# Europeiska unionens C 349/17 o

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 349 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången17 oktober 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 349

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången17 oktober 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2015–2016Sammanträdena den 5–8 oktober 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 408, 4.11.2016 .ANTAGNA TEXTERSammanträdet den 14 oktober 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 414, 10.11.2016 .ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2015–2016Sammanträdena den 5–8 oktober 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 408, 4.11.2016 .ANTAGNA TEXTERSammanträdet den 14 oktober 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 414, 10.11.2016 .ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i

EUT C 408, 4.11.2016

Protokollen för denna session har publicerats i

EUT C 414, 10.11.2016

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Den 6 oktober 2015 |
| 2017/C 349/01 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om en möjlig utvidgning av Europeiska unionens skydd av geografiska beteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter (2015/2053(INI)) | 2 |
| 2017/C 349/02 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om de lokala myndigheternas roll i utvecklingsländer när det gäller utvecklingssamarbete (2015/2004(INI)) | 11 |
| | Den 8 oktober 2015 |
| 2017/C 349/03 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om Centralafrikanska republiken (2015/2874(RSP)) | 20 |
| 2017/C 349/04 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om situationen i Thailand (2015/2875(RSP)) | 26 |
| 2017/C 349/05 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om massfördrivningen av barn i Nigeria till följd av Boko Harams attacker (2015/2876(RSP)) | 30 |
| 2017/C 349/06 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om fallet Ali Mohammed al-Nimr (2015/2883(RSP)) | 34 |
| 2017/C 349/07 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om hypotekslagstiftning och riskfyllda finansiella instrument i Spanien (2015/2740(RSP)) | 37 |
| 2017/C 349/08 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om dödsstraffet (2015/2879(RSP)) | 41 |
| 2017/C 349/09 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om lärdomar som dragits av rödslamskatastrofen, fem år efter olyckan i Ungern (2015/2801(RSP)) | 45 |
| 2017/C 349/10 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om förnyelsen av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (2015/2754(RSP)) | 50 |
| 2017/C 349/11 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (2014/2160(INI)) | 56 |
| | Den 14 oktober 2015 |
| 2017/C 349/12 | Europaparlamentets resolution av den 14 oktober 2015 om Mot en ny internationell klimatöverenskommelse i Paris (2015/2112(INI)) | 67 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Den 6 oktober 2015

2017/C 349/01

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om en möjlig utvidgning av Europeiska unionens skydd av geografiska beteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter (2015/2053(INI))

2

2017/C 349/02

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om de lokala myndigheternas roll i utvecklingsländer när det gäller utvecklingssamarbete (2015/2004(INI))

11

Den 8 oktober 2015

2017/C 349/03

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om Centralafrikanska republiken (2015/2874(RSP))

20

2017/C 349/04

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om situationen i Thailand (2015/2875(RSP))

26

2017/C 349/05

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om massfördrivningen av barn i Nigeria till följd av Boko Harams attacker (2015/2876(RSP))

30

2017/C 349/06

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om fallet Ali Mohammed al-Nimr (2015/2883(RSP))

34

2017/C 349/07

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om hypotekslagstiftning och riskfyllda finansiella instrument i Spanien (2015/2740(RSP))

37

2017/C 349/08

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om dödsstraffet (2015/2879(RSP))

41

2017/C 349/09

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om lärdomar som dragits av rödslamskatastrofen, fem år efter olyckan i Ungern (2015/2801(RSP))

45

2017/C 349/10

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om förnyelsen av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (2015/2754(RSP))

50

2017/C 349/11

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (2014/2160(INI))

56

Den 14 oktober 2015

2017/C 349/12

Europaparlamentets resolution av den 14 oktober 2015 om Mot en ny internationell klimatöverenskommelse i Paris (2015/2112(INI))

67

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Den 14 oktober 2015 |
| 2017/C 349/13 | Europaparlamentets beslut av den 14 oktober 2015 om begäran om upphävande av Béla Kovács immunitet (2014/2044(IMM)) | 81 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Den 14 oktober 2015

2017/C 349/13

Europaparlamentets beslut av den 14 oktober 2015 om begäran om upphävande av Béla Kovács immunitet (2014/2044(IMM))

81

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Den 6 oktober 2015 |
| 2017/C 349/14 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse ratificera 2014 års protokoll till Internationella arbetsorganisationens konvention om tvångsarbete från 1930, vad gäller artiklarna 1–4 i protokollet avseende frågor som rör straffrättsligt samarbete (06731/2015 – C8-0078/2015 – 2014/0258(NLE)) | 83 |
| 2017/C 349/15 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa 4-metylamfetamin kontrollåtgärder (10010/2015 – C8-0182/2015 – 2013/0021(NLE)) | 84 |
| 2017/C 349/16 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa 5-(2-aminopropyl)indol kontrollåtgärder (10012/2015 – C8-0186/2015 – 2013/0207(NLE)) | 85 |
| 2017/C 349/17 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa 4-jod- 2,5-dimetoxi-N-(2-metoxibensyl)fenetylamin (25I-NBOMe), 3,4-diklor-N-[[1-(dimetylamin)cyklohexyl]metyl]bensamid (AH-7921), 3,4-metylendioxipyrovaleron (MDPV) och 2-(3-metoxifenyl)-2-(etylamino)cyklohexanon (metoxetamin) kontrollåtgärder (10011/2015 – C8-0185/2015 – 2014/0183(NLE)) | 86 |
| 2017/C 349/18 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa 4-metyl-5-(4-metylfenyl)-4,5-dihydrooxazol-2-amin (4,4’-DMAR) och 1-cyklohexyl-4-(1,2-difenyletyl)piperazin (MT-45) kontrollåtgärder (10009/2015 – C8-0183/2015 – 2014/0340(NLE)) | 87 |
| 2017/C 349/19 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond, i enlighet med punkt 11 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (katastrofer i Bulgarien och Grekland 2015) (COM(2015)0370 – C8-0198/2015 – 2015/2151(BUD)) | 88 |
| 2017/C 349/20 | P8_TA(2015)0332Gemensamma bestämmelser för europeiska struktur- och investeringsfonder: särskilda åtgärder till förmån för Grekland ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden vad gäller särskilda åtgärder till förmån för Grekland (COM(2015)0365 – C8-0192/2015 – 2015/0160(COD))P8_TC1-COD(2015)0160Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder till förmån för Grekland | 89 |
| 2017/C 349/21 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan från Tyskland – EGF/2015/002 DE/Adam Opel) (COM(2015)0342 – C8-0249/2015 – 2015/2208(BUD)) | 91 |
| 2017/C 349/22 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2015/003 BE/Ford Genk från Belgien) (COM(2015)0336 – C8-0250/2015 – 2015/2209(BUD)) | 95 |
| 2017/C 349/23 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2015/004 IT/Alitalia från Italien) (COM(2015)0397 – C8-0252/2015 – 2015/2212(BUD)) | 98 |
| | Den 7 oktober 2015 |
| 2017/C 349/24 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Tunisien om de allmänna principerna för Republiken Tunisiens deltagande i unionens program (16160/2014 – C8-0080/2015 – 2014/0118(NLE)) | 101 |
| 2017/C 349/25 | P8_TA(2015)0338Europeiskt småmålsförfarande och europeiskt betalningsföreläggande ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 861/2007 av den 11 juli 2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1896/2006 av den 12 december 2006 om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande (COM(2013)0794 – C7-0414/2013 – 2013/0403(COD))P8_TC1-COD(2013)0403Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av förordning (EG) nr 861/2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande och förordning (EG) nr 1896/2006 om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande | 102 |
| 2017/C 349/26 | P8_TA(2015)0339Begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från medelstora förbränningsanläggningar (COM(2013)0919 – C7-0003/2014 – 2013/0442(COD))P8_TC1-COD(2013)0442Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/... om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från medelstora förbränningsanläggningar | 103 |
| 2017/C 349/27 | P8_TA(2015)0340Kaseiner och kaseinater avsedda som livsmedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kaseiner och kaseinater avsedda som livsmedel och om upphävande av rådets direktiv 83/417/EEG (COM(2014)0174 – C7-0105/2014 – 2014/0096(COD))P8_TC1-COD(2014)0096Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/... om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kaseiner och kaseinater avsedda som livsmedel och om upphävande av rådets direktiv 83/417/EEG | 104 |
| 2017/C 349/28 | P8_TA(2015)0341Finansiella regler för unionens allmänna budget ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (COM(2014)0358 – C8-0029/2014 – 2014/0180(COD))P8_TC1-COD(2014)0180Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2015/... om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget | 105 |
| | Den 8 oktober 2015 |
| 2017/C 349/29 | P8_TA(2015)0346Betaltjänster på den inre marknaden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2013/36/EG och 2009/110/EG samt upphävande av direktiv 2007/64/EG (COM(2013)0547 – C7-0230/2013 – 2013/0264(COD))P8_TC1-COD(2013)0264Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv(EU) 2015/... om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv 2007/64/EG | 106 |
| | Den 14 oktober 2015 |
| 2017/C 349/30 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om fastställande av det datum då beslut 2008/633/RIF om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott får verkan (10506/2015 – C8-0193/2015 – 2015/0807(CNS)) | 107 |
| 2017/C 349/31 | Europaparlamentets resolution av den 14 oktober 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6 till 2015 års allmänna budget – Egna medel: unionens förvaltningsfonder för externa åtgärder – Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (11695/2015 – C8-0278/2015 – 2015/2150(BUD)) | 108 |
| 2017/C 349/32 | Europaparlamentets resolution av den 14 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentet och rådets beslut om tagande i anspråk av flexibilitetsmekanismen för omedelbara budgetåtgärder inom ramen för den europeiska migrationsagendan, i enlighet med punkt 12 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (COM(2015)0486 – C8-0292/2015 – 2015/2253(BUD)) | 110 |
| 2017/C 349/33 | Europaparlamentets resolution av den 14 oktober 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2015 för budgetåret 2015, Flyktingkrisen: omedelbara finanspolitiska åtgärder enligt den europeiska migrationsagendan (12511/2015 – C8-0297/2015 – 2015/2252(BUD)) | 112 |
| 2017/C 349/34 | Europaparlamentets beslut av den 14 oktober 2015 om förslaget till utnämning av den verkställande direktören för Europeiska fonden för strategiska investeringar (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE)) | 115 |
| 2017/C 349/35 | Europaparlamentets beslut av den 14 oktober 2015 om förslaget till utnämning av den biträdande verkställande direktören för Europeiska fonden för strategiska investeringar (C8-0305/2015 – 2015/0902(NLE)) | 116 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Den 6 oktober 2015

2017/C 349/14

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse ratificera 2014 års protokoll till Internationella arbetsorganisationens konvention om tvångsarbete från 1930, vad gäller artiklarna 1–4 i protokollet avseende frågor som rör straffrättsligt samarbete (06731/2015 – C8-0078/2015 – 2014/0258(NLE))

83

2017/C 349/15

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa 4-metylamfetamin kontrollåtgärder (10010/2015 – C8-0182/2015 – 2013/0021(NLE))

84

2017/C 349/16

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa 5-(2-aminopropyl)indol kontrollåtgärder (10012/2015 – C8-0186/2015 – 2013/0207(NLE))

85

2017/C 349/17

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa 4-jod- 2,5-dimetoxi-N-(2-metoxibensyl)fenetylamin (25I-NBOMe), 3,4-diklor-N-[[1-(dimetylamin)cyklohexyl]metyl]bensamid (AH-7921), 3,4-metylendioxipyrovaleron (MDPV) och 2-(3-metoxifenyl)-2-(etylamino)cyklohexanon (metoxetamin) kontrollåtgärder (10011/2015 – C8-0185/2015 – 2014/0183(NLE))

86

2017/C 349/18

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa 4-metyl-5-(4-metylfenyl)-4,5-dihydrooxazol-2-amin (4,4’-DMAR) och 1-cyklohexyl-4-(1,2-difenyletyl)piperazin (MT-45) kontrollåtgärder (10009/2015 – C8-0183/2015 – 2014/0340(NLE))

87

2017/C 349/19

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond, i enlighet med punkt 11 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (katastrofer i Bulgarien och Grekland 2015) (COM(2015)0370 – C8-0198/2015 – 2015/2151(BUD))

88

2017/C 349/20

P8_TA(2015)0332Gemensamma bestämmelser för europeiska struktur- och investeringsfonder: särskilda åtgärder till förmån för Grekland ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden vad gäller särskilda åtgärder till förmån för Grekland (COM(2015)0365 – C8-0192/2015 – 2015/0160(COD))P8_TC1-COD(2015)0160Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder till förmån för Grekland

89

2017/C 349/21

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan från Tyskland – EGF/2015/002 DE/Adam Opel) (COM(2015)0342 – C8-0249/2015 – 2015/2208(BUD))

91

2017/C 349/22

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2015/003 BE/Ford Genk från Belgien) (COM(2015)0336 – C8-0250/2015 – 2015/2209(BUD))

95

2017/C 349/23

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2015/004 IT/Alitalia från Italien) (COM(2015)0397 – C8-0252/2015 – 2015/2212(BUD))

98

Den 7 oktober 2015

2017/C 349/24

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Tunisien om de allmänna principerna för Republiken Tunisiens deltagande i unionens program (16160/2014 – C8-0080/2015 – 2014/0118(NLE))

101

2017/C 349/25

P8_TA(2015)0338Europeiskt småmålsförfarande och europeiskt betalningsföreläggande ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 861/2007 av den 11 juli 2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1896/2006 av den 12 december 2006 om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande (COM(2013)0794 – C7-0414/2013 – 2013/0403(COD))P8_TC1-COD(2013)0403Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av förordning (EG) nr 861/2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande och förordning (EG) nr 1896/2006 om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande

102

2017/C 349/26

P8_TA(2015)0339Begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från medelstora förbränningsanläggningar (COM(2013)0919 – C7-0003/2014 – 2013/0442(COD))P8_TC1-COD(2013)0442Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/... om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från medelstora förbränningsanläggningar

103

2017/C 349/27

P8_TA(2015)0340Kaseiner och kaseinater avsedda som livsmedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kaseiner och kaseinater avsedda som livsmedel och om upphävande av rådets direktiv 83/417/EEG (COM(2014)0174 – C7-0105/2014 – 2014/0096(COD))P8_TC1-COD(2014)0096Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/... om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kaseiner och kaseinater avsedda som livsmedel och om upphävande av rådets direktiv 83/417/EEG

104

2017/C 349/28

P8_TA(2015)0341Finansiella regler för unionens allmänna budget ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (COM(2014)0358 – C8-0029/2014 – 2014/0180(COD))P8_TC1-COD(2014)0180Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2015/... om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget

105

Den 8 oktober 2015

2017/C 349/29

P8_TA(2015)0346Betaltjänster på den inre marknaden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2013/36/EG och 2009/110/EG samt upphävande av direktiv 2007/64/EG (COM(2013)0547 – C7-0230/2013 – 2013/0264(COD))P8_TC1-COD(2013)0264Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv(EU) 2015/... om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv 2007/64/EG

106

Den 14 oktober 2015

2017/C 349/30

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om fastställande av det datum då beslut 2008/633/RIF om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott får verkan (10506/2015 – C8-0193/2015 – 2015/0807(CNS))

107

2017/C 349/31

Europaparlamentets resolution av den 14 oktober 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6 till 2015 års allmänna budget – Egna medel: unionens förvaltningsfonder för externa åtgärder – Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (11695/2015 – C8-0278/2015 – 2015/2150(BUD))

108

2017/C 349/32

Europaparlamentets resolution av den 14 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentet och rådets beslut om tagande i anspråk av flexibilitetsmekanismen för omedelbara budgetåtgärder inom ramen för den europeiska migrationsagendan, i enlighet med punkt 12 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (COM(2015)0486 – C8-0292/2015 – 2015/2253(BUD))

110

2017/C 349/33

Europaparlamentets resolution av den 14 oktober 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2015 för budgetåret 2015, Flyktingkrisen: omedelbara finanspolitiska åtgärder enligt den europeiska migrationsagendan (12511/2015 – C8-0297/2015 – 2015/2252(BUD))

112

2017/C 349/34

Europaparlamentets beslut av den 14 oktober 2015 om förslaget till utnämning av den verkställande direktören för Europeiska fonden för strategiska investeringar (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE))

115

2017/C 349/35

Europaparlamentets beslut av den 14 oktober 2015 om förslaget till utnämning av den biträdande verkställande direktören för Europeiska fonden för strategiska investeringar (C8-0305/2015 – 2015/0902(NLE))

116

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

17.10.2017

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2015–2016

Sammanträdena den 5–8 oktober 2015

Protokollen för denna session har publicerats i

  EUT C 408, 4.11.2016
  .

ANTAGNA TEXTER

Sammanträdet den 14 oktober 2015

Protokollen för denna session har publicerats i

  EUT C 414, 10.11.2016
  .

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Den 6 oktober 2015

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/2

---

P8_TA(2015)0331

En möjlig utvidgning av EU:s skydd av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om en möjlig utvidgning av Europeiska unionens skydd av geografiska beteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter (2015/2053(INI))

(2017/C 349/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok Tillvarata Europas traditionella kunnande på bästa sätt: en möjlig utvidgning av Europeiska unionens skydd av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter (COM(2014)0469), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok Tillvarata Europas traditionella kunnande på bästa sätt: en möjlig utvidgning av Europeiska unionens skydd av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter (COM(2014)0469),

| — | med beaktande av förordning (EU) nr 1151/2012 (1) avseende jordbruksprodukter och livsmedel (”kvalitetsförordningen”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EU) nr 1151/2012 (1) avseende jordbruksprodukter och livsmedel (”kvalitetsförordningen”),

| — | med beaktande av förordning (EU) nr 1308/2013 (2) avseende vinprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EU) nr 1308/2013 (2) avseende vinprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”),

| — | med beaktande av förordning (EG) nr 110/2008 (3) avseende spritdrycker, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EG) nr 110/2008 (3) avseende spritdrycker,

| — | med beaktande av förordning (EU) nr 251/2014 (4) avseende aromatiserade vinprodukter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EU) nr 251/2014 (4) avseende aromatiserade vinprodukter,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 12 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 12 februari 2015,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 februari 2015,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis i fråga om geografiska beteckningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis i fråga om geografiska beteckningar,

| — | med beaktande av akten i Genève till Lissabonöverenskommelsen om skydd för ursprungsbeteckningar av den 31 oktober 1958, ändrad i Stockholm den 14 juli 1967 och 28 september 1979, som avser intellektuell äganderätt och garanterar skyddet för produkter som marknadsförs internationellt och är vida kända för särdragen hos deras särskilda geografiska ursprungsområde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av akten i Genève till Lissabonöverenskommelsen om skydd för ursprungsbeteckningar av den 31 oktober 1958, ändrad i Stockholm den 14 juli 1967 och 28 september 1979, som avser intellektuell äganderätt och garanterar skyddet för produkter som marknadsförs internationellt och är vida kända för särdragen hos deras särskilda geografiska ursprungsområde,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för internationell handel och utskottet för kultur och utbildning (A8-0259/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för internationell handel och utskottet för kultur och utbildning (A8-0259/2015), och av följande skäl:

| A. | Jordbruksprodukter som har ett visst geografiskt ursprung och särskilda egenskaper eller som tillverkas enligt traditionella metoder kan få rätt till ett enhetligt skydd av geografiska beteckningar på EU-nivå. |
| --- | --- |

A.

Jordbruksprodukter som har ett visst geografiskt ursprung och särskilda egenskaper eller som tillverkas enligt traditionella metoder kan få rätt till ett enhetligt skydd av geografiska beteckningar på EU-nivå.

| B. | Geografiska beteckningar utgör för WHO beteckningar som gör det möjligt att identifiera en produkt som har sitt ursprung i ett område i ett medlemsland, eller en region eller plats inom detta område, i de fall då en produkts kvalitet, anseende eller andra särskilda egenskaper huvudsakligen kan tillskrivas dess geografiska ursprung. |
| --- | --- |

B.

Geografiska beteckningar utgör för WHO beteckningar som gör det möjligt att identifiera en produkt som har sitt ursprung i ett område i ett medlemsland, eller en region eller plats inom detta område, i de fall då en produkts kvalitet, anseende eller andra särskilda egenskaper huvudsakligen kan tillskrivas dess geografiska ursprung.

| C. | De traditionella europeiska kvalitetsprodukterna, baserade på lokalt kunnande och lokal teknik, utgör en del av det kulturella arvet inom unionen och en väsentlig del av det ekonomiska och sociala livet i många av Europas regioner som bör bevaras, eftersom de, särskilt på landsbygden, skapar verksamhet som har direkt anknytning till lokala förhållanden, och bidrar till att öka ett områdes attraktionskraft som helhet, bevara den lokala identiteten och främjar området och dess särdrag, vilket får positiva effekter även för turism, kultur, sysselsättning och handel. |
| --- | --- |

C.

De traditionella europeiska kvalitetsprodukterna, baserade på lokalt kunnande och lokal teknik, utgör en del av det kulturella arvet inom unionen och en väsentlig del av det ekonomiska och sociala livet i många av Europas regioner som bör bevaras, eftersom de, särskilt på landsbygden, skapar verksamhet som har direkt anknytning till lokala förhållanden, och bidrar till att öka ett områdes attraktionskraft som helhet, bevara den lokala identiteten och främjar området och dess särdrag, vilket får positiva effekter även för turism, kultur, sysselsättning och handel.

| D. | Sådana produkter skulle kunna hjälpa till att utveckla nya strategier för att stödja företagande på lokal och regional nivå, främja underhåll av infrastruktur och utveckling av nya möjligheter till kvalificerad sysselsättning med anknytning till lokalområdet, med särskild hänsyn till landsbygdsområden, ekonomiskt nödställda områden och de mest perifera regionerna, där sysselsättningen ofta är helt beroende av dessa typiska lokaltillverkade produkter, genom att ge en ny impuls åt yrkesutbildning och hantverksutbildning som är av central betydelse för utveckling av lokalförhållanden och produktionsområden, samtidigt som varje regions unika och mångfacetterade arv bevaras och främjas. |
| --- | --- |

D.

Sådana produkter skulle kunna hjälpa till att utveckla nya strategier för att stödja företagande på lokal och regional nivå, främja underhåll av infrastruktur och utveckling av nya möjligheter till kvalificerad sysselsättning med anknytning till lokalområdet, med särskild hänsyn till landsbygdsområden, ekonomiskt nödställda områden och de mest perifera regionerna, där sysselsättningen ofta är helt beroende av dessa typiska lokaltillverkade produkter, genom att ge en ny impuls åt yrkesutbildning och hantverksutbildning som är av central betydelse för utveckling av lokalförhållanden och produktionsområden, samtidigt som varje regions unika och mångfacetterade arv bevaras och främjas.

| E. | Icke-jordbruksprodukter utgör en del av vår identitet och är viktiga inslag i medlemsstaternas kulturarv. En av huvudutmaningarna för denna sektor är den gradvisa utrotningen av traditionella färdigheter och hantverk, och en utvidgning av skyddet av geografiska beteckningar till icke-jordbruksprodukter skulle kunna fungera som ett incitament för att bevara detta kulturarv och traditionella kunnande samt för att garantera en rättvis ersättning till producenter samt dessa produkters originalitet och bredast möjliga tillgänglighet. |
| --- | --- |

E.

Icke-jordbruksprodukter utgör en del av vår identitet och är viktiga inslag i medlemsstaternas kulturarv. En av huvudutmaningarna för denna sektor är den gradvisa utrotningen av traditionella färdigheter och hantverk, och en utvidgning av skyddet av geografiska beteckningar till icke-jordbruksprodukter skulle kunna fungera som ett incitament för att bevara detta kulturarv och traditionella kunnande samt för att garantera en rättvis ersättning till producenter samt dessa produkters originalitet och bredast möjliga tillgänglighet.

| F. | En geografisk betecknings anseende är en kollektiv, immateriell tillgång, som om den inte skyddas kan användas obegränsat, vilket leder till värdeminskning och till och med förlust av själva produkten. |
| --- | --- |

F.

En geografisk betecknings anseende är en kollektiv, immateriell tillgång, som om den inte skyddas kan användas obegränsat, vilket leder till värdeminskning och till och med förlust av själva produkten.

| G. | Geografiska beteckningar kan ha en stor ekonomisk potential, och ett fullgott skydd kan ge stora fördelar, särskilt för små och medelstora företag och för regionerna i EU. |
| --- | --- |

G.

Geografiska beteckningar kan ha en stor ekonomisk potential, och ett fullgott skydd kan ge stora fördelar, särskilt för små och medelstora företag och för regionerna i EU.

| H. | Regionerna i Europa har en stor rikedom av icke-jordbruksprodukter som grundar sig på traditionellt kunnande och hantverk på mycket hög nivå, som bidrog till att skapa deras goda rykte och utgör en oskiljaktig del av den regionala och lokala kulturen. |
| --- | --- |

H.

Regionerna i Europa har en stor rikedom av icke-jordbruksprodukter som grundar sig på traditionellt kunnande och hantverk på mycket hög nivå, som bidrog till att skapa deras goda rykte och utgör en oskiljaktig del av den regionala och lokala kulturen.

| I. | Offentliga myndigheter bör skydda – och på begäran av den privata sektorn stärka – och främja traditionella europeiska kvalitetsprodukter och deras geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

I.

Offentliga myndigheter bör skydda – och på begäran av den privata sektorn stärka – och främja traditionella europeiska kvalitetsprodukter och deras geografiska beteckningar.

| J. | En produkts kvalitet och anseende kan liksom andra egenskaper avgöras av dess ursprung. En produkts anseende som bygger på dess ursprung kan ta allvarlig skada genom vissa otillbörliga metoder för beteckning. |
| --- | --- |

J.

En produkts kvalitet och anseende kan liksom andra egenskaper avgöras av dess ursprung. En produkts anseende som bygger på dess ursprung kan ta allvarlig skada genom vissa otillbörliga metoder för beteckning.

| K. | De traditionella europeiska produkterna kan missbrukas, eftersom de håller hög kvalitet och är eftertraktade, och detta är till nackdel för både konsumenter och producenter. |
| --- | --- |

K.

De traditionella europeiska produkterna kan missbrukas, eftersom de håller hög kvalitet och är eftertraktade, och detta är till nackdel för både konsumenter och producenter.

| L. | Ett lämpligt skydd på europeisk nivå av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter, som säkerställer övervakning, kontroll och bedrägeribekämpning, skulle kunna göra det möjligt att bekämpa förfalskningar, undvika illojal konkurrens och förebygga vilseledning av konsumenterna. |
| --- | --- |

L.

Ett lämpligt skydd på europeisk nivå av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter, som säkerställer övervakning, kontroll och bedrägeribekämpning, skulle kunna göra det möjligt att bekämpa förfalskningar, undvika illojal konkurrens och förebygga vilseledning av konsumenterna.

| M. | Konsumenterna visar ett ständigt ökande intresse inte bara för livsmedelssäkerhet utan även för livsmedelsprodukters ursprung, äkthet och produktionsmetoder. |
| --- | --- |

M.

Konsumenterna visar ett ständigt ökande intresse inte bara för livsmedelssäkerhet utan även för livsmedelsprodukters ursprung, äkthet och produktionsmetoder.

| N. | Konsumenterna bör kunna göra välgrundade val när de köper varor, genom att kunna identifiera produkternas ursprung och kvalitet. |
| --- | --- |

N.

Konsumenterna bör kunna göra välgrundade val när de köper varor, genom att kunna identifiera produkternas ursprung och kvalitet.

| O. | De befintliga nationella lagstiftningar som skyddar icke-jordbruksprodukter ger olika skyddsnivåer i medlemsstaterna, vilket inte överensstämmer med målen för den inre marknaden. Detta utgör en svårighet för ett effektivt skydd av dessa produkter på EU:s territorium och i de medlemsstater där de inte omfattas av nationell lagstiftning, och det visar på behovet av ett enda system för skydd av geografiska beteckningar i hela EU. |
| --- | --- |

O.

De befintliga nationella lagstiftningar som skyddar icke-jordbruksprodukter ger olika skyddsnivåer i medlemsstaterna, vilket inte överensstämmer med målen för den inre marknaden. Detta utgör en svårighet för ett effektivt skydd av dessa produkter på EU:s territorium och i de medlemsstater där de inte omfattas av nationell lagstiftning, och det visar på behovet av ett enda system för skydd av geografiska beteckningar i hela EU.

| P. | En harmoniserad EU-lagstiftning på detta område kan bara vara till fördel för unionen i internationella handelsförhandlingar. |
| --- | --- |

P.

En harmoniserad EU-lagstiftning på detta område kan bara vara till fördel för unionen i internationella handelsförhandlingar.

| Q. | Avsaknaden av ett enhetligt EU-system för skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter medför en otillräcklig och mycket splittrad EU-ram till följd av att några medlemsstater inte ger något specifikt skydd och av att andra har olika definitioner, förfaranden och skyddsnivåer inom ramen för sektoriella eller övergripande nationella och lokala bestämmelser. Detta får snedvridande konsekvenser som hindrar såväl harmonisk utveckling av den inre marknaden som enhetligt skydd och effektiv konkurrens på jämlika villkor, vilket hindrar konsumenterna från att få korrekt, rättvisande och jämförbar information som gör det möjligt för dem att fatta mer välinformerade beslut, och vilket även är ett hinder för konsumentskyddet. |
| --- | --- |

Q.

