# Euroopan unionin C 323/28.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 323 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 60. vuosikerta28. syyskuu 2017 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 323

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

60. vuosikerta28. syyskuu 2017

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2017/C 323/01 | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle — Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös 2016 | 1 |
| 2017/C 323/02 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Riippumattoman tarkastajan kertomus | 151 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2017/C 323/01

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle — Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös 2016

1

2017/C 323/02

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Riippumattoman tarkastajan kertomus

151

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 28.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/1

---

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös 2016

(2017/C 323/01)

SISÄLLYSLUETTELO

| ALKUSANAT | 2 |
| --- | --- |

| EUROOPAN UNIONIN POLIITTINEN KEHYS, HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS | 4 |
| --- | --- |

| KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS | 9 |
| --- | --- |

| KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT | 10 |
| --- | --- |

| TASE. | 11 |
| --- | --- |

| TUOTTO- JA KULULASKELMA | 12 |
| --- | --- |

| RAHAVIRTALASKELMA | 13 |
| --- | --- |

| LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA | 14 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT | 15 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN SISÄLTÖ JA ANALYYSI | 91 |
| --- | --- |

| TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUS JA LIITETIEDOT | 107 |
| --- | --- |

| SANASTO | 147 |
| --- | --- |

ALKUSANAT

Minulla on ilo esittää Euroopan unionin tilinpäätös varainhoitovuodelta 2016. Tämä tilinpäätös antaa kattavan kuvan EU:n toiminnan rahoituksesta vuonna 2016. Se sisältää muun muassa tiedot unionin taloudellisesta asemasta, varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisesta, ehdollisista veloista sekä unionin taloudellisista sitoumuksista ja velvoitteista. Tilinpäätöksessä selitetään keskeisiä numerotietoja ja niiden kehitystä ottaen huomioon, että unionin toimet toteutetaan usein monen vuoden aikana.

Vuosi 2016 oli täynnä saavutuksia, mutta Euroopan unioni joutui myös kohtaamaan haasteita. EU:n talousarviossa keskityttiin vahvistamaan taloutta, luomaan työpaikkoja, vauhdittamaan kasvua ja investoimaan tutkimukseen. Euroopan talous- ja työmarkkinaolosuhteet paranivat, ja EU:n työttömyysaste laski.

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) perustettiin alle puolitoista vuotta sitten. Se on Euroopan investointiohjelman keskeinen osa, joka on jo tuottanut konkreettisia tuloksia. ESIR-rahasto toimii kaikissa 28 jäsenvaltiossa, ja se oli auttanut käynnistämään yli 190 miljardin euron investoinnit toukokuun 2017 puoliväliin mennessä. Tämä on yli puolet talouden elpymistä edistävästä 315 miljardin euron kokonaistavoitteesta, joka on määrä saavuttaa vuoden 2018 puoliväliin mennessä. Vuoden 2016 lopussa takuurahastoa, joka kattaa EIP-ryhmän toteuttamat ESIR-toimet, oli rahoitettu EU:n budjettivaroista, ja tässä tilinpäätöksessä kokonaismäärä on miljardi euroa.

EU:n talousarvion ensisijaisena tavoitteena on edelleen työpaikkojen luominen sekä kasvun ja investointien vauhdittaminen. Komissio pyrkii edelleen vahvistamaan EU:n talouden elpymistä ja investoimaan nuoriin ja työnhakijoihin sekä aloitteleviin yrityksiin ja pieniin ja keskisuurin yrityksiin (pk-yritykset). Hyvä esimerkki tästä on COSME-ohjelmaan (yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma) sisältyvä lainatakausjärjestely, joka toimi erittäin hyvin myös vuonna 2016. Järjestelyä tuki vuonna 2016 myös ESIR-rahaston tarjoama lisäriskinkantokyky. Vuoden 2016 loppuun mennessä yli 143 000 pk-yritystä 21 maassa oli jo saanut COSME-ohjelman tukemaa rahoitusta yhteensä yli 5,5 miljardia euroa.

Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Horisontti 2020 on keskeinen tekijä, kun EU:hun rakennetaan innovointiin ja osaamiseen perustuvaa taloutta ja yhteiskuntaa. Ohjelmassa on 49 000 osallistujaa, ja allekirjoitettujen avustussopimusten arvo on yhteensä 20,5 miljardia euroa. Yli 21 prosenttia osallistujista on pk-yrityksiä. Horisontti 2020 -puiteohjelman kasvusta viime vuoteen verrattuna on osoituksena lähes 40 prosentin lisäys tähän tilinpäätökseen sisällytetyissä Horisontti 2020-takausvälineissä.

Galileo-ohjelman ensimmäisistä käyttövalmiista palveluista ilmoitettiin vuonna 2016. Tämän myötä Euroopan oma maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä siirtyi käyttöönottovaiheesta käyttövaiheeseen vuonna 2016. Toimintavalmiiden Galileo-satelliittien ja maainfrastruktuurin arvo oli tässä tilinpäätöksessä 2 miljardia euroa vuoden 2016 lopussa. Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvien hankkeiden täytäntöönpano kannusti kehittämään uusia Galileo-sovelluksia. Tähän mennessä näiden hankkeiden puitteissa on tuotu markkinoille 13 innovaatiota, haettu 5 patenttia, rakennettu 34 pitkälle kehitettyä prototyyppiä, tuotu markkinoille 2 tuotetta ja julkaistu 223 tieteellistä artikkelia. Maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (Global Navigation Satellite System, GNSS) markkinoiden arvioidaan kasvavan vuonna 2017 käytössä olleista 5,8 miljardista laitteesta noin 8 miljardiin laitteeseen vuoteen 2020 mennessä.

Verkkojen Eurooppa -välineeseen (Connecting Europe Facility, CEF) kuuluvalla liikenneosiolla pyritään helpottamaan infrastruktuurihankkeiden mahdollisuuksia saada rahoitusta liikenteen, televiestinnän ja energian aloilla. Kyseisestä osiosta myönnettiin rahoitusta 64 kilometriä pitkän Brennerin tunnelin rakentamista varten. Kyseessä on maailman pisin suuren kapasiteetin rautatietunneli. Unionin tilinpäätökseen sisältyvä Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline tarjoaa lainarahoituksen riskinjakoa etuoikeutettujen ja etuoikeusasemaltaan huonompien lainojen ja takausten muodossa. Välineellä tuetaan myös hankejoukkolainoja.

EU jatkoi vuonna 2016 toimiaan, joilla reagoitiin muuttuvan geopoliittisen tilanteen aiheuttamiin uusiin haasteisiin. EU:n talousarviosta tuettiin jäsenvaltioita muuttovirtojen asianmukaisessa hallinnoinnissa, muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttumisessa sekä Schengen-alueen turvaamisessa. Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston piiriin kuuluvien jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien toteuttaminen vauhdittui vuonna 2016.

Komissio perusti myös Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen, joka otettiin käyttöön 17. helmikuuta 2016. Tähän tilinpäätökseen on kirjattu 630 miljoonaa euroa jäsenvaltioiden vuonna 2016 maksamia rahoitusosuuksia. Tämän ansiosta komissio saattoi muiden aloitteiden ohella käynnistää innovatiivisen ohjelman, hätätilanteiden sosiaalisen turvaverkon (Emergency Social Safety Net). Sen tavoitteena on auttaa jopa miljoonaa kaikkein heikoimmassa asemassa olevaa pakolaista Turkissa säännöllisillä käteisavustuksilla. Tämä on esimerkki siitä, kuinka EU:n talousarviosta annetaan enenevässä määrin tehokkaasti apua hätätilanteessa oleville ihmisille.

Komissio ehdotti kesäkuussa 2016 Euroopan muuttoliikeagendaan perustuvaa uutta kumppanuuskehystä kolmansien maiden kanssa. Kumppanuuskehys on eurooppalainen lähestymistapa, jolla syvennetään yhteistyötä muuttovirtojen lähtö-, kauttakulku- ja kohdemaiden kanssa. Sille myönnetään tukea suurimmasta osasta otsakkeeseen ”Globaali Eurooppa” kuuluvista ohjelmista. Rahoitusta saadaan myös asianomaisista EU:n erityisrahastoista, varsinkin Syyria-erityisrahastosta, joka on sisällytetty unionin tilinpäätökseen. Kumppanuuskehyksen riittävä rahoitus on olennaisen tärkeää, jotta voidaan tehostaa yhteistyötä ensisijaisten kumppanimaiden kanssa ja jatkaa toimia keskisen Välimeren muuttoreitillä.

Muut globaalit haasteet, kuten ilmastonmuutoksen torjunta, ovat edelleen EU:n talousarvion painopistealueita.. Vuonna 2016 ilmastotoimien valtavirtaistamiseen osoitettujen kokonaismäärärahojen arvioitiin olevan 20,9 prosenttia talousarviosta, mikä on linjassa nykyiselle vuosien 2014–2020 monivuotiselle rahoituskehykselle asetetun tavoitteen kanssa.

Talousarvion näkökulmasta Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot) ja yhteinen maatalouspolitiikka ovat edelleen EU:n tärkeimpiä investointivälineitä. Vuonna 2016 EU:n talousarviosta käytettiin 57,4 miljardia euroa maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen. Huolimatta nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen käynnistämisessä ja toteuttamisessa aiempina vuosina esiintyneistä viipeistä taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen koheesioon käytettiin 37,8 miljardia euroa.

Komissio on käynnistänyt keskustelun EU:n 27 jäsenvaltion tulevaisuudesta ja painopisteistä. Komissio jatkaa yhteistyötä tavoitteenaan vauraampi, kilpailukykyisempi ja turvallisempi tulevaisuus.

Günther H. Oettinger

Budjetista ja henkilöstöstä vastaava komission jäsen

EUROOPAN UNIONIN POLIITTINEN KEHYS, HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS

Euroopan unioni (EU) on 28 (1) Euroopan maan unioni, jolle sen jäsenvaltiot antavat toimivaltaa yhteisten tavoitteidensa saavuttamiseksi. Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, mukaan lukien vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.

1.   POLIITTINEN KEHYS

EU:n perussopimukset

Yleiset tavoitteet ja periaatteet, jotka ohjaavat Euroopan unionia ja sen toimielimiä, on määritelty perussopimuksissa. Unioni ja EU:n toimielimet voivat toimia vain sen toimivallan rajoissa, joka niille on annettu perussopimuksissa kyseisissä sopimuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Niiden on noudatettava kaikessa toiminnassaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta (2).

Unionilla on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat taloudelliset resurssit. Komission tehtävänä on panna tavoitteet täytäntöön yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen.

EU pyrkii saavuttamaan perussopimuksessa vahvistetut tavoitteet useilla eri välineillä, joista yksi on EU:n talousarvio. Muita tehtäviä ovat esimerkiksi lainsäädännön ehdottaminen ja poliittisten strategioiden toteuttaminen.

Eurooppa 2020 -strategia

Eurooppa 2020 -strategiassa, josta EU:n jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiehet sopivat vuonna 2010, määritetään työllisyyttä ja kasvua EU:ssa edistävä 10-vuotinen strategia (3). Strategiassa esitetään kolme toisiaan vahvistavaa prioriteettia, jotka ovat älykäs, kestävä ja osallistava kasvu, sekä viisi EU:n yleistavoitetta. Strategian onnistuminen edellyttää, että kaikki toimijat unionissa tekevät yhteistyötä.

EU:n talousarvio on vain yksi EU:n vaikutuskeinoista, joilla edistetään Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteuttamista. Lisäksi tarvitaan monenlaisia toimia kansallisella tasolla, EU:n tasolla ja kansainvälisellä tasolla, jotta Eurooppa 2020 -strategia tuottaa konkreettisia tuloksia.

Komission poliittiset painopisteet

Komission poliittiset painopisteet määritellään komission puheenjohtajan vahvistamissa suuntaviivoissa, jotka muodostavat komission toimille etenemissuunnitelman, joka on täysin sopusoinnussa pitkän aikavälin kasvustrategian (Eurooppa 2020) kanssa.

10 PAINOPISTETTÄ

| — | Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin |
| --- | --- |

—

Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin

| — | Kohtuullinen ja tasapainoinen vapaakauppasopimus Yhdysvaltojen kanssa |
| --- | --- |

—

Kohtuullinen ja tasapainoinen vapaakauppasopimus Yhdysvaltojen kanssa

| — | Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat |
| --- | --- |

—

Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat

| — | Luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva oikeusalue |
| --- | --- |

—

Luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva oikeusalue

| — | Joustava energiaunioni ja tulevaisuuteen suuntautuva ilmastonmuutospolitiikka |
| --- | --- |

—

Joustava energiaunioni ja tulevaisuuteen suuntautuva ilmastonmuutospolitiikka

| — | Kohti uudenlaista maahanmuuttopolitiikkaa |
| --- | --- |

—

Kohti uudenlaista maahanmuuttopolitiikkaa

| — | Syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat ja lujempi teollisuuspohja |
| --- | --- |

—

Syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat ja lujempi teollisuuspohja

| — | EU:sta vahvempi maailmanlaajuinen toimija |
| --- | --- |

—

EU:sta vahvempi maailmanlaajuinen toimija

| — | Syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto |
| --- | --- |

—

Syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto

| — | Demokraattisen muutoksen unioni |
| --- | --- |

—

Demokraattisen muutoksen unioni

EU:n talousarviosta tuettavat politiikkatoimet toteutetaan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti.

Monivuotinen rahoituskehys

Monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetaan EU:n poliittisia painopisteitä varten tarvittava rahoitus vähintään 5 vuoden ajaksi. Rahoituskehyksessä vahvistetaan vuotuiset enimmäismäärät sekä EU:n menoille kokonaisuutena että keskeisille menoluokille (otsakkeet). Otsakkeiden enimmäismäärien summa muodostaa maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärän.

Monivuotinen rahoituskehys tukee EU:n politiikkatavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavia toimia aikavälillä, joka on riittävän tuottaakseen tuloksia, ja tarjoaa johdonmukaisen pitkän aikavälin näkymän tuensaajille ja yhteisrahoitukseen osallistuville kansallisille viranomaisille. Vuosien 2014–2020 monivuotinen rahoituskehys ja siihen kuuluvat ohjelmat, joiden mukaisten talousarviositoumusten enimmäismäärä on 960 miljardia euroa ja maksujen enimmäismäärä 908 miljardia euroa (vuoden 2011 hintoina), on suunniteltu nimenomaisesti eurooppalaisten tarpeiden mukaisesti ja keskittyen lisäarvon tuottamiseen. Sillä voidaan näin auttaa saavuttamaan kasvua ja työllisyyttä edistävän Eurooppa 2020 -strategian yhteisesti sovitut tavoitteet.

Monivuotisesta rahoituskehyksestä on sovittu yksimielisesti. Tämä tarkoittaa, että kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tavoitteet ja varojen käytön. EU:n talousarviosta myönnetään rahoitusta hyvin monenlaisille politiikkatoimille ja ohjelmille, joita toteutetaan eri puolilla EU:ta. Komissio toteuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston monivuotisessa rahoituskehyksessä asettamien painopisteiden mukaisesti erilaisia rahoitusohjelmia, toimia ja hankkeita. Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) muodostamalla pääasiallisella menoalalla EU sitoutuu oikeudellisesti toteuttamaan näitä toimia hyväksymällä toimenpideohjelmat.

Toimielinten välinen sopimus

Monivuotista rahoituskehystä täydentää toimielinten välinen sopimus (4) talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta. Se on Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen poliittinen sopimus, joka tehtiin vuonna 2013 SEUT-sopimuksen 295 artiklan mukaisesti. Sen tarkoituksena on toteuttaa talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, parantaa vuotuista talousarviomenettelyä ja toimielinten talousarvioyhteistyötä sekä varmistaa moitteeton varainhoito.

Vuotuinen talousarvio

Vuotuisen talousarvion laatii komissio, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät sen yleensä joulukuun puoliväliin mennessä SEUT-sopimuksen 314 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Talousarvion tasapainoperiaatteen mukaisesti kokonaistulojen ja kokonaismenojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa kunakin varainhoitovuonna.

EU:n pääasiallisena rahoituslähteenä ovat omat varat, joita täydennetään muilla tuloilla. Omia varoja on kolmenlaisia: perinteiset omat varat (esimerkiksi tulli- ja sokerimaksut), arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat. EU:n toiminnasta kertyvien muiden tulojen (esimerkiksi kilpailun alalla määrätyt sakot) osuus on yleensä alle 10 prosenttia kaikista tuloista. Talousarvion rahoittamiseksi tarvittava omien varojen kokonaismäärä riippuu siitä, kuinka suurta osaa kokonaismenoista ei saada katettua muilla tuloilla. Omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,23 prosenttia jäsenvaltioiden yhteenlasketusta bruttokansantulosta (BKTL).

EU:n toimintamenot sisältävät rahoituskehyksen eri otsakkeisiin liittyvät menot, joita hallinnoidaan eri tavoin. Hallinnointitapa määrää sen, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hoidetaan. EU:n talousarvion totettamisessa käytetään kolmea hallinnointitapaa:

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Noin 80:tä prosenttia menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa muun muassa maatalousmenojen ja rakennetoimien aloilla.

Suora hallinnointi: komission yksiköt vastaavat suoraan talousarvion toteuttamisesta.

Välillinen hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisille elimille, kuten EU:n virastoille tai kansainvälisille järjestöille.

Varainhoitoasetus

Yleiseen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus on EU:n rahoitusjärjestelmän sääntelykehykseen kuuluva keskeinen säädös, jossa määritellään EU:n varainhoitosäännöt. Siinä annetaan myös EU:n talousarviota koskevat yleiset säännöt.

2.   HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS EU:SSA

2.1.   INSTITUTIONAALINEN RAKENNE

EU:n organisatorinen hallinto koostuu toimielimistä, virastoista ja muista elimistä, jotka luetellaan konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 9. Politiikan valmistelun ja päätöksenteon näkökulmasta EU:n keskeiset toimielimet ovat Euroopan parlamentti, Eurooppa-neuvosto, Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan komissio.

Komissio on EU:n toimeenpaneva elin, joka edistää unionin yleistä etua. Tätä varten komissio ehdottaa lainsäädäntöä, toteuttaa EU:n toimintapolitiikkaa, valvoo perussopimusten ja EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon asianmukaisuutta, hallinnoi EU:n talousarviota ja edustaa unionia Euroopan ulkopuolella.

Komission sisäinen toiminta perustuu hyvän hallintotavan keskeisiin periaatteisiin, joihin kuuluvat selkeät tehtävät ja vastuut, vahva sitoutuminen tulosjohtamiseen ja oikeudellisen kehyksen noudattamiseen, selkeät vastuumekanismit, laadukas ja osallistava sääntelykehys, avoimuus ja läpinäkyvyys sekä tiukat eettiset toimintaperiaatteet.

2.2.   KOMISSION HALLINTORAKENNE

Euroopan komissiolla on ainutlaatuinen hallintojärjestelmä, jossa erotetaan selkeästi poliittisen ja hallinnollisen valvonnan rakenteet ja jossa taloudellinen vastuu ja muut vastuualueet on määritelty selkeästi. Järjestelmä perustuu perussopimuksiin, ja sen rakenne on kehittynyt ajan mittaan mukautumaan muuttuvaan ympäristöön. Hallintojärjestelmässä noudatetaan parhaita käytänteitä, jotka on vahvistettu asiaa koskevissa kansainvälisissä standardeissa (5).

| — | Komission kollegio ottaa yhdessä poliittisen vastuun komission työstä. Talousarvion operatiivinen toteutus on annettu tehtäväksi pääjohtajille ja toimialajohtajille, jotka johtavat komission hallintoa (6). |
| --- | --- |

—

Komission kollegio ottaa yhdessä poliittisen vastuun komission työstä. Talousarvion operatiivinen toteutus on annettu tehtäväksi pääjohtajille ja toimialajohtajille, jotka johtavat komission hallintoa (6).

| — | Komission kollegio antaa varainhoidon tehtäviä pääjohtajille tai toimialajohtajille, joista tulee valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Nämä tehtävät voidaan siirtää vielä johtajille, yksikönpäälliköille ja muille henkilöille, joista tulee edelleenvaltuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He mm. päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista. |
| --- | --- |

—

Komission kollegio antaa varainhoidon tehtäviä pääjohtajille tai toimialajohtajille, joista tulee valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Nämä tehtävät voidaan siirtää vielä johtajille, yksikönpäälliköille ja muille henkilöille, joista tulee edelleenvaltuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He mm. päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista.

Komissiossa varainhoidon tehtävät ja vastuut on siis määritelty selkeästi, ja niitä sovelletaan asianmukaisesti. Tällaisessa selkeisiin vastuualueisiin jaetussa hajautetussa lähestymistavassa pyritään luomaan hallintokulttuuri, joka kannustaa virkamiehiä ottamaan vastuun hallinnassaan olevista toimista ja antaa heille päätösvallan toimissa, joista he ovat vastuussa.

Osana komission strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin kierrosta kunkin valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava vuotuinen toimintakertomus toimista sekä toimintapolitiikan saavutuksista ja tuloksista. Tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa kertomuksessa, että varat on käytetty moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että hän on ottanut käyttöön valvontamenettelyt, jotka antavat tarvittavat takeet tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Komission tasolla kyseiset tulokset hyväksytään ja julkaistaan koostetussa muodossa talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa, joka lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Se on keskeinen väline, jolla komission jäsenten kollegio ottaa poliittisen vastuun talousarvion hallinnoimisesta.

Komission tilinpitäjä vastaa keskitetysti kassanhallinnasta, takaisinperintämenettelyistä, julkissektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) perustuvien kirjanpitosääntöjen laatimisesta, kirjanpitojärjestelmien validoinnista sekä komission tilinpäätöksen ja EU:n vuotuisen konsolidoidun tilinpäätöksen laadinnasta. Lisäksi tilinpitäjän on varmennettava tilinpäätös allekirjoituksellaan ja vakuutettava olevansa riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista. Tilinpitäjän tehtävä on riippumaton toiminto, ja hän on päävastuussa komissiolle tehtävästä taloudellisesta raportoinnista. Myös komission sisäisen tarkastajan tehtävä on keskitetty, riippumaton toiminto.

Hallintoneuvosto osallistuu komission hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän toimintaan valvomalla keskeisiä hallintoon liittyviä asioita, myös rahoitus- ja henkilöresurssien hallintaa, ja laatimalla niitä koskevia strategisia suuntaviivoja. Komission pääsihteeri toimii hallintoneuvoston puheenjohtajana. Hallintoneuvostossa kokoontuvat säännöllisesti kabinettien edustajat ja pääjohtajat, jotka vastaavat talousarviosta, henkilöresursseista ja tietotekniikasta. Näin varmistetaan, että komissiolla on käytössä tarvittavat organisatoriset ja tekniset rakenteet, joiden avulla puheenjohtajan määrittämiin poliittisiin painopisteisiin sisältyvät tavoitteet voidaan saavuttaa tehokkaasti ja tuloksellisesti.

2.3.   VANKKA TULOSKEHYS

Vankkojen tuloskehysten täytäntöönpano on välttämätöntä, jotta varmistetaan tiukka keskittyminen tuloksiin, EU:n tuottamaan lisäarvoon ja EU:n ohjelmien moitteettomaan hallinnointiin. EU:n talousarvion tuloksellisuutta arvioitaessa on otettava huomioon tavoitteiden moninaisuus, toimintapolitiikkojen ja ohjelmien täydentävyys ja valtavirtaistaminen sekä jäsenvaltioiden keskeinen rooli EU:n talousarvion toteuttamisessa. Komissio on sitoutunut varmistamaan, että EU:n talousarviolla saadaan aikaan parempia tuloksia kansalaisten hyväksi ja tuetaan poliittisia painopisteitä. Sen varmistamiseksi, että varoja osoitetaan painopisteisiin ja että kaikki toimet tuottavat hyviä tuloksia ja lisäarvoa, komissio toteuttaa tuloksiin keskittyvää unionin talousarviota koskevaa aloitetta. Vuosien 2014–2020 tuloskehyksen mukaisesti aloitteella edistetään sääntöjen noudattamisen ja tuloksellisuuden parempaa tasapainoa. Vuosien 2014–2020 tuloskehykset on sisällytetty järjestelmään uutena pakollisena elementtinä, jolla on keskeinen merkitys tällä tulossuuntautuneisuuteen painottuvalla ohjelmakaudella. Tuloskehyksissä asetetaan selkeät ja mitattavissa olevat tavoitteet ja indikaattorit sekä seurantaa, raportointia ja arviointia koskevat järjestelyt.

EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa annetaan kattavat tiedot EU:n talousarvion tuloksellisuudesta, hallinnoinnista ja suojaamisesta. Siinä selitetään, miten EU:n talousarvio tukee unionin poliittisia painopisteitä, ja kerrotaan EU:n talousarviovarojen avulla saavutetuista tuloksista. Siinä tarkastellaan myös, miten komissio toimii pyrkiessään varmistamaan mahdollisimman korkeatasoisen talousarvio- ja varainhallinnon ja kehittämään sitä.

2.4.   TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

EU:n tilinpäätösraportoinnin tärkein osa on integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti (Integrated Financial Reporting Package, IFRP), joka sisältää EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen ja muut tilinpäätöksen rinnalla julkaistavat raportit eli talousarviota koskevan vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen ja kertomuksen vastuuvapauspäätösten seurannasta. Integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti antaa vuosittain kansalaisille kattavan kuvan EU:n taloudesta ja toiminnasta.

EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä annetaan taloudelliset tiedot toimielinten, virastojen ja muiden elinten toiminnasta sekä suoriteperusteisen kirjanpidon että talousarvion näkökulmasta. Jäsenvaltioiden tilinpäätökset eivät sisälly tähän tilinpäätökseen.

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluu kaksi erillistä mutta toisiinsa yhteydessä olevaa osaa:

| a) | konsolidoitu tilinpäätös ja |
| --- | --- |

a)

konsolidoitu tilinpäätös ja

| b) | talousarvion toteuttamisesta laadittu selvitys, jossa annetaan kootut tiedot talousarvion toteuttamisesta. |
| --- | --- |

b)

talousarvion toteuttamisesta laadittu selvitys, jossa annetaan kootut tiedot talousarvion toteuttamisesta.

Lisäksi EU:n konsolidoidun tilipäätöksen rinnalla julkaistaan ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” (Financial Statement Discussion and Analysis, FSDA), jossa esitetään yhteenveto tilinpäätökseen tehdyistä merkittävistä muutoksista ja tärkeimmistä suuntauksista ja selitetään keskeiset riskit ja epävarmuustekijät, jotka EU on kohdannut ja joihin sen on puututtava tulevaisuudessa.

Raportointi ja vastuuvelvollisuus komissiossa:

| Integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti | EU:n konsolidoitu tilinpäätös
  Talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus
  Kertomus vastuuvapauspäätösten seurannasta |
| --- | --- |
| Muut kertomukset | Yleiskertomus EU:n toiminnasta
  Pääosastojen vuotuiset toimintakertomukset
  Selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta |

Integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti

EU:n konsolidoitu tilinpäätös

Talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus

Kertomus vastuuvapauspäätösten seurannasta

Muut kertomukset

Yleiskertomus EU:n toiminnasta

Pääosastojen vuotuiset toimintakertomukset

Selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta

2.5.   TILINTARKASTUS

Ulkoinen tarkastus

EU:n toimielinten (ja elinten) ulkopuolisena tilintarkastajana on Euroopan tilintarkastustuomioistuin, ”jäljempänä tilintarkastustuomioistuin”. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on kehittää osaltaan EU:n varainhoitoa, edistää vastuuvelvollisuutta ja läpinäkyvyyttä sekä toimia EU:n kansalaisten etuja edistävänä riippumattomana valvojana. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävä EU:n riippumattomana ulkoisena tarkastajana on varmistaa, että EU:n varat on kirjattu oikein, että ne on hankittu ja käytetty asianomaisten sääntöjen ja säännösten mukaisesti ja että rahalle on saatu vastinetta.

EU:n tilinpäätöksen ja varainhoidon tarkastuksesta vastaavan tilintarkastustuomioistuimen tehtäviin kuuluu mm. seuraavien asiakirjojen laatiminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle:

| 1) | yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista; |
| --- | --- |

1)

yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista;

| 2) | tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä kerätyt tulot että lopullisille tuensaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta; ja |
| --- | --- |

2)

tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä kerätyt tulot että lopullisille tuensaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta; ja

| 3) | erityiskertomukset, joissa käsitellään tiettyjä osa-alueita. |
| --- | --- |

3)

erityiskertomukset, joissa käsitellään tiettyjä osa-alueita.

Vastuuvapaus

Talousarvioprosessin viimeinen vaihe on talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen asianomaiselta varainhoitovuodelta. Vastuuvapaus myönnetään komissiolle ja kaikille muille EU:n toimielimille ja elimille. Vastuuvapauden myöntämistä voidaan pitää talousarvion toteuttamiseen kohdistuvan ulkoisen valvonnan poliittisena ulottuvuutena. Neuvoston suosituksen perusteella tekemällään päätöksellä Euroopan parlamentti vapauttaa komission (ja EU:n muut elimet) tietyn vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyvästä vastuusta toteamalla, että kyseinen talousarvio on loppuun käsitelty. EU:ssa vastuuvapauden myöntämisestä vastaavana viranomaisena on Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle ja muille EU:n elimille vastuuvapauden unionin asianomaisen varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisesta. Parlamentti tarkastelee päätöksensä perustaksi tilinpäätöstä, talousarviota koskevaa komission vuotuista hallinto- ja tuloksellisuuskertomusta, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomusta, tarkastuslausumaa ja erityiskertomuksia sekä komission sille esitettyihin kysymyksiin ja lisätietopyyntöihin antamia vastauksia.

Vastuuvapauden myöntämismenettely johtaa johonkin seuraavista kolmesta tuloksesta: vastuuvapaus myönnetään, vastuuvapauden myöntämistä lykätään tai vastuuvapautta ei myönnetä. Talousarvion vuotuiseen vastuuvapausmenettelyyn kuuluvat Euroopan parlamentissa keskeisenä osana komission jäsenten kuulemiset. Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan jäsenet esittävät komission jäsenille kysymyksiä heidän vastuulleen kuuluvista toimintalohkoista. Lopullinen vastuuvapauden myöntämistä koskeva mietintö, joka sisältää komissiolta edellytettäviä toimia koskevan suosituksen, hyväksytään Euroopan parlamentin täysistunnossa. Neuvoston suositukset vastuuvapauden myöntämisestä hyväksyy talous- ja rahoitusasioiden neuvosto (Ecofin). Komissio laatii vuosittain Euroopan parlamentin hyväksymän vastuuvapauden myöntämistä koskevan mietinnön ja neuvoston vastuuvapaussuositusten perusteella seurantakertomuksen, jossa esitetään konkreettiset toimet, jotka on toteutettu annettujen suositusten perusteella.

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan unionin vuoden 2016 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka toimielimet ja elimet ovat toimittaneet Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 148 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu kyseisen varainhoitoasetuksen IX osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeiksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan unionin varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista.

[allekirjoitettu]

Rosa ALDEA BUSQUETS

Euroopan komission tilinpitäjä

23. kesäkuuta 2017

KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT (1)

1

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| TASE | 11 |
| --- | --- |

| TUOTTO- JA KULULASKELMA | 12 |
| --- | --- |

| RAHAVIRTALASKELMA | 13 |
| --- | --- |

| LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA | 14 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT | 15 |
| --- | --- |

| 1. | TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET | 15 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | TASEEN LIITETIEDOT | 27 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT | 56 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | EHDOLLISET VELAT JA VARAT | 65 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | TALOUSARVIOSITOUMUKSET JA OIKEUDELLISET SITOUMUKSET | 69 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | RAHOITUSRISKIEN HALLINTA | 73 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT | 86 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT | 87 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDOINNIN LAAJUUS | 88 |
| --- | --- | --- |

9.

TASE

TASE

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| PITKÄAIKAISET VARAT | | | |
| Aineettomat hyödykkeet | 2.1 | 381 | 337 |
| Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 2.2 | 10 068 | 8 700 |
| Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset | 2.3 | 528 | 497 |
| Rahoitusvarat | 2.4 | 62 247 | 56 965 |
| Ennakkomaksut | 2.5 | 21 901 | 29 879 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6 | 717 | 870 |
| | | 95 842 | 97 248 |
| LYHYTAIKAISET VARAT | | | |
| Rahoitusvarat | 2.4 | 3 673 | 9 907 |
| Ennakkomaksut | 2.5 | 23 569 | 15 277 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6 | 10 905 | 9 454 |
| Vaihto-omaisuus | 2.7 | 165 | 138 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 2.8 | 28 585 | 21 671 |
| | | 66 897 | 56 448 |
| VASTAAVAA YHTEENSÄ | | 162 739 | 153 696 |
| PITKÄAIKAISET VELAT | | | |
| Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet | 2.9 | (67 231 ) | (63 814 ) |
| Varaukset | 2.10 | (1 936 ) | (1 716 ) |
| Rahoitusvelat | 2.11 | (55 067 ) | (51 764 ) |
| | | (124 234 ) | (117 293 ) |
| LYHYTAIKAISET VELAT | | | |
| Varaukset | 2.10 | (675) | (314) |
| Rahoitusvelat | 2.11 | (2 284 ) | (7 939 ) |
| Muut lyhytaikaiset velat | 2.12 | (40 005 ) | (32 191 ) |
| Menojäämät ja tuloennakot | 2.13 | (67 580 ) | (68 402 ) |
| | | (110 544 ) | (108 846 ) |
| VASTATTAVAA YHTEENSÄ | | (234 778 ) | (226 139 ) |
| NETTOVARAT | | (72 040 ) | (72 442 ) |
| Rahastot | 2.14 | 4 841 | 4 682 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet
   (2) | 2.15 | (76 881 ) | (77 124 ) |
| NETTOVARAT | | (72 040 ) | (72 442 ) |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2016

31.12.2015

PITKÄAIKAISET VARAT

PITKÄAIKAISET VARAT

Aineettomat hyödykkeet

Aineettomat hyödykkeet

2.1

2.1

381

381

337

337

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

2.2

2.2

10 068

10 068

8 700

8 700

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

2.3

2.3

528

528

497

497

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

2.4

2.4

62 247

62 247

56 965

56 965

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5

2.5

21 901

21 901

29 879

29 879

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6

2.6

717

717

870

870

95 842

95 842

97 248

97 248

LYHYTAIKAISET VARAT

LYHYTAIKAISET VARAT

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

2.4

2.4

3 673

3 673

9 907

9 907

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5

2.5

23 569

23 569

15 277

15 277

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6

2.6

10 905

10 905

9 454

9 454

Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus

2.7

2.7

165

165

138

138

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

2.8

2.8

28 585

28 585

21 671

21 671

66 897

66 897

56 448

56 448

VASTAAVAA YHTEENSÄ

VASTAAVAA YHTEENSÄ

162 739

162 739

153 696

153 696

PITKÄAIKAISET VELAT

PITKÄAIKAISET VELAT

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

2.9

2.9

(67 231 )

(67 231 )

(63 814 )

(63 814 )

Varaukset

Varaukset

2.10

2.10

(1 936 )

(1 936 )

(1 716 )

(1 716 )

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

2.11

2.11

(55 067 )

(55 067 )

(51 764 )

(51 764 )

(124 234 )

(124 234 )

(117 293 )

(117 293 )

LYHYTAIKAISET VELAT

LYHYTAIKAISET VELAT

Varaukset

Varaukset

2.10

2.10

(675)

(675)

(314)

(314)

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

2.11

2.11

(2 284 )

(2 284 )

(7 939 )

(7 939 )

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

2.12

2.12

(40 005 )

(40 005 )

(32 191 )

(32 191 )

Menojäämät ja tuloennakot

Menojäämät ja tuloennakot

2.13

2.13

(67 580 )

(67 580 )

(68 402 )

(68 402 )

(110 544 )

(110 544 )

(108 846 )

(108 846 )

VASTATTAVAA YHTEENSÄ

VASTATTAVAA YHTEENSÄ

(234 778 )

(234 778 )

(226 139 )

(226 139 )

NETTOVARAT

NETTOVARAT

(72 040 )

(72 040 )

(72 442 )

(72 442 )

Rahastot

Rahastot

2.14

2.14

4 841

4 841

4 682

4 682

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet
   (2)

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

2

2.15

2.15

(76 881 )

(76 881 )

(77 124 )

(77 124 )

NETTOVARAT

NETTOVARAT

(72 040 )

(72 040 )

(72 442 )

(72 442 )

TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2016 | 2015 |
| TUOTOT | | | |
| Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | | | |
| BKTL-varat | 3.1 | 95 578 | 95 355 |
| Perinteiset omat varat | 3.2 | 20 439 | 18 649 |
| Alv-varat | 3.3 | 15 859 | 18 328 |
| Sakot | 3.4 | 3 858 | 531 |
| Varojen takaisinperintä | 3.5 | 1 947 | 1 547 |
| Muut | 3.6 | 5 740 | 5 067 |
| | | 143 422 | 139 478 |
| | | | |
| Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista | | | |
| Tuotot rahoitustoiminnasta | 3.7 | 1 769 | 1 846 |
| Muut | 3.8 | 996 | 1 562 |
| | | 2 765 | 3 408 |
| Tuotot yhteensä | | 146 187 | 142 886 |
| KULUT | | | |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat | 3.9 | | |
| Maataloustukirahasto | | (44 152 ) | (45 032 ) |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet | | (12 604 ) | (16 376 ) |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | | (35 045 ) | (38 745 ) |
| Euroopan sosiaalirahasto | | (9 366 ) | (9 849 ) |
| Muut | | (1 606 ) | (2 380 ) |
| Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat | 3.10 | (15 610 ) | (15 626 ) |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | 3.11 | (2 547 ) | (1 209 ) |
| Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | 3.11 | (3 258 ) | (3 031 ) |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | 3.11 | (2 035 ) | (2 107 ) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | 3.12 | (9 776 ) | (10 273 ) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset | 3.13 | (1 068 ) | (2 040 ) |
| Kulut rahoitustoiminnasta | 3.14 | (1 904 ) | (1 986 ) |
| Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten tuloksesta | 3.15 | 2 | (641) |
| Muut kulut | 3.16 | (5 486 ) | (6 623 ) |
| Kulut yhteensä | | (144 454 ) | (155 919 ) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | | 1 733 | (13 033 ) |

milj. euroa

Liitetieto

2016

2015

TUOTOT

TUOTOT

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

BKTL-varat

BKTL-varat

3.1

3.1

95 578

95 578

95 355

95 355

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

3.2

3.2

20 439

20 439

18 649

18 649

Alv-varat

Alv-varat

3.3

3.3

15 859

15 859

18 328

18 328

Sakot

Sakot

3.4

3.4

3 858

3 858

531

531

Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

3.5

3.5

1 947

1 947

1 547

1 547

Muut

Muut

3.6

3.6

5 740

5 740

5 067

5 067

143 422

143 422

139 478

139 478

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot rahoitustoiminnasta

Tuotot rahoitustoiminnasta

3.7

3.7

1 769

1 769

1 846

1 846

Muut

Muut

3.8

3.8

996

996

1 562

1 562

2 765

2 765

3 408

3 408

Tuotot yhteensä

Tuotot yhteensä

146 187

146 187

142 886

142 886

KULUT

KULUT

Jäsenvaltioiden toteuttamat

Jäsenvaltioiden toteuttamat

3.9

3.9

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

(44 152 )

(44 152 )

(45 032 )

(45 032 )

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

(12 604 )

(12 604 )

(16 376 )

(16 376 )

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

(35 045 )

(35 045 )

(38 745 )

(38 745 )

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

(9 366 )

(9 366 )

(9 849 )

(9 849 )

Muut

Muut

(1 606 )

(1 606 )

(2 380 )

(2 380 )

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

3.10

3.10

(15 610 )

(15 610 )

(15 626 )

(15 626 )

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

3.11

3.11

(2 547 )

(2 547 )

(1 209 )

(1 209 )

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

3.11

3.11

(3 258 )

(3 258 )

(3 031 )

(3 031 )

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

3.11

3.11

(2 035 )

(2 035 )

(2 107 )

(2 107 )

Henkilöstö- ja eläkekulut

Henkilöstö- ja eläkekulut

3.12

3.12

(9 776 )

(9 776 )

(10 273 )

(10 273 )

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

3.13

3.13

(1 068 )

(1 068 )

(2 040 )

(2 040 )

Kulut rahoitustoiminnasta

Kulut rahoitustoiminnasta

3.14

3.14

(1 904 )

(1 904 )

(1 986 )

(1 986 )

Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten tuloksesta

Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten tuloksesta

3.15

3.15

2

2

(641)

(641)

Muut kulut

Muut kulut

3.16

3.16

(5 486 )

(5 486 )

(6 623 )

(6 623 )

Kulut yhteensä

Kulut yhteensä

(144 454 )

(144 454 )

(155 919 )

(155 919 )

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

RAHAVIRTALASKELMA

RAHAVIRTALASKELMA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 1 733 | (13 033 ) |
| Toiminnan rahavirta | | |
| Hankintamenon jaksottaminen | 88 | 74 |
| Poistot | 575 | 489 |
| Lainojen (lisäys)/väheneminen | 1 774 | 1 591 |
| Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen | (314) | 7 439 |
| Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen | (1 297 ) | 5 253 |
| Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen | (26) | (10) |
| Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) | 3 417 | 5 198 |
| Varausten lisäys/(väheneminen) | 581 | (253) |
| Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) | (2 351 ) | (977) |
| Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) | 7 813 | (10 989 ) |
| Menojäämien ja tuloennakkojen lisäys/(väheneminen) | (821) | 12 429 |
| Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa | (1 349 ) | (1 435 ) |
| Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa | 18 | 32 |
| Investointien rahavirta | | |
| Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen | (2 073 ) | (1 381 ) |
| Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen | (31) | (87) |
| Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen | (822) | (213) |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen | (0) | — |
| NETTORAHAVIRTA | 6 914 | 4 126 |
| Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen) | 6 914 | 4 126 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa | 21 671 | 17 545 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa | 28 585 | 21 671 |

milj. euroa

2016

2015

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

Toiminnan rahavirta

Toiminnan rahavirta

Hankintamenon jaksottaminen

Hankintamenon jaksottaminen

88

88

74

74

Poistot

Poistot

575

575

489

489

Lainojen (lisäys)/väheneminen

Lainojen (lisäys)/väheneminen

1 774

1 774

1 591

1 591

Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

(314)

(314)

7 439

7 439

Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen

Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen

(1 297 )

(1 297 )

5 253

5 253

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

(26)

(26)

(10)

(10)

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

3 417

3 417

5 198

5 198

Varausten lisäys/(väheneminen)

Varausten lisäys/(väheneminen)

581

581

(253)

(253)

Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

(2 351 )

(2 351 )

(977)

(977)

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

7 813

7 813

(10 989 )

(10 989 )

Menojäämien ja tuloennakkojen lisäys/(väheneminen)

Menojäämien ja tuloennakkojen lisäys/(väheneminen)

(821)

(821)

12 429

12 429

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

(1 349 )

(1 349 )

(1 435 )

(1 435 )

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

18

18

32

32

Investointien rahavirta

Investointien rahavirta

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

(2 073 )

(2 073 )

(1 381 )

(1 381 )

Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen

Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen

(31)

(31)

(87)

(87)

Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

(822)

(822)

(213)

(213)

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

(0)

—

NETTORAHAVIRTA

NETTORAHAVIRTA

6 914

6 914

4 126

4 126

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen)

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen)

6 914

6 914

4 126

4 126

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa

21 671

21 671

17 545

17 545

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa

28 585

28 585

21 671

21 671

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahastot (A) | Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B) | Nettovarat = (A) + (B) |
| | Käyvän arvon rahasto | Muut rahastot | Kertynyt ylijäämä/ (alijäämä) | Varainhoitovuoden taloudellinen tulos |
| SALDO 31.12.2014 | 238 | 4 197 | (51 161 ) | (11 280 ) | (58 006 ) |
| Takuurahaston varojen muutos | — | 189 | (189) | — | — |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | 54 | — | — | — | 54 |
| Muut | — | 2 | (24) | — | (22) |
| Varainhoitovuoden 2014 taloudellisen tuloksen kohdentaminen | — | 3 | (11 283 ) | 11 280 | — |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2014 tuloksesta | — | — | (1 435 ) | — | (1 435 ) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | — | — | — | (13 033 ) | (13 033 ) |
| SALDO 31.12.2015 | 292 | 4 390 | (64 091 ) | (13 033 ) | (72 442 ) |
| Takuurahaston varojen muutos | — | 82 | (82) | — | — |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | 33 | — | — | — | 33 |
| Muut | — | 39 | (54) | — | (15) |
| Varainhoitovuoden 2015 taloudellisen tuloksen kohdentaminen | — | 5 | (13 038 ) | 13 033 | — |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2015 tuloksesta | — | — | (1 349 ) | — | (1 349 ) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | — | — | — | 1 733 | 1 733 |
| SALDO 31.12.2016 | 325 | 4 516 | (78 614 ) | 1 733 | (72 040 ) |

milj. euroa

Rahastot (A)

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B)

Nettovarat = (A) + (B)

Käyvän arvon rahasto

Muut rahastot

Kertynyt ylijäämä/ (alijäämä)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

SALDO 31.12.2014

SALDO 31.12.2014

238

238

4 197

4 197

(51 161 )

(51 161 )

(11 280 )

(11 280 )

(58 006 )

(58 006 )

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

—

189

189

(189)

(189)

—

—

Käypään arvoon perustuvat muutokset

Käypään arvoon perustuvat muutokset

54

54

—

—

—

54

54

Muut

Muut

—

2

2

(24)

(24)

—

(22)

(22)

Varainhoitovuoden 2014 taloudellisen tuloksen kohdentaminen

Varainhoitovuoden 2014 taloudellisen tuloksen kohdentaminen

—

3

3

(11 283 )

(11 283 )

11 280

11 280

—

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2014 tuloksesta

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2014 tuloksesta

—

—

(1 435 )

(1 435 )

—

(1 435 )

(1 435 )

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

—

—

—

(13 033 )

(13 033 )

(13 033 )

(13 033 )

SALDO 31.12.2015

SALDO 31.12.2015

292

292

4 390

4 390

(64 091 )

(64 091 )

(13 033 )

(13 033 )

(72 442 )

(72 442 )

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

—

82

82

(82)

(82)

—

—

Käypään arvoon perustuvat muutokset

Käypään arvoon perustuvat muutokset

33

33

—

—

—

33

33

Muut

Muut

—

39

39

(54)

(54)

—

(15)

(15)

Varainhoitovuoden 2015 taloudellisen tuloksen kohdentaminen

Varainhoitovuoden 2015 taloudellisen tuloksen kohdentaminen

—

5

5

(13 038 )

(13 038 )

13 033

13 033

—

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2015 tuloksesta

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2015 tuloksesta

—

—

(1 349 )

(1 349 )

—

(1 349 )

(1 349 )

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

—

—

—

1 733

1 733

1 733

1 733

SALDO 31.12.2016

SALDO 31.12.2016

325

325

4 516

4 516

(78 614 )

(78 614 )

1 733

1 733

(72 040 )

(72 040 )

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

1.   TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1.   OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

EU:n kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä annettua komission delegoitua asetusta (EU) N:o 1268/2012 (EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).

Varainhoitoasetuksen 143 artiklan mukaisesti EU laatii tilinpäätöksensä suoriteperusteisena. Kyseiset säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Näitä komission tilinpitäjän vahvistamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä on noudatettava kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidoidaan yhdenmukaisella tavalla.

1.2.   TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska EU on julkisoikeudellinen yhteisö, tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että unioni on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

Yleiset periaatteet (laskentaperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään EU:n kirjanpitosäännössä nro 1 (”Tilinpäätös”), ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa eli oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, erien yhdistäminen, bruttoperiaate ja tietojen vertailtavuus. Varainhoitoasetuksen 144 artiklan mukaan tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, luotettavuus, ymmärrettävyys ja vertailukelpoisuus.

1.3.   KONSOLIDOINTI

KONSOLIDOINTI

Konsolidoinnin laajuus

Konsolidoinnin laajuus

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluvat kaikki merkittävät määräysvallassa olevat yhteisöt (eli EU:n toimielimet, mukaan lukien komissio, ja EU:n virastot), osakkuusyritykset ja yhteisyritykset. Konsolidoitujen yhteisöjen täydellinen luettelo on EU:n tilinpäätöksen liitetiedossa 9. Siihen sisältyy nykyisin 52 määräysvallassa olevaa yhteisöä ja 1 osakkuusyritys. Yhteisöjä, jotka kuuluvat konsolidoinnin piiriin mutta joilla on vähäinen merkitys EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä, ei tarvitse konsolidoida tai arvostaa pääomaosuusmenetelmällä, jos se veisi kohtuuttomasti aikaa tai aiheuttaisi liian suuret kustannukset EU:lle. Kyseiset ”vähämerkityksiset yhteisöt” luetellaan erikseen liitetiedossa 9. Vuonna 2016 vähämerkityksisiksi luokiteltiin 7 yhteisöä.

9

9

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Päätös yhteisön sisällyttämisestä konsolidointiin perustuu määräysvallan käsitteeseen. Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joista EU saa tai sillä on oikeus saada vaihtuvia etuja toimintaan osallistumisesta. EU voi vaikuttaa kyseisten etujen luonteeseen ja määrään käyttämällä määräysvaltaansa yhteisössä. Määräysvallan on oltava käytettävissä kaiken aikaa, ja sen on liityttävä yhteisön relevantteihin toimintoihin. Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan kokonaisuudessaan. Konsolidointi alkaa siitä päivästä, jona määräysvalta saadaan, ja loppuu kun määräysvaltaa ei enää ole.

Määräysvallan tavallisimmat osoittajat ovat Euroopan unionissa yhteisön perustaminen perussopimusten tai johdetun oikeuden mukaisesti, yhteisön toiminnan rahoittaminen unionin yleisestä talousarviosta saatavalla rahoituksella, äänioikeudet hallintoelimissä, tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset ja Euroopan parlamentin myöntämä vastuuvapaus. Kunkin yhteisön osalta on arvioitava erikseen, syntyykö määräysvalta yhden vai kaikkien edellä mainittujen perusteiden seurauksena.

Tämän lähestymistavan mukaisesti EU:n toimielinten (Euroopan keskuspankkia lukuun ottamatta) ja virastojen (entiseen toiseen pilariin kuuluneet virastot pois luettuina) katsotaan olevan EU:n yksinomaisessa määräysvallassa, ja ne on tämän vuoksi otettu konsolidoinnin piiriin. Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä (EHTY) pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä.

Kaikki EU:n määräysvallassa olevien yhteisöjen väliset olennaiset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Sen sijaan näihin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Yhteisjärjestelyt

Yhteisjärjestelyt

Yhteisjärjestely on sopimus, jonka mukaisesti EU:lla ja yhdellä tai useammalla osapuolella on yhteinen määräysvalta. Yhteinen määräysvalta on sopimukseen perustuva, tiettyä järjestelyä koskeva jaettu määräysvalta. Se on olemassa vain silloin, kun asianomaisia toimintoja koskevat päätökset edellyttävät määräysvallan jakavien osapuolten yksimielistä suostumusta. Yhteisjärjestelyt voivat olla joko yhteisiä toimia tai yhteisyrityksiä. Jos yhteisjärjestely on rakenteeltaan erillinen yksikkö ja yhteisjärjestelyn osapuolilla on järjestelyn nettovaroja koskevia oikeuksia, kyseinen yhteisjärjestely luokitellaan yhteisyritykseksi. Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen (ks. liitetieto 1.5.4). Jos osapuolilla on järjestelyyn liittyen omaisuuseriä koskevia oikeuksia ja velkoja koskevia velvoitteita, kyseinen yhteisjärjestely luokitellaan yhteiseksi toimeksi. EU kirjaa tilinpäätökseensä yhteisiä toimia koskevista osuuksista seuraavat erät: EU:n varat, velat, tulot ja menot sekä EU:n osuus yhteisistä varoista, veloista, tuloista ja menoista.

1.5.4

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa EU:lla on suoraan tai välillisesti huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Vaikutusvalta katsotaan huomattavaksi, jos EU:lla on suoraan tai välillisesti vähintään 20 prosenttia äänioikeuksista. Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen (ks. liitetieto 1.5.4).

1.5.4

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Euroopan komissio hallinnoi EU:n henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän, Euroopan kehitysrahaston ja osallistujien takuurahaston varoja niiden puolesta. Näitä yhteisöjä ei kuitenkaan ole konsolidoitu EU:n tilinpäätökseen, koska ne eivät ole EU:n määräysvallassa.

1.4.   LAATIMISPERUSTA

LAATIMISPERUSTA

Tilinpäätös laaditaan vuosittain. Tilivuosi alkaa tammikuun 1. päivänä ja päättyy joulukuun 31. päivänä.

1.4.1.   
  Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Jos ei toisin mainita, tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on EU:n toiminta- ja raportointivaluutta.

Transaktiot ja saldot

Transaktiot ja saldot

Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin. Myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltuihin ei-monetaarisiin rahoitusinstrumentteihin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon.

Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita Euroopan keskuspankin (EKP) valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Euron vaihtokurssit

| Valuutta | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 27,0210 | 27,0230 |
| DKK | 7,4344 | 7,4626 |
| GBP | 0,8562 | 0,7340 |
| HRK | 7,5597 | 7,6380 |
| HUF | 309,8300 | 315,9800 |
| PLN | 4,4103 | 4,2639 |
| RON | 4,5390 | 4,5240 |
| SEK | 9,5525 | 9,1895 |
| CHF | 1,0739 | 1,0835 |
| JPY | 123,4000 | 131,0700 |
| USD | 1,0541 | 1,0887 |

Valuutta

31.12.2016

31.12.2015

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

CZK

CZK

27,0210

27,0210

27,0230

27,0230

DKK

DKK

7,4344

7,4344

7,4626

7,4626

GBP

GBP

0,8562

0,8562

0,7340

0,7340

HRK

HRK

7,5597

7,5597

7,6380

7,6380

HUF

HUF

309,8300

309,8300

315,9800

315,9800

PLN

PLN

4,4103

4,4103

4,2639

4,2639

RON

RON

4,5390

4,5390

4,5240

4,5240

SEK

SEK

9,5525

9,5525

9,1895

9,1895

CHF

CHF

1,0739

1,0739

1,0835

1,0835

JPY

JPY

123,4000

123,4000

131,0700

131,0700

USD

USD

1,0541

1,0541

1,0887

1,0887

1.4.2.   
  Arvioiden käyttäminen

Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, varaukset, vaihto-omaisuuteen ja muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, tulo- ja menojäämät, ehdolliset varat ja velat, aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen sekä rahoitusvälineitä koskevissa liitetiedoissa esitetyt määrät. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon.

1.5.   TASE

TASE

1.5.1.   
  Aineettomat hyödykkeet

Aineettomat hyödykkeet

Hankitut tietokoneohjelmistojen lisenssit kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Kyseisistä omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana (3–11 vuotta). Aineettomien hyödykkeiden arvioitu taloudellinen vaikutusaika riippuu niiden sopimuksessa määritellystä taloudellisesta tai oikeudellisesta käyttöajasta. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Ne liittyvät pelkästään omaisuuserän kehitysvaiheeseen. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

1.5.2.   
  Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan, rakentamiseen tai siirtämiseen.

Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että EU saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät.

Maa-alueista ja taideteoksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

| Omaisuuserän laji | Tasapoisto prosentteina |
| --- | --- |
| Rakennukset | 4–10 % |
| Avaruusresurssit | 8–20 % |
| Laitteet ja kalusto | 10–25 % |
| Kalusteet ja ajoneuvot | 10–25 % |
| Tietokonelaitteet | 25–33 % |
| Muut | 10–33 % |

Omaisuuserän laji

Tasapoisto prosentteina

Rakennukset

Rakennukset

4–10 %

4–10 %

Avaruusresurssit

Avaruusresurssit

8–20 %

8–20 %

Laitteet ja kalusto

Laitteet ja kalusto

10–25 %

10–25 %

Kalusteet ja ajoneuvot

Kalusteet ja ajoneuvot

10–25 %

10–25 %

Tietokonelaitteet

Tietokonelaitteet

25–33 %

25–33 %

Muut

Muut

10–33 %

10–33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokraus

Vuokraus

Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi silloin, kun omistamiseen liittyvät riskit ja edut kuuluvat olennaisilta osin EU:lle. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen syntymisajankohtana joko omaisuuserän käypään arvoon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvoon sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Koron osuus rahoitusleasingmaksusta kirjataan kuluksi vuokra-aikana, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoitusmenot, sisällytetään (lyhyt- ja pitkäaikaisiin) rahoitusvelkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi.

Vuokrasopimukset, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla, luokitellaan operatiivisiksi vuokrasopimuksiksi. Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä vuokrasopimuksen voimassaoloaikana.

1.5.3.   
  Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja/hankintamenon jaksotuksia vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Kyseisten omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun on viitteitä siitä, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan.

1.5.4.   
  Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Sijoitukset, jotka käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, kirjataan alun perin hankintamenoon. EU:n osuus näistä sijoituksista kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan ja osuus rahastojen muutoksista nettovaroihin sisältyvään käyvän arvon rahastoon. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset (myöhemmät rahoitusosuudet, osuus taloudellisista voitoista, tappioista, rahastojen muutoksista, arvon alentumisesta ja osingoista) muodostavat sijoituksen kirjanpitoarvon EU:n tilinpäätöslaskelmissa tilinpäätöspäivänä. Sijoituksesta saatu voitonjako vähentää omaisuuserän kirjanpitoarvoa.

Jos EU:n osuus kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää käyttäen käsiteltävän sijoituksen tuottamista tappioista on yhtä suuri kuin sen omistusosuus sijoituksesta tai ylittää tämän, EU ei merkitse lisätappioita taseeseensa (”taseeseen merkitsemättömät tappiot”). Kun EU:n osuus on pienentynyt nollan suuruiseksi, lisätappioita otetaan huomioon ja velkaa kirjataan vain siihen määrään asti kuin EU:lla on oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite tai se on suorittanut maksuja osakkuus- tai yhteisyrityksen puolesta.

Jos arvon alentuminen voidaan osoittaa, omaisuuserät kirjataan alempaan kerrytettävissä olevaan rahamäärään. Kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään edellä liitetiedossa 1.5.3 kuvatulla tavalla. Jos arvon alentumiselle ei myöhempänä ajankohtana ole enää perustetta, arvonalentumistappio peruutetaan kirjaamalla omaisuuserä arvonalentumistappiosta puhdistettuun kirjanpitoarvoon.

1.5.3

EU ei pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa sellaisissa pääomasijoitusrahastoissa, joissa sillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja käsitellään tämän vuoksi kirjanpidossa rahoitusvälineinä, ja ne luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi.

Osakkuusyrityksiä ja yhteisyrityksiä, joiden katsotaan olevan vähämerkityksisiä, ei käsitellä kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. EU:n rahoitusosuudet kyseisissä yhteisöissä kirjataan kuluksi asianomaisella tilikaudella.

1.5.5.   
  Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Luokittelu

Luokittelu

EU luokittelee rahoitusvaransa seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat, lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i)   Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos EU on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan kahdentoista kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

ii)   Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun EU antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa tai siinä tapauksessa, että alkuperäisen luotonantajan oikeudet ovat siirtyneet EU:lle sen suoritettua maksun takaussopimuksen mukaisesti. Maksut, jotka erääntyvät 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, luokitellaan lyhytaikaisiksi varoiksi. Maksut, jotka erääntyvät yli 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, luokitellaan pitkäaikaisiksi varoiksi. Lainoihin ja muihin saamisiin sisältyvät määräaikaistalletukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on pidempi kuin kolme kuukautta.

iii)   Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka EU aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. EU:lla ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2016.

iv)   Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin EU aikoo luovuttaa ne. Kyseinen ajankohta on tavallisesti erääntymispäivä. Sijoitukset yhteisöihin, joita ei ole konsolidoitu ja joita ei käsitellä kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen sekä muut oman pääoman tyyppiset sijoitukset (esimerkiksi riskipääomatoimet) luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona EU sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Muut rahavarat ja lainat kirjataan silloin, kun rahavarat siirretään lainanottajille. Rahoitusinstrumentit kirjataan alun perin käypään arvoon. Alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon lisätään transaktiomenot kaikille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan alun perin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta eli saadun vastikkeen käypä arvo, paitsi jos kyseisen rahoitusinstrumentin käyvästä arvosta saadaan näyttöä vertaamalla sitä muihin saman instrumentin todettavissa oleviin sen hetkisiin markkinatapahtumiin taikka sellaisen arvostusmenetelmän perusteella, jonka muuttujat sisältävät vain seurattavissa olevilta markkinoilta saatuja tietoja (esimerkiksi tietyt johdannaissopimukset). Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai perittävä korko on markkinakorkoa alhaisempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien vastaisten rahavirtojen nykyarvoa, joka saadaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevalla markkinakorolla.

Myönnetyt lainat arvostetaan nimellisarvoon, jota pidetään lainan käypänä arvona. Tämä johtuu seuraavista syistä:

| — | EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin. |
| --- | --- |

—

EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin.

| — | Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, EU:n olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa. |
| --- | --- |

—

Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, EU:n olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa.

| — | Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

—

Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvälineet poistetaan taseesta, kun EU:lla ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun EU on siirtänyt kaikki olennaiset omistajuuteen liittyvät riskit ja edut toiselle osapuolelle.

Myöhempi arvostaminen

Myöhempi arvostaminen

| i) | Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvälineet” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät. |
| --- | --- |

i)

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvälineet” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

| ii) | Lainat ja muut saamiset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back-operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

ii)

Lainat ja muut saamiset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back-operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

| iii) | Eräpäivään saakka pidettävät omaisuuserät kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. EU:lla ei tällä hetkellä ole eräpäivään asti pidettäviä sijoituksia. |
| --- | --- |

iii)

Eräpäivään saakka pidettävät omaisuuserät kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. EU:lla ei tällä hetkellä ole eräpäivään asti pidettäviä sijoituksia.

| iv) | Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon lukuun ottamatta monetaaristen varojen muuntoeroja, jotka kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kun kyseiset omaisuuserät poistetaan taseesta tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun EU:n oikeus saada maksuja syntyy. |
| --- | --- |

iv)

Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon lukuun ottamatta monetaaristen varojen muuntoeroja, jotka kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kun kyseiset omaisuuserät poistetaan taseesta tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun EU:n oikeus saada maksuja syntyy.

Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita, arvopaperi on noteeraamaton tai kyseessä on OTC-johdannainen, EU määrittää käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.

Riskipääomarahastoihin tehdyt sijoitukset, jotka on luokiteltu myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi ja joilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla, arvostetaan osuudenomistajille kuuluvien varojen tilinpäätöspäivän nettoarvoon, jonka katsotaan vastaavan niiden käypää arvoa.

Jos sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

EU arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut. Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja arvonalentumistappiota on syntynyt ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävällä tapahtumalla (tai tapahtumilla) on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin vastaisiin rahavirtoihin.

a)   Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkityistä lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän kirjanpitoarvon ja sen alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon vastaisia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Jos lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä diskonttauskorkona käytetään sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa. Rahoitusvaroihin kuuluvan vakuudellisen erän arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei. Jos arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

b)   Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Kun on kyse myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pysyvä (pitkittynyt) alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kumulatiivinen tappio lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla. Oman pääoman ehtoisten instrumenttien tulosvaikutteisesti kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta tulosvaikutteisesti. Jos myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumistappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

1.5.6.   
  Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi näistä arvioista on pienempi. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuorituksista johtuvista menoista, muista suoraan kohdistettavissa olevista menoista sekä valmistuksen yleismenoista, jotka perustuvat normaaliin toiminta-asteeseen. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot. Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai jälleenhankintahintaan, sen mukaan kumpi näistä arvoista on pienempi. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka EU maksaisi hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä.

1.5.7.   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota edunsaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava EU:lle. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen (jolloin ne kirjataan kuluksi) voi johtaa ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan.

Myöhempinä tilinpäätöspäivinä ennakkomaksut arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään, josta on vähennetty tilikauden aikana aiheutuneet tukikelpoiset menot (mukaan lukien tarvittaessa arvioidut määrät).

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen.

Muut jäsenvaltioille suoritettavat ennakot, joilla EU korvaa jäsenvaltioille ennakkomaksut, jotka ne ovat suorittaneet tuensaajille (ml. yhteistyössä hallinnoitavat rahoitusvälineet) kirjataan varoiksi ja merkitään kirjanpidossa ennakkomaksuiksi. Myöhemmin muut ennakot jäsenvaltioille arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään, josta on vähennetty kohtuullisten ja perusteltavissa olevien oletusten pohjalta muodostettu paras arvio lopullisille tuensaajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista.

EU:n rahoitusosuudet Euroopan kehitysrahaston tai muiden konsolidoinnin ulkopuolisten yhteisöjen erityisrahastoihin luokitellaan myös ennakkomaksuiksi, koska niiden tarkoituksena on tarjota erityisrahastolle käteisvaroja, jotta se voisi rahoittaa tavoitteissaan määriteltyjä erityistoimia. EU:n rahoitusosuudet erityisrahastoihin arvostetaan EU:n rahoitusosuuden alkuperäiseen määrään, josta vähennetään tukikelpoiset menot (ja tarvittaessa myös arvioidut määrät), jotka ovat syntyneet erityisrahastolle raportointikauden aikana ja jotka on kohdennettu EU:n rahoitusosuuteen asianomaisen sopimuksen mukaisesti.

1.5.8.   
  Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

EU:n kirjanpitosäännöissä edellytetään, että vaihtoon perustuvat ja muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot esitetään erikseen. Tämän vuoksi tilinpäätöstä laadittaessa saamisten määritellään syntyvän vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevien rahamäärien muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista. Viimeksi mainitut transaktiot ovat sellaisia, joissa EU saa arvoa toiselta yhteisöltä antamatta sille suoraan vastineeksi suunnilleen samaa arvoa (esimerkiksi omiin varoihin liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta).

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ovat rahoitusvälineiden määritelmän mukaisia. Näin ollen ne luokitellaan lainoiksi ja muiksi saamisiksi, ja niiden määrä lasketaan vastaavasti (ks. liitetieto 1.5.5). Rahoitusvälineitä koskeviin liitetietoihin, jotka liittyvät saamisiin vaihtoon perustuvista transaktioista, sisältyvät vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat tulojäämät ja menoennakot, koska ne ovat vähäisiä.

1.5.5

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kirjataan koroilla ja muilla seuraamusmaksuilla oikaistuun alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Kerrytettävissä olevien rahamäärien arvon alentuminen todetaan muiden kuin vaihtoon perustuvien transaktioiden osalta silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei EU pysty perimään kaikkia kerrytettävissä olevia rahamääriä muiden kuin vaihtoon perustuvien transaktioiden alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi kirjataan aiempaan kokemukseen perustuva yleinen arvonalentuminen sellaisista voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole vielä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Ks. liitetieto 1.5.14, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien tulojäämien käsittelyä. Määrät, jotka esitetään muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kerrytettävissä olevina rahamäärinä, eivät ole rahoitusvälineitä, koska ne eivät perustu sopimukseen, joka synnyttää rahoitusvelan tai oman pääoman ehtoisen instrumentin. Tästä huolimatta muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kerrytettävissä olevat rahamäärät esitetään tilinpäätöksen liitetiedoissa tarpeen mukaan yhdessä vaihtoon perustuvista transaktioista syntyvien saamisten kanssa.

1.5.14

1.5.9.   
  Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa tai lyhyellä varoitusajalla maksettavat talletukset sekä muut lyhytaikaiset, enintään kolmen kuukauden kuluessa erääntyvät erittäin likvidit sijoitukset.

1.5.10.   
  Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

Eläkevastuut

Eläkevastuut

Euroopan unionilla on etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Henkilöstö maksaa palkoistaan kolmasosan etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista, mutta eläkevelkaa vastaavaa määrää ei rahastoida. Etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvä taseeseen merkittävä velka on etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo tilinpäätöspäivänä vähennettynä järjestelyn mahdollisten varojen käyvällä arvolla. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvon laskevat vakuutusmatemaatikot soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut tulevat rahavirrat käyttämällä maksettavien etuuksien kanssa saman valuutan määräisten valtion joukkovelkakirjalainojen korkoja, joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa.

Kokemukseen perustuvista oikaisuista ja vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan. Takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan, paitsi jos eläkejärjestelyyn tehtävien muutosten edellytyksenä on, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan (oikeuden syntymisajanjakso). Tässä tapauksessa takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot jaksotetaan tasapoistomenetelmällä oikeuden syntymisajanjakson aikana.

Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet

Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet

EU tarjoaa työntekijöilleen terveydenhoitoetuuksia korvaamalla sairauskuluja. Juoksevaa hallintoa varten on perustettu erillinen rahasto. Järjestelmästä hyötyvät nykyiset työntekijät, eläkeläiset, lesket ja heidän sukulaisensa. Muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (eläkeläiset, orvot jne.) myönnetyt etuudet luokitellaan ”työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi”. Näiden etuuksien luonteen vuoksi tarvitaan vakuutusmatemaattisia laskelmia. Taseeseen merkittävä velka määritetään vastaavin perustein kuin eläkevelvoitteita vastaava velka (ks. edellä).

1.5.11.   
  Varaukset

Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun EU:lla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois unionista ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

1.5.12.   
  Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat luokitellaan tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviksi rahoitusveloiksi tai jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittäviksi rahoitusveloiksi. Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velkakirjalainat. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen.

