22 | 0,31 |
| HU | Ungern | 3,86 | 1,24 |
| IE | Irland | 0,03 | 0,01 |
| IT | Italien | 5,07 | 1,44 |
| LT | Litauen | 0,09 | 0,00 |
| LU | Luxemburg | 0,01 | 0,00 |
| LV | Lettland | 0,54 | 0,09 |
| MT | Malta | 0,14 | 0,04 |
| NL | Nederländerna | 0,21 | 0,10 |
| PL | Polen | 8,92 | 3,99 |
| PT | Portugal | 0,52 | 0,06 |
| RO | Rumänien | 6,64 | 2,81 |
| SE | Sverige | 0,11 | 0,00 |
| SI | Slovenien | 0,38 | 0,18 |
| SK | Slovakien | 2,68 | 0,64 |
| UK | Förenade kungariket | 1,52 | 0,25 |
| CB | Territoriellt samarbete | 1,16 | 0,25 |
| TOTALT | | 47,93 | 18,32 |
| PROGNOSER MED TAK TOTALT

   (*3) | 34,74 | 2,95

   (*2) |

Period 2007-2013

2015
   (*1)

2016

Bruttoprognoser

Bruttoprognoser

AT

Österrike

0,09

0,00

BE

Belgien

0,24

0,06

BG

Bulgarien

1,35

0,00

CY

Cypern

0,06

0,00

CZ

Tjeckien

4,01

3,75

DE

Tyskland

2,43

0,95

DK

Danmark

0,04

0,03

EE

Estland

0,09

0,00

ES

Spanien

4,65

1,74

FI

Finland

0,21

0,02

FR

Frankrike

1,92

0,34

GR

Grekland

0,75

0,00

HR

Kroatien

0,22

0,31

HU

Ungern

3,86

1,24

IE

Irland

0,03

0,01

IT

Italien

5,07

1,44

LT

Litauen

0,09

0,00

LU

Luxemburg

0,01

0,00

LV

Lettland

0,54

0,09

MT

Malta

0,14

0,04

NL

Nederländerna

0,21

0,10

PL

Polen

8,92

3,99

PT

Portugal

0,52

0,06

RO

Rumänien

6,64

2,81

SE

Sverige

0,11

0,00

SI

Slovenien

0,38

0,18

SK

Slovakien

2,68

0,64

UK

Förenade kungariket

1,52

0,25

CB

Territoriellt samarbete

1,16

0,25

TOTALT

47,93

18,32

PROGNOSER MED TAK TOTALT

   (*3)

34,74

2,95

   (*2)

---

(*1)  För de operativa program för vilka medlemsstaterna inte sänt in prognoser i januari 2015 har beloppen i prognoserna för 2015 beräknats på basis av motsvarande prognoser som sänts in i september 2014.

(*2)  Det maxbelopp som ska betalas 2016 är 3,5 miljarder euro, av vilket 3 miljarder redan bekräftats av medlemsstaterna i detta skede.

(*3)  Taket innebär en tillämpning av regeln på 95 %, vilken fastställer att mellanliggande betalningar endast får betalas före avslutandet så länge som summan av betalningarna är lägre än 95 % av programmens anslagstilldelning.

---

Torsdagen den 9 juli 2015

| 11.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 265/272 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 265/272

---

P8_TA(2015)0267

Gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2015 om förslaget till rådets förordning om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (COM(2013)0943 – C7-0045/2014 – 2013/0451(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 265/42)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2013)0943), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2013)0943),

| — | med beaktande av artiklarna 31 och 32 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0045/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 31 och 32 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0045/2014),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 294.3, 168.4 b och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3, 168.4 b och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 mars 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 mars 2014 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0176/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0176/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 226, 16.7.2014, s. 68.

---

P8_TC1-COD(2013)0451

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2015 inför antagandet av rådets
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation [Ändr. 1. (Denna ändring berör hela texten.]

EUROPAPARLAMENTET OCH
  EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

  unionens funktionssätt
  , särskilt artiklarna 31 och 32

  168.4 b
  och
  114
  , [Ändr. 2]

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, upprättat efter att ett yttrande erhållits från en grupp av personer som av vetenskapliga och tekniska kommittén utsetts bland vetenskapliga experter i medlemsstaterna

   (1)
  ,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande
   (3)

  ,i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet


   (4)
  ,, [Ändr. 3]

av följande skäl:

| (1) | I rådets direktiv 96/29/Euratom

  2013/59/Euratom

   (5) fastställs grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av
  exponering för
  joniserande strålning.[Ändr. 4] |
| --- | --- |

(1)

I rådets direktiv 96/29/Euratom

  2013/59/Euratom

   (5) fastställs grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av
  exponering för
  joniserande strålning.[Ändr. 4]

| (1a) | Enligt artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska en hög hälsoskyddsnivå för människor säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(1a)

Enligt artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska en hög hälsoskyddsnivå för människor säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. [Ändr. 5]

| (2) | Till följd av olyckan vid kärnkraftverket i Tjernobyl den 26 april 1986 släpptes stora mängder radioaktiva ämnen ut i atmosfären och förorenade livsmedel och djurfoder i ett flertal europeiska länder till nivåer som var betydande ur hälsosynpunkt
  , vilket ledde till livshotande sjukdomar och hälsotillstånd
  .
  Det råder ännu i dag en hög nivå av radioaktiv kontaminering. Eftersom det utsläppta radioaktiva materialet kontaminerade luft, vatten, mark och växtlighet vidtogs
  åtgärder för att säkerställa att vissa jordbruksprodukter införs

  skulle införas
  i unionen endast i enlighet med det gemensamma
  förfaringssättet

  som slår

  för att slå
  vakt om befolkningens hälsa och marknadens sammanhållning samtidigt som en omställning av handeln förebyggs. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(2)

Till följd av olyckan vid kärnkraftverket i Tjernobyl den 26 april 1986 släpptes stora mängder radioaktiva ämnen ut i atmosfären och förorenade livsmedel och djurfoder i ett flertal europeiska länder till nivåer som var betydande ur hälsosynpunkt
  , vilket ledde till livshotande sjukdomar och hälsotillstånd
  .
  Det råder ännu i dag en hög nivå av radioaktiv kontaminering. Eftersom det utsläppta radioaktiva materialet kontaminerade luft, vatten, mark och växtlighet vidtogs
  åtgärder för att säkerställa att vissa jordbruksprodukter införs

  skulle införas
  i unionen endast i enlighet med det gemensamma
  förfaringssättet

  som slår

  för att slå
  vakt om befolkningens hälsa och marknadens sammanhållning samtidigt som en omställning av handeln förebyggs. [Ändr. 6]

| (2a) | Medlemsstaterna ansvarar för att övervaka efterlevnaden av de gränsvärden som fastställs i denna förordning, framför allt genom övervakning av säkerhetsnormerna för livsmedel och djurfoder. I artikel 168.4 b i EUF-fördraget föreskrivs antagande av gemensamma åtgärder på veterinärområdet som direkt syftar till att skydda folkhälsan. I artikel 114 föreskrivs vidare lämplig harmonisering för en väl fungerande inre marknad. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(2a)