Avsaknaden av ett enhetligt EU-system för skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter medför en otillräcklig och mycket splittrad EU-ram till följd av att några medlemsstater inte ger något specifikt skydd och av att andra har olika definitioner, förfaranden och skyddsnivåer inom ramen för sektoriella eller övergripande nationella och lokala bestämmelser. Detta får snedvridande konsekvenser som hindrar såväl harmonisk utveckling av den inre marknaden som enhetligt skydd och effektiv konkurrens på jämlika villkor, vilket hindrar konsumenterna från att få korrekt, rättvisande och jämförbar information som gör det möjligt för dem att fatta mer välinformerade beslut, och vilket även är ett hinder för konsumentskyddet.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att hålla ett offentligt samråd om en möjlig utvidgning av Europeiska unionens skydd av geografiska beteckningar till att omfatta även icke-jordbruksprodukter, liksom resultatet av detta samråd, som avslutades i oktober 2014. Resultatet förordar tydligt ett EU-skyddssystem på grundval av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att hålla ett offentligt samråd om en möjlig utvidgning av Europeiska unionens skydd av geografiska beteckningar till att omfatta även icke-jordbruksprodukter, liksom resultatet av detta samråd, som avslutades i oktober 2014. Resultatet förordar tydligt ett EU-skyddssystem på grundval av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter.

| 2. | Europaparlamentet anser att ett skyddsinstrument bör inrättas på EU-nivå som en del av en bredare strategi för att främja högkvalitativa EU-produkter, utgående från ett starkare åtagande från EU-institutionernas sida att betrakta tillverkningsföretagen och hantverkssektorn som drivkrafter för tillväxt och fullbordande av den inre marknaden. Därigenom skulle man öka den lokala industri- och hantverksproduktionens prestige, stödja den lokala ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen i de berörda områdena, utveckla turismen och stärka konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att ett skyddsinstrument bör inrättas på EU-nivå som en del av en bredare strategi för att främja högkvalitativa EU-produkter, utgående från ett starkare åtagande från EU-institutionernas sida att betrakta tillverkningsföretagen och hantverkssektorn som drivkrafter för tillväxt och fullbordande av den inre marknaden. Därigenom skulle man öka den lokala industri- och hantverksproduktionens prestige, stödja den lokala ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen i de berörda områdena, utveckla turismen och stärka konsumenternas förtroende.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram ett lagstiftningsförslag med målet att inrätta ett enda EU-system för skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter, till följd av resultaten av det samråd med berörda parter som redan genomförts och av ytterligare analyser, samtidigt som man ser till att det nya systemets effekter för producenter, deras konkurrenter samt konsumenter och medlemsstater fullt ut beaktas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram ett lagstiftningsförslag med målet att inrätta ett enda EU-system för skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter, till följd av resultaten av det samråd med berörda parter som redan genomförts och av ytterligare analyser, samtidigt som man ser till att det nya systemets effekter för producenter, deras konkurrenter samt konsumenter och medlemsstater fullt ut beaktas.

| 4. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att stödja införandet av ett sådant instrument genom informations- och kommunikationskampanjer som syftar till att göra denna nya typ av geografiska beteckningar känd bland producenter och konsumenter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att stödja införandet av ett sådant instrument genom informations- och kommunikationskampanjer som syftar till att göra denna nya typ av geografiska beteckningar känd bland producenter och konsumenter.

| 5. | Europaparlamentet är fast övertygat om att en utvidgning av skyddet av geografiska beteckningar till icke-jordbruksprodukter kan ha många olika positiva följder för medborgarna, konsumenterna, producenterna och hela den ekonomiska och sociala strukturen i EU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är fast övertygat om att en utvidgning av skyddet av geografiska beteckningar till icke-jordbruksprodukter kan ha många olika positiva följder för medborgarna, konsumenterna, producenterna och hela den ekonomiska och sociala strukturen i EU.

| 6. | Europaparlamentet anser att detta system särskilt skulle kunna skydda konsumenterna på ett effektivare sätt, öka deras förtroende för märkta produkter och hjälpa dem att göra mer välinformerade val med avseende på de produkter de köper, genom att öka insynen och undanröja den förvirring som kan orsakas av missledande namn eller beskrivningar, särskilt om man effektivt lyckas göra alla medvetna om systemets existens. Det skulle också kunna bidra till förbättrad spårbarhet samt ge mer information om produkternas kvalitet och ursprung och om produktionsmetoder och förutsättningar, inte minst med tanke på det ökade intresset för dessa frågor bland konsumenterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att detta system särskilt skulle kunna skydda konsumenterna på ett effektivare sätt, öka deras förtroende för märkta produkter och hjälpa dem att göra mer välinformerade val med avseende på de produkter de köper, genom att öka insynen och undanröja den förvirring som kan orsakas av missledande namn eller beskrivningar, särskilt om man effektivt lyckas göra alla medvetna om systemets existens. Det skulle också kunna bidra till förbättrad spårbarhet samt ge mer information om produkternas kvalitet och ursprung och om produktionsmetoder och förutsättningar, inte minst med tanke på det ökade intresset för dessa frågor bland konsumenterna.

Fördelar med ett enhetligt skydd på EU-nivå

| 7. | Europaparlamentet påminner om att det vore starkt rekommenderat att EU antar lagstiftning om geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter, för att fullt ut utnyttja de positiva ekonomiska effekterna av att skydda sådana produkters särprägel och kvalitet, ge konsumenterna tillförlitlig information om platsen och metoden för produktionen och bevara det kunnande och de arbetstillfällen som är kopplade till produkterna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att det vore starkt rekommenderat att EU antar lagstiftning om geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter, för att fullt ut utnyttja de positiva ekonomiska effekterna av att skydda sådana produkters särprägel och kvalitet, ge konsumenterna tillförlitlig information om platsen och metoden för produktionen och bevara det kunnande och de arbetstillfällen som är kopplade till produkterna.

| 8. | Europaparlamentet anser att sådan lagstiftning kan främja innovation i traditionella produktionsprocesser och skapande av nya företag för traditionella produkter samt också bidra till varaktiga arbetstillfällen i mindre gynnade områden, särskilt genom att ge småföretag och mikroföretag, som är källa till nära åttio procent av de typiska lokalproducerade produkter som skulle kunna skyddas genom systemet för geografisk beteckning, både en möjlighet att öka försäljningen genom mer effektiv saluföring och incitament till närmare samarbete, med tanke på systemets kollektiva karaktär. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att sådan lagstiftning kan främja innovation i traditionella produktionsprocesser och skapande av nya företag för traditionella produkter samt också bidra till varaktiga arbetstillfällen i mindre gynnade områden, särskilt genom att ge småföretag och mikroföretag, som är källa till nära åttio procent av de typiska lokalproducerade produkter som skulle kunna skyddas genom systemet för geografisk beteckning, både en möjlighet att öka försäljningen genom mer effektiv saluföring och incitament till närmare samarbete, med tanke på systemets kollektiva karaktär.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att det skulle kunna hjälpa att effektivt motarbeta förfalskningar, missbruk av varumärkesnamn med geografisk beteckning och andra illojala metoder som är vilseledande för de slutliga konsumenterna och skadliga framför allt för mikroföretag och små och medelstora företag som producerar lejonparten av de produkter som skulle kunna omfattas av skyddet men för närvarande inte har rättsliga eller ekonomiska medel att försvara sina intressen, vilket även inverkar negativt på deras export. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att det skulle kunna hjälpa att effektivt motarbeta förfalskningar, missbruk av varumärkesnamn med geografisk beteckning och andra illojala metoder som är vilseledande för de slutliga konsumenterna och skadliga framför allt för mikroföretag och små och medelstora företag som producerar lejonparten av de produkter som skulle kunna omfattas av skyddet men för närvarande inte har rättsliga eller ekonomiska medel att försvara sina intressen, vilket även inverkar negativt på deras export.

| 10. | Europaparlamentet anser att ett sådant skydd främjar och underlättar tillträde till den inre marknaden och marknader utanför EU för lokal europeisk hantverksproduktion, som är resultatet av traditionell kunskap och kompetens som bidrar till att bevara värdefullt kunnande som karakteriserar hela samhällsgrupper och lokalsamhällen och också utgör en viktig del av EU:s historiska, kulturella, ekonomiska och sociala arv. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att ett sådant skydd främjar och underlättar tillträde till den inre marknaden och marknader utanför EU för lokal europeisk hantverksproduktion, som är resultatet av traditionell kunskap och kompetens som bidrar till att bevara värdefullt kunnande som karakteriserar hela samhällsgrupper och lokalsamhällen och också utgör en viktig del av EU:s historiska, kulturella, ekonomiska och sociala arv.

| 11. | Europaparlamentet anser att ett enhetligt skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter skulle stimulera den tekniska och ekonomiska utvecklingen på regional och lokal nivå genom att öka antalet anställda inom tillverkning av traditionella produkter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att ett enhetligt skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter skulle stimulera den tekniska och ekonomiska utvecklingen på regional och lokal nivå genom att öka antalet anställda inom tillverkning av traditionella produkter.

| 12. | Europaparlamentet understryker att ett enhetligt skydd av geografiska beteckningar skulle bidra inte bara till främjande av traditionella produkter, utan även till erkännande av kvaliteten på de råvaror som använts i dessa produkter och behovet av expertis i alla skeden av produktionsprocessen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att ett enhetligt skydd av geografiska beteckningar skulle bidra inte bara till främjande av traditionella produkter, utan även till erkännande av kvaliteten på de råvaror som använts i dessa produkter och behovet av expertis i alla skeden av produktionsprocessen.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att geografiska beteckningar ger konsumenterna en garanti för produktkvaliteten och är ett erkännande av kunnandet samt ett sätt att skydda producenterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att geografiska beteckningar ger konsumenterna en garanti för produktkvaliteten och är ett erkännande av kunnandet samt ett sätt att skydda producenterna.

| 14. | Europaparlamentet betonar att erkännande av skyddet av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter och traditionellt kunnande av hög kvalitet tjänar både ett defensivt och ett offensivt syfte inom den gemensamma handelspolitiken, och det kan utgöra ett effektivt verktyg för att stödja mikroföretag och små och medelstora företag i att motarbeta imitationer och förfalskningar och garantera en socialt, ekonomiskt och miljömässigt mer hållbar strategi för ekonomisk utveckling inom och utanför EU, liksom rättvis konkurrens och konsumentskydd. Detta skulle göra det möjligt att på ett mer effektivt sätt identifiera produkters äkthet och kvalitet. Ett erkännande av ett enhetligt skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter skulle också bidra till att bygga upp ett socialt kapital i produktionsområdena. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att erkännande av skyddet av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter och traditionellt kunnande av hög kvalitet tjänar både ett defensivt och ett offensivt syfte inom den gemensamma handelspolitiken, och det kan utgöra ett effektivt verktyg för att stödja mikroföretag och små och medelstora företag i att motarbeta imitationer och förfalskningar och garantera en socialt, ekonomiskt och miljömässigt mer hållbar strategi för ekonomisk utveckling inom och utanför EU, liksom rättvis konkurrens och konsumentskydd. Detta skulle göra det möjligt att på ett mer effektivt sätt identifiera produkters äkthet och kvalitet. Ett erkännande av ett enhetligt skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter skulle också bidra till att bygga upp ett socialt kapital i produktionsområdena.

| 15. | Europaparlamentet anser att ett enhetligt EU-system skulle kunna bidra till att göra de kulturarvsrelaterade yrkena mer attraktiva. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att ett enhetligt EU-system skulle kunna bidra till att göra de kulturarvsrelaterade yrkena mer attraktiva.

| 16. | Europaparlamentet betonar att man genom att bevara traditionellt kunnande och traditionell produktion kan hjälpa till att stoppa avfolkningen och nedrustningen av landsbygden och ungdomars flykt från dessa områden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att man genom att bevara traditionellt kunnande och traditionell produktion kan hjälpa till att stoppa avfolkningen och nedrustningen av landsbygden och ungdomars flykt från dessa områden.

| 17. | Europaparlamentet lyfter fram vikten av de kulturella, utbildningsmässiga, sociala och hållbara komponenterna av de icke-jordbruksprodukter som kommer att inkluderas i denna process, och understryker behovet av att bevara, föra vidare och utveckla det traditionella kunnande och de traditionella färdigheter som förknippas med dem samt av att främja ett närmare samarbete med de kreativa industrierna, inte minst för att lyfta fram kvaliteten på de material som använts och på slutprodukterna. Alla producenter från ett visst område som tillverkar produkten på det föreskrivna sättet ska få använda namnet eller logotypen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet lyfter fram vikten av de kulturella, utbildningsmässiga, sociala och hållbara komponenterna av de icke-jordbruksprodukter som kommer att inkluderas i denna process, och understryker behovet av att bevara, föra vidare och utveckla det traditionella kunnande och de traditionella färdigheter som förknippas med dem samt av att främja ett närmare samarbete med de kreativa industrierna, inte minst för att lyfta fram kvaliteten på de material som använts och på slutprodukterna. Alla producenter från ett visst område som tillverkar produkten på det föreskrivna sättet ska få använda namnet eller logotypen.

| 18. | Europaparlamentet betonar att skyddet för geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter kommer att bidra till att bevara det kulturella och konstnärliga arv som Europas lokala och regionala traditioner utgör. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att skyddet för geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter kommer att bidra till att bevara det kulturella och konstnärliga arv som Europas lokala och regionala traditioner utgör.

| 19. | Europaparlamentet erkänner den avgörande roll som små och medelstora företag spelar då de investerar i högkvalitativt traditionellt kunnande och erbjuder lokal sysselsättning och lärlingsutbildning för kvalificerat yrkesfolk som spelar en stor roll i överföringen av traditionella produktionsmetoder. Parlamentet inser vikten av att investera i utbildning på detta område och uppmuntrar medlemsstaterna att optimalt utnyttja tillgängliga EU-medel och EU-program för att stödja yrkesutbildning för specialister som arbetar med produktion och främjande av miljövänliga lokala och regionala hantverks- och industriprodukter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erkänner den avgörande roll som små och medelstora företag spelar då de investerar i högkvalitativt traditionellt kunnande och erbjuder lokal sysselsättning och lärlingsutbildning för kvalificerat yrkesfolk som spelar en stor roll i överföringen av traditionella produktionsmetoder. Parlamentet inser vikten av att investera i utbildning på detta område och uppmuntrar medlemsstaterna att optimalt utnyttja tillgängliga EU-medel och EU-program för att stödja yrkesutbildning för specialister som arbetar med produktion och främjande av miljövänliga lokala och regionala hantverks- och industriprodukter.

| 20. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utbyta god praxis när det gäller att skapa och stödja initiativ som syftar till att stimulera den traditionella hantverkssektorn, vilket i sin tur kan öka medvetenheten om lokalt kulturarv och stimulera landsbygdsutvecklingen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utbyta god praxis när det gäller att skapa och stödja initiativ som syftar till att stimulera den traditionella hantverkssektorn, vilket i sin tur kan öka medvetenheten om lokalt kulturarv och stimulera landsbygdsutvecklingen.

| 21. | Europaparlamentet understryker att en välkänd geografisk beteckning skulle kunna hjälpa till att bättre främja de europeiska kulturvägarna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att en välkänd geografisk beteckning skulle kunna hjälpa till att bättre främja de europeiska kulturvägarna.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja samarbete mellan regioner och mellan länder och utbyte av bästa praxis mellan kluster med verksamhet som omfattar icke-jordbruksprodukter och anknytande sektorer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja samarbete mellan regioner och mellan länder och utbyte av bästa praxis mellan kluster med verksamhet som omfattar icke-jordbruksprodukter och anknytande sektorer.

| 23. | Europaparlamentet betonar betydelsen av geografiska beteckningar i ett bredare immaterialrättsligt perspektiv, som ett sätt att skydda värdet av det lokala, inklusive infrastruktur och sysselsättning, förbättra den regionala utvecklingen och öka spårbarhet, öppenhet och konsumentinformation. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar betydelsen av geografiska beteckningar i ett bredare immaterialrättsligt perspektiv, som ett sätt att skydda värdet av det lokala, inklusive infrastruktur och sysselsättning, förbättra den regionala utvecklingen och öka spårbarhet, öppenhet och konsumentinformation.

| 24. | Europarlamentet påpekar att industri- och hantverksprodukter med anknytning till sitt ursprung eller rötter i sina lokala områden utgör en väsentlig del av det ekonomiska och sociala livet i många av Europas regioner, eftersom de särskilt på landsbygden generar verksamhet som inte kan utlokaliseras och har direkt anknytning till lokala förhållanden. Parlamentet betonar att ett system på EU-nivå som skyddar industri- eller hantverksprodukter med anknytning till sitt ursprung eller rötter i sina lokala områden skulle göra det möjligt att bevara våra industri- och hantverksprodukters ursprunglighet och förebygga en standardisering av produkterna. |
| --- | --- |

24.

Europarlamentet påpekar att industri- och hantverksprodukter med anknytning till sitt ursprung eller rötter i sina lokala områden utgör en väsentlig del av det ekonomiska och sociala livet i många av Europas regioner, eftersom de särskilt på landsbygden generar verksamhet som inte kan utlokaliseras och har direkt anknytning till lokala förhållanden. Parlamentet betonar att ett system på EU-nivå som skyddar industri- eller hantverksprodukter med anknytning till sitt ursprung eller rötter i sina lokala områden skulle göra det möjligt att bevara våra industri- och hantverksprodukters ursprunglighet och förebygga en standardisering av produkterna.

Förbindelser med tredjeländer

| 25. | Europaparlamentet anser att öppna förteckningar över alla jordbruksprodukter och icke-jordbruksprodukter som skyddas av geografiska beteckningar bör införlivas i EU:s framtida handelsavtal med tredjeländer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att öppna förteckningar över alla jordbruksprodukter och icke-jordbruksprodukter som skyddas av geografiska beteckningar bör införlivas i EU:s framtida handelsavtal med tredjeländer.

| 26. | Europaparlamentet anser att det också skulle uppstå positiva effekter för de handelsförbindelser som EU upprätthåller eller förhandlar om med tredjeländer, så att EU kan få likvärdigt skydd för sådana europeiska produkter även inom ramen för förhandlingar om internationell handel. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att det också skulle uppstå positiva effekter för de handelsförbindelser som EU upprätthåller eller förhandlar om med tredjeländer, så att EU kan få likvärdigt skydd för sådana europeiska produkter även inom ramen för förhandlingar om internationell handel.

| 27. | Europaparlamentet anser att en utvidgning av skyddet av EU:s geografiska beteckningar till att även omfatta icke-jordbruksprodukter skulle göra det möjligt att stimulera europeisk export och vinna marknadsandelar, samtidigt som det möjliggör ett internationellt erkännande av dessa produkter och en utveckling av deras anseende som kvalitetsprodukter och deras renommé genom handel och handelsförhandlingar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att en utvidgning av skyddet av EU:s geografiska beteckningar till att även omfatta icke-jordbruksprodukter skulle göra det möjligt att stimulera europeisk export och vinna marknadsandelar, samtidigt som det möjliggör ett internationellt erkännande av dessa produkter och en utveckling av deras anseende som kvalitetsprodukter och deras renommé genom handel och handelsförhandlingar.

| 28. | Europaparlamentet anser att skyddet av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter på EU-nivå skulle stärka unionens ställning i Världshandelsorganisationen när unionen begär en höjning av standardnivån för skydd, och att det på ett positivt sätt skulle kunna förnya diskussionerna om inrättandet av ett multilateralt register över geografiska beteckningar inom utvecklingsagendan från Doha, samtidigt som man iakttar i fullständig överensstämmelse med Trips-avtalet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att skyddet av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter på EU-nivå skulle stärka unionens ställning i Världshandelsorganisationen när unionen begär en höjning av standardnivån för skydd, och att det på ett positivt sätt skulle kunna förnya diskussionerna om inrättandet av ett multilateralt register över geografiska beteckningar inom utvecklingsagendan från Doha, samtidigt som man iakttar i fullständig överensstämmelse med Trips-avtalet.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att skyddet av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter måste åtföljas av en förstärkt strategi för skydd och säkerställande av immateriella rättigheter i tredjeländer, med målet att trappa upp åtgärderna för att bekämpa förfalskade eller imiterade produkter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar att skyddet av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter måste åtföljas av en förstärkt strategi för skydd och säkerställande av immateriella rättigheter i tredjeländer, med målet att trappa upp åtgärderna för att bekämpa förfalskade eller imiterade produkter.

| 30. | Europaparlamentet anser att ett enhetligt skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter i EU skulle kunna vara en fördel när handelsavtal med tredjeländer förhandlas fram och betonar att några av våra viktigaste partner, som Indien och Kina, redan har infört system för skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att ett enhetligt skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter i EU skulle kunna vara en fördel när handelsavtal med tredjeländer förhandlas fram och betonar att några av våra viktigaste partner, som Indien och Kina, redan har infört system för skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera en sammanhållen och väl förberedd strategi för alla geografiska beteckningar, som ser till att dessa respekteras och erkänns, i sitt kommande meddelande om EU:s strategi för handel och investeringar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera en sammanhållen och väl förberedd strategi för alla geografiska beteckningar, som ser till att dessa respekteras och erkänns, i sitt kommande meddelande om EU:s strategi för handel och investeringar.

| 32. | Europaparlamentet anser att man genom att utvidga tillämpningsområdet för systemet för skydd av geografiska beteckningar så att det omfattar även icke-jordbruksprodukter kan bidra till att göra EU:s ställning på detta område ännu starkare och mer sammanhållen, både i bilaterala handelsförhandlingar och i multilaterala forum, med det yttersta målet att tillhandahålla en hög skyddsnivå för alla högkvalitativa europeiska produkter utanför EU. Parlamentet menar särskilt att både jordbruksprodukter och icke-jordbruksprodukter som omfattas av skyddet för geografiska beteckningar bör tas upp i samband med förhandlingar om EU:s framtida handelsavtal. Ett omfattande europeiskt system för geografiska beteckningar skulle främja ökad försäljning och göra det lättare att genomföra gemensamma marknadsföringskampanjer utanför EU. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att man genom att utvidga tillämpningsområdet för systemet för skydd av geografiska beteckningar så att det omfattar även icke-jordbruksprodukter kan bidra till att göra EU:s ställning på detta område ännu starkare och mer sammanhållen, både i bilaterala handelsförhandlingar och i multilaterala forum, med det yttersta målet att tillhandahålla en hög skyddsnivå för alla högkvalitativa europeiska produkter utanför EU. Parlamentet menar särskilt att både jordbruksprodukter och icke-jordbruksprodukter som omfattas av skyddet för geografiska beteckningar bör tas upp i samband med förhandlingar om EU:s framtida handelsavtal. Ett omfattande europeiskt system för geografiska beteckningar skulle främja ökad försäljning och göra det lättare att genomföra gemensamma marknadsföringskampanjer utanför EU.

Allmänna principer

| 33. | Europaparlamentet betonar betydelsen av geografiska beteckningar som ett viktigt verktyg för att öka spårbarheten, öppenheten och informationen till konsumenterna och öka EU-regionernas och EU-samhällenas delaktighet i en socialt och miljömässigt mer hållbar hållning till ekonomisk utveckling, samt utveckla den centrala roll dessa beteckningar spelar i EU:s handelspolitik. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar betydelsen av geografiska beteckningar som ett viktigt verktyg för att öka spårbarheten, öppenheten och informationen till konsumenterna och öka EU-regionernas och EU-samhällenas delaktighet i en socialt och miljömässigt mer hållbar hållning till ekonomisk utveckling, samt utveckla den centrala roll dessa beteckningar spelar i EU:s handelspolitik.

| 34. | Europaparlamentet är övertygat om att systemet måste grundas på bästa praxis och öppna och icke-diskriminerande principer. Det kan utgöra ett effektivt verktyg för att bemöta imitation och förfalskade produkter och säkra en socialt, ekonomiskt och miljömässigt mer hållbar hållning till den ekonomiska utvecklingen i och utanför EU, och också stärka konsumentskyddet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är övertygat om att systemet måste grundas på bästa praxis och öppna och icke-diskriminerande principer. Det kan utgöra ett effektivt verktyg för att bemöta imitation och förfalskade produkter och säkra en socialt, ekonomiskt och miljömässigt mer hållbar hållning till den ekonomiska utvecklingen i och utanför EU, och också stärka konsumentskyddet.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa de lärdomar som dragits av erfarenheterna inom jordbruks- och livsmedelssektorerna, med syftet att inrätta ett system som baseras på beprövade metoder och icke-diskriminerande principer, och som är insynsvänligt, effektivt, smidigt och fritt från onödiga administrativa bördor och avskräckande kostnader för producenter som frivilligt beslutar att registrera en produkt i ett system för geografiska beteckningar. Parlamentet anser dessutom att det i ett sådant system bör finnas garantier för strikta kontroller och största möjliga öppenhet samt lämpliga metoder för att hantera bedrägerier. I detta avseende uppmanas kommissionen att tillämpa en icke sektorsinriktad strategi på alla skyddssystem. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa de lärdomar som dragits av erfarenheterna inom jordbruks- och livsmedelssektorerna, med syftet att inrätta ett system som baseras på beprövade metoder och icke-diskriminerande principer, och som är insynsvänligt, effektivt, smidigt och fritt från onödiga administrativa bördor och avskräckande kostnader för producenter som frivilligt beslutar att registrera en produkt i ett system för geografiska beteckningar. Parlamentet anser dessutom att det i ett sådant system bör finnas garantier för strikta kontroller och största möjliga öppenhet samt lämpliga metoder för att hantera bedrägerier. I detta avseende uppmanas kommissionen att tillämpa en icke sektorsinriktad strategi på alla skyddssystem.

| 36. | På samma sätt som tidigare har skett för jordbruksbaserade livsmedelsprodukter bör det nya systemet utgöra en intuitivt förnimbar garanti för konsumenter som önskar kvalitetsprodukter när det gäller äkthet och ursprung, med en stark koppling till det berörda geografiska området och utgående från tillförlitlig och tydlig information. Effektiviteten i ett sådant enhetligt EU-system för skydd av geografiska beteckningar kommer att vara beroende av huruvida all nödvändig information når ut till producenter och konsumenter. Europaparlamentet betonar att systemet måste vara insynsvänligt och garantera tillgängligt skydd, eftersom detta är av central betydelse för konsumenternas och producenternas förtroende. |
| --- | --- |

36.

På samma sätt som tidigare har skett för jordbruksbaserade livsmedelsprodukter bör det nya systemet utgöra en intuitivt förnimbar garanti för konsumenter som önskar kvalitetsprodukter när det gäller äkthet och ursprung, med en stark koppling till det berörda geografiska området och utgående från tillförlitlig och tydlig information. Effektiviteten i ett sådant enhetligt EU-system för skydd av geografiska beteckningar kommer att vara beroende av huruvida all nödvändig information når ut till producenter och konsumenter. Europaparlamentet betonar att systemet måste vara insynsvänligt och garantera tillgängligt skydd, eftersom detta är av central betydelse för konsumenternas och producenternas förtroende.

| 37. | Europaparlamentet anser att det inom EU:s nya lagstiftningsram för upphandling skulle kunna vara ändamålsenligt för de upphandlande myndigheterna att använda ett system för produktkvalitet och ursprungscertifiering i samband med tekniska specifikationer, certifiering och tilldelningskriterier, särskilt på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att det inom EU:s nya lagstiftningsram för upphandling skulle kunna vara ändamålsenligt för de upphandlande myndigheterna att använda ett system för produktkvalitet och ursprungscertifiering i samband med tekniska specifikationer, certifiering och tilldelningskriterier, särskilt på lokal och regional nivå.

| 38. | Europaparlamentet efterlyser att sådana produkter ska stå i centrum för den regionala utvecklingen, forsknings- och innovationsprojekt och för Horisont 2020 och sammanhållningsstöd. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet efterlyser att sådana produkter ska stå i centrum för den regionala utvecklingen, forsknings- och innovationsprojekt och för Horisont 2020 och sammanhållningsstöd.

| 39. | Europaparlamentet anser att ett sammanhållet, enkelt och öppet EU-system för skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter utan byråkratiska och finansiella bördor, som låter särskilt små och medelstora företag få tillträde till systemet, skulle göra det möjligt för EU att uppnå ett liknande skydd för sådana EU-produkter i tredjeländer, inom ramen för internationella handelsförhandlingar, och skulle skapa en avsevärd fördel när det gäller att förhandla fram frihandelsavtal bilateralt med unionens handelspartner och multilateralt inom Världshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att ett sammanhållet, enkelt och öppet EU-system för skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter utan byråkratiska och finansiella bördor, som låter särskilt små och medelstora företag få tillträde till systemet, skulle göra det möjligt för EU att uppnå ett liknande skydd för sådana EU-produkter i tredjeländer, inom ramen för internationella handelsförhandlingar, och skulle skapa en avsevärd fördel när det gäller att förhandla fram frihandelsavtal bilateralt med unionens handelspartner och multilateralt inom Världshandelsorganisationen.

| 40. | Europaparlamentet anser att inrättandet av ett enhetligt skydd på EU-nivå för geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter, vilket inbegriper gemensamma definitioner, registreringsförfaranden och kostnader, tillämpningsområde för skyddet och medel för verkställighet, samt inrättandet av en tillförlitlig myndighet med ansvar för beslut om tilldelning av statusen som geografisk beteckning för icke-jordbruksprodukter, som erkänns på EU-nivå, utan att man sänker de skyddsnormer som redan finns i femton medlemsstater, skulle vara det bästa sättet att öka effektiviteten både inom EU och i förhandlingarna med tredjeländer. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att inrättandet av ett enhetligt skydd på EU-nivå för geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter, vilket inbegriper gemensamma definitioner, registreringsförfaranden och kostnader, tillämpningsområde för skyddet och medel för verkställighet, samt inrättandet av en tillförlitlig myndighet med ansvar för beslut om tilldelning av statusen som geografisk beteckning för icke-jordbruksprodukter, som erkänns på EU-nivå, utan att man sänker de skyddsnormer som redan finns i femton medlemsstater, skulle vara det bästa sättet att öka effektiviteten både inom EU och i förhandlingarna med tredjeländer.