Rahoitusvelat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa otto- ja antolainaukseen. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

EU:n erityisrahastot, joiden katsotaan kuuluvan komission operatiiviseen toimintaan, kirjataan komission tileihin ja konsolidoidaan EU:n tilinpäätökseen. Näin ollen muiden rahoittajien rahoitusosuudet EU:n erityisrahastoihin täyttävät muista kuin vaihtoon perustuvista ehtoja sisältävistä transaktioista saatavien tulojen edellytykset, ja ne esitetään rahoitusvelkoina siihen asti, kun siirrettyihin rahoitusosuuksiin liittyvät ehdot ovat täyttyneet eli tukikelpoiset menot ovat syntyneet erityisrahastolle. Erityisrahaston tehtävänä on rahoittaa erityishankkeita ja palauttaa jäljellä olevat varat toiminnan päätyttyä. Tilinpäätöspäivänä jäljellä olevat rahoitusosuuksiin liittyvät velat arvostetaan saatujen rahoitusosuuksien määrään, josta vähennetään erityisrahastolle aiheutuneet menot (ja tarvittaessa myös arvioidut määrät). Raportointia varten nettomenot kohdennetaan muiden rahoittajien rahoitusosuuksiin 31. joulukuuta mennessä maksettujen nettorahoitusosuuksien suhteessa. Rahoitusosuuksien kohdentaminen on vain suuntaa antava. Kun erityisrahasto lopetetaan, erityisrahaston hallintoneuvosto päättää jäljellä olevien varojen lopullisesta jakamisesta.

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat sisältävät sellaiset johdannaiset, joiden käypä arvo on negatiivinen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja (ks. liitetieto 1.5.5).

1.5.5

1.5.13.   
  Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

Huomattava osa Euroopan unionin muista lyhytaikaisista veloista on maksamattomia maksupyyntöjä tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta EU:n rahoitusta (muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot). Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat muut lyhytaikaiset velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun Euroopan unioni on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.5.14.   
  Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EU:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätöslaskelmiin siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

Myös menot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä siirtovelat kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa todenmukaisen kuvan esitetyistä taloudellisista ja muista tapahtumista. Vastaavasti jos on suoritettu ennakkoon maksu tavaroista tai palveluista, joita ei ole vielä saatu, vastaava meno merkitään tilinpäätöslaskelmiin menoennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.6.   TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.6.1.   
  Tulot

Tulot

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

Suurin osa EU:n tuloista saadaan muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista:

Alv- ja BKTL-varat

Alv- ja BKTL-varat

Tulot kirjataan sillä kaudella, jolla komissio lähettää jäsenvaltioille pyynnön maksaa niiden rahoitusosuudet. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat asianomaista varainhoitovuotta koskeviin arvioihin, niiden määriä voidaan tarkistaa muutosten perusteella siihen saakka, kunnes jäsenvaltiot ilmoittavat lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä sen kauden nettoylijäämää tai -alijäämää, jolla muutos tapahtui.

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun vastaavat A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kannetut tullimaksut ja sellaiset erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole riitautettu). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu komissiolle, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamiseksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden toimittamat neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kannettu ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on riitauttanut) kirjataan tuotoiksi, joista on vähennetty osuus, jonka jäsenvaltiot saavat pidättää kantokuluina. Lisäksi kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten määrästä tehtyä arviota.

Sakot

Sakot

Sakoista saatavat tuotot kirjataan silloin kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Jos yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa alennetaan kirjanpidossa. Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen velallisen on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta:

| — | joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi; |
| --- | --- |

—

joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi;

| — | tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

—

tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti.

Sakko on kuitenkin aina maksettava kolmen kuukauden määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (perussopimuksen 278 artikla). Sakkoa vastaavalle määrälle voidaan tietyissä olosuhteissa komission tilinpitäjän suostumuksella antaa vaihtoehtoisesti pankkitakaus.

Jos velallinen, joka on jo maksanut sakon alustavasti, nostaa kanteen päätöksestä, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisissa veloissa. Koska velallisen nostamalla kanteella ei kuitenkaan ole lykkäävää vaikutusta EU:n tekemään päätökseen, saatu rahamäärä käytetään kerrytettävissä olevan rahamäärän kuittaamiseen. Jos maksun sijaan saadaan vakuus, sakko kirjataan kerrytettävissä olevaksi rahamääräksi. Jos pidetään mahdollisena, että unionin yleinen tuomioistuin antaa EU:n vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin. Jos alustavan maksun sijaan on saatu vakuus, kerrytettävissä olevaa rahamäärää pienennetään kirjanpidossa vastaavasti. Komission saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti.

Vuodesta 2010 komissio on hallinnoinut alustavasti maksettuja sakkoja erillisessä rahastossa (BUFI). Varat sijoitetaan rahoitusvälineisiin.

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja -kulut asianomaiselle kaudelle. Efektiivistä korkokantaa laskiessaan EU arvioi rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusvälineen kaikki sopimusehdot (kuten mahdollisuuden suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta vastaisia luottotappioita. Laskelmaan sisällytetään kaikki sellaiset sopimuspuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit.

Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuotto kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty vastaisten rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä.

Osinkotuotot

Osinkotuotot

Osinkotuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

1.6.2.   
  Menot

Menot

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot ovat tyypillisiä EU:lle, ja ne muodostavat valtaosan unionin menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon edunsaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset, sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka EU on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole kirjattu, arvioidaan ja merkitään taseeseen menojäämiksi.

Tavaroiden ja palvelujen ostamiseen liittyvistä vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun EU vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon. Lisäksi sellaisiin jakson aikana toimitettuihin palveluihin liittyvät menot, joita koskevaa laskua ei ole vielä saatu tai hyväksytty, arvioidaan ja kirjataan tilinpäätöspäivänä tuotto- ja kululaskelmaan.

1.7.   EHDOLLISET VARAT JA VELAT

EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.7.1.   
  Ehdolliset varat

Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on potentiaalinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EKR:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.7.2.   
  Ehdolliset velat

Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on potentiaalinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EU:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöstä tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

1.8.   RAHAVIRTALASKELMA

RAHAVIRTALASKELMA

Rahavirtalaskelman sisältämien tietojen perusteella arvioidaan, miten hyvin EU kykenee kerryttämään käteisvaroja ja muita rahavaroja ja millainen näiden varojen tarve on.

Rahavirtalaskelman laadinta perustuu epäsuoraan esittämistapaan. Tämä tarkoittaa sitä, että varainhoitovuoden taloudellista tulosta oikaistaan sellaisten toimien vaikutuksella, joihin ei liity maksutapahtumaa, aikaisempien tai tulevien tilikausien toimintaan kuuluvien maksujen jaksotuksilla sekä investointien rahavirtoihin kuuluvilla tuotto- ja kuluerillä.

Ulkomaanrahan määräisten toimien rahavirrat kirjataan EU:n tilinpäätösvaluuttana (euroina). Muuntokurssina käytetään rahavirtalaskelman laatimispäivän euron kurssia.

Rahavirtalaskelmassa esitetään tilikauden rahavirrat jaoteltuina toiminnan ja investointien rahavirtoihin (EU:lla ei ole rahoitustoimiin liittyviä rahavirtoja).

Toiminnan rahavirrat sisältävät muusta EU:n toiminnasta kuin investoinneista kertyvät rahavirrat. Rahavirroista suurin osa kuuluu näihin rahavirtoihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja (ja mahdollisesti niiden rahoittamiseksi otettuja lainoja) ei katsota investoinneiksi (eikä rahoitustoiminnaksi), koska ne kuuluvat EU:n yleisiin tavoitteisiin ja ovat näin osa EU:n päivittäistä toimintaa. Toiminnan rahavirtoihin kuuluvat myös investoinnit, jotka liittyvät esimerkiksi Euroopan investointirahastoon (EIR), Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkiin (EBRD) ja pääomasijoitustoimintaan, koska näiden toimien tavoitteena on tukea EU:n toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamista.

Investointien rahavirrat sisältävät aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankinnat ja luovutukset sekä sellaiset muihin investointeihin liittyvät hankinnat ja luovutukset, joita ei sisällytetä muihin rahavaroihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja ei ole sisällytetty investointien rahavirtaan. Tavoitteena on esittää vain EU:n varsinaiset investoinnit.

2.   TASEEN LIITETIEDOT

VARAT

VARAT

2.1.   AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

| milj. euroa |
| --- |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2015, brutto | 698 |
| Lisäykset | 137 |
| Luovutukset | (22) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 0 |
| Muut muutokset | 7 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2016, brutto | 820 |
| Kertyneet poistot 31.12.2015 | (361) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (88) |
| Luovutukset | 12 |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 0 |
| Muut muutokset | (2) |
| Kertyneet poistot 31.12.2016 | (439) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2016, netto | 381 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2015, netto | 337 |

milj. euroa

Kirjanpitoarvo 31.12.2015, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2015, brutto

698

698

Lisäykset

Lisäykset

137

137

Luovutukset

Luovutukset

(22)

(22)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

0

0

Muut muutokset

Muut muutokset

7

7

Kirjanpitoarvo 31.12.2016, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2016, brutto

820

820

Kertyneet poistot 31.12.2015

Kertyneet poistot 31.12.2015

(361)

(361)

Poistot varainhoitovuoden aikana

Poistot varainhoitovuoden aikana

(88)

(88)

Luovutukset

Luovutukset

12

12

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

0

0

Muut muutokset

Muut muutokset

(2)

(2)

Kertyneet poistot 31.12.2016

Kertyneet poistot 31.12.2016

(439)

(439)

Kirjanpitoarvo 31.12.2016, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2016, netto

381

381

Kirjanpitoarvo 31.12.2015, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2015, netto

337

337

Suurin osa näistä määristä liittyy tietokoneohjelmistoihin.

2.2.   AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

Avaruusresurssien luokka kattaa käyttöomaisuushyödykkeet, jotka liittyvät EU:n kahteen avaruusohjelmaan: maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät (Galileo ja EGNOS) ja Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus). Vuonna 2015 aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin oli sisällytetty 584 miljoonan euron arvosta EGNOS-järjestelmään ja Copernicus-ohjelmaan liittyviä käyttöomaisuushyödykkeitä.

Galileo-järjestelmän ensimmäisistä käyttövalmiista palveluista ilmoitettiin 15. joulukuuta 2016. Tämän jälkeen satelliitteihin ja maasegmenttiin liittyviä omaisuuseriä siirrettiin keskeneräisistä hankinnoista käyttöomaisuushyödykkeisiin 2 165 miljoonan euron arvosta. Tähän summaan sisältyy 14 toiminnassa olevaa Galileo-satelliittia ja maainfrastuktuureja. Galileo-järjestelmän toimintaan liittyvien käyttöomaisuushyödykkeiden arvo poistojen jälkeen oli 2 146 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2016. Jäljellä olevia keskeneräisiä hankintoja oli 756 miljoonaa euroa (2 110 miljoonaa euroa vuonna 2015). Niihin sisältyi 4 vuoden 2016 aikana avaruuteen lähetettyä satelliittia, joiden testaus kiertoradalla ei ollut vielä päättynyt tilinpäätöspäivänä. Galileo-järjestelmän kehitystyö jatkuu niin kauan että täysi toimintakapasiteetti saavutetaan. Järjestelmän valmistuttua siihen kuuluu 30 satelliittia.

Copernicus-ohjelman osalta avaruusresurssien otsakkeeseen kirjattiin kertyneiden poistojen vähentämisen jälkeen 1 073 miljoonaa euroa Copernicus-satelliitteihin (Sentinel 1A, 2A, 3A ja 1B) liittyviä omaisuuseriä (498 miljoonaa euroa vuonna 2015). Lisäksi keskeneräisiin hankintoihin kirjattiin vuonna 2016 Copernicus-satelliittien osalta 1 133 miljoonaa euroa (1 188 miljoonaa euroa vuonna 2015).

Avaruusresurssien otsakkeeseen on sisällytetty myös Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän (EGNOS) maainfrastruktuuriin liittyviä käyttöomaisuushyödykkeitä 83 miljoonan euron arvosta (85 miljoonaa euroa vuonna 2015). Lisäksi EGNOS-järjestelmän omaisuuseriä kirjattiin keskeneräisiin hankintoihin 21 miljoonaa euroa (14 miljoonaa euroa vuonna 2015).

EU:n avaruusohjelmiin liittyviä omaisuuseriä on rakennettu Euroopan avaruusjärjestön (ESA) avustuksella.

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

| milj. euroa |
| --- |
| | Maa-alueet ja rakennukset | Avaruusresurssit | Koneet ja kalusto | Irtaimisto ja ajoneuvot | Tietokonelaitteet | Muut | Rahoitusleasingsopimukset | Keskeneräiset hankinnat | Yhteensä |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2015, brutto | 4 856 | 725 | 563 | 248 | 627 | 277 | 2 784 | 3 832 | 13 911 |
| Lisäykset | 145 | 14 | 28 | 22 | 73 | 20 | 5 | 1 639 | 1 945 |
| Luovutukset | (2) | (1) | (14) | (10) | (49) | (10) | (3) | 0 | (90) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 294 | 2 864 | 3 | 6 | 3 | 9 | (2) | (3 177 ) | — |
| Muut muutokset | 5 | 1 | 4 | 3 | 4 | 2 | 0 | (3) | 16 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2016, brutto | 5 297 | 3 603 | 583 | 269 | 658 | 298 | 2 783 | 2 292 | 15 783 |
| Kertyneet poistot 31.12.2015 | (2 701 ) | (141) | (440) | (176) | (517) | (182) | (1 054 ) | — | (5 211 ) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (166) | (160) | (47) | (19) | (62) | (29) | (100) | — | (583) |
| Palautetut poistot | — | — | 1 | 0 | 6 | 1 | — | — | 8 |
| Luovutukset | 2 | 0 | 13 | 10 | 42 | 7 | 3 | — | 77 |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 0 | — | 0 | 0 | (2) | 0 | 2 | — | — |
| Muut muutokset | 0 | 0 | (2) | (1) | (2) | 0 | (1) | — | (6) |
| Kertyneet poistot 31.12.2016 | (2 865 ) | (301) | (474) | (186) | (535) | (203) | (1 150 ) | — | (5 715 ) |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2016, NETTO | 2 432 | 3 302 | 109 | 83 | 122 | 95 | 1 633 | 2 292 | 10 068 |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2015, NETTO | 2 155 | 584 | 124 | 72 | 110 | 94 | 1 730 | 3 832 | 8 700 |

milj. euroa

Maa-alueet ja rakennukset

Avaruusresurssit

Koneet ja kalusto

Irtaimisto ja ajoneuvot

Tietokonelaitteet

Muut

Rahoitusleasingsopimukset

Keskeneräiset hankinnat

Yhteensä

Kirjanpitoarvo 31.12.2015, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2015, brutto

4 856

4 856

725

725

563

563

248

248

627

627

277

277

2 784

2 784

3 832

3 832

13 911

13 911

Lisäykset

Lisäykset

145

145

14

14

28

28

22

22

73

73

20

20

5

5

1 639

1 639

1 945

1 945

Luovutukset

Luovutukset

(2)

(2)

(1)

(1)

(14)

(14)

(10)

(10)

(49)

(49)

(10)

(10)

(3)

(3)

0

0

(90)

(90)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

294

294

2 864

2 864

3

3

6

6

3

3

9

9

(2)

(2)

(3 177 )

(3 177 )

—

Muut muutokset

Muut muutokset

5

5

1

1

4

4

3

3

4

4

2

2

0

0

(3)

(3)

16

16

Kirjanpitoarvo 31.12.2016, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2016, brutto

5 297

5 297

3 603

3 603

583

583

269

269

658

658

298

298

2 783

2 783

2 292

2 292

15 783

15 783

Kertyneet poistot 31.12.2015

Kertyneet poistot 31.12.2015

(2 701 )

(2 701 )

(141)

(141)

(440)

(440)

(176)

(176)

(517)

(517)

(182)

(182)

(1 054 )

(1 054 )

—

(5 211 )

(5 211 )

Poistot varainhoitovuoden aikana

Poistot varainhoitovuoden aikana

(166)

(166)

(160)

(160)

(47)

(47)

(19)

(19)

(62)

(62)

(29)

(29)

(100)

(100)

—

(583)

(583)

Palautetut poistot

Palautetut poistot

—

—

1

1

0

0

6

6

1

1

—

—

8

8

Luovutukset

Luovutukset

2

2

0

0

13

13

10

10

42

42

7

7

3

3

—

77

77

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

0

0

—

0

0

0

0

(2)

(2)

0

0

2

2

—

—

Muut muutokset

Muut muutokset

0

0

0

0

(2)

(2)

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(1)

(1)

—

(6)

(6)

Kertyneet poistot 31.12.2016

Kertyneet poistot 31.12.2016

(2 865 )

(2 865 )

(301)

(301)

(474)

(474)

(186)

(186)

(535)

(535)

(203)

(203)

(1 150 )

(1 150 )

—

(5 715 )

(5 715 )

KIRJANPITOARVO 31.12.2016, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2016, NETTO

2 432

2 432

3 302

3 302

109

109

83

83

122

122

95

95

1 633

1 633

2 292

2 292

10 068

10 068

KIRJANPITOARVO 31.12.2015, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2015, NETTO

2 155

2 155

584

584

124

124

72

72

110

110

94

94

1 730

1 730

3 832

3 832

8 700

8 700

2.3.   PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Osuudet yhteisyrityksissä | 2.3.1 | — | 5 |
| Osuudet osakkuusyrityksissä | 2.3.2 | 528 | 491 |
| Yhteensä | | 528 | 497 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2016

31.12.2015

Osuudet yhteisyrityksissä

Osuudet yhteisyrityksissä

2.3.1

2.3.1

—

5

5

Osuudet osakkuusyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä

2.3.2

2.3.2

528

528

491

491

Yhteensä

Yhteensä

528

528

497

497

2.3.1.   
  Osuudet yhteisyrityksissä

Osuudet yhteisyrityksissä

Useat EU:n osittain rahoittamat yhteisöt täyttävät edellytykset, joiden mukaisesti ne olisi käsiteltävä EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä pääomaosuusmenetelmää soveltaen, mutta niiden merkitys on kokonaisuuden kannalta vähäinen. Tämän vuoksi niihin ei ole sovellettu pääomaosuusmenetelmää vuoden 2016 konsolidoidussa tilinpäätöksessä. Niitä kutsutaan ”vähämerkityksisiksi yhteisöiksi” – ks. liitetieto 1.3. Niiden merkitys arvioidaan vuosittain sen määrittämiseksi, onko pääomaosuusmenetelmän soveltamatta jättämiselle edelleen perusteet. EU:n rahoitusosuudet kyseisissä yhteisöissä on kirjattu tilikauden kuluiksi. Kyseisten yhteisöjen luettelo on liitetiedossa 9.

1.3

9

2.3.2.   
  Osuudet osakkuusyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä

EU:n osuutta Euroopan investointirahastossa (EIR) käsitellään kirjanpidossa osakkuusyrityksenä pääomaosuusmenetelmää soveltaen. EIR toimii EU:n rahoituslaitoksena. Se on erikoistunut tarjoamaan riskipääomaa ja takauksia pk-yrityksille. EIR on sijoittautunut Luxemburgiin. Se toimii julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutena, jonka jäseniä ovat Euroopan investointipankki (EIP), EU ja ryhmä rahoituslaitoksia. EU:n omistusosuus EIR:ssä oli 28,1 prosenttia 31. joulukuuta 2016 (26,5 prosenttia vuonna 2015) ja ääniosuus 28,1 prosenttia (26,5 prosenttia vuonna 2015). EIR:n on perussääntönsä mukaisesti siirrettävä vuotuisesta nettotuloksestaan vähintään 20 prosenttia sääntömääräiseen rahastoon, kunnes rahaston kumulatiiviset varat ovat 10 prosenttia merkitystä pääomasta. Tätä rahastoa ei saa käyttää voitonjakoon.

| milj. euroa |
| --- |
| | Euroopan investointirahasto |
| Osuus 31.12.2015 | 491 |
| Rahoitusosuudet | 41 |
| Saadut osingot | (6) |
| Osuus nettotuloksesta | 34 |
| Käyvän arvon rahaston muutokset | (0) |
| Muut oman pääoman muutokset | (32) |
| Osuus 31.12.2016 | 528 |

milj. euroa

Euroopan investointirahasto

Osuus 31.12.2015

Osuus 31.12.2015

491

491

Rahoitusosuudet

Rahoitusosuudet

41

41

Saadut osingot

Saadut osingot

(6)

(6)

Osuus nettotuloksesta

Osuus nettotuloksesta

34

34

Käyvän arvon rahaston muutokset

Käyvän arvon rahaston muutokset

(0)

(0)

Muut oman pääoman muutokset

Muut oman pääoman muutokset

(32)

(32)

Osuus 31.12.2016

Osuus 31.12.2016

528

528

Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| EIR yhteensä | EU:n osuus | EIR yhteensä | EU:n osuus |
| Varat | 2 301 | 647 | 2 183 | 578 |
| Velat | (423) | (119) | (328) | (87) |
| Tulot | 240 | 67 | 192 | 51 |
| Menot | (118) | (33) | (95) | (25) |
| Ylijäämä/(alijäämä) | 122 | 34 | 97 | 26 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

EIR yhteensä

EU:n osuus

EIR yhteensä

EU:n osuus

Varat

Varat

2 301

2 301

647

647

2 183

2 183

578

578

Velat

Velat

(423)

(423)

(119)

(119)

(328)

(328)

(87)

(87)

Tulot

Tulot

240

240

67

67

192

192

51

51

Menot

Menot

(118)

(118)

(33)

(33)

(95)

(95)

(25)

(25)

Ylijäämä/(alijäämä)

Ylijäämä/(alijäämä)

122

122

34

34

97

97

26

26

EU on maksanut merkitsemästään osuudesta 20 prosenttia. Jäljelle jäävää osuutta, joka on 986 miljoonaa euroa, ei vielä ole vaadittu maksettavaksi.

| milj. euroa |
| --- |
| | EIR:n pääoma yhteensä | EU:n merkitsemä osuus |
| Osakepääoma yhteensä | 4 382 | 1 232 |
| Maksettu | (876) | (246) |
| Maksamista ei ole pyydetty | 3 506 | 986 |

milj. euroa

EIR:n pääoma yhteensä

EU:n merkitsemä osuus

Osakepääoma yhteensä

Osakepääoma yhteensä

4 382

4 382

1 232

1 232

Maksettu

Maksettu

(876)

(876)

(246)

(246)

Maksamista ei ole pyydetty

Maksamista ei ole pyydetty

3 506

3 506

986

986

2.4.   RAHOITUSVARAT

RAHOITUSVARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pitkäaikaiset rahoitusvarat | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 2.4.1 | 9 131 | 7 222 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 2.4.2 | — | — |
| Lainat | 2.4.3 | 53 116 | 49 743 |
| | | 62 247 | 56 965 |
| Lyhytaikaiset rahoitusvarat | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 2.4.1 | 1 311 | 2 399 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 2.4.2 | 0 | — |
| Lainat | 2.4.3 | 2 361 | 7 508 |
| | | 3 673 | 9 907 |
| Yhteensä | | 65 920 | 66 871 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2016

31.12.2015

Pitkäaikaiset rahoitusvarat

Pitkäaikaiset rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

2.4.1

2.4.1

9 131

9 131

7 222

7 222

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

2.4.2

2.4.2

—

—

Lainat

Lainat

2.4.3

2.4.3

53 116

53 116

49 743

49 743

62 247

62 247

56 965

56 965

Lyhytaikaiset rahoitusvarat

Lyhytaikaiset rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

2.4.1

2.4.1

1 311

1 311

2 399

2 399

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

2.4.2

2.4.2

0

0

—

Lainat

Lainat

2.4.3

2.4.3

2 361

2 361

7 508

7 508

3 673

3 673

9 907

9 907

Yhteensä

Yhteensä

65 920

65 920

66 871

66 871

2.4.1.   
  Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| BUFI-sijoitukset | 2 013 | 2 647 |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 1 685 | 1 699 |
| Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki | 188 | 188 |
| | 3 886 | 4 534 |
| Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot: | | |
| Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto | 2 069 | 2 002 |
| ESIR-takuurahasto | 948 | — |
| | 3 017 | 2 002 |
| EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet: | | |
| Horisontti 2020 | 1 213 | 765 |
| Riskinjakorahoitusväline | 719 | 773 |
| Verkkojen Eurooppa -väline (3) | 483 | 425 |
| ETF-käynnistysjärjestelmä | 476 | 485 |
| Riskipääomatoimet | 132 | 152 |
| Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE) | 118 | 118 |
| Muut | 398 | 366 |
| | 3 539 | 3 084 |
| Yhteensä | 10 442 | 9 620 |
| Pitkäaikaiset | 9 131 | 7 222 |
| Lyhytaikaiset | 1 311 | 2 399 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

BUFI-sijoitukset

BUFI-sijoitukset

2 013

2 013

2 647

2 647

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

1 685

1 685

1 699

1 699

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

188

188

188

188

3 886

3 886

4 534

4 534

Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot:

Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot:

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

2 069

2 069

2 002

2 002

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

948

948

—

3 017

3 017

2 002

2 002

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet:

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet:

Horisontti 2020

Horisontti 2020

1 213

1 213

765

765

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

719

719

773

773

Verkkojen Eurooppa -väline (3)

Verkkojen Eurooppa -väline (3

483

483

425

425

ETF-käynnistysjärjestelmä

ETF-käynnistysjärjestelmä

476

476

485

485

Riskipääomatoimet

Riskipääomatoimet

132

132

152

152

Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE)

Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE)

118

118

118

118

Muut

Muut

398

398

366

366

3 539

3 539

3 084

3 084

Yhteensä

Yhteensä

10 442

10 442

9 620

9 620

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

9 131

9 131

7 222

7 222

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

1 311

1 311

2 399

2 399

Edellä esitetystä yhteensä 10 442 miljoonan euron kokonaismäärästä EU:lla on myytävissä olevia rahoitusvaroja velkapapereina (esim. joukkovelkakirjat) 8 920 miljoonaa euroa, oman pääoman ehtoisina instrumentteina 1 302 miljoonaa euroa ja EIP:n Unitary-rahamarkkinarahastoon sijoitettuna 221 miljoonaa euroa. Velkapapereita ja EIP:n Unitary-rahastossa olevia varoja käytetään pääasiassa sijoitettaessa väliaikaisesti EU:n takaus- ja riskinjakovälineisiin kohdennettuja varoja, joita voidaan ajan mittaan joutua käyttämään takauksiin perustuviin maksuvaatimuksiin.

BUFI-sijoitukset

BUFI-sijoitukset

Kilpailuasioihin liittyvät alustavasti maksetut sakot kohdennetaan erilliseen rahastoon (BUFI – Budget Fines). Komissio sijoittaa kyseiset varat myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltaviin vieraan pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin.

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

Kaikki selvitystilassa olevan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) myytävissä oleviin rahoitusvaroihin kuuluvat sijoitukset ovat toimivilla markkinoilla noteerattuja euromääräisiä vieraan pääoman ehtoisia arvopapereita.

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)

EBRD:n osakkeita ei noteerata pörssissä. Lisäksi EBRD:n perussääntöön sisältyy sopimusperusteisia rajoituksia, jotka koskevat mm. omistusosuuksien myyntiä ja joiden mukaan omistusosuus voidaan myydä enintään hankintahintaan ja vain nykyisille osakkeenomistajille. EU:n omistusosuus EBRD:ssä arvostetaan tämän vuoksi hankintahintaan.

| milj. euroa |
| --- |
| | EBRD:n pääoma yhteensä | Komission merkitsemä osuus 31.12.2016 |
| Merkitty osakepääoma yhteensä | 29 703 | 900 |
| Maksettu | (6 207 ) | (188) |
| Maksamista ei ole pyydetty | 23 496 | 712 |

milj. euroa

EBRD:n pääoma yhteensä

Komission merkitsemä osuus 31.12.2016

Merkitty osakepääoma yhteensä

Merkitty osakepääoma yhteensä

29 703

29 703

900

900

Maksettu

Maksettu

(6 207 )

(6 207 )

(188)

(188)

Maksamista ei ole pyydetty

Maksamista ei ole pyydetty

23 496

23 496

712

712

TALOUSARVIOTAKAUKSIA VARTEN PERUSTETUT TAKUURAHASTOT

TALOUSARVIOTAKAUKSIA VARTEN PERUSTETUT TAKUURAHASTOT

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta katetaan lainat, joille on myönnetty takaus EU:n talousarviosta. Tällaisiin kuuluvat etenkin EIP:n omista varoista rahoitetut EU:n ulkopuolelle myönnetyt EIP:n lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat ja EU:n ulkopuolisille maille myönnetyt Euratom-lainat – ks. liitetieto 4.1.1. Takuurahasto on EIP:n hallinnoima pitkäaikainen väline (pitkäaikaiset varat ovat 1 946 miljoonaa euroa), jolla katetaan EU:n takaamiin lainoihin liittyvät maksujen laiminlyönnit. Rahastoa rahoitetaan unionin talousarviosta suoritettavilla maksuilla, rahaston sijoitusten korkotuotoilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahasto on suorittanut maksuja takauksen perusteella. Rahastolla pitäisi olla varoja tavoitemäärä, joka vastaa 9:ää prosenttia lainakannasta vuoden lopussa. Tavoitemäärän ja rahaston varojen vuoden lopun arvon välinen erotus katetaan EU:n talousarviosta vuonna n + 2, ja mahdollinen ylijäämä maksetaan takaisin EU:n talousarvioon.

4.1.1

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto on perustettu ESIR-asetuksen mukaisesti likviditeettipuskuriksi potentiaalisten tappioiden varalta, joita EIP voi joutua kattamaan niiden rahoitus- ja investointitoimiensa osalta, joille on ESIR-sopimuksen nojalla myönnetty ESIR-rahaston EU-takaus – ks. liitetieto 4.1.1. ESIR-takuurahasto rahoitetaan EU:n talousarviosta saatavilla rahoitusosuuksilla. Se saa rahoitusta myös sijoittamiensa varojen tuotoista sekä tuotoista, jotka EU saa palkkioksi ESIR-sopimuksen mukaisesti myönnetyistä takauksista. Takuurahastolle siirretään myös varat, jotka EIP perii takaisin niiltä velallisilta, joiden maksulaiminlyöntien vuoksi on jouduttu suorittamaan maksuja takauksen perusteella. Rahastoa hallinnoi komissio, joka on valtuutettu sijoittamaan ESIR-takuurahaston varat rahoitusmarkkinoille moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asianmukaisia vakavaraisuussääntöjä noudattaen. ESIR-takuurahasto aloitti toimintansa huhtikuussa 2016. Sitä rahoitetaan asteittain, kunnes varoja on 8 miljardia euroa. Tämä vastaa 50:tä prosenttia ESIR-rahaston EU-takauksien kokonaismäärästä vuosina 2016–2022.

4.1.1

EU:N TALOUSARVIOSTA RAHOITETUT RAHOITUSVÄLINEET

EU:N TALOUSARVIOSTA RAHOITETUT RAHOITUSVÄLINEET

Kaikki EU:n talousarviosta rahoitettavat rahoitusvälineet esitellään osiossa ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi”.

Horisontti 2020

Horisontti 2020

Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020:n (2014–2020) perustamisasetuksen mukaisesti on otettu käyttöön uusia rahoitusvälineitä, joilla voidaan parantaa tutkimus- ja innovointitoimintaa (T&I) harjoittavien yhteisöjen rahoituksen saantia. Nämä välineet ovat seuraavat: InnovFin-laina- ja takauspalvelu T&I-toimintaa varten, jonka puitteissa komissio jakaa taloudellisen riskin, joka liittyy EIP:n toteuttamien uusien rahoitustoimien salkkuun; pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmä, mukaan lukien pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline (SIUGI), joka muodostuu EIR:n hallinnoimista takausjärjestelyistä, joista tarjotaan takauksia ja vastatakauksia rahoituksen välittäjien uusille lainasalkuille (komissio jakaa SIUGIn puitteissa jäsenvaltioiden, EIR:n ja EIP:n kanssa annettuihin takauksiin liittyvän taloudellisen riskin) ja EIR:n hallinnoima InnovFin-pääomajärjestely T&I-toimintaa varten, josta tarjotaan sijoituksia pääomasijoitusrahastoihin.

InnovFin-laina- ja takauspalvelu T&I-toimintaa

pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmä, mukaan lukien pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline (SIUGI)

InnovFin-pääomajärjestely T&I-toimintaa varten

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusvälinettä (Risk Sharing Finance Facility, RSFF) hallinnoi EIP. Komission sijoitussalkkua käytetään kattamaan taloudellista riskiä, joka liittyy tukikelpoisille tutkimushankkeille myönnettyihin EIP:n lainoihin ja takauksiin. EU on budjetoinut vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen puitteissa riskinjakorahoitusvälineelle yhteensä enintään 1 miljardi euroa. Vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä riskinjakorahoitusvälineelle ei ole osoitettu uusia rahoitusosuuksia EU:n talousarviosta. EU:n kokonaisriski on rajoitettu määrään, jonka se on sijoittanut riskinjakorahoitusvälineeseen.

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline on perustettu asetuksen (EU) N:o 1316/2013 mukaisesti helpottamaan infrastruktuurihankkeiden mahdollisuuksia saada rahoitusta liikenteen, televiestinnän ja energian aloilla. Sitä hallinnoi EIR EU:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Tämä vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline on jatkoa TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmälle ja hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaiheelle. Kyseiset kaksi järjestelyä yhdistettiin Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoiseksi rahoitusvälineeksi 1. tammikuuta 2016. Vieraan pääoman ehtoinen väline tarjoaa lainarahoituksen riskinjakoa etuoikeutettujen ja etuoikeusasemaltaan huonompien lainojen ja takausten muodossa. Välineellä tuetaan myös hankejoukkolainoja.

ETF-käynnistysjärjestelmä

ETF-käynnistysjärjestelmä

Nämä ovat EIR:n hallinnoimia oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä, jotka rahoitetaan kasvu- ja työllisyysohjelmasta, MAP- ja CIP-ohjelmista sekä teknologian siirron pilottihankkeesta. Niillä tuetaan pk-yritysten perustamista ja käynnistysvaiheessa olevien pk-yritysten rahoittamista investoimalla sopiviin erikoistuneisiin pääomasijoitusrahastoihin.

2.4.2.   
  Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Nimellismäärä (receive leg) | Nimellismäärä (pay leg) | Käypä arvo | Nimellismäärä (receive leg) | Nimellismäärä (pay leg) | Käypä arvo |
| Valuuttatermiini- sopimus | 50 | (50) | 0 | — | — | — |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Nimellismäärä (receive leg)

Nimellismäärä (pay leg)

Käypä arvo

Nimellismäärä (receive leg)

Nimellismäärä (pay leg)

Käypä arvo

Valuuttatermiini- sopimus

Valuuttatermiini- sopimus

50

50

(50)

(50)

0

0

—

—

—

EU teki vuonna 2016 kaksi valuuttatermiinisopimusta suojautuakseen ESIR-takuurahaston hallussa oleviin Yhdysvaltain dollarin määräisiin velkapapereihin liittyvältä valuuttariskiltä. Valuuttatermiinisopimusten mukaisesti EU on velvollinen maksamaan sovitun nimellismäärän ulkomaan valuutassa (pay leg), ja sille maksetaan sovittu nimellismäärä euroissa (receive leg) sopimuksen erääntymispäivänä. Nämä johdannaissopimukset arvostetaan käypään arvoon tilinpäätöspäivänä ja luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi tai -veloiksi riippuen siitä, onko niiden käypä arvo positiivinen vai negatiivinen. Joulukuun 31. päivänä 2016 yhden valuuttatermiinisopimuksen, jonka nimellisarvo on 50 miljoonaa euroa, käypä arvo oli positiivinen (0,5 miljoonaa euroa), ja se kirjattiin rahoitusvaroihin. Toisen, nimellisarvoltaan 101 miljoonan euron sopimuksen käypä arvo oli negatiivinen, minkä vuoksi se kirjattiin rahoitusvelkoihin – ks. liitetieto 2.11.2.

2.11.2

Joulukuun 31. päivänä 2016 kaikki tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat luokiteltiin käyvän arvon hierarkiassa tasolle 2 – ks. Taulukko jäljempänä.

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvarojen hierarkia

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvarojen hierarkia

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat | 8 910 | 8 123 |
| Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat | 231 | 188 |
| Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon | 1 302 | 1 310 |
| Yhteensä | 10 442 | 9 620 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

8 910

8 910

8 123

8 123

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

231

231

188

188

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

1 302

1 302

1 310

1 310

Yhteensä

Yhteensä

10 442

10 442

9 620

9 620

Varainhoitovuoden aikana ei tehty siirtoja tasojen 1 ja 2 välillä.

Niiden rahoitusvarojen täsmäytys, joiden arvo määritettiin arvostusmenetelmillä, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon (taso 3)

Niiden rahoitusvarojen täsmäytys, joiden arvo määritettiin arvostusmenetelmillä, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon (taso 3)

| milj. euroa |
| --- |
| Alkusaldo 31.12.2015 | 1 310 |
| Ostot ja myynnit | 32 |
| Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin | (54) |
| Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin | 13 |
| Siirrot tasolle 3 | — |
| Siirrot tasolta 3 | — |
| Muut | — |
| Loppusaldo 31.12.2016 | 1 302 |

milj. euroa

Alkusaldo 31.12.2015

Alkusaldo 31.12.2015

1 310

1 310

Ostot ja myynnit

Ostot ja myynnit

32

32

Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin

Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin

(54)

(54)

Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin

Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin

13

13

Siirrot tasolle 3

Siirrot tasolle 3

—

Siirrot tasolta 3

Siirrot tasolta 3

—

Muut

Muut

—

Loppusaldo 31.12.2016

Loppusaldo 31.12.2016

1 302

1 302

2.4.3.   
  Lainat

Lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Rahoitusapuna myönnetyt lainat | 2.4.3.1 | 55 134 | 56 874 |
| Muut lainat | 2.4.3.2 | 343 | 377 |
| Yhteensä | | 55 477 | 57 251 |
| Pitkäaikaiset | | 53 116 | 49 743 |
| Lyhytaikaiset | | 2 361 | 7 508 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2016

31.12.2015

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

2.4.3.1

2.4.3.1

55 134

55 134

56 874

56 874

Muut lainat

Muut lainat

2.4.3.2

2.4.3.2

343

343

377

377

Yhteensä

Yhteensä

55 477

55 477

57 251

57 251

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

53 116

53 116

49 743

49 743

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

2 361

2 361

7 508

7 508

2.4.3.1.   Rahoitusapuna myönnetyt lainat

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | ERVM-lainat | Maksutaselainat | Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat | Euratom-lainat | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2015 | 47 509 | 5 811 | 3 024 | 301 | 229 | 56 874 |
| Uudet lainat | 4 750 | — | 10 | — | — | 4 760 |
| Takaisinmaksut | (4 750 ) | (1 500 ) | (70) | (49) | — | (6 369 ) |
| Valuuttakurssierot | — | — | — | — | (33) | (33) |
| Kirjanpitoarvon muutokset | (53) | (40) | — | — | (5) | (98) |
| Arvonalennus | — | — | — | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2016 | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 191 | 55 134 |
| Pitkäaikaiset | 46 800 | 3 050 | 2 889 | 199 | 101 | 53 039 |
| Lyhytaikaiset | 656 | 1 222 | 75 | 53 | 90 | 2 096 |
| Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta. |

milj. euroa

ERVM-lainat

Maksutaselainat

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

Euratom-lainat

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2015

Yhteensä 31.12.2015

47 509

47 509

5 811

5 811

3 024

3 024

301

301

229

229

56 874

56 874

Uudet lainat

Uudet lainat

4 750

4 750

—

10

10

—

—

4 760

4 760

Takaisinmaksut

Takaisinmaksut

(4 750 )

(4 750 )

(1 500 )

(1 500 )

(70)

(70)

(49)

(49)

—

(6 369 )

(6 369 )

Valuuttakurssierot

Valuuttakurssierot

—

—

—

—

(33)

(33)

(33)

(33)

Kirjanpitoarvon muutokset

Kirjanpitoarvon muutokset

(53)

(53)

(40)

(40)

—

—

(5)

(5)

(98)

(98)

Arvonalennus

Arvonalennus

—

—

—

—

—

—

Yhteensä 31.12.2016

Yhteensä 31.12.2016

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

191

191

55 134

55 134

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

46 800

46 800

3 050

3 050

2 889

2 889

199

199

101

101

53 039

53 039

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

656

656

1 222

1 222

75

75

53

53

90

90

2 096

2 096

Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta.

Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta.

Rahoitusapuna myönnettävien lainojen nimellisarvo oli 54 373 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2016 (56 011 miljoonaa euroa vuonna 2015).

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista voidaan myöntää jäsenvaltiolle unionin taloudellista apua, jos poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet kyseiselle jäsenvaltiolle vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille suuria vaikeuksia. Taloudellinen apu myönnetään lainan tai luottojärjestelyn muodossa. Toukokuun 9. päivänä 2010 kokoontuneen Ecofin-neuvoston päätelmissä järjestelyn enimmäismäärä rajoitetaan 60 miljardiin euroon, mutta jäsenvaltioille myönnettävien lainojen tai luottojärjestelyjen pääoma rajoitetaan omien varojen enimmäismäärän mukaisten maksumäärärahojen liikkumavaraan. Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin (ERVM) puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta. Nykyisten suunnitelmien mukaan Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi ei enää osallistu uusiin rahoitusohjelmiin eikä tee uusia sopimuksia lainajärjestelyistä.

Maksutaselaina on politiikkalähtöinen rahoitusväline, jolla tarjotaan keskipitkän aikavälin rahoitustukea EU:n jäsenvaltioille, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön. Välineestä voidaan myöntää lainoja jäsenvaltioille, joilla on maksutasetta tai pääomatasetta koskevia vaikeuksia tai joita tällaiset vaikeudet vakavasti uhkaavat. Välineestä myönnettävien maksamatta olevien lainojen enimmäismäärä on rajoitettu 50 miljardiin euroon. Maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta.

Makrotaloudellinen rahoitusapu on politiikkalähtöinen rahoitusväline, josta myönnetään sitomatonta ja kohdentamatonta maksutasetukea ja/tai talousarviotukea Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ohjelman piirissä oleville kumppanimaille. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän ja/tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten tarkoituksenmukaisesta yhdistelmästä. Yleensä sillä täydennetään IMF:n tukemien rakennemuutos- ja uudistusohjelmien rahoitusta. Näille lainoille on myönnetty takaus ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta. Joulukuun 31. päivänä 2016 oli myönnetty (mutta ei vielä maksettu) makrotaloudellisena rahoitusapuna lainajärjestelysopimuksen mukaisesti Ukrainalle 1 200 miljoonaa euroa, Tunisialle 100 miljoonaa euroa ja Georgialle 13 miljoonaa euroa – ks. liitetieto 4.1.2.

4.1.2

Euratom (jota edustaa komissio) oikeushenkilönä myöntää lainoja sekä jäsenvaltioille että muille maille energia-alan laitoksiin liittyvien hankkeiden rahoittamista varten. Joulukuun 31. päivänä 2016 Ukrainalle oli myönnetty 300 miljoonan euron lainat, joita ei ollut vielä maksettu – ks. liitetieto 4.1.2. Euratom-lainojen kattamiseksi oli saatu 252 miljoonan euron takaukset (301 miljoonaa euroa vuonna 2015) kolmansilta.

4.1.2

Selvitystilassa olevan EHTYn myöntämät lainat myönnettiin lainavaroista EHTYn perustamissopimuksen 54 ja 56 artiklan mukaisesti.

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0 % – 4,54  % | 0 % – 4,54  % |
| Euratom-lainat | 0 % – 5,76  % | 0,08  % – 5,76  % |
| Maksutaselainat | 2,37  % – 3,37  % | 2,37  % – 3,62  % |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | 0,62  % – 3,75  % | 0,62  % – 3,75  % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 5,23  % – 5,81  % | 5,23  % – 5,81  % |

31.12.2016

31.12.2015

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

Euratom-lainat

Euratom-lainat

0 % – 5,76  %

0 % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

Maksutaselainat

Maksutaselainat

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,62  %

2,37  % – 3,62  %

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

2.4.3.2.   Muut lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Erityisehdoin myönnetyt lainat | 93 | 113 |
| EU:lle siirretyt lainat | — | — |
| Selvitystilassa olevan EHTYn myöntämät asuntolainat | 5 | 6 |
| Määräaikaistalletukset (3–12 kuukautta) | 245 | 257 |
| Yhteensä | 343 | 377 |
| Pitkäaikaiset | 77 | 88 |
| Lyhytaikaiset | 266 | 290 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Erityisehdoin myönnetyt lainat

Erityisehdoin myönnetyt lainat

93

93

113

113

EU:lle siirretyt lainat

EU:lle siirretyt lainat

—

—

Selvitystilassa olevan EHTYn myöntämät asuntolainat

Selvitystilassa olevan EHTYn myöntämät asuntolainat

5

5

6

6

Määräaikaistalletukset (3–12 kuukautta)

Määräaikaistalletukset (3–12 kuukautta)

245

245

257

257

Yhteensä

Yhteensä

343

343

377

377

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

77

77

88

88

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

266

266

290

290

Muiden lainojen nimellisarvo oli 673 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2016 (609 miljoonaa euroa vuonna 2015).

Tähän kohtaan kuuluvat erityisehdoin myönnetyt lainat ovat halpakorkoisia lainoja, joita myönnetään osana EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä.

EU:lle siirretyt lainat ovat EIP:n myöntämiä lainoja, joiden takaisinmaksu on laiminlyöty. Kaikki näihin lainoihin liittyvät oikeudet on siirretty EU:lle sen jälkeen kun maksut suoritettiin ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta. Näiden kokonaan luottotappioiksi kirjattujen lainojen kokonaismäärä on 332 miljoonaa euroa (218 miljoonaa euroa vuonna 2015).

Muiden lainojen arvon alentuminen

Muiden lainojen arvon alentuminen

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2015 | Lisäykset | Peruutukset | Luottotappiot | Muut | 31.12.2016 |
| Erityisehdoin myönnetyt lainat | 13 | 0 | (6) | 0 | 0 | 7 |
| EU:lle siirretyt lainat | 218 | 114 | 0 | 0 | 0 | 332 |
| Selvitystilassa olevan EHTYn myöntämät asuntolainat | — | — | — | — | — | — |
| Yhteensä | 231 | 114 | (6) | 0 | 0 | 339 |

milj. euroa

31.12.2015

Lisäykset

Peruutukset

Luottotappiot

Muut

31.12.2016

Erityisehdoin myönnetyt lainat

Erityisehdoin myönnetyt lainat

13

13

0

0

(6)

(6)

0

0

0

0

7

7

EU:lle siirretyt lainat

EU:lle siirretyt lainat

218

218

114

114

0

0

0

0

0

0

332

332

Selvitystilassa olevan EHTYn myöntämät asuntolainat

Selvitystilassa olevan EHTYn myöntämät asuntolainat

—

—

—

—

—

—

Yhteensä

Yhteensä

231

231

114

114

(6)

(6)

0

0

0

0

339

339

2.5.   ENNAKKOMAKSUT

ENNAKKOMAKSUT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pitkäaikaiset ennakkomaksut | | | |
| Ennakkomaksut | 2.5.1 | 20 219 | 28 543 |
| Muut ennakot jäsenvaltioille | 2.5.2 | 1 651 | 1 332 |
| Rahoitusosuudet erityisrahastoissa | | 31 | 4 |
| | | 21 901 | 29 879 |
| Lyhytaikaiset ennakkomaksut | | | |
| Ennakkomaksut | 2.5.1 | 21 386 | 11 498 |
| Muut ennakot jäsenvaltioille | 2.5.2 | 2 183 | 3 779 |
| | | 23 569 | 15 277 |
| Yhteensä | | 45 470 | 45 156 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2016

31.12.2015

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5.1

2.5.1

20 219

20 219

28 543

28 543

Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

2.5.2

2.5.2

1 651

1 651

1 332

1 332

Rahoitusosuudet erityisrahastoissa

Rahoitusosuudet erityisrahastoissa

31

31

4

4

21 901

21 901

29 879

29 879

Lyhytaikaiset ennakkomaksut

Lyhytaikaiset ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5.1

2.5.1

21 386

21 386

11 498

11 498

Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

2.5.2

2.5.2

2 183

2 183

3 779

3 779

23 569

23 569

15 277

15 277

Yhteensä

Yhteensä

45 470

45 470

45 156

45 156

Eri ohjelmista suoritettavien ennakkomaksujen on oltava riittävän suuria, jotta tuensaajalla on riittävästi käteisvaroja hankkeen aloittamista varten. Samalla on kuitenkin suojattava EU:n taloudelliset edut ja otettava huomioon oikeudelliset, operatiiviset ja kustannustehokkuuteen liittyvät rajoitteet. Komissio on ottanut kaikki kyseiset seikat asianmukaisesti huomioon pyrkiessään kehittämään ennakkomaksujen seurantaa.

2.5.1.   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

| milj. euroa |
| --- |
| | Bruttomäärä | Kuitattu tilikauden päättyessä | Nettomäärä 31.12.2016 | Bruttomäärä | Kuitattu tilikauden päättyessä | Nettomäärä 31.12.2015 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | | | | | | |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 3 955 | — | 3 955 | 4 726 | (1 629 ) | 3 097 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 19 858 | (4 727 ) | 15 131 | 24 268 | (7 416 ) | 16 852 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 6 477 | (617) | 5 860 | 7 251 | (1 325 ) | 5 926 |
| Muut | 4 219 | (2 393 ) | 1 826 | 4 359 | (2 365 ) | 1 994 |
| | 34 509 | (7 737 ) | 26 772 | 40 604 | (12 735 ) | 27 869 |
| Suora hallinnointi | | | | | | |
| Toteuttaja: | | | | | | |
| Komissio | 12 424 | (8 843 ) | 3 581 | 12 512 | (9 536 ) | 2 976 |
| EU:n toimeenpanovirastot | 13 136 | (8 348 ) | 4 788 | 11 065 | (7 767 ) | 3 298 |
| Erityisrahastot | 142 | (82) | 60 | 14 | (5) | 9 |
| | 25 701 | (17 273 ) | 8 429 | 23 591 | (17 308 ) | 6 283 |
| Välillinen hallinnointi | | | | | | |
| Toteuttaja: | | | | | | |
| Muut EU:n virastot ja elimet | 616 | (157) | 459 | 627 | (95) | 532 |
| Kolmannet maat | 1 861 | (1 135 ) | 726 | 2 151 | (1 229 ) | 922 |
| Kansainväliset järjestöt | 7 230 | (4 432 ) | 2 797 | 6 640 | (4 014 ) | 2 626 |
| Muut yhteisöt | 6 498 | (4 077 ) | 2 422 | 5 330 | (3 521 ) | 1 809 |
| | 16 206 | (9 801 ) | 6 404 | 14 748 | (8 859 ) | 5 889 |
| Yhteensä | 76 416 | (34 811 ) | 41 605 | 78 943 | (38 902 ) | 40 041 |
| Pitkäaikaiset | 20 219 | — | 20 219 | 28 543 | — | 28 543 |
| Lyhytaikaiset | 56 197 | (34 811 ) | 21 386 | 50 401 | (38 902 ) | 11 498 |

milj. euroa

Bruttomäärä

Kuitattu tilikauden päättyessä

Nettomäärä 31.12.2016

Bruttomäärä

Kuitattu tilikauden päättyessä

Nettomäärä 31.12.2015

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

3 955

3 955

—

3 955

3 955

4 726

4 726

(1 629 )

(1 629 )

3 097

3 097

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

19 858

19 858

(4 727 )

(4 727 )

15 131

15 131

24 268

24 268

(7 416 )

(7 416 )

16 852

16 852

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

6 477

6 477

(617)

(617)

5 860

5 860

7 251

7 251

(1 325 )

(1 325 )

5 926

5 926

Muut

Muut

4 219

4 219

(2 393 )

(2 393 )

1 826

1 826

4 359

4 359

(2 365 )

(2 365 )

1 994

1 994

34 509

34 509

(7 737 )

(7 737 )

26 772

26 772

40 604

40 604

(12 735 )

(12 735 )

27 869

27 869

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

Toteuttaja:

Toteuttaja:

Komissio

Komissio

12 424

12 424

(8 843 )

(8 843 )

3 581

3 581

12 512

12 512

(9 536 )

(9 536 )

2 976

2 976

EU:n toimeenpanovirastot

EU:n toimeenpanovirastot

13 136

13 136

(8 348 )

(8 348 )

4 788

4 788

11 065

11 065

(7 767 )

(7 767 )

3 298

3 298

Erityisrahastot

Erityisrahastot

142

142

(82)

(82)

60

60

14

14

(5)

(5)

9

9

25 701

25 701

(17 273 )

(17 273 )

8 429

8 429

23 591

23 591

(17 308 )

(17 308 )

6 283

6 283

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

Toteuttaja:

Toteuttaja:

Muut EU:n virastot ja elimet

Muut EU:n virastot ja elimet

616

616

(157)

(157)

459

459

627

627

(95)

(95)

532

532

Kolmannet maat

Kolmannet maat

1 861

1 861

(1 135 )

(1 135 )

726

726

2 151

2 151

(1 229 )

(1 229 )

922

922

Kansainväliset järjestöt

Kansainväliset järjestöt

7 230

7 230

(4 432 )

(4 432 )

2 797

2 797

6 640

6 640

(4 014 )

(4 014 )

2 626

2 626

Muut yhteisöt

Muut yhteisöt

6 498

6 498

(4 077 )

(4 077 )

2 422

2 422

5 330

5 330

(3 521 )

(3 521 )

1 809

1 809

16 206

16 206

(9 801 )

(9 801 )

6 404

6 404

14 748

14 748

(8 859 )

(8 859 )

5 889

5 889

Yhteensä

Yhteensä

76 416

76 416

(34 811 )

(34 811 )

41 605

41 605

78 943

78 943

(38 902 )

(38 902 )

40 041

40 041

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

20 219

20 219

—

20 219

20 219

28 543

28 543

—

28 543

28 543

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

56 197

56 197

(34 811 )

(34 811 )

21 386

21 386

50 401

50 401

(38 902 )

(38 902 )

11 498

11 498

Ennakkomaksut ovat maksettua rahaa, joten ne ovat toteutuneita maksumäärärahoja. Kuten liitetiedossa 1.5.7 todetaan, kyse on ennakoista, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi. Vaikka ennakkomaksut vähentävät maksattamatta olevia sitoumuksia (ks. liitetieto 5.1), ne ovat menoja, joita ei ole vielä kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan.

1.5.7

5.1

Ohjelmakauden 2007–2013 päättäminen ja kauden 2014–2020 ohjelmien asteittainen käynnistyminen ovat taseessa esitettäviin määriin vaikuttavia keskeisiä tekijöitä: vanhoihin ohjelmiin liittyvät ennakkomaksut vähenevät menojen hyväksymisen myötä, ja toisaalta uuden ohjelmakauden osalta on maksettu lisää ennakkomaksuja.

Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan hallinnoinnin osalta ohjelmakauden vaihtuminen selittää myös lyhyt- ja pitkäaikaisten määrien väliset muutokset. Ohjelmakausi 2007–2013 on päätösvaiheessaan, joten siihen liittyvistä maksuista aiempaa suurempi osa erääntyy 12 kuukauden aikana. Ohjelmakautta 2014–2020 koskevat alkuperäiset ennakkomaksut kirjataan pitkäaikaisiksi ja vuotuiset ennakkomaksut lyhytaikaisiksi ennakkomaksuiksi.

Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien ohjelmien ennakkomaksujen bruttomäärä on pienentynyt huomattavasti. Tämä johtuu siitä, että ennakkomaksuja kuitattiin tukikelpoisia menoja vastaan 18 521 miljoonaa euroa, ja uusia ennakkomaksuja suoritettiin 12 426 miljoonaa euroa.

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Tämä erä sisältää vakuudet, joita Euroopan komissio edellyttää joissakin tapauksissa tuensaajilta maksaessaan näille ennakkomaksuja. Tällaisista vakuuksista ilmoitetaan kaksi arvoa, jotka ovat nimellisarvo ja käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan. Komissiolle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2016 oli 683 miljoonaa euroa (844 miljoonaa euroa vuonna 2015). Vakuuksien käypä arvo oli 496 miljoonaa euroa (626 miljoonaa euroa vuonna 2015).

Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) ja Horisontti 2020 -ohjelman mukaisesti suoritetut ennakkomaksut katetaan käytännössä osallistujien takuurahastosta. Kyseinen rahasto on monenkeskinen väline, jolla pyritään kattamaan riskit, jotka liittyvät siihen, että tuensaajat eivät suorita maksujaan seitsemänteen puiteohjelmaan ja Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluvien epäsuorien toimien toteuttamisen aikana. Kaikki epäsuoriin toimiin osallistuvat, jotka saavat avustuksia EU:lta, maksavat 5 prosentin osuuden osallistujien takuurahaston kokonaispääomasta.

Osallistujien takuurahastosta katettavien ennakkomaksujen kokonaismäärä oli 1,8 miljardia euroa 31. joulukuuta 2016 (1,7 miljardia euroa vuonna 2015). EU (komission edustamana) on osallistujien takuurahaston toimeenpaneva elin, mutta osallistujat omistavat rahaston.

Osallistujien takuurahaston kokonaisvarat olivat 31. joulukuuta 2016 yhteensä 1 951 miljoonaa euroa (1 838 miljoonaa euroa vuonna 2015). Osallistujien takuurahaston varoihin kuuluvat myös rahoitusvarat, joita hallinnoi komissiossa talouden ja rahoituksen pääosasto. Koska osallistujien takuurahasto on erillinen yhteisö, sen varoja ei konsolidoida EU:n tilinpäätökseen.

2.5.2.   
  Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille | 2 534 | 3 287 |
| Tukiohjelmat | 1 300 | 1 824 |
| Yhteensä | 3 834 | 5 111 |
| Pitkäaikaiset | 1 651 | 1 332 |
| Lyhytaikaiset | 2 183 | 3 779 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

2 534

2 534

3 287

3 287

Tukiohjelmat

Tukiohjelmat

1 300

1 300

1 824

1 824

Yhteensä

Yhteensä

3 834

3 834

5 111

5 111

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

1 651

1 651

1 332

1 332

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

2 183

2 183

3 779

3 779

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) puitteissa jäsenvaltioille voidaan suorittaa EU:n talousarviosta ennakkomaksuja, joilla tuetaan niiden osallistumista rahoitusvälineisiin (lainoihin, takauksiin tai oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin). Näiden rahoitusvälineiden perustaminen ja hallinnointi ei ole komission vaan jäsenvaltioiden vastuulla. Näistä rahoitusvälineistä vuoden lopussa käyttämättä olevat rahamäärät ovat kuitenkin EU:n omaisuutta (kuten kaikki ennakkomaksut), ja niitä käsitellään EU:n taseessa omaisuuserinä.

Kausi 2014–2020:

Kausi 2014–2020:

Koheesiopolitiikan osalta jäsenvaltioiden rahoitusosuus on 3 681 miljoonaa euroa. Siitä arviolta 1 842 miljoonaa euroa oli käyttämättä 31. joulukuuta 2016. Kokonaismäärään sisältyy jäsenvaltioiden rahoitusosuus pk-yrityksiä koskevassa aloitteessa. Se on rahoitusväline, jolla pyritään kannustamaan pankkisektoria myöntämään enemmän lainoja pk-yrityksille (745 miljoonaa euroa on maksettu, ja arviolta 481 miljoonaa euroa on vielä käyttämättä).

Maaseudun kehittämiseen myönnetyistä varoista oli käyttämättä 6 miljoonaa euroa vuoden 2016 lopussa.

Kausi 2007–2013:

Kausi 2007–2013:

Aiemman ohjelmakauden aikana jäsenvaltioita ei perussäädöksissä velvoitettu raportoimaan komissiolle säännöllisesti ennakkomaksujen käytöstä. Joissakin tapauksissa niitä ei edes tarvitse ilmoittaa erikseen komissiolle toimitettavissa maksupyynnöissä.

Koheesiopolitiikan osalta komissio kerää vuosittain jäsenvaltioilta tietoja näistä rahoitusvälineistä ja kokoaa ne täytäntöönpanoa koskevaan vuosikertomukseen. Seuraavaksi annetaan lopullinen täytäntöönpanoa koskeva kertomus, mutta sen sisältämät tiedot eivät ole käytettävissä tätä tilinpäätöstä laadittaessa. Näin ollen edellisvuosien tapaan tase-erien arvo arvioidaan viimeisimpien käytettävissä olevien luotettavien tietojen eli 31. joulukuuta 2015 päivätyn vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen ja vuonna 2016 suoritettujen maksujen perusteella. Lisäksi arvio perustuu oletukseen, että varat käytetään kokonaan ja tasaisesti koko jäljellä olevana täytäntöönpanoaikana, joka päättyy 31. maaliskuuta 2017. Lopullisille tuensaajille tarkoitettuihin sijoituksiin käytettävissä oleva määrä oli vuoden 2016 lopussa arviolta 686 miljoonaa euroa.

Maaseudun kehittämisen osalta kaikki varat oli vuoden lopussa joko käytetty tai kohdennettu uudelleen muihin toimenpiteisiin ennen ohjelmakauden päättymistä.

Tukiohjelmat

Tukiohjelmat

Vastaavasti jäsenvaltioiden maksamat useisiin tukiohjelmiin (valtiontuki, maataloustukirahaston markkinatoimet ja maaseuturahaston investointitoimet) liittyvät ennakkomaksut, joita ei ollut käytetty vuoden loppuun mennessä, kirjataan omaisuuseriksi EU:n taseeseen. Komissio on arvioinut näiden ennakkomaksujen arvon jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella; kyseiset määrät sisältyvät edellä kohtaan ”Tukiohjelmat”.

Kausi 2014–2020:

Kausi 2014–2020:

Koheesiopolitiikassa varoista oli käyttämättä 117 miljoonaa euroa vuoden 2016 lopussa.

Maatalouspolitiikassa komissio on pyytänyt tietoja käyttämättä jääneistä määristä suoraan jäsenvaltioissa olevilta maksajavirastoilta. Kyseisten tietojen perusteella voidaan arvioida, että 31. joulukuuta 2016 käyttämättä oli 721 miljoonaa euroa.

Kausi 2007–2013:

Kausi 2007–2013:

Vuoden 2016 lopussa käyttämättä oli arviolta 461 miljoonaa euroa. Tämä summa liittyy maatalouspolitiikkaa koskeviin ennakkomaksuihin.

2.6.   VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET JA MUUHUN KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET JA MUUHUN KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.1 | 700 | 857 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.2 | 16 | 13 |
| | | 717 | 870 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.1 | 10 347 | 8 882 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.2 | 558 | 572 |
| | | 10 905 | 9 454 |
| Yhteensä | | 11 621 | 10 324 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2016

31.12.2015

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.1

2.6.1

700

700

857

857

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.2

2.6.2

16

16

13

13

717

717

870

870

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.1

2.6.1

10 347

10 347

8 882

8 882

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.2

2.6.2

558

558

572

572

10 905

10 905

9 454

9 454

Yhteensä

Yhteensä

11 621

11 621

10 324

10 324

2.6.1.   
  Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Jäsenvaltiot | 2.6.1.1 | 700 | 857 |
| | | 700 | 857 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Jäsenvaltiot | 2.6.1.1 | 8 162 | 6 845 |
| Sakot | 2.6.1.2 | 1 808 | 1 601 |
| Tulojäämät ja menoennakot | 2.6.1.3 | 329 | 369 |
| Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät | | 47 | 67 |
| | | 10 347 | 8 882 |
| Yhteensä | | 11 047 | 9 739 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2016

31.12.2015

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltiot

2.6.1.1

2.6.1.1

700

700

857

857

700

700

857

857

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltiot

2.6.1.1

2.6.1.1

8 162

8 162

6 845

6 845

Sakot

Sakot

2.6.1.2

2.6.1.2

1 808

1 808

1 601

1 601

Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot

2.6.1.3

2.6.1.3

329

329

369

369

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

47

47

67

67

10 347

10 347

8 882

8 882

Yhteensä

Yhteensä

11 047

11 047

9 739

9 739

2.6.1.1.   Kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

Kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat | 3 261 | 3 041 |
| Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat | 1 437 | 1 283 |
| Omiin varoihin kuuluvat saamiset | 1 764 | — |
| Arvonalennus | (753) | (760) |
| Muut | 36 | 10 |
| Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät | 5 745 | 3 573 |
| Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 2 606 | 3 846 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 924 | 750 |
| Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) | 30 | 26 |
| Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) | 167 | 175 |
| Arvonalennus | (999) | (1 092 ) |
| Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät | 2 729 | 3 705 |
| Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista | 293 | 313 |
| Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero | 41 | 36 |
| Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta | 55 | 75 |
| Yhteensä | 8 863 | 7 701 |
| Pitkäaikaiset | 700 | 857 |
| Lyhytaikaiset | 8 162 | 6 845 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

3 261

3 261

3 041

3 041

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

1 437

1 437

1 283

1 283

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

1 764

1 764

—

Arvonalennus

Arvonalennus

(753)

(753)

(760)

(760)

Muut

Muut

36

36

10

10

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

5 745

5 745

3 573

3 573

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

2 606

2 606

3 846

3 846

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

924

924

750

750

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI)

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI)

30

30

26

26

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard)

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard)

167

167

175

175

Arvonalennus

Arvonalennus

(999)

(999)

(1 092 )

(1 092 )

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät

2 729

2 729

3 705

3 705

Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista

Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista

293

293

313

313

Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero

Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero

41

41

36

36

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

55

55

75

75

Yhteensä

Yhteensä

8 863

8 863

7 701

7 701

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

700

700

857

857

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

8 162

8 162

6 845

6 845

Jäsenvaltioilta olevat pitkäaikaiset saamiset liittyvät täytäntöönpanoa odottaviin, Euroopan maatalouden tukirahastoa (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahasto) koskeviin sääntöjenmukaisuuspäätöksiin, jotka toimeenpannaan vuotuisina maksuerinä tai lykkäyksinä.

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Jäsenvaltiot kantavat komission puolesta perinteiset omat varat, jotka muodostuvat tullimaksuista ja sokerimaksuista. Jäsenvaltiot kirjaavat perinteiset omat varat ja ilmoittavat saamisten määrän komissiolle kuukausittain A-kirjapitoa koskevissa selvityksissä. Erillisessä kirjanpidossa esitetään vahvistetut saamiset, joita ei ole sisällytetty A-kirjanpitoon, koska jäsenvaltiot eivät ole perineet niitä, eikä vakuutta ole annettu (tai vakuus on annettu, mutta saaminen on kiistetty).

Jäsenvaltioiden maksamia arvonlisäveroon ja bruttokansantuloon perustuvia maksuosuuksia koskevat vuotuiset oikaisut tehdään kunkin vuoden joulukuun ensimmäisenä työpäivänä. Omia varoja koskeviin saamisiin sisältyivät myös varainhoitovuosia 2014, 2015 ja 2016 koskevat oikaisut, jotka liittyvät vuonna 2014 annettuun omia varoja koskevaan päätökseen. Päätös tuli ratifiointiprosessin jälkeen voimaan 1. lokakuuta 2016, ja oikaistut määrät erääntyivät jäsenvaltioiden maksettaviksi 1. tammikuuta 2017.

Todellisiin alv- ja BKTL-määräytymisperusteisiin voidaan vielä tehdä oikaisuja seuraavien neljän vuoden aikana, ellei perusteista ole esitetty varaumaa. Varaumia olisi pidettävä mahdollisina saamisina jäsenvaltioilta. Varaumien taloudellista vaikutusta ei kuitenkaan voida vielä tällöin tarkkaan arvioida, joten saamisten määrää ei voida vahvistaa. Kun tarkka määrä tunnetaan, alv- ja BKTL-varoista muodostuva saaminen peritään joko alv- ja BKTL-saldojen erotuksen tasaamisen yhteydessä tai erikseen.

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Kohtaan on kirjattu pääasiassa jäsenvaltioiden ilmoittamat ja vahvistamat saamiset (tilanne 15. lokakuuta 2016) maataloustukirahaston tuensaajilta 31.12.2016. Kerrytettävissä olevat rahamäärät jaksolta, joka ulottuu edellä tarkoitetun ilmoituksen jättämisestä vuoden 2016 joulukuun 31. päivään, on arvioitu. Komissio tekee lisäksi arvion arvonalennuksesta, joka vastaa sitä osaa edunsaajien velasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Arvonalennuksen kirjaaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio luopuisi kyseisten määrien perimisestä. Oikaistuun määrään sisältyy myös 20 prosentin osuus, jonka jäsenvaltiot pidättävät hallintokustannusten kattamista varten.

2.6.1.2.   Sakot

Sakot

Tähän kohtaan sisältyvät komission määräämät sakot, joita ei ollut maksettu (alustavasti) vuoden lopussa (1 986 miljoonaa euroa). Kokonaissummasta on vähennetty arvonalentuminen (178 miljoonaa euroa). Joulukuun 31. päivään 2016 mennessä näihin saamisiin liittyen oli saatu yhteensä 1 012 miljoonan euron vakuudet (1 428 miljoonaa euroa vuonna 2015). On huomattava, että saamisista 651 miljoonaa euroa erääntyi vasta joulukuun 31. päivän 2016 jälkeen.