Medlemsstaterna ansvarar för att övervaka efterlevnaden av de gränsvärden som fastställs i denna förordning, framför allt genom övervakning av säkerhetsnormerna för livsmedel och djurfoder. I artikel 168.4 b i EUF-fördraget föreskrivs antagande av gemensamma åtgärder på veterinärområdet som direkt syftar till att skydda folkhälsan. I artikel 114 föreskrivs vidare lämplig harmonisering för en väl fungerande inre marknad. [Ändr. 7]

| (2b) | Det har visats att högre doser av radioaktivitet har en skadlig och destruktiv effekt på kroppens celler och kan ge upphov till cancer. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(2b)

Det har visats att högre doser av radioaktivitet har en skadlig och destruktiv effekt på kroppens celler och kan ge upphov till cancer. [Ändr. 8]

| (2c) | Det är viktigt att fastställa låga gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel, för att beakta den högre ackumulerade dos som orsakas av kontaminerade livsmedel som konsumeras under en längre period. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(2c)

Det är viktigt att fastställa låga gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel, för att beakta den högre ackumulerade dos som orsakas av kontaminerade livsmedel som konsumeras under en längre period. [Ändr. 9]

| (3) | I rådets förordning (Euratom) nr 3954/87 (6), ändrad genom förordning (Euratom) 2218/1989 (7), fastställs gränsvärden för radioaktivitet som ska tillämpas efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation som kan leda eller har lett till betydande radioaktivitet i livsmedel och djurfoder. Dessa gränsvärden är fortfarande i överensstämmelse med de senaste internationellt tillgängliga vetenskapliga rekommendationerna
  och bör regelbundet ses över och uppdateras för att beakta nya vetenskapliga rön
  .
  De högsta tillåtna gränsvärdena i bilagorna I till III har reviderats och beskrivs i Internationella strålskyddskommissionens publikation 105. De bygger på ett referensvärde på 1 mSv per år utöver den intagna individuella dosen, med antagande av att 10 procent av de livsmedel som konsumeras årligen är radioaktiva. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(3)

I rådets förordning (Euratom) nr 3954/87 (6), ändrad genom förordning (Euratom) 2218/1989 (7), fastställs gränsvärden för radioaktivitet som ska tillämpas efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation som kan leda eller har lett till betydande radioaktivitet i livsmedel och djurfoder. Dessa gränsvärden är fortfarande i överensstämmelse med de senaste internationellt tillgängliga vetenskapliga rekommendationerna
  och bör regelbundet ses över och uppdateras för att beakta nya vetenskapliga rön
  .
  De högsta tillåtna gränsvärdena i bilagorna I till III har reviderats och beskrivs i Internationella strålskyddskommissionens publikation 105. De bygger på ett referensvärde på 1 mSv per år utöver den intagna individuella dosen, med antagande av att 10 procent av de livsmedel som konsumeras årligen är radioaktiva. [Ändr. 10]

| (4) | Efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima den 11 mars 2011 underrättades kommissionen om att halten radionuklider i vissa livsmedel med ursprung i Japan överskred de gränsvärden i livsmedel som gäller i Japan
  för livsmedel
  . Sådan kontaminering kan utgöra ett hot mot människors och djurs hälsa i unionen och därför antogs åtgärder om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan, i enlighet med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.
  Åtgärder bör också vidtas för att övervaka och minimera riskerna för konsumtion av livsmedelsprodukter från andra länder som drabbats av radioaktivt nedfall från en kärnenergiolycka i ett annat land. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(4)

Efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima den 11 mars 2011 underrättades kommissionen om att halten radionuklider i vissa livsmedel med ursprung i Japan överskred de gränsvärden i livsmedel som gäller i Japan
  för livsmedel
  . Sådan kontaminering kan utgöra ett hot mot människors och djurs hälsa i unionen och därför antogs åtgärder om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan, i enlighet med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.
  Åtgärder bör också vidtas för att övervaka och minimera riskerna för konsumtion av livsmedelsprodukter från andra länder som drabbats av radioaktivt nedfall från en kärnenergiolycka i ett annat land. [Ändr. 11]

| (5) | Det finns behov av att inrätta ett system som tillåter Europeiska atomenergigemenskapen

  unionen
  att fastställa gränsvärden för radioaktivitet för att skydda befolkningen

  garantera en hög folkhälsoskyddsnivå
  när en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation som kan leda eller har lett till betydande radioaktivitet i livsmedel och djurfoder har inträffat. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(5)

Det finns behov av att inrätta ett system som tillåter Europeiska atomenergigemenskapen

  unionen
  att fastställa gränsvärden för radioaktivitet för att skydda befolkningen

  garantera en hög folkhälsoskyddsnivå
  när en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation som kan leda eller har lett till betydande radioaktivitet i livsmedel och djurfoder har inträffat. [Ändr. 12]

| (6) | Gränsvärden för radioaktivitet bör tillämpas för livsmedel och foder med ursprung i unionen eller som importeras från tredjeländer beroende på platsen och omständigheterna för kärnenergiolyckan eller den radiologiska nödsituationen
  , med beaktande av naturlig och kumulativ strålning eftersom den rör sig uppåt i livsmedelskedjan
  .
  Gränsvärdena bör ses över regelbundet. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(6)

Gränsvärden för radioaktivitet bör tillämpas för livsmedel och foder med ursprung i unionen eller som importeras från tredjeländer beroende på platsen och omständigheterna för kärnenergiolyckan eller den radiologiska nödsituationen
  , med beaktande av naturlig och kumulativ strålning eftersom den rör sig uppåt i livsmedelskedjan
  .
  Gränsvärdena bör ses över regelbundet. [Ändr. 13]

| (7) | Enligt rådets beslut 87/600/Euratom (8), eller enligt Internationella Atomenergikommissionens konvention av den 26 september 1986 om tidig information vid en kärnenergiolycka, ska kommissionen underrättas om kärnenergiolyckor eller om ovanligt höga radioaktiva värden. |
| --- | --- |

(7)

Enligt rådets beslut 87/600/Euratom (8), eller enligt Internationella Atomenergikommissionens konvention av den 26 september 1986 om tidig information vid en kärnenergiolycka, ska kommissionen underrättas om kärnenergiolyckor eller om ovanligt höga radioaktiva värden.

| (8) | För att beakta att spädbarns kost kan variera avsevärt under de första sex månaderna efter födseln och för att ge utrymme för osäkerhet vad gäller spädbarnens ämnesomsättning under de första sex månaderna är det en fördel att utvidga tillämpningen av de lägre gränsvärdena för spädbarnsmat till att omfatta spädbarnets tolv första månader.
  Lägre gränsvärden bör tillämpas för kvinnor som är gravida eller ammar. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(8)

För att beakta att spädbarns kost kan variera avsevärt under de första sex månaderna efter födseln och för att ge utrymme för osäkerhet vad gäller spädbarnens ämnesomsättning under de första sex månaderna är det en fördel att utvidga tillämpningen av de lägre gränsvärdena för spädbarnsmat till att omfatta spädbarnets tolv första månader.
  Lägre gränsvärden bör tillämpas för kvinnor som är gravida eller ammar. [Ändr. 14]

| (9) | För att underlätta anpassningen av gränsvärden, bör förfaranden för fastställandet av gränsvärden omfatta samråd med den expertgrupp som avses i artikel 31 i fördraget särskilt när det gäller vetenskaplig kunskap
  och internationell teknisk utveckling
  bör
  kommissionen lägga fram ett nytt förslag för Europaparlamentet och rådet om anpassning av gränsvärdena
  . [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(9)