Tillämpningsområde

| 41. | Europaparlamentet bekräftar att kopplingen till området är absolut nödvändig för att man ska kunna identifiera kunnandet och bestämma en produkts kvalitet, äkthet och särdrag. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet bekräftar att kopplingen till området är absolut nödvändig för att man ska kunna identifiera kunnandet och bestämma en produkts kvalitet, äkthet och särdrag.

| 42. | Europaparlamentet förordar en bred definition som skulle göra det möjligt att känna igen kopplingen mellan produkten och det geografiska område som omfattas av den geografiska beteckningen. Parlamentet menar vidare att ett skyddssystem på EU-nivå bör ha ett utökat tillämpningsområde som gör det möjligt ta med icke-geografiska namn som entydigt associeras med en viss plats. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet förordar en bred definition som skulle göra det möjligt att känna igen kopplingen mellan produkten och det geografiska område som omfattas av den geografiska beteckningen. Parlamentet menar vidare att ett skyddssystem på EU-nivå bör ha ett utökat tillämpningsområde som gör det möjligt ta med icke-geografiska namn som entydigt associeras med en viss plats.

| 43. | I detta avseende stöder Europaparlamentet att man i skyddssystemet tar med icke-skriftliga tecken och symboler som entydigt hänger samman med en region. |
| --- | --- |

43.

I detta avseende stöder Europaparlamentet att man i skyddssystemet tar med icke-skriftliga tecken och symboler som entydigt hänger samman med en region.

| 44. | Europaparlamentet understryker att märkningar, igenkänningstecken, varumärken och logotyper för de geografiska beteckningarna för icke-jordbuksprodukter bör vara enkla och lättigenkännliga, återspegla varornas regionala respektive lokala identitet och vara skrivna åtminstone på det språk som används där produkten har sitt ursprung och på importlandets språk. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker att märkningar, igenkänningstecken, varumärken och logotyper för de geografiska beteckningarna för icke-jordbuksprodukter bör vara enkla och lättigenkännliga, återspegla varornas regionala respektive lokala identitet och vara skrivna åtminstone på det språk som används där produkten har sitt ursprung och på importlandets språk.

| 45. | Vidare bör vissa beteckningar inte omfattas av skyddet av geografiska beteckningar, t.ex. generiska termer eller homonymer. Dessutom anser Europaparlamentet att undantagen i artikel 6.1, 6.3 och 6.4 i förordning (EU) nr 1151/2012 om geografiska ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter skulle kunna tjäna som exempel. |
| --- | --- |

45.

Vidare bör vissa beteckningar inte omfattas av skyddet av geografiska beteckningar, t.ex. generiska termer eller homonymer. Dessutom anser Europaparlamentet att undantagen i artikel 6.1, 6.3 och 6.4 i förordning (EU) nr 1151/2012 om geografiska ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter skulle kunna tjäna som exempel.

Registreringsförfarande

| 46. | Europaparlamentet förordar ett obligatoriskt registreringsförfarande i syfte att erbjuda ökad säkerhet, särskilt när det gäller att hävda rättigheterna vid tvister. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå den effektivaste, enklaste, mest användbara och tillgängliga mekanismen för registrering av produkter, och att se till att systemet omfattar ekonomiskt överkomliga, tydliga och transparenta förfaranden för registrering, ändring och annullering, som ger aktörerna rättsgarantier. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en noggrann bedömning i syfte att minimera det finansiella och administrativa arbetet för aktörerna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet förordar ett obligatoriskt registreringsförfarande i syfte att erbjuda ökad säkerhet, särskilt när det gäller att hävda rättigheterna vid tvister. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå den effektivaste, enklaste, mest användbara och tillgängliga mekanismen för registrering av produkter, och att se till att systemet omfattar ekonomiskt överkomliga, tydliga och transparenta förfaranden för registrering, ändring och annullering, som ger aktörerna rättsgarantier. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en noggrann bedömning i syfte att minimera det finansiella och administrativa arbetet för aktörerna.

| 47. | Europaparlamentet betonar att detta system måste åtföljas av inrättande av ett gemensamt standardiserat och offentligt EU-register över icke-jordbruksprodukter som omfattas av skyddet av geografisk beteckning, i syfte att främja hantverksprodukter och informera och skydda såväl konsumenter som producenter, samtidigt som man undviker alla onödiga administrativa bördor. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att detta system måste åtföljas av inrättande av ett gemensamt standardiserat och offentligt EU-register över icke-jordbruksprodukter som omfattas av skyddet av geografisk beteckning, i syfte att främja hantverksprodukter och informera och skydda såväl konsumenter som producenter, samtidigt som man undviker alla onödiga administrativa bördor.

| 48. | Vidare betonar Europaparlamentet att ett sådant system bör karakteriseras av ett övergripande synsätt, så att dess ekonomiska och sociala inverkan maximeras, och det bör även bidra till att avsevärt stärka sambandet mellan produkterna och deras ursprungsområde, och förbättra öppenheten, för att öka produkternas trovärdighet, garantera deras ursprung samt bidra till att förbättra deras spårbarhet. När status som skyddad geografisk beteckning har uppnåtts måste det genomföras regelbundna kontroller för att se till att kriterierna för att uppnå denna status fortsatt uppfylls. |
| --- | --- |

48.

Vidare betonar Europaparlamentet att ett sådant system bör karakteriseras av ett övergripande synsätt, så att dess ekonomiska och sociala inverkan maximeras, och det bör även bidra till att avsevärt stärka sambandet mellan produkterna och deras ursprungsområde, och förbättra öppenheten, för att öka produkternas trovärdighet, garantera deras ursprung samt bidra till att förbättra deras spårbarhet. När status som skyddad geografisk beteckning har uppnåtts måste det genomföras regelbundna kontroller för att se till att kriterierna för att uppnå denna status fortsatt uppfylls.

| 49. | Europaparlamentet anser att registrering bör ske i två steg: först bör kontroller på plats göras av nationella eller regionala myndigheter för att se till att särskilda särdrag inte manipuleras, och därefter bör det finnas ett enda europeiskt registreringssystem för att säkra efterlevnaden av gemensamma kriterier i hela EU. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att registrering bör ske i två steg: först bör kontroller på plats göras av nationella eller regionala myndigheter för att se till att särskilda särdrag inte manipuleras, och därefter bör det finnas ett enda europeiskt registreringssystem för att säkra efterlevnaden av gemensamma kriterier i hela EU.

| 50. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen ska undersöka möjligheten att i detta sammanhang även överföra registreringen av geografiska beteckningar på jordbruksområdet till kontoret för harmonisering i den inre marknaden (varumärken och mönster) (KHIM). Europaparlamentet föreslår att detta system på unionsnivå bör skötas av KHIM. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen ska undersöka möjligheten att i detta sammanhang även överföra registreringen av geografiska beteckningar på jordbruksområdet till kontoret för harmonisering i den inre marknaden (varumärken och mönster) (KHIM). Europaparlamentet föreslår att detta system på unionsnivå bör skötas av KHIM.

| 51. | Europaparlamentet understryker att detta system bör begränsa kostnaden och byråkratin för företagen, men samtidigt erbjuda tillräckliga garantier för konsumenterna och hjälpa dem att göra mer välinformerade val vid köp av produkter. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker att detta system bör begränsa kostnaden och byråkratin för företagen, men samtidigt erbjuda tillräckliga garantier för konsumenterna och hjälpa dem att göra mer välinformerade val vid köp av produkter.

| 52. | Europaparlamentet anser att det sådant system bör överlåta åt de berörda företagen att ta initiativ till att skapa geografiska beteckningar, särskilt när det gäller att fastställa vilka specifikationer dessa geografiska beteckningar måste uppfylla. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att det sådant system bör överlåta åt de berörda företagen att ta initiativ till att skapa geografiska beteckningar, särskilt när det gäller att fastställa vilka specifikationer dessa geografiska beteckningar måste uppfylla.

| 53. | Europaparlamentet stöder ett smidigt tillvägagångssätt i fråga om kriterierna i produktspecifikationerna, så att man kan se till att utveckling av produktionsprocesser och framtida innovationer inte endast förebyggs utan snarare uppmuntras, förutsatt att slutproduktens kvalitet och äkthet inte påverkas. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet stöder ett smidigt tillvägagångssätt i fråga om kriterierna i produktspecifikationerna, så att man kan se till att utveckling av produktionsprocesser och framtida innovationer inte endast förebyggs utan snarare uppmuntras, förutsatt att slutproduktens kvalitet och äkthet inte påverkas.

| 54. | Europaparlamentet anser att åtminstone följande kriterier bör ingå bland specifikationerna: använda råvaror, beskrivning av produktionsprocessen, styrkt koppling till området, uppgift om företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att åtminstone följande kriterier bör ingå bland specifikationerna: använda råvaror, beskrivning av produktionsprocessen, styrkt koppling till området, uppgift om företagens sociala ansvar.

| 55. | Europaparlamentet föreslår att producenterna och deras sammanslutningar och branschorganisationerna ska bli de viktigaste aktörerna med tillstånd att begära registrering av en geografisk urspungsbeteckning för en icke-jordbruksprodukt. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet föreslår att producenterna och deras sammanslutningar och branschorganisationerna ska bli de viktigaste aktörerna med tillstånd att begära registrering av en geografisk urspungsbeteckning för en icke-jordbruksprodukt.

| 56. | Europaparlamentet understryker att man skulle kunna kräva en avgift från producenterna för att en geografisk beteckning ska utfärdas, under förutsättning att det rör sig om en engångsavgift, att den är rättvis i förhållande till kostnaderna och att den tillämpas enhetligt inom hela unionen. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet understryker att man skulle kunna kräva en avgift från producenterna för att en geografisk beteckning ska utfärdas, under förutsättning att det rör sig om en engångsavgift, att den är rättvis i förhållande till kostnaderna och att den tillämpas enhetligt inom hela unionen.

Kontrollåtgärder

| 57. | Europaparlamentet menar att det också är viktigt att avsätta tillräckliga medel för att effektivt genomföra det skydd som ett sådant instrument skulle erbjuda, oavsett vilka distributionskanaler som används vid bedrägeri. Parlamentet betonar behovet av att garantera en likvärdig skyddsnivå för geografiska beteckningar på den digitala marknaden. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet menar att det också är viktigt att avsätta tillräckliga medel för att effektivt genomföra det skydd som ett sådant instrument skulle erbjuda, oavsett vilka distributionskanaler som används vid bedrägeri. Parlamentet betonar behovet av att garantera en likvärdig skyddsnivå för geografiska beteckningar på den digitala marknaden.

| 58. | Europaparlamentet betonar vikten av kvalitetskontroller, i ljuset av de stora skillnaderna mellan jordbruksprodukter och icke-jordbruksprodukter (exempelvis antalet producenter). |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar vikten av kvalitetskontroller, i ljuset av de stora skillnaderna mellan jordbruksprodukter och icke-jordbruksprodukter (exempelvis antalet producenter).

| 59. | Europaparlamentet förespråkar också att ett system för inspektion, överträdelser och påföljder inrättas för att kontrollera geografiska beteckningar på produkter som saluförs i Europa. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet förespråkar också att ett system för inspektion, överträdelser och påföljder inrättas för att kontrollera geografiska beteckningar på produkter som saluförs i Europa.

| 60. | Europaparlamentet anser att förbudet mot otillbörlig användning av geografiska beteckningar inte bör begränsas till risken för vilseledande av konsumenterna eller illojal konkurrens, även i fall där produktens verkliga ursprung tydligt anges, så att bästa möjliga skydd för geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter kan säkras. Parlamentet föreslår därför att det kompletterande skydd som anges i artikel 23 i Trips-avtalet, ett skydd som ursprungligen var förbehållet viner och spritdrycker, utökas till att omfatta även geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att förbudet mot otillbörlig användning av geografiska beteckningar inte bör begränsas till risken för vilseledande av konsumenterna eller illojal konkurrens, även i fall där produktens verkliga ursprung tydligt anges, så att bästa möjliga skydd för geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter kan säkras. Parlamentet föreslår därför att det kompletterande skydd som anges i artikel 23 i Trips-avtalet, ett skydd som ursprungligen var förbehållet viner och spritdrycker, utökas till att omfatta även geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter.

| 61. | Europaparlamentet föreslår att man inför ett förfarande för invändning mot registrering av en geografisk beteckning, vilket ska stå öppet för alla berörda parter. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet föreslår att man inför ett förfarande för invändning mot registrering av en geografisk beteckning, vilket ska stå öppet för alla berörda parter.

| 62. | Europaparlamentet anser att detta skulle göra det lättare att fastställa effektiva tillsynsförfaranden och därigenom ge konsumenter och producenter möjlighet att skydda sig mot förfalskningar, imitationer och andra otillbörliga metoder. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att detta skulle göra det lättare att fastställa effektiva tillsynsförfaranden och därigenom ge konsumenter och producenter möjlighet att skydda sig mot förfalskningar, imitationer och andra otillbörliga metoder.

Samexistens med tidigare rättigheter

| 63. | Europaparlamentet anser att framtida geografiska beteckningar måste få samexistera med rättigheter som redan är knutna till produkten, och att hänsyn bör tas till aktuell bästa praxis på nationell och lokal nivå i EU. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att framtida geografiska beteckningar måste få samexistera med rättigheter som redan är knutna till produkten, och att hänsyn bör tas till aktuell bästa praxis på nationell och lokal nivå i EU.

| 64. | Europaparlamentet understryker att kopplingen mellan varumärken och geografiska beteckningar måste fastställas tydligt för att undvika konflikter. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet understryker att kopplingen mellan varumärken och geografiska beteckningar måste fastställas tydligt för att undvika konflikter.

| 65. | Europaparlamentet föreslår att de regler som styr förhållandet mellan varumärken och geografiska beteckningar ska gälla även för skyddet av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet föreslår att de regler som styr förhållandet mellan varumärken och geografiska beteckningar ska gälla även för skyddet av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter.

| 66. | Europaparlamentet föreslår att de medlemsstater som redan erbjuder ett skydd beviljas lämplig tid för att säkra efterlevnaden, samtidigt som man tillåter övergångsarrangemang, vilket möjliggör samexistens mellan de båda systemen före en övergång till en EU-mekanism. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet föreslår att de medlemsstater som redan erbjuder ett skydd beviljas lämplig tid för att säkra efterlevnaden, samtidigt som man tillåter övergångsarrangemang, vilket möjliggör samexistens mellan de båda systemen före en övergång till en EU-mekanism.

o

o o

| 67. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

(3)  EUT L 39, 13.2.2008, s. 16.

(4)  EUT L 84, 20.3.2014, s. 14.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/11

---

P8_TA(2015)0336

De lokala myndigheternas roll i utvecklingsländer när det gäller utvecklingssamarbete

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om de lokala myndigheternas roll i utvecklingsländer när det gäller utvecklingssamarbete (2015/2004(INI))

(2017/C 349/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000,

| — | med beaktande av den rapport som FN:s öppna arbetsgrupp för hållbara utvecklingsmål antog i juli 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport som FN:s öppna arbetsgrupp för hållbara utvecklingsmål antog i juli 2014,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (1),

| — | med beaktande av den rapport som den mellanstatliga expertkommittén för finansiering av hållbar utveckling antog den 8 augusti 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport som den mellanstatliga expertkommittén för finansiering av hållbar utveckling antog den 8 augusti 2014,

| — | med beaktande av ministerförklaringen från Politiska högnivåforumet för hållbar utveckling i juli 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerförklaringen från Politiska högnivåforumet för hållbar utveckling i juli 2014,

| — | med beaktande av FN:s rapport om millennieutvecklingsmålen 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s rapport om millennieutvecklingsmålen 2014,

| — | med beaktande av slutdokumentet från högnivåmötet om det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete som hölls i Mexico City i april 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdokumentet från högnivåmötet om det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete som hölls i Mexico City i april 2014,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s utvecklingsprogram (UNDP), the Global Task force (2) och UN-Habitat av den 31 oktober 2014Dialogue on localizing the post-2015 development Agenda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s utvecklingsprogram (UNDP), the Global Task force (2) och UN-Habitat av den 31 oktober 2014Dialogue on localizing the post-2015 development Agenda,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s utvecklingsprogram från 2014 Delivering the Post-2015 development agenda: opportunities at the national and local levels, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s utvecklingsprogram från 2014 Delivering the Post-2015 development agenda: opportunities at the national and local levels,

| — | med beaktande av UNDP:s rapport om mänsklig utveckling från 2014 Sustaining Human Progress: Reducing Vulnerabilities and Building Resilience, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNDP:s rapport om mänsklig utveckling från 2014 Sustaining Human Progress: Reducing Vulnerabilities and Building Resilience,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares sammanfattningsrapport om agendan efter 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares sammanfattningsrapport om agendan efter 2015,

| — | med beaktande av FN:s jämställdhetsdiagram för 2012, som mäter hur jämställdhetsaspekterna i de åtta millennieutvecklingsmålen har förbättrats, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s jämställdhetsdiagram för 2012, som mäter hur jämställdhetsaspekterna i de åtta millennieutvecklingsmålen har förbättrats,

| — | med beaktande av resultatet av FN:s konferens om miljö och utveckling 1992 och av rapporten från den uppföljande konferensen om hållbar utveckling, som hölls i Rio de Janeiro (Brasilien) den 20–22 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av FN:s konferens om miljö och utveckling 1992 och av rapporten från den uppföljande konferensen om hållbar utveckling, som hölls i Rio de Janeiro (Brasilien) den 20–22 juni 2012,

| — | med beaktande av den rapport om utvecklingsagendan för perioden efter 2015 som FN:s högnivåpanel lade fram i maj 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport om utvecklingsagendan för perioden efter 2015 som FN:s högnivåpanel lade fram i maj 2013,

| — | med beaktande av den rapport om FN:s utvecklingsagenda för perioden efter 2015, Realising the future we want for all, som FN:s systemarbetsgrupp lade fram för FN:s generalsekreterare i juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport om FN:s utvecklingsagenda för perioden efter 2015, Realising the future we want for all, som FN:s systemarbetsgrupp lade fram för FN:s generalsekreterare i juni 2012,

| — | med beaktande av handlingsplanen från Istanbul för de minst utvecklade länderna för perioden 2011–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen från Istanbul för de minst utvecklade länderna för perioden 2011–2020,

| — | med beaktande av den förklaring och handlingsplan som antogs vid högnivåmötet om utvecklingsbiståndets effektivitet i Busan (Sydkorea) i december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring och handlingsplan som antogs vid högnivåmötet om utvecklingsbiståndets effektivitet i Busan (Sydkorea) i december 2011,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och den rättsliga ramen för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och den rättsliga ramen för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet och Accrahandlingsplanen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet och Accrahandlingsplanen,

| — | med beaktande av förklaringen om rätt till utveckling från 1986, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om rätt till utveckling från 1986,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling (3) och EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling (3) och EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 maj 2013Ökad egenmakt för partnerländernas lokala myndigheter i syfte att förbättra samhällsstyrningen och resultaten på utvecklingsområdet (COM(2013)0280), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 maj 2013Ökad egenmakt för partnerländernas lokala myndigheter i syfte att förbättra samhällsstyrningen och resultaten på utvecklingsområdet (COM(2013)0280),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2013 om lokala myndigheter och det civila samhället: Europas engagemang till stöd för en hållbar utveckling (5) och rådets slutsatser av den 22 juli 2013 om lokala myndigheters roll i utvecklingspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2013 om lokala myndigheter och det civila samhället: Europas engagemang till stöd för en hållbar utveckling (5) och rådets slutsatser av den 22 juli 2013 om lokala myndigheters roll i utvecklingspolitiken,

| — | med beaktande av artikel 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som bekräftar att EU ”ska säkerställa samstämmigheten mellan all sin politik och verksamhet, med beaktande av samtliga sina mål”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som bekräftar att EU ”ska säkerställa samstämmigheten mellan all sin politik och verksamhet, med beaktande av samtliga sina mål”,

| — | med beaktande av artikel 208 i EUF-fördraget, i vilken det anges att unionen ”ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i EUF-fördraget, i vilken det anges att unionen ”ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna”,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2015Ett globalt partnerskap för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling efter 2015 (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2015Ett globalt partnerskap för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling efter 2015 (COM(2015)0044),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2014Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2014Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder (COM(2014)0335),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2014En starkare roll för den privata sektorn i insatserna för att uppnå hållbar tillväxt för alla i utvecklingsländerna (COM(2014)0263), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2014En starkare roll för den privata sektorn i insatserna för att uppnå hållbar tillväxt för alla i utvecklingsländerna (COM(2014)0263),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 30 april 2014A right-based approach, encompassing all human rights for EU development Cooperation (SWD(2014)0152), som innehåller en uppsättning verktyg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 30 april 2014A right-based approach, encompassing all human rights for EU development Cooperation (SWD(2014)0152), som innehåller en uppsättning verktyg,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 februari 2013Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 februari 2013Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid (COM(2013)0092),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2012En grund för demokrati och hållbar utveckling: EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2012En grund för demokrati och hållbar utveckling: EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser (COM(2012)0492),

| — | med beaktande av kommissionens offentliga samråd om utarbetandet av en EU-ståndpunkt avseende en utvecklingsram för tiden efter 2015, som hölls den 15 juni–15 september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens offentliga samråd om utarbetandet av en EU-ståndpunkt avseende en utvecklingsram för tiden efter 2015, som hölls den 15 juni–15 september 2012,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 oktober 2008Lokala myndigheter: utvecklingsaktörer (SEC(2008)2570), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 oktober 2008Lokala myndigheter: utvecklingsaktörer (SEC(2008)2570),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik Europeiskt samförstånd
   (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik Europeiskt samförstånd
   (6),

| — | med beaktande av den europeiska stadgan om utvecklingssamarbete till stöd för lokala myndigheter, som lanserades vid Europeiska utvecklingsdagarna den 16 november 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska stadgan om utvecklingssamarbete till stöd för lokala myndigheter, som lanserades vid Europeiska utvecklingsdagarna den 16 november 2008,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 april 2005Konsekvens i utvecklingspolitiken (COM(2005)0134) och slutsatserna från rådets (utrikes frågor) 3166:e möte den 14 maj 2012Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 april 2005Konsekvens i utvecklingspolitiken (COM(2005)0134) och slutsatserna från rådets (utrikes frågor) 3166:e möte den 14 maj 2012Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 24 februari 2015Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 24 februari 2015Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder,

| — | med beaktande av Regionkommittés yttrande av den 9 oktober 2013Ökad egenmakt för partnerländernas lokala myndigheter i syfte att förbättra samhällsstyrningen och resultaten på utvecklingsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommittés yttrande av den 9 oktober 2013Ökad egenmakt för partnerländernas lokala myndigheter i syfte att förbättra samhällsstyrningen och resultaten på utvecklingsområdet,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 9 juni 2010Vårpaketet: EU:s åtgärdsplan för att uppnå millennieutvecklingsmålen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 9 juni 2010Vårpaketet: EU:s åtgärdsplan för att uppnå millennieutvecklingsmålen,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 22 april 2009Lokala myndigheter: Utvecklingsaktörer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 22 april 2009Lokala myndigheter: Utvecklingsaktörer,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete för perioden 2014–2020 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete för perioden 2014–2020 (7),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 2 april 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europaåret för utvecklingssamarbete (2015) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 2 april 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europaåret för utvecklingssamarbete (2015) (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om millennieutvecklingsmålen – att definiera en utvecklingsram för tiden efter 2015 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om millennieutvecklingsmålen – att definiera en utvecklingsram för tiden efter 2015 (9),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 19 maj 2014 om en rättighetsbaserad strategi för utvecklingssamarbete som omfattar alla mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 19 maj 2014 om en rättighetsbaserad strategi för utvecklingssamarbete som omfattar alla mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 12 december 2013 om finansieringen av fattigdomsutrotning och hållbar utveckling efter 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 12 december 2013 om finansieringen av fattigdomsutrotning och hållbar utveckling efter 2015,

| — | med beaktande av AVS–EU:s gemensamma uttalande av den 20 juni 2014 om utvecklingsagendan efter 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU:s gemensamma uttalande av den 20 juni 2014 om utvecklingsagendan efter 2015,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A8-0232/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A8-0232/2015), och av följande skäl:

| A. | Lokala myndigheter kommer att vara avgörande för uppnåendet av målen för tiden efter 2015, eftersom de är nödvändiga statliga och institutionella aktörer när det gäller lokal styrning, framväxten av gräsrotsdemokrati och hållbar territoriell utveckling som bygger på lokalsamhällets deltagande och demokratiska röst. |
| --- | --- |

A.

Lokala myndigheter kommer att vara avgörande för uppnåendet av målen för tiden efter 2015, eftersom de är nödvändiga statliga och institutionella aktörer när det gäller lokal styrning, framväxten av gräsrotsdemokrati och hållbar territoriell utveckling som bygger på lokalsamhällets deltagande och demokratiska röst.

| B. | De lokala myndigheterna är av avgörande betydelse för utformningen, organisationen och uppnåendet av utvecklingsmålen. |
| --- | --- |

B.

De lokala myndigheterna är av avgörande betydelse för utformningen, organisationen och uppnåendet av utvecklingsmålen.

| C. | Lokala myndigheter är en viktig länk mellan samhället och de nationella och globala målen i en agenda för tiden efter 2015. |
| --- | --- |

C.

Lokala myndigheter är en viktig länk mellan samhället och de nationella och globala målen i en agenda för tiden efter 2015.

| D. | Lokala myndigheter är viktiga för skyddet av sårbara befolkningsgrupper i bräckliga stater som upplever kriser och i medelinkomstländer. |
| --- | --- |

D.

Lokala myndigheter är viktiga för skyddet av sårbara befolkningsgrupper i bräckliga stater som upplever kriser och i medelinkomstländer.

| E. | Med den nya globala ramen för hållbar utveckling kan ett brett deltagande av organisationer från det civila samhället, lokala myndigheter och nationella parlament säkras. Det är absolut nödvändigt att engagera lokala myndigheter och organisationer från det civila samhället för att säkerställa korrekt, öppen och ansvarsfull samhällsstyrning. |
| --- | --- |

E.

Med den nya globala ramen för hållbar utveckling kan ett brett deltagande av organisationer från det civila samhället, lokala myndigheter och nationella parlament säkras. Det är absolut nödvändigt att engagera lokala myndigheter och organisationer från det civila samhället för att säkerställa korrekt, öppen och ansvarsfull samhällsstyrning.

| F. | EU har varit djupt engagerat i att stödja de lokala myndigheterna i utvecklingsländerna, både i syfte att bidra till att minska fattigdomen och uppnå millennieutvecklingsmålen, och för att införa demokratisk styrning på lokal nivå. |
| --- | --- |

F.

EU har varit djupt engagerat i att stödja de lokala myndigheterna i utvecklingsländerna, både i syfte att bidra till att minska fattigdomen och uppnå millennieutvecklingsmålen, och för att införa demokratisk styrning på lokal nivå.

| G. | Företrädare för regionala och lokala myndigheter har varit delaktiga i mötena i FN:s generalförsamlings öppna arbetsgrupp om hållbara utvecklingsmål, och the Global Taskforce har tillsammans med UNDP och UN-Habitat lett FN-samråden om att lokalisera agendan för tiden efter 2015. |
| --- | --- |

G.

Företrädare för regionala och lokala myndigheter har varit delaktiga i mötena i FN:s generalförsamlings öppna arbetsgrupp om hållbara utvecklingsmål, och the Global Taskforce har tillsammans med UNDP och UN-Habitat lett FN-samråden om att lokalisera agendan för tiden efter 2015.

| H. | FN:s generalssekreterares sammanfattningsrapport om utvecklingsagendan för tiden efter 2015 upprepar att den nya utvecklingsagendan måste vara omdanande, universell, människoorienterad och bygga på principerna om de mänskliga rättigheterna och rättsstaten. Generalsekreteraren begär att innovativa partnerskap, inbegripet lokala myndigheter, blir den viktigaste aktören för genomförandet av denna agenda på den nivå som är närmast medborgarna. |
| --- | --- |

H.

FN:s generalssekreterares sammanfattningsrapport om utvecklingsagendan för tiden efter 2015 upprepar att den nya utvecklingsagendan måste vara omdanande, universell, människoorienterad och bygga på principerna om de mänskliga rättigheterna och rättsstaten. Generalsekreteraren begär att innovativa partnerskap, inbegripet lokala myndigheter, blir den viktigaste aktören för genomförandet av denna agenda på den nivå som är närmast medborgarna.

| I. | De viktigaste målen och utmaningarna för den globala utvecklingsagendan för tiden efter 2015 kommer att vara beroende av åtgärder på lokal nivå och starka partnerskap. |
| --- | --- |

I.

De viktigaste målen och utmaningarna för den globala utvecklingsagendan för tiden efter 2015 kommer att vara beroende av åtgärder på lokal nivå och starka partnerskap.

| J. | Världens befolkning förväntas öka från cirka 7 miljarder till 9,3 miljarder fram till 2050, och den största befolkningsökningen förväntas äga rum i utvecklingsländer, och särskilt i städerna. Alltför stor urbanisering underminerar hållbarheten i utvecklingen i alla dess dimensioner. |
| --- | --- |

J.