2.6.1.3.   Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Koheesio-, maatalous- ja maaseudun kehitysrahastot: Rahoitusoikaisut | 9 | 10 |
| Muut tulojäämät | 64 | 162 |
| Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot | 256 | 196 |
| Yhteensä | 329 | 369 |
| Pitkäaikaiset | — | — |
| Lyhytaikaiset | 329 | 369 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Koheesio-, maatalous- ja maaseudun kehitysrahastot: Rahoitusoikaisut

Koheesio-, maatalous- ja maaseudun kehitysrahastot: Rahoitusoikaisut

9

9

10

10

Muut tulojäämät

Muut tulojäämät

64

64

162

162

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

256

256

196

196

Yhteensä

Yhteensä

329

329

369

369

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

—

—

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

329

329

369

369

2.6.2.   
  Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pitkäaikaiset | | |
| Muut saamiset | 16 | 13 |
| | 16 | 13 |
| Lyhytaikaiset | | |
| Tuensaajat | 246 | 225 |
| Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen | (128) | (107) |
| Vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot | 250 | 228 |
| Muut | 191 | 227 |
| | 558 | 572 |
| Yhteensä | 574 | 585 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Muut saamiset

Muut saamiset

16

16

13

13

16

16

13

13

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Tuensaajat

Tuensaajat

246

246

225

225

Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen

Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen

(128)

(128)

(107)

(107)

Vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

Vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

250

250

228

228

Muut

Muut

191

191

227

227

558

558

572

572

Yhteensä

Yhteensä

574

574

585

585

Edellä esitettyyn tuensaajilta olevien saamisten arvon alentumiseen sisältyy 55 miljoonan euron arvonalentuminen, joka on määritetty tapauskohtaisesti.

2.7.   VAIHTO-OMAISUUS

VAIHTO-OMAISUUS

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Tutkimusmateriaali | 54 | 55 |
| Muut | 111 | 83 |
| Yhteensä | 165 | 138 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Tutkimusmateriaali

Tutkimusmateriaali

54

54

55

55

Muut

Muut

111

111

83

83

Yhteensä

Yhteensä

165

165

138

138

2.8.   KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa | | 24 566 | 17 119 |
| Käyttötilit | | 127 | 110 |
| Ennakkomaksutilit | | 5 | 4 |
| Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat) | | — | — |
| Muut määräaikaistalletukset | | — | 28 |
| Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit ja muut määräaikaistalletukset | 2.8.1 | 24 698 | 17 262 |
| Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat | 2.8.2 | 1 390 | 1 298 |
| Sakkoihin liittyvät käteisvarat | 2.8.3 | 1 325 | 1 908 |
| Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat | | 1 006 | 1 012 |
| Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat | | 167 | 192 |
| Yhteensä | | 28 585 | 21 671 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2016

31.12.2015

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

24 566

24 566

17 119

17 119

Käyttötilit

Käyttötilit

127

127

110

110

Ennakkomaksutilit

Ennakkomaksutilit

5

5

4

4

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

—

—

Muut määräaikaistalletukset

Muut määräaikaistalletukset

—

28

28

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit ja muut määräaikaistalletukset

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit ja muut määräaikaistalletukset

2.8.1

2.8.1

24 698

24 698

17 262

17 262

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

2.8.2

2.8.2

1 390

1 390

1 298

1 298

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

2.8.3

2.8.3

1 325

1 325

1 908

1 908

Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat

Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat

1 006

1 006

1 012

1 012

Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat

Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat

167

167

192

192

Yhteensä

Yhteensä

28 585

28 585

21 671

21 671

2.8.1.   
  Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit ja muut määräaikaistalletukset

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit ja muut määräaikaistalletukset

Tähän kohtaan kuuluvat varat, joita komissio säilyttää jäsenvaltioissa ja Efta-maissa olevilla pankkitileillään (valtiokonttori tai keskuspankki) tai käyttötileillä liikepankeissa, ennakkomaksutileillä tai käteiskassoissa. Poikkeuksellisen suuri kassavarojen määrä vuoden 2016 lopussa johtuu pääasiassa seuraavista syistä:

| — | Omien varojen osalta vuoden lopun saldoon sisältyy yhteensä 7,7 miljardin euron nettomäärä, joka palautetaan jäsenvaltioille vuoden 2017 alussa vuoden 2016 loppupuolella hyväksyttyjen lisätalousarvioiden mukaisesti. Lisäksi vuoden 2016 viimeisinä päivinä saatiin omiin varoihin liittyviä ennakkomaksuja 1,5 miljardia euroa. |
| --- | --- |

—

Omien varojen osalta vuoden lopun saldoon sisältyy yhteensä 7,7 miljardin euron nettomäärä, joka palautetaan jäsenvaltioille vuoden 2017 alussa vuoden 2016 loppupuolella hyväksyttyjen lisätalousarvioiden mukaisesti. Lisäksi vuoden 2016 viimeisinä päivinä saatiin omiin varoihin liittyviä ennakkomaksuja 1,5 miljardia euroa.

| — | Vuonna 2016 maksettiin lopullisesti huomattava määrä (4,3 miljardia euroa) sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta. Ne sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2016 maksettiin lopullisesti huomattava määrä (4,3 miljardia euroa) sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta. Ne sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon.

| — | Kassavaroihin sisältyy myös 11 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ja maksumäärärahoja, joita ei käytetty vuoden 2016 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

—

Kassavaroihin sisältyy myös 11 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ja maksumäärärahoja, joita ei käytetty vuoden 2016 loppuun mennessä.

2.8.2.   
  Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Tässä kohdassa esitetyt määrät ovat pääasiassa muita rahavaroja, jotka komissio on antanut ulkopuolisten tahojen hoidettavaksi ja jotka käytetään EU:n talousarviosta rahoitettavien yksittäisten rahoitusvälineohjelmien rahoittamiseen (ks. liitetieto 2.4.1). Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat voidaan siis käyttää ainoastaan asianomaisessa ohjelmassa.

2.4.1

2.8.3.   
  Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Nämä käteisvarat sisältävät määrät, jotka komissio on saanut määräämiensä sakkojen perusteella sellaisissa tapauksissa, joissa asian käsittely on vielä kesken. Näitä varoja säilytetään erityisillä talletustileillä, joita ei käytetä muihin tarkoituksiin. Jos toinen osapuoli on hakenut muutosta komission päätökseen tai ei ole tiedossa, haetaanko päätökseen muutosta, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisena velkana liitetiedossa 4.1.4.

4.1.4

Näiden käteisvarojen väheneminen johtuu siitä, että vuodesta 2010 komissio on hallinnoinut kaikkia alustavasti maksettuihin sakkoihin liittyviä varoja BUFI-rahastossa. Kyseiset varat sijoitetaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltuihin rahoitusvälineisiin (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

VELAT

VELAT

2.9.   ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

Työsuhde-etuusjärjestelmän nettovelka

Työsuhde-etuusjärjestelmän nettovelka

| milj. euroa |
| --- |
| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Muut eläke-etuusjärjestelmät | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | 31.12.2016 Yhteensä | 31.12.2015 Yhteensä |
| Etuuspohjaiset velvoitteet | 58 746 | 1 882 | 7 036 | 67 664 | 64 242 |
| Järjestelmän varat | — | (139) | (293) | (432) | (428) |
| Nettovelka | 58 746 | 1 743 | 6 742 | 67 231 | 63 814 |

milj. euroa

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

31.12.2016 Yhteensä

31.12.2015 Yhteensä

Etuuspohjaiset velvoitteet

Etuuspohjaiset velvoitteet

58 746

58 746

1 882

1 882

7 036

7 036

67 664

67 664

64 242

64 242

Järjestelmän varat

Järjestelmän varat

—

—

(139)

(139)

(293)

(293)

(432)

(432)

(428)

(428)

Nettovelka

Nettovelka

58 746

58 746

1 743

1 743

6 742

6 742

67 231

67 231

63 814

63 814

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan kasvu johtuu pääasiassa Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän nettovelan kasvusta. Nettovelan kasvun pääasiallinen syy on reaalisen diskonttokoron lasku 0,6 prosentista 0,3 prosenttiin. Lisäksi järjestelmän jäsenten saamat lisäoikeudet olivat suuremmat kuin järjestelmästä maksetut etuudet.

2.9.1.   
  Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Tämä etuuspohjainen velvoite on tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien työsuorituksiin perustuvien, eläkevelvoitteiden täyttämiseksi EU:lta vaadittavien odotettavissa olevien vastaisten maksujen nykyarvo. Järjestelmä on jatkuva, ja siksi kaikki järjestelmästä vuoden aikana vaaditut maksut sisällytetään EU:n talousarvioon vuosittain.

Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Näitä eläkevastuita ei rahastoida, mutta jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yhdessä rahoittamaan kyseiset etuudet. Lisäksi työelämässä olevien jäsenten peruspalkasta vähennetään pakollinen eläkemaksu, joka on nykyään 9,8 prosenttia. Nämä maksuosuudet ovat varainhoitovuoden talousarviotuloja, joilla rahoitetaan osaltaan EU:n yleisiä menoja – ks. myös liitetieto 3.6.

liitetieto 3.6

Eläkejärjestelmän vastuita arvioitiin 31. joulukuuta 2016 henkilöstön ja eläkkeellä olevan henkilöstön määrän sekä kyseisenä päivänä voimassa olleiden henkilöstösääntöjen perusteella. Arviointi tehtiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin IPSAS 25 (ja näin ollen myös EU:n kirjanpitosäännön nro 12) mukaisesti. Komissio toteutti vuoden 2016 aikana toimia, joilla kehitetään prosesseja ja lisätään luotettavuutta kerättäessä perustietoja, joiden perusteella työsuhde-etuuksiin perustuva velka lasketaan. Työtä jatketaan vuoden 2017 aikana, ja mahdolliset tulokset otetaan tarvittaessa huomioon vuoden 2017 tilinpäätöksessä.

2.9.2.   
  Muut eläke-etuusjärjestelmät

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Tämä kohta sisältää komission, unionin tuomioistuimen (ja yleisen tuomioistuimen) ja tilintarkastustuomioistuimen nykyisten ja entisten jäsenten sekä neuvoston pääsihteerien, Euroopan oikeusasiamiesten, Euroopan tietosuojavaltuutettujen ja Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen jäsenten eläkevastuut. Tähän kohtaan on sisällytetty myös Euroopan parlamentin jäsenten eläkevastuut.

2.9.3.   
  Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Edellä mainittujen eläke-etuusjärjestelmien lisäksi määritetään arvioitu vastuu, joka EU:lla on yhteisessä sairausvakuutusjärjestelmässä terveydenhuollon kustannuksista, jotka on maksettava työsuhteen jälkeiseltä ajalta (vähennettynä työntekijöiden omalla maksuosuudella).

Työntekijöiden etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvon muutos

Työntekijöiden etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvon muutos

Etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvo on tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien työsuorituksiin perustuvan velvoitteen täyttämiseksi vaadittavien, odotettavissa olevien vastaisten maksujen diskontattu arvo, josta ei ole vähennetty järjestelyyn kuuluvia varoja.

Seuraavassa analysoidaan etuuspohjaisen velvoitteen muutosta varainhoitovuonna:

| milj. euroa |
| --- |
| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Muut eläke-etuusjärjestelmät | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | Yhteensä |
| Nykyarvo 31.12.2015 | 54 967 | 1 613 | 7 662 | 64 242 |
| Kauden työsuoritukseen perustuva meno | 2 267 | 83 | 283 | 2 634 |
| Korkomenot | 1 264 | 29 | 161 | 1 454 |
| Vakuutusmatemaattiset (voitot) ja tappiot, netto | 2 142 | 148 | (1 039 ) | 1 251 |
| Jäsenten rahoitusosuudet | — | — | 24 | 24 |
| Maksetut etuudet | (1 330 ) | (44) | (55) | (1 429 ) |
| Eläkkeistä perittävistä veroista johtuva velan lisäys/(vähennys) | (565) | 52 | — | (513) |
| Nykyarvo 31.12.2016 | 58 746 | 1 882 | 7 036 | 67 664 |

milj. euroa

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteensä

Nykyarvo 31.12.2015

Nykyarvo 31.12.2015

54 967

54 967

1 613

1 613

7 662

7 662

64 242

64 242

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

2 267

2 267

83

83

283

283

2 634

2 634

Korkomenot

Korkomenot

1 264

1 264

29

29

161

161

1 454

1 454

Vakuutusmatemaattiset (voitot) ja tappiot, netto

Vakuutusmatemaattiset (voitot) ja tappiot, netto

2 142

2 142

148

148

(1 039 )

(1 039 )

1 251

1 251

Jäsenten rahoitusosuudet

Jäsenten rahoitusosuudet

—

—

24

24

24

24

Maksetut etuudet

Maksetut etuudet

(1 330 )

(1 330 )

(44)

(44)

(55)

(55)

(1 429 )

(1 429 )

Eläkkeistä perittävistä veroista johtuva velan lisäys/(vähennys)

Eläkkeistä perittävistä veroista johtuva velan lisäys/(vähennys)

(565)

(565)

52

52

—

(513)

(513)

Nykyarvo 31.12.2016

Nykyarvo 31.12.2016

58 746

58 746

1 882

1 882

7 036

7 036

67 664

67 664

Kauden työsuoritukseen perustuvat menot muodostuvat etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvon kasvusta, joka johtuu järjestelmän nykyisten jäsenten työsuorituksesta kauden aikana.

Korkomenot muodostuvat etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvon kasvusta varainhoitovuoden aikana, koska etuuksien suorittaminen on yhtä kautta lähempänä.

Nettomääräiset vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot sisältävät:

| — | kokemusperäiset tarkistukset (vuotta 2016 koskevien edellisten vakuutusmatemaattisten oletusten ja vuoden 2016 toteutumien välisten erojen vaikutukset); ja |
| --- | --- |

—

kokemusperäiset tarkistukset (vuotta 2016 koskevien edellisten vakuutusmatemaattisten oletusten ja vuoden 2016 toteutumien välisten erojen vaikutukset); ja

| — | vakuutusmatemaattisten oletusten, kuten taloudellisten oletusten (esim. ennustettujen tulevien palkankorotusten) ja demografisten muutosten (esim. kuolleisuuden) vaikutukset. Nämä oletukset ovat luonteeltaan epävarmoja, minkä vuoksi eri vuosien väliset muutokset voivat olla suuria. |
| --- | --- |

—

vakuutusmatemaattisten oletusten, kuten taloudellisten oletusten (esim. ennustettujen tulevien palkankorotusten) ja demografisten muutosten (esim. kuolleisuuden) vaikutukset. Nämä oletukset ovat luonteeltaan epävarmoja, minkä vuoksi eri vuosien väliset muutokset voivat olla suuria.

Etuudet maksetaan vuoden aikana järjestelmän sääntöjen mukaisesti. Nämä maksetut etuudet vähentävät etuuspohjaisen velvoitteen määrää, koska niitä ei makseta enää tulevaisuudessa.

Vakuutusmatemaattiset oletukset – työsuhde-etuudet

Vakuutusmatemaattiset oletukset – työsuhde-etuudet

Seuraavassa esitetään tärkeimmät vakuutusmatemaattiset oletukset, joita käytetään määritettäessä EU:n kahden tärkeimmän työsuhde-etuusjärjestelmän arvoa

| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä |
| --- | --- | --- |
| 2016 | | |
| Nimellinen diskonttokorko | 1,7  % | 1,9  % |
| Ennustettu inflaatiovauhti | 1,4  % | 1,5  % |
| Reaalinen diskonttokorko | 0,3  % | 0,4  % |
| Palkankorotusten ennustettu taso | 1,2  % | 1,1  % |
| Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat | — | 3,0  % |
| Eläkeikä | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2015 | | |
| Nimellinen diskonttokorko | 2,0  % | 2,1  % |
| Ennustettu inflaatiovauhti | 1,4  % | 1,4  % |
| Reaalinen diskonttokorko | 0,6  % | 0,7  % |
| Palkankorotusten ennustettu taso | 1,2  % | 1,2  % |
| Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat | — | 3,0  % |
| Eläkeikä | 63/64/65 | 63/64/66 |

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

2016

2016

Nimellinen diskonttokorko

Nimellinen diskonttokorko

1,7  %

1,7  %

1,9  %

1,9  %

Ennustettu inflaatiovauhti

Ennustettu inflaatiovauhti

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Reaalinen diskonttokorko

Reaalinen diskonttokorko

0,3  %

0,3  %

0,4  %

0,4  %

Palkankorotusten ennustettu taso

Palkankorotusten ennustettu taso

1,2  %

1,2  %

1,1  %

1,1  %

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

—

—

3,0  %

3,0  %

Eläkeikä

Eläkeikä

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2015

2015

Nimellinen diskonttokorko

Nimellinen diskonttokorko

2,0  %

2,0  %

2,1  %

2,1  %

Ennustettu inflaatiovauhti

Ennustettu inflaatiovauhti

1,4  %

1,4  %

1,4  %

1,4  %

Reaalinen diskonttokorko

Reaalinen diskonttokorko

0,6  %

0,6  %

0,7  %

0,7  %

Palkankorotusten ennustettu taso

Palkankorotusten ennustettu taso

1,2  %

1,2  %

1,2  %

1,2  %

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

—

—

3,0  %

3,0  %

Eläkeikä

Eläkeikä

63/64/65

63/64/65

63/64/66

63/64/66

Kuolleisuus perustuu kansainväliseen virkamiesten elinaikataulukkoon (vuoden 2013 kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko).

Nimellinen diskonttokorko on määritetty euromääräisten nollakorkoisten joukkovelkakirjalainojen arvon mukaan (maturiteetti on 21 vuotta joulukuusta 2016 unionin virkamiesten eläkejärjestelmässä ja 26 vuotta yhteisessä sairausvakuutusjärjestelmässä). Inflaatiovauhti on ennustettu inflaatiovauhti vastaavan ajanjakson aikana. Se on määritettävä empiirisesti käyttäen perustana eurooppalaisten rahoitusmarkkinoiden indeksisidonnaisiin joukkovelkakirjalainoihin pohjautuvia arvioita. Reaalisen diskonttokoron laskennassa käytetään nimellistä diskonttokorkoa ja ennustettua pitkän aikavälin inflaatiovauhtia.

Järjestelmän varojen nykyarvon muutos

Järjestelmän varojen nykyarvon muutos

| milj. euroa |
| --- |
| | Muut eläke-etuusjärjestelmät | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | Yhteensä |
| Nykyarvo 31.12.2015 | 149 | 280 | 428 |
| Järjestelmän varojen nettomuutos | (10) | 14 | 4 |
| Nykyarvo 31.12.2016 | 139 | 293 | 432 |

milj. euroa

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteensä

Nykyarvo 31.12.2015

Nykyarvo 31.12.2015

149

149

280

280

428

428

Järjestelmän varojen nettomuutos

Järjestelmän varojen nettomuutos

(10)

(10)

14

14

4

4

Nykyarvo 31.12.2016

Nykyarvo 31.12.2016

139

139

293

293

432

432

5 vuoden trendi

5 vuoden trendi

| milj. euroa |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvä velka | 42 503 | 46 818 | 58 616 | 63 814 | 67 231 |

milj. euroa

2012

2013

2014

2015

2016

Työsuhde-etuuksiin liittyvä velka

Työsuhde-etuuksiin liittyvä velka

42 503

42 503

46 818

46 818

58 616

58 616

63 814

63 814

67 231

67 231

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan merkittävä kasvu viiden vuoden aikana selittyy suurelta osin sillä, että tulevien rahavirtojen diskonttauksessa käytettävä reaalinen diskonttokorko on laskenut. Tämä lasku liittyy taloudellisiin olosuhteisiin, erityisesti korkojen laskuun. Esimerkiksi EU:n virkamiesten tärkeimmässä eläkejärjestelmässä käytettävä reaalinen diskonttokorko on laskenut vuoden 2012 lopun ja vuoden 2016 lopun välisenä aikana 1,6 prosentista 0,3 prosenttiin.

Tuotto- ja kululaskelmaan kirjatut määrät

Tuotto- ja kululaskelmaan kirjatut määrät

| milj. euroa |
| --- |
| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Muut eläke-etuusjärjestelmät | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | Yhteensä |
| 2016 | | | | |
| Kauden työsuoritukseen perustuva meno | 2 042 | 97 | 283 | 2 422 |
| Korkomenot | 1 138 | 33 | 161 | 1 332 |
| Aiempaan työsuoritukseen perustuva meno | — | — | — | — |
| Järjestelmän varojen muutos | — | (7) | (45) | (52) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | 3 180 | 124 | 399 | 3 702 |
| Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot | 1 929 | 179 | (1 039 ) | 1 068 |
| Yhteensä | 5 108 | 302 | (640) | 4 770 |

milj. euroa

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteensä

2016

2016

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

2 042

2 042

97

97

283

283

2 422

2 422

Korkomenot

Korkomenot

1 138

1 138

33

33

161

161

1 332

1 332

Aiempaan työsuoritukseen perustuva meno

Aiempaan työsuoritukseen perustuva meno

—

—

—

—

Järjestelmän varojen muutos

Järjestelmän varojen muutos

—

(7)

(7)

(45)

(45)

(52)

(52)

Henkilöstö- ja eläkekulut

Henkilöstö- ja eläkekulut

3 180

3 180

124

124

399

399

3 702

3 702

Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot

Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot

1 929

1 929

179

179

(1 039 )

(1 039 )

1 068

1 068

Yhteensä

Yhteensä

5 108

5 108

302

302

(640)

(640)

4 770

4 770

Yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän herkkyys muutoksille

Yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän herkkyys muutoksille

Yhden prosenttiyksikön muutoksella terveydenhuoltomenojen ennustetussa kehityksessä olisi seuraavat vaikutukset:

| milj. euroa |
| --- |
| | Yhden prosenttiyksikön kasvu | Yhden prosenttiyksikön väheneminen |
| Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhoitomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä | 89 | (74) |
| Työsuhteen päättymisen jälkeisestä etuudesta johtuva terveydenhoitomenoja koskeva kertynyt velvoite | 2 201 | (1 828 ) |

milj. euroa

Yhden prosenttiyksikön kasvu

Yhden prosenttiyksikön väheneminen

Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhoitomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä

Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhoitomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä

89

89

(74)

(74)

Työsuhteen päättymisen jälkeisestä etuudesta johtuva terveydenhoitomenoja koskeva kertynyt velvoite

Työsuhteen päättymisen jälkeisestä etuudesta johtuva terveydenhoitomenoja koskeva kertynyt velvoite

2 201

2 201

(1 828 )

(1 828 )

2.10.   VARAUKSET

VARAUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä 31.12.2015 | Lisävaraukset | Käyttämättä olevat peruutetut määrät | Käytetyt määrät | Luokkien väliset siirrot | Arvioiden muutos | Määrä 31.12.2016 |
| Oikeustapaukset: | | | | | | | |
| maatalous | — | 40 | (21) | 0 | 129 | — | 149 |
| koheesio | — | 19 | — | — | 198 | — | 217 |
| muut | 459 | 8 | (2) | (33) | (327) | (2) | 102 |
| Ydinlaitosten purkaminen | 1 078 | — | — | (29) | — | 64 | 1 113 |
| Rahoitusvaraukset | 411 | 536 | (7) | (53) | — | (6) | 880 |
| Sakot | 4 | 20 | — | — | — | — | 23 |
| Muut | 79 | 24 | 9 | (23) | — | 38 | 127 |
| Yhteensä | 2 030 | 647 | (21) | (138) | — | 94 | 2 611 |
| Pitkäaikaiset | 1 716 | 491 | (22) | (9) | (304) | 65 | 1 936 |
| Lyhytaikaiset | 314 | 156 | 1 | (128) | 304 | 29 | 675 |

milj. euroa

Määrä 31.12.2015

Lisävaraukset

Käyttämättä olevat peruutetut määrät

Käytetyt määrät

Luokkien väliset siirrot

Arvioiden muutos

Määrä 31.12.2016

Oikeustapaukset:

Oikeustapaukset:

maatalous

maatalous

—

40

40

(21)

(21)

0

0

129

129

—

149

149

koheesio

koheesio

—

19

19

—

—

198

198

—

217

217

muut

muut

459

459

8

8

(2)

(2)

(33)

(33)

(327)

(327)

(2)

(2)

102

102

Ydinlaitosten purkaminen

Ydinlaitosten purkaminen

1 078

1 078

—

—

(29)

(29)

—

64

64

1 113

1 113

Rahoitusvaraukset

Rahoitusvaraukset

411

411

536

536

(7)

(7)

(53)

(53)

—

(6)

(6)

880

880

Sakot

Sakot

4

4

20

20

—

—

—

—

23

23

Muut

Muut

79

79

24

24

9

9

(23)

(23)

—

38

38

127

127

Yhteensä

Yhteensä

2 030

2 030

647

647

(21)

(21)

(138)

(138)

—

94

94

2 611

2 611

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

1 716

1 716

491

491

(22)

(22)

(9)

(9)

(304)

(304)

65

65

1 936

1 936

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

314

314

156

156

1

1

(128)

(128)

304

304

29

29

675

675

Varaukset ovat aiempiin tapahtumiin liittyviä määriä, jotka on todennäköisesti maksettava EU:n talousarviosta tulevaisuudessa.

Oikeustapaukset

Oikeustapaukset

Tässä kohdassa esitetään arvio käsiteltävinä oleviin oikeustapauksiin liittyvistä määristä, jotka todennäköisesti tulevat maksettaviksi vuoden lopun jälkeen.

Ydinlaitosten purkaminen

Ydinlaitosten purkaminen

Varauksen perustetta päivitettiin vuonna 2014 JRC:n ydinlaitosten käytöstäpoistoa ja jätehuoltoa koskevan strategian (D&WM-ohjelma) vuoden 2014 päivityksen mukaiseksi. Päivitys perustuu huomautuksiin, jotka ulkopuoliset asiantuntijat tekivät tarkastettuaan D&WM-ohjelman vuonna 2012. Varaukseen tehtiin EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti inflaatiokorjaus, minkä jälkeen se diskontattiin nettomääräiseen nykyarvoonsa (käyttämällä euromääräistä swap-käyrän nollakuponkikorkoa). Varauksen arvoksi 31. joulukuuta 2016 saatiin näin yhteensä 1 113 miljoonaa euroa. Tämä kokonaismäärä jaetaan osuuteen, joka todennäköisesti käytetään vuonna 2016 (27 miljoonaa euroa), ja osuuteen, joka käytetään myöhemmin (1 086 miljoonaa euroa).

Koska ohjelman kestoksi on arvioitu noin 20 vuotta, edellä esitetty arvio on jossain määrin epävarma ja lopulliset kustannukset voivat poiketa esitetyistä arvioista.

Rahoitusvaraukset

Rahoitusvaraukset

Tähän kohtaan on merkitty varaukset, jotka perustuvat arvioituihin tappioihin eri rahoitusvälineistä myönnetyistä takauksista, jotka EIR ja EIP voivat myöntää omissa nimissään EU:n puolesta ja EU:n riskillä. Takauksiin liittyvä EU:n rahoitusriski on kuitenkin rajattu. Pitkäaikaiset rahoitusvaraukset on diskontattu niiden nettomääräiseen nykyarvoon (käyttämällä 12 kuukauden euromääräistä swap-korkoa).

Rahoitusvarausten kasvu liittyy pääasiassa lisävarauksiin, joita tehtiin EIP:n ulkoisen lainanantovaltuutensa puitteissa takaamien Syyrialle myönnettyjen lainojen osalta, sekä Horisontti 2020- ja COSME-takausvälineiden lisääntyneeseen käyttöön.

2.11.   RAHOITUSVELAT

RAHOITUSVELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pitkäaikaiset rahoitusvelat | | | |
| Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat | 2.11.1 | 55 067 | 51 764 |
| Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat | 2.11.2 | — | — |
| Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat | 2.11.3 | — | — |
| | | 55 067 | 51 764 |
| Lyhytaikaiset rahoitusvelat | | | |
| Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat | 2.11.1 | 2 283 | 7 939 |
| Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat | 2.11.2 | 1 | — |
| Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat | 2.11.3 | — | — |
| | | 2 284 | 7 939 |
| Yhteensä | | 57 351 | 59 703 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2016

31.12.2015

Pitkäaikaiset rahoitusvelat

Pitkäaikaiset rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

2.11.1

2.11.1

55 067

55 067

51 764

51 764

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

2.11.2

2.11.2

—

—

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

2.11.3

2.11.3

—

—

55 067

55 067

51 764

51 764

Lyhytaikaiset rahoitusvelat

Lyhytaikaiset rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

2.11.1

2.11.1

2 283

2 283

7 939

7 939

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

2.11.2

2.11.2

1

1

—

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

2.11.3

2.11.3

—

—

2 284

2 284

7 939

7 939

Yhteensä

Yhteensä

57 351

57 351

59 703

59 703

2.11.1.   
  Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat | 2.11.1.1 | 55 128 | 56 860 |
| Muut rahoitusvelat | 2.11.1.2 | 2 222 | 2 842 |
| Yhteensä | | 57 350 | 59 703 |
| Pitkäaikaiset | | 55 067 | 51 764 |
| Lyhytaikaiset | | 2 283 | 7 939 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2016

31.12.2015

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

2.11.1.1

2.11.1.1

55 128

55 128

56 860

56 860

Muut rahoitusvelat

Muut rahoitusvelat

2.11.1.2

2.11.1.2

2 222

2 222

2 842

2 842

Yhteensä

Yhteensä

57 350

57 350

59 703

59 703

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

55 067

55 067

51 764

51 764

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

2 283

2 283

7 939

7 939

2.11.1.1.   Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | ERVM-lainat | Maksutaselainat | Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat | Euratom-lainat | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2015 | 47 509 | 5 811 | 3 024 | 301 | 215 | 56 860 |
| Uudet lainat | 4 750 | — | 10 | — | — | 4 760 |
| Takaisinmaksut | (4 750 ) | (1 500 ) | (70) | (49) | — | (6 369 ) |
| Valuuttakurssierot | — | — | — | — | (30) | (30) |
| Kirjanpitoarvon muutokset | (53) | (40) | — | — | (1) | (94) |
| Yhteensä 31.12.2016 | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 184 | 55 128 |
| Pitkäaikaiset | 46 800 | 3 050 | 2 889 | 199 | 96 | 53 034 |
| Lyhytaikaiset | 656 | 1 222 | 75 | 53 | 88 | 2 094 |

milj. euroa

ERVM-lainat

Maksutaselainat

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

Euratom-lainat

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2015

Yhteensä 31.12.2015

47 509

47 509

5 811

5 811

3 024

3 024

301

301

215

215

56 860

56 860

Uudet lainat

Uudet lainat

4 750

4 750

—

10

10

—

—

4 760

4 760

Takaisinmaksut

Takaisinmaksut

(4 750 )

(4 750 )

(1 500 )

(1 500 )

(70)

(70)

(49)

(49)

—

(6 369 )

(6 369 )

Valuuttakurssierot

Valuuttakurssierot

—

—

—

—

(30)

(30)

(30)

(30)

Kirjanpitoarvon muutokset

Kirjanpitoarvon muutokset

(53)

(53)

(40)

(40)

—

—

(1)

(1)

(94)

(94)

Yhteensä 31.12.2016

Yhteensä 31.12.2016

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

184

184

55 128

55 128

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

46 800

46 800

3 050

3 050

2 889

2 889

199

199

96

96

53 034

53 034

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

656

656

1 222

1 222

75

75

53

53

88

88

2 094

2 094

Ottolainaus sisältää pääasiassa velkakirjalainat, joiden määrä on 54 951 miljoonaa euroa (56 656 miljoonaa euroa vuonna 2015). Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta.

Selvitystilassa olevaa EHTYä lukuun ottamatta edellä mainittujen lainojen takaisinmaksun takaajina ovat viime kädessä EU:n talousarvio (ks. liitetieto 4.1.2) ja kukin jäsenvaltio.

4.1.2

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0 % – 4,54  % | 0 % – 4,54  % |
| Euratom-lainat | 0 % – 5,68  % | 0 % – 5,67  % |
| Maksutaselainat | 2,37  % – 3,37  % | 2,37  % – 3,62  % |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | 0,62  % – 3,75  % | 0,62  % – 3,75  % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 6,92  % – 9,78  % | 6,92  % – 9,78  % |

31.12.2016

31.12.2015

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

Euratom-lainat

Euratom-lainat

0 % – 5,68  %

0 % – 5,68  %

0 % – 5,67  %

0 % – 5,67  %

Maksutaselainat

Maksutaselainat

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,62  %

2,37  % – 3,62  %

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

2.11.1.2.   Muut rahoitusvelat

Muut rahoitusvelat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pitkäaikaiset | | |
| Rahoitusleasingvelat | 1 545 | 1 648 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 329 | 352 |
| Muut | 160 | 122 |
| | 2 034 | 2 122 |
| Lyhytaikaiset | | |
| Takaisin maksettavat sakot | 25 | 625 |
| Rahoitusleasingvelat | 84 | 75 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 22 | 21 |
| Muut | 58 | (0) |
| | 189 | 721 |
| Yhteensä | 2 222 | 2 842 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

1 545

1 545

1 648

1 648

Erissä maksettavat rakennukset

Erissä maksettavat rakennukset

329

329

352

352

Muut

Muut

160

160

122

122

2 034

2 034

2 122

2 122

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Takaisin maksettavat sakot

Takaisin maksettavat sakot

25

25

625

625

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

84

84

75

75

Erissä maksettavat rakennukset

Erissä maksettavat rakennukset

22

22

21

21

Muut

Muut

58

58

(0)

(0)

189

189

721

721

Yhteensä

Yhteensä

2 222

2 222

2 842

2 842

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

| milj. euroa |
| --- |
| Erän kuvaus | Vastaisuudessa maksettavat määrät |
| Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Velat yhteensä |
| Maa-alueet ja rakennukset | 80 | 403 | 1 136 | 1 619 |
| Muut aineelliset hyödykkeet | 4 | 6 | — | 10 |
| Yhteensä 31.12.2016 | 84 | 409 | 1 136 | 1 629 |
| Koron osuus | 72 | 269 | 304 | 645 |
| Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2016 | 156 | 678 | 1 439 | 2 274 |
| Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2015 | 132 | 658 | 1 608 | 2 396 |

milj. euroa

Erän kuvaus

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Velat yhteensä

Maa-alueet ja rakennukset

Maa-alueet ja rakennukset

80

80

403

403

1 136

1 136

1 619

1 619

Muut aineelliset hyödykkeet

Muut aineelliset hyödykkeet

4

4

6

6

—

10

10

Yhteensä 31.12.2016

Yhteensä 31.12.2016

84

84

409

409

1 136

1 136

1 629

1 629

Koron osuus

Koron osuus

72

72

269

269

304

304

645

645

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2016

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2016

156

156

678

678

1 439

1 439

2 274

2 274

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2015

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2015

132

132

658

658

1 608

1 608

2 396

2 396

Edellä mainitut leasingiin ja rakennuksiin liittyvät määrät on rahoitettava tulevista talousarvioista.

2.11.2.   
  Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Nimellismäärä (receive leg) | Nimellismäärä (pay leg) | Käypä arvo | Nimellismäärä (receive leg) | Nimellismäärä (pay leg) | Käypä arvo |
| Valuuttatermiinisopimus | 99 | (101) | 1 | — | — | — |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Nimellismäärä (receive leg)

Nimellismäärä (pay leg)

Käypä arvo

Nimellismäärä (receive leg)

Nimellismäärä (pay leg)

Käypä arvo

Valuuttatermiinisopimus

Valuuttatermiinisopimus

99

99

(101)

(101)

1

1

—

—

—

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti 31. joulukuuta 2016 kirjattavat rahoitusvelat liittyvät valuuttatermiinisopimukseen, jonka EU teki vuonna 2016 suojautuakseen ESIR-takuurahaston hallussa oleviin Yhdysvaltain dollarin määräisiin velkapapereihin liittyvältä valuuttariskiltä – ks. liitetieto 2.4.2.

2.4.2

Joulukuun 31. päivänä 2016 kaikki tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat luokiteltiin käyvän arvon hierarkiassa tasolle 2 (arvostus perustuu muihin todettavissa oleviin tietoihin kuin noteerattuihin hintoihin).

2.11.3.   
  Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat ovat peräisin ESIR-rahaston puitteissa annetusta takauksesta. ESIR-rahaston rahoitusvakuuksiin liittyvien velkojen määrä oli nolla euroa 31. joulukuuta 2016, koska takauksen perusteella saatavat määrät ylittävät odotetut tappiot (ks. liitetieto 4.1.1)

4.1.1

2.12.   MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Bruttomäärä | Oikaisut (4) | Nettomäärä 31.12.2016 | Bruttomäärä | Oikaisut (4) | Nettomäärä 31.12.2015 |
| Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu: | | | | | | |
| Jäsenvaltioilta: | | | | | | |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 500 | (34) | 467 | 2 621 | (230) | 2 391 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 10 663 | (793) | 9 871 | 8 361 | (950) | 7 411 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 4 145 | (95) | 4 050 | 3 355 | (2) | 3 353 |
| Muut | 793 | (47) | 747 | 434 | (102) | 332 |
| Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä | 1 677 | (169) | 1 507 | 1 928 | (223) | 1 705 |
| Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä | 17 779 | (1 138 ) | 16 641 | 16 699 | (1 507 ) | 15 192 |
| Maataloustukirahasto | 12 193 | — | 12 193 | 6 851 | — | 6 851 |
| Omiin varoihin liittyvät velat | 10 441 | — | 10 441 | 9 506 | — | 9 506 |
| Muut | 364 | — | 364 | 356 | — | 356 |
| Muut | 364 | — | 364 | 286 | — | 286 |
| Yhteensä | 41 142 | (1 138 ) | 40 005 | 33 698 | (1 507 ) | 32 191 |

milj. euroa

Bruttomäärä

Oikaisut (4)

4

Nettomäärä 31.12.2016

Bruttomäärä

Oikaisut (4)

4

Nettomäärä 31.12.2015

Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu:

Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu:

Jäsenvaltioilta:

Jäsenvaltioilta:

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

500

500

(34)

(34)

467

467

2 621

2 621

(230)

(230)

2 391

2 391

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

10 663

10 663

(793)

(793)

9 871

9 871

8 361

8 361

(950)

(950)

7 411

7 411

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

4 145

4 145

(95)

(95)

4 050

4 050

3 355

3 355

(2)

(2)

3 353

3 353

Muut

Muut

793

793

(47)

(47)

747

747

434

434

(102)

(102)

332

332

Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä

Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä

1 677

1 677

(169)

(169)

1 507

1 507

1 928

1 928

(223)

(223)

1 705

1 705

Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

17 779

17 779

(1 138 )

(1 138 )

16 641

16 641

16 699

16 699

(1 507 )

(1 507 )

15 192

15 192

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

12 193

12 193

—

—

12 193

12 193

6 851

6 851

—

—

6 851

6 851

Omiin varoihin liittyvät velat

Omiin varoihin liittyvät velat

10 441

10 441

—

—

10 441

10 441

9 506

9 506

—

—

9 506

9 506

Muut

Muut

364

364

—

—

364

364

356

356

—

—

356

356

Muut

Muut

364

364

—

—

364

364

286

286

—

—

286

286

Yhteensä

Yhteensä

41 142

41 142

(1 138 )

(1 138 )

40 005

40 005

33 698

33 698

(1 507 )

(1 507 )

32 191

32 191

Muihin lyhytaikaisiin velkoihin sisältyy komissiolle avustusten yhteydessä toimitettuja maksupyyntöjä. Maksupyynnössä ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun maksupyyntö on vastaanotettu. Jos vastapuolena on jäsenvaltio, ne luokitellaan vastaavasti. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään samaa menettelyä noudattaen. Tilikaudelle kuuluvat menoilmoitukset on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Seuraavalla tilikaudella suoritettaviksi tulevat tukikelpoiset määrät on tilikautta päätettäessä arvioitu ja kirjattu menoiksi. Jäljelle jäänyt osuus esitetään kohdassa ”Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, ja muut avoimet ennakkomaksut jäsenvaltioille” (ks. jäljempänä).

Lähes kaikki menoilmoitukset sisältyvät talousarviosta maksattamatta oleviin sitoumuksiin vuoden lopussa: kaikki jäsenvaltioita koskevat määrät ja suuri osa muita yhteisöjä koskevista laskuista.

Suurin lyhytaikaisten velkojen muutos koskee maataloustukirahastoa. Muutos johtuu siitä, että jäsenvaltiot ovat suorittaneet vuoden 2016 aikana maksuja paremmin kuin edellisvuonna. Tämä tarkoittaa, että ne toimittivat varsinaisia menoilmoituksia, eikä määriä tarvinnut arvioida vuoden lopussa. Toteutunutta 5,3 miljardin euron lisäystä tasapainottaa vastaava vähennys siirtyvissä erissä – ks. liitetieto 2.13.

2.13

Maaseuturahastoon liittyvien muiden lyhytaikaisten velkojen huomattava väheneminen johtuu pääasiassa saatujen kautta 2007–2013 koskevien menoilmoitusten määrän vähenemisestä. Kyseisen kauden päättäminen on jo loppuvaiheessa.

Toinen muita lyhytaikaisia velkoja kasvattava muutos (13,9 miljardia euroa vuonna 2016; 10,8 miljardia euroa vuonna 2015) liittyy koheesiopolitiikkaan ja pääasiassa edelliseen ohjelmakauteen 2007–2013. Ohjelmakautta 2014–2020 koskevia menoilmoituksia on toimitettu vähän muun muassa siksi, että jäsenvaltioilta on nimeämättä useita hallintoviranomaisia.

Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa, jota sovelletaan rakennerahastoihin (EAKR ja Euroopan sosiaalirahasto), koheesiorahastoon ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon, säädetään ohjelmakauden 2014–2020 osalta, että EU:n talousarviota suojataan pidättämällä välimaksuista järjestelmällisesti 10 prosenttia. Valvontasykli päättyy tilivuoden (1. heinäkuuta – 30. kesäkuuta) päättymistä seuraavan vuoden helmikuussa hallintoviranomaisten suoritettua hallinnon tarkastukset ja tarkastusviranomaisten suoritettua omat tarkastuksensa. Komissio tutkii jäsenvaltioiden asianomaisten viranomaisten toimittamat tilit ja tarkastuslausumat. Loppusaldo maksetaan tai peritään takaisin vasta sitten kun tämä arviointi on tehty ja tilit hyväksytty. Näiden sääntöjen mukaisesti pidätetty määrä oli vuoden 2016 lopussa yhteensä 1 miljardi euroa.

Omiin varoihin liittyvät velat viittaavat jäsenvaltioiden EU:n talousarvioon suorittamiin rahoitusosuuksiin, jotka maksetaan takaisin vuoden lopussa vuonna 2016 hyväksyttyjen neljännen ja viidennen lisätalousarvion mukaisesti. Tämä erä on suuri siksi, että omista varoista annettuun asetukseen perustuvat lisätalousarviot nro 4/2016 ja 5/2016 hyväksyttiin myöhäisessä vaiheessa, ja uudessa omia varoja koskevassa vuoden 2014 päätöksessä olevien uusien säännösten mukaiset oikaistut määrät maksettiin jäsenvaltioille vasta tammikuussa 2017.

Arvioidut tukikelvottomat määrät ja avoimet jäsenvaltioille maksettavat muut ennakot

Arvioidut tukikelvottomat määrät ja avoimet jäsenvaltioille maksettavat muut ennakot

Velkoihin on tehty vähennys, joka vastaa tukikelpoisuuden tarkistamista odottavien maksupyyntöjen sellaista osuutta, jota ei pidetä tukikelpoisena. Suurimmat määrät liittyvät rakennetoimista vastaaviin pääosastoihin. Veloista on vähennetty myös se osa maksupyynnöistä, joka koskee sellaisia muita jäsenvaltioille suoritettavia ennakkomaksuja, jotka olivat maksamatta vuoden lopussa (ks. liitetieto 2.5.2) (395 miljoonaa euroa).

2.5.2

Ennakkorahoituspyynnöt

Ennakkorahoituspyynnöt

Edellä mainittujen määrien lisäksi on saatu 594 miljoonan euron suuruiset ennakkomaksupyynnöt, joita ei ollut maksettu vuoden lopussa. EU:n tilinpäätössääntöjen mukaan näitä määriä ei kirjata muiksi lyhytaikaisiksi veloiksi.

2.13.   MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Menojäämät | 66 800 | 67 358 |
| Tuloennakot | 638 | 869 |
| Muut | 143 | 175 |
| Yhteensä | 67 580 | 68 402 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Menojäämät

Menojäämät

66 800

66 800

67 358

67 358

Tuloennakot

Tuloennakot

638

638

869

869

Muut

Muut

143

143

175

175

Yhteensä

Yhteensä

67 580

67 580

68 402

68 402

Menojäämät on jaoteltu seuraavasti:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Maataloustukirahasto | 33 033 | 38 263 |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 17 024 | 14 806 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 7 157 | 5 026 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 3 473 | 2 636 |
| Muut | 6 112 | 6 627 |
| Yhteensä | 66 800 | 67 358 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

33 033

33 033

38 263

38 263

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

17 024

17 024

14 806

14 806

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

7 157

7 157

5 026

5 026

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

3 473

3 473

2 636

2 636

Muut

Muut

6 112

6 112

6 627

6 627

Yhteensä

Yhteensä

66 800

66 800

67 358

67 358

Suurin muutos koskee maataloustukirahastoa, ja se johtuu siitä, että jäsenvaltiot ovat suorittaneet vuoden 2016 aikana maksuja paremmin kuin edellisvuonna. Tämä tarkoittaa, että ne toimittivat varsinaisia menoilmoituksia, eikä määriä tarvinnut arvioida vuoden lopussa. Toteutunutta 5,2 miljardin euron vähennystä tasapainottaa vastaava lisäys muissa lyhytaikaisissa veloissa – ks. liitetieto 2.12.

2.12

Koheesiopolitiikkaan liittyvien määrien 3 miljardin euron kasvu johtuu siitä, että lopulliset tuensaajat ovat käyttäneet aiempaa enemmän varoja.

Maaseuturahastoon liittyvät menojäämät ovat kasvaneet 2,2 miljardia euroa, koska kautta 2014–2020 koskevien menoilmoitusten määrä oli vähäinen ja siirtyviä eriä oli sen vuoksi vuoden lopussa aiempaa enemmän.

Maataloustukirahastoa lukuun ottamatta kaikki muut jäsenvaltioita koskevat siirtyvät erät on sisällytetty talousarviosta maksattamatta oleviin sitoumuksiin, samoin kuin useimmat ”muut” siirtyvät erät – ks. liitetieto 5.1.

5.1

NETTOVARAT

NETTOVARAT

2.14.   RAHASTOT

RAHASTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Käyvän arvon rahasto | 2.14.1 | 325 | 292 |
| Takuurahasto | 2.14.2 | 2 643 | 2 561 |
| Muut rahastot | 2.14.3 | 1 873 | 1 829 |
| Yhteensä | | 4 841 | 4 682 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2016

31.12.2015

Käyvän arvon rahasto

Käyvän arvon rahasto

2.14.1

2.14.1

325

325

292

292

Takuurahasto

Takuurahasto

2.14.2

2.14.2

2 643

2 643

2 561

2 561

Muut rahastot

Muut rahastot

2.14.3

2.14.3

1 873

1 873

1 829

1 829

Yhteensä

Yhteensä

4 841

4 841

4 682

4 682

2.14.1.   
  Käyvän arvon rahasto

Käyvän arvon rahasto

Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutokset merkitään EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti käyvän arvon rahastoon.

Käyvän arvon rahaston muutokset tilikauden aikana

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat: | | |
| Sisältyy käyvän arvon rahastoon | 34 | 79 |
| Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan | 0 | (33) |
| | 34 | 46 |
| Liittyy osuuksiin, jotka käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen | (0) | 7 |
| Yhteensä | 33 | 53 |

milj. euroa

2016

2015

Myytävissä olevat rahoitusvarat:

Myytävissä olevat rahoitusvarat:

Sisältyy käyvän arvon rahastoon

Sisältyy käyvän arvon rahastoon

34

34

79

79

Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan

Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan

0

0

(33)

(33)

34

34

46

46

Liittyy osuuksiin, jotka käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen

Liittyy osuuksiin, jotka käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen

(0)

(0)

7

7

Yhteensä

Yhteensä

33

33

53

53

2.14.2.   
  Takuurahasto

Takuurahasto

Tähän erään on kirjattu takuurahaston tavoitesumma, joka on 9 prosenttia vastuista, jotka on taattu EU:n talousarviosta EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden puitteissa. Tavoitesumma on samalla ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston varojen vähimmäismäärä (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

2.14.3.   
  Muut rahastot

Muut rahastot

Nämä varat (1 524 miljoonaa euroa) kuuluvat pääasiassa selvitystilassa olevalle EHTY:lle ja sen teräs- ja hiilialan tutkimusrahastolle. Tämä rahasto perustettiin EHTYn toiminnan lopettamisen yhteydessä.

2.15.   JÄSENVALTIOILTA MAKSETTAVIKSI VAADITTAVAT RAHOITUSOSUUDET

JÄSENVALTIOILTA MAKSETTAVIKSI VAADITTAVAT RAHOITUSOSUUDET

| milj. euroa |
| --- |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2015 | 77 124 |
| Varainhoitovuoden 2015 ylijäämän palautus jäsenvaltioille | 1 349 |
| Takuurahaston varojen muutos | 82 |
| Muiden varojen muutokset | 58 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (1 733 ) |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2016, yhteensä | 76 881 |

milj. euroa

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2015

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2015

77 124

77 124

Varainhoitovuoden 2015 ylijäämän palautus jäsenvaltioille

Varainhoitovuoden 2015 ylijäämän palautus jäsenvaltioille

1 349

1 349

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

82

82

Muiden varojen muutokset

Muiden varojen muutokset

58

58

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(1 733 )

(1 733 )

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2016, yhteensä

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2016, yhteensä

76 881

76 881

Tämä kohta vastaa sellaisia komissiolle vuoden 2016 joulukuun 31. päivään mennessä aiheutuneita menoja, jotka on katettava tulevista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti vuonna n, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta vuonna n + 1 (tai myöhemmin) ja rahoitetaan tämän vuoksi vuoden n + 1 (tai sen jälkeisten vuosien) talousarviosta. Koska tällaiset velat kirjataan tilinpäätökseen ja koska niitä vastaavat maksut rahoitetaan vasta tulevista talousarvioista, velat ovat vuoden lopussa huomattavasti varoja suuremmat. Tärkeimpiin tällaisiin eriin kuuluvat maataloustukirahaston toimintaan ja työsuhde-etuuksista johtuviin velkoihin liittyvät erät.

On huomattava, että edellä esitetyllä jakaumalla ei ole vaikutusta talousarvion toteutumaan. Talousarvioon otetut tulot vastaavat aina talousarvioon otettuja menoja, ja kaikki ylimääräiset tulot palautetaan jäsenvaltioille.

3.   TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

TUOTOT

TUOTOT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA: OMAT VARAT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA: OMAT VARAT

3.1.   BKTL-VARAT

BKTL-VARAT

Omista varoista saatavat tuotot ovat EU:n tärkeimpiä toiminnan tuottoja. Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään: perinteiset omat varat, alv-perusteiset varat ja BKTL-perusteiset varat. Näistä tärkeimpiä ovat BKTL-perusteiset varat, joiden määrä oli yhteensä 95 578 miljoonaa euroa (95 355 miljoonaa euroa vuonna 2015).

3.2.   PERINTEISET OMAT VARAT

PERINTEISET OMAT VARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Tullimaksut | 20 301 | 18 524 |
| Sokerimaksut | 138 | 125 |
| Yhteensä | 20 439 | 18 649 |

milj. euroa

2016

2015

Tullimaksut

Tullimaksut

20 301

20 301

18 524

18 524

Sokerimaksut

Sokerimaksut

138

138

125

125

Yhteensä

Yhteensä

20 439

20 439

18 649

18 649

Perinteisiin omiin varoihin kuuluvat sokerimaksut ja tullimaksut. Jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 20 prosenttia perinteisistä omista varoista. Edellä esitetyt luvut ovat nettomääriä, joista on vähennetty kyseiset kantokulut.

3.3.   ALV-VARAT

ALV-VARAT

Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu EU:n sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Alv-perusteiset rahoitusosuudet lasketaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion yhdenmukaiseen alv:n määräytymisperusteeseen samaa 0,3 prosentin verokantaa. Vuosina 2014–2020 sovelletaan alennettua verokantaa (0,15 %) Saksaan, Alankomaihin ja Ruotsiin neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom mukaisesti. Alv-perusteisten tulojen väheneminen vuonna 2016 johtuu pääasiassa siitä, että alennettua verokantaa sovellettiin ensimmäisen kerran vuonna 2016, kun vuonna 2014 annettu omia varoja koskeva päätös tuli voimaan.

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA: SIIRROT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA: SIIRROT

3.4.   SAKOT

SAKOT

Nämä 3 858 miljoonan euron tuotot (531 miljoonaa euroa vuonna 2015) liittyvät sakkoihin, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta pääasiassa kilpailuasioissa. Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Sakoista saatavat tuotot kasvoivat huomattavasti vuodesta 2015. Suurimmat määrät koskivat kuorma-autojen markkinoilla (2 927 miljoonaa euroa) ja pankkisektorilla (485 miljoonaa euroa) määrättyjä sakkoja.

3.5.   VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 1 876 | 1 465 |
| Suora hallinnointi | 56 | 76 |
| Välillinen hallinnointi | 15 | 6 |
| Yhteensä | 1 947 | 1 547 |

milj. euroa

2016

2015

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

1 876

1 876

1 465

1 465

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

56

56

76

76

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

15

15

6

6

Yhteensä

Yhteensä

1 947

1 947

1 547

1 547

Tässä kohdassa esitetään lähinnä komission antamat perintämääräykset, joita vastaavat maksut on saatu tai jotka on kuitattu (eli vähennetty) komission kirjanpitojärjestelmään myöhemmin kirjatuista maksuista. Perintämääräysten tarkoituksena on periä takaisin maksuja, jotka on aiemmin maksettu yleisestä talousarviosta. Nämä toimet perustuvat tehtyihin tarkastuksiin, tilintarkastuksiin tai tukikelpoisuustarkastuksiin, minkä vuoksi ne ovat tärkeä osa EU:n talousarvion toteutusta. Näillä toimilla suojellaan EU:n talousarviota menoilta, jotka ovat syntyneet säännösten vastaisesti, ja ne ovat erityisen tärkeitä, koska EU:n talousarviosta suoritetuissa maksuissa on havaittu olennainen virhetaso Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa – ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus sekä tarkastuslausuma tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Kohdassa esitetään myös perintämääräykset, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet maataloustukirahastosta myönnetyn tuen takaisin perimiseksi. Tähän kohtaan sisältyvät myös siirtosaamisia koskevien arvioiden muutokset edellisen vuoden lopusta tilinpäätösvuoden loppuun.

Edellä olevaan taulukkoon sisällytetyt määrät vastaavat tuloja, jotka on saatu antamalla perintämääräyksiä. Tämän vuoksi ne eivät voi sisältää kaikkia EU:n talousarvion suojaamiseksi toteutettuja toimia, erityisesti kun kyse on koheesiopolitiikasta. Tällä alalla on käytössä erityisjärjestelmät, joilla varmistetaan, että aiheettomasti maksetut määrät oikaistaan, ja useimmissa tapauksissa perintämääräystä ei anneta. Mukaan ei ole luettu myöskään määriä, jotka on peritty takaisin kuittaamalla menoja vastaan tai peruutuksilla taikka perimällä ennakkomaksuja takaisin.

Suurin osa tässä esitetyistä määristä liittyy yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien varojen takaisinperintään:

Maatalous: maataloustukirahasto ja maaseudun kehittäminen

Maatalous: maataloustukirahasto ja maaseudun kehittäminen

Tähän kohtaan sisältyvät maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevat varainhoitovuoden tuotot ovat vuoden 2016 rahoitusoikaisuja ja jäsenvaltioiden ilmoittamia vuoden aikana perittyjä määriä. Niihin on lisätty petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuoden lopussa takaisinperittävinä olevien, jäsenvaltioiden ilmoittamien määrien nettokasvua vastaava määrä.

Koheesiopolitiikka

Koheesiopolitiikka

Koheesiopolitiikkaan sisältyy pääasiassa komission antamia perintämääräyksiä, joilla peritään takaisin edellisten vuosien aiheettomia maksuja, menoista tehtäviä vähennyksiä sekä tulojäämien vähennys vuoden lopussa.

3.6.   MUUT TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

MUUT TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Budjettioikaisut | 1 956 | 984 |
| Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut | 1 189 | 1 115 |
| Kolmansien maiden rahoitusosuudet | 953 | 946 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten | 732 | 0 |
| Omaisuuserien siirto | 147 | 197 |
| Varausten oikaisut | 14 | 71 |
| Maatalousmaksut | 5 | 814 |
| Muut | 744 | 939 |
| Yhteensä | 5 740 | 5 067 |

milj. euroa

2016

2015

Budjettioikaisut

Budjettioikaisut

1 956

1 956

984

984

Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut

Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut

1 189

1 189

1 115

1 115

Kolmansien maiden rahoitusosuudet

Kolmansien maiden rahoitusosuudet

953

953

946

946

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten

732

732

0

0

Omaisuuserien siirto

Omaisuuserien siirto

147

147

197

197

Varausten oikaisut

Varausten oikaisut

14

14

71

71

Maatalousmaksut

Maatalousmaksut

5

5

814

814

Muut

Muut

744

744

939

939

Yhteensä

Yhteensä

5 740

5 740

5 067

5 067

Budjettioikaisut sisältävät vuoden 2015 talousarvion ylijäämän (1 349 miljoonaa euroa), joka palautetaan välillisesti jäsenvaltioille vähentämällä se niistä omista varoista, jotka jäsenvaltioiden on tuloutettava EU:lle seuraavana vuonna. Ylijäämä kirjataan näin vuoden 2016 tuottoihin.

Tuotot henkilöstön maksamista veroista ja muista maksuista saadaan henkilöstön palkoista tehdyistä vähennyksistä, ja ne voidaan jakaa kahteen pääryhmään: henkilöstön eläkemaksuihin ja tuloveroihin.

Kolmansien maiden rahoitusosuudet ovat EFTA-maiden ja liittymisneuvotteluja käyvien maiden suorittamia rahoitusosuuksia.

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten on käytetty pääasiassa Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen perustamiseen.

Varojen siirrosta saadut tuotot liittyvät Copernicus-ohjelman (entinen GMES-ohjelma) mukaiseen satelliittien siirtoon Euroopan avaruusjärjestöltä (ESA) komissiolle (ks. liitetieto 2.2). Tämä siirto on EU:n tilinpäätössääntöjen mukaan muu kuin vaihtoon perustuva transaktio, ja se toistuu tulevina varainhoitovuosina muiden rakenteilla olevien Copernicus-ohjelman satelliittien osalta.

2.2

Maatalousmaksut liittyvät lähinnä maidon lisämaksuihin, jotka ovat markkinoiden hallintavälineitä. Lisämaksut ovat viitemääränsä ylittäneille maidontuottajille määrättävä seuraamus. Koska maidon lisämaksut eivät ole yhteydessä komission aiempiin maksuihin, niitä pidetään käytännössä käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina. Maidon lisämaksujen kasvu vuonna 2016 johtuu pääasiassa 811 miljoonan euron lisämaksusta.

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

3.7.   TUOTOT RAHOITUSTOIMINNASTA

TUOTOT RAHOITUSTOIMINNASTA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Korkotuotot: | | |
| ennakkomaksuista | (0) | 9 |
| viivästyneistä suorituksista | 108 | 20 |
| myytävissä olevista rahoitusvaroista | 24 | 56 |
| lainoista | 1 446 | 1 616 |
| käteisvaroista ja muista rahavaroista | 6 | 14 |
| arvoltaan alentuneista rahoitusvaroista | 9 | 7 |
| muut | 0 | 0 |
| Korkotuotot | 1 592 | 1 721 |
| Osinkotulot | 13 | 8 |
| Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot | 35 | 50 |
| Tuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja -veloista | 0 | — |
| Muut tuotot rahoitustoiminnasta | 128 | 66 |
| Yhteensä | 1 769 | 1 846 |

milj. euroa

2016

2015

Korkotuotot:

Korkotuotot:

ennakkomaksuista

ennakkomaksuista

(0)

(0)

9

9

viivästyneistä suorituksista

viivästyneistä suorituksista

108

108

20

20

myytävissä olevista rahoitusvaroista

myytävissä olevista rahoitusvaroista

24

24

56

56

lainoista

lainoista

1 446

1 446

1 616

1 616

käteisvaroista ja muista rahavaroista

käteisvaroista ja muista rahavaroista

6

6

14

14

arvoltaan alentuneista rahoitusvaroista

arvoltaan alentuneista rahoitusvaroista

9

9

7

7

muut

muut

0

0

0

0

Korkotuotot

Korkotuotot

1 592

1 592

1 721

1 721

Osinkotulot

Osinkotulot

13

13

8

8

Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

35

35

50

50

Tuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja -veloista

Tuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja -veloista

0

0

—

—

Muut tuotot rahoitustoiminnasta

Muut tuotot rahoitustoiminnasta

128

128

66

66

Yhteensä

Yhteensä

1 769

1 769

1 846

1 846

Lainoista saadut korkotuotot liittyvät pääasiassa rahoituspauna myönnettyihin luottoihin (ks. liitetieto 2.4.3).

2.4.3

3.8.   MUUT TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

MUUT TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Kurssivoitot | 331 | 970 |
| Maksutuotot tarjotuista palveluista | 267 | 358 |
| Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot | 48 | 43 |
| Tavaroiden myynti | 46 | 43 |
| Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä | 17 | 4 |
| Muut | 288 | 145 |
| Yhteensä | 996 | 1 562 |

milj. euroa

2016

2015

Kurssivoitot

Kurssivoitot

331

331

970

970

Maksutuotot tarjotuista palveluista

Maksutuotot tarjotuista palveluista

267

267

358

358

Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot

Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot

48

48

43

43

Tavaroiden myynti

Tavaroiden myynti

46

46

43

43

Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä

Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä

17

17

4

4

Muut

Muut

288

288

145

145

Yhteensä

Yhteensä

996

996

1 562

1 562

KULUT

KULUT

3.9.   HALLINNOINTI YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA

HALLINNOINTI YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA

| milj. euroa |
| --- |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat | 2016 | 2015 |
| Maataloustukirahasto | 44 152 | 45 032 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet | 12 604 | 16 376 |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 35 045 | 38 745 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 9 366 | 9 849 |
| Muut | 1 606 | 2 380 |
| Yhteensä | 102 772 | 112 382 |

milj. euroa

Jäsenvaltioiden toteuttamat

2016

2015

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

44 152

44 152

45 032

45 032

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

12 604

12 604

16 376

16 376

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

35 045

35 045

38 745

38 745

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

9 366

9 366

9 849

9 849

Muut

Muut

1 606

1 606

2 380

2 380

Yhteensä

Yhteensä

102 772

102 772

112 382

112 382

Siirtyminen vuosien 2007–2013 ohjelmakaudesta vuosien 2014–2020 ohjelmakauteen selittää menojen vähentymisen 4,2 miljardilla eurolla koheesiopolitiikan alalla: aiemmalta ohjelmakaudelta ilmoitetut menot ovat odotetusti vähenemässä, kun taas nykyiseltä ohjelmakaudelta ilmoitettujen menojen määrä kasvaa, mutta on edelleen melko pieni. Samasta syystä myös maaseuturahastoon ja muihin maaseudun kehittämistä koskeviin välineisiin liittyvät menot ovat vähentyneet 3,8 miljardia euroa – ks. myös liitetieto 2.13.

2.13

Kohta ”Muut” käsittää pääasiassa seuraavat osa-alueet: kalastus- ja meriasiat (756 milj. euroa), turvapaikka- ja muuttoliikeasiat (310 milj. euroa) ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (178 milj. euroa).

3.10.   SUORA HALLINNOINTI

SUORA HALLINNOINTI

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Komission toteuttamat | 9 254 | 10 089 |
| EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat | 6 259 | 5 532 |
| Erityisrahastojen toteuttamat | 97 | 6 |
| Yhteensä | 15 610 | 15 626 |

milj. euroa

2016

2015

Komission toteuttamat

Komission toteuttamat

9 254

9 254

10 089

10 089

EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat

EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat

6 259

6 259

5 532

5 532

Erityisrahastojen toteuttamat

Erityisrahastojen toteuttamat

97

97

6

6

Yhteensä

Yhteensä

15 610

15 610

15 626

15 626

Nämä määrät liittyvät lähinnä tutkimuspolitiikan (7,1 miljardia euroa) ja verkkoja koskevien ohjelmien (2,0 miljardia euroa) toteuttamiseen sekä Euroopan naapuruuspolitiikkaan (1,0 miljardia euroa), kehitysyhteistyön välineisiin (1,2 miljardia euroa) ja humanitaariseen apuun (0,7 miljardia euroa).

3.11.   VÄLILLINEN HALLINNOINTI

VÄLILLINEN HALLINNOINTI

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | 2 547 | 1 209 |
| Kolmansien maiden toteuttamat | 876 | 905 |
| Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | 2 382 | 2 127 |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | 2 035 | 2 107 |
| Yhteensä | 7 840 | 6 348 |

milj. euroa

2016

2015

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

2 547

2 547

1 209

1 209

Kolmansien maiden toteuttamat

Kolmansien maiden toteuttamat

876

876

905

905

Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

2 382

2 382

2 127

2 127

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

2 035

2 035

2 107

2 107

Yhteensä

Yhteensä

7 840

7 840

6 348

6 348

3.12.   HENKILÖSTÖ- JA ELÄKEKULUT

HENKILÖSTÖ- JA ELÄKEKULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Henkilöstökulut | 6 074 | 5 838 |
| Eläkekulut | 3 702 | 4 435 |
| Yhteensä | 9 776 | 10 273 |

milj. euroa

2016

2015

Henkilöstökulut

Henkilöstökulut

6 074

6 074

5 838

5 838

Eläkekulut

Eläkekulut

3 702

3 702

4 435

4 435

Yhteensä

Yhteensä

9 776

9 776

10 273

10 273

Eläkekuluissa on otettu huomioon työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen vakuutusmatemaattisesta uudelleenarvioinnista johtuvat muutokset, jotka eivät liity muihin vakuutusmatemaattisiin oletuksiin.

3.13.   TYÖSUHDE-ETUUKSIIN LIITTYVIEN VAKUUTUSMATEMAATTISTEN OLETUSTEN MUUTOKSET

TYÖSUHDE-ETUUKSIIN LIITTYVIEN VAKUUTUSMATEMAATTISTEN OLETUSTEN MUUTOKSET

Tässä kohdassa esitettävä 1 miljardin euron vakuutusmatemaattinen nettotappio liittyy työsuhde-etuuksiin perustuviin velkoihin, jotka on merkitty taseeseen (ks. liitetieto 2.9).

2.9

3.14.   KULUT RAHOITUSTOIMINNASTA

KULUT RAHOITUSTOIMINNASTA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Korkokulut: | | |
| ottolainaus | 1 440 | 1 607 |
| muut | 57 | 21 |
| Rahoitusleasingsopimukset | 67 | 91 |
| Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot | 40 | 27 |
| Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista | 184 | 174 |
| Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot | 0 | 3 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja -veloista aiheutuneet tappiot | 1 | — |
| Muut rahoituskulut | 116 | 63 |
| Yhteensä | 1 904 | 1 986 |

milj. euroa

2016

2015

Korkokulut:

Korkokulut:

ottolainaus

ottolainaus

1 440

1 440

1 607

1 607

muut

muut

57

57

21

21

Rahoitusleasingsopimukset

Rahoitusleasingsopimukset

67

67

91

91

Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

40

40

27

27

Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista

Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista

184

184

174

174

Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot

Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot

0

0

3

3

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja -veloista aiheutuneet tappiot

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja -veloista aiheutuneet tappiot

1

1

—

Muut rahoituskulut

Muut rahoituskulut

116

116

63

63

Yhteensä

Yhteensä

1 904

1 904

1 986

1 986

Ottolainauksen korkokulut vastaavat rahoitusapuna myönnettävistä lainoista saatuja korkotuottoja (back-to-back).

3.15.   OSUUS YHTEISYRITYSTEN JA OSAKKUUSYRITYSTEN TULOKSESTA

OSUUS YHTEISYRITYSTEN JA OSAKKUUSYRITYSTEN TULOKSESTA

EU kirjaa pääomaosuusmenetelmän mukaisesti tuotto- ja kululaskelmaansa osuutensa osakkuus- ja yhteisyritystensä tuloksesta (ks. liitetieto 2.3).

2.3

3.16.   MUUT KULUT

MUUT KULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Hallinnolliset ja tietotekniset kulut | 2 455 | 2 419 |
| Aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | 1 404 | 1 304 |
| Varausten oikaisut | 685 | 520 |
| Kurssitappiot | 505 | 785 |
| Unionin tuomioistuimen määräämät sakkojen alentamiset | 18 | 1 137 |
| Muut | 419 | 458 |
| Yhteensä | 5 486 | 6 623 |

milj. euroa

2016

2015

Hallinnolliset ja tietotekniset kulut

Hallinnolliset ja tietotekniset kulut

2 455

2 455

2 419

2 419

Aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

Aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

1 404

1 404

1 304

1 304

Varausten oikaisut

Varausten oikaisut

685

685

520

520

Kurssitappiot

Kurssitappiot

505

505

785

785

Unionin tuomioistuimen määräämät sakkojen alentamiset

Unionin tuomioistuimen määräämät sakkojen alentamiset

18

18

1 137

1 137

Muut

Muut

419

419

458

458

Yhteensä

Yhteensä

5 486

5 486

6 623

6 623

Muiden kulujen väheneminen johtuu pääasiassa siitä, että vuonna 2015 määrättyjä sakkoja poistettiin kirjanpidosta unionin tuomioistuimen ratkaistua asian sakon saaneen yrityksen hyväksi.