För att underlätta anpassningen av gränsvärden, bör förfaranden för fastställandet av gränsvärden omfatta samråd med den expertgrupp som avses i artikel 31 i fördraget särskilt när det gäller vetenskaplig kunskap
  och internationell teknisk utveckling
  bör
  kommissionen lägga fram ett nytt förslag för Europaparlamentet och rådet om anpassning av gränsvärdena
  . [Ändr. 15]

| (9a) | För att underlätta anpassningen av gränsvärden bör förfaranden fastställas som tillåter regelbundet samråd med experter. Expertgruppen bör tillsättas av kommissionen utgående från vetenskapliga och etiska kriterier. Kommissionen bör offentliggöra gruppens sammansättning och dess medlemmars intresseförklaringar. Vid anpassningen av gränsvärdena bör kommissionen också samråda med internationella strålskyddsexperter. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(9a)

För att underlätta anpassningen av gränsvärden bör förfaranden fastställas som tillåter regelbundet samråd med experter. Expertgruppen bör tillsättas av kommissionen utgående från vetenskapliga och etiska kriterier. Kommissionen bör offentliggöra gruppens sammansättning och dess medlemmars intresseförklaringar. Vid anpassningen av gränsvärdena bör kommissionen också samråda med internationella strålskyddsexperter. [Ändr. 16]

| (9b) | Expertgruppen bör också uppskatta den kumulativa effekten av radioaktivitet. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(9b)

Expertgruppen bör också uppskatta den kumulativa effekten av radioaktivitet. [Ändr. 17]

| (9c) | Gränsvärdena bör offentliggöras och bör regelbundet ses över med hänsyn till de vid tidpunkten internationellt tillgängliga vetenskapliga framstegen och rekommendationerna, för att befolkningen ska kunna känna sig trygg, tillförsäkras en hög hälsoskyddsnivå och för att undvika avvikelser från internationella regler. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(9c)

Gränsvärdena bör offentliggöras och bör regelbundet ses över med hänsyn till de vid tidpunkten internationellt tillgängliga vetenskapliga framstegen och rekommendationerna, för att befolkningen ska kunna känna sig trygg, tillförsäkras en hög hälsoskyddsnivå och för att undvika avvikelser från internationella regler. [Ändr. 18]

| (10) | För att se till att livsmedel och foder som överskrider gränsvärdena inte släpps ut på marknaden i EU unionen, bör överensstämmelsen med gränsvärdena säkerställas genom tillbörliga

  noggranna
  kontroller
  av medlemsstaterna och kommissionen
  .
  Sanktioner om gränsvärdena inte efterlevs bör tillämpas och allmänheten bör underrättas i enlighet därmed. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(10)

För att se till att livsmedel och foder som överskrider gränsvärdena inte släpps ut på marknaden i EU unionen, bör överensstämmelsen med gränsvärdena säkerställas genom tillbörliga

  noggranna
  kontroller
  av medlemsstaterna och kommissionen
  .
  Sanktioner om gränsvärdena inte efterlevs bör tillämpas och allmänheten bör underrättas i enlighet därmed. [Ändr. 19]

| (10a) | Regler för att kontrollera efterlevnaden av åtgärder som syftar till att förebygga, undanröja eller minska riskerna för radioaktivitet till acceptabel nivå för människor och djur fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004

   (9)
  . [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(10a)

Regler för att kontrollera efterlevnaden av åtgärder som syftar till att förebygga, undanröja eller minska riskerna för radioaktivitet till acceptabel nivå för människor och djur fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004

   (9)
  . [Ändr. 20]

| (11) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning när det gäller att möjliggöra tillämpning av tidigare fastställda gränsvärden bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning när det gäller att möjliggöra tillämpning av tidigare fastställda gränsvärden bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (10).

| (12) | Granskningsförfarandet bör användas för antagande av rättsakter som möjliggör tillämpning av tidigare fastställda gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder.
  Vid kärnenergiolyckor eller annan radiologisk nödsituation är det dock nödvändigt att ta hänsyn till enskilda omständigheter och förhållanden vid varje olycka och därför, av omsorg om största möjliga hälsoskydd för befolkningen, fastställa ett förfarande som gör det möjligt att snabbt sänka de tidigare fastställda gränsvärdena och vid behov införa gränsvärden också för andra radionukleider (framför allt tritium) som förekommer vid olyckan. Befolkningen bör underrättas omedelbart om åtgärden och gränsvärdena. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(12)

Granskningsförfarandet bör användas för antagande av rättsakter som möjliggör tillämpning av tidigare fastställda gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder.
  Vid kärnenergiolyckor eller annan radiologisk nödsituation är det dock nödvändigt att ta hänsyn till enskilda omständigheter och förhållanden vid varje olycka och därför, av omsorg om största möjliga hälsoskydd för befolkningen, fastställa ett förfarande som gör det möjligt att snabbt sänka de tidigare fastställda gränsvärdena och vid behov införa gränsvärden också för andra radionukleider (framför allt tritium) som förekommer vid olyckan. Befolkningen bör underrättas omedelbart om åtgärden och gränsvärdena. [Ändr. 21]

| (12a) | Kommissionen bör biträdas av ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002

   (11)

  . Medlemsstaterna bör se till att deras företrädare i kommittén har fullgoda kunskaper om strålskydd. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(12a)

Kommissionen bör biträdas av ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002

   (11)

  . Medlemsstaterna bör se till att deras företrädare i kommittén har fullgoda kunskaper om strålskydd. [Ändr. 22]

| (13) | Kommissionen bör anta genomförandeakter med omedelbar verkan om det, i vederbörligen motiverade fall med avseende på vissa radiologiska nödsituationer som kan leda eller har lett till betydande radioaktivitet i livsmedel och djurfoder, är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet.
  Befolkningen bör underrättas omedelbart om åtgärden och gränsvärdena. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen bör anta genomförandeakter med omedelbar verkan om det, i vederbörligen motiverade fall med avseende på vissa radiologiska nödsituationer som kan leda eller har lett till betydande radioaktivitet i livsmedel och djurfoder, är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet.
  Befolkningen bör underrättas omedelbart om åtgärden och gränsvärdena.

| (13a) | När gränsvärden antas med stöd av denna förordning bör utgångspunkten vara att de mest utsatta och sårbara befolkningsgrupperna ska skyddas, framför allt barn och personer som befinner sig i geografiskt isolerade områden eller lever i självhushåll. Samma gränsvärden bör gälla för hela befolkningen och de bör bygga på de lägsta nivåerna. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(13a)

När gränsvärden antas med stöd av denna förordning bör utgångspunkten vara att de mest utsatta och sårbara befolkningsgrupperna ska skyddas, framför allt barn och personer som befinner sig i geografiskt isolerade områden eller lever i självhushåll. Samma gränsvärden bör gälla för hela befolkningen och de bör bygga på de lägsta nivåerna. [Ändr. 24]

| (13b) | När livsmedel eller foder som kommer från EU eller importeras från tredjeländer utgör en allvarlig risk för människors hälsa, djurhälsan eller miljön bör kommission genom genomförandeakter vidta ytterligare åtgärder i överensstämmelse med förordning (EG) nr 178/2002 för att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och djurhälsan. Om möjligt bör högsta tillåtna tillämpliga gränsvärden och ytterligare akuta åtgärder ingå i en enda genomförandeförordning. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(13b)