Världens befolkning förväntas öka från cirka 7 miljarder till 9,3 miljarder fram till 2050, och den största befolkningsökningen förväntas äga rum i utvecklingsländer, och särskilt i städerna. Alltför stor urbanisering underminerar hållbarheten i utvecklingen i alla dess dimensioner.

| K. | Två och en halv miljarder nya stadsinvånare kommer behöva tillgång till utbildning, hälso- och sjukvård, arbete, mat, sanitetsinrättningar, transporter, bostad och el. Detta ställer de lokala och regionala myndigheterna och kommunerna inför stora utmaningar, eftersom de är ansvariga för att tillhandahålla dessa tjänster. |
| --- | --- |

K.

Två och en halv miljarder nya stadsinvånare kommer behöva tillgång till utbildning, hälso- och sjukvård, arbete, mat, sanitetsinrättningar, transporter, bostad och el. Detta ställer de lokala och regionala myndigheterna och kommunerna inför stora utmaningar, eftersom de är ansvariga för att tillhandahålla dessa tjänster.

| L. | I Riodeklarationen framhålls att urbefolkningar och deras samhällen har en viktig roll i miljöledningen och den miljömässiga utvecklingen. Regeringarna bör ge erkännande och verkligt stöd åt deras identitet, kultur och intressen och låta dem delta effektivt i arbetet för att uppnå hållbar utveckling. |
| --- | --- |

L.

I Riodeklarationen framhålls att urbefolkningar och deras samhällen har en viktig roll i miljöledningen och den miljömässiga utvecklingen. Regeringarna bör ge erkännande och verkligt stöd åt deras identitet, kultur och intressen och låta dem delta effektivt i arbetet för att uppnå hållbar utveckling.

| M. | Fattigdomsminskningen är ojämn, och ojämlikheterna mellan och inom länder, som har ökat i såväl utvecklade länder som utvecklingsländer, innebär en stor utvecklingsutmaning. |
| --- | --- |

M.

Fattigdomsminskningen är ojämn, och ojämlikheterna mellan och inom länder, som har ökat i såväl utvecklade länder som utvecklingsländer, innebär en stor utvecklingsutmaning.

| N. | Våldsamma konflikter och humanitära kriser fortsätter störa utvecklingsarbetet. Sårbara grupper som kvinnor, barn och äldre drabbas hårdare av militära konflikter och kriser, och de lokala myndigheterna är viktiga aktörer för att förebygga och hantera konflikter. |
| --- | --- |

N.

Våldsamma konflikter och humanitära kriser fortsätter störa utvecklingsarbetet. Sårbara grupper som kvinnor, barn och äldre drabbas hårdare av militära konflikter och kriser, och de lokala myndigheterna är viktiga aktörer för att förebygga och hantera konflikter.

| O. | Ytterligare insatser behövs om man ska kunna halvera andelen människor som lider av svält, eftersom 162 miljoner små barn är utsatta för undernäring. Dold svält kan definieras som brist på mikronäringsämnen, vilket kan orsaka irreversibla effekter på hälsan och få socioekonomiska konsekvenser kopplade till att människors produktivitet minskar. |
| --- | --- |

O.

Ytterligare insatser behövs om man ska kunna halvera andelen människor som lider av svält, eftersom 162 miljoner små barn är utsatta för undernäring. Dold svält kan definieras som brist på mikronäringsämnen, vilket kan orsaka irreversibla effekter på hälsan och få socioekonomiska konsekvenser kopplade till att människors produktivitet minskar.

| P. | Klimatförändringar och miljöförstöring utgör ett hot mot fattigdomsminskningen och innebär en stor utmaning för de lokala myndigheterna eftersom de i första hand påverkar lokalsamhällen. |
| --- | --- |

P.

Klimatförändringar och miljöförstöring utgör ett hot mot fattigdomsminskningen och innebär en stor utmaning för de lokala myndigheterna eftersom de i första hand påverkar lokalsamhällen.

| Q. | Det behöver skapas fler nya och anständiga arbetstillfällen för att kunna möta den demografiska tillväxten på global nivå. Den privata sektorn genererar många arbetstillfällen, såväl i utvecklade länder som i utvecklingsländer, och kan således vara en viktig aktör i kampen mot fattigdom. |
| --- | --- |

Q.

Det behöver skapas fler nya och anständiga arbetstillfällen för att kunna möta den demografiska tillväxten på global nivå. Den privata sektorn genererar många arbetstillfällen, såväl i utvecklade länder som i utvecklingsländer, och kan således vara en viktig aktör i kampen mot fattigdom.

| R. | Bistånd fortsätter att spela en särskild roll i fattigdomsminskningen och när det gäller att förändra förhållandena i utvecklingsländer. Det måste riktas bättre för att kunna tillfredsställa de mest utsatta befolkningsgruppernas behov. Enbart bistånd är inte tillräckligt, och det måste därför användas till innovativ utvecklingsfinansiering. |
| --- | --- |

R.

Bistånd fortsätter att spela en särskild roll i fattigdomsminskningen och när det gäller att förändra förhållandena i utvecklingsländer. Det måste riktas bättre för att kunna tillfredsställa de mest utsatta befolkningsgruppernas behov. Enbart bistånd är inte tillräckligt, och det måste därför användas till innovativ utvecklingsfinansiering.

| S. | Mobiliseringen av internationell, offentlig och privat finansiering kommer att vara avgörande för att gynna hållbar lokal utveckling. |
| --- | --- |

S.

Mobiliseringen av internationell, offentlig och privat finansiering kommer att vara avgörande för att gynna hållbar lokal utveckling.

| T. | EU och dess medlemsstater är de största givarna av utvecklingsbistånd, men även viktiga för den politiska utformningen och när det gäller decentraliserat samarbete, och bör därför fortsätta att vara den drivande kraften under nästa fas i förhandlingarna inom ramen för FN, särskilt när det gäller genomförandet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

T.

EU och dess medlemsstater är de största givarna av utvecklingsbistånd, men även viktiga för den politiska utformningen och när det gäller decentraliserat samarbete, och bör därför fortsätta att vara den drivande kraften under nästa fas i förhandlingarna inom ramen för FN, särskilt när det gäller genomförandet av målen för hållbar utveckling.

| U. | Artikel 208 i EUF-fördraget fastställer att utrotning av fattigdom är det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik och föreskriver en konsekvent politik för utveckling. |
| --- | --- |

U.

Artikel 208 i EUF-fördraget fastställer att utrotning av fattigdom är det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik och föreskriver en konsekvent politik för utveckling.

I.   
  Lokala myndigheter som utvecklingsaktörer och Europeiska unionens roll

| 1. | Europaparlamentet påminner om att Busanpartnerskapet är ett växande forum för nya utvecklingsaktörer, till exempel lokala och regionala aktörer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att Busanpartnerskapet är ett växande forum för nya utvecklingsaktörer, till exempel lokala och regionala aktörer.

| 2. | Europaparlamentet betonar att de nya riktlinjer som anges i kommissionens meddelande om lokala myndigheter och ett erkännande av deras roll som statliga aktörer innebär ett stort kliv framåt för EU:s nya utvecklingsagenda. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att de nya riktlinjer som anges i kommissionens meddelande om lokala myndigheter och ett erkännande av deras roll som statliga aktörer innebär ett stort kliv framåt för EU:s nya utvecklingsagenda.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att dessa nya riktlinjer måste omsättas till ett effektivt genomförande av det europeiska samarbetet, både när det gäller elfte Europeiska utvecklingsfonden och finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att dessa nya riktlinjer måste omsättas till ett effektivt genomförande av det europeiska samarbetet, både när det gäller elfte Europeiska utvecklingsfonden och finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete.

| 4. | Europaparlamentet understryker att strategisk planering på nationell och lokal nivå är absolut nödvändigt för främjandet och integreringen av utvecklingens tre dimensioner: den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga dimensionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att strategisk planering på nationell och lokal nivå är absolut nödvändigt för främjandet och integreringen av utvecklingens tre dimensioner: den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga dimensionen.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det stöd som getts till att stärka de lokala myndigheternas kapacitet genom den tematiska budgetposten för lokala myndigheter, särskilt stödet till att stärka de lokala myndigheternas samordningsstrukturer på nationell, regional och EU-övergripande nivå, samt inrättandet av ett partnerskap på EU-nivå. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det stöd som getts till att stärka de lokala myndigheternas kapacitet genom den tematiska budgetposten för lokala myndigheter, särskilt stödet till att stärka de lokala myndigheternas samordningsstrukturer på nationell, regional och EU-övergripande nivå, samt inrättandet av ett partnerskap på EU-nivå.

| 6. | Europaparlamentet erkänner de lokala myndigheternas viktiga roll i utvecklingsländer. Parlamentet välkomnar inrättandet av partnerskapsavtal mellan lokala myndigheter i EU-staterna och lokala myndigheter i utvecklingsländer när det gäller till exempel utbildning och mänsklig kapacitet för att skapa större fördelar såsom bättre miljöplanering. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erkänner de lokala myndigheternas viktiga roll i utvecklingsländer. Parlamentet välkomnar inrättandet av partnerskapsavtal mellan lokala myndigheter i EU-staterna och lokala myndigheter i utvecklingsländer när det gäller till exempel utbildning och mänsklig kapacitet för att skapa större fördelar såsom bättre miljöplanering.

| 7. | Europaparlamentet anser att dessa samordningsstrukturer är av avgörande betydelse när det gäller tillhandahållandet av tekniskt stöd och metodstöd för utvecklingen av lokal kapacitet genom att de underlättar utbytet av kunskap till stöd för decentraliseringsprocessens och tillhandahållandet av grundläggande tjänster. Parlamentet anser dessutom att de är ett passande forum för politisk dialog och för att göra de lokala myndigheternas röst hörd på alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att dessa samordningsstrukturer är av avgörande betydelse när det gäller tillhandahållandet av tekniskt stöd och metodstöd för utvecklingen av lokal kapacitet genom att de underlättar utbytet av kunskap till stöd för decentraliseringsprocessens och tillhandahållandet av grundläggande tjänster. Parlamentet anser dessutom att de är ett passande forum för politisk dialog och för att göra de lokala myndigheternas röst hörd på alla förvaltningsnivåer.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja decentraliserat samarbete som ett sätt att genomföra utvecklingsramen för tiden efter 2015. Parlamentet uppmanar i detta syfte kommissionen att prioritera finansiering till decentralisering inom sina finansieringsinstrument för bistånd till tredjeländer, först och främst finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och Europeiska utvecklingsfonden, samt att öka sina ansträngningar för att inkludera lokala myndigheter som fullvärdiga aktörer i genomförandet av elfte Europeiska utvecklingsfonden i partnerländer, regioner och för sektors- och budgetstöd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att hitta en lämplig funktion för de lokala myndigheterna i sina utvecklingsprogram och att samordna sin verksamhet med kommissionens och andra medlemsstaters verksamhet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar EU att främja decentraliserat samarbete som ett sätt att genomföra utvecklingsramen för tiden efter 2015. Parlamentet uppmanar i detta syfte kommissionen att prioritera finansiering till decentralisering inom sina finansieringsinstrument för bistånd till tredjeländer, först och främst finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och Europeiska utvecklingsfonden, samt att öka sina ansträngningar för att inkludera lokala myndigheter som fullvärdiga aktörer i genomförandet av elfte Europeiska utvecklingsfonden i partnerländer, regioner och för sektors- och budgetstöd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att hitta en lämplig funktion för de lokala myndigheterna i sina utvecklingsprogram och att samordna sin verksamhet med kommissionens och andra medlemsstaters verksamhet.

II.   
  Politisk dialog, mobilisering av finansiella resurser och redovisning

| 9. | Europaparlamentet framhåller behovet av att säkerställa en rättvisare överföring av medel från nationell nivå till underregioner, städer och kommuner. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller behovet av att säkerställa en rättvisare överföring av medel från nationell nivå till underregioner, städer och kommuner.

| 10. | Europaparlamentet framhåller behovet av att uppmuntra nationella regeringar att överföra delar av sina nationella budgetresurser till regionala och lokala förvaltningsnivåer, som en del i den pågående decentraliseringsprocessen. Parlamentet anser att man bör ge större stöd till att stärka lokala myndigheters finansiella och budgetmässiga kapacitet, även genom deras sammanslutningar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller behovet av att uppmuntra nationella regeringar att överföra delar av sina nationella budgetresurser till regionala och lokala förvaltningsnivåer, som en del i den pågående decentraliseringsprocessen. Parlamentet anser att man bör ge större stöd till att stärka lokala myndigheters finansiella och budgetmässiga kapacitet, även genom deras sammanslutningar.

| 11. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att tilldela en del av det europeiska bugetstödet till lokala myndigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att tilldela en del av det europeiska bugetstödet till lokala myndigheter.

| 12. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av att som en del av det europeiska samarbetet upprätta en verklig politisk dialog mellan de lokala myndigheterna, som skulle göra det möjligt att utvärdera framsteg, svårigheter och möjligheter att effektivisera stödet på lokal nivå. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av att som en del av det europeiska samarbetet upprätta en verklig politisk dialog mellan de lokala myndigheterna, som skulle göra det möjligt att utvärdera framsteg, svårigheter och möjligheter att effektivisera stödet på lokal nivå.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser en institutionalisering av denna dialog med utnyttjande av befintliga samordningsstrukturer inom de olika samarbetsramarna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet efterlyser en institutionalisering av denna dialog med utnyttjande av befintliga samordningsstrukturer inom de olika samarbetsramarna.

III.   
  De lokala myndigheternas roll i genomförandet av millennieutvecklingsmålen: lärdomar

| 14. | Europaparlamentet betonar att millennieutvecklingsmålen har visat hur viktiga de lokala myndigheterna är för fattigdomsbekämpningen och för tillhandahållandet av samhällstjänster såsom vatten och sanitetsinrättningar, grundläggande hälso- och sjukvård och utbildning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att millennieutvecklingsmålen har visat hur viktiga de lokala myndigheterna är för fattigdomsbekämpningen och för tillhandahållandet av samhällstjänster såsom vatten och sanitetsinrättningar, grundläggande hälso- och sjukvård och utbildning.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar spridningen av initiativ till decentraliserat utvecklingssamarbete och användningen av samarbetsmekanismer mellan städerna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar spridningen av initiativ till decentraliserat utvecklingssamarbete och användningen av samarbetsmekanismer mellan städerna.

| 16. | Europaparlamentet framhåller behovet att anslå ytterligare medel till en förstärkning av decentraliserade myndigheters kapacitet, så att de kan tillhandahålla högkvalitativa offentliga tjänster, garantera lika möjligheter och bygga upp social sammanhållning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller behovet att anslå ytterligare medel till en förstärkning av decentraliserade myndigheters kapacitet, så att de kan tillhandahålla högkvalitativa offentliga tjänster, garantera lika möjligheter och bygga upp social sammanhållning.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att millennieutvecklingsmålen inte fäste tillräckligt stor vikt vid den lokala dimensionens betydelse för utvecklingssamarbetet. Parlamentet beklagar att utvecklingsprogram inte tar tillräcklig hänsyn till den kulturella dimensionen, som är avgörande för att förstå den lokala kontexten. Parlamentet begär att den kulturella dimensionen ägnas större uppmärksamhet i lokala, nationella och internationella strategier för fattigdomsminskning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar att millennieutvecklingsmålen inte fäste tillräckligt stor vikt vid den lokala dimensionens betydelse för utvecklingssamarbetet. Parlamentet beklagar att utvecklingsprogram inte tar tillräcklig hänsyn till den kulturella dimensionen, som är avgörande för att förstå den lokala kontexten. Parlamentet begär att den kulturella dimensionen ägnas större uppmärksamhet i lokala, nationella och internationella strategier för fattigdomsminskning.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att de nuvarande millennieutvecklingsmålen brister i klarhet när det gäller att anpassa de globala målen till nationella och lokala särdrag. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar att de nuvarande millennieutvecklingsmålen brister i klarhet när det gäller att anpassa de globala målen till nationella och lokala särdrag.

IV.   
  Utformningen av en utvecklingsagenda för tiden efter 2015: utmaningar och möjligheter

| 19. | Europaparlamentet anser att processen för tiden efter 2015 bör innehålla en tydlig vision om ett genomförande av resultaten från Rio+20 som erkänner de lokala myndigheternas betydelse. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att processen för tiden efter 2015 bör innehålla en tydlig vision om ett genomförande av resultaten från Rio+20 som erkänner de lokala myndigheternas betydelse.

| 20. | Europaparlamentet framhåller vikten av att fastställa tillförlitliga målsättningar och indikatorer för målen för hållbar utveckling, som överensstämmer med de lokala gruppernas situation, behov och problem. Parlamentet uppmanar EU att stärka lokala myndigheters roll och ta deras expertis i beaktande i andra mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet framhåller vikten av att fastställa tillförlitliga målsättningar och indikatorer för målen för hållbar utveckling, som överensstämmer med de lokala gruppernas situation, behov och problem. Parlamentet uppmanar EU att stärka lokala myndigheters roll och ta deras expertis i beaktande i andra mål för hållbar utveckling.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta fästa särskild vikt vid de lokala myndigheterna i planerings- och genomförandestadiet i utvecklingsarbetet och i flödet av ekonomiskt bistånd. Parlamentet betonar att detta kräver ett verkligt deltagande tidigt i utvecklingsfasen, och att man därför måste acceptera och förstärka decentraliserat offentligt bistånd. Parlamentet understryker behovet av att säkerställa ett större deltagande från dem i utarbetandet av strategier för utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta fästa särskild vikt vid de lokala myndigheterna i planerings- och genomförandestadiet i utvecklingsarbetet och i flödet av ekonomiskt bistånd. Parlamentet betonar att detta kräver ett verkligt deltagande tidigt i utvecklingsfasen, och att man därför måste acceptera och förstärka decentraliserat offentligt bistånd. Parlamentet understryker behovet av att säkerställa ett större deltagande från dem i utarbetandet av strategier för utvecklingssamarbetet.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU att säkerställa att lokala myndigheter är bättre representerade i internationella förhandlingar om antagandet av utvecklingsagendan efter 2015 vid den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering och den internationella klimatkonferensen COP21. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar EU att säkerställa att lokala myndigheter är bättre representerade i internationella förhandlingar om antagandet av utvecklingsagendan efter 2015 vid den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering och den internationella klimatkonferensen COP21.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta arbeta för ett eget mål för städer och bosättningar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta arbeta för ett eget mål för städer och bosättningar.

V.   
  Behovet av ett nytt effektivt globalt partnerskap (bland annat med organisationer i det civila samhället och den privata sektorn)

| 24. | Europaparlamentet uppmanar EU att bidra till att stärka partnerskap mellan flera aktörer och förlägga genomförandet av agendan för tiden efter 2015 till lokal nivå. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar EU att bidra till att stärka partnerskap mellan flera aktörer och förlägga genomförandet av agendan för tiden efter 2015 till lokal nivå.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser en tydlig beskrivning och fördelning av ansvaret bland aktörerna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet efterlyser en tydlig beskrivning och fördelning av ansvaret bland aktörerna.

VI.   
  Partnerskap med den privata sektorn

| 26. | Europaparlamentet påminner om att den offentliga sektorn kommer att vara en central faktor för genomförandet av den nya globla utvecklingsagendan och understryker att mobilisering av offentliga intäkter och en förstärkning av skattesystemet baserat på folkets skatteförmåga och en rättvis utdelning för ett öppet utnyttjande av naturtillgångar kommer att vara avgörande för dess effektivitet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att den offentliga sektorn kommer att vara en central faktor för genomförandet av den nya globla utvecklingsagendan och understryker att mobilisering av offentliga intäkter och en förstärkning av skattesystemet baserat på folkets skatteförmåga och en rättvis utdelning för ett öppet utnyttjande av naturtillgångar kommer att vara avgörande för dess effektivitet.

| 27. | Europaparlamentet understryker på nytt behovet av att stödja uppkomsten av en medelklass genom att främja privat entreprenörskap, framförallt i fråga om ungdomar och kvinnor. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker på nytt behovet av att stödja uppkomsten av en medelklass genom att främja privat entreprenörskap, framförallt i fråga om ungdomar och kvinnor.

| 28. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka lokala företag, mikroföretag och små och medelstora företag i skapandet av arbetstillfällen och att främja hållbar ekonomisk tillväxt för alla, särskilt via en kombination av offentliga och privata strategier. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar vikten av att stärka lokala företag, mikroföretag och små och medelstora företag i skapandet av arbetstillfällen och att främja hållbar ekonomisk tillväxt för alla, särskilt via en kombination av offentliga och privata strategier.

| 29. | Europaparlamentet påminner om behovet att införa effektiva mekanismer för ansvarsskyldighet och obligatoriska sociala och miljömässiga krav. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om behovet att införa effektiva mekanismer för ansvarsskyldighet och obligatoriska sociala och miljömässiga krav.

VII.   
  Partnerskap med det civila samhället

| 30. | Europaparlamentet anser att den betydelse och inverkan som organisationer i det civila samhället har måste förändras i den globala utvecklingsagendan för tiden efter 2015. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör ha ett nära samarbete med det civila samhällets organisationer genom att inrätta mekanismer för en regelbunden dialog, som bör vara tillräckligt effektiv för att kunna få positiv återkoppling från det civila samhället. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att den betydelse och inverkan som organisationer i det civila samhället har måste förändras i den globala utvecklingsagendan för tiden efter 2015. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör ha ett nära samarbete med det civila samhällets organisationer genom att inrätta mekanismer för en regelbunden dialog, som bör vara tillräckligt effektiv för att kunna få positiv återkoppling från det civila samhället.

VIII.   
  Stöd till lokalt egenansvar och kapacitetsuppbyggnad

| 31. | Europaparlamentet understryker att regeringar måste vara ansvariga både inför inhemska intressenter och det internationella samfundet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker att regeringar måste vara ansvariga både inför inhemska intressenter och det internationella samfundet.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av öppenhet och främjandet av dialoger mellan olika parter för att i större utsträckning kunna engagera lokala grupper, urbefolkningar, migranter och minoriteter. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar vikten av öppenhet och främjandet av dialoger mellan olika parter för att i större utsträckning kunna engagera lokala grupper, urbefolkningar, migranter och minoriteter.

| 33. | Europaparlamentet anser att det behövs kraftåtgärder för att förbättra de lokala myndigheternas förmåga att tillhandahålla offentliga tjänster. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att det behövs kraftåtgärder för att förbättra de lokala myndigheternas förmåga att tillhandahålla offentliga tjänster.

| 34. | Europaparlamentet framhåller vikten av att främja god samhällsstyrning på lokal nivå genom att främja principerna om redovisningsskyldighet, öppenhet, deltagande, lyhördhet och rättsstaten. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet framhåller vikten av att främja god samhällsstyrning på lokal nivå genom att främja principerna om redovisningsskyldighet, öppenhet, deltagande, lyhördhet och rättsstaten.

| 35. | Europaparlamentet uppmuntrar inrättandet av lokala plattformar för samråd som en del av budgetplaneringen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmuntrar inrättandet av lokala plattformar för samråd som en del av budgetplaneringen.

| 36. | Europaparlamentet framhåller det akuta behovet av att se över de offentliga datainsamlingstjänsterna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet framhåller det akuta behovet av att se över de offentliga datainsamlingstjänsterna.

IX.   
  Urbefolkningar och utvecklingsplanering

| 37. | Europaparlamentet betonar att urbefolkningarna på ett genuint sätt bör engageras i förberedelsen av lokala och regionala utvecklings- och investeringsplaner. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att urbefolkningarna på ett genuint sätt bör engageras i förberedelsen av lokala och regionala utvecklings- och investeringsplaner.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar de nationella regeringarna och lokala myndigheterna att a) stärka den lokala lagstiftningen för att etablera erkännandet av traditionella besittningsrättsliga förhållanden, b) samarbeta med traditionella myndigheter när det gäller förvaltningen av naturtillgångar, c) lyfta de jämställdhetsfrågor och generationsöverskridande frågor som finns bland urbefolkningar, d) bevara inhemska kunskaper, d) förbättra urbefolkningarnas möjligheter att delta i utvecklingsplaneringen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar de nationella regeringarna och lokala myndigheterna att a) stärka den lokala lagstiftningen för att etablera erkännandet av traditionella besittningsrättsliga förhållanden, b) samarbeta med traditionella myndigheter när det gäller förvaltningen av naturtillgångar, c) lyfta de jämställdhetsfrågor och generationsöverskridande frågor som finns bland urbefolkningar, d) bevara inhemska kunskaper, d) förbättra urbefolkningarnas möjligheter att delta i utvecklingsplaneringen.

X.   
  Tekniköverföring

| 39. | Europaparlamentet framhåller att de nationella regeringarna och de lokala myndigheterna bör skapa en miljö som möjliggör tekniköverföring. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet framhåller att de nationella regeringarna och de lokala myndigheterna bör skapa en miljö som möjliggör tekniköverföring.

| 40. | Europaparlamentet anser att ett sådant samarbete även bör inbegripa långsiktiga investeringar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att ett sådant samarbete även bör inbegripa långsiktiga investeringar.

XI.   
  Städer och bosättningar

| 41. | Europaparlamentet berömmer afrikanska städers mobilisering och engagemang i förberedelserna av Habitat III-konferensen om bostäder och hållbar stadsutveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja dessa mobiliseringsprocesser och stödja en hållbar urbaniseringsprocess i sin partnerskapsplan. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet berömmer afrikanska städers mobilisering och engagemang i förberedelserna av Habitat III-konferensen om bostäder och hållbar stadsutveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja dessa mobiliseringsprocesser och stödja en hållbar urbaniseringsprocess i sin partnerskapsplan.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar den öppna arbetsgruppens beslut att inkludera hållbar stadsutveckling som ett eget mål. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar den öppna arbetsgruppens beslut att inkludera hållbar stadsutveckling som ett eget mål.

| 43. | Europaparlamentet understryker vikten av att anta en territoriell strategi för att ta itu med frågor som rör avfall och fattigdomen i städerna, minskade ojämlikheter, ökad egenmakt bland medborgarna, en inkluderande och deltagarorienterad demokrati, innovativ utformning av infrastrukturen, tillhandahållande av tjänster, markförvaltning, städernas inverkan på klimatförändringarna och ekosystemen, minskade risker för naturkatastrofer och energiförbrukningen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker vikten av att anta en territoriell strategi för att ta itu med frågor som rör avfall och fattigdomen i städerna, minskade ojämlikheter, ökad egenmakt bland medborgarna, en inkluderande och deltagarorienterad demokrati, innovativ utformning av infrastrukturen, tillhandahållande av tjänster, markförvaltning, städernas inverkan på klimatförändringarna och ekosystemen, minskade risker för naturkatastrofer och energiförbrukningen.

| 44. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att stödja utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna, bland annat genom ekonomiskt och tekniskt stöd. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att stödja utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna, bland annat genom ekonomiskt och tekniskt stöd.

XII.   
  God samhällsstyrning och kampen mot korruption

| 45. | Europaparlamentet betonar att det internationella samarbetet för att bekämpa illegala finansiella flöden bör intensifieras för att säkerställa lika villkor när det gäller beskattning av inhemska och internationella företag. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att det internationella samarbetet för att bekämpa illegala finansiella flöden bör intensifieras för att säkerställa lika villkor när det gäller beskattning av inhemska och internationella företag.

| 46. | Europaparlamentet betonar att decentralisering av befogenheter är ett effektivt verktyg i kampen mot korruption, inbegripet korruption som har sitt ursprung i multinationella företag, och bidrar till en modernisering av den offentliga förvaltningen och tillfredsställer folkets behov genom ekonomiska och sociala reformer. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att decentralisering av befogenheter är ett effektivt verktyg i kampen mot korruption, inbegripet korruption som har sitt ursprung i multinationella företag, och bidrar till en modernisering av den offentliga förvaltningen och tillfredsställer folkets behov genom ekonomiska och sociala reformer.

XIII.   
  Stärkt mobilisering av resurser

| 47. | Europaparlamentet betonar att man behöver utforska kreativa och rättvisa finansieringsmekanismer. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att man behöver utforska kreativa och rättvisa finansieringsmekanismer.

| 48. | Europaparlamentet framhåller den oerhörda betydelse som mobiliseringen av nationella resurser på lokal nivå har för att agendan för tiden efter 2015 ska bli framgångsrik, då detta är centralt för genomförandet av både nationella och lokala utvecklingsstrategier. Parlamentet betonar i detta sammanhang det brådskande behovet av att samordna de lokala myndigheternas kapacitet i partnerländerna när det gäller kommunalbeskattning och budgetplanering. Parlamentet välkomnar det gradvisa införandet av lokala finansobservatorier, som förtjänar större stöd från Europeiska unionen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet framhåller den oerhörda betydelse som mobiliseringen av nationella resurser på lokal nivå har för att agendan för tiden efter 2015 ska bli framgångsrik, då detta är centralt för genomförandet av både nationella och lokala utvecklingsstrategier. Parlamentet betonar i detta sammanhang det brådskande behovet av att samordna de lokala myndigheternas kapacitet i partnerländerna när det gäller kommunalbeskattning och budgetplanering. Parlamentet välkomnar det gradvisa införandet av lokala finansobservatorier, som förtjänar större stöd från Europeiska unionen.

| 49. | Europaparlamentet anser att det är effektivare att agera på lokal nivå för att förbättra samhällens levnadsförhållanden, särskilt i landsbygdsområden, och att en viktig utmaning för lokala och nationella myndigheter är att främja en gradvis återintegrering av den informella sektorn, utan att detta avskräcker från nyskapande satsningar. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att det är effektivare att agera på lokal nivå för att förbättra samhällens levnadsförhållanden, särskilt i landsbygdsområden, och att en viktig utmaning för lokala och nationella myndigheter är att främja en gradvis återintegrering av den informella sektorn, utan att detta avskräcker från nyskapande satsningar.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar Världsbanken och de internationella finansinstituten att se över sin miljö- och socialpolitik. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar Världsbanken och de internationella finansinstituten att se över sin miljö- och socialpolitik.

| 51. | Europaparlamentet påminner om att de lokala myndigheterna befinner sig i första linjen när det gäller att hantera ett växande antal kriser, och att de för det mesta saknar både förmågan och medlen för att bemöta dem på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påminner om att de lokala myndigheterna befinner sig i första linjen när det gäller att hantera ett växande antal kriser, och att de för det mesta saknar både förmågan och medlen för att bemöta dem på ett effektivt sätt.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra mobiliseringen av innovativa finansieringskällor till decentraliserat samarbete, inbegripet instrument som kombinerar lån och bidrag, vilka ännu inte är anpassade till de lokala myndigheternas behov. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra mobiliseringen av innovativa finansieringskällor till decentraliserat samarbete, inbegripet instrument som kombinerar lån och bidrag, vilka ännu inte är anpassade till de lokala myndigheternas behov.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar därför Europeiska unionen att öka de decentraliserade budgetmedlen som är en förutsättning för lokal utveckling. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar därför Europeiska unionen att öka de decentraliserade budgetmedlen som är en förutsättning för lokal utveckling.

o

o o

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2014)0059.