Kohtaan ”Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet” sisältyy 383 miljoonaa euroa operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyviä kuluja (373 miljoonaa euroa vuonna 2015).

Tutkimukseen ja kehitykseen liittyvät kulut sisältyvät hallinnollisiin ja tietoteknisiin kuluihin ja ovat seuraavat:

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Tutkimuskulut | 344 | 384 |
| Aktivoimattomat kehitysmenot | 88 | 60 |
| Yhteensä | 431 | 443 |

milj. euroa

2016

2015

Tutkimuskulut

Tutkimuskulut

344

344

384

384

Aktivoimattomat kehitysmenot

Aktivoimattomat kehitysmenot

88

88

60

60

Yhteensä

Yhteensä

431

431

443

443

3.17.   SEGMENTTIRAPORTOINTI MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

SEGMENTTIRAPORTOINTI MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| | Älykäs ja osallistava kasvu | Kestävä kasvu | Turvallisuus ja kansalaisuus | Globaali Eurooppa | Hallinto | Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen (7) | Yhteensä |
| BKTL-varat | — | — | — | — | — | 95 578 | 95 578 |
| Perinteiset omat varat | — | — | — | — | — | 20 439 | 20 439 |
| Alv | — | — | — | — | — | 15 859 | 15 859 |
| Sakot | — | — | — | — | — | 3 858 | 3 858 |
| Varojen takaisinperintä | 48 | 1 871 | 4 | 23 | — | 1 | 1 947 |
| Muut | 785 | 171 | 28 | 105 | 4 750 | (97) | 5 740 |
| Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 834 | 2 041 | 32 | 128 | 4 750 | 135 638 | 143 422 |
| Tuotot rahoitustoiminnasta | 87 | 0 | 0 | 21 | 0 | 1 661 | 1 769 |
| Muut | 121 | (11) | (7) | (5) | 307 | 592 | 996 |
| Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista | 208 | (11) | (7) | 16 | 307 | 2 253 | 2 765 |
| Tuotot yhteensä | 1 041 | 2 030 | 25 | 144 | 5 057 | 137 891 | 146 187 |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat menot: | | | | | | | |
| maataloustukirahasto | — | (44 152 ) | — | — | — | — | (44 152 ) |
| maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | — | (12 604 ) | — | — | — | — | (12 604 ) |
| EAKR ja koheesiorahasto | (35 045 ) | — | — | — | — | — | (35 045 ) |
| Euroopan sosiaalirahasto | (9 366 ) | — | — | — | — | — | (9 366 ) |
| Muut | (466) | (754) | (470) | 84 | — | — | (1 606 ) |
| Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat | (10 143 ) | (544) | (957) | (3 951 ) | (50) | 34 | (15 610 ) |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | (2 028 ) | (110) | (662) | (265) | — | 518 | (2 547 ) |
| Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | (274) | (5) | (188) | (2 792 ) | — | — | (3 258 ) |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | (1 411 ) | (16) | (2) | (606) | (0) | — | (2 035 ) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | (1 593 ) | (345) | (390) | (575) | (5 968 ) | (904) | (9 776 ) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset | — | — | — | — | (1 068 ) | — | (1 068 ) |
| Kulut rahoitustoiminnasta | (173) | (47) | (1) | (20) | (127) | (1 536 ) | (1 904 ) |
| Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten tuloksesta | 2 | — | — | — | — | — | 2 |
| Muut kulut | (1 468 ) | (83) | (102) | (70) | (3 196 ) | (566) | (5 486 ) |
| Toimintakulut yhteensä | (61 964 ) | (58 659 ) | (2 772 ) | (8 195 ) | (10 409 ) | (2 455 ) | (144 454 ) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (60 923 ) | (56 629 ) | (2 747 ) | (8 051 ) | (5 352 ) | 135 436 | 1 733 |

milj. euroa

Älykäs ja osallistava kasvu

Kestävä kasvu

Turvallisuus ja kansalaisuus

Globaali Eurooppa

Hallinto

Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen (7)

7

Yhteensä

BKTL-varat

BKTL-varat

—

—

—

—

—

95 578

95 578

95 578

95 578

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

—

—

—

—

—

20 439

20 439

20 439

20 439

Alv

Alv

—

—

—

—

—

15 859

15 859

15 859

15 859

Sakot

Sakot

—

—

—

—

—

3 858

3 858

3 858

3 858

Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

48

48

1 871

1 871

4

4

23

23

—

1

1

1 947

1 947

Muut

Muut

785

785

171

171

28

28

105

105

4 750

4 750

(97)

(97)

5 740

5 740

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

834

834

2 041

2 041

32

32

128

128

4 750

4 750

135 638

135 638

143 422

143 422

Tuotot rahoitustoiminnasta

Tuotot rahoitustoiminnasta

87

87

0

0

0

0

21

21

0

0

1 661

1 661

1 769

1 769

Muut

Muut

121

121

(11)

(11)

(7)

(7)

(5)

(5)

307

307

592

592

996

996

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

208

208

(11)

(11)

(7)

(7)

16

16

307

307

2 253

2 253

2 765

2 765

Tuotot yhteensä

Tuotot yhteensä

1 041

1 041

2 030

2 030

25

25

144

144

5 057

5 057

137 891

137 891

146 187

146 187

Jäsenvaltioiden toteuttamat menot:

Jäsenvaltioiden toteuttamat menot:

maataloustukirahasto

maataloustukirahasto

—

(44 152 )

(44 152 )

—

—

—

—

(44 152 )

(44 152 )

maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

—

(12 604 )

(12 604 )

—

—

—

—

(12 604 )

(12 604 )

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

(35 045 )

(35 045 )

—

—

—

—

—

(35 045 )

(35 045 )

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

(9 366 )

(9 366 )

—

—

—

—

—

(9 366 )

(9 366 )

Muut

Muut

(466)

(466)

(754)

(754)

(470)

(470)

84

84

—

—

(1 606 )

(1 606 )

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

(10 143 )

(10 143 )

(544)

(544)

(957)

(957)

(3 951 )

(3 951 )

(50)

(50)

34

34

(15 610 )

(15 610 )

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

(2 028 )

(2 028 )

(110)

(110)

(662)

(662)

(265)

(265)

—

518

518

(2 547 )

(2 547 )

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

(274)

(274)

(5)

(5)

(188)

(188)

(2 792 )

(2 792 )

—

—

(3 258 )

(3 258 )

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

(1 411 )

(1 411 )

(16)

(16)

(2)

(2)

(606)

(606)

(0)

(0)

—

(2 035 )

(2 035 )

Henkilöstö- ja eläkekulut

Henkilöstö- ja eläkekulut

(1 593 )

(1 593 )

(345)

(345)

(390)

(390)

(575)

(575)

(5 968 )

(5 968 )

(904)

(904)

(9 776 )

(9 776 )

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

—

—

—

—

(1 068 )

(1 068 )

—

(1 068 )

(1 068 )

Kulut rahoitustoiminnasta

Kulut rahoitustoiminnasta

(173)

(173)

(47)

(47)

(1)

(1)

(20)

(20)

(127)

(127)

(1 536 )

(1 536 )

(1 904 )

(1 904 )

Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten tuloksesta

Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten tuloksesta

2

2

—

—

—

—

—

2

2

Muut kulut

Muut kulut

(1 468 )

(1 468 )

(83)

(83)

(102)

(102)

(70)

(70)

(3 196 )

(3 196 )

(566)

(566)

(5 486 )

(5 486 )

Toimintakulut yhteensä

Toimintakulut yhteensä

(61 964 )

(61 964 )

(58 659 )

(58 659 )

(2 772 )

(2 772 )

(8 195 )

(8 195 )

(10 409 )

(10 409 )

(2 455 )

(2 455 )

(144 454 )

(144 454 )

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(60 923 )

(60 923 )

(56 629 )

(56 629 )

(2 747 )

(2 747 )

(8 051 )

(8 051 )

(5 352 )

(5 352 )

135 436

135 436

1 733

1 733

Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain esitetyt tuotot ja kulut perustuvat arvioon, koska kaikki sitoumukset eivät liity monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen.

4.   EHDOLLISET VELAT JA VARAT

4.1.   EHDOLLISET VELAT

EHDOLLISET VELAT

Ehdolliset velat ovat potentiaalisia tulevia maksuvelvoitteita, jotka voivat syntyä EU:lle aiempien tapahtumien tai tehtyjen oikeudellisten sitoumusten seurauksena. Ne riippuvat tulevista tapahtumista, jotka eivät ole kokonaan EU:n määräysvallassa. Ehdolliset velat liittyvät pääasiassa takauksiin (lainat ja rahoitusapuohjelmat) ja oikeudellisiin riskeihin. Kaikki ehdolliset velat rahoitetaan niiden toteutuessa EU:n (eli käytännössä EU:n jäsenvaltioiden) tulevista talousarvioista tulevina vuosina, lukuun ottamatta rahastojen kattamiin sakkoihin ja takauksiin liittyviä ehdollisia velkoja (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

4.1.1.   
  Talousarviotakaukset

Talousarviotakaukset

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Enimmäismäärä | Allekirjoitettu | Maksettu | Enimmäismäärä | Allekirjoitettu | Maksettu |
| EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset | 40 645 | 30 161 | 21 145 | 41 764 | 28 741 | 19 450 |
| ESIR-takuu | 16 000 | 11 245 | 4 392 | 16 000 | 1 252 | 202 |
| Yhteensä | 56 645 | 41 406 | 25 537 | 57 764 | 29 993 | 19 652 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Enimmäismäärä

Allekirjoitettu

Maksettu

Enimmäismäärä

Allekirjoitettu

Maksettu

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

40 645

40 645

30 161

30 161

21 145

21 145

41 764

41 764

28 741

28 741

19 450

19 450

ESIR-takuu

ESIR-takuu

16 000

16 000

11 245

11 245

4 392

4 392

16 000

16 000

1 252

1 252

202

202

Yhteensä

Yhteensä

56 645

56 645

41 406

41 406

25 537

25 537

57 764

57 764

29 993

29 993

19 652

19 652

Edellä olevassa taulukossa esitetään riski, joka aiheutuu EU:n talousarviolle mahdollisista tulevista maksuista, jotka liittyvät EIP-ryhmälle myönnettyihin takauksiin. Maksetut määrät on suoritettu lopullisille tuensaajille. Allekirjoitettuihin määriin sisältyvät jo maksettujen määrien lisäksi tuensaajien kanssa allekirjoitetut sopimukset, joihin liittyviä määriä ei ole vielä maksettu. Enimmäismäärä on takauksen kokonaismäärä, jonka kattamiseen on sitouduttu EU:n talousarviosta eli jonka jäsenvaltiot ovat sitoutuneet kattamaan.

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

EU:n talousarviosta on myönnetty takauksia EIP:n omista varoistaan kolmansille maille myöntämille lainoille. Myönnettyjen ja EU:n takauksella katettujen lainojen kokonaismäärä oli 21,1 miljardia euroa 31. joulukuuta 2016. EU:n talousarviotakaukset:

| — | 19 481 miljoonaa euroa (19 450 miljoonaa euroa vuonna 2015) ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston kautta (ks. liitetieto 2.4.1); ja |
| --- | --- |

—

19 481 miljoonaa euroa (19 450 miljoonaa euroa vuonna 2015) ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston kautta (ks. liitetieto 2.4.1); ja

2.4.1

| — | 1 664 miljoonaa euroa (1 987 miljoonaa euroa vuonna 2015) suoraan jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyille lainoille. |
| --- | --- |

—

1 664 miljoonaa euroa (1 987 miljoonaa euroa vuonna 2015) suoraan jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyille lainoille.

Edellä esitetyn 21,1 miljardin euron ehdollisena velkana ilmoitetun määrän lisäksi EU on taannut 309 miljoonaa euroa Syyrialle myönnettyjä lainoja, joista on tehty varaukset – ks. liitetieto 2.10.

2.10

EIP:n ulkoisen lainanantovaltuutensa puitteissa myöntämiin lainoihin liittyvä EU:n takaus on rajoitettu 65 prosenttiin jäljellä olevasta velasta vuoden 2007 jälkeen allekirjoitetuissa sopimuksissa (vuosia 2007–2013 ja 2014–2020 koskevat valtuutukset). Ennen vuotta 2007 tehdyissä sopimuksissa EU:n takaus on rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen hyväksyttyjen lainajärjestelyjen enimmäismäärästä (useimmiten 65 prosenttia, mutta myös 70, 75 tai 100 prosenttia). Jos enimmäismäärää ei saavuteta, EU:n takaus annetaan koko lainakannalle.

Jotta voidaan määrittää EU:hun kohdistuva kokonaisriski 31. joulukuuta 2016, laskelmaan on sisällytettävä myös hyväksytyt lainat, joita koskevaa sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu (10,5 miljardia euroa), ja allekirjoitetut lainat, joita ei ole vielä maksettu (9 miljardia euroa).

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

ESIR-rahastolla pyritään parantamaan EIP-ryhmän riskinkantokykyä antamalla EIP:lle valmiudet sijoittaa enintään 61 miljardia euroa EU:ssa. ESIR-rahasto ei ole suppeassa merkityksessä erillinen oikeushenkilö eikä investointirahasto. ESIR-rahaston riskivaraus tarjoaa EIP:lle suojaa rahoitettavien toimien aiheuttamien potentiaalisten tappioiden varalta. Se muodostuu EIP:n omasta pääomasta osoitetusta 5 miljardin euron rahoitusosuudesta ja enintään 16 miljardin euron suuruisista EU:n talousarviotakauksista. Tavoitteena on, että jäsenvaltioilta, kansallisilta kehityspankeilta ja yksityisiltä sijoittajilta saatavan lisärahoituksen avulla EU:ssa voidaan toteuttaa yhteensä 315 miljardin euron investoinnit.

ESIR-rahaston toimet toteutetaan kahden ikkunan kautta: EIP toteuttaa infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan (EU:n takaus 13 miljardia euroa) ja Euroopan investointirahasto (EIR) pk-yritysikkunan (EU:n takaus 3 miljardia euroa). Niillä kummallakin on velkasalkku ja pääomasalkku. EIR toimii EIP:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti ja EIP:n takauksen perusteella, jolla puolestaan on EU:n vastatakaus.

ESIR-rahaston johtokunta valvoo rahaston toimintaa, kun käytetään EU:n takauksia. Johtokunta tekee päätökset yksimielisesti. Siinä on neljä jäsentä, joista komissio nimittää kolme ja EIP yhden. Johtokunta ei tee sijoituspäätöksiä.

EU:lla ja EIP:llä on omat erilliset tehtävänsä ESIR-rahastossa. ESIR-rahasto on perustettu EIP:n yhteyteen. EIP rahoittaa toimet (vieraan ja oman pääoman ehtoiset sijoitukset) ja lainaa tätä varten tarvittavat varat pääomamarkkinoilta. Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan osalta EIP tekee sijoituspäätökset itsenäisesti ja hallinnoi toimia noudattaen samoja sääntöjä ja menettelyjä, joita se soveltaa omalla riskillään toteuttamiinsa toimiin. Käytössä on erityinen hallintorakenne sen varmistamiseksi, että ESIR-rahaston puitteissa tehdyillä sijoituksilla keskitytään nimenomaisena tavoitteena olevaan markkinoiden toimintapuutteiden poistamiseen ja että sijoitukset voidaan ottaa EU:n takauksen piiriin. Riippumattomista asiantuntijoista muodostuva investointikomitea tutkii jokaisen EIP:n ehdottaman hankkeen ja määrittää, voidaanko se kattaa EU:n takauksella. Kun asiantuntijat ovat varmistaneet hankkeen olevan tukikelpoinen toimi, joka voidaan kattaa ESIR-takauksella, päätökseen jatkaa hanketta ja sen hallinnointiin sovelletaan EIP:n tavanomaista hankkeiden elinkaarta ja hallintoa koskevaa prosessia.

EU:n tehtävänä on tarjota EU:n talousarviotakaus osalle potentiaalisista tappioista, jotka EIP voi kärsiä sijoituksistaan vieraan ja oman pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin. Näin ollen EU ei puutu ESIR-rahaston toimien valintaan ja hallinnointiin eikä sijoita varoja ESIR-rahaston toimiin. EU ei myöskään ole suoraan ESIR-rahaston rahoitusvälineiden sopimuspuoli. Koska EU:n tilinpäätössääntöjen (ja IPSAS-standardien) mukaiset konsolidointia koskevat valvonnan perusteet ja tilinpäätösvaatimukset eivät täyty, asianomaisia omaisuuseriä ei merkitä EU:n konsolidoituun tilipäätökseen.

EU:n takausten enimmäismäärä on aina 16 miljardia euroa, eivätkä yhteenlasketut nettomaksut EU:n talousarviosta saa ylittää kyseistä määrää. EU:n takauksiin liittyvät mahdolliset maksut suoritetaan ESIR-takuurahastosta – ks. liitetieto 2.4.1. Takuurahastolla oli vuoden 2016 lopussa varoja 1 miljardi euroa. Lisäksi on sidottu, mutta ei vielä maksettu 2,4 miljardia euroa. Kyseinen määrä sisältyy maksattamatta oleviin sitoumuksiin liitetiedossa 5.1.

2.4.1

5.1

EU:n EIP-ryhmälle ESIR-rahaston puitteissa myöntämä takaus merkitään kirjanpidossa rahoitusvakuuteen liittyväksi velaksi velkasalkun osalta ja ehdolliseksi velaksi sekä velka- että pääomasijoitussalkun osalta. Koska EIP rahoittaa takauksen saaneet sijoitukset ja valvoo niitä, asianomaisia rahoitusvaroja ei merkitä EU:n konsolidoituun tilipäätökseen.

ESIR-rahaston infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan velkasalkun osalta EU:n takaus kattaa EIP:n toteuttamien rahoitustoimien suuririskisimmän osan, joka koostuu pääasiassa vakiomuotoisista lainoista ja takauksista. EU:lta vaaditaan vakuuteen perustuvaa maksua, kun velallinen ei suorita maksua eräpäivään mennessä tai kun velkoja järjestellään uudelleen. EU:n takauksesta maksetaan korvaus suhteessa EU:n ottamaan riskiin siten, että riskiin liittyvät tulot, jotka EIP saa takauksen kohteena olevista toimista, jaetaan EIP:n ja EU:n välillä. EU:n saamilla tuloilla olisi ensisijaisesti katettava tappiot, jotka syntyvät takauksen kohteena olevista toimista. EU:n takaus merkitään tämän vuoksi kirjanpitoon rahoitusvakuuteen liittyväksi velaksi ja arvostetaan alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon, joka on saatavien maksujen (EU:n tulot) nykyarvo. Myöhempinä tilinpäätöspäivinä rahoitusvakuuteen liittyvä velka arvostetaan odotettujen tappioiden määrään tai alun perin kirjattuun määrään, josta on tarvittaessa vähennetty kertyneet saadut tulot, sen mukaan kumpi näistä määristä on suurempi. Rahoitusvakuuteen liittyvä velka esitetään tilinpäätöksessä vähennettynä EU:n vastaisuudessa saamilla tuloilla. Velan määrä oli nolla euroa 31. joulukuuta 2016 – ks. liitetieto 2.11.3.

2.11.3

ESIR-rahaston infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan pääomasijoitussalkun (joka koostuu suorista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, oman pääoman luonteisista sijoituksista ja etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevista lainoista) puitteissa EIP sijoittaa samoin ehdoin omalla riskillään ja EU:n riskillä. Näin ollen EU:n takaus kattaa EU:n takaaman osan oman pääoman ehtoisista sijoituksista, negatiiviset arvontarkistukset (realisoitumattomat tappiot) jokaisena tilinpäätöspäivänä, sijoitusten purkamisen yhteydessä realisoituneet tappiot ja EIP:n rahoituskustannukset. Jos sijoituksen, jolle tehtiin aiemmin negatiivinen arvontarkistus, arvo on noussut myöhempänä tilinpäätöspäivänä, EIP maksaa EU:lle enintään sijoituksen alkuperäistä hankintamenoa vastaavan määrän. Sijoituksen purkamisen yhteydessä EU on oikeutettu saamaan myös ne sijoituksen tuotot, jotka ylittävät alkuperäisen hankintamenon. EU:n takauksesta maksetaan korvaus tuloista, jotka EIP saa takauksen kohteena olevista toimista, mukaan lukien korot, osingot ja realisoituneet voitot. EU ja EIP selvittävät keskenään maksujen saldon vuosittain laskemalla nettomäärän, josta on vähennetty tappiot ja tulot. Joulukuun 31. päivänä 2016 EU:n takaamat innovaatio- ja infrastruktuuri-ikkunan pääomasijoitussalkkuun kuuluvat toimet olivat 35,7 miljoonaa euroa. Nämä varat kirjattiin ehdollisiksi veloiksi.

Pk-yritysikkunan pääomasijoitussalkku otettiin käyttöön vasta vuonna 2016, ja siihen liittyvät määrät ovat olleet vähäisiä. Tilinpitäjä päättää oman pääoman ehtoisten toimien kirjanpitokäsittelystä kuultuaan EU:n neuvoa-antavaa tilinpäätösstandardien asiantuntijaryhmää. EIR:n sijoittamat 5 miljoonaa euroa kirjattiin ehdolliseksi velaksi 31. joulukuuta 2016.

Tämä ehdollinen velka sisältää COSME- ja Horisontti 2020 -ohjelmien toimet, jotka on katettu ESIR-rahaston EU-takauksella pk-yritysikkunan velkasalkun puitteissa.

4.1.2.   
  Rahoitusapuun liittyvät takaukset (otto- ja antolainaustoiminta)

Rahoitusapuun liittyvät takaukset (otto- ja antolainaustoiminta)

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Nostettu | Nostamatta | Yhteensä | Nostettu | Nostamatta | Yhteensä |
| ERVM-lainat | 47 456 | — | 47 456 | 47 509 | — | 47 509 |
| Maksutaselainat | 4 272 | — | 4 272 | 5 811 | — | 5 811 |
| Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat | 2 964 | 1 313 | 4 277 | 3 024 | 1 323 | 4 347 |
| Euratom-lainat | 252 | 300 | 552 | 301 | 300 | 601 |
| Yhteensä | 54 944 | 1 613 | 56 557 | 56 645 | 1 623 | 58 268 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Nostettu

Nostamatta

Yhteensä

Nostettu

Nostamatta

Yhteensä

ERVM-lainat

ERVM-lainat

47 456

47 456

—

47 456

47 456

47 509

47 509

—

47 509

47 509

Maksutaselainat

Maksutaselainat

4 272

4 272

—

4 272

4 272

5 811

5 811

—

5 811

5 811

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

2 964

2 964

1 313

1 313

4 277

4 277

3 024

3 024

1 323

1 323

4 347

4 347

Euratom-lainat

Euratom-lainat

252

252

300

300

552

552

301

301

300

300

601

601

Yhteensä

Yhteensä

54 944

54 944

1 613

1 613

56 557

56 557

56 645

56 645

1 623

1 623

58 268

58 268

EU:n talousarviosta myönnetään takaus lainoille back-to-back -toimissa, joilla komissio rahoittaa lainanantoa jäsenvaltioille ja kolmansille maille – ks. myös liitetieto 6. Nämä lainat on jo kirjattu ehdollisiksi veloiksi EU:n taseessa – ks. lisätietoja liitetiedosta 2.11.1. Jos näiden lainoilla rahoitettujen back-to-back -lainojen takaisinmaksussa tapahtuu laiminlyöntejä, laiminlyödyt maksut katetaan neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 14 artiklan mukaisesti täysimääräisesti EU:n talousarviosta:

6

2.11.1

| — | ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta; |
| --- | --- |

—

ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta;

| — | maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta; |
| --- | --- |

—

maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta;

| — | makrotaloudellista rahoitusapua varten otetut lainat katetaan ensi kädessä ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta (ks. liitetieto 2.4.1) ja sen jälkeen EU:n talousarviosta; ja |
| --- | --- |

—

makrotaloudellista rahoitusapua varten otetut lainat katetaan ensi kädessä ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta (ks. liitetieto 2.4.1) ja sen jälkeen EU:n talousarviosta; ja

2.4.1

| — | jäljellä olevat Euratom-lainat katetaan kokonaisuudessaan ensisijaisesti kolmansilta saaduilla takauksilla. Takuurahasto kattaa ulkoisen lainanannon siltä osin kuin kolmansien antamilla takauksilla ei voida kattaa mahdollisia tappioita. |
| --- | --- |

—

jäljellä olevat Euratom-lainat katetaan kokonaisuudessaan ensisijaisesti kolmansilta saaduilla takauksilla. Takuurahasto kattaa ulkoisen lainanannon siltä osin kuin kolmansien antamilla takauksilla ei voida kattaa mahdollisia tappioita.

Lainavaroilla rahoitetut selvitystilassa olevan EHTYn myöntämät lainat eivät kuulu EU:n talousarviotakauksen piiriin. Niiden vakuutena on sen sijaan selvitystilassa olevan EHTYn rahoitusvaroja – ks. liitetieto 2.4.1.

2.4.1

4.1.3.   
  EU:n rahoitusvälineille myönnetyt takaukset

EU:n rahoitusvälineille myönnetyt takaukset

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Horisontti 2020 | 921 | 459 |
| Riskinjakorahoitusväline | 711 | 845 |
| Verkkojen Eurooppa -väline (5) | 465 | 429 |
| Muut | 3 | 16 |
| Yhteensä | 2 101 | 1 749 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Horisontti 2020

Horisontti 2020

921

921

459

459

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

711

711

845

845

Verkkojen Eurooppa -väline (5)

Verkkojen Eurooppa -väline (5

465

465

429

429

Muut

Muut

3

3

16

16

Yhteensä

Yhteensä

2 101

2 101

1 749

1 749

Varainhoitoasetuksen 140 artiklan 3 kohdassa säädetään, että rahoitusvälineeseen liittyvät talousarviomenot ja unionin rahoitusvastuu eivät saa missään tapauksessa ylittää rahoitusvälinettä varten tehtyä määrärahasitoumusta. Näin suljetaan pois mahdollisuus, että talousarvioon kohdistuisi ehdollisia velkoja. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että näillä veloilla on vasta-erä taseen vastaavaa -puolella tai että niiden vakuutena talousarviositoumuksia, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi. Edellä esitetyistä ehdollisista veloista on vähennetty asianomaisista välineistä tehdyt rahoitusvaraukset – ks. liitetieto 2.10.

2.10

4.1.4.   
  Oikeustapaukset

Oikeustapaukset

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Sakot | 1 834 | 3 951 |
| Maatalous | 1 711 | 1 377 |
| Koheesio | 3 | 3 |
| Muut | 600 | 795 |
| Yhteensä | 4 148 | 6 125 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Sakot

Sakot

1 834

1 834

3 951

3 951

Maatalous

Maatalous

1 711

1 711

1 377

1 377

Koheesio

Koheesio

3

3

3

3

Muut

Muut

600

600

795

795

Yhteensä

Yhteensä

4 148

4 148

6 125

6 125

Sakot

Sakot

Nämä määrät koskevat sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka sakon saaneet yritykset ovat alustavasti maksaneet varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 90 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Lisäksi sakon määräämistä koskevaan komission päätökseen on joko haettu muutosta tai ei tiedetä, haetaanko siihen muutosta. Ehdollinen velka säilytetään siihen saakka kunnes unionin tuomioistuin on antanut asiassa lainvoimaisen päätöksen tai muutoksenhakuaika päättyy. Alustaville maksuille kertynyt korko sisältyy varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen, ja se esitetään myös ehdollisena velkana määriin liittyvän komission omistusoikeuden epävarmuuden osoittamiseksi.

Jos EU häviää jonkin määrättyihin sakkoihin liittyvän oikeudenkäynnin, EU:n talousarvioon ei kirjata menoa, koska sakot on maksettu vasta alustavasti ja varat sijoitettu joko tarkoitusta varten avatuille pankkitileille (ks. liitetieto 2.8) tai BUFI-rahastoon (ks. liitetieto 2.4.1). Sakkoihin liittyviä määriä ei oteta tuloina talousarvioon ennen kuin ne ovat varmoja (varainhoitoasetuksen 83 artikla).

2.8

2.4.1

Maatalous

Maatalous

Tämä erä sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät maataloustukirahaston menojen sääntöjenmukaisuustarkastusten seurauksena tehtyihin päätöksiin sekä maaseudun kehittämistä ja liittymistä valmistelevia toimia koskeviin rahoitusoikaisuihin, joista unionin tuomioistuin ei ole vielä antanut tuomiota. Menettelyn kesto unionin tuomioistuimessa määrää sen, milloin velan lopullinen määrä vahvistetaan ja minkä vuoden talousarviosta velallisen hyväksi ratkaistun muutoksenhaun vaikutus katetaan.

Koheesio

Koheesio

Tämä erä sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät koheesiopolitiikan piiriin kuuluviin toimiin. Asioissa odotetaan suullisen kuulemisen päivämäärää tai unionin tuomioistuimen tuomiota.

Muut oikeustapaukset

Muut oikeustapaukset

Tämä erä liittyy EU:ta vastaan nostettuihin käsiteltävinä oleviin vahingonkorvauskanteisiin ja muihin oikeusriitoihin sekä näihin liittyviin arvioituihin kustannuksiin. On huomattava, että perussopimuksen 288 artiklan nojalla nostetuissa vahingonkorvauskanteissa kantajan on näytettävä toteen, että toimielin on vakavasti rikkonut oikeussääntöä, jonka tarkoituksena on antaa yksityisille oikeuksia, että kantaja on kärsinyt todellista vahinkoa ja että lainvastaisen teon ja vahingon välillä on suora syy-yhteys.

4.2.   EHDOLLISET VARAT

EHDOLLISET VARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Saadut vakuudet: | | |
| suoritustakuut | 369 | 398 |
| muut vakuudet | 28 | 27 |
| Muut ehdolliset varat | 34 | 48 |
| Yhteensä | 431 | 474 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Saadut vakuudet:

Saadut vakuudet:

suoritustakuut

suoritustakuut

369

369

398

398

muut vakuudet

muut vakuudet

28

28

27

27

Muut ehdolliset varat

Muut ehdolliset varat

34

34

48

48

Yhteensä

Yhteensä

431

431

474

474

Tuensaajilta vaaditaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että EU:n rahoitusta saavat tuensaajat noudattavat EU:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

5.   TALOUSARVIOSITOUMUKSET JA OIKEUDELLISET SITOUMUKSET

Tässä liitetiedossa annetaan tietoja talousarviomenettelystä ja tulevista rahoitustarpeista (tässä ei siis käsitellä velkojen tilannetta 31. joulukuuta 2016).

Jäsenvaltioiden hyväksymässä monivuotisessa rahoituskehyksessä määritetään ohjelmat ja vahvistetaan otsakekohtaiset maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärät sekä maksumäärärahojen enimmäismäärä, joiden puitteissa EU voi tehdä talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia ja suorittaa maksuja seitsemän vuoden aikana – ks. talousarvion toteuttamiskertomuksen liitetiedoissa oleva taulukko 1.1.

1.1

Neuvosto (jäsenvaltiot) on hyväksynyt monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät yhdessä Euroopan parlamentin kanssa. Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EU) N:o 1306/2013 16 artiklassa luodaan suora yhteys maataloustukirahaston menojen vuotuisen enimmäismäärän ja monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen välille. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat myös hyväksyneet maataloustukirahaston menoja koskevat perussäädökset, joissa vahvistetaan jäsenvaltioittain menot koko ohjelmakaudelle 2014–2020.

Oikeudelliset sitoumukset koskevat ohjelmia, hankkeita tai allekirjoitettuja sopimuksia, joissa EU on osapuoli ja jotka näin sitovat EU:ta oikeudellisesti. Oikeudellisen sitoumuksen tekeminen on toimi, jolla tulojen ja menojen hyväksyjä luo tai vahvistaa (EU:lle) velvoitteen, josta aiheutuu meno (varainhoitoasetuksen 85 artikla).

Talousarviositoumus tehdään periaatteessa ennen oikeudellista sitoumusta. Joissakin monivuotisissa ohjelmissa tai hankkeissa toimitaan kuitenkin päinvastoin. Tällöin tarvittavat talousarviositoumukset tehdään vuotuisissa erissä usean vuoden aikana, jos perussäädöksessä niin säädetään. Yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o 1303/2013 76 artiklassa säädetään esimerkiksi koheesiopolitiikan osalta, että ohjelman hyväksymisestä annettu komission päätös muodostaa varainhoitoasetuksessa tarkoitetun rahoituspäätöksen, mutta unionin talousarviositoumukset toteutetaan kunkin ohjelman osalta rahastokohtaisina vuotuisina erinä 1. tammikuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2020 välisenä aikana. Muissa oikeusperustoissa voi olla vastaavia säännöksiä. Tämän vuoksi EU voi olla oikeudellisesti sitoutunut maksamaan tietyt määrät, joista ei ole vielä tehty talousarviositoumusta – ks. jäljempänä liitetiedot 5.2 ja 5.3.

5.2

5.3

Jos talousarviositoumus on tehty, mutta sen mukaisia maksuja ei ole vielä suoritettu, jäljellä olevaa määrää kutsutaan maksattamatta olevaksi sitoumukseksi. Se voi liittyä (usein monivuotisiin) ohjelmiin tai hankkeisiin, joita koskevat sopimukset on allekirjoitettu, mutta joita ei ole vielä (kokonaan) toteutettu. Maksattamatta olevat sitoumukset ovat tulevien vuosien velvoitteita. Osa maksattamatta olevien sitoumusten kokonaismäärästä on jo kirjattu kuluiksi ja merkitty velaksi taseeseen (ks. liitetiedot 2.12 ja 2.13). Nämä menot lasketaan saatujen menoilmoitusten ja laskujen perusteella. Jos EU:lle ei ole vielä toimitettu menoilmoituksia, arvioidaan ohjelman tai hankkeen toteutusaste – ks. jäljempänä liitetieto 5.1. Velka poistetaan taseesta, kun maksattamatta oleviin sitoumuksiin liittyvät maksut suoritetaan vuoden 2016 joulukuun 31. päivän jälkeen. Sitä osaa maksattamatta olevista sitoumuksista, jota ei ole vielä kirjattu kuluksi, ei sisällytetä velkoihin vaan se esitetään jäljempänä.

2.12

2.13

5.1

Jäljempänä esitetään siis määrät, jotka EU on 31. joulukuuta 2016 mennessä sitoutunut maksamaan täyttääkseen sopimusvelvoitteensa ja jotka tämän vuoksi on rahoitettava EU:n tulevista talousarvioista.

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi | 5.1 | 189 881 | 177 477 |
| Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista | 5.2 | 276 351 | 338 755 |
| Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla | 5.3 | 22 275 | 19 098 |
| Yhteensä | | 488 507 | 535 329 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2016

31.12.2015

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

5.1

5.1

189 881

189 881

177 477

177 477

Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista

Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista

5.2

5.2

276 351

276 351

338 755

338 755

Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla

Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla

5.3

5.3

22 275

22 275

19 098

19 098

Yhteensä

Yhteensä

488 507

488 507

535 329

535 329

5.1.   TALOUSARVIOSITOUMUKSET, JOITA EI OLE VIELÄ KIRJATTU KULUIKSI

TALOUSARVIOSITOUMUKSET, JOITA EI OLE VIELÄ KIRJATTU KULUIKSI

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi | 189 881 | 177 477 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

189 881

189 881

177 477

177 477

Edellä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä (238 759 miljoonaa euroa) niihin liittyvät, taseeseen veloiksi ja tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Kuten edellä on todettu, maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä.

On huomattava, että ennakkomaksujen kokonaismäärä oli 45,5 miljardia euroa 31. joulukuuta 2016 (ks. liitetieto 2.5). Ennakkomaksut ovat jo maksettuja talousarviositoumuksia, ja ne vähentävät maksattamatta olevia sitoumuksia. Näiden varojen katsotaan kuitenkin kuuluvan EU:lle eikä tuensaajille siihen asti kun sopimusvelvoitteet on täytetty. Ne ovat näin ollen edellä esitettyjen maksattamatta olevien sitoumusten kaltaisia eriä, ei ole vielä kirjattu kuluiksi.

2.5

5.2.   VOIMASSA OLEVAAN MONIVUOTISEEN RAHOITUSKEHYKSEEN KUULUVAT YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA HALLINNOITAVIIN VAROIHIN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET, JOTKA ODOTTAVAT TOTEUTTAMISTA

VOIMASSA OLEVAAN MONIVUOTISEEN RAHOITUSKEHYKSEEN KUULUVAT YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA HALLINNOITAVIIN VAROIHIN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET, JOTKA ODOTTAVAT TOTEUTTAMISTA

| milj. euroa |
| --- |
| Rahastot | Rahoituskehys 2014–2020 (A) | Tehdyt oikeudelliset sitoumukset (B) | Talousarviositoumukset (C) | Puretut sitoumukset (D) | Monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa käytettävissä oleva talousarvio (= A – C) | Oikeudelliset sitoumukset, joista on vähennetty talousarviositoumukset (= B – C + D) |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 262 058 | 262 058 | 102 172 | — | 159 886 | 159 886 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 91 991 | 91 991 | 38 418 | — | 53 573 | 53 573 |
| Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 3 814 | 3 814 | 1 570 | — | 2 244 | 2 244 |
| OTSAKE 1B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT | 357 862 | 357 862 | 142 160 | — | 215 702 | 215 702 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto | 99 348 | 99 348 | 42 064 | — | 57 284 | 57 284 |
| Euroopan meri- ja kalatalousrahasto | 5 749 | 5 749 | 2 392 | — | 3 358 | 3 358 |
| OTSAKE 2: LUONNONVARAT | 105 097 | 105 097 | 44 455 | — | 60 641 | 60 641 |
| Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto | 3 607 | 1 977 | 1 970 | — | 1 637 | 7 |
| Sisäisen turvallisuuden rahasto | 2 195 | 981 | 981 | — | 1 214 | 0 |
| OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS | 5 802 | 2 958 | 2 951 | — | 2 851 | 7 |
| Yhteensä | 468 761 | 465 917 | 189 566 | — | 279 195 | 276 351 |

milj. euroa

Rahastot

Rahoituskehys 2014–2020 (A)

Tehdyt oikeudelliset sitoumukset (B)

Talousarviositoumukset (C)

Puretut sitoumukset (D)

Monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa käytettävissä oleva talousarvio (= A – C)

Oikeudelliset sitoumukset, joista on vähennetty talousarviositoumukset (= B – C + D)

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

262 058

262 058

102 172

—

159 886

159 886

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

91 991

91 991

38 418

—

53 573

53 573

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

3 814

3 814

1 570

—

2 244

2 244

OTSAKE 1B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT

OTSAKE 1B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT

357 862

357 862

357 862

357 862

142 160

142 160

—

215 702

215 702

215 702

215 702

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto

99 348

99 348

42 064

—

57 284

57 284

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

5 749

5 749

2 392

—

3 358

3 358

OTSAKE 2: LUONNONVARAT

OTSAKE 2: LUONNONVARAT

105 097

105 097

105 097

105 097

44 455

44 455

—

60 641

60 641

60 641

60 641

Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto

Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto

3 607

1 977

1 970

—

1 637

7

Sisäisen turvallisuuden rahasto

Sisäisen turvallisuuden rahasto

2 195

981

981

—

1 214

0

OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS

OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS

5 802

5 802

2 958

2 958

2 951

2 951

—

2 851

2 851

7

7

Yhteensä

Yhteensä

468 761

468 761

465 917

465 917

189 566

189 566

—

279 195

279 195

276 351

276 351

Nämä ovat oikeudellisia velvoitteita, joiden mukaisiin maksuihin EU on sitoutunut hyväksyessään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavia toimenpideohjelmia. Komission päätös toimenpideohjelman hyväksymisestä on varainhoitoasetuksen 84 artiklassa tarkoitettu rahoituspäätös. Siitä tulee kyseisessä asetuksessa tarkoitettu oikeudellinen sitoumus, kun päätöksestä on ilmoitettu asianomaiselle jäsenvaltiolle.

Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin sovellettavan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 76 artiklassa säädetään seuraavaa:

”Unionin talousarviositoumukset toteutetaan kunkin ohjelman osalta rahastokohtaisina vuotuisina erinä 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana. Suoritusvaraukseen liittyvät talousarviositoumukset tehdään kussakin ohjelmassa erikseen muista ohjelmaan kohdennettavista määrärahoista.”

Edellä olevassa taulukossa esitetään ensin koko monivuotinen rahoituskehys (sarake A) ja sen jälkeen oikeudelliset sitoumukset, joista ei ole vielä tehty talousarviositoumuksia. Taulukosta ilmenee myös sitoumusten enimmäismäärä suhteessa vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeissa 1B, 2 ja 3 vahvistettuihin enimmäismääriin. Nämä oikeudelliset sitoumukset ovat siis avoinna olevia määriä, jotka EU on sitoutunut maksamaan vuoden 2016 joulukuun 31. päivän jälkeen. Sarakkeessa B esitetään komission vuoden loppuun mennessä tekemät oikeudelliset sitoumukset, ja sarakkeessa C niihin liittyvät talousarviositoumukset vuoden lopussa. Vuoden 2016 lopussa ei ollut purettuja sitoumuksia (sarake D).

5.3.   MERKITTÄVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET MUILLA ALOILLA

MERKITTÄVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET MUILLA ALOILLA

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Verkkojen Eurooppa -väline | 13 799 | 10 051 |
| Copernicus | 2 393 | 2 939 |
| ITER | 1 891 | 2 022 |
| Galileo-ohjelma | 523 | 124 |
| Kalastussopimukset | 247 | 373 |
| Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset | 2 419 | 2 511 |
| Muut sopimukset | 1 003 | 1 079 |
| Yhteensä | 22 275 | 19 098 |

milj. euroa

31.12.2016

31.12.2015

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

13 799

13 799

10 051

10 051

Copernicus

Copernicus

2 393

2 393

2 939

2 939

ITER

ITER

1 891

1 891

2 022

2 022

Galileo-ohjelma

Galileo-ohjelma

523

523

124

124

Kalastussopimukset

Kalastussopimukset

247

247

373

373

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

2 419

2 419

2 511

2 511

Muut sopimukset

Muut sopimukset

1 003

1 003

1 079

1 079

Yhteensä

Yhteensä

22 275

22 275

19 098

19 098

Nämä määrät liittyvät pitkäaikaisiin oikeudellisiin sitoumuksiin, joita ei ollut vielä katettu talousarviossa maksusitoumusmäärärahoilla vuoden lopussa. Nämä sitovat velvoitteet budjetoidaan vuotuisina erinä ja maksut suoritetaan tulevina vuosina.

Tietyt tärkeät ohjelmat (ks. jäljempänä) voidaan toteuttaa vuotuisina erinä varainhoitoasetuksen 85 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tällä tavoin EU voi tehdä oikeudellisia sitoumuksia (allekirjoittaa avustus-, valtuutus- ja hankintasopimuksia) tiettynä vuonna käytettävissä olevia maksusitoumusmäärärahoja suuremmalle määrälle. Tämän vuoksi huomattava osa voimassa olevan monivuotisen rahoituskehyksen kokonaismäärärahoista voi olla jo sidottu. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat ohjelmat:

| — | Verkkojen Eurooppa -väline |
| --- | --- |

—

Verkkojen Eurooppa -väline

| — | Copernicus |
| --- | --- |

—

Copernicus

| — | ITER ja |
| --- | --- |

—

ITER ja

| — | Galileo. |
| --- | --- |

—

Galileo.

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -välineestä annetaan rahoitustukea Euroopan laajuisille verkoille, jotta voidaan tukea yhteistä etua koskevia infrastruktuurihankkeita liikenteen, televiestinnän ja energian aloilla. Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevat oikeudelliset sitoumukset kattavat liikenteen osalta vuodet 2014–2020 ja energian osalta vuodet 2014–2021. Näiden sitoumusten oikeusperusta on 11. joulukuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013 Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129). Tämän asetuksen 19 artiklassa säädetään vuosierien käyttämisestä.

Copernicus

Copernicus

Copernicus on Euroopan maanseurantaohjelma – ks. myös liitetieto 2.2. Nämä sitoumukset ovat voimassa vuoteen 2020 saakka. Komissio on allekirjoittanut asetuksen (EU) N:o 377/2014 mukaisesti valtuutussopimukset Euroopan avaruusjärjestön (ESA), Euroopan sääsatelliittijärjestön (Eumetsat) ja Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskuksen (ECMWF) kanssa (Copernicus-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 911/2010 kumoamisesta 3 päivänä huhtikuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 377/2014, EUVL L 122, 24.4.2014, s. 44). Kyseisen asetuksen 8 artiklassa säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin.

2.2

ITER – kansainvälinen lämpöydinkoereaktori

ITER – kansainvälinen lämpöydinkoereaktori

Näillä sitoumuksilla on tarkoitus kattaa ITER-laitosten tulevat rahoitustarpeet vuoteen 2021 saakka. EU:n (Euratomin) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa toteutetaan Fusion for Energy -yhteisyrityksen kautta. Rahoitusosuuksia saadaan myös jäsenvaltioilta ja Sveitsiltä. Nämä sitoumukset on tehty eurooppalaisen yhteisyrityksen perustamisesta ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten sekä etujen myöntämisestä perustettavalle yhteisyritykselle tehdyn neuvoston päätöksen 2007/198/Euratom muuttamisesta 13. joulukuuta 2013 annetun neuvoston päätöksen 2013/791/Euratom mukaisesti. Kyseisessä päätöksessä säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin. ITER perustettiin hallinnoimaan ITER-laitteistoa ja kannustamaan eri tahoja käyttämään sitä, edistämään yleistä tietämystä fuusioenergiasta ja lisäämään sen hyväksyntää sekä hoitamaan muita tehtäviä, jotka ovat tarpeen ITERin tavoitteiden saavuttamiseksi. ITER-yhteisyritykseen osallistuvat EU, Kiina, Intia, Venäjä, Etelä-Korea, Japani ja Yhdysvallat.

Galileo-ohjelma

Galileo-ohjelma

Nämä määrät on osoitettu Galileo-ohjelmalle, jonka puitteissa kehitetään eurooppalaista maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää – ks. myös liitetieto 2.2. Nämä sitoumukset ovat voimassa vuoteen 2020 saakka. Komissio on allekirjoittanut ESAn kanssa valtuutussopimuksen asetuksen (EU) N:o 1285/2013 mukaisesti (Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 876/2002 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1285/2013, EUVL L 347, 20.12.2013, s. 1). Kyseisen asetuksen 9 artiklassa säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin.

2.2

Kalastussopimukset

Kalastussopimukset

Nämä vuoteen 2020 voimassa olevat sitoumukset on tehty kolmansien maiden kanssa kansainvälisten kalastussopimusten mukaisten toimien toteuttamiseksi. Ne perustuvat kutakin kolmatta maata koskeviin neuvoston päätöksiin (esim. 5. lokakuuta 2015 annettu neuvoston päätös (EU) 2015/1894 Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan tekemisestä; EUVL L 277, 22.10.2015, s. 4). Nämä ovat kansainvälisiä sopimuksia, joihin sisältyy monivuotisia oikeuksia ja velvoitteita.

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Näiden vuokrasopimusten jäljellä olevana voimassaoloaikana on suoritettava niistä tehtyjen sopimusten mukaisesti seuraavat minimimaksut:

| milj. euroa |
| --- |
| | Vastaisuudessa maksettavat määrät |
| | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Rakennukset | 373 | 1 085 | 944 | 2 402 |
| Atk-laitteet ja muut laitteet | 7 | 10 | 0 | 17 |
| Yhteensä | 380 | 1 095 | 944 | 2 419 |

milj. euroa

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Rakennukset

Rakennukset

373

373

1 085

1 085

944

944

2 402

2 402

Atk-laitteet ja muut laitteet

Atk-laitteet ja muut laitteet

7

7

10

10

0

0

17

17

Yhteensä

Yhteensä

380

380

1 095

1 095

944

944

2 419

2 419

Muut sopimukset

Muut sopimukset

Tämä erä sisältää määrät, joita vastaavat maksut on vielä suoritettava sopimusten voimassaoloaikana. Suurin yksittäinen määrä (276 miljoonaa euroa) liittyy Euroopan parlamentin rakennushankkeisiin.

6.   RAHOITUSRISKIEN HALLINTA

Seuraavat EU:n rahoitusriskien hallintaa koskevat tiedot liittyvät

| — | rahoitusavun myöntämistä koskevaan otto- ja antolainaustoimintaan; komissio on toteuttanut kyseisen avun käyttämällä seuraavia välineitä: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, maksutaselainat, makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom-lainat sekä (selvitystilassa olevan) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön lainat; |
| --- | --- |

—

rahoitusavun myöntämistä koskevaan otto- ja antolainaustoimintaan; komissio on toteuttanut kyseisen avun käyttämällä seuraavia välineitä: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, maksutaselainat, makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom-lainat sekä (selvitystilassa olevan) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön lainat;

| — | treasury-toimintoihin, jotka komissio on toteuttanut EU:n talousarvion toteuttamiseksi ja joihin kuuluvat myös sakkojen tuloutukset; |
| --- | --- |

—

treasury-toimintoihin, jotka komissio on toteuttanut EU:n talousarvion toteuttamiseksi ja joihin kuuluvat myös sakkojen tuloutukset;

| — | talousarviotakauksia varten perustetuissa rahastoissa oleviin varoihin (ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto ja ESIR-takuurahasto); ja |
| --- | --- |

—

talousarviotakauksia varten perustetuissa rahastoissa oleviin varoihin (ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto ja ESIR-takuurahasto); ja

| — | EU:n talousarviosta rahoitettuihin rahoitusvälineisiin. |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviosta rahoitettuihin rahoitusvälineisiin.

6.1.   RISKITYYPIT

RISKITYYPIT

Markkinariski on riski siitä, että rahoitusvälineen käypä arvo tai vastaiset rahavirrat vaihtelevat markkinahintojen muutoksista johtuen. Markkinariski käsittää paitsi tappion myös voiton mahdollisuuden. Siihen kuuluvat valuuttariski, korkoriski ja muu hintariski (EU:hun ei kohdistu merkittävää muuta hintariskiä).

Markkinariski

valuuttariski, korkoriski ja muu hintariski

| 1) | Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan. |
| --- | --- |

1)

Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan.

Valuuttariski

| 2) | Korkoriski liittyy mahdollisuuteen siitä, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo pienenee korkojen noustessa. Nouseva korkotaso yleensä laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen hintaa ja päinvastoin. |
| --- | --- |

2)

Korkoriski liittyy mahdollisuuteen siitä, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo pienenee korkojen noustessa. Nouseva korkotaso yleensä laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen hintaa ja päinvastoin.

Korkoriski

Luottoriski on tappion riski, joka aiheutuu siitä mahdollisuudesta, että velallinen/lainanottaja ei maksa takaisin lainaa tai muuta luottoa (pääomaa, korkoa tai ei kumpaakaan) tai rikkoo muuten sopimuksesta johtuvia velvoitteita. Lainan takaisinmaksu voi viivästyä, lainanottajan maksuja voidaan joutua järjestelemään uudelleen tai velallinen voi joutua konkurssiin.

Luottoriski

Likviditeettiriski tarkoittaa riskiä siitä, että omaisuuserää on hankala myydä; esimerkiksi tiettyä arvopaperia tai muuta omaisuuserää ei voida myydä riittävän nopeasti markkinoilla tappion estämiseksi tai velvoitteen täyttämiseksi.

Likviditeettiriski

6.2.   RISKIENHALLINTAPOLITIIKKA

RISKIENHALLINTAPOLITIIKKA

EU:n talousarvion toteuttaminen perustuu yhä enemmän toimenpideohjelmiin liittyvien rahoitusvälineiden käyttöön. Tämä lähestymistapa poikkeaa avustusten ja tukien myöntämiseen perustuvasta perinteisestä tavasta toteuttaa talousarvio. Sitä sovellettaessa jokaisesta eurosta, joka maksetaan talousarviosta rahoitusvälineiden kautta, lopullinen tuensaaja saa yli euron rahoitustukea vipuvaikutuksen ansiosta. Tällä EU:n budjettivarojen käytöllä pyritään maksimoimaan käytettävissä olevien varojen vaikutus. Lisätietoja näistä instrumenteista on liitetiedossa 2.4.1.

2.4.1

Useimmille rahoitusvälineille on yhteistä se, että toteutus on delegoitu joko EIP-ryhmälle (mukaan lukien EIR) tai muille rahoituslaitoksille komission ja asianomaisen rahoituslaitoksen välisellä sopimuksella. Kyseisten rahoituslaitosten kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyy välittäjiä koskevia tiukkoja ehtoja ja velvoitteita. Niillä varmistetaan, että EU:n rahavarojen käyttöä hallinnoidaan ja niistä raportoidaan asianmukaisesti. Kun rahoitusosuus on sidottu johonkin välineeseen, varat siirretään rahoituksen välittäjän avaamalle erilliselle pankkitilille (varainhoitotili). Rahoituslaitos voi käytettävästä välineestä riippuen käyttää varainhoitotilillä olevia varoja esimerkiksi lainojen myöntämiseen, velkainstrumenttien liikkeeseenlaskuun, oman pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin tehtäviin sijoituksiin tai takauksiin perustuvien maksujen suorittamiseen. Rahoitusvälineiden tuotot on pääsääntöisesti palautettava EU:n talousarvioon.

Rahoitusvälineisiin liittyvä riski on rajoitettu niistä tehdyissä sopimuksissa asetettuun enimmäismäärään, joka on kyseiselle instrumentille talousarviossa osoitettu määrä. Komission vastuulla on usein hankkeen suuririskisin osa (first loss piece). Lisäksi näillä instrumenteilla on tarkoitus tarjota rahoitusta sellaisille tuensaajille, joiden toimintaan liittyy keskimääräistä suurempi riski ja joilla on vaikeuksia saada rahoitusta kaupallisilta luotonantajilta. Tämän vuoksi on todennäköistä, että EU:n talousarviosta joudutaan kattamaan jonkin verran tappioita.

Rahoitusinstrumenttien arvostaminen

Rahoitusinstrumenttien arvostaminen

Seuraavia rahoitusvarojen ja -velkojen luokkia ei arvosteta käypään arvoon: käteisvarat ja muut rahavarat, myönnetyt lainat, saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista sekä otetut lainat ja muut jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät rahoitusvelat. Kyseisten rahoitusvarojen ja -velkojen kirjanpitoarvon katsotaan vastaavan kohtuullisen hyvin niiden käypää arvoa.

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

EU:n lainanottoon ja -antoon sekä niihin liittyviin treasury-toimintoihin sovelletaan näitä toimintoja koskevia neuvoston ja Euroopan parlamentin päätöksiä ja tapauksen mukaan EU:n sisäisiä ohjeita. Eri osa-alueista, kuten lainanotosta, lainanannosta sekä treasury-toiminnoista, on annettu kirjalliset menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Suojausta ei yleensä käytetä korkotason tai valuuttojen kurssien vaihtelujen kattamiseksi, koska EU:n myöntämät lainat myönnetään yleensä samoin ehdoin kuin niiden rahoittamiseksi otetut lainat (back-to-back), jolloin avoimia valuutta- tai korkopositioita ei ole. Tämän back-to-back-periaatteen soveltamista valvotaan säännöllisesti.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavien komission treasury-toimintojen säännöistä ja periaatteista säädetään neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 609/2014 (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU) N:o 804/2016), varainhoitoasetuksessa ja sen soveltamissäännöissä.

Edellä mainittujen asetusten mukaisesti sovelletaan seuraavia perusperiaatteita:

| — | Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat sen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kansalliseen keskuspankkiin. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat sen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kansalliseen keskuspankkiin. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa.

| — | Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä.

| — | Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Tämä rajoitus ei koske komission omien varojen tilejä tapauksissa, joissa on kyse sellaisten lainojen takaisinmaksun laiminlyönnistä, joista on sovittu tai joille on myönnetty takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, tai tapauksissa, joissa (tietyin edellytyksin) käteisvaratarpeet ovat suuremmat kuin tilillä olevat varat. |
| --- | --- |

—

Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Tämä rajoitus ei koske komission omien varojen tilejä tapauksissa, joissa on kyse sellaisten lainojen takaisinmaksun laiminlyönnistä, joista on sovittu tai joille on myönnetty takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, tai tapauksissa, joissa (tietyin edellytyksin) käteisvaratarpeet ovat suuremmat kuin tilillä olevat varat.

| — | Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi. |
| --- | --- |

—

Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi.

Omien varojen tilien lisäksi komissio on avannut pankkitilejä keskuspankeissa ja liikepankeissa suorittaakseen ja vastaanottaakseen maksuja, jotka eivät liity EU:n talousarvioon tuloutettaviin jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Treasury- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Komission treasury- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin. Tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot (esimerkiksi maksujen suorittaminen ja kassanhallinta, rahavirtojen ennustaminen ja toiminnan jatkuvuus). Ohjeiden ja menettelyjen noudattamista valvotaan säännöllisesti. Lisäksi budjettipääosaston ja talouden ja rahoituksen pääosaston välillä vaihdetaan säännöllisesti tietoja riskienhallinnasta ja parhaista käytänteistä.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Ennen vuotta 2010 saadut määrät on talletettu pankkitileille pankeissa, jotka on erityisesti valittu alustavasti maksettujen sakkojen tallettamista varten. Pankit valitaan varainhoitoasetuksessa säädettyjen tarjouskilpailumenettelyjen mukaisesti. Varoja yksittäisiin pankkeihin sijoitettaessa noudatetaan sisäistä riskienhallintapolitiikkaa, jossa määritetään luottoluokitusta koskevat vaatimukset ja varojen määrä, joka voidaan sijoittaa suhteessa vastapuolen oman pääoman määrään. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten toimintalinjojen ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Määrätyt ja alustavasti maksetut sakot on vuodesta 2010 alkaen sijoitettu tarkoitusta varten perustettuun rahastoon (BUFI). Rahaston päätavoitteet ovat rahoitusmarkkinoihin liittyvien riskien vähentäminen ja kaikkien yhteisöjen, joille sakkoja on määrätty, tasapuolinen kohtelu tarjoamalla yhdenmukaisin perustein laskettu takuutuotto. Alustavasti maksetuista sakoista saatujen varojen hoidosta vastaa komissio, joka noudattaa varainhoidon sisäisiä ohjeita. Eri osa-alueista, muun muassa treasury-toiminnoista, on annettu menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten ohjeiden ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Varojen hoidon tavoitteena on sijoittaa komissiolle alustavasti maksetut sakot siten, että

| a) | varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä; |
| --- | --- |

a)

varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä;

| b) | tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa vähintään BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut, ja sakkojen nimellisarvo säilyy. |
| --- | --- |

b)

tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa vähintään BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut, ja sakkojen nimellisarvo säilyy.

Sijoitukset tehdään periaatteessa ainoastaan seuraaviin kohteisiin: määräaikaistalletukset euroalueen keskuspankeissa, euroalueen valtioiden luottolaitoksissa, valtioiden kokonaan omistamissa tai takaamissa pankeissa tai ylikansallisissa laitoksissa; joukkovelkakirjat, velkasitoumukset tai sijoitustodistukset, joiden liikkeeseenlaskijoina ovat valtion tai ylikansalliset laitokset.

Pankkitakaukset

Pankkitakaukset

Komissiolla on lisäksi merkittävät rahoituslaitosten antamat vakuudet, jotka liittyvät komission EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta yrityksille määräämiin sakkoihin (ks. liitetieto 2.6.1.2). Nämä vakuudet on saatu sakkojen maksamiseen velvoitetuilta yrityksiltä vaihtoehtona sakkoihin liittyville alustaville maksuille. Näitä vakuuksia hallinnoidaan sisäisen riskienhallintapolitiikan mukaisesti. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten toimintalinjojen ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

2.6.1.2

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Takuurahaston varojen hoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet sisältyvät 25. marraskuuta 1994 Euroopan komission ja Euroopan investointipankin välillä tehtyyn sopimukseen, jota on muutettu 17. ja 23. syyskuuta 1996, 8. toukokuuta 2002, 25. helmikuuta 2008 ja 9. marraskuuta 2010. Tämän takuurahaston toiminnassa käytetään vain yhtä valuuttaa eli euroa. Takuurahaston kaikki sijoitukset tehdään euroina valuuttakurssiriskin välttämiseksi. Varojen hoidossa noudatetaan rahoitustoimintaan tavanomaisesti sovellettavia varovaisuutta koskevia sääntöjä. Takuurahaston hoidossa on kiinnitettävä erityistä huomiota riskien vähentämiseen ja sen varmistamiseen, että hoidettavina olevat varat voidaan myydä tai siirtää ilman merkittävää viivettä katettavina olevien sitoumusten asettamien vaatimusten mukaisesti.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto perustettiin 25. kesäkuuta 2015 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/1017. Rahaston varojen hoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet esitetään 21. tammikuuta 2016 annetussa komission päätöksessä C(2016) 165. Hoidettavien varojen on tarjottava riittävästi likviditeettiä vakuuksiin perustuvien mahdollisten maksuvaatimusten varalta. Samalla on kuitenkin pyrittävä optimoimaan tuotto ja riskitaso siten, että turvallisuus ja vakaus säilyvät korkealla tasolla.

6.3.   VALUUTTARISKI

VALUUTTARISKI

EU:n rahoitusvälineisiin kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

EU:n rahoitusvälineisiin kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 |
| USD | GBP | DKK | SEK | (euroa) | Muut | Yhteensä |
| Rahoitusvarat | | | | | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 228 | 58 | 14 | 42 | 10 080 | 21 | 10 442 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | (49) | — | — | — | 50 | — | 0 |
| Antolainaus
   (8) | 4 | 0 | — | — | 329 | 10 | 343 |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 1 | 593 | 51 | 81 | 10 888 | 8 | 11 622 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 39 | 2 394 | 428 | 1 220 | 22 387 | 2 117 | 28 585 |
| | 222 | 3 045 | 493 | 1 342 | 43 734 | 2 156 | 50 993 |
| Rahoitusvelat | | | | | | | |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat | (100) | — | — | — | 100 | — | (1) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (1) | (5) | (0) | (0) | (39 983 ) | (16) | (40 005 ) |
| | (101) | (5) | (0) | (0) | (39 883 ) | (16) | (40 005 ) |
| Yhteensä | 121 | 3 040 | 493 | 1 342 | 3 851 | 2 140 | 10 987 |

milj. euroa

31.12.2016

USD

GBP

DKK

SEK

(euroa)

Muut

Yhteensä

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

228

228

58

14

14

42

42

10 080

10 080

21

21

10 442

10 442

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

(49)

(49)

—

—

—

50

50

—

0

0

Antolainaus
   (8)

Antolainaus

8

4

4

0

—

—

329

329

10

10

343

343

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

1

1

593

51

51

81

81

10 888

10 888

8

8

11 622

11 622

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

39

39

2 394

2 394

428

428

1 220

1 220

22 387

22 387

2 117

2 117

28 585

28 585

222

222

3 045

3 045

493

493

1 342

1 342

43 734

43 734

2 156

2 156

50 993

50 993

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

(100)

(100)

—

—

—

100

100

—

(1)

(1)

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(1)

(1)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 983 )

(39 983 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

(101)

(101)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 883 )

(39 883 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

Yhteensä

Yhteensä

121

121

3 040

3 040

493

493

1 342

1 342

3 851

3 851

2 140

2 140

10 987

10 987

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2015 |
| USD | GBP | DKK | SEK | (euroa) | Muut | Yhteensä |
| Rahoitusvarat | | | | | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 81 | 76 | 11 | 8 | 9 416 | 28 | 9 620 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | — | — | — | — | — | — | — |
| Antolainaus
   (8) | 5 | 0 | — | — | 354 | 18 | 377 |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 10 | 542 | 53 | 85 | 9 555 | 78 | 10 324 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 36 | 1 785 | 368 | 1 287 | 17 342 | 853 | 21 671 |
| | 132 | 2 403 | 433 | 1 380 | 36 667 | 977 | 41 992 |
| Rahoitusvelat | | | | | | | |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat | — | — | — | — | — | — | — |
| Muut lyhytaikaiset velat | (1) | (2) | 0 | (0) | (32 187 ) | (1) | (32 191 ) |
| | (1) | (2) | 0 | (0) | (32 187 ) | (1) | (32 191 ) |
| Yhteensä | 131 | 2 401 | 433 | 1 380 | 4 480 | 976 | 9 801 |

milj. euroa

31.12.2015

USD

GBP

DKK

SEK

(euroa)

Muut

Yhteensä

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

81

81

76

11

11

8

8

9 416

9 416

28

28

9 620

9 620

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

—

—

—

—

—

—

—

Antolainaus
   (8)

Antolainaus

8

5

5

0

—

—

354

354

18

18

377

377

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

10

10

542

53

53

85

85

9 555

9 555

78

78

10 324

10 324

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

36

36

1 785

1 785

368

368

1 287

1 287

17 342

17 342

853

853

21 671

21 671

132

132

2 403

2 403

433

433

1 380

1 380

36 667

36 667

977

977

41 992

41 992

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

—

—

—

—

—

—

—

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(0)

(0)

(32 187 )

(32 187 )

(1)

(1)

(32 191 )

(32 191 )

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(0)

(0)

(32 187 )

(32 187 )

(1)

(1)

(32 191 )

(32 191 )

Yhteensä

Yhteensä

131

131

2 401

2 401

433

433

1 380

1 380

4 480

4 480

976

976

9 801

9 801

Jos euro olisi vahvistunut 10 prosenttia suhteessa tiettyihin muihin valuuttoihin, vaikutukset olisivat olleet seuraavat:

| milj. euroa |
| --- |
| | Taloudellinen tulos |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2016 | (4) | (272) | (43) | (118) |
| 2015 | (5) | (212) | (38) | (125) |

milj. euroa

Taloudellinen tulos

USD

GBP

DKK

SEK

2016

2016

(4)

(4)

(272)

(272)

(43)

(43)

(118)

(118)

2015

2015

(5)

(5)

(212)

(212)

(38)

(38)

(125)

(125)

| milj. euroa |
| --- |
| | Nettovarat |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2016 | (7) | (5) | (1) | (4) |
| 31.12.2015 | (7) | (7) | (1) | (1) |

milj. euroa

Nettovarat

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2016

31.12.2016

(7)

(7)

(5)

(5)

(1)

(1)

(4)

(4)

31.12.2015

31.12.2015

(7)

(7)

(7)

(7)

(1)

(1)

(1)

(1)

Jos euro olisi heikentynyt 10 prosenttia suhteessa kyseisiin valuuttoihin, vaikutukset olisivat olleet seuraavat:

| milj. euroa |
| --- |
| | Taloudellinen tulos |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2016 | 5 | 332 | 53 | 145 |
| 2015 | 6 | 259 | 47 | 152 |

milj. euroa

Taloudellinen tulos

USD

GBP

DKK

SEK

2016

2016

5

5

332

332

53

53

145

145

2015

2015

6

6

259

259

47

47

152

152

| milj. euroa |
| --- |
| | Nettovarat |
| USD | GBP | | SEK |
| 31.12.2016 | 9 | 6 | 2 | 5 |
| 31.12.2015 | 9 | 8 | 1 | 1 |

milj. euroa

Nettovarat

USD

GBP

SEK

31.12.2016

31.12.2016

9

9

6

6

2

2

5

5

31.12.2015

31.12.2015

9

9

8

8

1

1

1

1

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Useimmat rahoitusvarat ja -velat ovat euromääräisiä, joten EU:lla ei näissä tapauksissa ole valuuttariskiä. EU kuitenkin myöntää lainoja Yhdysvaltain dollareina Euratomin rahoitusvälineen kautta. Lainat rahoitetaan ottamalla vastaavan suuruisia lainoja Yhdysvaltain dollareissa (back-to-back-operaatiot). EU:lla ei tilinpäätöspäivänä ollut Euratomiin liittyviä valuuttakurssiriskejä.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Omista varoista annetun asetuksen mukaisesti omat varat, jotka jäsenvaltiot maksavat muissa valuutoissa kuin euroina, säilytetään omien varojen pankkitileillä. Varat muunnetaan euroiksi, kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseen. Edellä mainitussa asetuksessa säädetään menettelyistä, joita sovelletaan kyseisten varojen hallinnoinnissa. Joissakin tapauksissa varoja käytetään kyseisen vieraan valuutan määräisten maksujen suorittamiseen ilman muuntamista euroiksi.

Komissio on avannut muiden EU-valuuttojen kuin euron sekä Sveitsin frangin ja Yhdysvaltain dollarin määräisiä pankkitilejä liikepankeissa suorittaakseen kyseisten valuuttojen määräisiä maksuja. Näille tileille siirretään lisää varoja sitä mukaa kuin maksuja suoritetaan, minkä vuoksi ne eivät muodosta valuuttariskiä.

Kun sekalaisia tuloja (muita kuin omia varoja) saadaan muussa valuutassa kuin euroina, ne joko siirretään muille saman valuutan määräisille komission tileille, jos varoja tarvitaan maksujen suorittamiseen, tai ne muunnetaan euroiksi ja siirretään muille euromääräisille tileille. Muille kuin euromääräisille ennakkotileille siirretään varoja sen mukaan miten paljon kulloinkin kyseeseen tulevan valuutan määräisiä varoja arvioidaan lyhyellä aikavälillä tarvittavan maksujen kattamiseksi. Näiden tilien saldoille on asetettu enimmäismäärät.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Koska kaikki sakot määrätään ja maksetaan euroina, komissiolle ei aiheudu riskiä valuuttakurssien vaihtelusta.