När livsmedel eller foder som kommer från EU eller importeras från tredjeländer utgör en allvarlig risk för människors hälsa, djurhälsan eller miljön bör kommission genom genomförandeakter vidta ytterligare åtgärder i överensstämmelse med förordning (EG) nr 178/2002 för att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och djurhälsan. Om möjligt bör högsta tillåtna tillämpliga gränsvärden och ytterligare akuta åtgärder ingå i en enda genomförandeförordning. [Ändr. 25]

| (13c) | När kommissionen utarbetar och ser över genomförandeakter bör den främst ta hänsyn till följande omständigheter: platsen för samt arten och omfattningen av kärnenergiolyckan eller annan radiologisk nödsituation, arten och omfattningen av utsläppet av radiologiska ämnen i luft, vatten och mark och i livsmedel och djurfoder, både i och utanför unionen, riskerna för faktisk eller potentiell radioaktivitet i livsmedel och djurfoder och de resulterande stråldoserna, typen och mängden strålade livsmedel och djurfoder som kan marknadsföras i unionen, och de högsta tillåtna gränsvärdena för livsmedel och djurfoder som strålats i tredjeländer. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(13c)

När kommissionen utarbetar och ser över genomförandeakter bör den främst ta hänsyn till följande omständigheter: platsen för samt arten och omfattningen av kärnenergiolyckan eller annan radiologisk nödsituation, arten och omfattningen av utsläppet av radiologiska ämnen i luft, vatten och mark och i livsmedel och djurfoder, både i och utanför unionen, riskerna för faktisk eller potentiell radioaktivitet i livsmedel och djurfoder och de resulterande stråldoserna, typen och mängden strålade livsmedel och djurfoder som kan marknadsföras i unionen, och de högsta tillåtna gränsvärdena för livsmedel och djurfoder som strålats i tredjeländer. [Ändr. 26]

| (13d) | Om gränsvärden kommit att tillämpas i samband med en kärnenergiolycka eller en radiologisk nödsituation måste befolkningen underrättas av både kommissionen och varje enskild medlemsstat om vilka gränsvärden som gäller. Dessutom bör befolkningen få information om vilka livsmedel och djurfoder som sannolikt kommer att ackumulera högst nivåer av radioaktivitet. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(13d)

Om gränsvärden kommit att tillämpas i samband med en kärnenergiolycka eller en radiologisk nödsituation måste befolkningen underrättas av både kommissionen och varje enskild medlemsstat om vilka gränsvärden som gäller. Dessutom bör befolkningen få information om vilka livsmedel och djurfoder som sannolikt kommer att ackumulera högst nivåer av radioaktivitet. [Ändr. 27]

| (13e) | Överensstämmelse med gränsvärden bör säkerställas genom tillbörliga kontroller och sanktioner bör föreskrivas för avsiktlig export, import eller saluföring av livsmedel som överskrider gränsvärdena för kontaminering. [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(13e)

Överensstämmelse med gränsvärden bör säkerställas genom tillbörliga kontroller och sanktioner bör föreskrivas för avsiktlig export, import eller saluföring av livsmedel som överskrider gränsvärdena för kontaminering. [Ändr. 28]

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I denna förordning fastställs gränsvärden för radioaktivitet för livsmedel i enlighet med bilaga I, gränsvärden för mindre viktiga livsmedel i enlighet med bilaga II och gränsvärden för radioaktivitet i djurfoder i enlighet med bilaga III, som kan komma att släppas ut på marknaden efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation som kan leda eller har lett till betydande radioaktivitet i livsmedel och djurfoder, samt förfaranden för att göra dessa gränsvärden tillämpliga. [Ändr. 54]

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1) | livsmedel: alla ämnen eller produkter, oberoende av om de är bearbetade, delvis bearbetade eller obearbetade, som är avsedda att eller rimligen kan förväntas att förtäras av människor, inbegripet drycker, tuggummi och alla ämnen, inklusive vatten, som avsiktligt tillförts livsmedlet under dess framställning, beredning eller behandling. Livsmedel omfattar inte något av följande:
  som motsvarar definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002
  .







  (a) | Foder. |
| --- | --- | --- |

1)

livsmedel: alla ämnen eller produkter, oberoende av om de är bearbetade, delvis bearbetade eller obearbetade, som är avsedda att eller rimligen kan förväntas att förtäras av människor, inbegripet drycker, tuggummi och alla ämnen, inklusive vatten, som avsiktligt tillförts livsmedlet under dess framställning, beredning eller behandling. Livsmedel omfattar inte något av följande:
  som motsvarar definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002
  .

(a)

Foder.

| (b) | Levande djur, utom om de har behandlats för att släppas ut på marknaden som livsmedel. |
| --- | --- |

(b)

Levande djur, utom om de har behandlats för att släppas ut på marknaden som livsmedel.

| (c) | Växter före skörd. |
| --- | --- |

(c)

Växter före skörd.

| (d) | Läkemedel enligt artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG

   (12)
  . |
| --- | --- |

(d)

Läkemedel enligt artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG

   (12)
  .

| (e) | Kosmetiska produkter enligt artikel 2.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009

   (13)
  . |
| --- | --- |

(e)

Kosmetiska produkter enligt artikel 2.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009

   (13)
  .

| (f) | Tobak och tobaksvaror enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/37/EG

   (14)
  . |
| --- | --- |

(f)

Tobak och tobaksvaror enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/37/EG

   (14)
  .

| (g) | Narkotika eller psykotropa ämnen i den mening som avses i Förenta nationernas allmänna narkotikakonvention från 1961 och i Förenta nationernas konvention från 1971 om psykotropa ämnen. |
| --- | --- |

(g)

Narkotika eller psykotropa ämnen i den mening som avses i Förenta nationernas allmänna narkotikakonvention från 1961 och i Förenta nationernas konvention från 1971 om psykotropa ämnen.

| (h) | Restsubstanser och främmande ämnen.
  [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(h)

Restsubstanser och främmande ämnen.
  [Ändr. 29]

| 2) | mindre viktiga livsmedel

  : livsmedel som är av mindre betydelse i kosten och som bara utgör en marginell del av befolkningens livsmedelskonsumtion.
  [Ändr. 55] |
| --- | --- |

2)

mindre viktiga livsmedel

  : livsmedel som är av mindre betydelse i kosten och som bara utgör en marginell del av befolkningens livsmedelskonsumtion.
  [Ändr. 55]

| 3) | djurfoder: alla ämnen eller produkter, inbegripet tillsatser, och oberoende av om de är bearbetade, delvis bearbetade eller obearbetade, som är avsedda för utfodring av djur.

  såsom dessa definieras i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002
  . [Ändr. 30] |
| --- | --- |

3)

djurfoder: alla ämnen eller produkter, inbegripet tillsatser, och oberoende av om de är bearbetade, delvis bearbetade eller obearbetade, som är avsedda för utfodring av djur.

  såsom dessa definieras i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002
  . [Ändr. 30]

| 4) | utsläppande på marknaden: innehav av livsmedel eller foder för försäljning, inbegripet utbjudande till försäljning eller varje annan form av överlåtelse, kostnadsfri eller inte, samt försäljning, distribution och andra former av överlåtelse.