(2)  The Global Taskforce of Local and Regional Governments for the Post-2015 Development Agenda towards HABITAT III.

(3)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(4)  Rådets slutsatser 9558/07, 15.5.2007.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2013)0432.

(6)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(7)  EUT L 77, 15.3.2014, s. 44.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2014)0269.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2013)0283.

---

Den 8 oktober 2015

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/20

---

P8_TA(2015)0342

Centralafrikanska republiken

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om Centralafrikanska republiken (2015/2874(RSP))

(2017/C 349/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2015 om arbetet i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2015 om arbetet i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen (1),

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens resolutioner om situationen i Centralafrikanska republiken av den 19 juni 2013, den 19 mars 2014 och den 17 juni 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens resolutioner om situationen i Centralafrikanska republiken av den 19 juni 2013, den 19 mars 2014 och den 17 juni 2015,

| — | med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om situationen i Centralafrikanska republiken, särskilt uttalandet av den 13 oktober 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om situationen i Centralafrikanska republiken, särskilt uttalandet av den 13 oktober 2014,

| — | med beaktande av uttalandet från Europeiska utrikestjänstens talesperson om våldet i Centralafrikanska republiken av den 28 september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europeiska utrikestjänstens talesperson om våldet i Centralafrikanska republiken av den 28 september 2015,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Centralafrikanska republiken av den 9 februari 2015 och den 20 juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Centralafrikanska republiken av den 9 februari 2015 och den 20 juli 2015,

| — | med beaktande av uttalandena från Marie-Therese Keita Bocoum, FN:s oberoende expert om människorättssituationen i Centralafrikanska republiken, av den 1 oktober 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från Marie-Therese Keita Bocoum, FN:s oberoende expert om människorättssituationen i Centralafrikanska republiken, av den 1 oktober 2015,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moons och säkerhetsrådets uppmaning av den 28 september 2015 om ett omedelbart upphörande av det plötsliga våldsutbrottet i Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moons och säkerhetsrådets uppmaning av den 28 september 2015 om ett omedelbart upphörande av det plötsliga våldsutbrottet i Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av FN:s resolution 2217 (2015) om förnyelse av Minuscas mandat med befintlig militär närvaro fram till den 30 april 2016, vilken antogs av säkerhetsrådet vid dess 7434:e möte den 28 april 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolution 2217 (2015) om förnyelse av Minuscas mandat med befintlig militär närvaro fram till den 30 april 2016, vilken antogs av säkerhetsrådet vid dess 7434:e möte den 28 april 2015,

| — | med beaktande av FN:s resolution 2196 (2015) om förnyelse av sanktionerna mot Centralafrikanska republiken till den 29 januari 2016 och av mandatet för den expertpanel som bistår den sanktionskommitté för Centralafrikanska republiken som inrättats genom resolution 2127 till den 29 februari 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolution 2196 (2015) om förnyelse av sanktionerna mot Centralafrikanska republiken till den 29 januari 2016 och av mandatet för den expertpanel som bistår den sanktionskommitté för Centralafrikanska republiken som inrättats genom resolution 2127 till den 29 februari 2016,

| — | med beaktande av FN:s utvärderingsrapport av den 15 maj 2015 om insatser för verkställighet och korrigerande åtgärder för sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp som begåtts av FN-personal och annan personal i fredsbevarande uppdrag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s utvärderingsrapport av den 15 maj 2015 om insatser för verkställighet och korrigerande åtgärder för sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp som begåtts av FN-personal och annan personal i fredsbevarande uppdrag,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 11 september 2015 om rekommendationerna från den oberoende högnivåpanelen för fredsuppdrag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 11 september 2015 om rekommendationerna från den oberoende högnivåpanelen för fredsuppdrag,

| — | med beaktande av slutrapporten av den 19 december 2014 från den internationella undersökningskommissionen om Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten av den 19 december 2014 från den internationella undersökningskommissionen om Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av den internationella konferensen om Centralafrikanska republiken, ”From humanitarian aid to resilience” (från humanitärt bistånd till motståndskraft), som ägde rum i Bryssel den 26 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konferensen om Centralafrikanska republiken, ”From humanitarian aid to resilience” (från humanitärt bistånd till motståndskraft), som ägde rum i Bryssel den 26 maj 2015,

| — | med beaktande av avtalet om avväpning, demobilisering, återvändande och återanpassning (DDRR) som undertecknades den 10 maj 2015 av ett stort antal väpnade grupper under Banguiforumet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om avväpning, demobilisering, återvändande och återanpassning (DDRR) som undertecknades den 10 maj 2015 av ett stort antal väpnade grupper under Banguiforumet,

| — | med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av Librevilleavtalet (Gabon) av den 11 januari 2013 om en lösning på den politisk-militära krisen i Centralafrikanska republiken som undertecknades under överinseende av stats- och regeringscheferna i Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas), som anger villkoren för att avsluta krisen i Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Librevilleavtalet (Gabon) av den 11 januari 2013 om en lösning på den politisk-militära krisen i Centralafrikanska republiken som undertecknades under överinseende av stats- och regeringscheferna i Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas), som anger villkoren för att avsluta krisen i Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av de extra toppmötena med stats- och regeringschefer från Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas) i N’Djamena (Tchad) den 21 december 2012, den 3 april 2013 och den 18 april 2013 och deras beslut att inrätta ett nationellt övergångsråd (CNT) med lagstiftande och konstituerande befogenheter och anta en färdplan för övergångsprocessen i Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de extra toppmötena med stats- och regeringschefer från Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas) i N’Djamena (Tchad) den 21 december 2012, den 3 april 2013 och den 18 april 2013 och deras beslut att inrätta ett nationellt övergångsråd (CNT) med lagstiftande och konstituerande befogenheter och anta en färdplan för övergångsprocessen i Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av mötet med den internationella kontaktgruppen den 3 maj 2013 i Brazzaville (Republiken Kongo) som godkände färdplanen för övergången och som inrättade en särskild fond för att hjälpa Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mötet med den internationella kontaktgruppen den 3 maj 2013 i Brazzaville (Republiken Kongo) som godkände färdplanen för övergången och som inrättade en särskild fond för att hjälpa Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av avtalet om upphörande av fientligheter, som undertecknades i juli 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om upphörande av fientligheter, som undertecknades i juli 2014,

| — | med beaktande av slutsatserna från det sjunde mötet i den internationella kontaktgruppen för Centralafrikanska republiken, som ägde rum i Brazzaville den 16 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från det sjunde mötet i den internationella kontaktgruppen för Centralafrikanska republiken, som ägde rum i Brazzaville den 16 mars 2015,

| — | med beaktande av kommunikéerna från Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd av den 17 september 2014 och den 26 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikéerna från Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd av den 17 september 2014 och den 26 mars 2015,

| — | med beaktande av Centralafrikanska republikens konstitution som antogs av övergångsrådet i slutet av augusti 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Centralafrikanska republikens konstitution som antogs av övergångsrådet i slutet av augusti 2015,

| — | med beaktande av Internationella brottmålsdomstolens Romstadga från 1998, som Centralafrikanska republiken ratificerade 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella brottmålsdomstolens Romstadga från 1998, som Centralafrikanska republiken ratificerade 2001,

| — | med beaktande av det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter vid indragning av barn i väpnade konflikter, som undertecknats av Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter vid indragning av barn i väpnade konflikter, som undertecknats av Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Nya strider bröt ut i slutet av september 2015 då 42 människor dog och 37 000 människor såg sig tvingade att lämna sina hem. |
| --- | --- |

A.

Nya strider bröt ut i slutet av september 2015 då 42 människor dog och 37 000 människor såg sig tvingade att lämna sina hem.

| B. | Över 500 fångar rymde i slutet av september 2015 från Ngaragbafängelset i Bangui och från Bouar, däribland flera välkända förövare av människorättsbrott och övergrepp. Detta utgör ett allvarligt hot mot civila och mot skyddet av offer och vittnen. Rymningen från fängelset är en motgång för upprätthållandet av lag och ordning, och för bekämpningen av straffrihet i Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

B.

Över 500 fångar rymde i slutet av september 2015 från Ngaragbafängelset i Bangui och från Bouar, däribland flera välkända förövare av människorättsbrott och övergrepp. Detta utgör ett allvarligt hot mot civila och mot skyddet av offer och vittnen. Rymningen från fängelset är en motgång för upprätthållandet av lag och ordning, och för bekämpningen av straffrihet i Centralafrikanska republiken.

| C. | Hjälporganisationernas förhållanden har försämrats i Bangui enligt FN:s kontor för samordning av humanitära frågor. Många hjälporganisationers kontor och bostäder har plundrats och deras medarbetares rörelsefrihet har begränsats, särskilt vad gäller vårdpersonal på sjukhus. |
| --- | --- |

C.

Hjälporganisationernas förhållanden har försämrats i Bangui enligt FN:s kontor för samordning av humanitära frågor. Många hjälporganisationers kontor och bostäder har plundrats och deras medarbetares rörelsefrihet har begränsats, särskilt vad gäller vårdpersonal på sjukhus.

| D. | Det humanitära biståndet försvåras på grund av striderna och de många vägspärrarna, vilket hindrar myndigheterna från att nå ut till tusentals internflyktingar och bedöma behoven. Farhågorna vad gäller säkert tillträde till Banguis bostadsområden har upprepats av Läkare utan gränser, som hävdar att sårade människor i många fall har anlänt till fots och att organisationens ambulanser inte har kunnat köra runt eftersom huvudstaden har blivit för farlig. |
| --- | --- |

D.

Det humanitära biståndet försvåras på grund av striderna och de många vägspärrarna, vilket hindrar myndigheterna från att nå ut till tusentals internflyktingar och bedöma behoven. Farhågorna vad gäller säkert tillträde till Banguis bostadsområden har upprepats av Läkare utan gränser, som hävdar att sårade människor i många fall har anlänt till fots och att organisationens ambulanser inte har kunnat köra runt eftersom huvudstaden har blivit för farlig.

| E. | FN har beslutat att förlänga Minuscas mandat till den 30 april 2016 med en styrka på högst 10 750 personer i militär tjänst, inbegripet 480 militära observatörer och stamanställda officerare, och 2 080 poliser, inbegripet 400 vanliga poliser och 40 kriminalvårdare. |
| --- | --- |

E.

FN har beslutat att förlänga Minuscas mandat till den 30 april 2016 med en styrka på högst 10 750 personer i militär tjänst, inbegripet 480 militära observatörer och stamanställda officerare, och 2 080 poliser, inbegripet 400 vanliga poliser och 40 kriminalvårdare.

| F. | Även om säkerhetsläget den senaste tiden har förbättrats förekommer det enligt FN:s fredsbevarande uppdrag i landet (Minusca) fortfarande spänningar i Bangui, med angrepp mot civila, våld mellan olika grupper och angrepp mot hjälppersonal. |
| --- | --- |

F.

Även om säkerhetsläget den senaste tiden har förbättrats förekommer det enligt FN:s fredsbevarande uppdrag i landet (Minusca) fortfarande spänningar i Bangui, med angrepp mot civila, våld mellan olika grupper och angrepp mot hjälppersonal.

| G. | Internationella brottmålsdomstolens chefsåklagare Fatou Bensouda har uppmanat parterna i striderna att omedelbart upphöra med våldet, och har sagt att alla krigsförbrytelser kommer att straffas. Den 24 september 2014 inleddes den andra undersökningen om konflikten i Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

G.

Internationella brottmålsdomstolens chefsåklagare Fatou Bensouda har uppmanat parterna i striderna att omedelbart upphöra med våldet, och har sagt att alla krigsförbrytelser kommer att straffas. Den 24 september 2014 inleddes den andra undersökningen om konflikten i Centralafrikanska republiken.

| H. | Den senaste tidens strider hotar att riva upp ett embryo till fredsprocess och kan återföra landet till de mörka dagarna 2013 och 2014 då tusentals människor dödades och tiotusentals flydde sina hem. Brottsligheten fortsätter att utgöra ett stort hot. Kvinnornas situation i Centralafrikanska republiken är mycket allvarlig, och våldtäkt används ofta som ett krigsvapen av alla inblandade parter. |
| --- | --- |

H.

Den senaste tidens strider hotar att riva upp ett embryo till fredsprocess och kan återföra landet till de mörka dagarna 2013 och 2014 då tusentals människor dödades och tiotusentals flydde sina hem. Brottsligheten fortsätter att utgöra ett stort hot. Kvinnornas situation i Centralafrikanska republiken är mycket allvarlig, och våldtäkt används ofta som ett krigsvapen av alla inblandade parter.

| I. | Statskuppen 2013 och fördrivandet från makten av Michel Djotodia och Nicolas Tiangaye, statschef respektive premiärminister under övergångsperioden, åtföljdes av mycket omfattande och grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna med en tydlig risk för folkmord, inbegripet summariska avrättningar, tortyr, plundring, våldtäkter och sexuella övergrepp i stor skala, bortförande av kvinnor och barn samt tvångsrekrytering av barnsoldater. |
| --- | --- |

I.

Statskuppen 2013 och fördrivandet från makten av Michel Djotodia och Nicolas Tiangaye, statschef respektive premiärminister under övergångsperioden, åtföljdes av mycket omfattande och grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna med en tydlig risk för folkmord, inbegripet summariska avrättningar, tortyr, plundring, våldtäkter och sexuella övergrepp i stor skala, bortförande av kvinnor och barn samt tvångsrekrytering av barnsoldater.

| J. | Den 4 oktober 2015 var det tänkt att centralafrikanerna i en folkomröstning skulle besluta om antagandet av en ny konstitution och parallellt välja sina representanter under de president- och parlamentsval som ursprungligen var planerade att hållas den 18 oktober 2015 (första omgången) och den 22 november 2015 (andra omgången). Övergångsmyndigheterna har under ett par veckor arbetat för att senarelägga valen, men den nationella valbyrån (NSA) har ännu inte meddelat en ny tidsplan, röstlistorna har inte fastställts och röstkorten har inte delats ut. |
| --- | --- |

J.

Den 4 oktober 2015 var det tänkt att centralafrikanerna i en folkomröstning skulle besluta om antagandet av en ny konstitution och parallellt välja sina representanter under de president- och parlamentsval som ursprungligen var planerade att hållas den 18 oktober 2015 (första omgången) och den 22 november 2015 (andra omgången). Övergångsmyndigheterna har under ett par veckor arbetat för att senarelägga valen, men den nationella valbyrån (NSA) har ännu inte meddelat en ny tidsplan, röstlistorna har inte fastställts och röstkorten har inte delats ut.

| K. | Landet står inför den värsta humanitära krisen sedan självständigheten 1960. Den påverkar hela befolkningen på 4,6 miljoner människor, av vilka hälften är barn. 2,7 miljoner människor är i akut behov av stöd, inbegripet livsmedelsbistånd, skydd och tillgång till hälso- och sjukvård, dricksvatten, sanitet och bostäder. Uppskattningsvis över 100 000 barn har utsatts för sexuella övergrepp och rekryterats till väpnade grupper i landet, och enligt beräkningar har krisen berövat en miljon barn på möjligheten att gå i skolan. |
| --- | --- |

K.

Landet står inför den värsta humanitära krisen sedan självständigheten 1960. Den påverkar hela befolkningen på 4,6 miljoner människor, av vilka hälften är barn. 2,7 miljoner människor är i akut behov av stöd, inbegripet livsmedelsbistånd, skydd och tillgång till hälso- och sjukvård, dricksvatten, sanitet och bostäder. Uppskattningsvis över 100 000 barn har utsatts för sexuella övergrepp och rekryterats till väpnade grupper i landet, och enligt beräkningar har krisen berövat en miljon barn på möjligheten att gå i skolan.

| L. | Den 5 maj 2015 ingick väpnade grupper i Centralafrikanska republiken ett avtal om att frisläppa 6 000–10 000 barnsoldater. |
| --- | --- |

L.

Den 5 maj 2015 ingick väpnade grupper i Centralafrikanska republiken ett avtal om att frisläppa 6 000–10 000 barnsoldater.

| M. | Det fredsbevarande uppdraget har fläckats av påståenden om att FN-soldater och fransk fredsbevarande personal ska ha gjort sig skyldiga till sexuella övergrepp mot barn och flickor. |
| --- | --- |

M.

Det fredsbevarande uppdraget har fläckats av påståenden om att FN-soldater och fransk fredsbevarande personal ska ha gjort sig skyldiga till sexuella övergrepp mot barn och flickor.

| N. | De två väpnade grupperna Seleka och anti-balaka utnyttjar handeln med timmer och diamanter genom att kontrollera platser och ”beskatta” eller kräva ”skyddspengar” från gruvarbetare och handlare. Handlare i Centralafrikanska republiken har köpt diamanter till ett värde av flera miljoner dollar utan att ordentligt undersöka om de därmed finansierar väpnade grupper. |
| --- | --- |

N.

De två väpnade grupperna Seleka och anti-balaka utnyttjar handeln med timmer och diamanter genom att kontrollera platser och ”beskatta” eller kräva ”skyddspengar” från gruvarbetare och handlare. Handlare i Centralafrikanska republiken har köpt diamanter till ett värde av flera miljoner dollar utan att ordentligt undersöka om de därmed finansierar väpnade grupper.

| O. | Respekt för mänskliga rättigheter är en grundläggande värdering för Europeiska unionen och utgör en central faktor i Cotonouavtalet, särskilt artikel 8. |
| --- | --- |

O.

Respekt för mänskliga rättigheter är en grundläggande värdering för Europeiska unionen och utgör en central faktor i Cotonouavtalet, särskilt artikel 8.

| P. | Rättvisa och åtal av allvarliga människorättsbrott är några av de viktiga uppgifter som krävs för att få slut på övergreppen och återuppbygga Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

P.

Rättvisa och åtal av allvarliga människorättsbrott är några av de viktiga uppgifter som krävs för att få slut på övergreppen och återuppbygga Centralafrikanska republiken.

| Q. | Straffriheten fortsätter att utgöra en symbol för våldet, trots att övergångsrådet har antagit och interimspresidenten har undertecknat en lag som föreskriver att det ska inrättas en särskild brottmålsdomstol, sammansatt av både nationella och internationella domare och åklagare, som ska undersöka och åtala allvarliga människorättsbrott som begåtts i Centralafrikanska republiken sedan 2003. |
| --- | --- |

Q.

Straffriheten fortsätter att utgöra en symbol för våldet, trots att övergångsrådet har antagit och interimspresidenten har undertecknat en lag som föreskriver att det ska inrättas en särskild brottmålsdomstol, sammansatt av både nationella och internationella domare och åklagare, som ska undersöka och åtala allvarliga människorättsbrott som begåtts i Centralafrikanska republiken sedan 2003.

| R. | I september 2014 inledde EU de tre första utvecklingsprojekten från EU:s förvaltningsfond med flera givare för Centralafrikanska republiken avseende hälsa, sysselsättning, återuppbyggnad av förstörd infrastruktur i Bangui samt kvinnors egenmakt och kvinnors integrering i ekonomin. |
| --- | --- |

R.

I september 2014 inledde EU de tre första utvecklingsprojekten från EU:s förvaltningsfond med flera givare för Centralafrikanska republiken avseende hälsa, sysselsättning, återuppbyggnad av förstörd infrastruktur i Bangui samt kvinnors egenmakt och kvinnors integrering i ekonomin.

| S. | I mars 2015 inledde Europeiska rådet EU:s militära rådgivande uppdrag i Centralafrikanska republiken (Eumam RCA) som ska hjälpa de centralafrikanska myndigheterna att förbereda en reform av säkerhetssektorn med avseende på de väpnade styrkorna. |
| --- | --- |

S.

I mars 2015 inledde Europeiska rådet EU:s militära rådgivande uppdrag i Centralafrikanska republiken (Eumam RCA) som ska hjälpa de centralafrikanska myndigheterna att förbereda en reform av säkerhetssektorn med avseende på de väpnade styrkorna.

| T. | Sedan maj 2015 har EU ökat sitt stöd till Centralafrikanska republiken med totalt 72 miljoner euro, inbegripet resurser för humanitärt bistånd (10 miljoner euro nya medel), budgetstöd (ytterligare 40 miljoner euro) och nya bidrag till EU:s förvaltningsfond för Centralafrikanska republiken (ytterligare 22 miljoner euro). |
| --- | --- |

T.

Sedan maj 2015 har EU ökat sitt stöd till Centralafrikanska republiken med totalt 72 miljoner euro, inbegripet resurser för humanitärt bistånd (10 miljoner euro nya medel), budgetstöd (ytterligare 40 miljoner euro) och nya bidrag till EU:s förvaltningsfond för Centralafrikanska republiken (ytterligare 22 miljoner euro).

| U. | Den 15 juli 2014 inledde EU sin första förvaltningsfond med flera givare någonsin till stöd för Centralafrikanska republiken, i avsikt att möjliggöra en övergång från krisinsatser till långsiktigt utvecklingsstöd. |
| --- | --- |

U.

Den 15 juli 2014 inledde EU sin första förvaltningsfond med flera givare någonsin till stöd för Centralafrikanska republiken, i avsikt att möjliggöra en övergång från krisinsatser till långsiktigt utvecklingsstöd.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över situationen i Centralafrikanska republiken, som skulle kunna föra landet till randen av inbördeskrig om den senaste tidens våld inte stävjas. Parlamentet beklagar djupt förlusterna av människoliv och uttrycker sin medkänsla med offrens anhöriga och med hela den centralafrikanska befolkningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är djupt oroat över situationen i Centralafrikanska republiken, som skulle kunna föra landet till randen av inbördeskrig om den senaste tidens våld inte stävjas. Parlamentet beklagar djupt förlusterna av människoliv och uttrycker sin medkänsla med offrens anhöriga och med hela den centralafrikanska befolkningen.

| 2. | Europaparlamentet fördömer i kraftfulla ordalag angreppen mot humanitära organisationer och bostäder under den senaste våldsvågen. Parlamentet begär att hjälparbetare ska kunna röra sig fritt för att nå ut till civila hjälpbehövande, särskilt internflyktingarna. Parlamentet påminner om att nästan en halv miljon internflyktingar är i akut behov av mat, hälso- och sjukvård, vatten, sanitet och hygien, bostäder och grundläggande hushållsartiklar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer i kraftfulla ordalag angreppen mot humanitära organisationer och bostäder under den senaste våldsvågen. Parlamentet begär att hjälparbetare ska kunna röra sig fritt för att nå ut till civila hjälpbehövande, särskilt internflyktingarna. Parlamentet påminner om att nästan en halv miljon internflyktingar är i akut behov av mat, hälso- och sjukvård, vatten, sanitet och hygien, bostäder och grundläggande hushållsartiklar.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Centralafrikanska republiken att inrikta sig på att bekämpa straffrihet och att återinföra rättsstatsprincipen, bl.a. genom att ställa dem som utövat våld inför rätta. Parlamentet välkomnar inrättandet av den särskilda brottmålsdomstolen som ska undersöka och åtala allvarliga människorättsbrott som begåtts i landet sedan 2003, och påpekar att domstolen utan dröjsmål måste kunna inleda sin verksamhet. Parlamentet betonar att det behövs internationellt finansiellt och tekniskt stöd för dess verksamhet. Parlamentet förespråkar att en internationell givarkonferens ska sammankallas så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Centralafrikanska republiken att använda sig av ett effektivt och transparent rekryteringsförfarande för att bemanna domstolen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Centralafrikanska republiken att inrikta sig på att bekämpa straffrihet och att återinföra rättsstatsprincipen, bl.a. genom att ställa dem som utövat våld inför rätta. Parlamentet välkomnar inrättandet av den särskilda brottmålsdomstolen som ska undersöka och åtala allvarliga människorättsbrott som begåtts i landet sedan 2003, och påpekar att domstolen utan dröjsmål måste kunna inleda sin verksamhet. Parlamentet betonar att det behövs internationellt finansiellt och tekniskt stöd för dess verksamhet. Parlamentet förespråkar att en internationell givarkonferens ska sammankallas så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Centralafrikanska republiken att använda sig av ett effektivt och transparent rekryteringsförfarande för att bemanna domstolen.

| 4. | Europaparlamentet lovordar Eccas för dess viktiga roll för utformningen av övergångsförfarandet och dess fasta ställningstagande vid samråden i Addis Abeba den 31 januari 2015 avseende eventuella parallella initiativ som skulle kunna äventyra det internationella samfundets nuvarande insatser för att återställa fred, säkerhet och stabilitet i Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet lovordar Eccas för dess viktiga roll för utformningen av övergångsförfarandet och dess fasta ställningstagande vid samråden i Addis Abeba den 31 januari 2015 avseende eventuella parallella initiativ som skulle kunna äventyra det internationella samfundets nuvarande insatser för att återställa fred, säkerhet och stabilitet i Centralafrikanska republiken.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som övergångsregeringen hittills har gjort, men uppmanar övergångsmyndigheterna i Centralafrikanska republiken och det internationella samfundet att ta upp krisens bakomliggande orsaker, t.ex. utbredd fattigdom, ekonomiska skillnader och ojämlikheter, ökande arbetslöshet samt det faktum att rikedomarna från landets naturresurser inte fördelas via den offentliga budgeten. Parlamentet efterlyser ett övergripande angreppssätt som är inriktat på säkerhet, humanitärt bistånd, stabilisering och ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar de insatser som övergångsregeringen hittills har gjort, men uppmanar övergångsmyndigheterna i Centralafrikanska republiken och det internationella samfundet att ta upp krisens bakomliggande orsaker, t.ex. utbredd fattigdom, ekonomiska skillnader och ojämlikheter, ökande arbetslöshet samt det faktum att rikedomarna från landets naturresurser inte fördelas via den offentliga budgeten. Parlamentet efterlyser ett övergripande angreppssätt som är inriktat på säkerhet, humanitärt bistånd, stabilisering och ekonomisk återhämtning.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att stödja den politiska processen i Centralafrikanska republiken under denna kritiska period och att öka de gemensamma insatserna för att främja den politiska dialogen, bygga upp förtroende och säkerställa fredlig samlevnad mellan religiösa grupper i landet. Parlamentet uppmanar med eftertryck Centralafrikanska republikens regering att prioritera en återuppbyggnad av utbildningssystemet, i syfte att underlätta varaktig samlevnad i fred. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att stödja den politiska processen i Centralafrikanska republiken under denna kritiska period och att öka de gemensamma insatserna för att främja den politiska dialogen, bygga upp förtroende och säkerställa fredlig samlevnad mellan religiösa grupper i landet. Parlamentet uppmanar med eftertryck Centralafrikanska republikens regering att prioritera en återuppbyggnad av utbildningssystemet, i syfte att underlätta varaktig samlevnad i fred.

| 7. | Europaparlamentet beklagar djupt att milisgrupperna fortsätter att stärkas, trots att FN har infört ett vapenembargo. Parlamentet uppmanar alla parter att hålla sig till det nedrustningsavtal som undertecknades den 10 maj 2015. Parlamentet betonar att avväpning av väpnade grupper måste vara en absolut prioritering, särskilt inför president- och parlamentsvalen som ska hållas i Centralafrikanska republiken i slutet av året. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar djupt att milisgrupperna fortsätter att stärkas, trots att FN har infört ett vapenembargo. Parlamentet uppmanar alla parter att hålla sig till det nedrustningsavtal som undertecknades den 10 maj 2015. Parlamentet betonar att avväpning av väpnade grupper måste vara en absolut prioritering, särskilt inför president- och parlamentsvalen som ska hållas i Centralafrikanska republiken i slutet av året.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Afrikanska unionen och EU att använda sig av alla lämpliga medel och verktyg för att hjälpa övergångsregeringen att förhindra att en redan instabil stat imploderar samt förhindra en upptrappning av våldet mellan olika etniska grupper och de konkurrerande milisgruppernas fortsatta styrkeposition, och att verka för en övergång till en fungerande och demokratisk stat som är öppen för alla, särskilt genom instrumentet för stabilitet och fred, den fredsbevarande resursen för Afrika och den afrikanska beredskapsstyrkan. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Afrikanska unionen och EU att använda sig av alla lämpliga medel och verktyg för att hjälpa övergångsregeringen att förhindra att en redan instabil stat imploderar samt förhindra en upptrappning av våldet mellan olika etniska grupper och de konkurrerande milisgruppernas fortsatta styrkeposition, och att verka för en övergång till en fungerande och demokratisk stat som är öppen för alla, särskilt genom instrumentet för stabilitet och fred, den fredsbevarande resursen för Afrika och den afrikanska beredskapsstyrkan.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Banguiforumet för försoning och fred, och uppmanar med kraft samtliga politiska, militära och religiösa ledare liksom lokala grupper och det civila samhället att delta förbehållslöst. Parlamentet insisterar på att demokratiska val måste hållas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Banguiforumet för försoning och fred, och uppmanar med kraft samtliga politiska, militära och religiösa ledare liksom lokala grupper och det civila samhället att delta förbehållslöst. Parlamentet insisterar på att demokratiska val måste hållas.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och andra internationella aktörer att göra sitt bästa för att stödja organisationen av valen i enlighet med vad som föreskrivs i färdplanen, särskilt genom att bidra till det av FN:s utvecklingsprogram förvaltade valstödsprogrammet, så att valen kan hållas före årets slut, vilket är en viktig del av färdplanen för övergången. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och andra internationella aktörer att göra sitt bästa för att stödja organisationen av valen i enlighet med vad som föreskrivs i färdplanen, särskilt genom att bidra till det av FN:s utvecklingsprogram förvaltade valstödsprogrammet, så att valen kan hållas före årets slut, vilket är en viktig del av färdplanen för övergången.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för Centralafrikanska republikens suveränitet, enhet och territoriella okränkbarhet. Parlamentet påminner om betydelsen av folks rätt till självbestämmande utan inblandning utifrån. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för Centralafrikanska republikens suveränitet, enhet och territoriella okränkbarhet. Parlamentet påminner om betydelsen av folks rätt till självbestämmande utan inblandning utifrån.