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Tämän rahaston rahoitusvarat ovat euromääräisiä, joten valuuttakurssiriskiä ei ole. Lainat, jotka ovat siirtyneet EU:lle sen vuoksi, että rahastolta on vaadittu maksua lainansaajan maksulaiminlyöntien vuoksi, pidetään alkuperäisessä valuutassa, eivätkä ne aiheuta EU:lle valuuttariskiä. Ulkomaanvaluuttojen kurssien vaihteluilta suojaavia toimia ei ole toteutettu, koska lainojen takaisinmaksun aikataulusta ei ole varmuutta.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahaston toimissa käytetään sekä euroja että Yhdysvaltain dollareita. Joulukuussa 2016 tehtiin ensimmäiset sijoitukset dollarimääräisiin kiinteätuottoisiin velkapapereihin (Yhdysvaltojen valtion joukkolainoihin). Tavoitteena oli parantaa tuottoa ja hajauttaa markkinariskiä toimimalla myös Yhdysvaltojen markkinoilla. Valuuttariskiä hallitaan tekemällä johdannaissopimuksia (valuuttatermiinisopimuksia), joilla suojataan dollarimääräisen sijoitussalkun markkina-arvoa. Suojaamattoman valuuttariskin enimmäismääräksi on vahvistettu 1 prosentti sijoitussalkun kokonaisarvosta viitearvon puitteissa ja vuotuisia strategisia allokaatioita noudattaen. Dollarimääräisten sijoitusten markkina-arvon ylittäessä tai alittaessa 1 prosentin raja-arvon tehdään tasapainottava kauppa (muutoksen suuntainen tai vastainen uusi termiinisopimus), jolla suojattu positio kumotaan tai sitä mukautetaan. Suojauksen mukauttaminen voi johtua myös euron ja dollarin kurssin muutoksista.

6.4.   KORKORISKI

KORKORISKI

Seuraavassa taulukossa kuvataan myytävissä olevien rahoitusvarojen korkoherkkyyttä olettaen, että korot nousevat tai laskevat 100 peruspistettä (yhden prosenttiyksikön).

| milj. euroa |
| --- |
| | Nousu (+) / lasku (-) peruspisteinä | Vaikutus taloudelliseen tulokseen ja nettovaroihin |
| 2016: Myytävissä olevat rahoitusvarat | +100 | (291) |
| | - 100 | 313 |
| 2015: Myytävissä olevat rahoitusvarat | +100 | (206) |
| | - 100 | 223 |

milj. euroa

Nousu (+) / lasku (-) peruspisteinä

Vaikutus taloudelliseen tulokseen ja nettovaroihin

2016: Myytävissä olevat rahoitusvarat

2016: Myytävissä olevat rahoitusvarat

+100

+100

(291)

(291)

- 100

- 100

313

313

2015: Myytävissä olevat rahoitusvarat

2015: Myytävissä olevat rahoitusvarat

+100

+100

(206)

(206)

- 100

- 100

223

223

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

EU:lla on otto- ja antolainaustoimintansa luonteen vuoksi merkittävät korolliset varat ja velat. Näiden lainojen korkoriski katetaan kuitenkin siten, että EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back).

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Komission treasury-toimintaan ei kuulu ottolainaus. Tämän vuoksi korkoriskiä ei ole. Komissio saa kuitenkin korkoa varoista, joita se säilyttää pankkitileillään. Komissio on tämän vuoksi ottanut käyttöön toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että pankkitileille kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden mahdollista vaihtelua.

Jäsenvaltioiden valtiokonttoreihin omien varojen vastaanottamista varten avatut tilit ovat korottomia, eikä niistä peritä kuluja. Kansallisissa keskuspankeissa oleville tileille voidaan maksaa korkoa kunkin laitoksen kanssa sovittujen ehtojen mukaisesti. Koska osa näihin tileihin sovellettavista koroista voi olla nykyään negatiivisia, tileillä olevat saldot pidetään mahdollisimman pieninä kassanhallintaan liittyvillä menettelyillä.

Lisäksi omien varojen tilit suojataan negatiivisen koron vaikutuksilta neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2016/804 mukaisesti.

Liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille kertyy korko päivittäin. Korko perustuu muuttuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan positiivista tai negatiivista sopimusmarginaalia. Sopimuksissa määrätään yleensä, että liikepankkien maksama korko ei voi laskea alle nollan. Tämän vuoksi ei ole riskiä siitä, että komission saama korko alittaisi markkinakorot.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Talletuksille kertyvään korkoon ei kohdistu suurta korkoriskiä, koska ne tehdään alle vuodeksi. Muu osa salkusta on sijoitettu arvopapereihin, joiden duraatio on keskimäärin 2,6 vuotta.

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Takuurahastossa olevat varat on sijoitettu salkkuun, jossa olevien rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen duraatio on keskimäärin 3,59 vuotta.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahastossa olevat varat on sijoitettu salkkuun, jossa olevien rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen duraatio on keskimäärin 3,5 vuotta.

6.5.   LUOTTORISKI

LUOTTORISKI

Rahamäärät, jotka edustavat EU:hun kohdistuvaa luottoriskiä raportointikauden lopussa, ovat rahoitusvälineiden kirjanpitoarvot sellaisina kuin ne ilmoitetaan liitetiedossa 2.

2

Analyysi niiden rahoitusvarojen ikäjakaumasta, joiden arvo ei ole alentunut

Analyysi niiden rahoitusvarojen ikäjakaumasta, joiden arvo ei ole alentunut

| milj. euroa |
| --- |
| | Yhteensä | Suoritus ei ole viivästynyt eikä arvo alentunut | Suoritus viivästynyt, mutta arvo ei ole alentunut |
| < 1 vuosi | 1–5 vuotta | > 5 vuotta |
| Antolainaus | 55 477 | 55 476 | 1 | — | — |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 11 622 | 10 310 | 130 | 909 | 273 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 0 | 0 | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2016 | 67 099 | 65 786 | 131 | 909 | 273 |
| Antolainaus | 57 251 | 57 251 | 0 | — | — |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 10 324 | 8 672 | 120 | 1 384 | 148 |
| Yhteensä 31.12.2015 | 67 575 | 65 922 | 120 | 1 384 | 148 |

milj. euroa

Yhteensä

Suoritus ei ole viivästynyt eikä arvo alentunut

Suoritus viivästynyt, mutta arvo ei ole alentunut

< 1 vuosi

1–5 vuotta

> 5 vuotta

Antolainaus

Antolainaus

55 477

55 477

55 476

55 476

1

1

—

—

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

11 622

11 622

10 310

10 310

130

130

909

909

273

273

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

0

0

0

0

—

—

—

Yhteensä 31.12.2016

Yhteensä 31.12.2016

67 099

67 099

65 786

65 786

131

131

909

909

273

273

Antolainaus

Antolainaus

57 251

57 251

57 251

57 251

0

0

—

—

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

10 324

10 324

8 672

8 672

120

120

1 384

1 384

148

148

Yhteensä 31.12.2015

Yhteensä 31.12.2015

67 575

67 575

65 922

65 922

120

120

1 384

1 384

148

148

Saamisiin ja kerrytettävissä oleviin rahamääriin, jotka kuuluvat ryhmään 1–5 vuotta, sisältyy kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättyihin sakkoihin liittyviä kerrytettävissä olevia rahamääriä 870 miljoonaa euroa. Nämä määrät on suurelta osin katettu pankkitakauksilla, minkä vuoksi komissioon kohdistuu alhainen luottoriski. Nämä vakuudet on saatu sakkojen maksamiseen velvoitetuilta yrityksiltä vaihtoehtona sakkoihin liittyville alustaville maksuille.

Luoton laatu niissä rahoitusvaroissa, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

Luoton laatu niissä rahoitusvaroissa, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat (9) | Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (10) | Lainat ja muut saamiset | Käteisvarat | Yhteensä |
| Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus | | | | | |
| Paras ja hyvä luokitus | 6 451 | — | 3 386 | 21 990 | 31 828 |
| Ylemmän keskitason luokitus | 1 412 | — | 23 826 | 5 325 | 30 563 |
| Alemman keskitason luokitus | 1 056 | — | 4 532 | 492 | 6 081 |
| Spekulatiivinen luokitus | — | — | 27 724 | 744 | 28 468 |
| | 8 920 | — | 59 469 | 28 552 | 96 941 |
| Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta | | | | | |
| Ryhmä 1 | — | 0 | 6 238 | 33 | 6 272 |
| Ryhmä 2 | — | — | 79 | — | 79 |
| | — | 0 | 6 317 | 33 | 6 351 |
| Yhteensä | 8 920 | 0 | 65 786 | 28 585 | 103 292 |

milj. euroa

31.12.2016

Myytävissä olevat rahoitusvarat (9)

9

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (10)

10

Lainat ja muut saamiset

Käteisvarat

Yhteensä

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Paras ja hyvä luokitus

Paras ja hyvä luokitus

6 451

6 451

—

3 386

3 386

21 990

21 990

31 828

31 828

Ylemmän keskitason luokitus

Ylemmän keskitason luokitus

1 412

1 412

—

23 826

23 826

5 325

5 325

30 563

30 563

Alemman keskitason luokitus

Alemman keskitason luokitus

1 056

1 056

—

4 532

4 532

492

492

6 081

6 081

Spekulatiivinen luokitus

Spekulatiivinen luokitus

—

—

27 724

27 724

744

744

28 468

28 468

8 920

8 920

—

—

59 469

59 469

28 552

28 552

96 941

96 941

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Ryhmä 1

Ryhmä 1

—

0

0

6 238

6 238

33

33

6 272

6 272

Ryhmä 2

Ryhmä 2

—

—

79

79

—

79

79

—

0

0

6 317

6 317

33

33

6 351

6 351

Yhteensä

Yhteensä

8 920

8 920

0

0

65 786

65 786

28 585

28 585

103 292

103 292

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2015 |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat (9) | Lainat ja muut saamiset | Käteisvarat | Yhteensä |
| Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus | | | | |
| Paras ja hyvä luokitus | 5 945 | 3 256 | 16 147 | 25 349 |
| Ylemmän keskitason luokitus | 1 087 | 23 818 | 4 503 | 29 409 |
| Alemman keskitason luokitus | 1 247 | 4 527 | 263 | 6 037 |
| Spekulatiivinen luokitus | 32 | 29 371 | 732 | 30 136 |
| | 8 310 | 60 973 | 21 646 | 90 930 |
| Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta | | | | |
| Ryhmä 1 | — | 4 855 | 25 | 4 880 |
| Ryhmä 2 | — | 95 | — | 95 |
| | — | 4 950 | 25 | 4 975 |
| Yhteensä | 8 310 | 65 922 | 21 671 | 95 905 |

milj. euroa

31.12.2015

Myytävissä olevat rahoitusvarat (9)

9

Lainat ja muut saamiset

Käteisvarat

Yhteensä

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Paras ja hyvä luokitus

Paras ja hyvä luokitus

5 945

5 945

3 256

3 256

16 147

16 147

25 349

25 349

Ylemmän keskitason luokitus

Ylemmän keskitason luokitus

1 087

1 087

23 818

23 818

4 503

4 503

29 409

29 409

Alemman keskitason luokitus

Alemman keskitason luokitus

1 247

1 247

4 527

4 527

263

263

6 037

6 037

Spekulatiivinen luokitus

Spekulatiivinen luokitus

32

32

29 371

29 371

732

732

30 136

30 136

8 310

8 310

60 973

60 973

21 646

21 646

90 930

90 930

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Ryhmä 1

Ryhmä 1

—

4 855

4 855

25

25

4 880

4 880

Ryhmä 2

Ryhmä 2

—

95

95

—

95

95

—

4 950

4 950

25

25

4 975

4 975

Yhteensä

Yhteensä

8 310

8 310

65 922

65 922

21 671

21 671

95 905

95 905

Edellä olevaan taulukkoon ei ole sisällytetty sellaisia myytävissä olevia rahoitusvaroja, jotka ovat oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä ilman ulkoista luottoluokitusta. Edellä mainitut neljä riskiluokkaa perustuvat pääosin ulkoisten luokituslaitosten luottoluokkiin seuraavasti:

| — | Paras ja hyvä luokitus: Moody’s P-1, Aaa–Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA–AA-; Fitch F1+, F1, AAA–AA- ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Paras ja hyvä luokitus: Moody’s P-1, Aaa–Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA–AA-; Fitch F1+, F1, AAA–AA- ja vastaavat.

| — | Ylemmän keskitason luokitus: Moody’s P-2, A1–A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F-2, A+ – A- ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Ylemmän keskitason luokitus: Moody’s P-2, A1–A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F-2, A+ – A- ja vastaavat.

| — | Alemman keskitason luokitus: Moody’s P-3, Baa1–Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Alemman keskitason luokitus: Moody’s P-3, Baa1–Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- ja vastaavat.

| — | Spekulatiivinen luokitus: Moody’s (muu kuin prime), Ba1–C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Spekulatiivinen luokitus: Moody’s (muu kuin prime), Ba1–C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja vastaavat.

EU käyttää näitä ulkoisten luokituslaitosten luottoluokituksia viitearvoina erityisesti rahoitusvälineitä ja liikepankkeja arvioidessaan. EU voi kuitenkin yksittäistapauksia analysoituaan päättää pitää omaisuuserän tai pankin jossakin edellä mainitussa riskiluokassa, vaikka yksi tai useampi edellä mainituista luokituslaitoksista olisi laskenut vastaavan vastapuolen luottoluokitusta. Vailla luottoluokitusta olevia vastapuolia arvioitaessa ryhmään 1 kuuluvat velalliset, joilla ei ole aiempia maksulaiminlyöntejä, ja ryhmään 2 velalliset, joilla niitä on.

Edellä kohdassa ”Lainat ja muut saamiset” esitetyt spekulatiivisiksi luokitellut määrät liittyvät pääasiassa lainoihin, jotka komissio on myöntänyt tukena taloudellisissa vaikeuksissa oleville jäsenvaltioille, ja tiettyjä jäsenvaltioita koskeviin kerrytettävissä oleviin määriin, jotka perustuvat omia varoja koskeviin säännöksiin tai muuhun oikeusperustaan. Käteisvarat liittyvät omien varojen pankkitileihin, jotka on avattu jäsenvaltioiden valtiokonttoreihin tai keskuspankkeihin asetuksessa säädettyjen omien varojen maksuosuuksien säilyttämistä varten. Komissio voi nostaa näiltä tileiltä varoja ainoastaan kattaakseen talousarvion toteuttamisesta johtuvia käteisvaratarpeita.

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Luottoriskiä hallitaan ensisijaisesti hankkimalla takauksia valtioilta (Euratomin tapauksessa). Seuraavaksi kyseeseen tulee ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto (makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom) ja takuurahaston jälkeen varojen ottaminen jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä. Viime kädessä luottoriskiä hallinnoidaan EU:n talousarvion kautta.

Omia varoja koskevien maksujen enimmäismäärä on omista varoista annettujen säännösten mukaan 1,20 prosenttia suhteessa jäsenvaltioiden BKTL:oon. Maksumäärärahojen kattamiseen vuonna 2016 käytetty omien varojen määrä oli 0,89 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että 31. joulukuuta 2016 näiden vakuuksien kattamiseen oli käytettävissä 0,31 prosentin marginaali. Tätä varten EU:lla on oikeus kääntyä jäsenvaltioiden puoleen varmistaakseen, että se pystyy täyttämään oikeudelliset velvoitteensa velkojiaan kohtaan.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Pääosaa komission rahavaroista säilytetään omista varoista annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 mukaisesti pankkitileillä, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksien maksamista varten (omat varat). Kaikki tällaiset tilit ovat jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. Näistä laitoksista aiheutuu komissiolle pienin mahdollinen luottoriski (tai vastapuoliriski), koska vastapuolena on jäsenvaltio. Osa komission rahavaroista on talletettu liikepankkeihin maksujen suorittamista varten. Näitä tilejä täydennetään tarpeen mukaan, ja niitä hallinnoidaan automaattisesti kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä säilytetään vähimmäismäärä varoja, joka vastaa tileiltä keskimäärin päivittäin suoritettavia maksuja. Tämän vuoksi tilien yliyön-saldot ovat koko ajan pieniä (yli 20 tilillä on keskimäärin alle 100 miljoonaa euroa) eikä komissiolle aiheudu juurikaan riskiä. Nämä määrät on syytä suhteuttaa kaikkien pankkitileillä olevien varojen päivittäiseen yhteismäärään, joka vaihteli 1 miljardista eurosta 30 miljardiin euroon vuonna 2016. Vuonna 2016 näiltä tileiltä suoritettiin maksuja yli 145 miljardia euroa.

Komissioon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

| — | Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava, jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus. |
| --- | --- |

—

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava, jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus.

| — | Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokituksia seurataan päivittäin. |
| --- | --- |

—

Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokituksia seurataan päivittäin.

| — | EU:n ulkopuolisilla edustustoilla on ennakkotilejä paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain. |
| --- | --- |

—

EU:n ulkopuolisilla edustustoilla on ennakkotilejä paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Pankit, joihin talletetaan alustavasti maksetuista sakoista ennen vuotta 2010 saadut määrät, on valittu tarjouskilpailussa noudattaen riskienhallintapolitiikkaa, jossa määritetään luottoluokitusta koskevat vaatimukset ja varojen määrä, joka voidaan tallettaa suhteessa vastapuolen oman pääoman määrään.

Liikepankeilla, jotka on erikseen valittu alustavasti maksettujen sakkojen tallettamista varten, on pääsäännön mukaan oltava pitkän aikavälin luottoluokituksena vähintään A (S&P tai vastaava) ja lyhyen aikavälin luottoluokituksena vähintään A–1 (S&P tai vastaava). Erityistoimia sovelletaan silloin, kun kyseisiin ryhmiin kuuluvien pankkien luottoluokitusta alennetaan. Lisäksi kuhunkin pankkiin talletettu määrä on rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen pankin omista varoista. Tämä osuus vaihtelee pankin luottoluokituksen mukaan. Tällaisten enimmäismäärien laskennassa otetaan huomioon myös kyseisen pankin komission hyväksi antamien vakuuksien määrä. Komissio varmistaa säännöllisesti sen, että pankkeihin tehdyt talletukset täyttävät riskienhallintapolitiikan vaatimukset.

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Vuodesta 2010 lähtien määrätyistä alustavasti maksetuista sakoista saatujen varojen sijoittamisesta valtionlainoihin aiheutuu komissiolle luottoriski. Suurimmat riskikeskittymät aiheutuvat Ranskasta, jonka osuus sijoitussalkun yhteenlasketusta nimellismäärästä on 31 prosenttia. Viiden suurimman riskin maan (Ranska, Italia, Belgia, Saksa ja Luxemburg) osuus sijoitussalkusta on yhteensä 77 prosenttia. Salkun painotettu keskimääräinen luottoluokitus on A (S&P tai vastaava).

Pankkitakaukset

Pankkitakaukset

Pankkitakauksien hyväksymiseen sovellettavalla riskienhallintapolitiikalla varmistetaan, että komission luottokannan laatu on hyvä. Komissio varmistaa säännöllisesti sen, että avoinna olevat vakuudet täyttävät riskienhallintapolitiikan vaatimukset.

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Käteissalkkua varten hyväksytyissä omaisuudenhoidon ohjeissa ja/tai sijoitusstrategiassa määritetään tietyt raja-arvot ja rajoitukset, joilla rajoitetaan salkkuun kohdistuvaa luottoriskiä. Näihin raja-arvoihin ja rajoituksiin kuuluvat kelpoisuuskriteerit, liikkeeseenlaskijaluokasta riippuvat nimellismääräiset absoluuttiset luottolimiitit, liikkeeseenlaskijaluokasta riippuvat suhteelliset keskittymärajat ja yksittäistä liikkeeseenlaskua koskevat keskittymärajat. Kaikilla sijoituksilla on vähintään investointitason luokitus (investment grade).

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

Omaisuudenhoidon ohjeissa ja riski- ja sijoitusstrategioissa määritetään tietyt raja-arvot ja rajoitukset, joilla rajoitetaan salkkuun kohdistuvaa luottoriskiä. Se rajoitetaan yleensä investointiluokkaan. Salkun painotettu keskimääräinen luottoluokitus on A (S&P tai vastaava).

Luottoriskiä vähentäviä lisäjärjestelyjä, kuten takauksia, nettoutussopimuksia tai muita vakuuksia ei ole otettu toistaiseksi käyttöön, koska kaikkien valuuttatermiinisopimusten ainoa vastapuoli on joulukuun 31. päivästä 2016 Kansainvälinen järjestelypankki (BIS). Valuuttajohdannaisiin, joiden käypä arvo raportointikauden lopussa on positiivinen, liittyvä suurin mahdollinen luottoriski on sama kuin niiden taseeseen merkitty kirjanpitoarvo.

6.6.   LIKVIDITEETTIRISKI

LIKVIDITEETTIRISKI

Rahoitusvelkojen maturiteettien analyysi sopimuksen jäljellä olevan maturiteetin mukaan jaoteltuna

Rahoitusvelkojen maturiteettien analyysi sopimuksen jäljellä olevan maturiteetin mukaan jaoteltuna

| milj. euroa |
| --- |
| | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Ottolainaus | 2 094 | 18 084 | 34 950 | 55 128 |
| Muut lyhytaikaiset velat | 40 005 | — | — | 40 005 |
| Muut | 189 | 637 | 1 397 | 2 222 |
| Yhteensä 31.12.2016 | 42 288 | 18 721 | 36 346 | 97 355 |
| Ottolainaus | 7 218 | 9 660 | 39 982 | 56 860 |
| Muut lyhytaikaiset velat | 32 191 | — | — | 32 191 |
| Muut | 721 | 513 | 1 609 | 2 843 |
| Yhteensä 31.12.2015 | 40 130 | 10 173 | 41 591 | 91 894 |

milj. euroa

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Ottolainaus

Ottolainaus

2 094

2 094

18 084

18 084

34 950

34 950

55 128

55 128

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

40 005

40 005

—

—

40 005

40 005

Muut

Muut

189

189

637

637

1 397

1 397

2 222

2 222

Yhteensä 31.12.2016

Yhteensä 31.12.2016

42 288

42 288

18 721

18 721

36 346

36 346

97 355

97 355

Ottolainaus

Ottolainaus

7 218

7 218

9 660

9 660

39 982

39 982

56 860

56 860

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

32 191

32 191

—

—

32 191

32 191

Muut

Muut

721

721

513

513

1 609

1 609

2 843

2 843

Yhteensä 31.12.2015

Yhteensä 31.12.2015

40 130

40 130

10 173

10 173

41 591

41 591

91 894

91 894

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

| milj. euroa |
| --- |
| | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Johdannaisiin liittyvät saamiset | 149 | — | — | 149 |
| Johdannaisiin liittyvät velat | (150) | — | — | (150) |
| Yhteensä 31.12.2016 | (1) | — | — | (1) |

milj. euroa

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Johdannaisiin liittyvät saamiset

Johdannaisiin liittyvät saamiset

149

149

—

—

149

149

Johdannaisiin liittyvät velat

Johdannaisiin liittyvät velat

(150)

(150)

—

—

(150)

(150)

Yhteensä 31.12.2016

Yhteensä 31.12.2016

(1)

(1)

—

—

—

—

(1)

(1)

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Lainanotosta aiheutuva likviditeettiriski katetaan yleensä siten, että EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back). Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto toimii makrotaloudellisen rahoitusavun ja Euratomin likviditeettireservinä ja turvaverkkona siltä varalta, että velalliset myöhästyvät maksuissaan tai laiminlyövät ne. Maksutaselainoihin liittyvissä laiminlyönneissä sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 431/2009. Tässä asetuksessa säädetään menettelystä, joka antaa riittävästi aikaa ottaa käyttöön varoja jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä. Vastaavasta Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin sovellettavasta menettelystä säädetään neuvoston asetuksessa (EU) N:o 407/2010.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

EU:n budjettiperiaatteilla varmistetaan se, että rahavaroista pystytään koko vuoden ajan suorittamaan kaikki maksut. Käytännössä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien kokonaismäärä vastaa varainhoitovuoden maksumäärärahoja. Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet saadaan kahtenatoista kuukausittaisena suorituksena vuoden mittaan, mutta maksujen aikataulu on epätasaisempi. Omien varojen käyttöön asettamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 mukaan jäsenvaltioiden rahoitusosuudet, jotka liittyvät tietyn kuukauden (n) 16. päivän jälkeen hyväksyttyihin (lisä)talousarvioihin, ovat käytettävissä vasta kuukautena n + 2. Vastaavat maksumäärärahat sen sijaan ovat käytettävissä välittömästi. Jotta voidaan varmistaa, että käytettävissä olevat rahavarat riittävät joka kuukausi maksujen suorittamiseen, tarvittavien rahavarojen määrästä laaditaan säännöllisesti ennusteita. Jäsenvaltioita voidaan myös pyytää maksamaan omiin varoihin kuuluvia rahoitusosuuksiaan tai muuta lisärahoitusta etukäteen tiettyyn enimmäismäärään saakka, jos tietyt edellytykset täyttyvät. Menojen epätasainen aikataulu ja yleiset budjettirajoitukset ovat viime vuosina johtaneet siihen, että maksujen rytmiä on valvottava tiiviimmin vuoden aikana. Lisäksi komission päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automatisoituja kassanhallintavälineitä, joilla varmistetaan, että komission jokaisella pankkitilillä on joka päivä riittävästi varoja.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Rahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Salkussa on pääasiassa hyvin likvidejä arvopapereita, jotka voidaan myydä odottamattomien käteistarpeiden täyttämiseksi. Lisäksi 12 kuukauden kuluessa erääntyvien arvopaperien ja vaihtuvakorkoisten velkakirjojen osuus on 33 prosenttia.

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Rahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Rahaston sijoitussalkun on oltava suuruudeltaan vähintään 100 miljoonaa euroa, ja sijoitusten on oltava maturiteetiltaan alle 12 kuukauden rahamarkkinainstrumenteissa. Näiden sijoitusten kokonaismäärä oli 197 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2016. Lisäksi rahaston varojen nimellisarvosta vähintään 20 prosenttia on sijoitettava rahamarkkinainstrumentteihin, kiinteäkorkoisiin jäljellä olevalta maturiteetiltaan enintään 12 kuukauden joukkovelkakirjoihin ja vaihtuvakorkoisiin joukkovelkakirjoihin. Tämä suhdeluku oli 20 prosenttia 31. joulukuuta 2016.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

Takuurahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Salkussa on hyvin likvidejä omaisuuseriä, jotka voidaan myydä odottamattomien käteistarpeiden täyttämiseksi. Kaikkein likvideimpien dollarimääräisten omaisuuserien (Yhdysvaltojen valtion joukkolainat) osuus koko sijoitussalkusta oli tilinpäätöspäivänä 15 prosenttia. Lisäksi 12 kuukauden kuluessa erääntyvien arvopaperien ja vaihtuvakorkoisten velkakirjojen osuus on 23 prosenttia.

Johdannaissopimusten selvitys tapahtuu bruttoselvityksenä niiden sopimusperusteisen maturiteetin mukaisesti. Velvoitteet täytetään dollarimääräisten omaisuuserien myynnillä ja/tai vaihtosopimuksella, jolloin voi syntyä yhteisöstä poistuvaa kassavirtaa valuuttakurssierojen vuoksi.

Vakuusvaatimuksiin liittyvää maksuvalmiuden hallintaa ei tarvita, koska nykyinen suojauksen vastapuoli on suostunut toimimaan komission kanssa ilman vakuusvaatimuksia/vakuuksien muutospyyntöjä.

7.   LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

7.1.   LÄHIPIIRI

LÄHIPIIRI

EU:n lähipiiriin kuuluvat EU:n konsolidoidut yhteisöt ja kyseisten yhteisöjen johtoon kuuluvat avainhenkilöt. Näiden yhteisöjen väliset transaktiot ovat osa EU:n normaalia toimintaa. Tämän vuoksi EU:n tilinpäätössääntöihin ei sisälly kyseisiä transaktioita koskevia erityisiä tiedonantovaatimuksia.

7.2.   JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN ETUUDET

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN ETUUDET

Euroopan komission johtoon kuuluviin avainhenkilöihin liittyvien lähipiiriä koskevien tietojen esittämiseksi kyseiset henkilöt on jaettu seuraaviin viiteen ryhmään:

Ryhmä 1: Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja Euroopan unionin tuomioistuimen presidentti.

Ryhmä 1:

Ryhmä 2: komission varapuheenjohtaja, Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja muut komission varapuheenjohtajat.

Ryhmä 2:

Ryhmä 3: neuvoston pääsihteeri, komission jäsenet, unionin tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu.

Ryhmä 3:

Ryhmä 4: tilintarkastustuomioistuimen presidentti ja jäsenet.

Ryhmä 4:

Ryhmä 5: Euroopan unionin toimielinten ja erillisvirastojen korkeimmat virkamiehet.

Ryhmä 5:

Tiivistelmä johtoon kuuluvien avainhenkilöiden etuuksista esitetään seuraavassa taulukossa – lisätietoja löytyy myös Europa-sivustolla julkaistuista henkilöstösäännöistä. Henkilöstösäännöt ovat virallinen asiakirja, jossa esitetään kaikkien EU:n virkamiesten oikeudet ja velvollisuudet. Johtoon kuuluvat avainhenkilöt eivät ole saaneet EU:lta edullisin ehdoin myönnettäviä lainoja.

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN TALOUDELLISET ETUUDET

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN TALOUDELLISET ETUUDET

| (euroa) |
| --- |
| Etuus työntekijää kohti | Ryhmä 1 | Ryhmä 2 | Ryhmä 3 | Ryhmä 4 | Ryhmä 5 |
| Peruspalkka (kuukausipalkka) | 27 031,43 | 24 484,99 - | 19 587,99 - | 21 155,03 - | 12 455,10 - |
| | | 25 464,39 | 22 036,49 | 22 526,20 | 19 587,99 |
| | | | | | |
| Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| | | | | | |
| Perhelisät: | | | | | |
| Kotitalouslisä (% palkasta) | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 |
| Huollettavana oleva lapsi | 397,29 | 397,29 | 397,29 | 397,29 | 397,29 |
| Alle kouluikäinen | 97,05 | 97,05 | 97,05 | 97,05 | 97,05 |
| Kouluikäinen tai | 269,56 | 269,56 | 269,56 | 269,56 | 269,56 |
| koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella | 539,12 | 539,12 | 539,12 | 539,12 | 539,12 |
| Oikeuden puheenjohtajan korvaus | — | — | 627,76 | — | — |
| | | | | | |
| Edustuslisä | 1 464,87 | 941,46 | 627,76 | — | — |
| | | | | | |
| Vuotuinen matkakulukorvaus | — | — | — | — | — |
| | | | | | |
| Siirrot palkasta jäsenvaltioihin: | | | | | |
| Koulutuslisä (11) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| % palkasta (11) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palkasta ilman korjauskerrointa | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % |
| Edustuskulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | — | — |
| | | | | | |
| Palvelukseen astuminen: | | | | | |
| Asettautumiskorvaus | 54 062,86 | 48 969,98 - | 39 175,99 - | 42 310,07 - | Korvataan |
| | | 50 928,78 | 44 072,99 | 45 052,39 | |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Palvelussuhteen päättyminen: | | | | | |
| Uudelleenasettautumiskorvaus | 27 031,43 | 24 484,99 - | 19 587,99 - | 21 155,03 - | Korvataan |
| | | 25 464,39 | 22 036,49 | 22 526,20 | |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Siirtymäjakso (% palkasta) (12) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | — |
| Sairausvakuutus | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| Eläke (% palkasta, ennen veroja) | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % |
| | | | | | |
| Vähennykset: | | | | | |
| Vero palkasta | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Sairausvakuutusmaksu (% palkasta) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Erityismaksu | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Eläkemaksu | — | — | — | — | 9,8  % |
| Henkilöiden lukumäärä 31.12.2016 | 3 | 6 | 93 | 28 | 112 |

(euroa)

Etuus työntekijää kohti

Ryhmä 1

Ryhmä 2

Ryhmä 3

Ryhmä 4

Ryhmä 5

Peruspalkka (kuukausipalkka)

Peruspalkka (kuukausipalkka)

27 031,43

27 031,43

24 484,99 -

24 484,99 -

19 587,99 -

19 587,99 -

21 155,03 -

21 155,03 -

12 455,10 -

12 455,10 -

25 464,39

25 464,39

22 036,49

22 036,49

22 526,20

22 526,20

19 587,99

19 587,99

Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus

Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Perhelisät:

Perhelisät:

Kotitalouslisä (% palkasta)

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

Huollettavana oleva lapsi

397,29

397,29

397,29

397,29

397,29

Alle kouluikäinen

97,05

97,05

97,05

97,05

97,05

Kouluikäinen tai

269,56

269,56

269,56

269,56

269,56

koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella

539,12

539,12

539,12

539,12

539,12

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

—

—

—

—

627,76

627,76

—

—

—

—

Edustuslisä

Edustuslisä

1 464,87

1 464,87

941,46

941,46

627,76

627,76

—

—

—

—

Vuotuinen matkakulukorvaus

Vuotuinen matkakulukorvaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Koulutuslisä (11)

11

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

% palkasta (11)

11

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palkasta ilman korjauskerrointa

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Edustuskulut

Edustuskulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

—

—

—

—

Palvelukseen astuminen:

Palvelukseen astuminen:

Asettautumiskorvaus

54 062,86

48 969,98 -

39 175,99 -

42 310,07 -

Korvataan

50 928,78

44 072,99

45 052,39

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Palvelussuhteen päättyminen:

Palvelussuhteen päättyminen:

Uudelleenasettautumiskorvaus

27 031,43

24 484,99 -

19 587,99 -

21 155,03 -

Korvataan

25 464,39

22 036,49

22 526,20

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Siirtymäjakso (% palkasta) (12)

12

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

—

Sairausvakuutus

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Eläke (% palkasta, ennen veroja)

Eläke (% palkasta, ennen veroja)

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Vähennykset:

Vähennykset:

Vero palkasta

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Sairausvakuutusmaksu (% palkasta)

Sairausvakuutusmaksu (% palkasta)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Erityismaksu

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

Eläkemaksu

—

—

—

—

9,8  %

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2016

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2016

3

3

6

6

93

93

28

28

112

112

8.   TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

Jäljempänä esitettyjä tietoja lukuun ottamatta komission tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen hyväksymispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

Yhdistynyt kuningaskunta antoi 29. maaliskuuta 2016 virallisen ilmoituksen aikeestaan erota unionista, mikä käynnisti Euroopan unionin perussopimuksen 50 artiklan mukaisen eromenettelyn. Kyseisen artiklan, Eurooppa-neuvoston antamien rahoitussopimusta koskevien suuntaviivojen ja neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti unioni tekee Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sopimuksen eroamiseen sovellettavista järjestelyistä. Tilinpäätöspäivänä neuvotteluprosessi oli vasta alkanut, eikä asialla ole vaikutusta EU:n taloudelliseen asemaan 31. joulukuuta 2016.

9.   KONSOLIDOINNIN LAAJUUS

A.   EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT (52)

EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT (52)

1.   Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet (11)

Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet (11)

Euroopan parlamentti

Euroopan parlamentti

Eurooppa-neuvosto

Eurooppa-neuvosto

Euroopan komissio

Euroopan komissio

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan unionin tuomioistuin

Euroopan unionin tuomioistuin

Euroopan ulkosuhdehallinto

Euroopan ulkosuhdehallinto

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan oikeusasiamies

Euroopan oikeusasiamies

Alueiden komitea

Alueiden komitea

Euroopan unionin neuvosto

Euroopan unionin neuvosto

2.   EU:n virastot (39)

EU:n virastot (39)

2.1.   
  Toimeenpanovirastot (6)

Toimeenpanovirastot (6)

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

2.2.   
  Erillisvirastot (33)

Erillisvirastot (33)

Euroopan meriturvallisuusvirasto

Euroopan meriturvallisuusvirasto

Euroopan lääkevirasto

Euroopan lääkevirasto

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

Euroopan kemikaalivirasto

Euroopan kemikaalivirasto

Fusion for Energy-yhteisyritys (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten)

Fusion for Energy-yhteisyritys (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten)

Eurojust

Eurojust

Euroopan tasa-arvoinstituutti

Euroopan tasa-arvoinstituutti

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

Euroopan ympäristökeskus

Euroopan ympäristökeskus

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

Euroopan pankkiviranomainen

Euroopan pankkiviranomainen

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen virasto

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen virasto

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

eu-LISA (vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto)

eu-LISA (vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

Euroopan rautatievirasto

Euroopan rautatievirasto

Yhteisön kasvilajikevirasto

Yhteisön kasvilajikevirasto

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto

Euroopan poliisivirasto (Europol)

Euroopan poliisivirasto (Europol)

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

Euroopan unionin perusoikeusvirasto

Euroopan unionin perusoikeusvirasto

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

Euroopan koulutussäätiö

Euroopan koulutussäätiö

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

3.   Muut määräysvallassa olevat yhteisöt (2)

Muut määräysvallassa olevat yhteisöt (2)

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (selvitystilassa)

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (selvitystilassa)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

B.   OSAKKUUSYRITYKSET (1)

OSAKKUUSYRITYKSET (1)

Euroopan investointirahasto

Euroopan investointirahasto

VÄHÄMERKITYKSISET YHTEISÖT

VÄHÄMERKITYKSISET YHTEISÖT

Jäljempänä lueteltuja yhteisöjä ei ole käsitelty pääomaosuusmenetelmää soveltaen EU:n vuoden 2016 konsolidoidussa tilinpäätöksessä, koska niiden merkityksen katsotaan olevan vähäinen.

Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys (BBI-yhteisyritys)

Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys (BBI-yhteisyritys)

BBI-yhteisyritys on EU:n ja Bio-based Industries Consortiumin (BIC) välinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke. Se pyrkii toteuttamaan eurooppalaista biotalouden potentiaalia jalostamalla biojätettä vihreämmiksi arkipäivän tuotteiksi käyttäen innovatiivista teknologiaa ja biojalostamoita, jotka muodostavat biotalouden ytimen.

Clean Sky -yhteisyritys

Clean Sky -yhteisyritys

Clean Sky on suurin eurooppalainen tutkimusohjelma, jossa kehitetään innovatiivista huipputeknologiaa lentoliikenteen melutason, hiilidioksidipäästöjen ja muiden päästöjen vähentämiseksi. EU:n Horisontti 2020 -ohjelmasta rahoitusta saavalla Clean Sky -yhteisyrityksellä edistetään EU:n ilmailuteollisuuden yhteistyötä, globaalia johtajuutta ja kilpailukykyä.

Innovatiivisten lääkkeiden alan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettu yhteisyritys (IMI-yhteisyritys)

Innovatiivisten lääkkeiden alan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettu yhteisyritys (IMI-yhteisyritys)

IMI-yhteisyritys on Euroopan suurin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke. Sillä pyritään nopeuttamaan parempien ja turvallisempien lääkkeiden kehittämistä potilaille. IMI on Euroopan unionin ja Euroopan lääketeollisuuden kattojärjestön yhteisyritys.

Elektronisia komponentteja ja järjestelmiä Euroopan johtoasemaa varten (Electronic Components and Systems for European Leadership) kehittävän yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettu ECSEL-yhteisyritys (johon on sulautettu entiset ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritykset)

Elektronisia komponentteja ja järjestelmiä Euroopan johtoasemaa varten (Electronic Components and Systems for European Leadership) kehittävän yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettu ECSEL-yhteisyritys (johon on sulautettu entiset ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritykset)

ECSEL-yhteisyritys on elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla toteutettu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jolla kurotaan umpeen tutkimuksen ja käytännön hyödyntämisen välistä kuilua, yhteensovitetaan strategioita eurooppalaisten ja kansallisten investointien lisäämiseksi ja rakennetaan edistyksellistä ekosysteemiä.

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH)

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH)

FCH-yhteisyritys on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jolla tuetaan tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja demonstrointiin liittyviä toimia polttokenno- ja vetyenergiateknologian alalla Euroopassa. Yhteisyrityksen avulla pyritään nopeuttamaan näiden alojen teknologian tuloa markkinoille ja toteuttamaan niiden potentiaali välineenä, jolla autetaan saavuttamaan vähähiilinen energiajärjestelmä.

Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke (SESAR-yhteisyritys)

Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke (SESAR-yhteisyritys)

SESAR-yhteisyritys on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jonka tavoitteena on ajanmukaistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmä koordinoimalla ja keskittämällä kaikki alaa koskevat tutkimus- ja innovointitoimet EU:ssa.

Shift2Rail-yhteisyritys

Shift2Rail-yhteisyritys

Shift2Rail on ensimmäinen eurooppalainen yhteinen teknologia-aloite rautatiealalla. Yhteisyritys pyrkii keskittämään tutkimusta ja innovaatioita ja löytämään markkinaperusteisia ratkaisuja nopeuttamalla uuden edistyneen teknologian integroimista rautatiealan innovatiivisiksi tuoteratkaisuiksi.

Edellä mainittujen yhteisöjen tilinpäätökset ovat julkisesti saatavilla niiden verkkosivuilla.

TILINPÄÄTÖKSEN SISÄLTÖ JA ANALYYSI

VARAINHOITOVUOSI 2016 (13)

13

Tämän ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” -osion tavoite on antaa lukijalle käsitys unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä esitetyistä EU:n taloudellisesta asemasta, toiminnan tuloksesta ja rahavirroista. Tässä osiossa esitettyjä taloudellisia tietoja ei ole tarkastettu.

1.   EUROOPAN UNIONIN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS: TALOUDELLINEN TILANNE VUONNA 2016

1.1.   TULOT

TULOT

Valtaosa EU:n toimielinten ja elinten tuloista on peräisin muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista. Seuraavassa taulukossa luodaan yleiskatsaus tärkeimpiin tuloluokkiin.

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saatujen tulojen viiden vuoden trendi (milj. euroa)

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saatujen tulojen viiden vuoden trendi (milj. euroa)

Image

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduissa tuloissa oli seuraavat keskeiset muutokset vuoteen 2015 verrattuna:

| — | alv-perusteiset tulot vähenivät 2,5 miljardilla eurolla; tämä johtuu pääasiassa siitä, että alennettua 0,15 prosentin verokantaa sovellettiin ensimmäisen kerran Saksaan, Alankomaihin ja Ruotsiin, kun vuonna 2014 annettu omia varoja koskeva päätös tuli voimaan vuonna 2016; ja |
| --- | --- |

—

alv-perusteiset tulot vähenivät 2,5 miljardilla eurolla; tämä johtuu pääasiassa siitä, että alennettua 0,15 prosentin verokantaa sovellettiin ensimmäisen kerran Saksaan, Alankomaihin ja Ruotsiin, kun vuonna 2014 annettu omia varoja koskeva päätös tuli voimaan vuonna 2016; ja

| — | tulot kilpailusääntöjen rikkomisesta määrätyistä sakoista kasvoivat huomattavasti (3,3 miljardia euroa) kuorma-auto- ja pankkisektorilla määrättyjen sakkojen vuoksi. |
| --- | --- |

—

tulot kilpailusääntöjen rikkomisesta määrätyistä sakoista kasvoivat huomattavasti (3,3 miljardia euroa) kuorma-auto- ja pankkisektorilla määrättyjen sakkojen vuoksi.

Varojen takaisinperintä sisältää komission antamat perintämääräykset, jotka on maksettu tai kuitattu maksetuiksi komission kirjanpitojärjestelmään myöhemmin kirjatuista maksuista. Perintämääräysten tarkoituksena on periä takaisin maksuja, jotka on aiemmin maksettu EU:n talousarviosta.

1.2.   MENOT

MENOT

Menot olivat 144,5 miljardia euroa eli paljon pienemmät kuin edellisenä vuonna (155,9 miljardia euroa vuonna 2015). Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston menot vähenivät 3,7 miljardia euroa, mikä johtuu sekä aiempaan vuosien 2007–2013 ohjelmakauteen liittyvien menojen vähenemisestä että ohjelmakauden 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanon hitaasta käynnistymisestä. Samasta syystä myös maaseuturahastoon ja muihin maaseudun kehittämistä koskeviin välineisiin liittyvät menot ovat vähentyneet 3,7 miljardia euroa.

Suurimmat menoerät ovat jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien varojen siirtoja (102,8 miljardia euroa). Suurimmat rahastot ovat Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja muut maaseudun kehittämisen välineet sekä EAKR, koheesiorahasto ja Euroopan sosiaalirahasto (ESR). Varainhoitovuonna 2016 ne muodostivat lähes 71,1 prosenttia kokonaismenoista.

Image

Suoraan hallinnoitavat menot syntyvät komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttaessa talousarviota. Suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvat myös EU:n kaikkien toimielinten ja virastojen hallintomenot. Välillisessä hallinnoinnissa talousarviota toteuttavat EU:n virastot ja elimet, kolmannet maat, kansainväliset järjestöt ja muut yhteisöt. Kaiken kaikkiaan suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvat menot muodostavat noin 16,2 prosenttia kokonaismenoista (23,4 miljardia euroa). Osuus pysyi samana edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna.

EU myös kirjaa tulevat maksuvelvoitteet menoiksi, mutta ne eivät vielä näy maksuperusteisessa talousarviokirjanpidossa. Ne merkitään erityisesti muihin lyhytaikaisiin velkoihin ja menojäämiin maatalouden ja maaseudun kehittämisen osalta sekä eläkkeisiin ja työsuhde-etuuksiin liittyviin velkoihin komissaarien, Euroopan parlamentin jäsenten ja henkilöstön eläkeoikeuksien osalta. Tämä aiheuttaa yleensä sen, että nettovarat ovat negatiiviset (nämä maksut rahoitetaan tulevista talousarvioista).

1.3.   VARAT

VARAT

EU:n konsolidoidussa taseessa on varoja 163 miljardia euroa

EU:n konsolidoidussa taseessa on varoja 163 miljardia euroa

Image

Merkittävimmät erät taseen vastaavaa-puolella ovat rahoitusvarat (lainat, myytävissä olevat rahoitusvarat ja käteisvarat) ja ennakkomaksut, jotka muodostavat lähes 84 prosenttia EU:n varoista. Lainojen määrä väheni 1,8 miljardia euroa 55,5 miljardiin euroon. Sen sijaan EU:n talousarviosta rahoitettavien myytävissä olevien rahoitusvälineiden (talousarvioon sisältyvät rahoitusvälineet) rahallinen arvo kasvoi noin 455 miljoonaa euroa (460 miljoonaa euroa vuonna 2015). Taseen vastaavaa-puolelle kohtaan ”Avaruusresurssit” on kirjattu varoja, jotka koskevat Copernicus- ja Galileo-ohjelmaa (3,3 miljardia euroa). Galileo-ohjelmaan liittyvät omaisuuserät siirrettiin keskeneräisistä hankinnoista käyttöomaisuushyödykkeisiin, kun Galileo-järjestelmän ensimmäisistä käyttövalmiista palveluista oli ilmoitettu 15. joulukuuta 2016.

EU:n toimielimet ja elimet pyrkivät pitämään käteisvarojen ja muiden rahavarojen määrän alhaisena. Käteisvarojen suuri saldo vuoden lopussa (28,6 miljardia euroa) johtuu pääasiassa seuraavista tekijöistä:

| — | Omien varojen osalta vuoden lopun saldoon sisältyy yhteensä 7,7 miljardin euron nettomäärä, joka palautetaan jäsenvaltioille vuoden 2017 alussa vuoden 2016 lopussa hyväksyttyjen lisätalousarvioiden mukaisesti. Lisäksi vuoden 2016 viimeisinä päivinä saatiin omiin varoihin liittyviä ennakkomaksuja 1,5 miljardia euroa. |
| --- | --- |

—

Omien varojen osalta vuoden lopun saldoon sisältyy yhteensä 7,7 miljardin euron nettomäärä, joka palautetaan jäsenvaltioille vuoden 2017 alussa vuoden 2016 lopussa hyväksyttyjen lisätalousarvioiden mukaisesti. Lisäksi vuoden 2016 viimeisinä päivinä saatiin omiin varoihin liittyviä ennakkomaksuja 1,5 miljardia euroa.

| — | Vuonna 2016 maksettiin lopullisesti huomattava määrä (4,3 miljardia euroa) sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta. Ne sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2016 maksettiin lopullisesti huomattava määrä (4,3 miljardia euroa) sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta. Ne sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon.

| — | Kassavaroihin sisältyy myös 11 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ja maksumäärärahoja, joita ei käytetty vuoden 2016 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

—

Kassavaroihin sisältyy myös 11 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ja maksumäärärahoja, joita ei käytetty vuoden 2016 loppuun mennessä.

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

On huomattava, että monivuotisen rahoituskehyksen sykli vaikuttaa merkittävästi ennakkomaksujen määrään. Esimerkiksi rahoituskehyksen soveltamiskauden alussa voidaan olettaa, että jäsenvaltioille maksetaan koheesiopolitiikan alalla suuria ennakkomaksuja. Komissio pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että ennakkomaksut pysyvät sopivalla tasolla. Hankkeiden riittävän rahoituksen varmistamisen ja menojen oikea-aikaisen kirjaamisen välille on löydettävä oikea tasapaino.

Ennakkomaksujen (pl. muut ennakot jäsenvaltioille sekä Bekou- ja Afrikka-erityisrahastojen rahoitusosuudet) kokonaismäärä on EU:n taseessa 41,6 miljardia euroa (40 miljardia euroa vuonna 2015). Kyseinen määrä liittyy lähes kokonaan komission toimintaan. Noin 64:ää prosenttia komission ennakkomaksuista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tämä tarkoittaa sitä, että talousarvion toteuttaminen on siirretty jäsenvaltioille (ja komissiolla on valvontatehtävä).

Komission ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuna

Komission ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuna

Image

Merkittävimmät yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavat ennakkomaksut koskevat Euroopan aluekehitysrahastoa ja koheesiorahastoa (15,1 miljardia euroa).

Pitkäaikaiset ennakkomaksut vähenivät 8,3 miljardia euroa. Lyhytaikaiset ennakkomaksut puolestaan kasvoivat 9,9 miljardia euroa. Ennakkomaksujen määrien muutokset johtuvat siitä, että ohjelmakausi 2007–2013 on päätösvaiheessaan, joten siihen liittyvistä ennakkomaksuista aiempaa suurempi osa erääntyy 12 kuukauden kuluessa. Ohjelmakautta 2014–2020 koskevat alkuperäiset ennakkomaksut kirjataan pitkäaikaisiksi ja vuotuiset ennakkomaksut lyhytaikaisiksi ennakkomaksuiksi.

RAHOITUSVÄLINEET

RAHOITUSVÄLINEET

Seuraavat erät esitetään rahoitusvälineinä EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä:

| — | EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet

| — | talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat ja |
| --- | --- |

—

talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat ja

| — | rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto. |
| --- | --- |

—

rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto.

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet

EU:n talousarviosta rahoitettavien, suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden merkitys ja volyymi ovat kasvaneet vuosi vuodelta. Tällaisiin rahoitusvälineisiin perustuva lähestymistapa poikkeaa avustusten ja tukien myöntämiseen perustuvasta perinteisestä tavasta toteuttaa talousarvio. Sitä sovellettaessa jokaisesta eurosta, joka maksetaan talousarviosta rahoitusvälineiden kautta, lopullinen tuensaaja saa yli euron rahoitustukea vipuvaikutuksen ansiosta. Tällä EU:n budjettivarojen käytöllä pyritään maksimoimaan käytettävissä olevien varojen vaikutus. EU:n talousarviosta rahoitettavat rahoitusvälineet ovat takausvälineitä, oman pääoman ehtoisia välineitä tai lainavälineitä – ks. jäljempänä yleiskatsaus rahoituskehyksittäin. Näissä rahoitusvälineissä olevat omaisuuserät ovat joko käteisvaroja ja muita rahavaroja tai sijoituksia oman pääoman ehtoisiin välineisiin ja velkapapereihin. Ne esitetään myytävissä olevina rahoitusvaroina EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä.

EU:n talousarviosta rahoitettaviin rahoitusvälineisiin sisältyvät myytävissä olevat rahoitusvarat (vuoden lopun arvo)

Image

Seuraavissa taulukoissa esitetään yhteenveto EU:n talousarviosta rahoitettavista rahoitusvälineistä monivuotisissa rahoituskehyksissä ja niiden arvot 31. joulukuuta 2016:

| milj. euroa |
| --- |
| Useampaa kuin yhtä monivuotista rahoituskehystä koskevat | Varat | Velat | Myönnetyt takaukset |
| Takaus- ja riskinjakovälineet | | | |
| Länsi-Balkanin takausväline | 29 | (17) | — (14) |
| | 29 | (17) | — |
| Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet: | | | |
| Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE) | 119 | — | — |
| Yritysten laajentumisrahasto (ENEF) | 10 | — | — |
| Yritysten innovointirahasto (ENIF) | 20 | — | — |
| Vihreän kasvun rahasto (itäiset lähialueet) | 51 | — | — |
| Aasian velkarahastoon liittyvä mikrotaloushanke | 9 | — | — |
| MENA-rahasto mikro- ja pk-yrityksille (SANAD) | 9 | — | — |
| | 218 | — | — |
| Yhteensä | 247 | (17) | — |

milj. euroa

Useampaa kuin yhtä monivuotista rahoituskehystä koskevat

Varat

Velat

Myönnetyt takaukset

Takaus- ja riskinjakovälineet

Takaus- ja riskinjakovälineet

Länsi-Balkanin takausväline

29

(17)

— (14)

14

29

29

(17)

(17)

—

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE)

119

—

—

Yritysten laajentumisrahasto (ENEF)

10

—

—

Yritysten innovointirahasto (ENIF)

20

—

—

Vihreän kasvun rahasto (itäiset lähialueet)

51

—

—

Aasian velkarahastoon liittyvä mikrotaloushanke

9

—

—

MENA-rahasto mikro- ja pk-yrityksille (SANAD)

9

—

—

218

218

—

—

Yhteensä

Yhteensä

247

247

(17)

(17)

—

| milj. euroa |
| --- |
| Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020 | Varat | Velat | Annetut takaukset |
| Takaus- ja riskinjakovälineet | | | |
| Horisontti 2020 – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin laina- ja takauspalvelu | 698 | (8) | (550) |
| Horisontti 2020 – InnovFin pk-yritysten takausjärjestelmä | 467 | (99) | (371) |
| Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline CEF DI) (15) | 493 | (1) | (465) |
| COSME-lainatakausjärjestely | 160 | (156) | — (14) |
| Työllisyys ja sosiaalinen innovointi | 50 | (16) | — (14) |
| Maaseudun sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite (ElectriFi) | 30 | — | — |
| Kulttuurialan ja luovien alojen lainatakausväline | 6 | (1) | — (14) |
| EU:n pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue | 9 | 0 | — |
| Opintolainojen takausjärjestelmä | 16 | (2) | (14) |
| Luonnonpääoman rahoitusväline (NCFF) | 11 | — | — |
| SEMED MSME Financial Inclusion Programme (mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella) | 15 | (1) | 0 |
| EU:n eteläisten naapurimaiden riskipääomajärjestely | 20 | — | — |
| Itäiseen kumppanuuteen kuuluva Women in Business -ohjelma | 5 | — | — |
| Energiatehokkuuden yksityinen rahoitus (PF4EE) | 18 | 0 | (3) |
| Tuki Mongolian talouden monipuolistamiselle | 2 | — | — |
| | 1 999 | (285) | (1 389 ) |
| Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet: | | | |
| Horisontti 2020 -puiteohjelma – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin pääomajärjestely | 229 | (4) | — |
| COSME (kasvuun tähtäävä pääomajärjestely) | 51 | (3) | — |
| | 280 | (7) | — |
| Yhteensä | 2 279 | (292) | (1 389 ) |

milj. euroa

Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020

Varat

Velat

Annetut takaukset

Takaus- ja riskinjakovälineet

Takaus- ja riskinjakovälineet

Horisontti 2020 – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin laina- ja takauspalvelu

698

(8)

(550)

Horisontti 2020 – InnovFin pk-yritysten takausjärjestelmä

467

(99)

(371)

Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline CEF DI) (15)

15

493

(1)

(465)

COSME-lainatakausjärjestely

160

(156)

— (14)

14

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi

50

(16)

— (14)

14

Maaseudun sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite (ElectriFi)

30

—

—

Kulttuurialan ja luovien alojen lainatakausväline

6

(1)

— (14)

14

EU:n pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue

9

0

—

Opintolainojen takausjärjestelmä

16

(2)

(14)

14

Luonnonpääoman rahoitusväline (NCFF)

11

—

—

SEMED MSME Financial Inclusion Programme (mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella)

15

(1)

0

EU:n eteläisten naapurimaiden riskipääomajärjestely

20

—

—

Itäiseen kumppanuuteen kuuluva Women in Business -ohjelma

5

—

—

Energiatehokkuuden yksityinen rahoitus (PF4EE)

18

0

(3)

Tuki Mongolian talouden monipuolistamiselle

2

—

—

1 999

1 999

(285)

(285)

(1 389 )

(1 389 )

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Horisontti 2020 -puiteohjelma – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin pääomajärjestely

229

(4)

—

COSME (kasvuun tähtäävä pääomajärjestely)

51

(3)

—

280

280

(7)

(7)

—

Yhteensä

Yhteensä

2 279

2 279

(292)

(292)

(1 389 )

(1 389 )

| Monivuotinen rahoituskehys ennen vuotta 2014 | Varat | Velat | Annetut takaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| Takaus- ja riskinjakovälineet: | | | |
| Riskinjakorahoitusväline (RSFF) | 839 | (88) | (711) |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä pk-yritysten takausjärjestelmä | 100 | (190) | (14) |
| Yritysten monivuotinen ohjelma (MAP) | 25 | (34) | (14) |
| Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely | 10 | (7) | (14) |
| Pk-yritysten takausjärjestelmä | 17 | (14) | (14) |
| | 991 | (333) | (711) |
| Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet: | | | |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki | 423 | (3) | — |
| Monivuotisen puiteohjelman pääomajärjestely | 196 | (0) | — |
| Euroopan energiatehokkuusrahasto | 100 | — | — |
| Eurooppalainen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeva Progress-mikrorahoitusjärjestely | 75 | — | — |
| Energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä maailmanlaajuinen rahasto | 74 | — | — |
| Marguerite-rahasto | 54 | — | — |
| Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä (ETF) 1998 | 11 | (0) | — |
| Teknologian siirron pilottihankkeet | 1 | (0) | — |
| | 933 | (3) | — |
| Lainavälineet / oman pääoman ehtoiset välineet ja teknisen avun välineet: | | | |
| MEDA-ohjelma (Euro–Välimeri-kumppanuuteen kuuluva taloudellisen ja teknisen yhteistyön väline) | 202 | 2 | — |
| Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (ENPI) | 142 | 6 | — |
| Pk-yrityksiä tukevat lainat | 18 | — | — |
| | 363 | (8) | — |
| Yhteensä | 2 286 | (344) | (711) |
| Kaikki yhteensä | 4 812 | (652) | (2 101 ) |

Monivuotinen rahoituskehys ennen vuotta 2014

Varat

Velat

Annetut takaukset

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Riskinjakorahoitusväline (RSFF)

839

(88)

(711)

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä pk-yritysten takausjärjestelmä

100

(190)

(14)

14

Yritysten monivuotinen ohjelma (MAP)

25

(34)

(14)

14

Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely

10

(7)

(14)

14

Pk-yritysten takausjärjestelmä

17

(14)

(14)

14

991

991

(333)

(333)

(711)

(711)

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki

423

(3)

—

Monivuotisen puiteohjelman pääomajärjestely

196

(0)

—

Euroopan energiatehokkuusrahasto

100

—

—

Eurooppalainen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeva Progress-mikrorahoitusjärjestely

75

—

—

Energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä maailmanlaajuinen rahasto

74

—

—

Marguerite-rahasto

54

—

—

Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä (ETF) 1998

11

(0)

—

Teknologian siirron pilottihankkeet

1

(0)

—

933

933

(3)

(3)

—

Lainavälineet / oman pääoman ehtoiset välineet ja teknisen avun välineet:

Lainavälineet / oman pääoman ehtoiset välineet ja teknisen avun välineet:

MEDA-ohjelma (Euro–Välimeri-kumppanuuteen kuuluva taloudellisen ja teknisen yhteistyön väline)

202

2

—

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (ENPI)

142

6

—

Pk-yrityksiä tukevat lainat

18

—

—

363

363

(8)

(8)

—

Yhteensä

Yhteensä

2 286

2 286

(344)

(344)

(711)

(711)

Kaikki yhteensä

Kaikki yhteensä

4 812

4 812

(652)

(652)

(2 101 )

(2 101 )

Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat

Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat

Komissio on perustanut takuurahastoja EIP-ryhmälle annettujen talousarviotakausten kattamiseksi (ks. konsolidoidun tilinpäätöksen liitetieto 4.1.1). Nämä takuurahastot rahoitetaan EU:n talousarviosta suoritetuilla maksuilla, jotta voidaan ylläpitää likviditeettipuskuria niiden potentiaalisten tappioiden varalta, joita voidaan joutua kattamaan takausten piiriin kuuluvien toimien osalta. Takuurahastoihin maksetut varat sijoitetaan rahoitusinstrumentteihin, kuten velkapapereihin ja käteis- ja määräaikaistalletuksiin. Komissiolla oli 31. joulukuuta 2016 rahoitusvaroja

4.1.1

| — | ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetussa takuurahastossa 2,3 miljardia euroa; ja |
| --- | --- |

—

ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetussa takuurahastossa 2,3 miljardia euroa; ja

| — | ESIR-takuurahastossa 1 miljardi euroa. |
| --- | --- |

—

ESIR-takuurahastossa 1 miljardi euroa.

ESIR-takuurahasto aloitti toimintansa vuonna 2016.

Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto

Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto

EU valtuutetaan EU:n perussopimuksessa hyväksymään ottolainaustoimia, jotta se voisi hankkia tiettyjen erityistehtävien hoitamiseksi tarvittavat rahoitusvarat. Komissio, joka toimii EU:n puolesta, vastaa tällä hetkellä kolmesta pääasiallisesta lainaohjelmasta (Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM), maksutaselainat ja makrotaloudellinen rahoitusapu), joista se voi myöntää lainoja. EU:n antolainauksen rahoittamiseksi tarvittava pääoma hankitaan pääomamarkkinoilta tai käyttämällä välittäjinä rahoituslaitoksia.

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat on tarkoitettu EU:n ulkopuolisille kumppanimaille. Joulukuun 31. päivään 2016 mennessä myönnettyjen lainojen nimellisarvo oli 2 947 miljoonaa euroa.

ERVM-lainat

ERVM-lainat

ERVM:n piiriin kuuluvien Irlannin ja Portugalin rahoitusapuohjelmien voimassaolo päättyi vuonna 2014, minkä vuoksi lisälainoja ei voida nostaa. Portugali pyysi tammikuussa 2016 virallisesti maksuajan pidennystä ensimmäiseen ERVM-lainaansa, joka sen oli määrä maksaa takaisin EU:lle 3. kesäkuuta 2016. Alkuperäinen 4,75 miljardin euron maksuerä jälleenrahoitettiin kolmella uudella erällä, jotka ovat suuruudeltaan 1,5 miljardia euroa, 2,25 miljardia euroa ja 1 miljardi euroa. Ne erääntyvät vuosina 2023, 2031 ja 2036. Tämä on suurin syy siihen, että vuoden 2016 taseessa lyhytaikaisten lainojen ja niihin liittyvän lainanoton määrä väheni ja pitkäaikaisten lainojen ja niihin liittyvän lainanoton määrä kasvoi.

Maksutaselainat

Maksutaselainat

Unkarille myönnettyjen maksutaselainojen rahoitusapuohjelma päättyi 2010. Latvian ja Romanian rahoitusapuohjelmat puolestaan päättyivät vuonna 2012. Lisäksi Romanialle myönnetyt kaksi ennalta varautuvan rahoitusavun ohjelmaa päättyivät vuosina 2013 ja 2015. Romania ei nostanut näitä lainoja ohjelmien voimassaoloaikana. Unkari maksoi viimeisen 1,5 miljardin euron lainaeränsä takaisin huhtikuussa 2016.

Yleiskatsaus rahoitusapuna myönnettyihin lainoihin (nimellismäärät):

| miljardia euroa |
| --- |
| | Maksutaselainat | ERVM-lainat (16) | Yhteensä |
| Unkari | Latvia | Romania | Yht. | Irlanti | Portugali | Yht. |
| Myönnetty yhteensä | 6,5 | 3,1 | 5,0  (17) | 14,6 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 63,1 |
| Nostetut lainat 31.12.2016 | 5,5 | 2,9 | 5,0 | 13,4 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 60,2 |
| Takaisin maksetut lainat yhteensä 31.12.2016 | (5,5 ) | (2,2 ) | (1,5 ) | (9,2 ) | — | — | — | (9,2 ) |
| Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2016 | — | 0,7 | 3,5 | 4,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 51,0 |

miljardia euroa

Maksutaselainat

ERVM-lainat (16)

16

Yhteensä

Unkari

Latvia

Romania

Yht.

Irlanti

Portugali

Yht.

Myönnetty yhteensä

6,5

3,1

5,0  (17)

17

14,6

22,5

26,0

48,5

63,1

Nostetut lainat 31.12.2016

5,5

2,9

5,0

13,4

22,5

24,3

46,8

60,2

Takaisin maksetut lainat yhteensä 31.12.2016

(5,5 )

(2,2 )

(1,5 )

(9,2 )

—

—

—

(9,2 )

Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2016

—

0,7

3,5

4,2

22,5

24,3

46,8

51,0

1.4.   VELAT

VELAT

EU:n konsolidoidussa taseessa on velkoja 235 miljardia euroa

EU:n konsolidoidussa taseessa on velkoja 235 miljardia euroa

Image

Taseen vastattavaa-puoli koostuu pääasiassa neljästä keskeisestä erästä: eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, lainat, muut lyhytaikaiset velat ja menojäämät. Suurin muutos vuoteen 2015 verrattuna on muiden lyhytaikaisten velkojen kasvu lähes 8 miljardilla eurolla. Tämä kasvu johtuu lähinnä siitä, että maataloustukirahaston rahoituksen (eli jäsenvaltioiden tasolla suoritettavien maksujen) täytäntöönpanotilanne on parantunut vuoteen 2015 verrattuna – ks. konsolidoidun tilinpäätöksen liitetieto 2.12.

2.12

Saadut ja taseessa muiksi lyhytaikaisiksi veloiksi kirjatut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Saadut ja taseessa muiksi lyhytaikaisiksi veloiksi kirjatut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Image

Nettovarat

Nettovarat

Vaikka velkoja on enemmän kuin varoja, EU:n toimielimet ja elimet eivät ole taloudellisissa vaikeuksissa, vaan tietyt velat maksetaan tulevista vuotuisista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti vuonna 2016, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta vuoden 2017 tai sen jälkeisten vuosien talousarvioista. Myös niihin liittyvät tulot kirjataan vasta tulevina vuosina. Suurimmat tällaiset määrät liittyvät maataloustukirahaston toimintaan (maksetaan vuonna 2017) ja työsuhde-etuuksiin (maksetaan seuraavien yli 30 vuoden aikana).

2.   EU:N TALOUSARVION SUOJAAMINEN

Yhteenveto rahoitusoikaisuista ja takaisinperintätoimista vuodelta 2016

Yhteenveto rahoitusoikaisuista ja takaisinperintätoimista vuodelta 2016

Yksi EU:n talousarvion toteuttamisen tärkeimmistä näkökohdista on varmistaa, että virheisiin, petoksiin ja muihin sääntöjenvastaisuuksiin johtavat järjestelmän heikkoudet ennaltaehkäistään tai havaitaan ja korjataan asianmukaisesti. Euroopan tilintarkastustuomioistuin antaa vuosikertomuksessaan tarkastuslausuman tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta ja siitä, onko maksujen virhetaso olennainen. Tarkastuslausuma liitetään EU:n tilinpäätökseen, kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Komission suojatoimet lieventävät näiden virheiden vaikutusta kahden keskeisen mekanismin kautta:

| 1) | ennalta ehkäisevät mekanismit (esim. ennakkotarkastukset, maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen); ja |
| --- | --- |

1)

ennalta ehkäisevät mekanismit (esim. ennakkotarkastukset, maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen); ja

| 2) | korjausmekanismit (lähinnä jäsenvaltioille määrätyt tai niiden kanssa sovitut rahoitusoikaisut ja vähemmässä määrin takaisinperinnät EU:n suorittamien maksujen saajilta). |
| --- | --- |

2)

korjausmekanismit (lähinnä jäsenvaltioille määrätyt tai niiden kanssa sovitut rahoitusoikaisut ja vähemmässä määrin takaisinperinnät EU:n suorittamien maksujen saajilta).

Kun varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (maatalousmenot ja rakennetoimet), jäsenvaltiot ovat menojen koko elinkaaren ajan päävastuussa sen varmistamisesta, että EU:n talousarviosta maksettavat menot ovat laillisia ja sääntöjenmukaisia.