  åtgärd såsom den definieras i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002
  . [Ändr. 31] |
| --- | --- |

4)

utsläppande på marknaden: innehav av livsmedel eller foder för försäljning, inbegripet utbjudande till försäljning eller varje annan form av överlåtelse, kostnadsfri eller inte, samt försäljning, distribution och andra former av överlåtelse.

  åtgärd såsom den definieras i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002
  . [Ändr. 31]

| 4a) | material i kontakt med livsmedel/djurfoder: förpackningar och annat material som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel. [Ändr. 32] |
| --- | --- |

4a)

material i kontakt med livsmedel/djurfoder: förpackningar och annat material som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel. [Ändr. 32]

| 4b) | radiologisk nödsituation: en osedvanlig händelse, som omfattar en strålningskälla och som kräver ett omedelbart ingripande för att begränsa allvarliga hot mot hälsa och säkerhet eller negativa konsekvenser för livskvalitet, egendom eller miljön, eller som utgör en fara som kan leda till sådana negativa konsekvenser. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

4b)

radiologisk nödsituation: en osedvanlig händelse, som omfattar en strålningskälla och som kräver ett omedelbart ingripande för att begränsa allvarliga hot mot hälsa och säkerhet eller negativa konsekvenser för livskvalitet, egendom eller miljön, eller som utgör en fara som kan leda till sådana negativa konsekvenser. [Ändr. 33]

Artikel 2a

Det är inte tillåtet att blanda livsmedel, som innehåller koncentrationer som är högre än de fastställda gränsvärdena för radioaktivitet, med livsmedel som inte är kontaminerade eller svagt kontaminerade för att få en produkt som överensstämmer med de regler som fastställs i denna förordning. [Ändr. 34]

Artikel 3

1.   Om kommissionen mottar officiell information – i synnerhet enligt antingen Europeiska atomenergigemenskapens ordning för ett snabbt informationsutbyte i händelse av en radiologisk nödsituation eller enligt Internationella Atomenergikommissionens konvention av den 26 september 1986 om tidig information vid en kärnenergiolycka – om olyckor eller någon annan radiologisk nödsituation
  som gör livsmedel och djurfoder radioaktiva
  , vilken bekräftar att gränsvärdena för livsmedel, mindre viktiga livsmedel eller djurfoder kan komma att överskridas eller har överskridits ska kommissionen om omständigheterna så kräver

  ,snarast möjligt
  anta en genomförandeförordning

  genomförandeakt som fastställer gränsvärden för radioaktivitet som inte får överskrida dem som anges i bilagorna till denna förordning
  . Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 5.2. [Ändr. 35]

1a.
     
  Gränsvärdena ska offentliggöras och regelbundet ses över för att beakta de vid den berörda tidpunkten internationellt tillgängliga vetenskapliga framstegen och rekommendationerna, för att befolkningen ska kunna känna sig trygg, tillförsäkras en hög hälsoskyddsnivå och för att undvika avvikelser från internationella regler med högre skyddsnivå. [Ändr. 36]

2.   Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet med avseende på förhållandena vid kärnenergiolyckan eller den radiologiska nödsituationen, ska kommissionen anta en genomförandeförordning

  genomförandeak
  t med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 5.3. [Ändr. 37]

3.   Kommissionen ska, när den förbereder utkastet till den

  de genomförandeakter
  som avses i punkterna 1 och 2 i den här artikeln och diskuterar den med den kommitté som avses i artikel 5, ta hänsyn till de grundläggande normer som föreskrivs i artiklarna 30 och 31 i fördraget

  direktiv 2013/59/Euratom
  , däribland principen att all exponering ska hållas så låg som rimligen är möjligt med hänsyn till
  främst
  allmänhetens hälsoskydd samt till ekonomiska och sociala faktorer
  , särskilt de mest utsatta grupperna i samhället
  .
  Kommissionen ska vid utarbetandet av dessa akter biträdas av en grupp oberoende folkhälsoexperter, som valts ut på grundval av deras kunskaper och expertis i fråga om strålskydd och livsmedelssäkerhet (nedan kallad expertgruppen). Kommissionen ska offentliggöra expertgruppens sammansättning och dess ledamöters intresseförklaringar. [Ändr. 38]

3a.
     
  De genomförandeakter som anges i punkterna 1 och 2 ska antas i överensstämmelse med arten och omfattningen av strålningen och kan revideras så många gånger som det är nödvändigt med tanke på hur den radioaktiva kontaminationen utvecklar sig. Kommissionen ska genomföra den första översynen inom en månad efter en kärnenergiolycka eller radiologisk nödsituation för att vid behov ändra gränsvärdena för radioaktivitet och förteckningen över radionuklider. [Ändr. 39]

Artikel 4

1.   Så snart som kommissionen antar en genomförandeförordning

  genomförandeakt
  som gör dessa gränsvärden tillämpliga, ska livsmedel och djurfoder som inte uppfyller gränsvärdena inte släppas ut på marknaden. [Ändr. 40]

Kommissionen ska inrätta en ansvarsordning på kärnenergiområdet för hantering av de frågor som uppstår i alla medlemsstater som kan beröras av en kärnenergiolycka. Den ordningen ska säkerställa att lämplig ersättning utbetalas i händelse av kärnenergiolyckor. [Ändr. 41]

Vid tillämpningen av denna förordning ska livsmedel eller djurfoder som importerats från tredje land anses ha släppts ut på marknaden om de på unionens tullområde är föremål för andra tullförfaranden än transiteringsförfaranden. [Ändr. 42]

Medlemsstaterna ska övervaka efterlevnaden av gränsvärdena för radioaktivitet inom sina territorier. Medlemsstaterna ska i detta syfte upprätthålla ett system för officiella kontroller och andra åtgärder med hänsyn till omständigheterna, däribland information till allmänheten om säkerheten och riskerna avseende livsmedel och djurfoder i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 178/2002. [Ändr. 43]

2.   Varje medlemsstat ska tillhandahålla kommissionen all information om tillämpningen av denna förordning, särskilt vad gäller överträdelser av gränsvärdena.

| a) | återkommande kontroller av gränsvärdena på nationellt territorium, |
| --- | --- |

a)

återkommande kontroller av gränsvärdena på nationellt territorium,

| b) | överträdelser av gränsvärdena, |
| --- | --- |

b)

överträdelser av gränsvärdena,

| c) | fastställande av vilka nationella behöriga myndigheter som ska ansvara för kontrollerna. |
| --- | --- |

c)

fastställande av vilka nationella behöriga myndigheter som ska ansvara för kontrollerna.

Kommissionen ska vidarebefordra denna information till de övriga medlemsstaterna
  snarast möjligt
  .

När gränsvärden överskrids ska detta meddelas genom systemet för tidig varning som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002.

Kommissionen ska vidta sanktioner mot medlemsstater som inte själva vidtar sanktioner vid saluföring eller export av livsmedel eller djurfoder där kontamineringen överskrider gränsvärdena. [Ändr. 44]

3.
     