| 12. | Europaparlamentet bekräftar sitt stöd för FN, Minuscas fredsbevarande styrka och den franska militärkontingenten Sangaris inför de val som är planerade att hållas i slutet av året. Parlamentet fördömer kraftfullt alla försök att hindra pågående insatser för stabilitet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet bekräftar sitt stöd för FN, Minuscas fredsbevarande styrka och den franska militärkontingenten Sangaris inför de val som är planerade att hållas i slutet av året. Parlamentet fördömer kraftfullt alla försök att hindra pågående insatser för stabilitet.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att övergångsperioden löper ut den 30 december 2015. Parlamentet uppmanar med kraft de nationella myndigheterna, med stöd av Minusca och Sangaris-styrkorna, att återskapa lugn i landet, särskilt i Bangui, för att på bästa möjliga sätt hålla tidsplanen för valen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att övergångsperioden löper ut den 30 december 2015. Parlamentet uppmanar med kraft de nationella myndigheterna, med stöd av Minusca och Sangaris-styrkorna, att återskapa lugn i landet, särskilt i Bangui, för att på bästa möjliga sätt hålla tidsplanen för valen.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar EU:s militära rådgivande uppdrag (Eumam RCA) och inledandet av projekt för att återupprätta polisens och gendarmeriets kapacitet att bedriva närpolisverksamhet och kontrollera upplopp, återinföra den gemensamma operativa kommandocentralen, stärka rättsväsendet och renovera fängelserna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar EU:s militära rådgivande uppdrag (Eumam RCA) och inledandet av projekt för att återupprätta polisens och gendarmeriets kapacitet att bedriva närpolisverksamhet och kontrollera upplopp, återinföra den gemensamma operativa kommandocentralen, stärka rättsväsendet och renovera fängelserna.

| 15. | Europaparlamentet fördömer i kraftiga ordalag allt våld mot barn och kvinnor, och uppmanar med kraft alla milisgrupper och icke-statliga väpnade grupper att lägga ner vapnen, upphöra med alla former av våld och omedelbart frige alla barn som finns i deras led. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att engagera sig för att skydda barnets rättigheter och förhindra ytterligare brott och övergrepp mot barn. Parlamentet förespråkar med eftertryck att flickor och kvinnor som våldtagits som en del av en väpnad konflikt ska erbjudas alla former av sexuella och reproduktiva hälsotjänster. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet fördömer i kraftiga ordalag allt våld mot barn och kvinnor, och uppmanar med kraft alla milisgrupper och icke-statliga väpnade grupper att lägga ner vapnen, upphöra med alla former av våld och omedelbart frige alla barn som finns i deras led. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att engagera sig för att skydda barnets rättigheter och förhindra ytterligare brott och övergrepp mot barn. Parlamentet förespråkar med eftertryck att flickor och kvinnor som våldtagits som en del av en väpnad konflikt ska erbjudas alla former av sexuella och reproduktiva hälsotjänster.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck diamanthandlarna i Centralafrikanska republiken att ge prov på tillbörlig aktsamhet och internationella diamantföretag att ta upp de fall där Kimberlyprocessen misslyckats i leveranskedjan för diamanter från Centralafrikanska republiken. Parlamentet uppmanar den centralafrikanska regeringen och utländska företag att hjälpa till att förbättra styrningen inom utvinningsindustrin genom att följa utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck diamanthandlarna i Centralafrikanska republiken att ge prov på tillbörlig aktsamhet och internationella diamantföretag att ta upp de fall där Kimberlyprocessen misslyckats i leveranskedjan för diamanter från Centralafrikanska republiken. Parlamentet uppmanar den centralafrikanska regeringen och utländska företag att hjälpa till att förbättra styrningen inom utvinningsindustrin genom att följa utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar internationella diamantföretag att noggrant undersöka varifrån diamanterna kommer för att undvika att underblåsa konflikten genom att köpa diamanter från Centralafrikanska republiken som har utvunnits och sålts på olaglig väg. Parlamentet uppmanar europeiska företag som handlar med timmerföretag i Centralafrikanska republiken att följa EU:s timmerförordning, och uppmanar EU att med bestämdhet se till att importörer av timmer från Centralafrikanska republiken följer EU:s timmerförordning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar internationella diamantföretag att noggrant undersöka varifrån diamanterna kommer för att undvika att underblåsa konflikten genom att köpa diamanter från Centralafrikanska republiken som har utvunnits och sålts på olaglig väg. Parlamentet uppmanar europeiska företag som handlar med timmerföretag i Centralafrikanska republiken att följa EU:s timmerförordning, och uppmanar EU att med bestämdhet se till att importörer av timmer från Centralafrikanska republiken följer EU:s timmerförordning.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Centralafrikanska republiken att utveckla en nationell strategi för att motverka nätverk som ägnar sig åt olaglig utvinning av och handel med naturresurser. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Centralafrikanska republiken att utveckla en nationell strategi för att motverka nätverk som ägnar sig åt olaglig utvinning av och handel med naturresurser.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de länder vars soldater gjort sig skyldiga till sexuella övergrepp under fredsbevarande uppdrag i Centralafrikanska republiken att utkräva ansvar och ställa de skyldiga inför rätta, eftersom straffrihet inte kan accepteras. Parlamentet betonar att de fredsbevarande strukturerna utan dröjsmål måste reformeras genom att man inrättar en fungerande och transparent mekanism för tillsyn och ansvarsskyldighet. Parlamentet är övertygat om att sådana allvarliga brott också skulle kunna minskas och förebyggas genom utbildning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de länder vars soldater gjort sig skyldiga till sexuella övergrepp under fredsbevarande uppdrag i Centralafrikanska republiken att utkräva ansvar och ställa de skyldiga inför rätta, eftersom straffrihet inte kan accepteras. Parlamentet betonar att de fredsbevarande strukturerna utan dröjsmål måste reformeras genom att man inrättar en fungerande och transparent mekanism för tillsyn och ansvarsskyldighet. Parlamentet är övertygat om att sådana allvarliga brott också skulle kunna minskas och förebyggas genom utbildning.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Centralafrikanska republiken, dess grannländer och andra medlemsstater i den internationella konferensen om området kring de afrikanska stora sjöarna (ICGLR) att samarbeta på regional nivå för att utreda och bekämpa regionala kriminella nätverk och väpnade grupper som ägnar sig åt olaglig utvinning av och handel med naturresurser, inklusive guld och diamanter, samt tjuvskytte och smuggling av vilda djur. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Centralafrikanska republiken, dess grannländer och andra medlemsstater i den internationella konferensen om området kring de afrikanska stora sjöarna (ICGLR) att samarbeta på regional nivå för att utreda och bekämpa regionala kriminella nätverk och väpnade grupper som ägnar sig åt olaglig utvinning av och handel med naturresurser, inklusive guld och diamanter, samt tjuvskytte och smuggling av vilda djur.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EU att göra allt som står i dess makt för att tillhandahålla ett effektivare och mer samordnat stöd till folket i Centralafrikanska republiken. Parlamentet välkomnar samtidigt ökningen av EU:s och medlemsstaternas humanitära engagemang för Centralafrikanska republiken mot bakgrund av de föränderliga behoven. Parlamentet betonar att livsräddande stöd bör ges till dem som behöver i Centralafrikanska republiken, liksom till flyktingar i grannländerna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar EU att göra allt som står i dess makt för att tillhandahålla ett effektivare och mer samordnat stöd till folket i Centralafrikanska republiken. Parlamentet välkomnar samtidigt ökningen av EU:s och medlemsstaternas humanitära engagemang för Centralafrikanska republiken mot bakgrund av de föränderliga behoven. Parlamentet betonar att livsräddande stöd bör ges till dem som behöver i Centralafrikanska republiken, liksom till flyktingar i grannländerna.

| 22. | Europaparlamentet beklagar djupt att milisgrupper har förstört offentliga arkiv och register. Parlamentet uppmanar med kraft EU att stödja Centralafrikanska republikens återställande av folkbokföringsregistret samt att förhindra alla oriktigheter i samband med valet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet beklagar djupt att milisgrupper har förstört offentliga arkiv och register. Parlamentet uppmanar med kraft EU att stödja Centralafrikanska republikens återställande av folkbokföringsregistret samt att förhindra alla oriktigheter i samband med valet.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och andra givare att öka sina bidrag till EU:s fond för Centralafrikanska republiken, Bêkouförvaltningsfonden, som har som syfte att främja stabilisering och återuppbyggnad av Centralafrikanska republiken, med hänsyn tagen till behovet av en bättre koppling mellan återuppbyggnads- och utvecklingsprogrammen och de humanitära insatserna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och andra givare att öka sina bidrag till EU:s fond för Centralafrikanska republiken, Bêkouförvaltningsfonden, som har som syfte att främja stabilisering och återuppbyggnad av Centralafrikanska republiken, med hänsyn tagen till behovet av en bättre koppling mellan återuppbyggnads- och utvecklingsprogrammen och de humanitära insatserna.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar EU, Afrikanska unionen och det internationella samfundet att stödja flyktingarna från Centralafrikanska republiken i grannländerna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar EU, Afrikanska unionen och det internationella samfundet att stödja flyktingarna från Centralafrikanska republiken i grannländerna.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till övergångsmyndigheterna i Centralafrikanska republiken, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Federica Mogherini, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, Afrikanska unionens institutioner, Eccas, den parlamentariska AVS–EU-församlingen och EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till övergångsmyndigheterna i Centralafrikanska republiken, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Federica Mogherini, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, Afrikanska unionens institutioner, Eccas, den parlamentariska AVS–EU-församlingen och EU:s medlemsstater.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0035.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/26

---

P8_TA(2015)0343

Situationen i Thailand

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om situationen i Thailand (2015/2875(RSP))

(2017/C 349/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Thailand, särskilt resolutionerna av den 20 maj 2010 (1), 6 februari 2014 (2) och 21 maj 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Thailand, särskilt resolutionerna av den 20 maj 2010 (1), 6 februari 2014 (2) och 21 maj 2015 (3),

| — | med beaktande av uttalandet av den 2 april 2015 från talesmannen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, om utvecklingen i Thailand, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 2 april 2015 från talesmannen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, om utvecklingen i Thailand,

| — | med beaktande av uttalandena från EU:s delegation till Thailand, i överensstämmelse med EU:s beskickningschefer i Thailand, den 14 november 2014, 30 juni 2015 och 24 september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från EU:s delegation till Thailand, i överensstämmelse med EU:s beskickningschefer i Thailand, den 14 november 2014, 30 juni 2015 och 24 september 2015,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd av den 23 juni 2014 om Thailand, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd av den 23 juni 2014 om Thailand,

| — | med beaktande av svaret av den 15 maj 2013 från den dåvarande vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, på kommissionens vägnar, om situationen för Andy Hall, |
| --- | --- |

—

med beaktande av svaret av den 15 maj 2013 från den dåvarande vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, på kommissionens vägnar, om situationen för Andy Hall,

| — | med beaktande av pressmeddelandet av den 1 april 2015 från FN:s särskilda rapportör för främjandet och skyddet av rätten till yttrandefrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pressmeddelandet av den 1 april 2015 från FN:s särskilda rapportör för främjandet och skyddet av rätten till yttrandefrihet,

| — | med beaktande av den allmänna periodiska översynen av Thailand inför FN:s råd för de mänskliga rättigheterna samt dess rekommendationer av den 5 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna periodiska översynen av Thailand inför FN:s råd för de mänskliga rättigheterna samt dess rekommendationer av den 5 oktober 2011,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna från 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna från 1998,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Thailand har anslutit sig till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Thailand har anslutit sig till,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1984, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1984,

| — | med beaktande av förklaringen om de mänskliga rättigheterna från Sydostasiatiska nationers förbund, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om de mänskliga rättigheterna från Sydostasiatiska nationers förbund,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 20 maj 2014 störtade statens militär Thailands regering och införde undantagstillstånd över hela landet, och tvingade därmed fram en upplösning av expeditionsministären Centrum för administrationen av fred och ordning. |
| --- | --- |

A.

Den 20 maj 2014 störtade statens militär Thailands regering och införde undantagstillstånd över hela landet, och tvingade därmed fram en upplösning av expeditionsministären Centrum för administrationen av fred och ordning.

| B. | De militära styrkorna har sedan bildat Nationella rådet för fred och ordning, vars ledare, general Prayuth Chan-ocha, kommer att utnyttja alla befogenheter och sin obegränsade makt för att utfärda order och genomföra en konstitutionell reform. |
| --- | --- |

B.

De militära styrkorna har sedan bildat Nationella rådet för fred och ordning, vars ledare, general Prayuth Chan-ocha, kommer att utnyttja alla befogenheter och sin obegränsade makt för att utfärda order och genomföra en konstitutionell reform.

| C. | De centrala konstitutionella organ som upprättats av Nationella rådet för fred och ordning kontrolleras av militär personal och varje ledamot i Nationella rådet för fred och ordning garanteras full immunitet från alla former av oegentligheter och ansvar inom sina uppdrag i enlighet med avsnitt 44 och 47 i interimskonstitutionen. |
| --- | --- |

C.

De centrala konstitutionella organ som upprättats av Nationella rådet för fred och ordning kontrolleras av militär personal och varje ledamot i Nationella rådet för fred och ordning garanteras full immunitet från alla former av oegentligheter och ansvar inom sina uppdrag i enlighet med avsnitt 44 och 47 i interimskonstitutionen.

| D. | Den 29 augusti 2015 slutförde konstitutionsutskottet utkastet till en ny konstitution, vilket avslogs av det nationella reformrådet den 6 september 2015. Ett nytt konstitutionsutskott måste nu lägga fram ett nytt konstitutionsutkast inom 180 dagar, och detta senaste avslag kan komma att förlänga militärstyret i landet. |
| --- | --- |

D.

Den 29 augusti 2015 slutförde konstitutionsutskottet utkastet till en ny konstitution, vilket avslogs av det nationella reformrådet den 6 september 2015. Ett nytt konstitutionsutskott måste nu lägga fram ett nytt konstitutionsutkast inom 180 dagar, och detta senaste avslag kan komma att förlänga militärstyret i landet.

| E. | Ledande webbsidor som behandlar den politiska och människorättsliga situationen i Thailand har anklagats av Nationella rådet för fred och ordning i enlighet med avsnitt 44 i interimskonstitutionen för att ha hotat den nationella säkerheten, och sträng censur av TV-kanaler och lokalradiostationer knutna till alla inhemska politiska grupperingar tillämpas. |
| --- | --- |

E.

Ledande webbsidor som behandlar den politiska och människorättsliga situationen i Thailand har anklagats av Nationella rådet för fred och ordning i enlighet med avsnitt 44 i interimskonstitutionen för att ha hotat den nationella säkerheten, och sträng censur av TV-kanaler och lokalradiostationer knutna till alla inhemska politiska grupperingar tillämpas.

| F. | Den nyligen antagna lagen om offentliga sammankomster, som trädde i kraft den 14 augusti 2015, begränsar mötesfriheten kraftigt och inför hårda straff på upp till tio års fängelse för överträdelser såsom vållande av störningar av allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

F.

Den nyligen antagna lagen om offentliga sammankomster, som trädde i kraft den 14 augusti 2015, begränsar mötesfriheten kraftigt och inför hårda straff på upp till tio års fängelse för överträdelser såsom vållande av störningar av allmännyttiga tjänster.

| G. | Armépersonal har utnämnts till ”tjänstemän för upprätthållande av fred och allmän ordning” för att godtyckligt kunna genomföra frihetsberövanden, undersökningar och husrannsakningar utan domstolsbeslut. |
| --- | --- |

G.

Armépersonal har utnämnts till ”tjänstemän för upprätthållande av fred och allmän ordning” för att godtyckligt kunna genomföra frihetsberövanden, undersökningar och husrannsakningar utan domstolsbeslut.

| H. | Deltagare i fredliga demonstrationer har upprepade gånger anklagats för uppvigling och lagbrott, och 14 aktivister från nydemokratiska rörelsen (NDM) har frihetsberövats. |
| --- | --- |

H.

Deltagare i fredliga demonstrationer har upprepade gånger anklagats för uppvigling och lagbrott, och 14 aktivister från nydemokratiska rörelsen (NDM) har frihetsberövats.

| I. | Dödsstraffet tillämpas fortfarande i Thailand, och ny lagstiftning har utvidgat de omständigheter under vilka det kan utdömas. |
| --- | --- |

I.

Dödsstraffet tillämpas fortfarande i Thailand, och ny lagstiftning har utvidgat de omständigheter under vilka det kan utdömas.

| J. | Antalet fängslanden enligt majestätsbrottslagen har ökat kraftigt sedan statskuppen. |
| --- | --- |

J.

Antalet fängslanden enligt majestätsbrottslagen har ökat kraftigt sedan statskuppen.

| K. | Nationella människorättskommissionen har nekats tillträde till torterade och misshandlade personer som hålls permanent frihetsberövade utan rättegång under militärdomstolarnas bemyndigande. |
| --- | --- |

K.

Nationella människorättskommissionen har nekats tillträde till torterade och misshandlade personer som hålls permanent frihetsberövade utan rättegång under militärdomstolarnas bemyndigande.

| L. | Säkerheten för lokalsamhälles- och markrättsaktivister har försämrats sedan statskuppen. |
| --- | --- |

L.

Säkerheten för lokalsamhälles- och markrättsaktivister har försämrats sedan statskuppen.

| M. | Thailand har varken undertecknat flyktingkonventionen från 1951 eller det tillhörande protokollet från 1967, och har inte någon formell nationell asyllagstiftning. De thailändska myndigheterna fortsätter att sända tillbaka flyktingar och asylsökande till länder där dessa troligtvis kommer att utsättas för förföljelse. |
| --- | --- |

M.

Thailand har varken undertecknat flyktingkonventionen från 1951 eller det tillhörande protokollet från 1967, och har inte någon formell nationell asyllagstiftning. De thailändska myndigheterna fortsätter att sända tillbaka flyktingar och asylsökande till länder där dessa troligtvis kommer att utsättas för förföljelse.

| N. | Enligt internationella fördrag som landet har undertecknat åligger det Thailand att utreda och på lämpligt sätt lagföra tortyr, dödsfall under frihetsberövande och andra påstådda grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

N.

Enligt internationella fördrag som landet har undertecknat åligger det Thailand att utreda och på lämpligt sätt lagföra tortyr, dödsfall under frihetsberövande och andra påstådda grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| O. | Förtalsmålet mot försvararen av arbetstagarnas rättigheter, Andy Hall, en EU-medborgare, har avskrivits, men han riskerar fortfarande åtal för databrott, förtal och två civilrättsliga förtalsmål, vilka kan leda till ett sjuårigt fängelsestraff och böter på många miljoner dollar, efter att ha bidragit till en Finnwatch-rapport om påstådda upprepade fall av arbetsplatsmisshandel av en thailändsk ananasgrossist, trots att brott mot arbetstagares rättigheter begångna av företaget hade bekräftats av det thailändska arbetsmarknadsministeriet och av en företagsanställd under tidigare domstolsförhandlingar. Hans fall ska prövas i domstol den 19 oktober 2015. |
| --- | --- |

O.

Förtalsmålet mot försvararen av arbetstagarnas rättigheter, Andy Hall, en EU-medborgare, har avskrivits, men han riskerar fortfarande åtal för databrott, förtal och två civilrättsliga förtalsmål, vilka kan leda till ett sjuårigt fängelsestraff och böter på många miljoner dollar, efter att ha bidragit till en Finnwatch-rapport om påstådda upprepade fall av arbetsplatsmisshandel av en thailändsk ananasgrossist, trots att brott mot arbetstagares rättigheter begångna av företaget hade bekräftats av det thailändska arbetsmarknadsministeriet och av en företagsanställd under tidigare domstolsförhandlingar. Hans fall ska prövas i domstol den 19 oktober 2015.

| P. | Fastän Thailand har ratificerat Internationella arbetsorganisationens konvention nr 29 åtnjuter migrerande arbetstagare dåligt skydd. Handel med arbetstagare är ett stort problem. Situationen i fiskerisektorn är särskilt oroande. |
| --- | --- |

P.

Fastän Thailand har ratificerat Internationella arbetsorganisationens konvention nr 29 åtnjuter migrerande arbetstagare dåligt skydd. Handel med arbetstagare är ett stort problem. Situationen i fiskerisektorn är särskilt oroande.

| Q. | EU har lagt de första förhandlingsvändorna om ett bilateralt frihandelsavtal med Thailand, inledda 2013, på is, och vägrar att underteckna avtalet om partnerskap och samarbete, som färdigställdes i november 2013, tills en demokratisk regering är på plats. EU är Thailands tredje största handelspartner. |
| --- | --- |

Q.

EU har lagt de första förhandlingsvändorna om ett bilateralt frihandelsavtal med Thailand, inledda 2013, på is, och vägrar att underteckna avtalet om partnerskap och samarbete, som färdigställdes i november 2013, tills en demokratisk regering är på plats. EU är Thailands tredje största handelspartner.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar EU:s starka engagemang för det thailändska folket, med vilket EU har starka och långvariga politiska, ekonomiska och kulturella band. Parlamentet framhåller att EU, såsom vän och partner till Thailand, upprepade gånger har begärt att den demokratiska processen ska återupptas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar EU:s starka engagemang för det thailändska folket, med vilket EU har starka och långvariga politiska, ekonomiska och kulturella band. Parlamentet framhåller att EU, såsom vän och partner till Thailand, upprepade gånger har begärt att den demokratiska processen ska återupptas.

| 2. | Europaparlamentet är emellertid mycket oroat över den allt sämre människorättssituationen i Thailand efter den olagliga statskuppen i maj 2014. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är emellertid mycket oroat över den allt sämre människorättssituationen i Thailand efter den olagliga statskuppen i maj 2014.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de thailändska myndigheterna att häva de repressiva inskränkningarna i rätten till frihet och i det fredliga utövandet av andra mänskliga rättigheter, särskilt i samband med fredligt deltagande i politisk verksamhet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de thailändska myndigheterna att häva de repressiva inskränkningarna i rätten till frihet och i det fredliga utövandet av andra mänskliga rättigheter, särskilt i samband med fredligt deltagande i politisk verksamhet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de thailändska myndigheterna att ogiltigförklara fällande domar och lägga ner åtal och frige enskilda och medieoperatörer som har dömts eller åtalats för att fredligt ha utövat sina rättigheter till yttrande- eller mötesfrihet. Regeringen uppmanas att omedelbart upphäva avsnitt 44 i interimskonstitutionen och därmed sammanhängande bestämmelser som de thailändska myndigheterna använder för att kränka de grundläggande friheterna och begå människorättsbrott utan att riskera något straff. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de thailändska myndigheterna att ogiltigförklara fällande domar och lägga ner åtal och frige enskilda och medieoperatörer som har dömts eller åtalats för att fredligt ha utövat sina rättigheter till yttrande- eller mötesfrihet. Regeringen uppmanas att omedelbart upphäva avsnitt 44 i interimskonstitutionen och därmed sammanhängande bestämmelser som de thailändska myndigheterna använder för att kränka de grundläggande friheterna och begå människorättsbrott utan att riskera något straff.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de thailändska myndigheterna att bidra till att förhindra säkerhetshot som påverkar befolkningen i stort och att bättre bemöta de farhågor som uttrycks av lokalsamhälles- och markrättsaktivister. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de thailändska myndigheterna att bidra till att förhindra säkerhetshot som påverkar befolkningen i stort och att bättre bemöta de farhågor som uttrycks av lokalsamhälles- och markrättsaktivister.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de thailändska myndigheterna att så snart som möjligt inleda den politiska maktöverföringen från militära till civila myndigheter. Parlamentet har tagit del av den tydliga planen på fria och rättvisa val och begär att tidsplaneringen ska respekteras. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de thailändska myndigheterna att så snart som möjligt inleda den politiska maktöverföringen från militära till civila myndigheter. Parlamentet har tagit del av den tydliga planen på fria och rättvisa val och begär att tidsplaneringen ska respekteras.

| 7. | Europaparlamentet ser gärna att all domstolsbehörighet att döma civila överförs från militärdomstolar till civila domstolar. Vidare vill parlamentet att de godtyckliga frihetsberövandena enligt krigslagarna ska upphöra och att man ska begränsa snarare än utöka arméns befogenheter att kvarhålla civila. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ser gärna att all domstolsbehörighet att döma civila överförs från militärdomstolar till civila domstolar. Vidare vill parlamentet att de godtyckliga frihetsberövandena enligt krigslagarna ska upphöra och att man ska begränsa snarare än utöka arméns befogenheter att kvarhålla civila.

| 8. | Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att se över majestätsbrottslagen, så att den inte straffbelägger ett fredligt utövande av politiska uttrycksformer, och att upphöra med den omfattande användningen av denna lag i frågor där den inte är tillämplig. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att se över majestätsbrottslagen, så att den inte straffbelägger ett fredligt utövande av politiska uttrycksformer, och att upphöra med den omfattande användningen av denna lag i frågor där den inte är tillämplig.

| 9. | Europaparlamentet begär att rätten till säkerhet, även för människorättsförsvarare, ska respekteras och skyddas och att man ska se till att alla kränkningar av människorättsförsvarares rättigheter utreds på ett snabbt, effektivt och oberoende sätt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att rätten till säkerhet, även för människorättsförsvarare, ska respekteras och skyddas och att man ska se till att alla kränkningar av människorättsförsvarares rättigheter utreds på ett snabbt, effektivt och oberoende sätt.

| 10. | Europaparlamentet noterar att den thailändska regeringen har tillsatt en ny konstitutionskommitté som ska utarbeta en ny konstitution så snart som möjligt. Parlamentet efterlyser en konstitution som bygger på demokratiska principer såsom jämlikhet, frihet, rättvis representation, öppenhet, ansvarighet, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och allmän tillgång till resurser. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att den thailändska regeringen har tillsatt en ny konstitutionskommitté som ska utarbeta en ny konstitution så snart som möjligt. Parlamentet efterlyser en konstitution som bygger på demokratiska principer såsom jämlikhet, frihet, rättvis representation, öppenhet, ansvarighet, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och allmän tillgång till resurser.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar den thailändska regeringen att följa sina egna konstitutionella och internationella förpliktelser när det gäller rättsväsendets oberoende, rätten till yttrandefrihet, föreningsfrihet och mötesfrihet samt politisk mångfald, särskilt med tanke på landets allt strängare lagar mot förtal. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar den thailändska regeringen att följa sina egna konstitutionella och internationella förpliktelser när det gäller rättsväsendets oberoende, rätten till yttrandefrihet, föreningsfrihet och mötesfrihet samt politisk mångfald, särskilt med tanke på landets allt strängare lagar mot förtal.

| 12. | Europaparlamentet noterar de åtgärder som den thailändska regeringen har vidtagit för att följa minimistandarderna för avskaffande av människohandel och för att få slut på dagens utbredda slaveri inom leveranskedjan för landets fiskeindustri. Parlamentet uppmuntrar regeringen att snarast genomföra dessa åtgärder och att öka sina insatser. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar de åtgärder som den thailändska regeringen har vidtagit för att följa minimistandarderna för avskaffande av människohandel och för att få slut på dagens utbredda slaveri inom leveranskedjan för landets fiskeindustri. Parlamentet uppmuntrar regeringen att snarast genomföra dessa åtgärder och att öka sina insatser.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Thailand att underteckna och ratificera flyktingkonventionen från 1951 eller det tillhörande protokollet från 1967. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Thailand att underteckna och ratificera flyktingkonventionen från 1951 eller det tillhörande protokollet från 1967.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Thailand att ta konkreta steg på vägen mot att avskaffa dödsstraffet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Thailand att ta konkreta steg på vägen mot att avskaffa dödsstraffet.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar eftertryckligen godkännandet av Thailands jämställdhetslag, som tyder på att landets hbt-personer (homosexuella, bisexuella och transpersoner) i framtiden kommer att bli mer inkluderade i lagen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar eftertryckligen godkännandet av Thailands jämställdhetslag, som tyder på att landets hbt-personer (homosexuella, bisexuella och transpersoner) i framtiden kommer att bli mer inkluderade i lagen.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att lägga ner förtalsmålet mot Andy Hall och gläder sig över att han släppts på fri fot. Parlamentet begär att man även ska avskriva de databrotts- och förtalsmål som väckts mot honom vid den södra brottmålsdomstolen i Bangkok, eftersom hans handlande – såsom människorättsförsvarare – syftade till att avslöja människohandel och förbättra den rättsliga situationen för migrerande arbetstagare i Thailand, vilket gör det berättigat för honom att göra efterforskningar och föra fram sina åsikter utan risk för repressalier. När det gäller de civilrättsliga förtalsmålen är parlamentet oroat över att rättegången mot honom kanske inte är helt opartisk, eftersom det har förekommit rapporter om att det finns band mellan det företag som är ansvarigt för stämningsordern och högt uppsatta thailändska politiker. EU:s delegation uppmanas att fortsätta att på nära håll följa hans rättsliga ställning och att närvara vid hans rättegång. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar beslutet att lägga ner förtalsmålet mot Andy Hall och gläder sig över att han släppts på fri fot. Parlamentet begär att man även ska avskriva de databrotts- och förtalsmål som väckts mot honom vid den södra brottmålsdomstolen i Bangkok, eftersom hans handlande – såsom människorättsförsvarare – syftade till att avslöja människohandel och förbättra den rättsliga situationen för migrerande arbetstagare i Thailand, vilket gör det berättigat för honom att göra efterforskningar och föra fram sina åsikter utan risk för repressalier. När det gäller de civilrättsliga förtalsmålen är parlamentet oroat över att rättegången mot honom kanske inte är helt opartisk, eftersom det har förekommit rapporter om att det finns band mellan det företag som är ansvarigt för stämningsordern och högt uppsatta thailändska politiker. EU:s delegation uppmanas att fortsätta att på nära håll följa hans rättsliga ställning och att närvara vid hans rättegång.