Korjaavat toimenpiteet, eli rahoitusoikaisut ja takaisinperintätoimet, ovat seurausta EU:n talousarviosta rahoitettujen menojen tukikelpoisuuden valvonnasta ja tarkastuksista, joiden toteuttajina ovat komissio ja jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien osa-alueiden tapauksessa myös jäsenvaltiot. Komissio ottaa rahoitusoikaisun tai takaisinperinnän määrää päättäessään huomioon sovellettavan oikeuden rikkomisen ja talousarvioon kohdistuvien vaikutusten luonteen ja merkittävyyden, myös silloin kun on kyse hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteista. Suurin osa oikaisuista tehdään maksun suorittamisen jälkeen.

Rahoitusoikaisujen ja takaisinperinnän prosessi:

Rahoitusoikaisujen ja takaisinperinnän prosessi:

Image

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä esitetään tilinpäätöksessä prosessin kahdessa päävaiheessa. Molemmat vaiheet voivat tapahtua samana vuonna tai eri vuosina:

| 1) | Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä vahvistusvaiheessa: nämä ovat määriä, jotka asianomainen jäsenvaltio on hyväksynyt tai joista komissio on tehnyt päätöksen. Vahvistettujen rahoitusoikaisujen ja takaisinperintätoimien määrä oli vuonna 2016 yhteensä 3 777 miljoonaa euroa (3 499 miljoonaa euroa vuonna 2015). |
| --- | --- |

1)

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä vahvistusvaiheessa: nämä ovat määriä, jotka asianomainen jäsenvaltio on hyväksynyt tai joista komissio on tehnyt päätöksen. Vahvistettujen rahoitusoikaisujen ja takaisinperintätoimien määrä oli vuonna 2016 yhteensä 3 777 miljoonaa euroa (3 499 miljoonaa euroa vuonna 2015).

Vahvistetut rahoitusoikaisut ja takaisinperintätoimet vuonna 2016 – jakautuminen toimintalohkoittain

Vahvistetut rahoitusoikaisut ja takaisinperintätoimet vuonna 2016 – jakautuminen toimintalohkoittain

Image

| 2) | Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä toteutusvaiheessa: nämä määrät muodostavat prosessin viimeisen vaiheen, jossa aiheettomiksi todetut menot oikaistaan lopullisesti. Alakohtaisiin sääntelykehyksiin sisältyy useita toteutusmekanismeja. Toteutettujen rahoitusoikaisujen ja takaisinperintätoimien määrä oli vuonna 2016 yhteensä 3 389 miljoonaa euroa (3 853 miljoonaa euroa vuonna 2015). Rahoitusoikaisujen ja takaisinperinnän toteutus voi kestää useita vuosia. Tämä johtuu lähinnä siitä, että jäsenvaltioille on myönnetty maatalouspolitiikan mukaisesti lykkäyksiä tai useista eristä muodostuva maksuohjelma. Koheesiopolitiikan osalta oikeuskehyksessä säädetään, että toteutus tapahtuu ohjelmakauden päättyessä tai sen jälkeen. |
| --- | --- |

2)

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä toteutusvaiheessa: nämä määrät muodostavat prosessin viimeisen vaiheen, jossa aiheettomiksi todetut menot oikaistaan lopullisesti. Alakohtaisiin sääntelykehyksiin sisältyy useita toteutusmekanismeja. Toteutettujen rahoitusoikaisujen ja takaisinperintätoimien määrä oli vuonna 2016 yhteensä 3 389 miljoonaa euroa (3 853 miljoonaa euroa vuonna 2015). Rahoitusoikaisujen ja takaisinperinnän toteutus voi kestää useita vuosia. Tämä johtuu lähinnä siitä, että jäsenvaltioille on myönnetty maatalouspolitiikan mukaisesti lykkäyksiä tai useista eristä muodostuva maksuohjelma. Koheesiopolitiikan osalta oikeuskehyksessä säädetään, että toteutus tapahtuu ohjelmakauden päättyessä tai sen jälkeen.

Toteutetut rahoitusoikaisut ja takaisinperintätoimet vuonna 2016 – jakautuminen toimintalohkoittain

Toteutetut rahoitusoikaisut ja takaisinperintätoimet vuonna 2016 – jakautuminen toimintalohkoittain

Image

3.   RISKIEN JA EPÄVARMUUSTEKIJÖIDEN HALLINTA EU:N TALOUSARVIOTA TOTEUTETTAESSA

3.1.   MAKROTALOUDELLINEN YMPÄRISTÖ

MAKROTALOUDELLINEN YMPÄRISTÖ

Unionin makrotaloudellinen ympäristö (18) vaikuttaa EU:n jäsenvaltioiden kykyyn täyttää rahoitusvelvoitteensa EU:n toimielimiä ja elimiä kohtaan ja siten myös EU:n kykyyn jatkaa EU:n toimintapolitiikan täytäntöönpanoa.

18

Maailmantalouden näkymiin liittyy tällä hetkellä runsaasti epävarmuutta. Euroopan talous joutui jo vuonna 2016 vastaamaan lukuisiin kansainvälisiin ja EU:n sisäisiin haasteisiin. Näihin kuuluivat muun muassa maailmantalouden ja -kaupan hitain kasvu sitten vuoden 2009, geopoliittiset jännitteet, terrori-iskut useissa jäsenvaltioissa, heikolla pohjalla oleva pankkisektori, Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamista tukenut kansanäänestyksen tulos sekä lisääntyvä globalisaation vastustus. Tähän asti Euroopan talous on kuitenkin reagoinut joustavasti ja jatkanut kasvun ja työpaikkojen luomisen uralla. EU:n BKT:n kasvu nopeutui vuoden 2016 loppua lähestyttäessä, ja vaikuttaa siltä, että kasvuvauhti on säilynyt vuonna 2017. Talouden joustavuutta ovat olleet tukemassa useat suotuisat tekijät. Näihin ovat kuuluneet muun muassa melko alhainen öljyn hinta, euron aikaisempi heikentyminen, kasvua tukeva rahapolitiikka ja pitkälti neutraali finanssipolitiikan viritys. Elpymistä ovat tukeneet myös joissakin jäsenvaltioissa etenkin työmarkkinoilla toteutetut rakenneuudistukset. Kasvun tärkeimpänä veturina on yhä yksityinen kulutus. Investoinnit sen sijaan ovat edelleen jääneet odotuksista. Tämä investointien jatkuva heikkous herättää epäilyksiä elpymisen kestävyydestä ja talouden kasvupotentiaalista. Epävarmuus on kasvamassa poikkeuksellisen suureksi. Sitä lisää osaltaan epävarmuus niistä vaikutuksista, joita Yhdistyneen kuningaskunnan päätöksellä erota EU:sta tulee olemaan.

Euroalueen BKT kasvoi 1,7 prosenttia vuonna 2016. Kasvun odotetaan hidastuvan 1,6 prosenttiin vuonna 2017 ja nopeutuvan tämän jälkeen 1,8 prosenttiin vuonna 2018. Oletuksena on, että tämän vakaan mutta maltillisen kasvun veturina on jatkossakin kotimainen kysyntä. Koko maailman BKT:n kasvun oletetaan saavuttaneen aallonpohjan vuonna 2016, ja sen odotetaan nopeutuvan tänä ja ensi vuonna. EU:n ulkopuolisen kasvun, joka oli 3,2 prosenttia vuonna 2016, odotetaan nopeutuvan 3,7 prosenttiin vuonna 2017 ja 3,9 prosenttiin vuonna 2018.

3.2.   TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

Rahoitusapuohjelmiin liittyvä EU:n otto- ja antolainaus toteutetaan talousarvion ulkopuolella. Hankitut varat lainataan edelleen lainansaajavaltiolle samoin ehdoin kuin ne on hankittu, ts. otetun ja myönnetyn lainan kuponkikorko, erääntymisaika ja määrä ovat samat. Edellä mainitusta järjestelystä huolimatta rahoitusvälineiden velanhoidosta vastaa kuitenkin EU, millä varmistetaan, että kaikki maksut suoritetaan täysimääräisesti ja ajoissa. Komissio on ottanut käyttöön menettelyt sen varmistamiseksi, että otetut lainat maksetaan takaisin myös lainansaajan ollessa maksukyvytön.

Otetut lainat ovat EU:n suoria ja ehdottomia velvoitteita, joiden takaajina ovat EU:n jäsenvaltiot (talousarvioon kohdistuvat ehdolliset velat). EU:n ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetut lainat katetaan ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten tarkoitetusta takuurahastosta. Jos lainan saanut jäsenvaltio laiminlyö takaisinmaksun, velanmaksua varten tarvittavat varat otetaan mahdollisuuksien mukaan komission kassavaroista. Jos tämä ei ole mahdollista, komissio hankkii tarvittavat varat jäsenvaltioilta. EU:n jäsenvaltioilla on EU:n omia varoja koskevan lainsäädännön mukaan (neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 14 artikla) velvollisuus asettaa EU:n käyttöön riittävästi varoja sen velvoitteiden kattamiseksi. Tämän vuoksi sijoittajiin ei kohdistu rahoitettujen lainojen saajavaltioon liittyvää luottoriskiä vaan ainoastaan EU:hun liittyvä luottoriski. Samoin ehdoin toteutettavalla lainanannolla varmistetaan, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttariskiä.

Lainapaketin kokonaismäärä, nostoerien määrä ja (keskimääräinen) enimmäismaturiteetti määritetään kunkin maaohjelman osalta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksissä. Komissio ja lainansaajavaltio sopivat tämän jälkeen laina- ja rahoitusjärjestelyistä, etenkin lainaerien takaisinmaksun eräpäivistä. Lisäksi kaikkien muiden paitsi ensimmäisen lainaerän maksaminen riippuu EU:n ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) yhteisen rahoitusavun tapauksessa sovittujen poliittisten ehtojen täyttämisestä. Tämä vaikuttaa osaltaan rahoitustoimien aikatauluun. Tämä merkitsee sitä, että liikkeeseenlaskun aikataulu ja instrumenttien erääntymisajat riippuvat vastaavasta EU:n lainanannosta. Rahoitus on aina euromääräistä, ja erääntymisajat ovat 3–30 vuotta.

Seuraavassa taulukossa esitetään suunniteltu nimellismääräinen takaisinmaksuaikataulu maksamatta oleville ERVM- ja maksutaselainoille tilinpäätöspäivänä:

| miljardia euroa |
| --- |
| | Maksutaselainat | ERVM-lainat | YHTEENSÄ |
| Unkari | Latvia | Romania | Yhteensä | Irlanti | Portugali | Yhteensä |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | | 1,5 |
| 2021 | | | | | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | | | | | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | | | | | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | | 0,2 |
| 2026 | | | | | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | | | | | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | | | | | | 2,25 | 2,25 | 2,25 |
| 2032 | | | | | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2035 | | | | | 2,0 | | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | | | | | | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Yhteensä | 0 | 0,7 | 3,5 | 4,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 51,0 |

miljardia euroa

Maksutaselainat

ERVM-lainat

YHTEENSÄ

Unkari

Latvia

Romania

Yhteensä

Irlanti

Portugali

Yhteensä

2017

1,15

1,15

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

1,5

2021

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

2,7

2,7

2,7

2023

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

0,2

0,2

2026

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

2,3

2,3

2,3

2029

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

2,25

2,25

2,25

2032

3,0

3,0

3,0

2035

2,0

2,0

2,0

2036

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

1,5

1,5

3,0

3,0

Yhteensä

Yhteensä

0

0

0,7

0,7

3,5

3,5

4,2

4,2

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

51,0

51,0

Valtioiden väliset rahoituksenvakautusmekanismit (Euroopan rahoitusvakausväline (ERVV) ja Euroopan vakausmekanismi (EVM)) eivät kuulu EU:n perussopimuksen soveltamisalaan, joten niitä ei ole sisällytetty EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen.

3.3.   TALOUSARVIOTAKAUKSIIN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

TALOUSARVIOTAKAUKSIIN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

EU on antanut EIP-ryhmälle takaukset EU:n ulkopuolella myönnetyille lainoille sekä ESIR-takauksella katetuille vieraan ja oman pääoman ehtoisille toimenpiteille. EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedoissa esitetään edellä mainittuja takauksia vastaavat ehdolliset velat 31. joulukuuta 2016 (ks. liitetieto 4.1.1). Lieventääkseen EU:n talousarvioon kohdistuvaa riskiä, joka voisi aiheutua EIP-ryhmän vaatiessa vakuuteen perustuvaa maksua, EU on perustanut antamiaan vakuuksia varten erilliset takuurahastot, jotka ovat ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto ja ESIR-takuurahasto.

4.1.1

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto rahoitetaan EU:n talousarviosta, ja se kattaa 9 prosenttia EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden piiriin kuuluvista, takauksen saaneista kolmansille maille myönnetyistä lainoista vuoden lopussa. Takuurahaston kokonaisvarat olivat 31. joulukuuta 2016 yhteensä 2,3 miljardia euroa. Summalla katetaan rahaston kokonaisvastuut, jotka muodostuvat 19,8 miljardin euron nostetuista lainoista ja 28,8 miljardin euron allekirjoitetuista lainoista. Takauksen kattamien lainojen enimmäismäärä on 39,3 miljardia euroa.

ESIR-takuurahasto aloitti toimintansa vuonna 2016. Se kasvatetaan asteittain 8 miljardiin euroon vuoteen 2022 mennessä. Vuonna 2022 takuurahaston varat kattavat 50 prosenttia EU:n myöntämiin takauksiin liittyvästä 16 miljardin euron enimmäisvastuusta. Vuonna 2016 ESIR-takuurahastoa kasvatettiin 1 miljardilla eurolla. Takauksen kattamista määristä 4,4 miljardia euroa on maksettu. Sopimuksia on allekirjoitettu kaikkiaan 11,2 miljardin euron arvosta (sisältää maksetut määrät).

3.4.   PAKOLAISKRIISIN HALLINTA – TURKIN-PAKOLAISAVUN KOORDINOINTIVÄLINE

PAKOLAISKRIISIN HALLINTA – TURKIN-PAKOLAISAVUN KOORDINOINTIVÄLINE

EU:lla on tällä hetkellä vastassaan ennennäkemätön pakolaiskriisi, jonka ratkaisemiseksi tarvitaan solidaarisuutta, yhteishenkeä ja tehokkuutta. Kriisin mukanaan tuomat haasteet ovat yhteisiä, joten niihin on vastattava koordinoidusti. Turkki on maantieteellisen sijaintinsa vuoksi tällä hetkellä monien pakolaisten ja muuttajien ensimmäinen vastaanotto- ja kauttakulkumaa. Turkkiin on tullut valtavia määriä pakolaisia lähinnä Syyrian kriisin seurauksena, ja maassa onkin nyt eniten pakolaisia ja muuttajia maailmassa.

EU ja sen jäsenvaltiot päättivät vuonna 2015 lisätä tuntuvasti poliittista ja taloudellista tukeaan Turkille auttaakseen maata huolehtimaan pakolaisista. EU:n ja Turkin 29. marraskuuta 2015 antaman julkilausuman puitteissa EU ja Turkki sopivat kokonaisvaltaisesta yhteistyöstä, joka perustuu jaettuun vastuuseen, keskinäisiin sitoumuksiin ja täytäntöönpanoon. Samana päivänä pidetyssä huippukokouksessa käynnistettiin EU:n ja Turkin yhteinen toimintasuunnitelma, jonka tarkoituksena on auttaa Turkkia selviämään Syyrian konfliktin seurauksista.

Vastauksena EU:n jäsenvaltioiden vetoomukseen antaa merkittävää lisärahoitusta Turkissa olevien pakolaisten tukemiseksi komissio perusti Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen. Väline perustettiin 24. marraskuuta 2015 annetulla komission päätöksellä, jota on muutettu 10. helmikuuta 2016 (19). Välineen avulla koordinoidaan varoja, jotka ovat peräisin EU:n talousarviosta ja jäsenvaltioiden maksamista, EU:n talousarvioon ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina otetuista lisärahoitusosuuksista. Näiden varojen määrä oli vuosina 2016–2017 yhteensä 3 miljardia euroa. Jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät 3. helmikuuta 2016 EU:n jäsenvaltioiden ja Euroopan komission välisen yhteisymmärrysasiakirjan, jossa jäsenvaltiot sitoutuivat poliittisella tasolla antamaan käyttöön kansallisia rahoitusosuuksia. Yhteisymmärrysasiakirjassa asetetaan myös rahoituksen edellytyksenä olevat ehdot. Edellä mainittu 3 miljardin euron rahoitus asetetaan käyttöön sen 345 miljoonan euron rahoituksen lisäksi, jonka komissio on jo myöntänyt Turkille Syyrian pakolaiskriisin johdosta ennen Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen käyttöönottoa, ja jäsenvaltioiden Turkille myöntämän kahdenvälisen avun lisäksi.

19

Turkin-pakolaisavun koordinointiväline otettiin käyttöön 17. helmikuuta 2016 koordinointivälineen ohjauskomitean ensimmäisessä kokouksessa. Väline tarjoaa koordinointimekanismin, jonka avulla EU voi toimittaa apua Turkissa oleville pakolaisille nopeasti, tehokkaasti ja tuloksekkaasti. Sillä varmistetaan, että kyseeseen tulevia EU:n rahoitusvälineitä hyödynnetään mahdollisimman tehokkaasti sen varmistamiseksi, että pakolaisten ja pakolaisia vastaanottavien yhteisöjen tarpeisiin vastataan kokonaisvaltaisesti ja koordinoidusti. Toimitettu apu voi olla sekä humanitaarista että muuta apua.

Ohjauskomitea antaa strategista ohjausta, joka koskee yleisiä painopisteitä, tuettavien toimien luonnetta, myönnettäviä määriä sekä kulloinkin käytettäviä rahoitusvälineitä. Se antaa tarvittaessa myös ohjausta ehdoista, jotka liittyvät siihen, miten Turkki on noudattanut EU:n ja Turkin yhteisen toimintasuunnitelman mukaisia sitoumuksiaan. Ohjauskomitean puheenjohtajana on komissio, ja sen jäseninä on kaksi komission edustajaa ja yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta. Turkki osallistuu komitean kokouksiin tarkkailijana.

Ohjauskomitea sopi 12. toukokuuta 2016 pitämässään toisessa kokouksessa Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen perustamisesta annetun komission päätöksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että välineessä keskitytään kuuteen ensisijaiseen osa-alueeseen, jotka ovat 1) humanitaarinen apu, 2) muuttoliikkeen hallinta, 3) koulutus, 4) terveydenhuolto, 5) paikallisinfrastruktuuri ja 6) sosioekonominen tuki.

Välineen koordinoima kokonaistalousarvio on 3 miljardia euroa, ja tästä määrästä on tarkoitus tehdä sopimukset vuosina 2016–2017. Tämä kokonaistalousarvio muodostuu EU:n talousarviosta osoitetusta 1 miljardin euron määrästä ja jäsenvaltioilta saadusta 2 miljardin euron lisärahoituksesta. Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet otetaan suoraan EU:n talousarvioon varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuina ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina ja osoitetaan IPA II -välineen ja humanitaarisen avun budjettikohtiin. EU:n talousarviosta peräisin olevasta 1 miljardin euron rahoituksesta 250 miljoonaa euroa otettiin käyttöön vuonna 2016, ja vuoden 2017 talousarviossa välinettä varten on varattu 750 miljoonaa euroa.

Välineen rahoitus saadaan seuraavista lähteistä:

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2017 | Yhteensä |
| EU:n talousarvio | | | |
| Humanitaarinen apu | 165 | 145 | 310 |
| Muu kuin humanitaarinen apu | | | |
| Liittymistä valmisteleva tukiväline | 55 | 595 | 650 |
| Kehitysyhteistyön rahoitusväline | 10 | 10 | 20 |
| Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 20 | 0 | 20 |
| Muu kuin humanitaarinen apu – välisumma | 85 | 605 | 690 |
| Yhteensä | 250 | 750 | 1 000 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet | 2 000 |

milj. euroa

2016

2017

Yhteensä

EU:n talousarvio

EU:n talousarvio

Humanitaarinen apu

Humanitaarinen apu

165

145

310

Muu kuin humanitaarinen apu

Muu kuin humanitaarinen apu

Liittymistä valmisteleva tukiväline

55

595

650

Kehitysyhteistyön rahoitusväline

10

10

20

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

20

0

20

Muu kuin humanitaarinen apu – välisumma

85

605

690

Yhteensä

Yhteensä

250

250

750

750

1 000

1 000

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

2 000

2 000

Komissio teki kunkin jäsenvaltion kanssa erillisen sopimuksen rahoitusosuudesta, jolla jäsenvaltio osallistuu 2 miljardin euron summan rahoittamiseen varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Välineestä myönnetään sekä humanitaarista apua että muuta tukea. Humanitaarista apua varten on alustavasti varattu 1,4 miljardia euroa ja muuta tukea varten 1,6 miljardia euroa. Humanitaarisella avulla tuetaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevia pakolaisia (ja muita erityistukea tarvitsevia). Tuki on ennustettavaa ja ihmisarvoa kunnioittavaa, ja se ohjataan pakolaisten suojeluun ja heidän perustarpeidensa täyttämiseen. Muulla kuin humanitaarisella avulla tuetaan pakolaisten toimeentuloa ja pyritään parantamaan heidän sosioekonomista asemaansa ja koulutustilannettaan pitkällä aikavälillä. Sillä autetaan lapsia pääsemään perus- ja keskiasteen koulutuksen piiriin ja parannetaan koulutusinfrastruktuuria muun muassa kunnostamalla koulurakennuksia ja tuottamalla oppimateriaalia. Sillä tuetaan myös haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä muun muassa suojelemalla naisia seksuaaliselta ja sukupuoliperusteiselta väkivallalta ja parantamalla naisten pääsyä seksuaali- ja lisääntymisterveydenhuollon piiriin.

Komissio raportoi Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen täytäntöönpanosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti. Se julkaisi ensimmäisen välinettä koskevan vuosikertomuksen (20)2. maaliskuuta 2017.

20

3.5.   NUORISOTYÖLLISYYS

NUORISOTYÖLLISYYS

EU:ssa oli vuoden 2016 elokuussa työttömänä lähes 4,2 miljoonaa alle 25-vuotiasta nuorta, mikä vastaa 18,6 prosentin työttömyysastetta. Vaikka nuorten työttömyysaste on näin laskenut vuoden 2013 ennätyksellisen korkeasta 23,7 prosentin työttömyysasteesta, lähes joka viides nuori on edelleen ilman työtä. Joissakin jäsenvaltioissa työttömien nuorten määrä on kuitenkin tätä suurempi, kuten Kreikassa (jossa nuorten työttömyysaste on 42,7 prosenttia), Espanjassa (43,2 prosenttia) ja Italiassa (38,8 prosenttia).

Torjuakseen nuorisotyöttömyyttä EU jatkoi vuonna 2016 tukeaan nuorisotakuun käyttöönotolle jäsenvaltioissa osana nuorisotyöllisyysaloitetta. Nuorisotyöllisyysaloitteella pyritään vähentämään nuorisotyöttömyyttä EU:n alueilla, joilla tilanne on vaikein. Nuorisotyöllisyysaloite käynnistettiin vuonna 2013. Siitä osoitetaan vuosina 2014–2020 yhteensä 6,4 miljardia euroa kohdennettua rahoitusta hankkeisiin, joilla autetaan nuoria pääsemään työmarkkinoille tällaisilla alueilla. Aloitteen 6,4 miljardin euron kokonaismäärärahoista puolet saadaan EU:n talousarviosta aloitetta varten perustetusta budjettikohdasta ja puolet Euroopan sosiaalirahastosta.

Nuorisotyöllisyysaloitteesta tuetaan 15–24-vuotiaita (joissakin jäsenvaltioissa 15–29-vuotiaita) nuoria, jotka eivät ole koulutuksessa eivätkä työelämässä. Kohderyhmään kuuluu sekä pitkäaikaistyöttömiä nuoria että nuoria, jotka eivät ole rekisteröityneet työnhakijoiksi. Aloitteesta voivat saada tukea sellaisilla alueilla asuvat nuoret, joilla nuorisotyöttömyys oli vuonna 2012 korkeampi kuin 25 prosenttia. Tällä hetkellä tukikelpoisia alueita on 20 jäsenvaltiossa.

Nuorisotyöllisyysaloitteesta myönnettävä rahoitus käytetään nuorisotyöllisyyspaketin täytäntöönpanoon ja etenkin kansallisiin nuorisotakuujärjestelmiin jäsenvaltioissa, jotka saavat tukea aloitteesta. Aloitteen avulla pystytään saavuttamaan suoraan sellaiset nuoret, jotka eivät ole koulutuksessa eivätkä työelämässä, ja tarjoamaan heille henkilökohtaista tukea. Aloitteesta rahoitettaviin, nuorisotakuujärjestelmien kautta nuorille tarjottaviin tukitoimiin kuuluvat muun muassa oppisopimuskoulutus ja erilaiset kurssit, työnantajille maksettavat avustukset sekä tuki yritystoiminnan käynnistämistä varten. Tukimuoto valitaan kunkin nuoren tarpeiden mukaan. Nuorisotyöllisyysaloitteen tuki täydentää näin muuta EU:n tukea, kuten ESR:n tukea, joka ei ole henkilökohtaista ja jolla edistetään yleisesti koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien uudistusten toteuttamista.

Nuorisotakuujärjestelmät ovat jäsenvaltioiden tarpeisiin räätälöityjä kansallisia ohjelmia. Niiden tarkoituksena on varmistaa, että kaikki alle 25-vuotiaat (joissakin jäsenvaltioissa alle 29-vuotiaat) nuoret saavat konkreettisen ja laadukkaan tukitarjouksen neljän kuukauden kuluessa opintojen päättymisestä tai työttömäksi jäämisestä. Jotta tämä tavoite saavutettaisiin, järjestelmät sisältävät sekä nuorille tarkoitettuja suoria toimenpiteitä että kokonaisvaltaisia pitkällä aikavälillä toteutettavia työllisyys- ja koulutusjärjestelmien uudistuksia, jotka perustuvat kaikkien sidosryhmien välisiin laaja-alaisiin kumppanuuksiin.

Lokakuussa 2016 laaditussa tilannekatsauksessa osoitettiin, miten vuonna 2013 käyttöön otettu nuorisotakuu on nuorisotyöllisyysaloitteen, ESR:n ja kansallisen rahoituksen tukemana auttanut parantamaan tilannetta käytännössä. Työttömien nuorten määrä on EU:ssa vähentynyt 1,4 miljoonaa sen jälkeen, kun nuorisotakuu otettiin käyttöön vuonna 2013. Noin 9 miljoonaa nuorta on ottanut vastaan tarjotun työpaikan, harjoittelupaikan tai oppisopimuspaikan. Nuorisotakuun käyttöönotto on lisäksi johtanut perusteellisiin rakenneuudistuksiin monissa jäsenvaltioissa ja auttanut luomaan yritysten ja oppilaitosten välisiä kumppanuuksia. Varmistaakseen nuorisotakuun täysimääräisen ja kestävän täytäntöönpanon komissio esitti, että nuorisotyöllisyysaloitetta jatketaan vuoteen 2020 ja että sen määrärahoja lisätään. Lisäksi komissio ilmoitti uudesta, oppisopimuskoulutuksessa oleville nuorille tarkoitetusta liikkuvuusohjelmasta, jossa vaihtojaksot ovat pitkiä (6–12 kuukautta). Tämä Erasmus Pro -ohjelma on osa nykyistä Eramus+-ohjelmaa, ja sillä tuetaan työssäoppimista ulkomailla.

Komissio käynnisti kesäkuussa 2016 hankkeen ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle”. Ohjelmassa on 10 toimea, joilla pyritään parantamaan osaamisen laatua ja varmistamaan, että osaaminen palvelee työmarkkinoiden tarpeita. Näihin toimiin sisältyy muun muassa aloite, jolla autetaan vähän koulutettuja aikuisia parantamaan luku-, lasku- ja digitaalitaitojaan ja/tai edistymään kohti toisen asteen tai sitä vastaavan koulutustason saavuttamista.

Nuorisotyöllisyysaloitteen toteuttamisessa oli vuodet 2014–2020 kattavan ohjelmakauden kolmen ensimmäisen vuoden aikana viiveitä, jotka olivat samankaltaisia kuin viiveet monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 1b kuuluvien ERI-rahastojen täytäntöönpanossa. Maksut jäivät alun perin ennakoitua pienemmiksi useista syistä. Tällaisia syitä olivat muun muassa ESR:n vastaavien toimenpideohjelmien myöhäinen hyväksyminen ja niiden pitkään kestäneet toteutusvalmistelut, joihin kuuluivat muun muassa ESR:n sääntelykehyksen edellyttämien rakenteiden ja menettelyjen käyttöön ottaminen. Nuorisotyöllisyysaloitteen toteutuksen alkuvaiheessa esiintyneet viiveet johtuivat osaltaan myös siitä, ettei aloitteesta vastaavilla rakenteilla ollut riittäviä hallinnollisia valmiuksia. Tämä puolestaan johtui lähinnä siitä, että kahden ohjelmakauden ohjelmia toteutettiin osittain päällekkäin. Näistä viiveistä huolimatta nuorisotyöllisyysaloitteen toteutus on kuitenkin ollut sekä käytännössä että suoritettujen maksujen näkökulmasta nopeampaa kuin ESR:n, EAKR:n ja koheesiorahaston ohjelmien toteuttaminen.

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUS JA LIITETIEDOT (21)

21

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA | 109 |
| --- | --- |

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

| BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT | 110 |
| --- | --- |

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

| TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT | 113 |
| --- | --- |

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT

| 1. | EU:N TALOUSARVIOKEHYS | 113 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020 | 113 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | VUOTUINEN TALOUSARVIO | 115 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | TOIMINTALOHKOT | 116 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | TULOT | 116 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN | 117 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS | 118 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | EU:N VUODEN 2016 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN – YHTEENVETO | 120 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | TULOT | 120 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | MENOT | 120 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | EU:N TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN | 122 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA | 122 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | EU:N TALOUSARVION MENOJEN TOTEUTUMINEN | 123 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 123 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 124 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 126 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 127 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 128 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN | 129 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN | 131 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN | 134 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN | 136 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN TOIMINTALOHKOITTAIN | 138 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN TOIMIELIMITTÄIN | 140 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN | 140 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 141 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 142 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | ERILLISVIRASTOJEN TALOUSARVIOIDEN TOTEUTTAMINEN | 143 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | TALOUSARVIOTULOT | 143 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN | 145 |
| --- | --- | --- |

6.2.

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Varainhoitovuoden tulot | 144 717 | 146 624 |
| Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista | (135 180 ) | (143 485 ) |
| Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | (1 655 ) | (1 299 ) |
| Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu | 63 | 29 |
| Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset | (1 367 ) | (704) |
| Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | (173) | 182 |
| Talousarvion toteutuma
   (22) | 6 405 | 1 347 |

milj. euroa

2016

2015

Varainhoitovuoden tulot

144 717

146 624

Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista

(135 180 )

(143 485 )

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

(1 655 )

(1 299 )

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu

63

29

Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset

(1 367 )

(704)

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

(173)

182

Talousarvion toteutuma
   (22)

Talousarvion toteutuma

22

6 405

6 405

1 347

1 347

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

TALOUSARVION TULOT

TALOUSARVION TULOT

| milj. euroa |
| --- |
| | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Vahvistetut saamiset | Tulot |
| 1 | Omat varat | 142 269 | 133 677 | 132 192 | 132 166 |
| | 11 – Sokerimaksut | 125 | 133 | 133 | 133 |
| | 12 – Tullimaksut | 18 465 | 20 115 | 19 987 | 19 961 |
| | 13 – Arvonlisävero | 18 813 | 16 279 | 15 935 | 15 935 |
| | 14 – BKTL-varat | 104 866 | 97 149 | 95 578 | 95 578 |
| | 15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely | — | — | 580 | 580 |
| | 16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys | — | — | (22) | (22) |
| 3 | Käytettävissä olevat ylijäämät | — | 1 349 | 1 358 | 1 358 |
| 4 | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 1 348 | 1 348 | 1 459 | 1 452 |
| 5 | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 55 | 55 | 600 | 579 |
| 6 | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 60 | 60 | 6 204 | 5 928 |
| 7 | Viivästyskorot ja sakot | 123 | 123 | 9 739 | 3 175 |
| 8 | Otto- ja antolainaus | 5 | 5 | 46 | 41 |
| 9 | Sekalaiset tulot | 25 | 25 | 27 | 17 |
| Yhteensä | 143 885 | 136 642 | 151 624 | 144 717 |
| Yksityiskohtaiset tiedot tulojen toteutuksesta vuonna 2016 ovat liitetiedossa

  3

  ja selitykset liitetiedossa

  2.1
  . |

milj. euroa

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Vahvistetut saamiset

Tulot

1

Omat varat

142 269

133 677

132 192

132 166

11 – Sokerimaksut

11 – Sokerimaksut

125

125

133

133

133

133

133

133

12 – Tullimaksut

12 – Tullimaksut

18 465

18 465

20 115

20 115

19 987

19 987

19 961

19 961

13 – Arvonlisävero

13 – Arvonlisävero

18 813

18 813

16 279

16 279

15 935

15 935

15 935

15 935

14 – BKTL-varat

14 – BKTL-varat

104 866

104 866

97 149

97 149

95 578

95 578

95 578

95 578

15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely

15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely

—

—

—

—

580

580

580

580

16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys

16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys

—

—

—

—

(22)

(22)

(22)

(22)

3

Käytettävissä olevat ylijäämät

—

1 349

1 358

1 358

4

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 348

1 348

1 459

1 452

5

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

55

55

600

579

6

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

60

60

6 204

5 928

7

Viivästyskorot ja sakot

123

123

9 739

3 175

8

Otto- ja antolainaus

5

5

46

41

9

Sekalaiset tulot

25

25

27

17

Yhteensä

Yhteensä

143 885

143 885

136 642

136 642

151 624

151 624

144 717

144 717

Yksityiskohtaiset tiedot tulojen toteutuksesta vuonna 2016 ovat liitetiedossa

  3

  ja selitykset liitetiedossa

  2.1
  .

Yksityiskohtaiset tiedot tulojen toteutuksesta vuonna 2016 ovat liitetiedossa

3

ja selitykset liitetiedossa

2.1

TALOUSARVIOMENOT: SITOUMUKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

TALOUSARVIOMENOT: SITOUMUKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu | 69 841 | 69 841 | 73 039 | 71 731 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 19 010 | 19 010 | 21 569 | 20 332 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 50 831 | 50 831 | 51 471 | 51 400 |
| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 62 484 | 62 470 | 66 952 | 64 547 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 42 220 | 42 218 | 46 051 | 44 285 |
| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus | 4 052 | 4 292 | 4 423 | 4 336 |
| 4. | Globaali Eurooppa | 9 167 | 9 377 | 12 240 | 11 278 |
| 5. | Hallinto | 8 935 | 8 951 | 9 642 | 9 358 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 3 771 | 3 778 | 4 121 | 3 979 |
| 6. | Korvaukset | — | — | — | — |
| 8. | Negatiivinen varaus ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — |
| 9. | Erityisrahoitusvälineet | 525 | 346 | 395 | 61 |
| Yhteensä | 155 004 | 155 277 | 166 690 | 161 310 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

69 841

69 841

73 039

71 731

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

19 010

19 010

19 010

19 010

21 569

21 569

20 332

20 332

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

50 831

50 831

50 831

50 831

51 471

51 471

51 400

51 400

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

62 484

62 470

66 952

64 547

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

42 220

42 220

42 218

42 218

46 051

46 051

44 285

44 285

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

4 052

4 292

4 423

4 336

4.

Globaali Eurooppa

9 167

9 377

12 240

11 278

5.

Hallinto

8 935

8 951

9 642

9 358

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

3 771

3 771

3 778

3 778

4 121

4 121

3 979

3 979

6.

Korvaukset

—

—

—

—

8.

Negatiivinen varaus ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

9.

Erityisrahoitusvälineet

525

346

395

61

Yhteensä

Yhteensä

155 004

155 004

155 277

155 277

166 690

166 690

161 310

161 310

TALOUSARVIOMENOT: MAKSUT MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

TALOUSARVIOMENOT: MAKSUT MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu | 66 263 | 59 459 | 63 618 | 56 265 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 17 418 | 17 406 | 20 976 | 18 461 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 48 844 | 42 053 | 42 642 | 37 804 |
| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 55 121 | 55 214 | 59 464 | 57 412 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 42 212 | 42 210 | 46 057 | 44 084 |
| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3 022 | 3 069 | 3 195 | 3 077 |
| 4. | Globaali Eurooppa | 10 156 | 9 860 | 11 163 | 10 277 |
| 5. | Hallinto | 8 935 | 8 951 | 10 490 | 9 324 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 3 771 | 3 778 | 4 683 | 3 975 |
| 6. | Korvaukset | — | — | — | — |
| 8. | Negatiivinen varaus ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — |
| 9. | Erityisrahoitusvälineet | 389 | 90 | 140 | 61 |
| Yhteensä | 143 885 | 136 642 | 148 069 | 136 416 |
| Yksityiskohtaiset tiedot menojen toteutuksesta vuonna 2016 ovat liitetiedossa
  4

  ja selitykset liitetiedossa

  2.2
  . |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

66 263

59 459

63 618

56 265

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

17 418

17 418

17 406

17 406

20 976

20 976

18 461

18 461

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

48 844

48 844

42 053

42 053

42 642

42 642

37 804

37 804

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

55 121

55 214

59 464

57 412

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

42 212

42 212

42 210

42 210

46 057

46 057

44 084

44 084

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

3 022

3 069

3 195

3 077

4.

Globaali Eurooppa

10 156

9 860

11 163

10 277

5.

Hallinto

8 935

8 951

10 490

9 324

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

3 771

3 771

3 778

3 778

4 683

4 683

3 975

3 975

6.

Korvaukset

—

—

—

—

8.

Negatiivinen varaus ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

9.

Erityisrahoitusvälineet

389

90

140

61

Yhteensä

Yhteensä

143 885

143 885

136 642

136 642

148 069

148 069

136 416

136 416

Yksityiskohtaiset tiedot menojen toteutuksesta vuonna 2016 ovat liitetiedossa
  4

  ja selitykset liitetiedossa

  2.2
  .

4

ja selitykset liitetiedossa

2.2

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT

1.   EU:N TALOUSARVIOKEHYS

Talousarviokirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan varainhoitoasetusta ja sen soveltamissääntöjä. Unionin yleisessä talousarviossa vahvistetaan vuosittain unionin tulot ja menot. Siinä noudatetaan monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä ja muita kyseiseen kehykseen sisältyviä säännöksiä sekä kyseisen kehyksen mukaisesti hyväksyttyjä monivuotisia ohjelmia koskevia säädöksiä.

1.1.   MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020

MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020

| milj. euroa |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Yhteensä |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu |

milj. euroa

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Yhteensä

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1a. | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |
| --- | --- |

1a.

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1b. | Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio |
| --- | --- |

1b.

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat |
| --- | --- |

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 779

44 190

43 951

44 146

44 163

44 241

44 264

308 734

| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus |
| --- | --- |

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globaali Eurooppa |
| --- | --- |

4.

Globaali Eurooppa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Hallinto |
| --- | --- |

5.

Hallinto

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

josta: toimielinten hallintomenot

7 056

7 351

7 679

8 007

8 360

8 700

9 071

56 224

| 6. | Korvaukset |
| --- | --- |

6.

Korvaukset

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatiivinen varaus |
| --- | --- |

8.

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Erityisrahoitusvälineet |
| --- | --- |

9.

Erityisrahoitusvälineet

—

—

—

—

—

—

—

—

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Maksumäärärahat yhteensä

Maksumäärärahat yhteensä

135 762

135 762

140 719

140 719

144 685

144 685

142 906

142 906

149 713

149 713

154 286

154 286

157 358

157 358

1 025 429

1 025 429

Edellä olevassa taulukossa on esitetty monivuotisen rahoituskehyksen mukaiset enimmäismäärät käyvin hinnoin. Varainhoitovuosi 2016 oli vuodet 2014–2020 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen kolmas vuosi. Maksusitoumusmäärärahojen yhteenlaskettu enimmäismäärä vuonna 2016 oli 154 738 miljoonaa euroa eli 1,05 prosenttia suhteessa EU:n BKTL:oon. Vastaava koko varainhoitovuotta 2016 koskeva maksumäärärahojen enimmäismäärä oli 144 685 miljoonaa euroa eli 0,98 prosenttia suhteessa EU:n BKTL:oon.

Komissio mukautti koheesiopolitiikan määrärahoja monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti osana vuotta 2017 koskevaa monivuotisen rahoituskehyksen teknistä mukautusta (COM(2016) 311, 30.6.2016). Monivuotisen rahoituskehyksen vuosia 2017–2020 koskeviin enimmäismääriin tehtiin mukautuksen seurauksena 4 642 miljoonan euron lisäys, joka koskee otsakkeen 1b maksusitoumusmäärärahoja, ja 1 367 miljoonan euron lisäys, joka koskee maksumäärärahoja (käypinä hintoina).

Monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 varten on sovittu uudet joustavuussäännökset. Yksi uusista säännöksistä antaa mahdollisuuden siirtää maksumäärärahojen enimmäismäärään sisältyvä käyttämätön liikkumavara seuraaville vuosille. Siirto tapahtuu maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran kautta osana monivuotisen rahoituskehyksen seuraavaa vuotta koskevaa teknistä mukautusta. Vuonna 2015 käyttämättä jääneet määrärahat (1 288 miljoonaa euroa käypinä hintoina) ja vuonna 2016 käyttämättä jääneet määrärahat (13 991 miljoonaa euroa käypinä hintoina) siirrettiin tämän vuoksi varainhoitovuosille 2018–2020 ja varainhoitovuosien 2015, 2016 ja 2018–2020 enimmäismääriin tehtiin tämän edellyttämät mukautukset – ks. edellä mainittu monivuotisen rahoituskehyksen vuotta 2017 koskeva tekninen mukautus ja vuotta 2018 koskeva tekninen mukautus (COM(2017) 220, 24.5.2017)

Komissio antoi 14. syyskuuta 2016 tiedonannon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinista/tarkistuksesta (COM(2016) 603). Tiedonantoon liittyi useita lainsäädäntöehdotuksia, joihin kuuluivat muun muassa ehdotus monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen muuttamisesta (COM(2016) 604) ja ehdotus varainhoitoasetuksen ja eräiden perussäädösten varainhoitosääntöjen yksinkertaistamisesta (COM(2016) 605). Talousarvion näkökulmasta ehdotuksilla pyritään lisäämään monivuotisen rahoituskehyksen joustavuutta tekemällä useita muutoksia monivuotista rahoituskehystä koskevaan asetukseen ja myöntämällä lisämääriä painopistealoille, jotka liittyvät työllisyyteen ja kasvuun, muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen. Nämä lisämäärät saadaan käytettävissä olevista liikkumavaroista ja hyödyntämällä käytettävissä olevia joustomahdollisuuksia. Näistä ehdotuksista odotetaan sopimusta kesällä 2017.

Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU (EUVL L 168, 7.6.2014) tultua voimaan kyseisessä päätöksessä määritellyt enimmäismäärät laskettiin päätöksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti uudelleen käyttämällä EKT 2010:een perustuvia tietoja. Uudelleen laskettu BKTL oli yleensä suurempi kuin EKT-95:n mukaisesti laskettu BKTL. Omien varojen enimmäismäärää mukautettiin uudelleenlaskennan seurauksena 1,23 prosentista 1,20 prosenttiin suhteessa EU:n BKTL:oon ja maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärää 1,29 prosentista 1,26 prosenttiin suhteessa EU:n BKTL:oon (COM(2016) 829, 21.12.2016)

Seuraavassa selitetään monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeet:

Otsake 1 – Älykäs ja osallistava kasvu

Otsake 1 – Älykäs ja osallistava kasvu

Tämä otsake jakautuu kahteen toisiinsa yhteydessä olevaan komponenttiin:

| 1a | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, Verkkojen Eurooppa -välineen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin osa-alueisiin liittyvien politiikkojen menot. |
| --- | --- |

1a

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, Verkkojen Eurooppa -välineen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin osa-alueisiin liittyvien politiikkojen menot.

| 1b | Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

1b

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä.

Otsake 2 – Kestävä kasvu: luonnonvarat

Otsake 2 – Kestävä kasvu: luonnonvarat

Otsakkeeseen 2 sisältyvät yhteinen maatalous- ja kalastuspolitiikka ja ympäristötoimet, erityisesti Life+-ohjelma.

Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

Otsakkeella 3 (turvallisuus ja kansalaisuus) otetaan huomioon oikeus- ja sisäasioiden, rajojen turvaamisen, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan, kansanterveyden ja kuluttajansuojan, kulttuurin ja nuorison, tiedotuksen ja kansalaisten kanssa käytävän vuoropuhelun tärkeyden lisääntyminen sekä EU:n erityistehtävät näillä aloilla.

Otsake 4 – Globaali Eurooppa

Otsake 4 – Globaali Eurooppa

Otsakkeeseen 4 kuuluvat kaikki ulkoiset toimet, mukaan lukien kehitysyhteistyö, humanitaarinen apu sekä liittymistä valmistelevat ja naapuruuspolitiikan välineet. EKR ei ole osa monivuotista rahoituskehystä, koska se on EU:n talousarvion ulkopuolella.

Otsake 5 – Hallinto

Otsake 5 – Hallinto

Tämä otsake kattaa kaikkien toimielinten, eläkejärjestelmien ja Eurooppa-koulujen hallintomenot. Muilla toimielimillä kuin komissiolla ne muodostavat kaikki toimielimen menot.

Otsake 6 – Korvaukset

Otsake 6 – Korvaukset

Uusia jäsenvaltioita ei poliittisen sopimuksen mukaisesti aseteta heti jäsenyyden alkuvaiheessa nettomaksajan asemaan. Tähän otsakkeeseen on tämän vuoksi otettu varoja korvauksia varten. Määrä on käytettävissä siirtoihin, joilla tasapainotetaan uusien jäsenvaltioiden unionin talousarvioon suorittamat maksut ja niiden unionin talousarviosta saama rahoitus.

Otsake 9 – Erityisrahoitusvälineet

Otsake 9 – Erityisrahoitusvälineet

EU voi joustomekanismien ansiosta ottaa käyttöön varoja, joita se tarvitsee voidakseen reagoida ennakoimattomiin tapahtumiin, kuten kriiseihin ja hätätilanteisiin. Joustomekanismien soveltamisala ja määrärahat ja niiden käyttämisessä noudatettavat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan monivuotista rahoituskehystä koskevassa asetuksessa ja toimielinten välisessä sopimuksessa. Tämänhetkisessä tilanteessa, jossa menoja pyritään supistamaan, joustomekanismeilla varmistetaan lisäksi, että talousarviolla voidaan vastata painopisteiden muutoksiin ja näin varmistaa, että jokainen euro käytetään siellä, missä sitä eniten tarvitaan. Suurin osa joustomekanismeista on sen vuoksi pidetty monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella, ja niiden mukainen rahoitus voidaan ottaa käyttöön, vaikka menojen enimmäismäärät ylittyisivät.

1.2.   VUOTUINEN TALOUSARVIO

VUOTUINEN TALOUSARVIO

Komissio laatii joka vuosi arvion kaikkien toimielinten tuloista ja menoista ja tekee budjettivallan käyttäjälle talousarvioesityksen. Neuvosto vahvistaa tämän talousarvioesityksen pohjalta kantansa, josta se käy tämän jälkeen neuvotteluja parlamentin kanssa. Kun neuvottelut on saatu päätöksen, parlamentin puhemies toteaa, että yhteinen teksti on lopullisesti hyväksytty, minkä jälkeen talousarvion toteuttaminen voidaan aloittaa. Talousarviota täydennetään varainhoitovuoden aikana lisätalousarvioilla. Talousarvion toteuttaminen on pääosin komission tehtävä.

Talousarvion rakenteessa komission talousarvioon sisältyy sekä hallinto- että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallintomäärärahoja. Talousarviossa on kahdenlaisia määrärahoja: jaksottamattomia määrärahoja ja jaksotettuja määrärahoja. Jaksottamattomilla määrärahoilla rahoitetaan yksivuotisia toimintoja (jotka ovat vuotuisperiaatteen mukaisia). Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön, jotta myös monivuotisten toimintojen rahoittamisessa voidaan noudattaa talousarvion vuotuisperiaatetta. Jaksotetut määrärahat jaetaan maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin:

| — | maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään; |
| --- | --- |

—

maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään;

| — | maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat kyseisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä. |
| --- | --- |

—

maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat kyseisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä.

Tilinpäätöksessä rahoitus on jaettu kahteen pääluokkaan seuraavasti:

| — | lopulliset hyväksytyt talousarviomäärärahat |
| --- | --- |

—

lopulliset hyväksytyt talousarviomäärärahat

| — | lisämäärärahat, jotka sisältävät seuraavat erät:






  — | edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat (käyttämättä jääneet määrät voidaan varainhoitoasetuksen mukaan tietyissä tapauksissa siirtää edelliseltä varainhoitovuodelta kuluvalle varainhoitovuodelle); ja |
| --- | --- | --- |

—

lisämäärärahat, jotka sisältävät seuraavat erät:

—

edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat (käyttämättä jääneet määrät voidaan varainhoitoasetuksen mukaan tietyissä tapauksissa siirtää edelliseltä varainhoitovuodelta kuluvalle varainhoitovuodelle); ja

| — | käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka ovat peräisin takaisin maksetuista määristä, kolmansien osapuolten/maiden EU:n ohjelmiin maksamista rahoitusosuuksista sekä kolmansille tehdyistä töistä; nämä tulot osoitetaan suoraan niitä vastaaviin menopuolen budjettikohtiin, ja ne muodostavat rahoituksen kolmannen pilarin. |
| --- | --- |

—

käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka ovat peräisin takaisin maksetuista määristä, kolmansien osapuolten/maiden EU:n ohjelmiin maksamista rahoitusosuuksista sekä kolmansille tehdyistä töistä; nämä tulot osoitetaan suoraan niitä vastaaviin menopuolen budjettikohtiin, ja ne muodostavat rahoituksen kolmannen pilarin.

Käytettävissä olevat määrärahat saadaan kaikista edellä mainituista rahoituslähteistä.

1.3.   TOIMINTALOHKOT

TOIMINTALOHKOT

Komissiossa on siirrytty toimintojohtamiseen ja otettu suunnittelu- ja johtamisprosessien yhteydessä käyttöön toimintoperusteinen budjetointi. Toimintoperusteisessa budjetoinnissa talousarvion osastot vastaavat toimintalohkoja ja luvut toimintoja. Toimintoperusteisella budjetoinnilla pyritään luomaan selkeät puitteet, joiden avulla komissio voi pyrkiä tavoitteisiinsa lainsäädännön, rahoituksen tai muun politiikan keinoin. Komission tehtävät määritellään toimintoina, jolloin saadaan selkeä kuva komission toimintapolitiikasta ja luodaan yhteiset puitteet painopisteiden määrittämiselle. Resurssit kohdennetaan talousarviossa toimintojen kautta eri painopisteisiin. Toimintoperusteisella budjetoinnilla luodaan yhteys toimintojen ja niiden toteuttamiseksi osoitettujen resurssien välille ja tehostetaan näin samalla komission resurssien käyttöä.

Toimintalohkot voidaan määritellä komission toiminnoista muodostetuiksi homogeenisiksi ryhmiksi, joilla on merkitystä päätöksentekoprosessin kannalta. Kukin toimintalohko vastaa yleensä yhden pääosaston tehtäviä ja koostuu kuudesta tai seitsemästä toiminnosta. Toimintalohkot sisältävät pääasiassa toimintamäärärahoja, koska niihin sisältyvien keskeisten toimintojen tarkoituksena on rahoittaa ulkopuolisten tuensaajien toimintaa kulloinkin kyseeseen tulevan toiminnon alalla. Kunkin toimintalohkon toimintatalousarviota täydennetään toimintalohkon hallintomenoja varten tarvittavilla määrärahoilla.

1.4.   TULOT

TULOT

1.4.1.   
  Omista varoista saatavat tulot

Omista varoista saatavat tulot

Suurin osa tuloista saadaan omista varoista, jotka muodostuvat seuraavista luokista:

| 1) | Perinteiset omat varat: perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä ±14 prosenttia. |
| --- | --- |

1)

Perinteiset omat varat: perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä ±14 prosenttia.

| 2) | Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat: alv-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä ±12 prosenttia. |
| --- | --- |

2)

Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat: alv-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä ±12 prosenttia.

| 3) | Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat: BKTL-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä ±74 prosenttia. |
| --- | --- |

3)

Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat: BKTL-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä ±74 prosenttia.

Omien varojen jakautumisessa noudatetaan EU:n omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetussa neuvoston päätöksessä 2014/335/EU, Euratom vahvistettuja sääntöjä. Tämä päätös tuli voimaan 1. lokakuuta 2016, ja sitä sovelletaan takautuvasti 1. tammikuuta 2014 lähtien. Päätöksen vaikutukset varainhoitovuosiin 2014 ja 2015 on otettu huomioon varainhoitovuonna 2016.

Unionin käyttöön vuotuisten maksumäärärahojen kattamiseksi asetettujen omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,20 prosenttia jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKTL:sta.

1.4.2.   
  Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat muodostuvat tullimaksuista (jotka kannetaan kolmansista maista peräisin olevasta tuonnista) ja sokerimaksuista (jotka kannetaan sokerin tuottajilta sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn rahoittamiseksi). Jäsenvaltiot kantavat nämä varat talouden toimijoilta EU:n puolesta ja pidättävät kyseisistä varoista kantokuluina 20 prosenttia. Kaikki todetut perinteiset omat varat on vietävä jompaankumpaan seuraavista toimivaltaisten viranomaisten ylläpitämistä kirjanpitojärjestelmistä.

| — | Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus.

| — | Edellä mainitussa artiklassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä. |
| --- | --- |

—

Edellä mainitussa artiklassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä.

Jäsenvaltion on tuloutettava perinteiset omat varat komission tilille kyseisen jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai keskuspankissa viimeistään varojen perimiskuukautta seuraavan toisen kuukauden 19. päivää seuraavana ensimmäisenä arkipäivänä (tai perittävä, kun on kyse erilliskirjanpidosta).

1.4.3.   
  Arvonlisävero

Arvonlisävero

Arvonlisävero kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu EU:n sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Alv-määräytymisperuste on kuitenkin jokaisella jäsenvaltiolla rajattu 50 prosenttiin sen BKTL:sta. Yhdenmukainen alv-kanta on 0,30 prosenttia lukuun ottamatta Saksaa, Alankomaita ja Ruotsia, joiden osalta verokanta on 0,15 prosenttia kaudella 2014–2020.

1.4.4.   
  Bruttokansantulo (BKTL)

Bruttokansantulo (BKTL)

BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla rahoitetaan se osuus talousarvion menoista, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla. BKTL-varat saadaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion BKTL:oon samaa kerrointa. BKTL määritetään unionin sääntöjä noudattaen.

Alv- ja BKTL-varat määritetään niiden määräytymisperusteita koskevien ennusteiden perusteella talousarvioesityksen laatimisen yhteydessä. Ennusteita tarkistetaan ja päivitetään varainhoitovuoden aikana annettavassa lisätalousarviossa. Erotus, joka kuvaa, miten paljon määrä, joka jäsenvaltioiden on maksettava todellisten alv- ja BKTL-määräytymisperusteiden perusteella, poikkeaa määrästä, jonka ne ovat jo maksaneet (tarkistettujen) ennusteiden perusteella, voi olla joko negatiivinen tai positiivinen. Komissio tasaa erotuksen kyseistä varainhoitovuotta seuraavan toisen varainhoitovuoden kesäkuun ensimmäiseen työpäivään mennessä. Todellisiin alv- ja BKTL-määräytymisperusteisiin voidaan vielä tehdä oikaisuja seuraavien neljän vuoden aikana, ellei perusteista ole esitetty varaumaa. Varaumia olisi pidettävä mahdollisina saamisina jäsenvaltioilta. Varaumien taloudellista vaikutusta ei kuitenkaan voida vielä tällöin tarkkaan arvioida, joten saamisten määrää ei voida vahvistaa. Kun tarkka määrä tunnetaan, alv- ja BKTL-varoista muodostuva saaminen peritään joko alv- ja BKTL-saldojen erotuksen tasaamisen yhteydessä tai erikseen.

1.4.5.   
  Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestelystä (jonka mukaisesti kyseisen jäsenvaltion suoritettavaksi tulevia omien varojen maksuosuuksia vähennetään ja muiden jäsenvaltioiden vastaavia maksuosuuksia kasvatetaan) päätettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Fontainebleaussa kesäkuussa 1984 Saksan, Itävallan, Ruotsin ja Alankomaiden osuuksia korjausjärjestelyn rahoittamisessa on vähennetty neljäsosaan niiden tavanomaisista rahoitusosuuksista.

1.4.6.   
  Bruttovähennys

Bruttovähennys

Helmikuun 7.–8. päivänä 2013 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että Tanska, Alankomaat ja Ruotsi saavat tehdä vuotuiseen BKTL-maksuosuuteensa bruttovähennyksen vuosina 2014–2020 ja Itävalta vuosina 2014–2016. Tanskan vuotuinen bruttovähennys on 130 miljoonaa euroa, Alankomaiden 695 miljoonaa euroa ja Ruotsin 185 miljoonaa euroa. Itävallan vuotuinen bruttovähennys puolestaan on 30 miljoonaa euroa vuonna 2014, 20 miljoonaa euroa vuonna 2015 ja 10 miljoonaa euroa vuonna 2016 (vuoden 2011 hintoina).

1.4.7.   
  Mukautus, joka koskee omien varojen järjestelmästä vuonna 2014 annetun päätöksen soveltamisen vaikutuksia vuosiin 2014 ja 2015

Mukautus, joka koskee omien varojen järjestelmästä vuonna 2014 annetun päätöksen soveltamisen vaikutuksia vuosiin 2014 ja 2015

Omien varojen järjestelmästä vuonna 2014 annetun päätöksen 11 artiklassa säädetään, että päätöksen tultua voimaan sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014. Talousarvion rahoitus vuosina 2014 ja 2015 oli sen vuoksi laskettava uudelleen uusien sääntöjen mukaisesti. Tätä koskeva mukautus (erotus vanhan päätöksen mukaisesti lasketun vuosia 2014 ja 2015 koskevan rahoituksen ja uuden päätöksen mukaisesti lasketun vastaavan rahoituksen välillä) otettiin talousarvioon lisätalousarviossa nro 5/2016 ja toteutettiin yhtenä maksuna tammikuun 2017 ensimmäisenä työpäivänä.

1.5.   TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN

TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan vuoden maksuosuuksista.

Omat varat viedään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat varainhoitovuoden kuluessa maksaneet komission puolesta avaamilleen tileille. Tuloihin sisältyy myös edellisen varainhoitovuoden talousarvion toteutuma, jos se on ollut ylijäämäinen. Muut tulot viedään kirjanpitoon varainhoitovuoden aikana saatujen määrien perusteella.

Varainhoitovuoden talousarvion toteutumaa laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden määrärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Varainhoitovuoden määrärahoista suoritetuiksi maksuiksi katsotaan tilinpitäjän viimeistään 31. joulukuuta suorittamat maksut. Maataloustukirahaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet vuoden n – 1 lokakuun 16. päivän ja vuoden n lokakuun 15. päivän välisenä aikana, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään vuoden n + 1 tammikuun 31. päivänä. Maataloustukirahaston menoista voidaan myöhemmin tehdä sääntöjenmukaisuutta koskeva päätös jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastusten jälkeen.

Talousarvion toteutuma muodostuu kahdesta osasta, jotka ovat Euroopan unionin talousarvion toteutuma ja Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvien Efta-maiden rahoitusosuuden toteutuma. Euroopan unionin omien varojen järjestelmää koskevista täytäntöönpanotoimenpiteistä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 608/2014 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteutuma muodostuu seuraavien erien erotuksesta:

| — | varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja

| — | varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat.

Tämän erotuksen määrään lisätään tai siitä vähennetään:

| — | edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja sellaiset maksut, jotka euron kurssimuutosten vuoksi ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat, |
| --- | --- |

—

edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja sellaiset maksut, jotka euron kurssimuutosten vuoksi ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat,

| — | käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutos ja |
| --- | --- |

—

käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutos ja

| — | varainhoitovuoden aikana kirjattujen kurssivoittojen ja -tappioiden nettomäärä. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kirjattujen kurssivoittojen ja -tappioiden nettomäärä.

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin ja kolmansille tehtyihin töihin liittyvät määrärahat, jotka eivät periaatteessa koskaan raukea, otetaan varainhoitovuoden lisämäärärahoihin. Tämän vuoksi määrät, jotka on vuoden n talousarvion toteuttamiskertomuksen mukaan siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta, poikkeavat määristä, jotka vuoden n – 1 talousarvion toteuttamiskertomuksen mukaan siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Ennakoiden palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön saatuja määrärahoja ei oteta huomioon varainhoitovuoden toteutumaa laskettaessa.

Varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat sisältävä sekä ilman eri toimenpiteitä siirretyt määrärahat että päätöksellä siirretyt määrärahat. Varainhoitovuoden lopussa käyttämättä olevien edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset sisältävät peruutukset, jotka koskevat sekä ilman eri toimenpiteitä siirrettyjä että erillisellä päätöksellä siirrettyjä määrärahoja.

1.6.   VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

| milj. euroa |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | 1 733 | (13 033 ) |
| Tulot | | |
| Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu | (1 969 ) | (318) |
| Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot | 3 363 | 7 943 |
| Siirtosaamiset (netto) | 611 | (359) |
| Menot | | |
| Siirtovelat (netto) | 10 678 | 9 920 |
| Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana | (7 656 ) | (1 208 ) |
| Ennakkomaksujen nettovaikutus | (468) | (4 831 ) |
| Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat | (3 102 ) | (2 195 ) |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset | 1 379 | 1 979 |
| Varausten muutos | 3 962 | 4 950 |
| Muut | (2 142 ) | (1 671 ) |
| Erillisvirastojen ja EHTYn taloudellinen tulos | 16 | 169 |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA | 6 405 | 1 347 |

milj. euroa

2016

2015

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

Tulot

Tulot

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

(1 969 )

(1 969 )

(318)

(318)

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

3 363

3 363

7 943

7 943

Siirtosaamiset (netto)

Siirtosaamiset (netto)

611

611

(359)

(359)

Menot

Menot

Siirtovelat (netto)

Siirtovelat (netto)

10 678

10 678

9 920

9 920

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

(7 656 )

(7 656 )

(1 208 )

(1 208 )

Ennakkomaksujen nettovaikutus

Ennakkomaksujen nettovaikutus

(468)

(468)

(4 831 )

(4 831 )

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

(3 102 )

(3 102 )

(2 195 )

(2 195 )

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

1 379

1 379

1 979

1 979

Varausten muutos

Varausten muutos

3 962

3 962

4 950

4 950

Muut

Muut

(2 142 )

(2 142 )

(1 671 )

(1 671 )

Erillisvirastojen ja EHTYn taloudellinen tulos

Erillisvirastojen ja EHTYn taloudellinen tulos

16

16

169

169

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

6 405

6 405

1 347

1 347

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on varainhoitoasetuksen mukaisesti laskettu suoriteperusteisena. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu mukautettuihin maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin kattavat samat tapahtumat, ne on syytä täsmäyttää.

Täsmäytyserät – Tulot

Täsmäytyserät – Tulot

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella. Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään tämän vuoksi täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa maatalouteen, omiin varoihin, korkoihin ja osinkoihin liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset.

Täsmäytyserät – Menot

Täsmäytyserät – Menot

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EU:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu komissiolle. Vaikka siirtovelkoja ei pidetä talousarviomenoina, varainhoitovuoden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin laskuihin, kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu seuraavasti: 1) varainhoitovuoden aikana suoritetut ennakkomaksut, jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi, ja 2) varainhoitovuoden tai aiempien vuosien aikana suoritettujen ennakkomaksujen kuittaaminen hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperusteisia menoja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu kirjattiin talousarviomenoksi jo silloin kun maksu suoritettiin.

Varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen lisäksi myös sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle vuodelle, on otettava huomioon laskettaessa talousarvion toteutumaa (asetuksen (EU, Euratom) N:o 608/2014 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti). Tämä koskee myös talousarviomaksuja, jotka suoritetaan edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyistä määrärahoista, ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutuksia.

Varausten muutos liittyy siirtyvistä eristä tilinpäätöksessä vuoden lopussa tehtyihin arvioihin (jotka koskevat pääasiassa työsuhde-etuuksia), jotka eivät vaikuta talousarviokirjanpitoon. Muihin täsmäytyseriin sisältyy muun muassa omaisuuseristä tehtäviä poistoja, omaisuuserien hankintoja, pääomaleasing-maksuja sekä rahoitusosuuksia, joita käsitellään eri tavalla talousarviokirjanpidossa ja suoriteperusteisessa kirjanpidossa.

2.   EU:N VUODEN 2016 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN – YHTEENVETO

2.1.   TULOT

TULOT

Hyväksytyssä alkuperäisessä talousarviossa, jonka Euroopan parlamentin puhemies allekirjoitti 25. marraskuuta 2015, oli yhteensä 143 885 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Omilla varoilla rahoitettavat maksumäärärahat olivat yhteensä 142 269 miljoonaa euroa. Alkuperäisen talousarvion meno- ja tuloarvioihin tehdään yleensä varainhoitovuoden aikana oikaisuja, jotka sisältyvät lisätalousarvioihin. BKTL:oon perustuviin omiin varoihin tehtävillä oikaisulla varmistetaan, että unionin talousarvion tulot ja menot ovat täsmälleen yhtä suuret. Tasapainoperiaatteen mukaan talousarvion tulojen ja menojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa.

Vuonna 2016 annettiin kuusi lisätalousarviota. Kun niiden vaikutus otetaan huomioon, vuonna 2016 hyväksytyt lopulliset tulot olivat yhteensä 136 642 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 133 677 miljoonaa euroa oli omia varoja, joiden määrä oli näin 8 592 miljoonaa euroa pienempi kuin alkuperäisessä talousarviossa, ja loput muita tuloja. Omien varojen pienempi määrä johtuu pääasiassa edellisen vuoden ylijäämästä ja maksumäärärahoihin tehdystä merkittävästä vähennyksestä, jotka molemmat supistivat jäsenvaltioiden BKTL-maksuosuuksia vuonna 2016.

Omien varojen toteutuman osalta on lisäksi huomattava, että perinteisiä omia varoja kannettiin lähes täsmälleen ennustettu määrä. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että talousarvioon otettuja ennusteita muutettiin lisätalousarviolla nro 4/2016 (vastaamaan kevään 2016 ennusteita).

Myös jäsenvaltioiden lopulliset alv- ja BKTL-maksut vastasivat hyvin lopullisia talousarvioennusteita. Ennusteiden ja todellisuudessa maksettujen määrien ero johtuu siitä, että talousarviota laadittaessa käytetyt euron kurssit poikkesivat kursseista, jotka olivat voimassa silloin kun rahaliittoon kuulumattomat jäsenvaltiot tosiasiassa suorittivat maksut.

Alv- ja BKTL-saldoihin sovelletaan nyt uutta menettelyä. Uudet säännöt annetaan omien varojen käyttöön asettamisesta annetun asetuksen (asetus (EU, Euratom) N:o 609/2014) 10 b artiklassa. Uudessa menettelyssä näistä määristä ei enää tehdä lisätalousarviota, vaan komissio kehottaa suoraan jäsenvaltioita maksamaan nettomäärät. Näiden mukautusten vaikutus talousarvioon on lähellä nollaa. Komissio ilmoittaa vuotuiset mukautukset jäsenvaltioille, ja määrät asetetaan käyttöön kesäkuussa 2017. Uuden menettelyn vuoksi saldoja ei ole vuodelta 2016.

Kohdassa ”EU:n ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset” suurimmat määrät liittyvät maataloustukirahastosta ja maaseuturahastosta saatuihin tuloihin (erityisesti tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen sekä sääntöjenvastaisuuksiin), kolmansien maiden osallistumiseen tutkimusohjelmiin sekä EU:n ohjelmia ja toimintoja koskeviin muihin rahoitusosuuksiin ja palautuksiin. Huomattava osa kokonaismäärästä muodostuu määrättyyn käyttötarkoitukseen osoitetuista tuloista, joihin yleensä liittyy vastaavien lisämäärärahojen ottaminen menopuolelle.

Suurin osa sakoista saatavista tuloista liittyy kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin.

2.2.   MENOT

MENOT

Vuosi 2016 oli nykyisen ohjelmakauden 2014–2020 kolmas vuosi. Vuoden 2016 talousarviossa painopisteenä oli edellisen talousarvion tapaan kasvun ja työllisyyden tukeminen. Siinä otettiin kuitenkin myös huomioon uudet muuttoliikkeeseen liittyvät merkittävät haasteet, joihin kuuluivat Syyrian kriisi ja Pohjois-Afrikan tilanne.

Vuoden 2016 talousarvion maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 155,3 miljardia euroa. Määrä oli 4,3 prosenttia pienempi kuin vuoden 2015 talousarviossa. Etenkin otsakkeen 1b maksusitoumusmäärärahat olivat vähentyneet merkittävästi (15,8 prosenttia; vähennys johtui kertaluontoisesta vaikutuksesta, joka oli seurausta määrärahojen uudelleen kohdentamisesta vuodelta 2014 vuodelle 2015). Tämä merkittävä vähennys kompensoitui osittain otsakkeeseen 3 tehdyn suuren lisäyksen (70,2 prosenttia) vaikutuksesta.