  Medlemsstaterna ska informera allmänheten, huvudsakligen genom en onlinetjänst, om gränsvärdena, nödsituationer och överträdelser av gränsvärdena. Allmänheten ska också underrättas om vilka livsmedel som kan ackumulera högre nivåer av radioaktivitet och i synnerhet produkttyp, märke, ursprung och analysdag. [Ändr. 45]

4.
     
  De gränsvärden som fastställs i bilagorna till denna förordning bör beakta halveringstiden för radioaktiva isotoper i samband med förvaring av konserverade livsmedel. Beroende på arten av kontaminering, t.ex. isotoper av jod, ska radioaktiviteten i konserverade livsmedel ständigt övervakas med avseende på radioaktivitet. [Ändr. 46]

5.
     
  Kommissionen ska senast den 31 mars 2017 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om lämpligheten av en mekanism för att kompensera jordbrukare vars livsmedel kontaminerats över de tillåtna gränsvärdena för radioaktivitet och därför inte kan släppas ut på marknaden. En sådan mekanism ska vara grundad på principen att förorenaren betalar. Rapporten ska, om det är lämpligt, åtföljas av ett lagstiftningsförslag som inrättar en sådan mekanism. [Ändr. 47]

Artikel 4a

1.
     
  Kommissionen ska senast den 31 mars 2017 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om relevansen av de gränsvärden för radioaktivetet som fastställs i bilagorna.

2.
     
  Rapporten ska göra det möjligt att kontrollera om gränsvärdena för radioaktivitet garanterar att gränsen för den effektiva dosen 1mSv per år för allmänheten iakttas och leder till thyroiddoser som ligger tillräckligt långt under det referensvärde på 10 mGy som WHO rekommenderar för utdelning av jod till särskilt sårbara grupper.

3.   
  Rapporten ska beakta möjligheten att se över klassificeringen av radionuklider och ta med tritium och C-14 i bilagorna till denna förordning. Vid bedömningen av dessa gränsvärden ska rapporten inrikta sig på skyddet av de mest sårbara befolkningsgrupperna, särskilt barn, och undersöka huruvida det vore lämpligt att fastställa gränsvärden för samtliga befolkningskategorier på denna basis. [Ändr. 48]

Artikel 5

1.   Kommissionen ska biträdas av ständiga kommittén för
  växter, djur, livsmedel och foder

  livsmedelskedjan och djurhälsa för som inrättats enligt artikel 58.1 i

  Europaparlamentets och rådets

  förordning (EG) nr 178/2002
   (15)
  . Den kommittén ska anses vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. [Ändr. 49]

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 5 i den förordningen tillämpas.

Artikel 6

För att säkerställa att gränsvärdena som fastställs i bilagorna I, II och III

  till denna förordning
  tar hänsyn till alla nya eller ytterligare viktiga uppgifter som blir tillgängliga, särskilt med avseende på den
  senaste
  vetenskapliga kunskapen, ska

  anpassningen av dessa bilagor föreslås av

  kommissionen
  förelägga parlamentet och rådet en rapport åtföljd, vid behov, av ett förslag till anpassning av dessa bilagor och vid behov se över förteckningen över radionuklider,
  efter samråd med den expertgrupp som avses i artikel 

  31 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen 3.3
  . [Ändr. 50]

Artikel 6a

Vid en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation som kontaminerar livsmedel eller djurfoder ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet som ingående beskriver vilka åtgärder som vidtagits i enlighet med denna förordning och vilken information som lämnats i enlighet med artikel 4.2. [Ändr. 51]

Artikel 7

RådetsFörordning (Euratom) nr 3954/87, ändrad genom förordning (Euratom) 2218/1989, och kommissionens förordningar (Euratom) nr 944/89 (16) och nr 770/90 (17) ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till de upphävda förordningarna ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga V.

Artikel 8

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

För Europaparlamentet

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C..s..

1

EUT C..s..

(2)  EUT C , , s. .

2

(3)  EUT C..s..

3

EUT C..s..

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 juli 2015 samt rådets ståndpunkt av den ....

4

(5)  Rådets direktiv 96/29/Euratom

  2013/59/
  Euratom av den 13 May 1996

  5 december 2013
  om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (EGT L 159, 29.6.1996, s. 1)

  , och om upphävande av direktiven 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom och 2003/122/Euratom
  (

  EUT L 13
  ,
  17.1.2014, s. 1

  ).

5

96/29/Euratom

2013/59/

13 May 1996

5 december 2013

av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa

(EGT L 159, 29.6.1996, s. 1)

, och om upphävande av direktiven 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom och 2003/122/Euratom

EUT L 13

17.1.2014, s. 1

(6)  Rådets förordning (Euratom) nr 3954/87 av den 22 december 1987 om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (EGT L 371, 30.12.1987, s. 11).

6

(7)  Rådets förordning (Euratom) nr 2218/89 av den 18 juli 1989 om ändring av förordning (Euratom) nr 3954/87 om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (EGT L 211, 22.7.1989, s. 1).

7

(8)  Rådets beslut 87/600/Euratom av den 14 december 1987 om en gemenskapsordning för ett snabbt informationsutbyte i händelse av en nödsituation som medför risk för strålning (EGT L 371, 30.12.1987, s. 76).

8

(9)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) Nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1).

9

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) Nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1).

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

10

(11)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

11

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

12

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 av den 30 november 2009 om kosmetiska produkter (EUT L 342, 22.12.2009, s. 59).

13

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 av den 30 november 2009 om kosmetiska produkter (EUT L 342, 22.12.2009, s. 59).

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/37/EG av den 5 juni 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror (EGT L 194, 18.7.2001, s. 26).

14

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/37/EG av den 5 juni 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror (EGT L 194, 18.7.2001, s. 26).

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

15

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(16)  kommissionens förordning (Euratom) nr 944/89 av den 12 april 1989 om gränsvärden för radioaktivitet i mindre viktiga livsmedel efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (EGT L 101, 13.4.1989, s. 17).

16

(17)  kommissionens förordning (Euratom) nr 770/90 av den 29 mars 1990 om gränsvärden för radioaktivitet i djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (EGT L 83, 30.3.1990, s. 78).

17

BILAGA I

GRÄNSVÄRDEN FÖR RADIOAKTIVITET I LIVSMEDEL

Följande gränsvärden ska tillämpas för livsmedel:

| | Livsmedel (Bq/kg)
   (1) |
| --- | --- |
| Spädbarnsmat (2) | Mejeriprodukter (3) | Andra livsmedel förutom mindre viktiga (4) | Flytande livsmedel (5) |
| Strontiumisotoper, i synnerhet Sr-90 | 75 | 125 | 750 | 125 |
| Jodisotoper, i synnerhet I-131 | 150 | 500 | 2 000 | 500 |
| Alfastrålande isotoper av plutonium och transuraner, i synnerhet Pu-239, Am-241 | 1 | 20 | 80 | 20 |
| Alla andra nuklider med mer än 10 dagars halveringstid, i synnerhet Cs-134, Cs-137 (6) | 400 | 1 000 | 1 250 | 1 000 |

Livsmedel (Bq/kg)
   (1)

Spädbarnsmat (2)

Mejeriprodukter (3)

Andra livsmedel förutom mindre viktiga (4)

Flytande livsmedel (5)

Strontiumisotoper, i synnerhet Sr-90

75

125

750

125

Jodisotoper, i synnerhet I-131

150

500

2 000

500

Alfastrålande isotoper av plutonium och transuraner, i synnerhet Pu-239, Am-241

1

20

80

20

Alla andra nuklider med mer än 10 dagars halveringstid, i synnerhet Cs-134, Cs-137 (6)

400

1 000

1 250

1 000

---

(1)  Värdena för koncentrerade eller torkade produkter ska beräknas på grundval av den rekonstituerade produkten färdig för förtäring. Medlemsstaterna får utfärda rekommendationer om villkoren för utspädning för att säkerställa att gränsvärdena i denna förordning respekteras.