| 17. | Europaparlamentet gläder sig över att provinsdomstolen i Phuket den 1 september 2015 frikände journalisterna Chutima ”Oi” Sidasathian och Alan Morison. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet gläder sig över att provinsdomstolen i Phuket den 1 september 2015 frikände journalisterna Chutima ”Oi” Sidasathian och Alan Morison.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med kraft världssamfundet och framför allt EU att göra allt för att bekämpa människohandel, slaveri och tvångsmigration genom att förespråka internationellt samarbete kring övervakning och förebyggande av människorättskränkningar på det arbetsrättsliga området. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar med kraft världssamfundet och framför allt EU att göra allt för att bekämpa människohandel, slaveri och tvångsmigration genom att förespråka internationellt samarbete kring övervakning och förebyggande av människorättskränkningar på det arbetsrättsliga området.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar EU och den thailändska regeringen att delta i en konstruktiv dialog i frågor som rör skydd av de mänskliga rättigheterna och demokratiseringsprocesser i Thailand och i regionen. Parlamentet står fast vid sitt stöd för demokratiseringsprocessen i Thailand. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar EU och den thailändska regeringen att delta i en konstruktiv dialog i frågor som rör skydd av de mänskliga rättigheterna och demokratiseringsprocesser i Thailand och i regionen. Parlamentet står fast vid sitt stöd för demokratiseringsprocessen i Thailand.

| 20. | Europaparlamentet stöder kommissionen och Europeiska utrikestjänsten i insatserna för att upprätthålla de ekonomiska och politiska påtryckningarna för att se till att Thailand återgår till ett demokratiskt styre. Parlamentet påminner den thailändska regeringen om att den inte bör vänta sig några framsteg när det gäller frihandelsavtalet och partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Thailand och EU så länge militärjuntan sitter kvar vid makten. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder kommissionen och Europeiska utrikestjänsten i insatserna för att upprätthålla de ekonomiska och politiska påtryckningarna för att se till att Thailand återgår till ett demokratiskt styre. Parlamentet påminner den thailändska regeringen om att den inte bör vänta sig några framsteg när det gäller frihandelsavtalet och partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Thailand och EU så länge militärjuntan sitter kvar vid makten.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar Thailands nya roll som landsamordnare för förbindelserna mellan Asean och EU under perioden 2015–2018. Parlamentet pekar på de ömsesidiga fördelar som Asean och EU kan vinna genom sitt samarbete. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar Thailands nya roll som landsamordnare för förbindelserna mellan Asean och EU under perioden 2015–2018. Parlamentet pekar på de ömsesidiga fördelar som Asean och EU kan vinna genom sitt samarbete.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och EU-delegationen samt medlemsstaternas delegationer att använda alla tillgängliga instrument för att se till att de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen efterlevs i Thailand, särskilt genom att fortsätta att följa utredningarna om och domstolsförhandlingarna med oppositionsledarna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och EU-delegationen samt medlemsstaternas delegationer att använda alla tillgängliga instrument för att se till att de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen efterlevs i Thailand, särskilt genom att fortsätta att följa utredningarna om och domstolsförhandlingarna med oppositionsledarna.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, Thailands regering och parlament, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och regeringarna i Sydostasiatiska nationers förbund (Asean). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, Thailands regering och parlament, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och regeringarna i Sydostasiatiska nationers förbund (Asean).

---

(1)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 152.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0107.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0211.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/30

---

P8_TA(2015)0344

Massfördrivningen av barn i Nigeria till följd av Boko Harams attacker

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om massfördrivningen av barn i Nigeria till följd av Boko Harams attacker (2015/2876(RSP))

(2017/C 349/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nigeria, särskilt resolutionerna av den 17 juli 2014 (1) och 30 april 2015 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nigeria, särskilt resolutionerna av den 17 juli 2014 (1) och 30 april 2015 (2),

| — | med beaktande av de tidigare uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, inbegripet uttalandena av den 8 och 19 januari, 31 mars, 14 och 15 april samt den 3 juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de tidigare uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, inbegripet uttalandena av den 8 och 19 januari, 31 mars, 14 och 15 april samt den 3 juli 2015,

| — | med beaktande uttalandet av den 28 juli 2015 från ordföranden för FN:s säkerhetsråd, |
| --- | --- |

—

med beaktande uttalandet av den 28 juli 2015 från ordföranden för FN:s säkerhetsråd,

| — | med beaktande av president Muhammadu Buharis tal till FN:s generalförsamling den 28 september 2015 och FN:s toppmöte mot terrorism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av president Muhammadu Buharis tal till FN:s generalförsamling den 28 september 2015 och FN:s toppmöte mot terrorism,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, som antogs den 31 oktober 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, som antogs den 31 oktober 2000,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och Afrikanska enhetsorganisationens (OAU) stadga om barnets rättigheter och välfärd (1990), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och Afrikanska enhetsorganisationens (OAU) stadga om barnets rättigheter och välfärd (1990),

| — | med beaktande av 2003 års lag om barns rättigheter, som undertecknats av Nigerias federala regering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2003 års lag om barns rättigheter, som undertecknats av Nigerias federala regering,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens konvention om förebyggande och bekämpning av terrorism, som ratificerades av Nigeria den 16 maj 2003, och av dess tilläggsprotokoll, som ratificerades av Nigeria den 22 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens konvention om förebyggande och bekämpning av terrorism, som ratificerades av Nigeria den 16 maj 2003, och av dess tilläggsprotokoll, som ratificerades av Nigeria den 22 december 2008,

| — | med beaktande av EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer,

| — | med beaktande av rapporten av den 29 september 2015 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om kränkningar och övergrepp som begås av Boko Haram och effekterna på de mänskliga rättigheterna i de drabbade länderna samt av uttalandena från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om möjligheten att anklaga medlemmar av Boko Haram för krigsförbrytelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 29 september 2015 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om kränkningar och övergrepp som begås av Boko Haram och effekterna på de mänskliga rättigheterna i de drabbade länderna samt av uttalandena från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om möjligheten att anklaga medlemmar av Boko Haram för krigsförbrytelser,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Nigeria, Afrikas folkrikaste och största ekonomi, är etniskt splittrat och präglas av regionala och religiösa klyftor och en nord-sydlig skiljelinje med allvarliga ekonomiska och sociala ojämlikheter. Landet har sedan 2009 blivit ett slagfält för den islamiska terroristgruppen Boko Haram, som svurit trohet till Daish. Terroristgruppen har blivit ett allt större hot mot stabiliteten i Nigeria och den västafrikanska regionen. De nigerianska säkerhetsstyrkorna har ofta använt övervåld och gjort sig skyldiga till övergrepp i samband med militära operationer för att bekämpa upproret. |
| --- | --- |

A.

Nigeria, Afrikas folkrikaste och största ekonomi, är etniskt splittrat och präglas av regionala och religiösa klyftor och en nord-sydlig skiljelinje med allvarliga ekonomiska och sociala ojämlikheter. Landet har sedan 2009 blivit ett slagfält för den islamiska terroristgruppen Boko Haram, som svurit trohet till Daish. Terroristgruppen har blivit ett allt större hot mot stabiliteten i Nigeria och den västafrikanska regionen. De nigerianska säkerhetsstyrkorna har ofta använt övervåld och gjort sig skyldiga till övergrepp i samband med militära operationer för att bekämpa upproret.

| B. | Minst 1 600 civila har dödats av Boko Haram under de senaste fyra månaderna, vilket ökar dödssiffran till minst 3 500 civila bara under 2015. |
| --- | --- |

B.

Minst 1 600 civila har dödats av Boko Haram under de senaste fyra månaderna, vilket ökar dödssiffran till minst 3 500 civila bara under 2015.

| C. | Sedan Boko Harams uppror startade har gruppens målinriktade dåd mot skolpojkar och skolflickor i området berövat barn tillgång till utbildning. 10,5 miljoner barn i grundskoleåldern går inte i skolan i Nigeria, vilket är det högsta antalet i världen enligt Unescos siffror. Liksom al-Shabaab i Somalia, AQIM, Mujao och Ansar Dine i norra Mali samt talibanerna i Afghanistan och Pakistan riktar Boko Haram in sig på barn och kvinnor som får utbildning. |
| --- | --- |

C.

Sedan Boko Harams uppror startade har gruppens målinriktade dåd mot skolpojkar och skolflickor i området berövat barn tillgång till utbildning. 10,5 miljoner barn i grundskoleåldern går inte i skolan i Nigeria, vilket är det högsta antalet i världen enligt Unescos siffror. Liksom al-Shabaab i Somalia, AQIM, Mujao och Ansar Dine i norra Mali samt talibanerna i Afghanistan och Pakistan riktar Boko Haram in sig på barn och kvinnor som får utbildning.

| D. | Trots framstötar från nigerianska och regionala väpnade styrkor hotar de ökande attackerna och självmordsbombningarna, som sprider sig över gränsen in i grannländerna, stabiliteten och försörjningen för miljontals människor i hela regionen. Barnen är i allvarlig fara på grund av den försämrade humanitära situationen, med en allt otryggare livsmedelsförsörjning i kombination med bristande tillgång till utbildning, säkert dricksvatten och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

D.

Trots framstötar från nigerianska och regionala väpnade styrkor hotar de ökande attackerna och självmordsbombningarna, som sprider sig över gränsen in i grannländerna, stabiliteten och försörjningen för miljontals människor i hela regionen. Barnen är i allvarlig fara på grund av den försämrade humanitära situationen, med en allt otryggare livsmedelsförsörjning i kombination med bristande tillgång till utbildning, säkert dricksvatten och hälso- och sjukvård.

| E. | FN uppskattar att våldet i delstaterna Borno, Yobe och Adamawa nyligen lett till att antalet internflyktingar ökat dramatiskt till 2,1 miljoner personer, varav 58 procent är barn, enligt IOM. Över 3 miljoner människor har drabbats av upproret som helhet, och 5,5 miljoner är i behov av humanitärt bistånd i Tchadsjöns bäcken. |
| --- | --- |

E.

FN uppskattar att våldet i delstaterna Borno, Yobe och Adamawa nyligen lett till att antalet internflyktingar ökat dramatiskt till 2,1 miljoner personer, varav 58 procent är barn, enligt IOM. Över 3 miljoner människor har drabbats av upproret som helhet, och 5,5 miljoner är i behov av humanitärt bistånd i Tchadsjöns bäcken.

| F. | Nigeria har lyckats genomföra huvudsakligen fredliga president- och guvernörsval trots att Boko Haram hotat att störa valen. Nigeria och dess grannländer inrättade en multinationell gemensam insatsstyrka den 11 juni 2015 i Abuja för att följa de beslut som fattades i Niamey i januari 2015 beträffande kampen mot Boko Haram. |
| --- | --- |

F.

Nigeria har lyckats genomföra huvudsakligen fredliga president- och guvernörsval trots att Boko Haram hotat att störa valen. Nigeria och dess grannländer inrättade en multinationell gemensam insatsstyrka den 11 juni 2015 i Abuja för att följa de beslut som fattades i Niamey i januari 2015 beträffande kampen mot Boko Haram.

| G. | Boko Haram har bortfört mer än 2 000 kvinnor och flickor i Nigeria sedan 2009, medräknat kidnappningen av 276 skolflickor från Chibok i nordöstra delen av landet den 14 april 2014, ett dåd som skakade hela världen och gav upphov till en internationell kampanj (”Bring back our Girls”) för att rädda dem. Nästan ett och ett halvt år senare har mer än 200 av de flickor som togs till fånga i denna incident fortfarande inte återfunnits. |
| --- | --- |

G.

Boko Haram har bortfört mer än 2 000 kvinnor och flickor i Nigeria sedan 2009, medräknat kidnappningen av 276 skolflickor från Chibok i nordöstra delen av landet den 14 april 2014, ett dåd som skakade hela världen och gav upphov till en internationell kampanj (”Bring back our Girls”) för att rädda dem. Nästan ett och ett halvt år senare har mer än 200 av de flickor som togs till fånga i denna incident fortfarande inte återfunnits.

| H. | Många fler barn har sedan dess försvunnit, eller bortförts eller rekryterats som soldater och hushållsarbetare, och flickorna utsätts för våldtäkter och tvångsäktenskap eller tvingas konvertera till islam. Sedan april 2015 har cirka 300 andra flickor som räddats av nigerianska säkerhetsstyrkor från terroristfästen och omkring 60 andra som lyckats fly från sina fångvaktare från andra platser beskrivit sina liv i fångenskap för Human Rights Watch som en tillvaro av dagligt våld och terror, med fysiska och psykiska övergrepp. Enligt FN:s särskilda representant för barn och väpnad konflikt var den väpnade konflikten i nordöstra Nigeria under det förflutna året en av världens dödligaste för barn, med mord, ökande rekrytering och utnyttjande av barn, otaliga bortföranden och sexuellt våld mot flickor. Unicef uppger att mer än 23 000 barn har skilts från sina föräldrar och tvingats fly sina hem på grund av våldet, för att rädda sina liv inom Nigeria eller korsa gränsen till Kamerun, Tchad och Niger. |
| --- | --- |

H.

Många fler barn har sedan dess försvunnit, eller bortförts eller rekryterats som soldater och hushållsarbetare, och flickorna utsätts för våldtäkter och tvångsäktenskap eller tvingas konvertera till islam. Sedan april 2015 har cirka 300 andra flickor som räddats av nigerianska säkerhetsstyrkor från terroristfästen och omkring 60 andra som lyckats fly från sina fångvaktare från andra platser beskrivit sina liv i fångenskap för Human Rights Watch som en tillvaro av dagligt våld och terror, med fysiska och psykiska övergrepp. Enligt FN:s särskilda representant för barn och väpnad konflikt var den väpnade konflikten i nordöstra Nigeria under det förflutna året en av världens dödligaste för barn, med mord, ökande rekrytering och utnyttjande av barn, otaliga bortföranden och sexuellt våld mot flickor. Unicef uppger att mer än 23 000 barn har skilts från sina föräldrar och tvingats fly sina hem på grund av våldet, för att rädda sina liv inom Nigeria eller korsa gränsen till Kamerun, Tchad och Niger.

| I. | De flesta av de barn som lever i flyktingläger har förlorat ena eller båda föräldrarna (döda eller saknade) samt syskon och andra anhöriga. Trots att ett antal internationella och nationella humanitära organisationer är verksamma i lägren är tillgången till grundläggande rättigheter för många av dessa barn – inklusive mat, bostäder (överfulla och ohälsosamma), sjukvård och utbildning – fortfarande urusel. |
| --- | --- |

I.

De flesta av de barn som lever i flyktingläger har förlorat ena eller båda föräldrarna (döda eller saknade) samt syskon och andra anhöriga. Trots att ett antal internationella och nationella humanitära organisationer är verksamma i lägren är tillgången till grundläggande rättigheter för många av dessa barn – inklusive mat, bostäder (överfulla och ohälsosamma), sjukvård och utbildning – fortfarande urusel.

| J. | Det finns minst 208 000 barn utan tillgång till utbildning, 83 000 barn saknar tillgång till säkert vatten i regionen (Nigeria, Kamerun, Tchad och Niger) och 23 000 barn i nordöstra Nigeria har skilts från sina familjer. |
| --- | --- |

J.

Det finns minst 208 000 barn utan tillgång till utbildning, 83 000 barn saknar tillgång till säkert vatten i regionen (Nigeria, Kamerun, Tchad och Niger) och 23 000 barn i nordöstra Nigeria har skilts från sina familjer.

| K. | Antalet attacker av Boko Haram har ökat i Nigeria, liksom i angränsande Kamerun, Tchad och Niger. Boko Haram fortsätter att föra bort barn och kvinnor för att låta dem bära sprängladdningar och utnyttjar dem därmed, utan deras vetskap, som självmordsbombare. Vissa av de som hade sökt tillflykt på Tchads sida av Tchadsjön har återigen blivit måltavlor för samma terrorister på Tchads territorium. |
| --- | --- |

K.

Antalet attacker av Boko Haram har ökat i Nigeria, liksom i angränsande Kamerun, Tchad och Niger. Boko Haram fortsätter att föra bort barn och kvinnor för att låta dem bära sprängladdningar och utnyttjar dem därmed, utan deras vetskap, som självmordsbombare. Vissa av de som hade sökt tillflykt på Tchads sida av Tchadsjön har återigen blivit måltavlor för samma terrorister på Tchads territorium.

| L. | I juni 2015 gav EU 21 miljoner euro i humanitärt bistånd för att hjälpa fördrivna människor i Nigeria och grannländerna som drabbats av terroristorganisationernas våld. |
| --- | --- |

L.

I juni 2015 gav EU 21 miljoner euro i humanitärt bistånd för att hjälpa fördrivna människor i Nigeria och grannländerna som drabbats av terroristorganisationernas våld.

| M. | Unicef ökar nu tillsammans med regeringar och partner i Nigeria, Kamerun, Tchad och Niger sina insatser för att hjälpa tusentals barn och deras familjer i regionen genom att ge tillgång till säkert vatten, utbildning, terapi och psykologiskt stöd samt vaccinering och behandling av grav akut undernäring. Unicef har bara mottagit 32 procent av de 50,3 miljoner som krävs i år för dess humanitära insatser i hela regionen runt Tchadsjön. |
| --- | --- |

M.

Unicef ökar nu tillsammans med regeringar och partner i Nigeria, Kamerun, Tchad och Niger sina insatser för att hjälpa tusentals barn och deras familjer i regionen genom att ge tillgång till säkert vatten, utbildning, terapi och psykologiskt stöd samt vaccinering och behandling av grav akut undernäring. Unicef har bara mottagit 32 procent av de 50,3 miljoner som krävs i år för dess humanitära insatser i hela regionen runt Tchadsjön.

| N. | Vissa av de bortförda kvinnorna och flickorna som har rymt eller som har räddats eller fritagits återvänder hem gravida och i akut behov av reproduktiv hälsa och mödravård, medan andra saknar tillgång till grundläggande hälsoscreening efter våldtäkter, posttraumatisk vård, socialt stöd samt terapi efter våldtäkter, enligt Human Rights Watch. Kommissionen har meddelat att kvinnorna, om graviditeten leder till outhärdligt lidande, måste få tillgång till hela utbudet av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa utifrån sitt medicinska tillstånd, och bekräftar därmed att internationell humanitär rätt under alla omständigheter ska ha företräde. |
| --- | --- |

N.

Vissa av de bortförda kvinnorna och flickorna som har rymt eller som har räddats eller fritagits återvänder hem gravida och i akut behov av reproduktiv hälsa och mödravård, medan andra saknar tillgång till grundläggande hälsoscreening efter våldtäkter, posttraumatisk vård, socialt stöd samt terapi efter våldtäkter, enligt Human Rights Watch. Kommissionen har meddelat att kvinnorna, om graviditeten leder till outhärdligt lidande, måste få tillgång till hela utbudet av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa utifrån sitt medicinska tillstånd, och bekräftar därmed att internationell humanitär rätt under alla omständigheter ska ha företräde.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt Boko Harams brott, inklusive terroristräderna och självmordsbombningarna i Tchad, Kamerun och Niger. Parlamentet står bakom offren och uttrycker sitt deltagande med alla familjer som har förlorat anhöriga. Parlamentet fördömer det pågående oupphörliga våldet i Nigerias delstater Borno, Yobe och Adamawa och andra städer i landet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt Boko Harams brott, inklusive terroristräderna och självmordsbombningarna i Tchad, Kamerun och Niger. Parlamentet står bakom offren och uttrycker sitt deltagande med alla familjer som har förlorat anhöriga. Parlamentet fördömer det pågående oupphörliga våldet i Nigerias delstater Borno, Yobe och Adamawa och andra städer i landet.

| 2. | Europaparlamentet beklagar djupt de dåd som har lett till massfördrivningar av oskyldiga barn, och efterlyser omedelbara samordnade internationella åtgärder för att bistå arbetet i FN-organ och icke-statliga organisationer i syfte att förhindra att fördrivna barn och ungdomar utsätts för sexuellt slaveri och andra former av sexuellt våld och kidnappningar och tvingas in i en väpnad konflikt mot civila mål, regeringsmål och militära mål i Nigeria av terroristsekten Boko Haram. Parlamentet betonar att det är oerhört viktigt att vederbörligen skydda barns rättigheter i Nigeria, ett land där över 40 procent av den totala befolkningen är mellan 0 och 14 år. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar djupt de dåd som har lett till massfördrivningar av oskyldiga barn, och efterlyser omedelbara samordnade internationella åtgärder för att bistå arbetet i FN-organ och icke-statliga organisationer i syfte att förhindra att fördrivna barn och ungdomar utsätts för sexuellt slaveri och andra former av sexuellt våld och kidnappningar och tvingas in i en väpnad konflikt mot civila mål, regeringsmål och militära mål i Nigeria av terroristsekten Boko Haram. Parlamentet betonar att det är oerhört viktigt att vederbörligen skydda barns rättigheter i Nigeria, ett land där över 40 procent av den totala befolkningen är mellan 0 och 14 år.

| 3. | Europaparlamentet anser att icke-rättsliga åtgärder bör övervägas som ett alternativ till åtal och fängelsestraff när det gäller barn som tidigare varit knutna till Boko Haram eller andra väpnade grupper. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att icke-rättsliga åtgärder bör övervägas som ett alternativ till åtal och fängelsestraff när det gäller barn som tidigare varit knutna till Boko Haram eller andra väpnade grupper.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar det senaste beskedet från kommissionen om ytterligare medel för att stärka brådskande humanitärt bistånd till regionen. Parlamentet uttrycker dock allvarlig oro över finansieringsklyftan mellan åtaganden och faktiska utbetalningar till Unicefs insatser i regionen när det gäller det internationella samfundet i stort. Parlamentet uppmanar givarländerna att infria sina åtaganden utan dröjsmål för att tillgodose det kroniska behovet av tillgång till grundläggande tjänster som dricksvatten, grundläggande sjukvård och utbildning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar det senaste beskedet från kommissionen om ytterligare medel för att stärka brådskande humanitärt bistånd till regionen. Parlamentet uttrycker dock allvarlig oro över finansieringsklyftan mellan åtaganden och faktiska utbetalningar till Unicefs insatser i regionen när det gäller det internationella samfundet i stort. Parlamentet uppmanar givarländerna att infria sina åtaganden utan dröjsmål för att tillgodose det kroniska behovet av tillgång till grundläggande tjänster som dricksvatten, grundläggande sjukvård och utbildning.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Nigerias president och hans nyligen utsedda federala regering att vidta kraftfulla åtgärder för att skydda civilbefolkningen, lägga särskild vikt vid skyddet av kvinnor och flickor, prioritera kvinnors och barns rättigheter i kampen mot extremism, hjälpa offren och lagföra missdådare samt säkerställa kvinnornas deltagande i beslutsfattandet på alla nivåer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Nigerias president och hans nyligen utsedda federala regering att vidta kraftfulla åtgärder för att skydda civilbefolkningen, lägga särskild vikt vid skyddet av kvinnor och flickor, prioritera kvinnors och barns rättigheter i kampen mot extremism, hjälpa offren och lagföra missdådare samt säkerställa kvinnornas deltagande i beslutsfattandet på alla nivåer.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Nigerias regering att, såsom utlovats av president Buhari, inleda en skyndsam, oberoende och grundlig utredning av brott enligt folkrätten och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, begångna av alla parter i konflikten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Nigerias regering att, såsom utlovats av president Buhari, inleda en skyndsam, oberoende och grundlig utredning av brott enligt folkrätten och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, begångna av alla parter i konflikten.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar förändringen i det militära ledarskapet och kräver att alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna och brott som begåtts av både terrorister och nigerianska säkerhetsstyrkor utreds, så att man kommer till rätta med den bristande ansvarsskyldighet som observerades under den förre presidenten. Parlamentet välkomnar president Buharis löfte att utreda uppgifter om att nigerianska militära styrkor gjort sig skyldiga till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, krigsförbrytelser och handlingar som kan utgöra brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar förändringen i det militära ledarskapet och kräver att alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna och brott som begåtts av både terrorister och nigerianska säkerhetsstyrkor utreds, så att man kommer till rätta med den bristande ansvarsskyldighet som observerades under den förre presidenten. Parlamentet välkomnar president Buharis löfte att utreda uppgifter om att nigerianska militära styrkor gjort sig skyldiga till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, krigsförbrytelser och handlingar som kan utgöra brott mot mänskligheten.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar presidenten i Förbundsrepubliken att ta itu med de utmaningar som följer av alla kampanjlöften och de senaste uttalandena, av vilka de viktigaste är att betvinga terroristhotet, göra respekten för de mänskliga rättigheterna och humanitär rätt till en grundpelare för militära operationer, hämta hem flickorna från Chibok och alla andra bortförda kvinnor och barn vid liv och oskadda, ta itu med det ständigt växande problemet med undernäring samt bekämpa korruption och straffrihet i syfte att avskräcka från framtida övergrepp och verka för rättvisa för alla brottsoffer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar presidenten i Förbundsrepubliken att ta itu med de utmaningar som följer av alla kampanjlöften och de senaste uttalandena, av vilka de viktigaste är att betvinga terroristhotet, göra respekten för de mänskliga rättigheterna och humanitär rätt till en grundpelare för militära operationer, hämta hem flickorna från Chibok och alla andra bortförda kvinnor och barn vid liv och oskadda, ta itu med det ständigt växande problemet med undernäring samt bekämpa korruption och straffrihet i syfte att avskräcka från framtida övergrepp och verka för rättvisa för alla brottsoffer.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de nigerianska myndigheterna och det internationella samfundet att samarbeta nära och att öka ansträngningarna för att vända den ständiga trenden mot ytterligare fördrivning av människor. Parlamentet välkomnar den beslutsamhet som de 13 deltagande länderna uttryckte på det regionala toppmötet i Niamey den 20–21 januari 2015, särskilt Tchads engagemang för att tillsammans med Kamerun och Niger ta upp kampen mot terroristhoten från Boko Haram. Parlamentet uppmanar den multinationella gemensamma insatsstyrkan att samvetsgrant iaktta internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt i sina insatser mot Boko Haram. Parlamentet upprepar att enbart en militär strategi inte kommer att räcka till för att bekämpa Boko Harams uppror. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar de nigerianska myndigheterna och det internationella samfundet att samarbeta nära och att öka ansträngningarna för att vända den ständiga trenden mot ytterligare fördrivning av människor. Parlamentet välkomnar den beslutsamhet som de 13 deltagande länderna uttryckte på det regionala toppmötet i Niamey den 20–21 januari 2015, särskilt Tchads engagemang för att tillsammans med Kamerun och Niger ta upp kampen mot terroristhoten från Boko Haram. Parlamentet uppmanar den multinationella gemensamma insatsstyrkan att samvetsgrant iaktta internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt i sina insatser mot Boko Haram. Parlamentet upprepar att enbart en militär strategi inte kommer att räcka till för att bekämpa Boko Harams uppror.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att Boko Haram uppstod till följd av missnöje med vanstyre, utbredd korruption och stora orättvisor i det nigerianska samhället. Parlamentet uppmanar de nigerianska myndigheterna att undanröja korruption, misskötsel och ineffektivitet inom de offentliga institutionerna och armén samt främja rättvis beskattning. Parlamentet efterlyser åtgärder för att beröva Boko Haram dess olagliga inkomstkällor genom samarbete med grannländerna, särskilt med avseende på smuggling och olaglig handel. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att Boko Haram uppstod till följd av missnöje med vanstyre, utbredd korruption och stora orättvisor i det nigerianska samhället. Parlamentet uppmanar de nigerianska myndigheterna att undanröja korruption, misskötsel och ineffektivitet inom de offentliga institutionerna och armén samt främja rättvis beskattning. Parlamentet efterlyser åtgärder för att beröva Boko Haram dess olagliga inkomstkällor genom samarbete med grannländerna, särskilt med avseende på smuggling och olaglig handel.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt det internationella samfundet att hjälpa Nigeria och de grannländer som hyser flyktingar (Kamerun, Tchad och Niger) att tillhandahålla allt nödvändigt medicinskt och psykologiskt stöd till de behövande. Parlamentet vädjar till myndigheterna i regionen att underlätta tillgången till hela utbudet av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa för våldtagna kvinnor och flickor, i enlighet med den gemensamma artikel 3 i Genèvekonventionerna. Parlamentet betonar behovet att införa en universell standard för behandling av offer för krigsvåldtäkter och säkerställa att internationell humanitär rätt ges företräde i samband med väpnade konflikter. Parlamentet uttrycker sin odelade medkänsla med de kvinnor och barn som har överlevt Boko Harams blinda terrorism. Parlamentet efterlyser särskilda utbildningsprogram för kvinnor och barn som fallit offer för krig och för samhället som helhet, för att hjälpa dem att övervinna den terror de upplevt, ge lämplig och uttömmande information, bekämpa stigmatisering och social utestängning samt hjälpa dem att bli uppskattade medlemmar av samhället. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kraftfullt det internationella samfundet att hjälpa Nigeria och de grannländer som hyser flyktingar (Kamerun, Tchad och Niger) att tillhandahålla allt nödvändigt medicinskt och psykologiskt stöd till de behövande. Parlamentet vädjar till myndigheterna i regionen att underlätta tillgången till hela utbudet av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa för våldtagna kvinnor och flickor, i enlighet med den gemensamma artikel 3 i Genèvekonventionerna. Parlamentet betonar behovet att införa en universell standard för behandling av offer för krigsvåldtäkter och säkerställa att internationell humanitär rätt ges företräde i samband med väpnade konflikter. Parlamentet uttrycker sin odelade medkänsla med de kvinnor och barn som har överlevt Boko Harams blinda terrorism. Parlamentet efterlyser särskilda utbildningsprogram för kvinnor och barn som fallit offer för krig och för samhället som helhet, för att hjälpa dem att övervinna den terror de upplevt, ge lämplig och uttömmande information, bekämpa stigmatisering och social utestängning samt hjälpa dem att bli uppskattade medlemmar av samhället.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt kommissionen att prioritera stöd till fördrivna barn och ungdomar i Nigeria, Kamerun, Tchad och Niger, med särskilt fokus på skydd mot alla former av grymhet och könsrelaterat våld och på tillgång till utbildning, sjukvård och säkert dricksvatten, inom ramen för förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kraftfullt kommissionen att prioritera stöd till fördrivna barn och ungdomar i Nigeria, Kamerun, Tchad och Niger, med särskilt fokus på skydd mot alla former av grymhet och könsrelaterat våld och på tillgång till utbildning, sjukvård och säkert dricksvatten, inom ramen för förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Nigerias regering att vidta åtgärder för att underlätta återvändandet för fördrivna personer, särskilt barn, garantera deras säkerhet och ge stöd till icke-statliga organisationer i deras ansträngningar för att förbättra förhållandena i lägren för människor som fördrivits till följd av konflikten, bland annat genom bättre hygien och renhållning för att förhindra eventuell spridning av sjukdomar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Nigerias regering att vidta åtgärder för att underlätta återvändandet för fördrivna personer, särskilt barn, garantera deras säkerhet och ge stöd till icke-statliga organisationer i deras ansträngningar för att förbättra förhållandena i lägren för människor som fördrivits till följd av konflikten, bland annat genom bättre hygien och renhållning för att förhindra eventuell spridning av sjukdomar.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Förbundsrepubliken Nigerias regering och parlament samt representanterna för Ecowas och Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Förbundsrepubliken Nigerias regering och parlament samt representanterna för Ecowas och Afrikanska unionen.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2014)0008.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0185.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/34