Vuonna 2016 annetulla lisätalousarviolla nro 4 kasvatettiin otsakkeeseen 3 ”Turvallisuus ja kansalaisuus” kuuluvien muuttoliikettä ja turvallisuutta koskevien ohjelmien maksusitoumusmäärärahoja edelleen 250 miljoonalla eurolla. Tästä lisäyksestä 130 miljoonaa euroa osoitettiin maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon ja 70 miljoonaa euroa sisäisen turvallisuuden rahastoon. Otsakkeen 1a maksusitoumusmäärärahoja lisättiin 74 miljoonalla eurolla. Lisäys osoitettiin ESIR-rahastoon, jotta rahaston toimikautta voitiin pidentää vuoteen 2020.

Otsakkeen 4 ”Globaali Eurooppa” maksusitoumusmäärärahoja kasvatettiin niin ikään lisätalousarvioilla 210 miljoonaa euroa. Lisämäärärahoista suurin osa osoitettiin Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineeseen ja humanitaarisen avun ohjelmiin. Osa tästä lisärahoituksesta saatiin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmien määrärahojen supistamisen seurauksena.

Lopullisen hyväksytyn talousarvion maksumäärärahat olivat 136,6 miljardia euroa. Määrä oli 3,3 prosenttia pienempi kuin vuoden 2015 talousarviossa. Vähennys on pääosin seurausta lisätalousarviossa nro 4 tehdystä 7,3 miljardin euron vähennyksestä, joka koski lähinnä otsakkeen 1b ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio” maksumäärärahoja ja vähäisemmässä määrin otsakkeen 2 ”Kestävä kasvu” maksumäärärahoja. Seuraavassa jaksossa käsitellään tarkemmin tämän vähennyksen syitä.

Käytettävissä olevien määrärahojen toteuttaminen vuonna 2016

Käytettävissä olevien määrärahojen toteuttaminen vuonna 2016

Maksusitoumusmäärärahojen toteutusaste vuonna 2016 oli 97 prosenttia, ja maksumäärärahoista jäi käyttämättä 4,8 miljardia euroa. Toteutetut maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 157,3 miljardia euroa ja toteutetut maksumäärärahat yhteensä 132,4 miljardia euroa. Maksumäärärahojen toteutusaste oli 92 prosenttia.

Useita vuosia jatkunut maksumäärärahojen niukkuus ja maksattamatta olevien maksupyyntöjen kasautuminen (lähinnä koheesiopolitiikan alalla) olivat johtaneet poikkeuksellisen suureen maksattamatta olevien maksupyyntöjen kertymään. Tämän kertymän purkaminen saatiin päätökseen vuonna 2016 Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa vuonna 2015 tehdyn maksatussuunnitelman mukaisesti. Komissio havaitsi jo maaliskuussa 2016 riskin siitä, ettei kaikkia koheesiopolitiikan maksumäärärahoja saada käytettyä. Se kasvatti käyttämättä jäävää määrää koskevaa ennustettaan merkittävästi syyskuussa saatuaan jäsenvaltioiden päivitetyt ennusteet heinäkuulta. Komissio otti lisäksi huomioon kansallisten viranomaisten nimeämiseen liittyvät viiveet, hankkeiden käytännön toteutuksen etenemisen sekä ennusteet edellisten ohjelmakausien keskimääräisestä määrärahojen toteutusasteesta. Se esitti tämän jälkeen lisätalousarvion nro 4/2016, jossa maksumäärärahoihin tehtiin 7,3 miljardin euron vähennys. Vähennys koski pääasiassa otsakkeeseen 1b ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio” kuuluvia budjettikohtia. Jäsenvaltioiden vuoden loppuun mennessä toimittamien, ohjelmakautta 2014–2020 koskevien hyväksyttävien maksupyyntöjen määrä oli 8 miljardia euroa ennustettua pienempi. Määrä oli ennennäkemättömän alhainen, sillä 26 jäsenvaltiota toimitti ennusteitaan pienemmät maksupyynnöt.

Maksattamatta olevat sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset

Vuoden lopussa maksattamatta olevien sitoumusten määrä kasvoi merkittävästi, 238,8 miljardiin euroon. Määrä oli yli 21 miljardia euroa suurempi kuin vuonna 2015, ja kasvu oli alun perin odotettuun verrattuna kaksinkertainen. Tämä johtui siitä, että toteutettujen maksusitoumusmäärärahojen ja toteutettujen maksumäärärahojen määrien välillä oli yhä suurempi ero (joka johtui lisätalousarviosta nro 4/2016 ja vuoden lopussa käyttämättä olevista määrärahoista). Vuonna 2017 on odotettavissa, että maksattamatta olevien sitoumusten määrä kasvaa edelleen, koska talousarvioon otettujen maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen määrät poikkeavat toisistaan (niiden suhde on 85 prosenttia).

Edellisten (vuotta 2014 edeltäneiden) ohjelmakausien täyttämättä olevien oikeudellisten sitoumusten määrä väheni 75 miljardista eurosta 40 miljardiin euroon (–47 prosenttia) vuonna 2016. Maksumäärärahoja asetetaan tämän vuoksi käyttöön käynnissä olevia ohjelmia varten nykyistä enemmän vuodesta 2017 lähtien.

Talousarvioon tehtyjen muutosten yksityiskohtaisempi analyysi ja niiden taustat, perustelut ja vaikutukset esitetään komission vuodelta 2016 laatiman, talousarvio- ja varainhallintoa koskevan selvityksen osassa A, jossa tiedot esitetään talousarvion tasolla, ja osassa B, jossa käsitellään erikseen kutakin monivuotisen rahoituskehyksen otsaketta.

Talousarvion ylijäämä

Talousarvion ylijäämä

Talousarvion ylijäämä on 6,4 miljardia euroa. Suurin osa siitä on peräisin talousarvion menopuolelta ja seurausta otsakkeessa 1b käyttämättä jääneistä määrärahoista (4,9 miljardia euroa). Tulopuolella syntynyt ylijäämä (+1,7 miljardia euroa) on pääasiassa seurausta sakkoihin liittyvistä merkittävistä tuloista ja hieman vähäisemmästä omien varojen tarpeesta. Talousarvion lopullista toteutumaa pienentää lisäksi 173 miljoonan euron kurssitappio.

3.   EU:N TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

3.1.   YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA

YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA

| milj. euroa |
| --- |
| Osasto | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot | Perimättä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä | % budjetoiduista |
| 1 | Omat varat | 142 269 | 133 677 | 132 164 | 28 | 132 192 | 132 163 | 3 | 132 166 | 99 % | 26 |
| 3 | Käytettävissä olevat ylijäämät | — | 1 349 | 1 358 | — | 1 358 | 1 358 | — | 1 358 | 101 % | — |
| 4 | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 1 348 | 1 348 | 1 445 | 14 | 1 459 | 1 438 | 14 | 1 452 | 108 % | 7 |
| 5 | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 55 | 55 | 584 | 17 | 600 | 568 | 11 | 579 | 1 044  % | 21 |
| 6 | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 60 | 60 | 5 929 | 274 | 6 204 | 5 804 | 125 | 5 928 | 9 880  % | 275 |
| 7 | Viivästyskorot ja sakot | 123 | 123 | 2 946 | 6 793 | 9 739 | 1 045 | 2 131 | 3 175 | 2 582  % | 6 564 |
| 8 | Otto- ja antolainaus | 5 | 5 | 40 | 6 | 46 | 36 | 6 | 41 | 792 % | 5 |
| 9 | Sekalaiset tulot | 25 | 25 | 17 | 10 | 27 | 16 | 2 | 17 | 69 % | 10 |
| Yhteensä | 143 885 | 136 642 | 144 483 | 7 141 | 151 624 | 142 427 | 2 290 | 144 717 | 106 % | 6 907 |

milj. euroa

Osasto

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot

Perimättä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

% budjetoiduista

1

Omat varat

142 269

133 677

132 164

28

132 192

132 163

3

132 166

99 %

26

3

Käytettävissä olevat ylijäämät

—

1 349

1 358

—

1 358

1 358

—

1 358

101 %

—

4

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 348

1 348

1 445

14

1 459

1 438

14

1 452

108 %

7

5

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

55

55

584

17

600

568

11

579

1 044  %

21

6

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

60

60

5 929

274

6 204

5 804

125

5 928

9 880  %

275

7

Viivästyskorot ja sakot

123

123

2 946

6 793

9 739

1 045

2 131

3 175

2 582  %

6 564

8

Otto- ja antolainaus

5

5

40

6

46

36

6

41

792 %

5

9

Sekalaiset tulot

25

25

17

10

27

16

2

17

69 %

10

Yhteensä

Yhteensä

143 885

143 885

136 642

136 642

144 483

144 483

7 141

7 141

151 624

151 624

142 427

142 427

2 290

2 290

144 717

144 717

106 %

106 %

6 907

6 907

4.   EU:N TALOUSARVION MENOJEN TOTEUTUMINEN

4.1.   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä | Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot ja siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötark. sidotut tulot | olevat määrärahat yhteensä | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot ja siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötark. sidotut tulot | olevat määrärahat yhteensä |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 69 841 | — | 69 841 | 153 | 3 045 | 73 039 | 66 263 | (6 804 ) | 59 459 | 117 | 4 042 | 63 618 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 19 010 | (0) | 19 010 | 0 | 2 558 | 21 569 | 17 418 | (13) | 17 406 | 103 | 3 467 | 20 976 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 50 831 | — | 50 831 | 153 | 487 | 51 471 | 48 844 | (6 791 ) | 42 053 | 15 | 575 | 42 642 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 62 484 | (15) | 62 470 | 410 | 4 072 | 66 952 | 55 121 | 93 | 55 214 | 430 | 3 821 | 59 464 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 42 220 | (2) | 42 218 | 410 | 3 424 | 46 051 | 42 212 | (3) | 42 210 | 424 | 3 424 | 46 057 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 4 052 | 240 | 4 292 | — | 131 | 4 423 | 3 022 | 46 | 3 069 | 9 | 117 | 3 195 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 9 167 | 210 | 9 377 | 237 | 2 626 | 12 240 | 10 156 | (295) | 9 860 | 33 | 1 270 | 11 163 |
| 5 | Hallinto | 8 935 | 16 | 8 951 | 4 | 687 | 9 642 | 8 935 | 16 | 8 951 | 756 | 783 | 10 490 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 3 771 | 7 | 3 778 | 3 | 340 | 4 121 | 3 771 | 7 | 3 778 | 472 | 433 | 4 683 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 525 | (179) | 346 | — | 50 | 395 | 389 | (299) | 90 | 1 | 50 | 140 |
| Yhteensä | 155 004 | 273 | 155 277 | 804 | 10 610 | 166 690 | 143 885 | (7 243 ) | 136 642 | 1 345 | 10 081 | 148 069 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot ja siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötark. sidotut tulot

olevat määrärahat yhteensä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot ja siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötark. sidotut tulot

olevat määrärahat yhteensä

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Älykäs ja osallistava kasvu

69 841

—

69 841

153

3 045

73 039

66 263

(6 804 )

59 459

117

4 042

63 618

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

19 010

19 010

(0)

(0)

19 010

19 010

0

0

2 558

2 558

21 569

21 569

17 418

17 418

(13)

(13)

17 406

17 406

103

103

3 467

3 467

20 976

20 976

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

50 831

50 831

—

—

50 831

50 831

153

153

487

487

51 471

51 471

48 844

48 844

(6 791 )

(6 791 )

42 053

42 053

15

15

575

575

42 642

42 642

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

62 484

(15)

62 470

410

4 072

66 952

55 121

93

55 214

430

3 821

59 464

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

42 220

42 220

(2)

(2)

42 218

42 218

410

410

3 424

3 424

46 051

46 051

42 212

42 212

(3)

(3)

42 210

42 210

424

424

3 424

3 424

46 057

46 057

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

4 052

240

4 292

—

131

4 423

3 022

46

3 069

9

117

3 195

4

Globaali Eurooppa

9 167

210

9 377

237

2 626

12 240

10 156

(295)

9 860

33

1 270

11 163

5

Hallinto

8 935

16

8 951

4

687

9 642

8 935

16

8 951

756

783

10 490

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

3 771

3 771

7

7

3 778

3 778

3

3

340

340

4 121

4 121

3 771

3 771

7

7

3 778

3 778

472

472

433

433

4 683

4 683

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

525

(179)

346

—

50

395

389

(299)

90

1

50

140

Yhteensä

Yhteensä

155 004

155 004

273

273

155 277

155 277

804

804

10 610

10 610

166 690

166 690

143 885

143 885

(7 243 )

(7 243 )

136 642

136 642

1 345

1 345

10 081

10 081

148 069

148 069

4.2.   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2017 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotut tulot | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+ 11+12 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 73 039 | 69 808 | 145 | 1 778 | 71 731 | 98 % | 1 267 | 0 | 1 267 | 33 | 8 | — | 41 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 21 569 | 18 997 | 0 | 1 335 | 20 332 | 94 % | 1 224 | 0 | 1 224 | 13 | — | — | 13 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 51 471 | 50 811 | 145 | 443 | 51 400 | 100 % | 43 | — | 43 | 20 | 8 | — | 28 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 66 952 | 62 013 | 396 | 2 138 | 64 547 | 96 % | 1 934 | 433 | 2 368 | 23 | 14 | — | 38 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 46 051 | 41 770 | 395 | 2 120 | 44 285 | 96 % | 1 304 | 433 | 1 737 | 15 | 14 | — | 29 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 4 423 | 4 287 | — | 49 | 4 336 | 98 % | 82 | — | 82 | 5 | — | — | 5 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 12 240 | 9 364 | 237 | 1 677 | 11 278 | 92 % | 948 | 10 | 959 | 3 | — | — | 3 |
| 5 | Hallinto | 9 642 | 8 887 | 4 | 467 | 9 358 | 97 % | 221 | 1 | 222 | 62 | 0 | — | 62 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 121 | 3 721 | 3 | 254 | 3 979 | 97 % | 86 | — | 86 | 57 | 0 | 0 | 57 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 395 | 61 | — | — | 61 | 15 % | 50 | 130 | 180 | 155 | — | — | 155 |
| Yhteensä | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2017 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotut tulot

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+ 11+12

1

Älykäs ja osallistava kasvu

73 039

69 808

145

1 778

71 731

98 %

1 267

0

1 267

33

8

—

41

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

21 569

21 569

18 997

18 997

0

0

1 335

1 335

20 332

20 332

94 %

94 %

1 224

1 224

0

0

1 224

1 224

13

13

—

—

—

13

13

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

51 471

51 471

50 811

50 811

145

145

443

443

51 400

51 400

100 %

100 %

43

43

—

—

43

43

20

20

8

8

—

28

28

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

66 952

62 013

396

2 138

64 547

96 %

1 934

433

2 368

23

14

—

38

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

46 051

46 051

41 770

41 770

395

395

2 120

2 120

44 285

44 285

96 %

96 %

1 304

1 304

433

433

1 737

1 737

15

15

14

14

—

29

29

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

4 423

4 287

—

49

4 336

98 %

82

—

82

5

—

—

5

4

Globaali Eurooppa

12 240

9 364

237

1 677

11 278

92 %

948

10

959

3

—

—

3

5

Hallinto

9 642

8 887

4

467

9 358

97 %

221

1

222

62

0

—

62

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 121

4 121

3 721

3 721

3

3

254

254

3 979

3 979

97 %

97 %

86

86

—

—

86

86

57

57

0

0

0

0

57

57

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

395

61

—

—

61

15 %

50

130

180

155

—

—

155

Yhteensä

Yhteensä

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

—

303

303

4.3.   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | | Suoritetut maksut | Vuodelle 2017 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 63 618 | 55 005 | 102 | 1 158 | 56 265 | 88 % | 126 | 5 | 2 881 | 3 012 | 4 323 | 15 | 3 | 4 341 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 20 976 | 17 257 | 90 | 1 114 | 18 461 | 88 % | 113 | 5 | 2 350 | 2 468 | 31 | 12 | 3 | 46 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 42 642 | 37 748 | 12 | 44 | 37 804 | 89 % | 13 | — | 531 | 544 | 4 292 | 3 | — | 4 295 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 59 464 | 54 508 | 414 | 2 490 | 57 412 | 97 % | 202 | 433 | 1 330 | 1 965 | 71 | 16 | — | 87 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 46 057 | 41 558 | 408 | 2 118 | 44 084 | 96 % | 197 | 433 | 1 305 | 1 935 | 22 | 16 | — | 37 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3 195 | 3 035 | 7 | 35 | 3 077 | 96 % | 11 | — | 82 | 93 | 23 | 2 | — | 25 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 11 163 | 9 421 | 28 | 828 | 10 277 | 92 % | 35 | 86 | 441 | 562 | 319 | 5 | — | 324 |
| 5 | Hallinto | 10 490 | 8 163 | 684 | 477 | 9 324 | 89 % | 725 | 1 | 306 | 1 032 | 62 | 72 | — | 133 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 683 | 3 247 | 423 | 305 | 3 975 | 85 % | 474 | — | 128 | 602 | 57 | 49 | — | 106 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 140 | 33 | 0 | 28 | 61 | 44 % | 0 | 31 | 22 | 54 | 25 | 0 | — | 25 |
| Yhteensä | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 099 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Suoritetut maksut

Vuodelle 2017 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Älykäs ja osallistava kasvu

63 618

55 005

102

1 158

56 265

88 %

126

5

2 881

3 012

4 323

15

3

4 341

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

20 976

20 976

17 257

17 257

90

90

1 114

1 114

18 461

18 461

88 %

88 %

113

113

5

5

2 350

2 350

2 468

2 468

31

31

12

12

3

3

46

46

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

42 642

42 642

37 748

37 748

12

12

44

44

37 804

37 804

89 %

89 %

13

13

—

531

531

544

544

4 292

4 292

3

3

—

4 295

4 295

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

59 464

54 508

414

2 490

57 412

97 %

202

433

1 330

1 965

71

16

—

87

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

46 057

46 057

41 558

41 558

408

408

2 118

2 118

44 084

44 084

96 %

96 %

197

197

433

433

1 305

1 305

1 935

1 935

22

22

16

16

—

37

37

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

3 195

3 035

7

35

3 077

96 %

11

—

82

93

23

2

—

25

4

Globaali Eurooppa

11 163

9 421

28

828

10 277

92 %

35

86

441

562

319

5

—

324

5

Hallinto

10 490

8 163

684

477

9 324

89 %

725

1

306

1 032

62

72

—

133

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 683

4 683

3 247

3 247

423

423

305

305

3 975

3 975

85 %

85 %

474

474

—

—

128

128

602

602

57

57

49

49

—

106

106

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

140

33

0

28

61

44 %

0

31

22

54

25

0

—

25

Yhteensä

Yhteensä

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 099

1 099

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

4.4.   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | Maksattamatta |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/ uudelleenarvostukset/ peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | olevat sitoumukset yhteensä varainhoitovuoden lopussa |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 160 827 | (1 353 ) | (48 608 ) | 110 866 | 71 731 | (7 657 ) | (2) | 64 072 | 174 938 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 34 455 | (701) | (11 730 ) | 22 024 | 20 332 | (6 731 ) | (2) | 13 599 | 35 622 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 126 372 | (652) | (36 877 ) | 88 843 | 51 400 | (927) | (0) | 50 473 | 139 316 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 28 191 | (1 378 ) | (12 605 ) | 14 207 | 64 547 | (44 806 ) | (0) | 19 740 | 33 947 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 49 | (3) | (24) | 22 | 44 285 | (44 060 ) | — | 225 | 247 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3 137 | (228) | (1 396 ) | 1 512 | 4 336 | (1 681 ) | — | 2 655 | 4 167 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 24 673 | (699) | (7 182 ) | 16 792 | 11 278 | (3 095 ) | (1) | 8 182 | 24 974 |
| 5 | Hallinto | 865 | (166) | (690) | 8 | 9 358 | (8 634 ) | (0) | 724 | 732 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 570 | (143) | (420) | 7 | 3 979 | (3 555 ) | 0 | 424 | 431 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 1 | (0) | (0) | — | 61 | (61) | — | 0 | 0 |
| Yhteensä | 217 693 | (3 825 ) | (70 482 ) | 143 386 | 161 310 | (65 935 ) | (3) | 95 373 | 238 759 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Maksattamatta

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/ uudelleenarvostukset/ peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

olevat sitoumukset yhteensä varainhoitovuoden lopussa

1

Älykäs ja osallistava kasvu

160 827

(1 353 )

(48 608 )

110 866

71 731

(7 657 )

(2)

64 072

174 938

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

34 455

34 455

(701)

(701)

(11 730 )

(11 730 )

22 024

22 024

20 332

20 332

(6 731 )

(6 731 )

(2)

(2)

13 599

13 599

35 622

35 622

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

126 372

126 372

(652)

(652)

(36 877 )

(36 877 )

88 843

88 843

51 400

51 400

(927)

(927)

(0)

(0)

50 473

50 473

139 316

139 316

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

28 191

(1 378 )

(12 605 )

14 207

64 547

(44 806 )

(0)

19 740

33 947

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

49

49

(3)

(3)

(24)

(24)

22

22

44 285

44 285

(44 060 )

(44 060 )

—

225

225

247

247

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

3 137

(228)

(1 396 )

1 512

4 336

(1 681 )

—

2 655

4 167

4

Globaali Eurooppa

24 673

(699)

(7 182 )

16 792

11 278

(3 095 )

(1)

8 182

24 974

5

Hallinto

865

(166)

(690)

8

9 358

(8 634 )

(0)

724

732

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

570

570

(143)

(143)

(420)

(420)

7

7

3 979

3 979

(3 555 )

(3 555 )

0

0

424

424

431

431

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

1

(0)

(0)

—

61

(61)

—

0

0

Yhteensä

Yhteensä

217 693

217 693

(3 825 )

(3 825 )

(70 482 )

(70 482 )

143 386

143 386

161 310

161 310

(65 935 )

(65 935 )

(3)

(3)

95 373

95 373

238 759

238 759

4.5.   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | < 2010 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | Yhteensä |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 1 741 | 738 | 1 120 | 3 461 | 23 109 | 16 371 | 64 326 | 64 072 | 174 938 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 563 | 733 | 856 | 2 223 | 4 481 | 5 972 | 7 194 | 13 599 | 35 622 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 1 178 | 5 | 264 | 1 237 | 18 627 | 10 399 | 57 132 | 50 473 | 139 316 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 200 | 58 | 81 | 128 | 1 234 | 1 220 | 11 285 | 19 740 | 33 947 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | — | — | — | 0 | — | 2 | 19 | 225 | 247 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 45 | 40 | 67 | 149 | 287 | 154 | 772 | 2 655 | 4 167 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 899 | 539 | 843 | 1 750 | 3 291 | 3 784 | 5 686 | 8 182 | 24 974 |
| 5 | Hallinto | — | — | — | — | 0 | 0 | 1 | 731 | 732 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 431 | 431 |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Yhteensä | 2 884 | 1 376 | 2 111 | 5 488 | 27 920 | 21 530 | 82 069 | 95 380 | 238 759 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

< 2010

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Yhteensä

1

Älykäs ja osallistava kasvu

1 741

738

1 120

3 461

23 109

16 371

64 326

64 072

174 938

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

563

563

733

733

856

856

2 223

2 223

4 481

4 481

5 972

5 972

7 194

7 194

13 599

13 599

35 622

35 622

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1 178

1 178

5

5

264

264

1 237

1 237

18 627

18 627

10 399

10 399

57 132

57 132

50 473

50 473

139 316

139 316

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

200

58

81

128

1 234

1 220

11 285

19 740

33 947

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

—

—

—

—

0

0

—

—

2

2

19

19

225

225

247

247

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

45

40

67

149

287

154

772

2 655

4 167

4

Globaali Eurooppa

899

539

843

1 750

3 291

3 784

5 686

8 182

24 974

5

Hallinto

—

—

—

—

0

0

1

731

732

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

431

431

431

431

9

Erityisrahoitusvälineet

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Yhteensä

Yhteensä

2 884

2 884

1 376

1 376

2 111

2 111

5 488

5 488

27 920

27 920

21 530

21 530

82 069

82 069

95 380

95 380

238 759

238 759

4.6.   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat | Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot ja siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirretyt määrärahat | Käyttötark. sidotut tulot | määrärahat yhteensä | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot ja siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirretyt määrärahat | Käyttötark. sidotut tulot | määrärahat yhteensä |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 2 533 | (7) | 2 525 | — | 122 | 2 648 | 1 097 | 432 | 1 529 | 6 | 125 | 1 660 |
| 02 | Sisämarkkinat, teollisuus, yrittäjyys ja pk-yritystoiminta | 2 286 | 3 | 2 289 | — | 229 | 2 518 | 1 894 | (36) | 1 859 | 13 | 372 | 2 243 |
| 03 | Kilpailu | 103 | (1) | 102 | — | 5 | 107 | 103 | (1) | 102 | 9 | 5 | 116 |
| 04 | Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasiat | 12 924 | 27 | 12 952 | — | 504 | 13 456 | 13 031 | (1 818 ) | 11 213 | 14 | 576 | 11 802 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 61 382 | (4) | 61 379 | 410 | 4 070 | 65 858 | 54 625 | 166 | 54 791 | 431 | 3 818 | 59 039 |
| 06 | Liikenne ja liikkuminen | 4 219 | 2 | 4 221 | — | 125 | 4 346 | 2 296 | (103) | 2 193 | 5 | 123 | 2 321 |
| 07 | Ympäristö | 448 | 0 | 448 | — | 18 | 467 | 397 | (5) | 392 | 4 | 16 | 412 |
| 08 | Tutkimus ja innovointi | 5 855 | (7) | 5 848 | — | 897 | 6 745 | 5 403 | (10) | 5 393 | 28 | 1 391 | 6 811 |
| 09 | Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia | 1 803 | 53 | 1 856 | — | 173 | 2 029 | 2 373 | (32) | 2 341 | 11 | 274 | 2 627 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 397 | — | 397 | — | 538 | 935 | 403 | (17) | 385 | 40 | 479 | 905 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 1 083 | (9) | 1 074 | 0 | 6 | 1 081 | 758 | (145) | 613 | 3 | 6 | 622 |
| 12 | Rahoitusvakaus, rahoituspalvelut ja pääomamarkkinaunioni | 85 | 0 | 85 | — | 4 | 89 | 86 | (3) | 83 | 4 | 4 | 91 |
| 13 | Alue- ja kaupunkipolitiikka | 35 989 | 40 | 36 029 | 146 | 60 | 36 235 | 36 386 | (5 365 ) | 31 021 | 11 | 76 | 31 108 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 166 | 0 | 167 | 0 | 9 | 176 | 159 | 0 | 159 | 5 | 7 | 171 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 2 889 | 0 | 2 890 | — | 466 | 3 356 | 3 031 | 25 | 3 055 | 13 | 631 | 3 699 |
| 16 | Viestintä | 204 | 0 | 204 | — | 12 | 216 | 197 | (2) | 195 | 12 | 12 | 219 |
| 17 | Terveys ja elintarviketurvallisuus | 571 | (14) | 557 | — | 42 | 598 | 571 | (37) | 535 | 9 | 42 | 586 |
| 18 | Muuttoliike- ja sisäasiat | 3 225 | 250 | 3 475 | — | 88 | 3 563 | 2 323 | 61 | 2 384 | 6 | 96 | 2 487 |
| 19 | Ulkopolitiikan välineet | 783 | (119) | 663 | 17 | 53 | 733 | 677 | (50) | 628 | 3 | 52 | 683 |
| 20 | Kauppapolitiikka | 107 | 1 | 108 | — | 3 | 111 | 106 | 1 | 106 | 2 | 3 | 112 |
| 21 | Kansainvälinen yhteistyö ja kehitysasiat | 3 162 | 1 | 3 163 | — | 220 | 3 383 | 3 346 | 21 | 3 367 | 18 | 203 | 3 587 |
| 22 | Naapuruuspolitiikka ja laajentumisneuvottelut | 3 835 | 146 | 3 981 | 7 | 990 | 4 978 | 3 566 | (264) | 3 301 | 12 | 369 | 3 683 |
| 23 | Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu | 1 202 | 258 | 1 460 | 219 | 1 253 | 2 933 | 1 560 | 178 | 1 739 | 6 | 532 | 2 277 |
| 24 | Petostentorjunta | 80 | (1) | 79 | — | 0 | 79 | 86 | (1) | 85 | 7 | 0 | 92 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 206 | 4 | 210 | 0 | 12 | 222 | 206 | 4 | 210 | 15 | 12 | 237 |
| 26 | Komission hallinto | 1 017 | (21) | 996 | — | 178 | 1 174 | 1 016 | (15) | 1 001 | 142 | 180 | 1 323 |
| 27 | Talousarvio | 72 | (13) | 59 | — | 8 | 67 | 72 | (13) | 59 | 7 | 8 | 75 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 19 | (0) | 19 | — | 1 | 20 | 19 | (0) | 19 | 1 | 1 | 20 |
| 29 | Tilastot | 139 | 0 | 140 | — | 16 | 155 | 128 | 0 | 128 | 5 | 21 | 154 |
| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot | 1 647 | 37 | 1 684 | — | 0 | 1 685 | 1 647 | 37 | 1 684 | — | 0 | 1 685 |
| 31 | Kielipalvelut | 399 | (3) | 396 | — | 62 | 458 | 399 | (3) | 396 | 17 | 62 | 475 |
| 32 | Energia | 1 532 | (122) | 1 410 | — | 96 | 1 506 | 1 524 | 46 | 1 570 | 5 | 141 | 1 716 |
| 33 | Oikeus- ja kuluttaja-asiat | 259 | (0) | 259 | — | 10 | 268 | 239 | (8) | 232 | 4 | 9 | 245 |
| 34 | Ilmastotoimet | 138 | 0 | 138 | — | 1 | 139 | 82 | (5) | 77 | 4 | 1 | 82 |
| 40 | Varaukset | 475 | (238) | 236 | — | — | 236 | 309 | (288) | 21 | — | — | 21 |
| 90 | Muut toimielimet | 3 771 | 7 | 3 778 | 3 | 340 | 4 121 | 3 771 | 7 | 3 778 | 472 | 433 | 4 683 |
| Yhteensä | 155 004 | 273 | 155 277 | 804 | 10 610 | 166 690 | 143 885 | (7 243 ) | 136 642 | 1 345 | 10 081 | 148 069 |

milj. euroa

Toimintalohko

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot ja siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirretyt määrärahat

Käyttötark. sidotut tulot

määrärahat yhteensä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot ja siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirretyt määrärahat

Käyttötark. sidotut tulot

määrärahat yhteensä

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

01

Talous- ja rahoitusasiat

2 533

(7)

2 525

—

122

2 648

1 097

432

1 529

6

125

1 660

02

Sisämarkkinat, teollisuus, yrittäjyys ja pk-yritystoiminta

2 286

3

2 289

—

229

2 518

1 894

(36)

1 859

13

372

2 243

03

Kilpailu

103

(1)

102

—

5

107

103

(1)

102

9

5

116

04

Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasiat

12 924

27

12 952

—

504

13 456

13 031

(1 818 )

11 213

14

576

11 802

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

61 382

(4)

61 379

410

4 070

65 858

54 625

166

54 791

431

3 818

59 039

06

Liikenne ja liikkuminen

4 219

2

4 221

—

125

4 346

2 296

(103)

2 193

5

123

2 321

07

Ympäristö

448

0

448

—

18

467

397

(5)

392

4

16

412

08

Tutkimus ja innovointi

5 855

(7)

5 848

—

897

6 745

5 403

(10)

5 393

28

1 391

6 811

09

Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia

1 803

53

1 856

—

173

2 029

2 373

(32)

2 341

11

274

2 627

10

Suora tutkimustoiminta

397

—

397

—

538

935

403

(17)

385

40

479

905

11

Meri- ja kalastusasiat

1 083

(9)

1 074

0

6

1 081

758

(145)

613

3

6

622

12

Rahoitusvakaus, rahoituspalvelut ja pääomamarkkinaunioni

85

0

85

—

4

89

86

(3)

83

4

4

91

13

Alue- ja kaupunkipolitiikka

35 989

40

36 029

146

60

36 235

36 386

(5 365 )

31 021

11

76

31 108

14

Verotus ja tulliliitto

166

0

167

0

9

176

159

0

159

5

7

171

15

Koulutus ja kulttuuri

2 889

0

2 890

—

466

3 356

3 031

25

3 055

13

631

3 699

16

Viestintä

204

0

204

—

12

216

197

(2)

195

12

12

219

17

Terveys ja elintarviketurvallisuus

571

(14)

557

—

42

598

571

(37)

535

9

42

586

18

Muuttoliike- ja sisäasiat

3 225

250

3 475

—

88

3 563

2 323

61

2 384

6

96

2 487

19

Ulkopolitiikan välineet

783

(119)

663

17

53

733

677

(50)

628

3

52

683

20

Kauppapolitiikka

107

1

108

—

3

111

106

1

106

2

3

112

21

Kansainvälinen yhteistyö ja kehitysasiat

3 162

1

3 163

—

220

3 383

3 346

21

3 367

18

203

3 587

22

Naapuruuspolitiikka ja laajentumisneuvottelut

3 835

146

3 981

7

990

4 978

3 566

(264)

3 301

12

369

3 683

23

Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu

1 202

258

1 460

219

1 253

2 933

1 560

178

1 739

6

532

2 277

24

Petostentorjunta

80

(1)

79

—

0

79

86

(1)

85

7

0

92

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

206

4

210

0

12

222

206

4

210

15

12

237

26

Komission hallinto

1 017

(21)

996

—

178

1 174

1 016

(15)

1 001

142

180

1 323

27

Talousarvio

72

(13)

59

—

8

67

72

(13)

59

7

8

75

28

Varainhoidon valvonta

19

(0)

19

—

1

20

19

(0)

19

1

1

20

29

Tilastot

139

0

140

—

16

155

128

0

128

5

21

154

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1 647

37

1 684

—

0

1 685

1 647

37

1 684

—

0

1 685

31

Kielipalvelut

399

(3)

396

—

62

458

399

(3)

396

17

62

475

32

Energia

1 532

(122)

1 410

—

96

1 506

1 524

46

1 570

5

141

1 716

33

Oikeus- ja kuluttaja-asiat

259

(0)

259

—

10

268

239

(8)

232

4

9

245

34

Ilmastotoimet

138

0

138

—

1

139

82

(5)

77

4

1

82

40

Varaukset

475

(238)

236

—

—

236

309

(288)

21

—

—

21

90

Muut toimielimet

3 771

7

3 778

3

340

4 121

3 771

7

3 778

472

433

4 683

Yhteensä

Yhteensä

155 004

155 004

273

273

155 277

155 277

804

804

10 610

10 610

166 690

166 690

143 885

143 885

(7 243 )

(7 243 )

136 642

136 642

1 345

1 345

10 081

10 081

148 069

148 069

4.7.   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2017 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotut tulot | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+ 11+12 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 2 648 | 2 525 | — | 9 | 2 534 | 96 % | 113 | — | 113 | 1 | — | — | 1 |
| 02 | Sisämarkkinat, teollisuus, yrittäjyys ja pk-yritystoiminta | 2 518 | 2 288 | — | 121 | 2 409 | 96 % | 109 | 0 | 109 | 0 | — | — | 0 |
| 03 | Kilpailu | 107 | 102 | — | 3 | 105 | 98 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| 04 | Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasiat | 13 456 | 12 938 | — | 428 | 13 367 | 99 % | 76 | 0 | 76 | 13 | — | — | 13 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 65 858 | 60 927 | 395 | 2 143 | 63 466 | 96 % | 1 927 | 433 | 2 360 | 18 | 14 | — | 32 |
| 06 | Liikenne ja liikkuminen | 4 346 | 4 218 | — | 62 | 4 281 | 99 % | 63 | 0 | 63 | 2 | — | — | 2 |
| 07 | Ympäristö | 467 | 448 | — | 10 | 458 | 98 % | 8 | 0 | 8 | 0 | — | — | 0 |
| 08 | Tutkimus ja innovointi | 6 745 | 5 848 | — | 538 | 6 386 | 95 % | 359 | — | 359 | 0 | — | — | 0 |
| 09 | Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia | 2 029 | 1 856 | — | 81 | 1 936 | 95 % | 92 | 0 | 92 | 0 | — | — | 0 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 935 | 397 | — | 114 | 510 | 55 % | 424 | — | 424 | 0 | — | — | 0 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 1 081 | 1 069 | 0 | 2 | 1 071 | 99 % | 5 | 0 | 5 | 5 | — | — | 5 |
| 12 | Rahoitusvakaus, rahoituspalvelut ja pääomamarkkinaunioni | 89 | 85 | — | 2 | 87 | 97 % | 2 | 0 | 2 | 0 | — | — | 0 |
| 13 | Alue- ja kaupunkipolitiikka | 36 235 | 35 968 | 145 | 26 | 36 139 | 100 % | 34 | 31 | 65 | 29 | 1 | — | 30 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 176 | 166 | 0 | 4 | 171 | 97 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 3 356 | 2 890 | — | 359 | 3 249 | 97 % | 107 | 0 | 107 | 0 | — | — | 0 |
| 16 | Viestintä | 216 | 204 | — | 7 | 211 | 97 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| 17 | Terveys ja elintarviketurvallisuus | 598 | 557 | — | 17 | 573 | 96 % | 25 | — | 25 | 0 | — | — | 0 |
| 18 | Muuttoliike- ja sisäasiat | 3 563 | 3 473 | — | 32 | 3 505 | 98 % | 56 | 0 | 57 | 1 | — | — | 1 |
| 19 | Ulkopolitiikan välineet | 733 | 654 | 17 | 18 | 689 | 94 % | 35 | 9 | 44 | 0 | — | — | 0 |
| 20 | Kauppapolitiikka | 111 | 108 | — | 2 | 109 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| 21 | Kansainvälinen yhteistyö ja kehitysasiat | 3 383 | 3 161 | — | 187 | 3 349 | 99 % | 32 | 1 | 33 | 1 | — | — | 1 |
| 22 | Naapuruuspolitiikka ja laajentumisneuvottelut | 4 978 | 3 979 | — | 925 | 4 904 | 99 % | 65 | — | 65 | 2 | 7 | — | 9 |
| 23 | Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu | 2 933 | 1 459 | 219 | 552 | 2 231 | 76 % | 701 | — | 701 | 1 | — | — | 1 |
| 24 | Petostentorjunta | 79 | 79 | — | — | 79 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 222 | 209 | 0 | 7 | 216 | 97 % | 5 | 0 | 5 | 1 | — | — | 1 |
| 26 | Komission hallinto | 1 174 | 995 | — | 108 | 1 104 | 94 % | 69 | — | 69 | 0 | — | — | 0 |
| 27 | Talousarvio | 67 | 59 | — | 5 | 64 | 95 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 20 | 18 | — | 1 | 19 | 97 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| 29 | Tilastot | 155 | 139 | — | 6 | 145 | 94 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot | 1 685 | 1 684 | — | 0 | 1 684 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 31 | Kielipalvelut | 458 | 396 | — | 42 | 437 | 95 % | 20 | — | 20 | 0 | — | — | 0 |
| 32 | Energia | 1 506 | 1 405 | — | 41 | 1 446 | 96 % | 55 | 0 | 55 | 5 | — | — | 5 |
| 33 | Oikeus- ja kuluttaja-asiat | 268 | 256 | — | 3 | 259 | 97 % | 7 | — | 7 | 2 | — | — | 2 |
| 34 | Ilmastotoimet | 139 | 137 | — | 1 | 138 | 100 % | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 40 | Varaukset | 236 | — | — | — | — | 0 % | — | 99 | 99 | 138 | — | — | 138 |
| 90 | Muut toimielimet | 4 121 | 3 721 | 3 | 254 | 3 979 | 97 % | 86 | — | 86 | 57 | 0 | 0 | 57 |
| Yhteensä | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

milj. euroa

Toimintalohko

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2017 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotut tulot

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+ 11+12

01

Talous- ja rahoitusasiat

2 648

2 525

—

9

2 534

96 %

113

—

113

1

—

—

1

02

Sisämarkkinat, teollisuus, yrittäjyys ja pk-yritystoiminta

2 518

2 288

—

121

2 409

96 %

109

0

109

0

—

—

0

03

Kilpailu

107

102

—

3

105

98 %

2

—

2

0

—

—

0

04

Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasiat

13 456

12 938

—

428

13 367

99 %

76

0

76

13

—

—

13

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

65 858

60 927

395

2 143

63 466

96 %

1 927

433

2 360

18

14

—

32

06

Liikenne ja liikkuminen

4 346

4 218

—

62

4 281

99 %

63

0

63

2

—

—

2

07

Ympäristö

467

448

—

10

458

98 %

8

0

8

0

—

—

0

08

Tutkimus ja innovointi

6 745

5 848

—

538

6 386

95 %

359

—

359

0

—

—

0

09

Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia

2 029

1 856

—

81

1 936

95 %

92

0

92

0

—

—

0

10

Suora tutkimustoiminta

935

397

—

114

510

55 %

424

—

424

0

—

—

0

11

Meri- ja kalastusasiat

1 081

1 069

0

2

1 071

99 %

5

0

5

5

—

—

5

12

Rahoitusvakaus, rahoituspalvelut ja pääomamarkkinaunioni

89

85

—

2

87

97 %

2

0

2

0

—

—

0

13

Alue- ja kaupunkipolitiikka

36 235

35 968

145

26

36 139

100 %

34

31

65

29

1

—

30

14

Verotus ja tulliliitto

176

166

0

4

171

97 %

4

—

4

0

—

—

0

15

Koulutus ja kulttuuri

3 356

2 890

—

359

3 249

97 %

107

0

107

0

—

—

0

16

Viestintä

216

204

—

7

211

97 %

5

—

5

0

—

—

0

17

Terveys ja elintarviketurvallisuus

598

557

—

17

573

96 %

25

—

25

0

—

—

0

18

Muuttoliike- ja sisäasiat

3 563

3 473

—

32

3 505

98 %

56

0

57

1

—

—

1

19

Ulkopolitiikan välineet

733

654

17

18

689

94 %

35

9

44

0

—

—

0

20

Kauppapolitiikka

111

108

—

2

109

99 %

1

0

1

0

—

—

0

21

Kansainvälinen yhteistyö ja kehitysasiat

3 383

3 161

—

187

3 349

99 %

32

1

33

1

—

—

1

22

Naapuruuspolitiikka ja laajentumisneuvottelut

4 978

3 979

—

925

4 904

99 %

65

—

65

2

7

—

9

23

Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu

2 933

1 459

219

552

2 231

76 %

701

—

701

1

—

—

1

24

Petostentorjunta

79

79

—

—

79

100 %

0

—

0

0

—

—

0

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

222

209

0

7

216

97 %

5

0

5

1

—

—

1

26

Komission hallinto

1 174

995

—

108

1 104

94 %

69

—

69

0

—

—

0

27

Talousarvio

67

59

—

5

64

95 %

3

—

3

0

—

—

0

28

Varainhoidon valvonta

20

18

—

1

19

97 %

1

—

1

0

—

—

0

29

Tilastot

155

139

—

6

145

94 %

10

—

10

0

—

—

0

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1 685

1 684

—

0

1 684

100 %

0

—

0

0

—

—

0

31

Kielipalvelut

458

396

—

42

437

95 %

20

—

20

0

—

—

0

32

Energia

1 506

1 405

—

41

1 446

96 %

55

0

55

5

—

—

5

33

Oikeus- ja kuluttaja-asiat

268

256

—

3

259

97 %

7

—

7

2

—

—

2

34

Ilmastotoimet

139

137

—

1

138

100 %

0

0

0

0

—

—

0

40

Varaukset

236

—

—

—

—

0 %

—

99

99

138

—

—

138

90

Muut toimielimet

4 121

3 721

3

254

3 979

97 %

86

—

86

57

0

0

57

Yhteensä

Yhteensä

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

—

303

303

4.8.   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | | Suoritetut maksut | Vuodelle 2017 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+ 12+13 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 1 660 | 1 512 | 5 | 11 | 1 529 | 92 % | 5 | — | 114 | 119 | 12 | 1 | — | 13 |
| 02 | Sisämarkkinat, teollisuus, yrittäjyys ja pk-yritystoiminta | 2 243 | 1 843 | 11 | 59 | 1 913 | 85 % | 15 | 0 | 313 | 328 | 1 | 1 | — | 2 |
| 03 | Kilpailu | 116 | 94 | 8 | 3 | 105 | 90 % | 8 | — | 3 | 10 | 0 | 1 | — | 1 |
| 04 | Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasiat | 11 802 | 8 819 | 10 | 44 | 8 873 | 75 % | 12 | — | 532 | 544 | 2 381 | 4 | 0 | 2 385 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 59 039 | 54 127 | 414 | 2 488 | 57 029 | 97 % | 203 | 433 | 1 330 | 1 965 | 28 | 16 | — | 44 |
| 06 | Liikenne ja liikkuminen | 2 321 | 2 183 | 4 | 64 | 2 251 | 97 % | 4 | 0 | 59 | 63 | 6 | 0 | 1 | 7 |
| 07 | Ympäristö | 412 | 379 | 3 | 9 | 392 | 95 % | 3 | 0 | 7 | 11 | 9 | 0 | — | 9 |
| 08 | Tutkimus ja innovointi | 6 811 | 5 359 | 25 | 396 | 5 780 | 85 % | 29 | — | 994 | 1 023 | 6 | 2 | — | 8 |
| 09 | Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia | 2 627 | 2 326 | 10 | 113 | 2 449 | 93 % | 15 | 0 | 162 | 177 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 905 | 339 | 36 | 95 | 469 | 52 % | 46 | — | 385 | 431 | 0 | 5 | — | 5 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 622 | 585 | 2 | 2 | 589 | 95 % | 2 | 0 | 5 | 6 | 26 | 0 | — | 27 |
| 12 | Rahoitusvakaus, rahoituspalvelut ja pääomamarkkinaunioni | 91 | 80 | 3 | 2 | 85 | 93 % | 3 | 0 | 2 | 5 | 0 | 0 | — | 1 |
| 13 | Alue- ja kaupunkipolitiikka | 31 108 | 29 072 | 10 | 40 | 29 123 | 94 % | 10 | 31 | 36 | 78 | 1 906 | 1 | — | 1 908 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 171 | 155 | 5 | 2 | 161 | 94 % | 5 | — | 5 | 9 | 0 | 0 | — | 0 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 3 699 | 3 043 | 12 | 299 | 3 354 | 91 % | 12 | 0 | 332 | 344 | 0 | 1 | — | 1 |
| 16 | Viestintä | 219 | 185 | 11 | 6 | 202 | 92 % | 10 | — | 6 | 16 | 0 | 1 | — | 1 |
| 17 | Terveys ja elintarviketurvallisuus | 586 | 526 | 8 | 16 | 550 | 94 % | 8 | — | 25 | 34 | 0 | 1 | — | 2 |
| 18 | Muuttoliike- ja sisäasiat | 2 487 | 2 364 | 5 | 24 | 2 393 | 96 % | 7 | 0 | 73 | 80 | 12 | 1 | — | 13 |
| 19 | Ulkopolitiikan välineet | 683 | 595 | 3 | 19 | 617 | 90 % | 3 | — | 33 | 36 | 29 | 1 | — | 29 |
| 20 | Kauppapolitiikka | 112 | 103 | 2 | 2 | 107 | 96 % | 3 | 0 | 2 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| 21 | Kansainvälinen yhteistyö ja kehitysasiat | 3 587 | 3 344 | 16 | 133 | 3 493 | 97 % | 21 | 0 | 70 | 91 | 1 | 2 | — | 3 |
| 22 | Naapuruuspolitiikka ja laajentumisneuvottelut | 3 683 | 3 007 | 10 | 317 | 3 334 | 91 % | 11 | — | 52 | 62 | 284 | 2 | — | 286 |
| 23 | Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu | 2 277 | 1 637 | 6 | 360 | 2 002 | 88 % | 7 | 86 | 173 | 265 | 9 | 1 | — | 10 |
| 24 | Petostentorjunta | 92 | 72 | 6 | — | 78 | 84 % | 7 | 5 | 0 | 12 | 1 | 2 | — | 2 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 237 | 194 | 13 | 6 | 213 | 90 % | 15 | 0 | 6 | 21 | 0 | 2 | — | 3 |
| 26 | Komission hallinto | 1 323 | 879 | 135 | 83 | 1 097 | 83 % | 121 | — | 97 | 218 | 1 | 8 | — | 8 |
| 27 | Talousarvio | 75 | 53 | 7 | 4 | 63 | 85 % | 6 | — | 5 | 11 | 0 | 0 | — | 0 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 20 | 18 | 1 | 1 | 19 | 94 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| 29 | Tilastot | 154 | 123 | 4 | 6 | 134 | 87 % | 5 | — | 15 | 20 | 0 | 1 | — | 1 |
| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot | 1 685 | 1 684 | — | 0 | 1 684 | 100 % | — | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 31 | Kielipalvelut | 475 | 381 | 16 | 37 | 435 | 92 % | 15 | — | 25 | 39 | 0 | 1 | — | 1 |
| 32 | Energia | 1 716 | 1 549 | 5 | 67 | 1 621 | 94 % | 5 | 0 | 71 | 76 | 15 | 1 | 3 | 19 |
| 33 | Oikeus- ja kuluttaja-asiat | 245 | 222 | 3 | 4 | 229 | 94 % | 4 | — | 5 | 9 | 6 | 1 | — | 7 |
| 34 | Ilmastotoimet | 82 | 64 | 3 | 1 | 68 | 83 % | 4 | 0 | 1 | 4 | 9 | 1 | — | 9 |
| 40 | Varaukset | 21 | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | 21 | — | — | 21 |
| 90 | Muut toimielimet | 4 683 | 3 247 | 423 | 305 | 3 975 | 85 % | 474 | — | 128 | 602 | 57 | 49 | — | 106 |
| Yhteensä | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 098 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

milj. euroa

Toimintalohko

Suoritetut maksut

Vuodelle 2017 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+ 12+13

01

Talous- ja rahoitusasiat

1 660

1 512

5

11

1 529

92 %

5

—

114

119

12

1

—

13

02

Sisämarkkinat, teollisuus, yrittäjyys ja pk-yritystoiminta

2 243

1 843

11

59

1 913

85 %

15

0

313

328

1

1

—

2

03

Kilpailu

116

94

8

3

105

90 %

8

—

3

10

0

1

—

1

04

Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasiat

11 802

8 819

10

44

8 873

75 %

12

—

532

544

2 381

4

0

2 385

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

59 039

54 127

414

2 488

57 029

97 %

203

433

1 330

1 965

28

16

—

44

06

Liikenne ja liikkuminen

2 321

2 183

4

64

2 251

97 %

4

0

59

63

6

0

1

7

07

Ympäristö

412

379

3

9

392

95 %

3

0

7

11

9

0

—

9

08

Tutkimus ja innovointi

6 811

5 359

25

396

5 780

85 %

29

—

994

1 023

6

2

—

8

09

Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia

2 627

2 326

10

113

2 449

93 %

15

0

162

177

1

1

0

2

10

Suora tutkimustoiminta

905

339

36

95

469

52 %

46

—

385

431

0

5

—

5

11

Meri- ja kalastusasiat

622

585

2

2

589

95 %

2

0

5

6

26

0

—

27

12

Rahoitusvakaus, rahoituspalvelut ja pääomamarkkinaunioni

91

80

3

2

85

93 %

3

0

2

5

0

0

—

1

13

Alue- ja kaupunkipolitiikka

31 108

29 072

10

40

29 123

94 %

10

31

36

78

1 906

1

—

1 908

14

Verotus ja tulliliitto

171

155

5

2

161

94 %

5

—

5

9

0

0

—

0

15

Koulutus ja kulttuuri

3 699

3 043

12

299

3 354

91 %

12

0

332

344

0

1

—

1

16

Viestintä

219

185

11

6

202

92 %

10

—

6

16

0

1

—

1

17

Terveys ja elintarviketurvallisuus

586

526

8

16

550

94 %

8

—

25

34

0

1

—

2

18

Muuttoliike- ja sisäasiat

2 487

2 364

5

24

2 393

96 %

7

0

73

80

12

1

—

13

19

Ulkopolitiikan välineet

683

595

3

19

617

90 %

3

—

33

36

29

1

—

29

20

Kauppapolitiikka

112

103

2

2

107

96 %

3

0

2

5

0

0

—

0

21

Kansainvälinen yhteistyö ja kehitysasiat

3 587

3 344

16

133

3 493

97 %

21

0

70

91

1

2

—

3

22

Naapuruuspolitiikka ja laajentumisneuvottelut

3 683

3 007

10

317

3 334

91 %

11

—

52

62

284

2

—

286

23

Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu

2 277

1 637

6

360

2 002

88 %

7

86

173

265

9

1

—

10

24

Petostentorjunta

92

72

6

—

78

84 %

7

5

0

12

1

2

—

2

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

237

194

13

6

213

90 %

15

0

6

21

0

2

—

3

26

Komission hallinto

1 323

879

135

83

1 097

83 %

121

—

97

218

1

8

—

8

27

Talousarvio

75

53

7

4

63

85 %

6

—

5

11

0

0

—

0

28

Varainhoidon valvonta

20

18

1

1

19

94 %

1

—

1

1

0

0

—

0

29

Tilastot

154

123

4

6

134

87 %

5

—

15

20

0

1

—

1

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1 685

1 684

—

0

1 684

100 %

—

—

0

0

0

—

—

0

31

Kielipalvelut

475

381

16

37

435

92 %

15

—

25

39

0

1

—

1

32

Energia

1 716

1 549

5

67

1 621

94 %

5

0

71

76

15

1

3

19

33

Oikeus- ja kuluttaja-asiat

245

222

3

4

229

94 %

4

—

5

9

6

1

—

7

34

Ilmastotoimet

82

64

3

1

68

83 %

4

0

1

4

9

1

—

9

40

Varaukset

21

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

21

—

—

21

90

Muut toimielimet

4 683

3 247

423

305

3 975

85 %

474

—

128

602

57

49

—

106

Yhteensä

Yhteensä

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 098

1 098

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

4.9.   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | Maksattamatta olevat sitoumukset |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/ uudelleenarvostukset/peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | yhteensä varainhoitovuoden lopussa |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 1 884 | (28) | (1 127 ) | 728 | 2 534 | (401) | — | 2 133 | 2 861 |
| 02 | Sisämarkkinat, teollisuus, yrittäjyys ja pk-yritystoiminta | 2 179 | (26) | (1 145 ) | 1 008 | 2 409 | (768) | (1) | 1 640 | 2 648 |
| 03 | Kilpailu | 9 | (1) | (8) | — | 105 | (97) | — | 8 | 8 |
| 04 | Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasiat | 33 275 | (438) | (8 516 ) | 24 321 | 13 367 | (357) | (0) | 13 010 | 37 331 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 25 424 | (1 340 ) | (12 274 ) | 11 810 | 63 466 | (44 756 ) | (0) | 18 710 | 30 520 |
| 06 | Liikenne ja liikkuminen | 5 883 | (114) | (1 528 ) | 4 241 | 4 281 | (723) | — | 3 558 | 7 799 |
| 07 | Ympäristö | 1 118 | (2) | (275) | 841 | 458 | (117) | — | 341 | 1 182 |
| 08 | Tutkimus ja innovointi | 12 813 | (107) | (3 844 ) | 8 863 | 6 386 | (1 937 ) | (0) | 4 449 | 13 312 |
| 09 | Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia | 3 365 | (20) | (1 488 ) | 1 856 | 1 936 | (961) | (0) | 975 | 2 832 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 174 | (19) | (100) | 55 | 510 | (369) | (0) | 141 | 196 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 2 201 | (53) | (409) | 1 740 | 1 071 | (180) | (0) | 891 | 2 630 |
| 12 | Rahoitusvakaus, rahoituspalvelut ja pääomamarkkinaunioni | 12 | (2) | (7) | 3 | 87 | (78) | (0) | 9 | 13 |
| 13 | Alue- ja kaupunkipolitiikka | 92 788 | (286) | (28 491 ) | 64 010 | 36 139 | (631) | (0) | 35 508 | 99 518 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 125 | (6) | (73) | 45 | 171 | (88) | — | 83 | 128 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 2 801 | (52) | (1 256 ) | 1 494 | 3 249 | (2 099 ) | (0) | 1 150 | 2 644 |
| 16 | Viestintä | 56 | (3) | (49) | 4 | 211 | (153) | (0) | 58 | 62 |
| 17 | Terveys ja elintarviketurvallisuus | 503 | (46) | (264) | 193 | 573 | (286) | — | 287 | 480 |
| 18 | Muuttoliike- ja sisäasiat | 2 596 | (168) | (1 096 ) | 1 332 | 3 505 | (1 297 ) | — | 2 207 | 3 539 |
| 19 | Ulkopolitiikan välineet | 905 | (46) | (339) | 520 | 689 | (278) | (0) | 410 | 930 |
| 20 | Kauppapolitiikka | 20 | (1) | (13) | 6 | 109 | (94) | — | 16 | 22 |
| 21 | Kansainvälinen yhteistyö ja kehitysasiat | 9 572 | (278) | (2 937 ) | 6 358 | 3 349 | (557) | (0) | 2 792 | 9 150 |
| 22 | Naapuruuspolitiikka ja laajentumisneuvottelut | 11 606 | (306) | (2 547 ) | 8 753 | 4 904 | (787) | (0) | 4 117 | 12 870 |
| 23 | Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu | 827 | (5) | (542) | 279 | 2 231 | (1 460 ) | — | 770 | 1 050 |
| 24 | Petostentorjunta | 30 | (2) | (19) | 9 | 79 | (59) | — | 20 | 29 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 15 | (2) | (13) | — | 216 | (200) | — | 16 | 16 |
| 26 | Komission hallinto | 185 | (9) | (169) | 8 | 1 104 | (928) | — | 176 | 184 |
| 27 | Talousarvio | 7 | (0) | (7) | — | 64 | (56) | — | 8 | 8 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 1 | (0) | (1) | — | 19 | (18) | — | 1 | 1 |
| 29 | Tilastot | 115 | (7) | (50) | 57 | 145 | (83) | (0) | 62 | 119 |
| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot | — | — | — | — | 1 684 | (1 684 ) | — | — | — |
| 31 | Kielipalvelut | 17 | (1) | (16) | — | 437 | (418) | — | 19 | 19 |
| 32 | Energia | 6 225 | (309) | (1 325 ) | 4 590 | 1 446 | (296) | — | 1 150 | 5 740 |
| 33 | Oikeus- ja kuluttaja-asiat | 224 | (4) | (91) | 129 | 259 | (138) | — | 121 | 250 |
| 34 | Ilmastotoimet | 168 | (1) | (43) | 124 | 138 | (25) | — | 113 | 237 |
| 90 | Muut toimielimet | 570 | (143) | (420) | 7 | 3 979 | (3 555 ) | 0 | 424 | 431 |
| Yhteensä | 217 693 | (3 825 ) | (70 482 ) | 143 386 | 161 310 | (65 935 ) | (3) | 95 373 | 238 759 |

milj. euroa

Toimintalohko

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/ uudelleenarvostukset/peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

yhteensä varainhoitovuoden lopussa

01

Talous- ja rahoitusasiat

1 884

(28)

(1 127 )

728

2 534

(401)

—

2 133

2 861

02

Sisämarkkinat, teollisuus, yrittäjyys ja pk-yritystoiminta

2 179

(26)

(1 145 )

1 008

2 409

(768)

(1)

1 640

2 648

03

Kilpailu

9

(1)

(8)

—

105

(97)

—

8

8

04

Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasiat

33 275

(438)

(8 516 )

24 321

13 367

(357)

(0)

13 010

37 331

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

25 424

(1 340 )

(12 274 )

11 810

63 466

(44 756 )

(0)

18 710

30 520

06

Liikenne ja liikkuminen

5 883

(114)

(1 528 )

4 241

4 281

(723)

—

3 558

7 799

07

Ympäristö

1 118

(2)

(275)

841

458

(117)

—

341

1 182

08

Tutkimus ja innovointi

12 813

(107)

(3 844 )

8 863

6 386

(1 937 )

(0)

4 449

13 312

09

Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia

3 365

(20)

(1 488 )

1 856

1 936

(961)

(0)

975

2 832

10

Suora tutkimustoiminta

174

(19)

(100)

55

510

(369)

(0)

141

196

11

Meri- ja kalastusasiat

2 201

(53)

(409)

1 740

1 071

(180)

(0)

891

2 630

12

Rahoitusvakaus, rahoituspalvelut ja pääomamarkkinaunioni

12

(2)

(7)

3

87

(78)

(0)

9

13

13

Alue- ja kaupunkipolitiikka

92 788

(286)

(28 491 )

64 010

36 139

(631)

(0)

35 508

99 518

14

Verotus ja tulliliitto

125

(6)

(73)

45

171

(88)

—

83

128

15

Koulutus ja kulttuuri

2 801

(52)

(1 256 )

1 494

3 249

(2 099 )

(0)

1 150

2 644

16

Viestintä

56

(3)

(49)

4

211

(153)

(0)

58

62

17

Terveys ja elintarviketurvallisuus

503

(46)

(264)

193

573

(286)

—

287

480

18

Muuttoliike- ja sisäasiat

2 596

(168)

(1 096 )

1 332

3 505

(1 297 )

—

2 207

3 539

19

Ulkopolitiikan välineet

905

(46)

(339)

520

689

(278)

(0)

410

930

20

Kauppapolitiikka

20

(1)

(13)

6

109

(94)

—

16

22

21

Kansainvälinen yhteistyö ja kehitysasiat

9 572

(278)

(2 937 )

6 358

3 349

(557)

(0)

2 792

9 150

22

Naapuruuspolitiikka ja laajentumisneuvottelut

11 606

(306)

(2 547 )

8 753

4 904

(787)

(0)

4 117

12 870

23

Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu

827

(5)

(542)

279

2 231

(1 460 )

—

770

1 050

24

Petostentorjunta

30

(2)

(19)

9

79

(59)

—

20

29

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

15

(2)

(13)

—

216

(200)

—

16

16

26

Komission hallinto

185

(9)

(169)

8

1 104

(928)

—

176

184

27

Talousarvio

7

(0)

(7)

—

64

(56)

—

8

8

28

Varainhoidon valvonta

1

(0)

(1)

—

19

(18)

—

1

1

29

Tilastot

115

(7)

(50)

57

145

(83)

(0)

62

119

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

—

—

—

—

1 684

(1 684 )

—

—

—

31

Kielipalvelut

17

(1)

(16)

—

437

(418)

—

19

19

32

Energia

6 225

(309)

(1 325 )

4 590

1 446

(296)

—

1 150

5 740

33

Oikeus- ja kuluttaja-asiat

224

(4)

(91)

129

259

(138)

—

121

250

34

Ilmastotoimet

168

(1)

(43)

124

138

(25)

—

113

237

90

Muut toimielimet

570

(143)

(420)

7

3 979

(3 555 )

0

424

431

Yhteensä

Yhteensä

217 693

217 693

(3 825 )

(3 825 )

(70 482 )

(70 482 )

143 386

143 386

161 310

161 310

(65 935 )

(65 935 )

(3)

(3)

95 373

95 373

238 759

238 759

4.10.   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN TOIMINTALOHKOITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN TOIMINTALOHKOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | < 2010 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | Yhteensä |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 11 | 0 | — | 117 | 244 | 10 | 346 | 2 133 | 2 861 |
| 02 | Sisämarkkinat, teollisuus, yrittäjyys ja pk-yritystoiminta | 13 | 11 | 29 | 93 | 86 | 144 | 633 | 1 640 | 2 648 |
| 03 | Kilpailu | — | — | — | — | — | — | 0 | 8 | 8 |
| 04 | Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasiat | 382 | 6 | 265 | 420 | 4 112 | 4 118 | 15 018 | 13 010 | 37 331 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 34 | — | — | 2 | 868 | 985 | 9 921 | 18 710 | 30 520 |
| 06 | Liikenne ja liikkuminen | 100 | 64 | 249 | 508 | 571 | 1 321 | 1 430 | 3 558 | 7 799 |
| 07 | Ympäristö | 80 | 58 | 68 | 98 | 137 | 181 | 217 | 341 | 1 182 |
| 08 | Tutkimus ja innovointi | 77 | 112 | 318 | 705 | 1 686 | 2 835 | 3 129 | 4 449 | 13 312 |
| 09 | Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia | 29 | 16 | 37 | 141 | 298 | 615 | 721 | 975 | 2 832 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 9 | 2 | 1 | 1 | 11 | 11 | 19 | 141 | 196 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 85 | 0 | 13 | 27 | 286 | 26 | 1 302 | 891 | 2 630 |
| 12 | Rahoitusvakaus, rahoituspalvelut ja pääomamarkkinaunioni | — | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 9 | 13 |
| 13 | Alue- ja kaupunkipolitiikka | 1 022 | 1 | 8 | 825 | 14 947 | 5 750 | 41 459 | 35 508 | 99 518 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | — | — | 0 | 0 | 1 | 11 | 32 | 83 | 128 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 83 | 26 | 66 | 128 | 220 | 436 | 535 | 1 150 | 2 644 |
| 16 | Viestintä | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 58 | 62 |
| 17 | Terveys ja elintarviketurvallisuus | 14 | 3 | 5 | 10 | 15 | 52 | 93 | 287 | 480 |
| 18 | Muuttoliike- ja sisäasiat | 45 | 46 | 67 | 158 | 322 | 111 | 583 | 2 207 | 3 539 |
| 19 | Ulkopolitiikan välineet | 12 | 5 | 11 | 38 | 55 | 168 | 231 | 410 | 930 |
| 20 | Kauppapolitiikka | — | — | 0 | 0 | 1 | 1 | 4 | 16 | 22 |
| 21 | Kansainvälinen yhteistyö ja kehitysasiat | 227 | 219 | 331 | 699 | 1 237 | 1 525 | 2 120 | 2 792 | 9 150 |
| 22 | Naapuruuspolitiikka ja laajentumisneuvottelut | 414 | 290 | 473 | 993 | 1 507 | 2 037 | 3 039 | 4 117 | 12 870 |
| 23 | Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu | 22 | 25 | 24 | 23 | 22 | 28 | 135 | 770 | 1 050 |
| 24 | Petostentorjunta | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 6 | 20 | 29 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | — | — | — | — | — | — | 0 | 16 | 16 |
| 26 | Komission hallinto | — | — | — | — | 2 | 1 | 4 | 176 | 184 |
| 27 | Talousarvio | — | — | — | — | — | — | (0) | 8 | 8 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| 29 | Tilastot | — | — | 0 | 0 | 3 | 17 | 37 | 62 | 119 |
| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 31 | Kielipalvelut | — | — | — | — | — | — | (0) | 19 | 19 |
| 32 | Energia | 225 | 491 | 142 | 496 | 1 273 | 1 053 | 910 | 1 150 | 5 740 |
| 33 | Oikeus- ja kuluttaja-asiat | 0 | 0 | 4 | 6 | 13 | 36 | 70 | 121 | 250 |
| 34 | Ilmastotoimet | — | — | — | — | 1 | 54 | 69 | 113 | 237 |
| 90 | Muut toimielimet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 431 | 431 |
| | 2 884 | 1 376 | 2 111 | 5 488 | 27 920 | 21 530 | 82 069 | 95 380 | 238 759 |

milj. euroa

Toimintalohko

< 2010

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Yhteensä

01

Talous- ja rahoitusasiat

11

0

—

117

244

10

346

2 133

2 861

02

Sisämarkkinat, teollisuus, yrittäjyys ja pk-yritystoiminta

13

11

29

93

86

144

633

1 640

2 648

03

Kilpailu

—

—

—

—

—

—

0

8

8

04

Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasiat

382

6

265

420

4 112

4 118

15 018

13 010

37 331

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

34

—

—

2

868

985

9 921

18 710

30 520

06

Liikenne ja liikkuminen

100

64

249

508

571

1 321

1 430

3 558

7 799

07

Ympäristö

80

58

68

98

137

181

217

341

1 182

08

Tutkimus ja innovointi

77

112

318

705

1 686

2 835

3 129

4 449

13 312

09

Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia

29

16

37

141

298

615

721

975

2 832

10

Suora tutkimustoiminta

9

2

1

1

11

11

19

141

196

11

Meri- ja kalastusasiat

85

0

13

27

286

26

1 302

891

2 630

12

Rahoitusvakaus, rahoituspalvelut ja pääomamarkkinaunioni

—

—

—

—

0

1

3

9

13

13

Alue- ja kaupunkipolitiikka

1 022

1

8

825

14 947

5 750

41 459

35 508

99 518

14

Verotus ja tulliliitto

—

—

0

0

1

11

32

83

128

15

Koulutus ja kulttuuri

83

26

66

128

220

436

535

1 150

2 644

16

Viestintä

—

—

0

0

0

0

4

58

62

17

Terveys ja elintarviketurvallisuus

14

3

5

10

15

52

93

287

480

18

Muuttoliike- ja sisäasiat

45

46

67

158

322

111

583

2 207

3 539

19

Ulkopolitiikan välineet

12

5

11

38

55

168

231

410

930

20

Kauppapolitiikka

—

—

0

0

1

1

4

16

22

21

Kansainvälinen yhteistyö ja kehitysasiat

227

219

331

699

1 237

1 525

2 120

2 792

9 150

22

Naapuruuspolitiikka ja laajentumisneuvottelut

414

290

473

993

1 507

2 037

3 039

4 117

12 870

23

Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu

22

25

24

23

22

28

135

770

1 050

24

Petostentorjunta

—

—

—

0

1

3

6

20

29

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

—

—

—

—

—

—

0

16

16

26

Komission hallinto

—

—

—

—

2

1

4

176

184

27

Talousarvio

—

—

—

—

—

—

(0)

8

8

28

Varainhoidon valvonta

—

—

—

—

—

—

—

1

1

29

Tilastot

—

—

0

0

3

17

37

62

119

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

31

Kielipalvelut

—

—

—

—

—

—

(0)

19

19

32

Energia

225

491

142

496

1 273

1 053

910

1 150

5 740

33

Oikeus- ja kuluttaja-asiat

0

0

4

6

13

36

70

121

250

34

Ilmastotoimet

—

—

—

—

1

54

69

113

237

90

Muut toimielimet

0

0

0

0

0

0

0

431

431

2 884

2 884

1 376

1 376

2 111

2 111

5 488

5 488

27 920

27 920

21 530

21 530

82 069

82 069

95 380

95 380

238 759

238 759

5.   TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN TOIMIELIMITTÄIN

5.1.   TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot
  % budjetoiduista | Perimättä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Varainhoitovuonna | Siirretyt määrät | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| Komissio | 143 548 | 136 305 | 143 854 | 7 119 | 150 972 | 141 804 | 2 285 | 144 089 | 106 % | 6 883 |
| Alueiden komitea | 8 | 8 | 11 | — | 11 | 11 | — | 11 | 133 % | 0 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 20 | 20 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 99 % | 0 |
| Unionin tuomioistuin | 52 | 52 | 50 | 0 | 50 | 50 | 0 | 50 | 97 % | 0 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 11 | 11 | 15 | — | 15 | 15 | — | 15 | 142 % | — |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 50 | 50 | 76 | 3 | 79 | 75 | 2 | 78 | 154 % | 2 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 95 % | — |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 41 | 41 | 269 | 1 | 269 | 268 | 1 | 268 | 659 % | 1 |
| Euroopan parlamentti | 153 | 153 | 186 | 19 | 205 | 181 | 2 | 183 | 119 % | 22 |
| Euroopan oikeusasiamies | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 91 % | — |
| Yhteensä | 143 885 | 136 642 | 144 483 | 7 141 | 151 624 | 142 427 | 2 290 | 144 717 | 106 % | 6 907 |

milj. euroa

Toimielin

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot

% budjetoiduista

Perimättä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Varainhoitovuonna

Siirretyt määrät

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

Komissio

143 548

136 305

143 854

7 119

150 972

141 804

2 285

144 089

106 %

6 883

Alueiden komitea

8

8

11

—

11

11

—

11

133 %

0

Tilintarkastustuomioistuin

20

20

20

0

20

20

0

20

99 %

0

Unionin tuomioistuin

52

52

50

0

50

50

0

50

97 %

0

Talous- ja sosiaalikomitea

11

11

15

—

15

15

—

15

142 %

—

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

50

50

76

3

79

75

2

78

154 %

2

Euroopan tietosuojavaltuutettu

1

1

1

—

1

1

—

1

95 %

—

Euroopan ulkosuhdehallinto

41

41

269

1

269

268

1

268

659 %

1

Euroopan parlamentti

153

153

186

19

205

181

2

183

119 %

22

Euroopan oikeusasiamies

1

1

1

—

1

1

—

1

91 %

—

Yhteensä

Yhteensä

143 885

143 885

136 642

136 642

144 483

144 483

7 141

7 141

151 624

151 624

142 427

142 427

2 290

2 290

144 717

144 717

106 %

106 %

6 907

6 907

Konsolidoitu selvitys EU:n yleisen talousarvion toteuttamisesta sisältää edellisvuosien tapaan selvitykset kunkin toimielimen talousarvion toteuttamisesta, koska eri toimielinten talousarviot sisältyvät EU:n talousarvioon erillisinä. EU:n erillisvirastojen talousarvioita ei sen sijaan esitetä erikseen EU:n talousarviossa. Erillisvirastot saavat komissiolta avustuksen, jolla rahoitetaan osa niiden menoista.