(2)  Spädbarnsmat definieras som livsmedel avsedda för spädbarn under de första tolv levnadsmånaderna, vilka till fullo uppfyller näringskraven för denna människogrupp och saluförs i detaljhandeln i förpackningar som är tydligt märkta med någon av följande beteckningar: ”Modersmjölksersättning”, ”Tillskottsnäring”, ”Modersmjölksersättning uteslutande baserad på mjölk” och ”Tillskottsnäring uteslutande baserad på mjölk”, i enlighet med artiklarna 11 och 12 i kommissionens direktiv 2006/141/EG.

(3)  Mejeriprodukter definieras som produkter som motsvarar följande KN-nummer, inklusive, i förekommande fall, senare justeringar: 0401, 0402 (utom 0402 29 11).

(4)  Mindre viktiga livsmedel och de tillämpliga motsvarande värdena anges i bilaga II.

(5)  Flytande livsmedel så som de definieras i nummer 2009 och i kapitel 22 i Kombinerade nomenklaturen. Värdena har beräknats med hänsyn till förtäring av kranvatten och samma värden bör gälla för dricksvatten.

(6)  Radioaktivt kol (C-14), tritium och kalium 40 är inte inkluderade i denna grupp.

BILAGA II

GRÄNSVÄRDEN FÖR RADIOAKTIVITET I MINDRE VIKTIGA LIVSMEDEL

1.   Förteckning över mindre viktiga livsmedel

| KN-nummer | Varuslag |
| --- | --- |
| 0703 20 00 | Vitlök (färsk eller kyld) |
| 0709 59 50 | Tryffel (färsk eller kyld) |
| 0709 99 40 | Kapris (färsk eller kyld) |
| 0711 90 70 | Kapris (tillfälligt konserverad, men olämplig för direkt konsumtion i detta tillstånd) |
| ex 0712 39 00 | Tryffel (torkad, hela i bitar, skivad, bruten eller pulveriserad, men inte vidare beredd) |
| 0714 | Maniok-, arrow- och salepsrot, jordärtskockor, batater (sötpotatis) och liknande rötter, stam- eller rotknölar med hög halt av stärkelse eller inulin, färska, kylda, frysta eller torkade, hela eller i bitar och även i form av pelletar; märg av sagopalm |
| 0814 00 00 | Skal av citrusfrukter eller meloner, färska, frysta, torkade eller tillfälligt konserverade i saltvatten, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar |
| 0903 00 00 | Maté (paraguansk järnek) |
| 0904 | Peppar av släktet

  Piper

  ; frukter av släktena

  Capsicum

  och

  Pimenta

  , torkade, krossade eller malda |
| 0905 00 00 | Vanilj |
| 0906 | Kanel och kanelknopp |
| 0907 00 00 | Kryddnejlikor (hela, nejlikstjälkar och modernejlikor) |
| 0908 | Muskot, muskotblomma och kardemumma |
| 0909 | Anis, stjärnanis, fänkål, koriander, spiskummin, kummin och enbär juniper berries |
| 0910 | Ingefära, saffran, gurkmeja, timjan, lagerblad, curry och andra kryddor |
| 1106 20 | Mjöl och pulver av sago eller av rötter, stam- eller rotknölar enligt nr 0714 |
| 1108 14 00 | Maniokstärkelse (kassavastärkelse) |
| 1210 | Humle, färsk eller torkad, även mald, pulveriserad eller i form av pelletar; lupulin |
| 1211 | Växter och växtdelar (inbegripet frön och frukter) av sådana slag som används främst för framställning av parfymeringsmedel, för farmaceutiskt bruk eller för insektsbekämpning, svampbekämpning eller liknande ändamål, färska eller torkade, även skurna, krossade eller pulveriserade |
| 1301 | Schellack o.d.; naturliga gummiarter, hartser, gummihartser och oleoresiner (t.ex. balsamer) |
| 1302 | Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pektinater och pektater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter |
| 1504 | Fetter och oljor av fisk eller havsdäggdjur samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade |
| 1604 31 00


  1604 32 00 | Kaviar


  Kaviarersättning |
| 1801 00 00 | Kakaobönor, hela eller krossade, även rostade |
| 1802 00 00 | Kakaoskal och annat kakaoavfall |
| 1803 | Kakaomassa, även avfettad |
| 2003 90 10 | Tryffel (beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra) |
| 2006 00 | Grönsaker, frukt, nötter, fruktskal och andra växtdelar, kanderade, glaserade eller på liknande sätt beredda med socker |
| 2102 | Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver |
| 2936 | Provitaminer och vitaminer, naturliga eller syntetiskt reproducerade (inbegripet naturliga koncentrat), sådana derivat av provitaminer eller vitaminer som används främst som vitaminer samt blandningar av dessa ämnen med varandra, även i lösning |
| 3301 | Eteriska oljor (även terpenfria), inbegripet ”concretes” och ”absolutes”; resinoider, extraherade oleoresiner; koncentrat av eteriska oljor i fett, icke flyktig olja, vax e.d., erhållna genom så kallad enfleurage eller maceration; terpenhaltiga biprodukter erhållna vid avterpenisering av eteriska oljor; vatten från destillation av eteriska oljor och vattenlösningar av sådana oljor |

KN-nummer

Varuslag

0703 20 00

Vitlök (färsk eller kyld)

0709 59 50

Tryffel (färsk eller kyld)

0709 99 40

Kapris (färsk eller kyld)

0711 90 70

Kapris (tillfälligt konserverad, men olämplig för direkt konsumtion i detta tillstånd)

ex 0712 39 00

Tryffel (torkad, hela i bitar, skivad, bruten eller pulveriserad, men inte vidare beredd)

0714

Maniok-, arrow- och salepsrot, jordärtskockor, batater (sötpotatis) och liknande rötter, stam- eller rotknölar med hög halt av stärkelse eller inulin, färska, kylda, frysta eller torkade, hela eller i bitar och även i form av pelletar; märg av sagopalm

0814 00 00

Skal av citrusfrukter eller meloner, färska, frysta, torkade eller tillfälligt konserverade i saltvatten, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar

0903 00 00

Maté (paraguansk järnek)

0904

Peppar av släktet

  Piper

  ; frukter av släktena

  Capsicum

  och

  Pimenta

  , torkade, krossade eller malda

0905 00 00

Vanilj

0906

Kanel och kanelknopp

0907 00 00

Kryddnejlikor (hela, nejlikstjälkar och modernejlikor)

0908

Muskot, muskotblomma och kardemumma

0909

Anis, stjärnanis, fänkål, koriander, spiskummin, kummin och enbär juniper berries