Euroopan ulkosuhdehallinnon osalta olisi otettava huomioon, että oman talousarvionsa lisäksi se saa rahoitusosuudet komissiolta (140 miljoonaa euroa vuonna 2016; 138 miljoonaa euroa vuonna 2015) ja Euroopan kehitysrahastolta (44 miljoonaa euroa vuonna 2016; 61 miljoonaa euroa vuonna 2015). Nämä talousarviomäärärahat asetetaan Euroopan ulkosuhdehallinnon käyttöön (käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina), ja niillä katetaan lähinnä EU:n edustustoissa työskentelevän komission henkilöstön kustannukset. Kyseisten edustustojen hallinnosta vastaa Euroopan ulkosuhdehallinto.

5.2.   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2017 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotut tulot | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+ 11+12 |
| Komissio | 162 569 | 150 699 | 778 | 5 854 | 157 332 | 97 % | 4 416 | 575 | 4 991 | 224 | 22 | — | 246 |
| Alueiden komitea | 93 | 89 | — | 2 | 91 | 98 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 138 | 136 | — | 0 | 136 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| Unionin tuomioistuin | 382 | 373 | — | 1 | 374 | 98 % | 1 | — | 1 | 7 | — | 0 | 7 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 135 | 127 | — | 4 | 131 | 97 % | 0 | — | 0 | 4 | — | 0 | 4 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 591 | 519 | 2 | 21 | 541 | 92 % | 23 | — | 23 | 26 | 0 | 0 | 26 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 9 | 9 | — | — | 9 | 95 % | — | — | — | 1 | — | 0 | 1 |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 877 | 634 | 1 | 200 | 835 | 95 % | 40 | — | 40 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Euroopan parlamentti | 1 886 | 1 824 | — | 26 | 1 850 | 98 % | 21 | — | 21 | 15 | — | 0 | 15 |
| Euroopan oikeusasiamies | 11 | 10 | — | — | 10 | 95 % | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Yhteensä | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

milj. euroa

Toimielin

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2017 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotut tulot

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+ 11+12

Komissio

162 569

150 699

778

5 854

157 332

97 %

4 416

575

4 991

224

22

—

246

Alueiden komitea

93

89

—

2

91

98 %

0

—

0

1

—

0

1

Tilintarkastustuomioistuin

138

136

—

0

136

99 %

0

—

0

1

—

0

1

Unionin tuomioistuin

382

373

—

1

374

98 %

1

—

1

7

—

0

7

Talous- ja sosiaalikomitea

135

127

—

4

131

97 %

0

—

0

4

—

0

4

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

591

519

2

21

541

92 %

23

—

23

26

0

0

26

Euroopan tietosuojavaltuutettu

9

9

—

—

9

95 %

—

—

—

1

—

0

1

Euroopan ulkosuhdehallinto

877

634

1

200

835

95 %

40

—

40

2

0

0

2

Euroopan parlamentti

1 886

1 824

—

26

1 850

98 %

21

—

21

15

—

0

15

Euroopan oikeusasiamies

11

10

—

—

10

95 %

—

—

—

0

—

0

0

Yhteensä

Yhteensä

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

303

303

5.3.   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| Toimielin | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut | Vuodelle 2017 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+ 12+13 |
| Komissio | 143 386 | 126 917 | 813 | 4 711 | 132 442 | 92 % | 624 | 557 | 4 934 | 6 115 | 4 766 | 60 | 3 | 4 830 |
| Alueiden komitea | 102 | 81 | 7 | 2 | 90 | 89 % | 8 | — | 0 | 9 | 1 | 1 | 0 | 3 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 147 | 127 | 9 | 0 | 136 | 92 % | 9 | — | 0 | 9 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Unionin tuomioistuin | 401 | 351 | 18 | 1 | 370 | 92 % | 22 | — | 1 | 23 | 7 | 2 | 0 | 9 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 145 | 119 | 7 | 3 | 129 | 89 % | 8 | — | 1 | 9 | 4 | 4 | 0 | 7 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 636 | 457 | 38 | 20 | 515 | 81 % | 62 | — | 23 | 86 | 26 | 9 | 0 | 35 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 10 | 8 | 1 | — | 9 | 84 % | 1 | — | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 968 | 557 | 75 | 185 | 816 | 84 % | 77 | — | 62 | 139 | 2 | 11 | — | 13 |
| Euroopan parlamentti | 2 262 | 1 539 | 268 | 94 | 1 900 | 84 % | 285 | — | 40 | 325 | 15 | 21 | 0 | 36 |
| Euroopan oikeusasiamies | 11 | 9 | 1 | — | 10 | 86 % | 1 | — | — | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Yhteensä | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 098 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

Toimielin

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Vuodelle 2017 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+ 12+13

Komissio

143 386

126 917

813

4 711

132 442

92 %

624

557

4 934

6 115

4 766

60

3

4 830

Alueiden komitea

102

81

7

2

90

89 %

8

—

0

9

1

1

0

3

Tilintarkastustuomioistuin

147

127

9

0

136

92 %

9

—

0

9

1

1

0

2

Unionin tuomioistuin

401

351

18

1

370

92 %

22

—

1

23

7

2

0

9

Talous- ja sosiaalikomitea

145

119

7

3

129

89 %

8

—

1

9

4

4

0

7

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

636

457

38

20

515

81 %

62

—

23

86

26

9

0

35

Euroopan tietosuojavaltuutettu

10

8

1

—

9

84 %

1

—

—

1

1

0

0

1

Euroopan ulkosuhdehallinto

968

557

75

185

816

84 %

77

—

62

139

2

11

—

13

Euroopan parlamentti

2 262

1 539

268

94

1 900

84 %

285

—

40

325

15

21

0

36

Euroopan oikeusasiamies

11

9

1

—

10

86 %

1

—

—

1

0

0

0

1

Yhteensä

Yhteensä

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 098

1 098

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

6.   ERILLISVIRASTOJEN TALOUSARVIOIDEN TOTEUTTAMINEN

6.1.   TALOUSARVIOTULOT

TALOUSARVIOTULOT

| milj. euroa |
| --- |
| Virasto | Rahoitus komission toimintalohkosta | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Toteutuneet tulot |
| Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER) | 6 | 16 | 16 |
| Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC) | 9 | 4 | 4 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO) | 17 | 16 | 13 |
| Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (CHAFEA) | 17 | 9 | 9 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA) | 15 | 49 | 49 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) | 4 | 15 | 15 |
| Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA) | 18 | 80 | 97 |
| Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) | 18 | 53 | 53 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) | 6 | 193 | 140 |
| Euroopan pankkiviranomainen (EPV) | 12 | 36 | 37 |
| Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) | 18 | 233 | 252 |
| Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) | 17 | 58 | 58 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (CEDEFOP) | 15 | 18 | 18 |
| Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) | 2 | 103 | 105 |
| Euroopan ympäristökeskus (EEA) | 7 | 42 | 57 |
| Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA) | 11 | 10 | 10 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) | 17 | 79 | 79 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) | 4 | 21 | 21 |
| Euroopan GNSS-virasto | 6 | 29 | 223 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE) | 4 | 8 | 8 |
| Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) | 15 | 264 | 264 |
| Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA) | 12 | 22 | 22 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) | 6 | 71 | 71 |
| Euroopan lääkevirasto (EMA) | 2 | 308 | 305 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) | 18 | 15 | 15 |
| Euroopan poliisivirasto (Europol) | 18 | 104 | 117 |
| Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA) | 8 | 43 | 43 |
| Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) | 12 | 39 | 39 |
| Euroopan koulutussäätiö (ETF) | 15 | 20 | 20 |
| Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA) | 18 | 22 | 22 |
| Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL) | 18 | 9 | 10 |
| Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) | 9 | 11 | 11 |
| Euroopan unionin rautatievirasto (ERA) | 6 | 28 | 28 |
| Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) | 12 | 418 | 231 |
| Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust) | 33 | 44 | 44 |
| Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME) | 6 | 36 | 36 |
| ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy) | 8 | 720 | 724 |
| Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA) | 6 | 22 | 22 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA) | 8 | 60 | 60 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 15 | 51 | 42 |
| Yhteensä | | 3 377 | 3 389 |

milj. euroa

Virasto

Rahoitus komission toimintalohkosta

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Toteutuneet tulot

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER)

6

16

16

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC)

9

4

4

Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO)

17

16

13

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (CHAFEA)

17

9

9

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA)

15

49

49

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA)

4

15

15

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA)

18

80

97

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

18

53

53

Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA)

6

193

140

Euroopan pankkiviranomainen (EPV)

12

36

37

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

18

233

252

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC)

17

58

58

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (CEDEFOP)

15

18

18

Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)

2

103

105

Euroopan ympäristökeskus (EEA)

7

42

57

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA)

11

10

10

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)

17

79

79

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound)

4

21

21

Euroopan GNSS-virasto

6

29

223

Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE)

4

8

8

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)

15

264

264

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA)

12

22

22

Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA)

6

71

71

Euroopan lääkevirasto (EMA)

2

308

305

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA)

18

15

15

Euroopan poliisivirasto (Europol)

18

104

117

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA)

8

43

43

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV)

12

39

39

Euroopan koulutussäätiö (ETF)

15

20

20

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA)

18

22

22

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

18

9

10

Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA)

9

11

11

Euroopan unionin rautatievirasto (ERA)

6

28

28

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO)

12

418

231

Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust)

33

44

44

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)

6

36

36

ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy)

8

720

724

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA)

6

22

22

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

8

60

60

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

15

51

42

Yhteensä

Yhteensä

3 377

3 377

3 389

3 389

| milj. euroa |
| --- |
| Tulolaji | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Toteutuneet tulot |
| Euroopan komission avustus | 1 524 | 1 540 |
| Maksutulot | 642 | 638 |
| Muut tulot | 1 211 | 1 211 |
| Yhteensä | 3 377 | 3 389 |

milj. euroa

Tulolaji

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Toteutuneet tulot

Euroopan komission avustus

1 524

1 540

Maksutulot

642

638

Muut tulot

1 211

1 211

Yhteensä

Yhteensä

3 377

3 377

3 389

3 389

6.2.   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Virasto | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER) | 16 | 16 | 18 | 12 |
| Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC) | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO) | 18 | 17 | 17 | 15 |
| Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (CHAFEA) | 9 | 9 | 10 | 8 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA) | 49 | 48 | 54 | 47 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) | 17 | 16 | 21 | 15 |
| Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA) | 85 | 80 | 104 | 94 |
| Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) | 66 | 53 | 55 | 35 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) | 220 | 160 | 226 | 144 |
| Euroopan pankkiviranomainen (EPV) | 36 | 35 | 40 | 35 |
| Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) | 256 | 244 | 300 | 199 |
| Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) | 59 | 58 | 69 | 56 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (CEDEFOP) | 19 | 19 | 20 | 18 |
| Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) | 113 | 110 | 124 | 106 |
| Euroopan ympäristökeskus (EEA) | 69 | 64 | 74 | 50 |
| Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA) | 10 | 10 | 11 | 9 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) | 80 | 80 | 88 | 79 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) | 21 | 21 | 24 | 20 |
| Euroopan GNSS-virasto | 3 331 | 1 104 | 626 | 139 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE) | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) | 285 | 271 | 267 | 265 |
| Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA) | 22 | 22 | 25 | 22 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) | 80 | 72 | 82 | 66 |
| Euroopan lääkevirasto (EMA) | 314 | 301 | 347 | 294 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) | 16 | 16 | 17 | 16 |
| Euroopan poliisivirasto (Europol) | 122 | 115 | 133 | 112 |
| Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA) | 43 | 43 | 45 | 43 |
| Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) | 42 | 40 | 47 | 38 |
| Euroopan koulutussäätiö (ETF) | 21 | 21 | 21 | 21 |
| Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA) | 22 | 22 | 28 | 22 |
| Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL) | 10 | 9 | 11 | 9 |
| Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) | 11 | 11 | 12 | 10 |
| Euroopan unionin rautatievirasto (ERA) | 28 | 28 | 30 | 28 |
| Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) | 450 | 238 | 453 | 214 |
| Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust) | 44 | 44 | 47 | 39 |
| Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME) | 36 | 36 | 41 | 36 |
| ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy) | 764 | 763 | 730 | 716 |
| Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA) | 22 | 22 | 23 | 22 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA) | 60 | 60 | 63 | 59 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 51 | 45 | 55 | 46 |
| Yhteensä | 6 926 | 4 330 | 4 376 | 3 169 |

milj. euroa

Virasto

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER)

16

16

18

12

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC)

4

4

5

4

Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO)

18

17

17

15

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (CHAFEA)

9

9

10

8

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA)

49

48

54

47

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA)

17

16

21

15

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA)

85

80

104

94

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

66

53

55

35

Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA)

220

160

226

144

Euroopan pankkiviranomainen (EPV)

36

35

40

35

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

256

244

300

199

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC)

59

58

69

56

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (CEDEFOP)

19

19

20

18

Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)

113

110

124

106

Euroopan ympäristökeskus (EEA)

69

64

74

50

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA)

10

10

11

9

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)

80

80

88

79

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound)

21

21

24

20

Euroopan GNSS-virasto

3 331

1 104

626

139

Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE)

8

8

10

8

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)

285

271

267

265

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA)

22

22

25

22

Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA)

80

72

82

66

Euroopan lääkevirasto (EMA)

314

301

347

294

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA)

16

16

17

16

Euroopan poliisivirasto (Europol)

122

115

133

112

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA)

43

43

45

43

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV)

42

40

47

38

Euroopan koulutussäätiö (ETF)

21

21

21

21

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA)

22

22

28

22

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

10

9

11

9

Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA)

11

11

12

10

Euroopan unionin rautatievirasto (ERA)

28

28

30

28

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO)

450

238

453

214

Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust)

44

44

47

39

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)

36

36

41

36

ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy)

764

763

730

716

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA)

22

22

23

22

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

60

60

63

59

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

51

45

55

46

Yhteensä

Yhteensä

6 926

6 926

4 330

4 330

4 376

4 376

3 169

3 169

| milj. euroa |
| --- |
| Menolaji | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| Henkilöstö | 1 054 | 1 033 | 1 069 | 1 029 |
| Hallintomenot | 367 | 341 | 431 | 330 |
| Toimintamenot | 5 505 | 2 956 | 2 875 | 1 811 |
| Yhteensä | 6 926 | 4 330 | 4 376 | 3 169 |

milj. euroa

Menolaji

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Henkilöstö

1 054

1 033

1 069

1 029

Hallintomenot

367

341

431

330

Toimintamenot

5 505

2 956

2 875

1 811

Yhteensä

Yhteensä

6 926

6 926

4 330

4 330

4 376

4 376

3 169

3 169

SANASTO

Budjettikohta

Budjettikohta

Tulot ja menot esitetään talousarviossa budjettivallan käyttäjän vahvistaman sitovan budjettinimikkeistön mukaisesti. Nimikkeistössä budjettikohdat on järjestetty niiden luonteen ja tarkoituksen mukaan. Nimikkeistön rakenneosat ovat osastot, luvut, momentit ja alamomentit.

Diskonttokorko

Diskonttokorko

Korko, jota käytetään tulevaisuuden rahavirran nykyarvon laskemisessa. Diskonttausta käytetään verrattaessa eri aikoina aiheutuvia kuluja ja hyötyjä.

Efektiivinen korko

Efektiivinen korko

Korkokanta, jota käyttäen rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän odotettavissa olevana juoksuaikana saataviksi tai suoritettaviksi arvioidut vastaiset maksut tulevat diskontatuiksi täsmälleen kyseisen rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän nettokirjanpitoarvon suuruisiksi.

Ennakkomaksu

Ennakkomaksu

Maksu, jonka tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Se voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä määrätyn mukaisesti. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin.

Ennalta ehkäisevä toimenpide

Ennalta ehkäisevä toimenpide

Komission käytettävissä oleva toimenpide, jolla se voi suojata EU:n talousarviota silloin kun sen tietoon on tullut mahdollisia puutteita. Ennalta ehkäiseviin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa EU:n talousarviosta toimenpideohjelmalle suoritettavien maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen.

Etuuspohjainen järjestely

Etuuspohjainen järjestely

Eläke- tai muu eläke-etuusjärjestely, jossa järjestelyn säännöt määrittelevät etuudet niin, etteivät ne riipu maksusuorituksista, ja jossa etuuksilla ei ole suoraa yhteyttä järjestelyn sijoituksiin. Järjestely voi olla rahastoitu tai rahastoimaton.

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Talousarvion toteuttamistapa, jossa talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Noin 80:tä prosenttia EU:n menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

Hallintomäärärahat

Hallintomäärärahat

Hallintomäärärahat kattavat toimielinten ja yhteisöjen juoksevat menot (kuten henkilöstö-, kiinteistö- ja toimistolaitemenot).

Hyväksytty talousarvio

Hyväksytty talousarvio

Talousarvioesityksestä tulee hyväksytty talousarvio, kun budjettivallan käyttäjä hyväksyy sen.

Johdannainen

Johdannainen

Rahoitusinstrumentti, jonka arvo on kytketty jonkin toisen rahoitusinstrumentin tai jonkin indikaattorin tai hyödykkeen arvon muutokseen. Toisin kuin primaarin rahoitusinstrumentin (kuten valtion joukkovelkakirjan) haltijalla, jolla on ehdoton oikeus saada rahamäärä (tai jokin muu taloudellinen hyöty) tulevaisuudessa, johdannaisen haltijalla on vain ehdollinen oikeus saada tällaista hyötyä. Johdannaisiin kuuluvat muun muassa valuuttatermiinisopimukset.

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet

Nämä rahoitusosuudet vastaavat sellaisia tilikauden menoja, jotka on rahoitettava tulevista talousarvioista eli jotka jäsenvaltioiden on rahoitettava. Nämä määrät ovat seurausta siitä, että tilinpäätöksessä noudatetaan suoriteperustetta ja talousarviokirjanpidossa maksuperustetta.

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

Kuluvalle varainhoitovuodelle kuuluvasta työsuorituksesta johtuva eläkejärjestelyn velvoitteiden lisäys.

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat tai -velat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat tai -velat

Kaikki rahoitusvarat tai -velat, jotka julkissektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standards) mukaan arvostetaan käypään arvoon ja joiden käyvän arvon muutokset kirjataan kauden yli- tai alijäämään (ts. johdannaiset).

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Tulot, jotka saadaan ja osoitetaan tiettyjen menoerien rahoittamista varten. Suurin osa ulkoisista käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista saadaan rahoitusosuuksista, joilla kolmannet maat osallistuvat unionin ohjelmien rahoittamiseen. Suurin osa sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista saadaan kolmansilta osapuolilta niille tilauksesta toimitetuista tavaroista tai palveluista tai niille tilauksesta tehdystä työstä, aiheettomasti maksettujen määrien palautuksista sekä julkaisujen ja elokuvien sekä niiden sähköisten tallenteiden myynnistä.

Lisätalousarvio

Lisätalousarvio

Varainhoitovuoden aikana tehty päätös muuttaa kyseisen varainhoitovuoden talousarviota (lisäykset, vähennykset, määrärahasiirrot).

Maksattamatta olevat sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset

Maksamatta oleva määrä tilanteessa, jossa talousarviositoumus on tehty mutta sen mukaisia maksuja ei ole vielä suoritettu. Nämä sitoumukset ovat EU:n tulevien vuosien maksuvelvoitteita, ja ne ovat suoraan seurausta monivuotisista ohjelmista ja määrärahojen jakamisesta maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin.

Maksujen keskeyttäminen ja lykkääminen

Maksujen keskeyttäminen ja lykkääminen

Jos komissio havaitsee joko omien tarkastustensa tai tarkastusviranomaisten ilmoittamien tietojen tuloksena, että jokin jäsenvaltio ei ole pystynyt korjaamaan hallinto- ja valvontajärjestelmissään havaittuja vakavia puutteita ja/tai oikaisemaan jo ilmoitettuja ja todennettuja sääntöjenvastaisia menoja, se voi keskeyttää maksut tai lykätä niitä.

Maksumäärärahat

Maksumäärärahat

Maksumäärärahat kattavat kuluvana varainhoitovuonna suoritettaviksi tulevat maksut, jotka johtuvat kuluvana varainhoitovuonna ja/tai aikaisempina varainhoitovuosina tehdyistä oikeudellisista sitoumuksista.

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat kattavat niiden oikeudellisten velvoitteiden – hankintasopimusten, avustussopimusten tai avustuspäätösten – kokonaiskustannukset, joista voidaan allekirjoittaa sopimus kuluvana varainhoitovuonna.

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Kaikki rahoitusvarat (johdannaisia lukuun ottamatta), jotka julkissektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standards) mukaan arvostetaan käypään arvoon ja joiden käyvän arvon muutokset kirjataan nettovaroihin kuuluvaan rahastoon taseesta poistamiseen (tai arvon alentumiseen) asti.

Määrärahat

Määrärahat

Määrärahoilla rahoitetaan talousarvio. Talousarvio sisältää ennusteet sekä maksusitoumuksista että maksuista (edunsaajille käteisellä tai tilisiirtona suoritetut maksut). Maksusitoumusmäärärahojen määrä poikkeaa (jaksotettujen määrärahojen tapauksessa) usein maksumäärärahojen määrästä, koska monivuotisia ohjelmia ja hankkeita koskevat sitoumukset tehdään yleensä koko määrältä sinä vuonna, jona ohjelmia ja hankkeita koskevat päätökset annetaan, kun taas maksut suoritetaan vuosien mittaan sitä mukaa kuin ohjelmien ja hankkeiden toteuttaminen etenee. Jaksottamattomia määrärahoja käytetään kattamaan hallintomenot, maatalousmarkkinatuet ja suorat tuet. Jaksottamattomien määrärahojen tapauksessa maksusitoumusmäärärahojen määrä on yhtä suuri kuin maksumäärärahojen määrä.

Määrärahojen siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle

Määrärahojen siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle

Varainhoitovuonna käyttämättä jääneet määrärahat voidaan vuotuisuusperiaatteesta poiketen tietyissä tilanteissa siirtää käytettäviksi seuraavana varainhoitovuonna. Tällainen siirto on poikkeuksellinen, ja se voidaan tehdä ainoastaan tiukkojen edellytysten täyttyessä.

Omat varat

Omat varat

Tärkein EU:n toimielinten ja elinten rahoituksen lähde. Omat varat määritellään niistä annetussa asetuksessa (EU, Euratom) N:o 609/2014. Omat varat muodostuvat bruttokansantuloon (BKTL) perustuvista varoista, arvonlisäveroon (alv) perustuvista varoista ja perinteisistä omista varoista.

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Omiin varoihin kuuluvia EU:n tuloja, joilla rahoitetaan EU:n toimia. Perinteiset omat varat määritellään omista varoista annetussa asetuksessa (EU, Euratom) N:o 609/2014. Ne muodostuvat tullimaksuista ja sokerimaksuista.

Peruutetut määrärahat

Peruutetut määrärahat

Käyttämättä jääneet määrärahat, joita ei voida enää käyttää.

Rahoitusoikaisu

Rahoitusoikaisu

Rahoitusoikaisujen tarkoituksena on suojata EU:n talousarviota virheellisiltä tai sääntöjenvastaisilta menoilta. Kun varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, virheellisesti maksettujen määrien takaisin periminen on ensi sijassa jäsenvaltioiden tehtävä.

Jos rahoitusoikaisu on ”vahvistettu”, jäsenvaltiot ovat hyväksyneet sen. Jos rahoitusoikaisu on ”päätetty”, se on hyväksytty komission päätöksellä. Päätetty rahoitusoikaisu on aina nettomääräinen, mikä tarkoittaa sitä, että jäsenvaltion on palautettava sääntöjenvastaisesti maksetut varat EU:n talousarvioon. Tällainen rahoitusoikaisu johtaa näin aina kyseiselle jäsenvaltiolle osoitettujen määrärahojen lopulliseen vähentämiseen. Vahvistetut ja päätetyt rahoitusoikaisut on tässä tilinpäätöksessä ilmoitettu yhtenä eränä.

Jos rahoitusoikaisu on ”toteutettu”, sillä on korjattu havaittu sääntöjenvastaisuus.

Raukeavat määrärahat

Raukeavat määrärahat

Varainhoitovuoden lopussa peruutettavat käyttämättä jääneet määrärahat. Raukeamisella tarkoitetaan tilannetta, jossa määrärahoihin liittyvä valtuutus menojen ja/tai velvoitteiden syntymiseen peruutetaan osittain tai kokonaan.

Siirto (budjettikohtien välillä)

Siirto (budjettikohtien välillä)

Budjettikohtien välisessä siirrossa määrärahoja siirretään varainhoitovuoden aikana budjettikohdasta toiseen. Siirto muodostaa sen vuoksi poikkeuksen erittelyperiaatteesta. Siirrot on kuitenkin nimenomaisesti hyväksytty Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa varainhoitoasetuksessa säädetyin edellytyksin. Varainhoitoasetuksessa erotetaan erityyppisiä siirtoja sen mukaan, tehdäänkö siirto talousarvion osastojen, lukujen, momenttien vai otsakkeiden välillä, ja millä tasolla siirto on hyväksyttävä.

Sitoumuksen purkaminen

Sitoumuksen purkaminen

Toimenpide, jolla peruutetaan aikaisempi sitoumus (tai osa siitä).

Sitoumus

Sitoumus

Oikeudellinen sitoumus siitä, että rahoitusta annetaan tiettyjen edellytysten täyttyessä. EU sitoutuu kattamaan osuutensa EU-rahoitteisen hankkeen kustannuksista. Sitoumuksesta tulee myöhemmin maksu, ja jokaista maksua edeltää aina sitoumus.

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

Talousarvion toteuttamistapa. Suorassa hallinnoinnissa komission yksiköt, toimeenpanovirastot tai erityisrahastot toteuttavat talousarviota suoraan.

Sääntöjenvastaisuus

Sääntöjenvastaisuus

Sääntöjenvastaisuus on EU:n sääntöjen vastainen toimi, jolla mahdollisesti on negatiivinen vaikutus EU:n taloudellisiin etuihin ja joka voi olla seurausta myös maksupyynnön esittäneen tuensaajan tai maksujen suorittamisesta vastaavan viranomaisen tahattomasta virheestä. Jos sääntöjenvastaisuus on tahallinen, kyseessä on petos.

Vakuutusmatemaattiset oletukset

Vakuutusmatemaattiset oletukset

Oletukset, joita käytetään laskettaessa eläkevastuuseen vaikuttavien tulevien tapahtumien kustannuksia.

Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot

Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot

Vakuutusmatemaattisten ali- ja ylijäämien muutokset etuuspohjaisessa järjestelyssä. Ne syntyvät aiempien vakuutusmatemaattisten oletusten ja todellisten toteutumien välisten erojen sekä vakuutusmatemaattisissa oletuksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena.

Vuotuinen toimintakertomus

Vuotuinen toimintakertomus

Vuotuisissa toimintakertomuksissa käsitellään muun muassa toimien tuloksia suhteessa niiden tavoitteisiin, toimiin liittyviä riskejä sekä sisäistä valvontaa. Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän on komission tapauksessa varainhoitovuodesta 2001 ja kaikkien muiden toimielinten tapauksessa varainhoitovuodesta 2003 lähtien täytynyt antaa tehtäviensä hoitamisesta toimielimelleen vuotuinen toimintakertomus yhdessä varainhoitoa ja hallinnointia koskevien tietojen kanssa.

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

Talousarvion toteuttamistapa. Välillisessä hallinnoinnissa komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisille elimille.

---

(1)  Yhdistynyt kuningaskunta antoi 29. maaliskuuta 2016 virallisen ilmoituksen aikeestaan erota unionista, mikä käynnisti Euroopan unionin perussopimuksen 50 artiklan mukaisen eromenettelyn.

1

(2)  Toissijaisuusperiaatteen mukaan unioni toimii ainoastaan jos ja siltä osin kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Suhteellisuusperiaatteen mukaan unionin toiminnan sisältö ja muoto eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi. Ks. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 5 artikla.

2

(3)  Ks. komission tiedonanto Eurooppa 2020: älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia, COM(2010)2020, 3.3.2010.

3

Eurooppa 2020: älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia

(4)  Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus, tehty 2 päivänä joulukuuta 2013, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta (EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1).

4

(5)  Esimerkiksi sisäisen valvonnan standardit perustuvat COSO 2013-periaatteisiin.

5

(6)  Näin ollen ilmaisua ”Euroopan komissio” käytetään kuvaamaan sekä toimielintä –komission jäsenten muodostamaa kollegiota – että sen hallintoa, jota johtavat pääosastojen pääjohtajat (ja muiden hallintorakenteiden, kuten yksiköiden, virastojen ja toimeenpanovirastojen, johtajat).

6

(1)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

1

(2)  Euroopan parlamentin 1. joulukuuta 2016 hyväksymän talousarvion mukaisesti EU:n lyhytaikaiset velat katetaan omista varoista, jotka jäsenvaltiot kantavat tai joiden maksamista pyydetään jäsenvaltioilta vuonna 2017. Lisäksi henkilöstösääntöjen (29. helmikuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68, sellaisena kuin se on muutettuna) 83 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot takaavat yhdessä eläkevastuun kattamisen.

2

(3)  Edellisen vuoden määrät liittyvät hankejoukkolainoja koskevaan aloitteeseen ja TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmään. Nämä kaksi välinettä sulautettiin Verkkojen Eurooppa -välineeksi vuonna 2016.

3

Edellisen vuoden määrät liittyvät hankejoukkolainoja koskevaan aloitteeseen ja TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmään. Nämä kaksi välinettä sulautettiin Verkkojen Eurooppa -välineeksi vuonna 2016.

(4)  Arvioidut tukikelvottomat määrät ja avoimet jäsenvaltioille maksettavat muut ennakot.

4

Arvioidut tukikelvottomat määrät ja avoimet jäsenvaltioille maksettavat muut ennakot.

(7)  ”Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen” sisältää konsolidoitujen yhteisöjen talousarvion toteuttamisen, konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit, talousarvion ulkopuoliset toimet ja kohdentamattomat ohjelmat, joihin liittyvät määrät ovat vähäisiä.

7

(5)  Edellisen vuoden määrät liittyvät hankejoukkolainoja koskevaan aloitteeseen ja TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmään. Nämä kaksi välinettä sulautettiin Verkkojen Eurooppa -välineeksi vuonna 2016.

5

Edellisen vuoden määrät liittyvät hankejoukkolainoja koskevaan aloitteeseen ja TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmään. Nämä kaksi välinettä sulautettiin Verkkojen Eurooppa -välineeksi vuonna 2016.

(8)  Pois lukien rahoitusapua varten myönnetyt back-to-back-lainat.

8

(9)  Myytävissä olevat rahoitusvarat (pois lukien oman pääoman ehtoiset instrumentit ja Unitary-rahamarkkinarahasto)

9

(10)  Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

10

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

(11)  Sovelletaan korjauskerrointa.

11

(12)  Maksetaan palvelussuhteen päättymisen jälkeisten kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

12

(13)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

13

(14)  EU:n ottama riski on katettu täysimääräisesti varauksilla

14

(15)  Sisältää TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmän ja hankejoukkolainoja koskevan aloitteen sulautuman.

15

(16)  Ilman jälleenrahoitustransaktioita.

16

(17)  Pois lukien ennalta varautuva rahoitusapu.

17

(18)  Lisätietoja on Euroopan komission talven 2017 talousennusteessa (”European Economic Forecast – Winter 2017”).

18

(19)  Komission päätös C(2016) 60/03, annettu 10 päivänä helmikuuta 2016, Turkin-pakolaisavun koordinointivälineestä sekä 24 päivänä marraskuuta 2015 annetun komission päätöksen C(2015) 9500 muuttamisesta.

19

(20)  Ks. komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle, Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen ensimmäinen vuosikertomus, COM(2017) 130 final, 2.3.2017.

20

(21)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

21

(22)  EFTAn osuus oli 0 miljoonaa euroa vuonna 2016 ja (2) miljoonaa euroa vuonna 2015.

22

---

| 28.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/151 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/151

---

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE – RIIPPUMATTOMAN TARKASTAJAN KERTOMUS

(2017/C 323/02)

Lausunto

| I. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut






  a) | Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan selvityksen (2)31. joulukuuta 2016 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja jonka komissio hyväksyi 26. kesäkuuta 2017, sekä |
| --- | --- | --- |

I.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut

a)

Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan selvityksen (2)31. joulukuuta 2016 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja jonka komissio hyväksyi 26. kesäkuuta 2017, sekä

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti.

Tilien luotettavuus

| Lausunto tilien luotettavuudesta









  II. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan unionin (EU) konsolidoitu tilinpäätös 31. joulukuuta 2016 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot unionin taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2016 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyihin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin perustuvien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

Lausunto tilien luotettavuudesta

II.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan unionin (EU) konsolidoitu tilinpäätös 31. joulukuuta 2016 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot unionin taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2016 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyihin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin perustuvien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tulot

| Lausunto tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta









  III. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2016 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

Lausunto tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

III.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2016 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

Maksut

| Varauman sisältävä lausunto tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta









  IV. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tilien perustana olevien maksujen laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevan varauman sisältävän lausunnon antamista perustelevassa kohdassa kuvatun seikan vaikutuksia lukuun ottamatta 31 päivänä joulukuuta 2016 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat maksut ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

Varauman sisältävä lausunto tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

IV.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tilien perustana olevien maksujen laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevan varauman sisältävän lausunnon antamista perustelevassa kohdassa kuvatun seikan vaikutuksia lukuun ottamatta 31 päivänä joulukuuta 2016 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat maksut ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

Perustelut lausunnolle

| V. | Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (International Organisation of Supreme Audit Institutions, INTOSAI) antamien kansainvälisten standardien (ISSAI) mukaisesti. Mainittuihin standardeihin perustuvia tilintarkastustuomioistuimen velvollisuuksia kuvataan tarkemmin kohdassa ”Tarkastajan velvollisuudet”. Tilintarkastustuomioistuin toimii eettisiä tilintarkastusstandardeja käsittelevän kansainvälisen lautakunnan (International Ethics Standards Board for Accountants, IESBA) eettisten sääntöjen mukaisesti riippumattomasti noudattaen tilintarkastuksen kannalta relevantteja eettisiä vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin on täyttänyt muut eettiset velvoitteensa näiden vaatimusten ja IESBAn eettisten sääntöjen mukaisesti. Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä. |
| --- | --- |

V.

Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (International Organisation of Supreme Audit Institutions, INTOSAI) antamien kansainvälisten standardien (ISSAI) mukaisesti. Mainittuihin standardeihin perustuvia tilintarkastustuomioistuimen velvollisuuksia kuvataan tarkemmin kohdassa ”Tarkastajan velvollisuudet”. Tilintarkastustuomioistuin toimii eettisiä tilintarkastusstandardeja käsittelevän kansainvälisen lautakunnan (International Ethics Standards Board for Accountants, IESBA) eettisten sääntöjen mukaisesti riippumattomasti noudattaen tilintarkastuksen kannalta relevantteja eettisiä vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin on täyttänyt muut eettiset velvoitteensa näiden vaatimusten ja IESBAn eettisten sääntöjen mukaisesti. Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä.

Perustelut varauman sisältävälle lausunnolle tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| VI. | Varainhoitovuodelta 2016 kirjattujen, kulujen korvaamisesta aiheutuvat maksut kattavien menojen (3)
  virhetaso on olennainen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kulujen korvaamisesta aiheutuvien maksujen arvioitu virhetaso on 4,8 prosenttia. Tilintarkastustuomioistuimen arvioima kokonaisvirhetaso (3,1 prosenttia) on yhä olennaisuusrajan yläpuolella, mutta se ei ole laajalle ulottuva. Tukioikeuksiin perustuvien maksujen virhetaso ei ole olennainen (4). Tilintarkastustuomioistuimen yleistä johtopäätöstä tukee EU:n talousarviota koskevaan vuotuiseen hallinto- ja tuloksellisuuskertomukseen sisältyvä komission analyysi riskinalaisista määristä. |
| --- | --- |

VI.

Varainhoitovuodelta 2016 kirjattujen, kulujen korvaamisesta aiheutuvat maksut kattavien menojen (3)
  virhetaso on olennainen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kulujen korvaamisesta aiheutuvien maksujen arvioitu virhetaso on 4,8 prosenttia. Tilintarkastustuomioistuimen arvioima kokonaisvirhetaso (3,1 prosenttia) on yhä olennaisuusrajan yläpuolella, mutta se ei ole laajalle ulottuva. Tukioikeuksiin perustuvien maksujen virhetaso ei ole olennainen (4). Tilintarkastustuomioistuimen yleistä johtopäätöstä tukee EU:n talousarviota koskevaan vuotuiseen hallinto- ja tuloksellisuuskertomukseen sisältyvä komission analyysi riskinalaisista määristä.

Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat

| VII. | Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka tilintarkastustuomioistuimen ammatillisen harkinnan mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan varainhoitovuoden konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon konsolidoituun tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdistuneessa tarkastuksessa sekä tilintarkastustuomioistuimen laatiessa siitä annettavaa lausuntoa, eikä tilintarkastustuomioistuin anna näistä seikoista erillistä lausuntoa. |
| --- | --- |

VII.

Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka tilintarkastustuomioistuimen ammatillisen harkinnan mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan varainhoitovuoden konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon konsolidoituun tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdistuneessa tarkastuksessa sekä tilintarkastustuomioistuimen laatiessa siitä annettavaa lausuntoa, eikä tilintarkastustuomioistuin anna näistä seikoista erillistä lausuntoa.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi eläkeoikeuksia koskevan varauksen ja muut tilinpäätökseen sisältyvät työsuhde-etuudet

| VIII. | EU:n taseeseen sisältyvien eläkeoikeuksien ja muiden työsuhde-etuuksien määrä oli vuoden 2016 lopussa 67,2 miljardia euroa. Kyseessä on yksi taseen merkittävimmistä velkaeristä, jonka osuus oli lähes kolmannes velkojen kokonaismäärästä (234,8 miljardia euroa) vuonna 2016. |
| --- | --- |

VIII.

EU:n taseeseen sisältyvien eläkeoikeuksien ja muiden työsuhde-etuuksien määrä oli vuoden 2016 lopussa 67,2 miljardia euroa. Kyseessä on yksi taseen merkittävimmistä velkaeristä, jonka osuus oli lähes kolmannes velkojen kokonaismäärästä (234,8 miljardia euroa) vuonna 2016.

| IX. | Suurin osa eläkeoikeuksia ja muita työsuhde-etuuksia koskevasta varauksesta (58,7 miljardia euroa) liittyy Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmään. Nämä eläkevastuut kattavat ”etuuspohjaisen järjestelyn”, joka perustuu Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (”henkilöstösäännöt”) 83 artiklaan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 4 artiklan 3 kohtaan. Tileihin kirjatut eläkevastuut kuvastavat määrää, joka olisi sisällytetty eläkerahastoon, jos sellainen olisi perustettu olemassa olevien vanhuuseläkevelvoitteiden maksua varten (5). Järjestelmä kattaa vanhuuseläkkeiden lisäksi työkyvyttömyyseläkkeet ja EU-virkamiesten leskille / orvoiksi jääneille lapsille maksettavat eläkkeet. Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Jäsenvaltiot takaavat yhteisesti etuuksien maksamisen ja virkamiehet maksavat kolmanneksen eläkejärjestelmän rahoituksesta. |
| --- | --- |

IX.

Suurin osa eläkeoikeuksia ja muita työsuhde-etuuksia koskevasta varauksesta (58,7 miljardia euroa) liittyy Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmään. Nämä eläkevastuut kattavat ”etuuspohjaisen järjestelyn”, joka perustuu Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (”henkilöstösäännöt”) 83 artiklaan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 4 artiklan 3 kohtaan. Tileihin kirjatut eläkevastuut kuvastavat määrää, joka olisi sisällytetty eläkerahastoon, jos sellainen olisi perustettu olemassa olevien vanhuuseläkevelvoitteiden maksua varten (5). Järjestelmä kattaa vanhuuseläkkeiden lisäksi työkyvyttömyyseläkkeet ja EU-virkamiesten leskille / orvoiksi jääneille lapsille maksettavat eläkkeet. Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Jäsenvaltiot takaavat yhteisesti etuuksien maksamisen ja virkamiehet maksavat kolmanneksen eläkejärjestelmän rahoituksesta.

| X. | Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmä on EU:n työntekijöille pakollinen työeläkejärjestelmä, jonka yhteydessä toimielinten ja muiden elinten ja niiden henkilöstön maksuosuuksia käytetään tulevien eläkkeiden rahoittamiseen. Järjestelmä on suunniteltu siten, että se säilyttää lähtökohtaisesti vakuutusmatemaattisen tasapainon maksuosuuksiin ja eläkeikään tehtävien mukautusten avulla. Eläkekustannusten pitkän aikavälin ennusteiden laskentaan käytettävien muuttujien lukumäärä ja monimuotoisuus korostavat laskelman vakuutusmatemaattista luonnetta. Laskelmasta vastaa viime kädessä Eurostat, ja se tehdään vuosittain. |
| --- | --- |

X.

Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmä on EU:n työntekijöille pakollinen työeläkejärjestelmä, jonka yhteydessä toimielinten ja muiden elinten ja niiden henkilöstön maksuosuuksia käytetään tulevien eläkkeiden rahoittamiseen. Järjestelmä on suunniteltu siten, että se säilyttää lähtökohtaisesti vakuutusmatemaattisen tasapainon maksuosuuksiin ja eläkeikään tehtävien mukautusten avulla. Eläkekustannusten pitkän aikavälin ennusteiden laskentaan käytettävien muuttujien lukumäärä ja monimuotoisuus korostavat laskelman vakuutusmatemaattista luonnetta. Laskelmasta vastaa viime kädessä Eurostat, ja se tehdään vuosittain.

| XI. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksen yhteydessä vakuutusmatemaattiset olettamukset ja niihin perustuvan eläkevarauksen arvon määrittämisen. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti numeeriset tiedot, vakuutusmatemaattiset muuttujat, varauksen laskennan sekä esittämisen konsolidoidussa taseessa ja konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedoissa. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti varauksen käyvän arvon ja havaitsi perustietokannassa joitakin puutteellisuuksia ja epätarkkuuksia, joilla ei ole olennaista vaikutusta EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen. Kuten konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 2.9 on esitetty, komissio aikoo vahvistaa edelleen menettelyjä, joita käytetään laskettaessa työsuhde-etuuksiin liittyvää velkaa. Tilintarkastustuomioistuin seuraa näitä toimia. |
| --- | --- |

XI.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksen yhteydessä vakuutusmatemaattiset olettamukset ja niihin perustuvan eläkevarauksen arvon määrittämisen. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti numeeriset tiedot, vakuutusmatemaattiset muuttujat, varauksen laskennan sekä esittämisen konsolidoidussa taseessa ja konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedoissa. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti varauksen käyvän arvon ja havaitsi perustietokannassa joitakin puutteellisuuksia ja epätarkkuuksia, joilla ei ole olennaista vaikutusta EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen. Kuten konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 2.9 on esitetty, komissio aikoo vahvistaa edelleen menettelyjä, joita käytetään laskettaessa työsuhde-etuuksiin liittyvää velkaa. Tilintarkastustuomioistuin seuraa näitä toimia.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi tileissä esitettyjä siirtovelkoja

| XII. | Komissio arvioi vuoden 2016 lopussa, että ilmoittamatta oli vielä 102 miljardia euroa edunsaajille aiheutuneita tukikelpoisia menoja (vuoden 2015 lopussa: 106 miljardia euroa). Se kirjasi nämä menot siirtovelkoihin. |
| --- | --- |

XII.

Komissio arvioi vuoden 2016 lopussa, että ilmoittamatta oli vielä 102 miljardia euroa edunsaajille aiheutuneita tukikelpoisia menoja (vuoden 2015 lopussa: 106 miljardia euroa). Se kirjasi nämä menot siirtovelkoihin.

| XIII. | Tilintarkastustuomioistuin tutki menetelmiä ja valvontajärjestelmiä, joita merkittävimmät pääosastot olivat soveltaneet vuoden lopun arvioihin. Tilintarkastustuomioistuin poimi otoksia laskujen ja ennakkomaksujen joukosta ja selvitti näiden osatekijöiden avulla siirtovelkojen virheellisyysriskiä. Se pyysi komission kirjanpitoyksiköltä lisäselvitystä sovelletuista yleisistä menetelmistä ja erityisesti uudesta, koheesioalalla ohjelmakaudella 2014–2020 sovellettavasta menetelmästä. |
| --- | --- |

XIII.

Tilintarkastustuomioistuin tutki menetelmiä ja valvontajärjestelmiä, joita merkittävimmät pääosastot olivat soveltaneet vuoden lopun arvioihin. Tilintarkastustuomioistuin poimi otoksia laskujen ja ennakkomaksujen joukosta ja selvitti näiden osatekijöiden avulla siirtovelkojen virheellisyysriskiä. Se pyysi komission kirjanpitoyksiköltä lisäselvitystä sovelletuista yleisistä menetelmistä ja erityisesti uudesta, koheesioalalla ohjelmakaudella 2014–2020 sovellettavasta menetelmästä.

| XIV. | Tilintarkastustuomioistuin voi todeta suorittamansa tarkastustyön perusteella, että konsolidoidussa taseessa esitetty siirtovelkojen kokonaismäärä on esitetty oikein merkittävimpien pääosastojen osalta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin joissakin pienemmissä pääosastoissa järjestelmäpuutteita, jotka liittyivät vuoden lopussa tehtyihin tilinpäätösvienteihin. Komissio laati tältä osin toimintasuunnitelman. |
| --- | --- |

XIV.

Tilintarkastustuomioistuin voi todeta suorittamansa tarkastustyön perusteella, että konsolidoidussa taseessa esitetty siirtovelkojen kokonaismäärä on esitetty oikein merkittävimpien pääosastojen osalta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin joissakin pienemmissä pääosastoissa järjestelmäpuutteita, jotka liittyivät vuoden lopussa tehtyihin tilinpäätösvienteihin. Komissio laati tältä osin toimintasuunnitelman.

Tilintarkastustuomioistuin pyysi komissiolta lisätietoja yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden arvonmäärityksen tueksi

| XV. | Jäsenvaltioiden viranomaiset siirtävät osan komission ennakolta maksamasta rahoituksesta rahoitusvälineisiin lainojen, oman pääoman ehtoisten rahoitusvälineiden tai takauksien muodossa. |
| --- | --- |

XV.

Jäsenvaltioiden viranomaiset siirtävät osan komission ennakolta maksamasta rahoituksesta rahoitusvälineisiin lainojen, oman pääoman ehtoisten rahoitusvälineiden tai takauksien muodossa.

| XVI. | Vuosien 2007–2013 monivuotiseen rahoituskehykseen (MRK) liittyvässä EU:n lainsäädännössä ei vaadittu, että viranomaiset tuottaisivat säännöllisiä raportteja näihin rahoitusvälineisiin sisältyvistä määristä tilinpäätöksen laatimista varten. Niin ollen komissio arvioi ennakkomaksujen käytön olettaen, että varat hyödynnettäisiin kokonaan ja tasaisesti toimintakauden mittaan (alun perin 31. joulukuuta 2015 mennessä, mutta myöhemmin kautta pidennettiin 31. maaliskuuta 2017 asti). Komissio käytti arvioinnin perustana viimeisintä käytettävissä olevaa kertomusta (joka tässä tapauksessa oli vuoden 2015 lopulta). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että rahoitusvälineitä käytettiin vuonna 2016 tukikelpoisuuskauden ulkopuolella (ks. kuudes luku, kohdat 6.20 ja 6.21), mutta komissio ei pyri perimään näitä määriä takaisin. Komission kanta käy ilmi taseesta sekä konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedosta 2.5. |
| --- | --- |

XVI.

Vuosien 2007–2013 monivuotiseen rahoituskehykseen (MRK) liittyvässä EU:n lainsäädännössä ei vaadittu, että viranomaiset tuottaisivat säännöllisiä raportteja näihin rahoitusvälineisiin sisältyvistä määristä tilinpäätöksen laatimista varten. Niin ollen komissio arvioi ennakkomaksujen käytön olettaen, että varat hyödynnettäisiin kokonaan ja tasaisesti toimintakauden mittaan (alun perin 31. joulukuuta 2015 mennessä, mutta myöhemmin kautta pidennettiin 31. maaliskuuta 2017 asti). Komissio käytti arvioinnin perustana viimeisintä käytettävissä olevaa kertomusta (joka tässä tapauksessa oli vuoden 2015 lopulta). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että rahoitusvälineitä käytettiin vuonna 2016 tukikelpoisuuskauden ulkopuolella (ks. kuudes luku, kohdat 6.20 ja 6.21), mutta komissio ei pyri perimään näitä määriä takaisin. Komission kanta käy ilmi taseesta sekä konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedosta 2.5.

| XVII. | Kauden 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä viranomaisten on annettava jokaisessa kuluilmoituksessa tietoa rahoitusvälineisiin maksetuista ennakoista sekä rahoitusvälineistä lopullisille edunsaajille suoritetuista maksuista. Näiden tietojen perusteella lasketaan arvioitu määrä, joka viedään kirjanpitoon kaudelta, joka ulottuu viimeisen kuluilmoituksen toimittamisajankohdasta vuoden loppuun. |
| --- | --- |

XVII.

Kauden 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä viranomaisten on annettava jokaisessa kuluilmoituksessa tietoa rahoitusvälineisiin maksetuista ennakoista sekä rahoitusvälineistä lopullisille edunsaajille suoritetuista maksuista. Näiden tietojen perusteella lasketaan arvioitu määrä, joka viedään kirjanpitoon kaudelta, joka ulottuu viimeisen kuluilmoituksen toimittamisajankohdasta vuoden loppuun.

| XVIII. | Tilintarkastustuomioistuin tutki rahoitusvälineisiin liittyvän ennakkorahoituksen kirjaamismenettelyn ja katsoo, että taseessa ilmoitettu määrä on oikea. |
| --- | --- |

XVIII.

Tilintarkastustuomioistuin tutki rahoitusvälineisiin liittyvän ennakkorahoituksen kirjaamismenettelyn ja katsoo, että taseessa ilmoitettu määrä on oikea.

Muut seikat

| XIX. | Toimiva johto vastaa muusta informaatiosta. Muu informaatio käsittää ”Tilinpäätöksen sisällön ja analyysin” mutta ei kata konsolidoitua tilinpäätöstä ja tilintarkastustuomioistuimen siitä laatimaa tarkastajan kertomusta. Tilintarkastustuomioistuimen lausunto konsolidoidusta tilinpäätöksestä ei kata muuta informaatiota eikä tilintarkastustuomioistuin esitä sen osalta varmuutta koskevaa johtopäätöstä. Tilintarkastustuomioistuimen velvollisuutena on perehtyä konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksen yhteydessä muuhun informaatioon. Tässä yhteydessä sen on arvioitava, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa konsolidoidun tilinpäätöksen tai tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saamien tietojen kanssa tai vaikuttaako muu informaatio olennaisesti virheelliseltä. Jos tilintarkastustuomioistuin katsoo tarkastustyönsä perusteella, että muu informaatio sisältää olennaisia virheellisyyksiä, sen on raportoitava asiasta. Tilintarkastustuomioistuimella ei ole raportoitavaa tältä osin. |
| --- | --- |

XIX.

Toimiva johto vastaa muusta informaatiosta. Muu informaatio käsittää ”Tilinpäätöksen sisällön ja analyysin” mutta ei kata konsolidoitua tilinpäätöstä ja tilintarkastustuomioistuimen siitä laatimaa tarkastajan kertomusta. Tilintarkastustuomioistuimen lausunto konsolidoidusta tilinpäätöksestä ei kata muuta informaatiota eikä tilintarkastustuomioistuin esitä sen osalta varmuutta koskevaa johtopäätöstä. Tilintarkastustuomioistuimen velvollisuutena on perehtyä konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksen yhteydessä muuhun informaatioon. Tässä yhteydessä sen on arvioitava, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa konsolidoidun tilinpäätöksen tai tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saamien tietojen kanssa tai vaikuttaako muu informaatio olennaisesti virheelliseltä. Jos tilintarkastustuomioistuin katsoo tarkastustyönsä perusteella, että muu informaatio sisältää olennaisia virheellisyyksiä, sen on raportoitava asiasta. Tilintarkastustuomioistuimella ei ole raportoitavaa tältä osin.

Toimivan johdon velvollisuudet

| XX. | Toimiva johto vastaa SEUT:n 310–325 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tähän velvollisuuteen kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä. Toimivan johdon vastuulla on lisäksi varmistaa, että tilinpäätöksessä mainitut toiminnot, rahoitustoimet ja tiedot ovat niitä sääntelevien normien mukaisia. Komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan unionin tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla). |
| --- | --- |

XX.

Toimiva johto vastaa SEUT:n 310–325 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tähän velvollisuuteen kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä. Toimivan johdon vastuulla on lisäksi varmistaa, että tilinpäätöksessä mainitut toiminnot, rahoitustoimet ja tiedot ovat niitä sääntelevien normien mukaisia. Komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan unionin tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla).

| XXI. | Kun komissio laatii konsolidoitua tilinpäätöstä, sen vastuulla on arvioida EU:n kykyä jatkaa toimintaansa. Komission on tuotava tarvittaessa esiin toiminnan jatkuvuuteen liittyvät seikat ja laadittava tilinpäätös toiminnan jatkuvuuden periaatteen pohjalta, paitsi jos toimiva johto aikoo lopettaa yhteisön tai lakkauttaa sen toiminnan tai sillä ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin. |
| --- | --- |

XXI.

Kun komissio laatii konsolidoitua tilinpäätöstä, sen vastuulla on arvioida EU:n kykyä jatkaa toimintaansa. Komission on tuotava tarvittaessa esiin toiminnan jatkuvuuteen liittyvät seikat ja laadittava tilinpäätös toiminnan jatkuvuuden periaatteen pohjalta, paitsi jos toimiva johto aikoo lopettaa yhteisön tai lakkauttaa sen toiminnan tai sillä ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin.

| XXII. | Komission vastuulla on valvoa EU:n tilinpäätösraportointia. |
| --- | --- |

XXII.

Komission vastuulla on valvoa EU:n tilinpäätösraportointia.

Tarkastajan velvollisuudet konsolidoidun tilinpäätöksen ja sen perustana olevien toimien tarkastamisen yhteydessä

| XXIII. | Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena on saada kohtuullinen varmuus siitä, onko Euroopan unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset, ja antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Kohtuullisella varmuudella tarkoitetaan korkeaa varmuustasoa. Kohtuullinen varmuus ei kuitenkaan ole tae siitä, että tarkastuksessa havaitaan kaikki olennaiset virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset. Virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset voivat johtua petoksista tai virheistä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät konsolidoidun tilinpäätöksen perusteella. |
| --- | --- |

XXIII.

Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena on saada kohtuullinen varmuus siitä, onko Euroopan unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset, ja antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Kohtuullisella varmuudella tarkoitetaan korkeaa varmuustasoa. Kohtuullinen varmuus ei kuitenkaan ole tae siitä, että tarkastuksessa havaitaan kaikki olennaiset virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset. Virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset voivat johtua petoksista tai virheistä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät konsolidoidun tilinpäätöksen perusteella.

| XXIV. | Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, joiden perusteella näiden omien varojen määrä lasketaan. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään, kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja tiedot on sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät ja ne on kirjattu tileihin. |
| --- | --- |

XXIV.

Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, joiden perusteella näiden omien varojen määrä lasketaan. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään, kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja tiedot on sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät ja ne on kirjattu tileihin.

| XXV. | Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksutapahtumat, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tarkastus kattaa ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikentyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut siinä vaiheessa, kun maksu on suoritettu. Ennakkomaksut tarkastetaan, kun varojen saaja esittää tositteet siitä, että varat on käytetty asianmukaisesti ja toimielin tai muu elin hyväksyy tositteen ennakkomaksun tilinpidollisen selvittämisen yhteydessä joko samana vuonna tai myöhemmin. |
| --- | --- |

XXV.

Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksutapahtumat, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tarkastus kattaa ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikentyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut siinä vaiheessa, kun maksu on suoritettu. Ennakkomaksut tarkastetaan, kun varojen saaja esittää tositteet siitä, että varat on käytetty asianmukaisesti ja toimielin tai muu elin hyväksyy tositteen ennakkomaksun tilinpidollisen selvittämisen yhteydessä joko samana vuonna tai myöhemmin.

| XXVI. | ISA- ja ISSAI-standardien mukaista tilintarkastusta suorittaessaan tilintarkastustuomioistuin käyttää ammatillista harkintaa ja säilyttää ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on myös:






  — | Tunnistaa ja arvioida riskejä siitä, että konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy petoksista tai virheistä johtuvia olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on petoksista tai virheistä johtuen jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on suunnitella ja suorittaa tilintarkastustoimenpiteitä näihin riskeihin vastaamiseksi ja hankkia lausuntonsa perustaksi tarpeellinen määrä tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä. Riski, että petoksesta johtuva olennainen virheellisyys tai noudattamatta jättäminen jää havaitsematta, on suurempi kuin riski, että havaitsematta jää virheestä johtuva olennainen virheellisyys tai noudattamatta jättäminen, sillä petokseen voi liittyä epärehellistä yhteistoimintaa, väärennöksiä, tahallisia tietojen poisjättämisiä, virheellisiä tulkintoja tai sisäisen valvonnan sivuuttamisia. |
| --- | --- | --- |

XXVI.

ISA- ja ISSAI-standardien mukaista tilintarkastusta suorittaessaan tilintarkastustuomioistuin käyttää ammatillista harkintaa ja säilyttää ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on myös:

—

Tunnistaa ja arvioida riskejä siitä, että konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy petoksista tai virheistä johtuvia olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on petoksista tai virheistä johtuen jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on suunnitella ja suorittaa tilintarkastustoimenpiteitä näihin riskeihin vastaamiseksi ja hankkia lausuntonsa perustaksi tarpeellinen määrä tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä. Riski, että petoksesta johtuva olennainen virheellisyys tai noudattamatta jättäminen jää havaitsematta, on suurempi kuin riski, että havaitsematta jää virheestä johtuva olennainen virheellisyys tai noudattamatta jättäminen, sillä petokseen voi liittyä epärehellistä yhteistoimintaa, väärennöksiä, tahallisia tietojen poisjättämisiä, virheellisiä tulkintoja tai sisäisen valvonnan sivuuttamisia.

| — | Saada käsitys tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta olosuhteisiin nähden asianmukaisten tilintarkastustoimenpiteiden suunnittelua varten, mutta ei siinä tarkoituksessa, että annettaisiin lausunto sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. |
| --- | --- |

—

Saada käsitys tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta olosuhteisiin nähden asianmukaisten tilintarkastustoimenpiteiden suunnittelua varten, mutta ei siinä tarkoituksessa, että annettaisiin lausunto sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta.

| — | Arvioida sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuutta ja toimivan johdon esittämien kirjanpidollisten arvioiden ja niihin liittyvien tilinpäätöksessä esitettävien tietojen kohtuullisuutta. |
| --- | --- |

—

Arvioida sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuutta ja toimivan johdon esittämien kirjanpidollisten arvioiden ja niihin liittyvien tilinpäätöksessä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.

| — | Tehdä johtopäätös siitä, onko toimiva johto soveltanut asianmukaisesti toiminnan jatkuvuuteen perustuvaa kirjanpitokäsittelyä, ja tehdä hankitun tilintarkastusevidenssin perusteella johtopäätös siitä, liittyykö olennaista epävarmuutta sellaisiin tapahtumiin tai olosuhteisiin, jotka saattavat antaa merkittävää aihetta epäillä yhteisön kykyä jatkaa toimintaansa. Jos tilintarkastustuomioistuin toteaa, että olennaista epävarmuutta on havaittavissa, sen on kiinnitettävä tarkastajan kertomuksessaan huomio asianomaisiin konsolidoidun tilinpäätöksen liitetietoihin tai muutettava lausuntoaan, jos liitetiedot ovat puutteellisia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset perustuvat tarkastajan kertomuksen laatimisajankohtaan mennessä saatuun tilintarkastusevidenssiin. Tulevaisuuden tapahtumat tai olosuhteet saattavat kuitenkin johtaa siihen, että yhteisö ei pysty jatkamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

—

Tehdä johtopäätös siitä, onko toimiva johto soveltanut asianmukaisesti toiminnan jatkuvuuteen perustuvaa kirjanpitokäsittelyä, ja tehdä hankitun tilintarkastusevidenssin perusteella johtopäätös siitä, liittyykö olennaista epävarmuutta sellaisiin tapahtumiin tai olosuhteisiin, jotka saattavat antaa merkittävää aihetta epäillä yhteisön kykyä jatkaa toimintaansa. Jos tilintarkastustuomioistuin toteaa, että olennaista epävarmuutta on havaittavissa, sen on kiinnitettävä tarkastajan kertomuksessaan huomio asianomaisiin konsolidoidun tilinpäätöksen liitetietoihin tai muutettava lausuntoaan, jos liitetiedot ovat puutteellisia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset perustuvat tarkastajan kertomuksen laatimisajankohtaan mennessä saatuun tilintarkastusevidenssiin. Tulevaisuuden tapahtumat tai olosuhteet saattavat kuitenkin johtaa siihen, että yhteisö ei pysty jatkamaan toimintaansa.

| — | Arvioida konsolidoidun tilinpäätöksen yleinen esittämistapa, rakenne, sisältö ja liitetiedot sekä se, kuvastaako konsolidoitu tilinpäätös sen perustana olevia tapahtumia siten, että tilinpäätös on esitetty oikein. |
| --- | --- |

—

Arvioida konsolidoidun tilinpäätöksen yleinen esittämistapa, rakenne, sisältö ja liitetiedot sekä se, kuvastaako konsolidoitu tilinpäätös sen perustana olevia tapahtumia siten, että tilinpäätös on esitetty oikein.

| — | Hankkia tarpeellinen määrä tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä Euroopan unionin suorittaman konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen taloudellisista tiedoista, jotta se voi esittää lausunnon konsolidoidusta tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista. Tilintarkastustuomioistuin vastaa tarkastustyön ohjauksesta, valvonnasta ja suorittamisesta. Tilintarkastustuomioistuin vastaa yksin tarkastuslausunnostaan. |
| --- | --- |

—

Hankkia tarpeellinen määrä tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä Euroopan unionin suorittaman konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen taloudellisista tiedoista, jotta se voi esittää lausunnon konsolidoidusta tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista. Tilintarkastustuomioistuin vastaa tarkastustyön ohjauksesta, valvonnasta ja suorittamisesta. Tilintarkastustuomioistuin vastaa yksin tarkastuslausunnostaan.

| XXVII. | Tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa toimivalle johdolle muun muassa tarkastuksen suunnitellun laajuuden ja ajoituksen sekä merkittävät tarkastushavainnot ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksensa aikana havaitsemat mahdolliset merkittävät sisäisen valvonnan puutteet. |
| --- | --- |

XXVII.

Tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa toimivalle johdolle muun muassa tarkastuksen suunnitellun laajuuden ja ajoituksen sekä merkittävät tarkastushavainnot ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksensa aikana havaitsemat mahdolliset merkittävät sisäisen valvonnan puutteet.

| XXVIII. | Tilintarkastustuomioistuin määrittää komissiolle ja muille tarkastuskohteena olleille tahoille ilmoitetuista seikoista ne, jotka ovat olleet merkittävimpiä konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksessa tarkastuksen kohteena olevana varainhoitovuonna. Tilintarkastustuomioistuin kuvaa kyseisiä seikkoja tarkastajan kertomuksessaan, ellei säädös tai määräys estä asianomaisten tietojen julkistamista tai jos – erittäin harvinaisissa olosuhteissa – tilintarkastustuomioistuin toteaa, että asianomaista seikkaa ei ole syytä julkaista kertomuksessa, koska julkaisemisesta aiheutuvien kielteisten seurausten voitaisiin kohtuudella olettaa olevan suurempia kuin tietojen julkaisemisesta yleisen edun kannalta saatava hyöty. |
| --- | --- |

XXVIII.

Tilintarkastustuomioistuin määrittää komissiolle ja muille tarkastuskohteena olleille tahoille ilmoitetuista seikoista ne, jotka ovat olleet merkittävimpiä konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksessa tarkastuksen kohteena olevana varainhoitovuonna. Tilintarkastustuomioistuin kuvaa kyseisiä seikkoja tarkastajan kertomuksessaan, ellei säädös tai määräys estä asianomaisten tietojen julkistamista tai jos – erittäin harvinaisissa olosuhteissa – tilintarkastustuomioistuin toteaa, että asianomaista seikkaa ei ole syytä julkaista kertomuksessa, koska julkaisemisesta aiheutuvien kielteisten seurausten voitaisiin kohtuudella olettaa olevan suurempia kuin tietojen julkaisemisesta yleisen edun kannalta saatava hyöty.

13. heinäkuuta 2017.

Klaus-Heiner LEHNE

presidentti

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, Luxemburg, LUXEMBURG

---

(1)  Konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot (segmenttiraportointi mukaan luettuna).

1

(2)  Selvitys talousarvion toteuttamisesta sisältää myös liitetiedot.

2

(3)  66,0 miljardia euroa. Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2016, kohta 1.10.

3

(4)  63,3 miljardia euroa. Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2016, kohta 1.11.

4

(5)  Ks. työsuhde-etuuksia koskeva kansainvälinen julkisen sektorin tilinpäätösstandardi (IPSAS) nro 25. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvo kuvastaa Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmän yhteydessä niiden arvioitujen tulevien maksujen nykyarvoa, jotka EU:n on suoritettava vastatakseen eläkevelvoitteista, jotka perustuvat tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien työsuorituksiin.

5

---