0910

Ingefära, saffran, gurkmeja, timjan, lagerblad, curry och andra kryddor

1106 20

Mjöl och pulver av sago eller av rötter, stam- eller rotknölar enligt nr 0714

1108 14 00

Maniokstärkelse (kassavastärkelse)

1210

Humle, färsk eller torkad, även mald, pulveriserad eller i form av pelletar; lupulin

1211

Växter och växtdelar (inbegripet frön och frukter) av sådana slag som används främst för framställning av parfymeringsmedel, för farmaceutiskt bruk eller för insektsbekämpning, svampbekämpning eller liknande ändamål, färska eller torkade, även skurna, krossade eller pulveriserade

1301

Schellack o.d.; naturliga gummiarter, hartser, gummihartser och oleoresiner (t.ex. balsamer)

1302

Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pektinater och pektater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter

1504

Fetter och oljor av fisk eller havsdäggdjur samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1604 31 00

1604 32 00

Kaviar

Kaviarersättning

1801 00 00

Kakaobönor, hela eller krossade, även rostade

1802 00 00

Kakaoskal och annat kakaoavfall

1803

Kakaomassa, även avfettad

2003 90 10

Tryffel (beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra)

2006 00

Grönsaker, frukt, nötter, fruktskal och andra växtdelar, kanderade, glaserade eller på liknande sätt beredda med socker

2102

Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver

2936

Provitaminer och vitaminer, naturliga eller syntetiskt reproducerade (inbegripet naturliga koncentrat), sådana derivat av provitaminer eller vitaminer som används främst som vitaminer samt blandningar av dessa ämnen med varandra, även i lösning

3301

Eteriska oljor (även terpenfria), inbegripet ”concretes” och ”absolutes”; resinoider, extraherade oleoresiner; koncentrat av eteriska oljor i fett, icke flyktig olja, vax e.d., erhållna genom så kallad enfleurage eller maceration; terpenhaltiga biprodukter erhållna vid avterpenisering av eteriska oljor; vatten från destillation av eteriska oljor och vattenlösningar av sådana oljor

2.   Följande gränsvärden ska tillämpas på mindre viktiga livsmedel enligt förteckningen i punkt 1:

| | (Bq/kg) |
| --- | --- |
| Strontiumisotoper, i synnerhet Sr-90 | 7 500 |
| Jodisotoper, i synnerhet I-131 | 20 000 |
| Alfastrålande isotoper av plutonium och transuraner, i synnerhet Pu-239, Am-241 | 800 |
| Alla andra nuklider med mer än 10 dagars halveringstid, i synnerhet Cs-134, Cs-137
   (1) | 12 500 |

(Bq/kg)

Strontiumisotoper, i synnerhet Sr-90

7 500

Jodisotoper, i synnerhet I-131

20 000

Alfastrålande isotoper av plutonium och transuraner, i synnerhet Pu-239, Am-241

800

Alla andra nuklider med mer än 10 dagars halveringstid, i synnerhet Cs-134, Cs-137
   (1)

12 500

[Ändr. 57]

---

(1)  Radioaktivt kol (C-14), tritium och kalium 40 är inte inkluderade i denna grupp.

BILAGA III

GRÄNSVÄRDEN FÖR RADIOAKTIVITET I DJURFODER

Caesium-134 och caesium-137 ska ha följande gränsvärden:

| Animaliskt | Bq/kg (1), (2) |
| --- | --- |
| Svin | 1 250 |
| Fjäderfä, lamm, kalvar | 2 500 |
| Övriga | 5 000 |

Animaliskt

Bq/kg (1), (2)

Svin

1 250

Fjäderfä, lamm, kalvar

2 500

Övriga

5 000

---

(1)  Dessa värden ska medverka till att gränsvärdena för livsmedel inte överskrids; ensamma garanterar de inte detta under alla förhållanden, och minskar inte kravet på kontroll av radioaktivitetsnivån i animaliska produkter avsedda som människoföda.

(2)  Dessa värden ska tillämpas på djurfoder färdigt för konsumtion.

BILAGA IV

Upphävda förordningar

| Rådets förordning (Euratom) nr 3954/87 | (EGT L 371, 30.12.1987, s. 11) |
| --- | --- |
| Rådets förordning (Euratom) nr 2218/89 | (EGT L 211, 22.7.1989, s. 1) |
| Kommissionens förordning (Euratom) nr 944/89 | (EGT L 101, 13.4.1989, s. 17) |
| Kommissionens förordning (Euratom) nr 770/90 | (EGT L 83, 30.3.1990, s. 78) |

Rådets förordning (Euratom) nr 3954/87

(EGT L 371, 30.12.1987, s. 11)

Rådets förordning (Euratom) nr 2218/89

(EGT L 211, 22.7.1989, s. 1)

Kommissionens förordning (Euratom) nr 944/89

(EGT L 101, 13.4.1989, s. 17)

Kommissionens förordning (Euratom) nr 770/90

(EGT L 83, 30.3.1990, s. 78)

BILAGA V

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (Euratom) nr 3954/87 | Förordning (Euratom) nr 944/89 | Förordning (Euratom) nr 770/90 | Den här förordningen |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikel 1.1 | | | Artikel 1 |
| | Artikel 1 | | Artikel 1 |
| Artikel 1.2 | | | Artikel 2 |
| Artikel 2.1 | | | Artikel 3.1 och 3.2 |
| Artikel 2.2 | | | — |
| Artikel 3.1 | | | — |
| Artikel 3.2 | | | Artikel 3.3 |
| Artikel 3.3 och 3.4 | | | — |
| Artikel 4 | | | — |
| Artikel 5.1 | | | Artikel 6 |
| Artikel 5.2 | | | — |
| Artikel 6.1 | | | Artikel 4.1 |
| Artikel 6.2 | | | Artikel 4.2 |
| | Artikel 2 | | Bilaga II.2 |
| --- | --- | Artikel 1
  --- | Bilaga III
  Artikel 5 |
| Artikel 7 | | | — |
| --- | --- | --- | Artikel 7 |
| Artikel 8 | | | Artikel 8 |
| Bilaga | | | Bilaga I |
| | Bilaga | | Bilaga II.1 |
| | | Bilaga | Bilaga III |
| --- | --- | --- | Bilaga IV |
| --- | --- | --- | Bilaga V |

Förordning (Euratom) nr 3954/87

Förordning (Euratom) nr 944/89

Förordning (Euratom) nr 770/90

Den här förordningen

Artikel 1.1

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1.2

Artikel 2

Artikel 2.1

Artikel 3.1 och 3.2

Artikel 2.2

—

Artikel 3.1

—

Artikel 3.2

Artikel 3.3

Artikel 3.3 och 3.4

—

Artikel 4

—

Artikel 5.1

Artikel 6

Artikel 5.2

—

Artikel 6.1

Artikel 4.1

Artikel 6.2

Artikel 4.2

Artikel 2

Bilaga II.2

---

---

Artikel 1

---

Bilaga III

Artikel 5

Artikel 7

—

---

---

---

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Bilaga

Bilaga I

Bilaga

Bilaga II.1

Bilaga

Bilaga III

---

---

---

Bilaga IV

---

---

---

Bilaga V

---