---

P8_TA(2015)0345

Fallet Ali Mohammed al-Nimr

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om fallet Ali Mohammed al-Nimr (2015/2883(RSP))

(2017/C 349/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 12 februari 2015 om fallet Raif Badawi, Saudiarabien (1) och av den 11 mars 2014 om Saudiarabien, dess förbindelser med EU och dess roll i Mellanöstern och Nordafrika (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 12 februari 2015 om fallet Raif Badawi, Saudiarabien (1) och av den 11 mars 2014 om Saudiarabien, dess förbindelser med EU och dess roll i Mellanöstern och Nordafrika (2),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet, vilka antogs i juni 1998 och uppdaterades i april 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet, vilka antogs i juni 1998 och uppdaterades i april 2013,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner, särskilt resolutionen av den 18 december 2014 om ett moratorium för dödsstraffet (A/RES/69/186), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner, särskilt resolutionen av den 18 december 2014 om ett moratorium för dödsstraffet (A/RES/69/186),

| — | med beaktande av uttalandet av den 22 september 2015 av FN:s människorättsexperter om fallet Ali Mohammed al-Nimr, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 22 september 2015 av FN:s människorättsexperter om fallet Ali Mohammed al-Nimr,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, där det föreskrivs att var och en har rätt till yttrandefrihet, och av artikel 4, som förbjuder tortyr, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, där det föreskrivs att var och en har rätt till yttrandefrihet, och av artikel 4, som förbjuder tortyr,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om försvarare av de mänskliga rättigheterna, vilka antogs i juni 2004 och sågs över 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om försvarare av de mänskliga rättigheterna, vilka antogs i juni 2004 och sågs över 2008,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som Saudiarabien är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som Saudiarabien är part i,

| — | med beaktande av artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av Arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, som Saudiarabien är part i, särskilt artikel 32.1 som garanterar rätten till information samt åsiktsfrihet och yttrandefrihet, och artikel 8 som förbjuder fysisk eller psykisk tortyr och grym, förnedrande, förödmjukande eller omänsklig behandling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, som Saudiarabien är part i, särskilt artikel 32.1 som garanterar rätten till information samt åsiktsfrihet och yttrandefrihet, och artikel 8 som förbjuder fysisk eller psykisk tortyr och grym, förnedrande, förödmjukande eller omänsklig behandling,

| — | med beaktande av det nyligen inträffade fallet där döden genom halshuggning blev domen för en annan ung förbrytare, Dawoud al-Marhoon, som vid 17 års ålder påstås ha torterats och tvingats att underteckna en bekännelse, som av tjänstemän användes för att döma honom, efter det att han gripits i samband med protester i Saudiarabiens östra provins i maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nyligen inträffade fallet där döden genom halshuggning blev domen för en annan ung förbrytare, Dawoud al-Marhoon, som vid 17 års ålder påstås ha torterats och tvingats att underteckna en bekännelse, som av tjänstemän användes för att döma honom, efter det att han gripits i samband med protester i Saudiarabiens östra provins i maj 2012,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Tjugoettårige Ali Mohammed al-Nimr, som är brorson till en framträdande oliktänkare, ådömdes i maj 2015 av Saudiarabiens högsta domstol dödsstraff, som enligt utsago ska verkställas genom halshuggning och därefter följas av korsfästelse. Bland åtalspunkterna mot honom märks omstörtande verksamhet, upplopp, protester, rån och medlemskap i en terroristgrupp. Vid den tidpunkt då Ali al-Nimr greps då han demonstrerade för demokrati och lika rättigheter i Saudiarabien hade han ännu inte fyllt 18 år, vilket innebar att han fortfarande var underårig. Han dömdes till döden med anledning av protester i Saudiarabiens östra provins, där befolkningen huvudsakligen består av shiamuslimer. Det hävdas från trovärdigt håll att Ali al-Nimr blev torterad och tvingades underteckna sin bekännelse. Han har inte fått några som helst garantier, vare sig för en säker rättegång eller för korrekt rättsprocess i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

A.

Tjugoettårige Ali Mohammed al-Nimr, som är brorson till en framträdande oliktänkare, ådömdes i maj 2015 av Saudiarabiens högsta domstol dödsstraff, som enligt utsago ska verkställas genom halshuggning och därefter följas av korsfästelse. Bland åtalspunkterna mot honom märks omstörtande verksamhet, upplopp, protester, rån och medlemskap i en terroristgrupp. Vid den tidpunkt då Ali al-Nimr greps då han demonstrerade för demokrati och lika rättigheter i Saudiarabien hade han ännu inte fyllt 18 år, vilket innebar att han fortfarande var underårig. Han dömdes till döden med anledning av protester i Saudiarabiens östra provins, där befolkningen huvudsakligen består av shiamuslimer. Det hävdas från trovärdigt håll att Ali al-Nimr blev torterad och tvingades underteckna sin bekännelse. Han har inte fått några som helst garantier, vare sig för en säker rättegång eller för korrekt rättsprocess i enlighet med internationell rätt.

| B. | Att någon döms till döden för ett brott han begått när han ännu var ett barn, och efter påståenden om tortyr, det är oförenligt med Saudiarabiens internationella förpliktelser. |
| --- | --- |

B.

Att någon döms till döden för ett brott han begått när han ännu var ett barn, och efter påståenden om tortyr, det är oförenligt med Saudiarabiens internationella förpliktelser.

| C. | Förbudet mot tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller straff finns med i alla internationella och regionala instrument för de mänskliga rättigheterna och utgör en regel i internationell sedvanerätt, som alltså är bindande för alla stater, antingen de undertecknat de relevanta internationella överenskommelserna eller inte. |
| --- | --- |

C.

Förbudet mot tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller straff finns med i alla internationella och regionala instrument för de mänskliga rättigheterna och utgör en regel i internationell sedvanerätt, som alltså är bindande för alla stater, antingen de undertecknat de relevanta internationella överenskommelserna eller inte.

| D. | Ökningen av antalet dödsdomar står i nära samband med utslagen från Saudiarabiens särskilda brottmålsdomstol i rättegångar mot terroristrelaterade brott. Enligt internationella människorättsorganisationer utfördes minst 175 avrättningar i Saudiarabien mellan augusti 2014 och juni 2015. |
| --- | --- |

D.

Ökningen av antalet dödsdomar står i nära samband med utslagen från Saudiarabiens särskilda brottmålsdomstol i rättegångar mot terroristrelaterade brott. Enligt internationella människorättsorganisationer utfördes minst 175 avrättningar i Saudiarabien mellan augusti 2014 och juni 2015.

| E. | Detta fall är ett av många fall där hårda domar har avkunnats mot saudiska aktivister som trakasseras och förföljs för att de uttryckt sina åsikter. Flera av dem har dömts enligt förfaranden som inte lever upp till internationella normer för rättvisa rättegångar, vilket bekräftades av FN:s f.d. högkommissarie för mänskliga rättigheter i juli 2014. |
| --- | --- |

E.

Detta fall är ett av många fall där hårda domar har avkunnats mot saudiska aktivister som trakasseras och förföljs för att de uttryckt sina åsikter. Flera av dem har dömts enligt förfaranden som inte lever upp till internationella normer för rättvisa rättegångar, vilket bekräftades av FN:s f.d. högkommissarie för mänskliga rättigheter i juli 2014.

| F. | I artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna står det att envar har rätt till åsiktsfrihet och yttrandefrihet, och denna rättighet gäller både på internet och utanför det. Denna rätt innefattar frihet för envar att utan ingripanden hysa åsikter och frihet att söka, mottaga och sprida upplysningar och tankar genom varje slags uttrycksmedel och utan hänsyn till gränser. |
| --- | --- |

F.

I artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna står det att envar har rätt till åsiktsfrihet och yttrandefrihet, och denna rättighet gäller både på internet och utanför det. Denna rätt innefattar frihet för envar att utan ingripanden hysa åsikter och frihet att söka, mottaga och sprida upplysningar och tankar genom varje slags uttrycksmedel och utan hänsyn till gränser.

| G. | Saudiarabiens FN-ambassadör i Genève, H.E. Faisal bin Hassan Trad, har utnämnts till ordförande för en panel av oberoende experter vid FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

G.

Saudiarabiens FN-ambassadör i Genève, H.E. Faisal bin Hassan Trad, har utnämnts till ordförande för en panel av oberoende experter vid FN:s råd för mänskliga rättigheter.

| H. | Om det inleddes en dialog om mänskliga rättigheter mellan Konungariket Saudiarabien och EU skulle detta kunna bli ett konstruktivt steg för att förbättra den ömsesidiga förståelsen och främja reformer i landet, bland annat en reform av rättsväsendet. |
| --- | --- |

H.

Om det inleddes en dialog om mänskliga rättigheter mellan Konungariket Saudiarabien och EU skulle detta kunna bli ett konstruktivt steg för att förbättra den ömsesidiga förståelsen och främja reformer i landet, bland annat en reform av rättsväsendet.

| I. | Saudiarabien är en inflytelserik och viktig politisk och ekonomisk aktör i regionen Mellanöstern och Nordafrika. |
| --- | --- |

I.

Saudiarabien är en inflytelserik och viktig politisk och ekonomisk aktör i regionen Mellanöstern och Nordafrika.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt dödsdomen mot Ali Mohammed al-Nimr. Parlamentet fördömer än en gång tillämpningen av dödsstraffet och ger sitt starka stöd till att det införs ett moratorium som ett steg på väg mot dess avskaffande. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer skarpt dödsdomen mot Ali Mohammed al-Nimr. Parlamentet fördömer än en gång tillämpningen av dödsstraffet och ger sitt starka stöd till att det införs ett moratorium som ett steg på väg mot dess avskaffande.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Saudiarabiens myndigheter, och framför allt Hans Majestät Saudiarabiens konung Salman bin Abdulaziz Al Saud, att stoppa avrättningen av Ali Mohammed al-Nimr och benåda honom eller omvandla hans straff. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att använda alla sina diplomatiska redskap och göra allt för att omedelbart stoppa avrättningen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Saudiarabiens myndigheter, och framför allt Hans Majestät Saudiarabiens konung Salman bin Abdulaziz Al Saud, att stoppa avrättningen av Ali Mohammed al-Nimr och benåda honom eller omvandla hans straff. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att använda alla sina diplomatiska redskap och göra allt för att omedelbart stoppa avrättningen.

| 3. | Europaparlamentet erinrar Konungariket Saudiarabien om att landet är part i konventionen om barnets rättigheter, som strängt förbjuder att brott som begåtts av någon som inte fyllt 18 år straffas med döden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erinrar Konungariket Saudiarabien om att landet är part i konventionen om barnets rättigheter, som strängt förbjuder att brott som begåtts av någon som inte fyllt 18 år straffas med döden.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de saudiska myndigheterna att avskaffa den särskilda brottmålsdomstolen, som inrättades 2008 för att döma i terroristmål, men alltmer används för att lagföra fredliga oliktänkare i till synes politiskt motiverade fall och i förfaranden som strider mot den grundläggande rätten till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de saudiska myndigheterna att avskaffa den särskilda brottmålsdomstolen, som inrättades 2008 för att döma i terroristmål, men alltmer används för att lagföra fredliga oliktänkare i till synes politiskt motiverade fall och i förfaranden som strider mot den grundläggande rätten till en rättvis rättegång.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Saudiarabiens regering att se till att det omedelbart görs en opartisk utredning av den påstådda tortyren, och att tillförsäkra Ali Mohammed al-Nimr all den läkarvård han kan tänkas behöva, tillsammans med möjligheter att regelbundet kontakta sin familj och sina advokater. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Saudiarabiens regering att se till att det omedelbart görs en opartisk utredning av den påstådda tortyren, och att tillförsäkra Ali Mohammed al-Nimr all den läkarvård han kan tänkas behöva, tillsammans med möjligheter att regelbundet kontakta sin familj och sina advokater.

| 6. | Europaparlamentet erinrar Saudiarabien om dess åtaganden i egenskap av att vara medlem av FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet konstaterar att Saudiarabien nyligen utnämnts till ordförande för en panel av oberoende experter vid FN:s råd för mänskliga rättigheter och uppmanar med kraft och eftertryck Saudiarabiens myndigheter att se till att landet respekterar mänskliga rättigheter och grundläggande friheter på ett sätt som står i konsekvens med en sådan internationell roll. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar Saudiarabien om dess åtaganden i egenskap av att vara medlem av FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet konstaterar att Saudiarabien nyligen utnämnts till ordförande för en panel av oberoende experter vid FN:s råd för mänskliga rättigheter och uppmanar med kraft och eftertryck Saudiarabiens myndigheter att se till att landet respekterar mänskliga rättigheter och grundläggande friheter på ett sätt som står i konsekvens med en sådan internationell roll.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkt mekanism för dialog mellan EU och Saudiarabien om frågor i anslutning till mänskliga rättigheter, och ett utbyte av sakkunniga på rättsväsen och juridiska frågor för att stärka skyddet av den enskildes rättigheter i Konungariket Saudiarabien, i linje med den process för reform av rättsväsendet som landet genomfört. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Konungariket Saudiarabien att fortsätta med de nödvändiga reformerna till förmån för mänskliga rättigheter, särskilt de som handlar om begränsning av dödsstraffet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterlyser en förstärkt mekanism för dialog mellan EU och Saudiarabien om frågor i anslutning till mänskliga rättigheter, och ett utbyte av sakkunniga på rättsväsen och juridiska frågor för att stärka skyddet av den enskildes rättigheter i Konungariket Saudiarabien, i linje med den process för reform av rättsväsendet som landet genomfört. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Konungariket Saudiarabien att fortsätta med de nödvändiga reformerna till förmån för mänskliga rättigheter, särskilt de som handlar om begränsning av dödsstraffet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Saudiarabien att underteckna och ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som trädde i kraft 1976 och där det står att ”varje människa har en inneboende rätt till livet”. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Saudiarabien att underteckna och ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som trädde i kraft 1976 och där det står att ”varje människa har en inneboende rätt till livet”.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över den ökning av antalet dödsdomar som rapporteras i Konungariket Saudiarabien och över att landets domstolar i så alarmerande hög grad avkunnat dödsdomar under 2015. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över den ökning av antalet dödsdomar som rapporteras i Konungariket Saudiarabien och över att landets domstolar i så alarmerande hög grad avkunnat dödsdomar under 2015.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt medlemsstaternas regeringar och parlament, Hans Majestät konung Salman bin Abdulaziz Al Saud, Konungariket Saudiarabiens regering, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt medlemsstaternas regeringar och parlament, Hans Majestät konung Salman bin Abdulaziz Al Saud, Konungariket Saudiarabiens regering, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s råd för mänskliga rättigheter.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0037.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0207.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/37

---

P8_TA(2015)0347

Hypotekslagstiftning och riskfyllda finansiella instrument i EU: fallet Spanien

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om hypotekslagstiftning och riskfyllda finansiella instrument i Spanien (2015/2740(RSP))

(2017/C 349/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av framställning nr 626/2011 och 15 andra om hypotekslagstiftning i Spanien (179/2012, 644/2012, 783/2012, 1669/2012, 0996/2013, 1345/2013, 1249/2013, 1436/2013, 1705/2013, 1736/2013, 2120/2013, 2159/2013, 2440/2013, 2563/2013 och 2610/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställning nr 626/2011 och 15 andra om hypotekslagstiftning i Spanien (179/2012, 644/2012, 783/2012, 1669/2012, 0996/2013, 1345/2013, 1249/2013, 1436/2013, 1705/2013, 1736/2013, 2120/2013, 2159/2013, 2440/2013, 2563/2013 och 2610/2013),

| — | med beaktande av framställning nr 513/2012 och 21 andra om riskfyllda finansiella instrument i Spanien (548/2012, 676/2012, 677/2012, 785/2012, 788/2012, 949/2012, 1044/2012, 1247/2012, 1343/2012, 1498/2012, 1662/2012, 1761/2012, 1851/2012, 1864/2012, 169/2013, 171/2013, 2206/2013, 2215/2013, 2228/2013, 2243/2013 och 2274/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställning nr 513/2012 och 21 andra om riskfyllda finansiella instrument i Spanien (548/2012, 676/2012, 677/2012, 785/2012, 788/2012, 949/2012, 1044/2012, 1247/2012, 1343/2012, 1498/2012, 1662/2012, 1761/2012, 1851/2012, 1864/2012, 169/2013, 171/2013, 2206/2013, 2215/2013, 2228/2013, 2243/2013 och 2274/2013),

| — | med beaktande av förhandlingarna i utskottet för framställningar med de berörda framställarna, varav den senaste den 16 april 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingarna i utskottet för framställningar med de berörda framställarna, varav den senaste den 16 april 2015,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/17/EU av den 4 februari 2014 om konsumentkreditavtal som avser bostadsfastighet och om ändring av direktiven 2008/48/EG och 2013/36/EU och förordning (EU) nr 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/17/EU av den 4 februari 2014 om konsumentkreditavtal som avser bostadsfastighet och om ändring av direktiven 2008/48/EG och 2013/36/EU och förordning (EU) nr 1093/2010 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (2),

| — | med beaktande av rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal (3),

| — | med beaktande av kommissionens uttalande – i den gemensamma debatten den 19 maj 2015 om insolvensförfaranden – om en översyn och utökning av kommissionens rekommendation av den 12 mars 2014 om en ny strategi för att hantera konkurs och insolvens, vad gäller familjer med bristande betalningsförmåga och en andra chans för enskilda och hushåll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uttalande – i den gemensamma debatten den 19 maj 2015 om insolvensförfaranden – om en översyn och utökning av kommissionens rekommendation av den 12 mars 2014 om en ny strategi för att hantera konkurs och insolvens, vad gäller familjer med bristande betalningsförmåga och en andra chans för enskilda och hushåll,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 juni 2013 om subventionerat boende i Europeiska unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 juni 2013 om subventionerat boende i Europeiska unionen (4),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om hypotekslagstiftningen och riskfyllda finansiella instrument i Spanien, baserad på mottagna framställningar (O-000088/2015 – B8-0755/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om hypotekslagstiftningen och riskfyllda finansiella instrument i Spanien, baserad på mottagna framställningar (O-000088/2015 – B8-0755/2015),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Åtskilliga framställningar som mottagits har kastat ljus över tusentals tragiska personliga fall där människor helt eller delvis har förlorat sina livsbesparingar, och dessa framställningar framhäver de hinder som konsumenterna möter när de försöker få korrekt och väsentlig information om finansiella instrument. |
| --- | --- |

A.

Åtskilliga framställningar som mottagits har kastat ljus över tusentals tragiska personliga fall där människor helt eller delvis har förlorat sina livsbesparingar, och dessa framställningar framhäver de hinder som konsumenterna möter när de försöker få korrekt och väsentlig information om finansiella instrument.

| B. | I Spanien fortsätter det civila samhällets organisationer att kämpa mot de hundratusentals vräkningarna, oskäliga villkor i bolåneavtal och bristande skydd för låntagare. Enligt en av dessa organisationer, ”Plataforma de Afectados por la Hipoteca, PAH” (plattform för bolånedrabbade) har 19 261 vräkningar ägt rum i Spanien under första kvartalet 2015 (6 % mer än under det första kvartalet 2014). PAH uppskattar att fler än 397 654 vräkningar ägt rum i Spanien sedan 2008. Mer än 100 000 hushåll har förlorat sina hem. |
| --- | --- |

B.

I Spanien fortsätter det civila samhällets organisationer att kämpa mot de hundratusentals vräkningarna, oskäliga villkor i bolåneavtal och bristande skydd för låntagare. Enligt en av dessa organisationer, ”Plataforma de Afectados por la Hipoteca, PAH” (plattform för bolånedrabbade) har 19 261 vräkningar ägt rum i Spanien under första kvartalet 2015 (6 % mer än under det första kvartalet 2014). PAH uppskattar att fler än 397 654 vräkningar ägt rum i Spanien sedan 2008. Mer än 100 000 hushåll har förlorat sina hem.

| C. | Krisens verkningar har förvärrat situationen för vräkta familjer som fortfarande betalar av på sina bolån och de ökande räntorna på dessa lån. Den spanska regeringen införde möjligheten till datio in solutum som en undantagsåtgärd genom lag 6/2012. Enligt officiella uppgifter från andra kvartalet 2014 beviljades datio in solutum för endast 1 467 fall av 11 407, vilket utgör 12,86 % av alla ansökningar. |
| --- | --- |

C.

Krisens verkningar har förvärrat situationen för vräkta familjer som fortfarande betalar av på sina bolån och de ökande räntorna på dessa lån. Den spanska regeringen införde möjligheten till datio in solutum som en undantagsåtgärd genom lag 6/2012. Enligt officiella uppgifter från andra kvartalet 2014 beviljades datio in solutum för endast 1 467 fall av 11 407, vilket utgör 12,86 % av alla ansökningar.

| D. | Ett antal otillbörliga klausuler och metoder på den spanska bolånemarknaden har identifierats av nationella och europeiska domstolar (se EU-domstolens domar C-243/08 Pannon GSM, C-618/10, Banco Español de Crédito; och C-415/11, Catalunyacaixa), och skulle ha kunnat förhindras av direktiven 93/13/EEC, 2004/39/EC och 2005/29/EC om dessa direktiv hade införlivats och tillämpats fullt ut i Spanien. |
| --- | --- |

D.

Ett antal otillbörliga klausuler och metoder på den spanska bolånemarknaden har identifierats av nationella och europeiska domstolar (se EU-domstolens domar C-243/08 Pannon GSM, C-618/10, Banco Español de Crédito; och C-415/11, Catalunyacaixa), och skulle ha kunnat förhindras av direktiven 93/13/EEC, 2004/39/EC och 2005/29/EC om dessa direktiv hade införlivats och tillämpats fullt ut i Spanien.

| E. | Direktiv 2014/17/EU om konsumentkreditavtal som avser bostadsfastighet (direktivet om bostadslåneavtal) kommer att tillämpas på bostadslån efter den 21 mars 2016 och kommer att tvinga kreditgivarna att informera konsumenterna om låneavtalets huvudsakliga egenskaper. |
| --- | --- |

E.

Direktiv 2014/17/EU om konsumentkreditavtal som avser bostadsfastighet (direktivet om bostadslåneavtal) kommer att tillämpas på bostadslån efter den 21 mars 2016 och kommer att tvinga kreditgivarna att informera konsumenterna om låneavtalets huvudsakliga egenskaper.

| F. | Till följd av beslutet i målet Aziz (mål C-415/11) antog de spanska myndigheterna genom ett påskyndat förfarande lag 1/2013 av den 14 maj 2013 om åtgärder för att stärka skyddet för gäldenärer, skuldsanering och subventionerade bostäder (Ley 1/2013 de medidas para reforzar la proteccion a los deudores hipotecarios, restructuracion de la deuda y alquiler social). |
| --- | --- |

F.

Till följd av beslutet i målet Aziz (mål C-415/11) antog de spanska myndigheterna genom ett påskyndat förfarande lag 1/2013 av den 14 maj 2013 om åtgärder för att stärka skyddet för gäldenärer, skuldsanering och subventionerade bostäder (Ley 1/2013 de medidas para reforzar la proteccion a los deudores hipotecarios, restructuracion de la deuda y alquiler social).

| G. | Till följd av beslutet i mål C-169/14 ändrade de spanska myndigheterna det nationella besvärssystemet för bolån genom en slutbestämmelse i lag 9/2015 av den 25 maj 2015 om brådskande åtgärder i konkursärenden (Ley 9/2015 de medidas urgentes en material concursal) för att harmonisera den med direktiv 93/13/EEG. |
| --- | --- |

G.

Till följd av beslutet i mål C-169/14 ändrade de spanska myndigheterna det nationella besvärssystemet för bolån genom en slutbestämmelse i lag 9/2015 av den 25 maj 2015 om brådskande åtgärder i konkursärenden (Ley 9/2015 de medidas urgentes en material concursal) för att harmonisera den med direktiv 93/13/EEG.

| H. | Det spanska parlamentet har antagit en kod för god praxis för en hållbar skuldsanering för bostadslån avseende stadigvarande bostad, som till största delen ignorerats av de finansiella aktörerna på grund av sin frivilliga status och som fått mycket begränsade resultat när det gäller att undvika vräkningar eller ge upphov till datio in solutum, eftersom kraven för att komma ifråga för detta direkt utesluter 80 % av de drabbade. |
| --- | --- |

H.

Det spanska parlamentet har antagit en kod för god praxis för en hållbar skuldsanering för bostadslån avseende stadigvarande bostad, som till största delen ignorerats av de finansiella aktörerna på grund av sin frivilliga status och som fått mycket begränsade resultat när det gäller att undvika vräkningar eller ge upphov till datio in solutum, eftersom kraven för att komma ifråga för detta direkt utesluter 80 % av de drabbade.

| I. | Konsumenterna informerades i många fall inte tillräckligt av bankerna om riskerna med de föreslagna investeringarna, och i sådana fall gjorde bankerna inte heller några lämplighetstester för att avgöra huruvida kunderna hade tillräckliga kunskaper för att förstå vilka finansiella risker de tog. Många av de drabbade medborgarna är äldre personer som investerat sina livsbesparingar i något som sades vara riskfria investeringar. |
| --- | --- |

I.

Konsumenterna informerades i många fall inte tillräckligt av bankerna om riskerna med de föreslagna investeringarna, och i sådana fall gjorde bankerna inte heller några lämplighetstester för att avgöra huruvida kunderna hade tillräckliga kunskaper för att förstå vilka finansiella risker de tog. Många av de drabbade medborgarna är äldre personer som investerat sina livsbesparingar i något som sades vara riskfria investeringar.

| J. | Under de senaste åren beräknas 700 000 spanska medborgare ha fallit offer för finansiella bedrägerier, eftersom deras banker i ond tro sålde riskfyllda finansiella instrument till dem, utan att korrekt informera dem om riskernas omfattning och de verkliga konsekvenserna av att inte kunna få tillgång till sina besparingar. |
| --- | --- |

J.

Under de senaste åren beräknas 700 000 spanska medborgare ha fallit offer för finansiella bedrägerier, eftersom deras banker i ond tro sålde riskfyllda finansiella instrument till dem, utan att korrekt informera dem om riskernas omfattning och de verkliga konsekvenserna av att inte kunna få tillgång till sina besparingar.

| K. | Den skiljedomsmekanism som de spanska myndigheterna inrättat har avvisats av många av offren för finansiella bedrägerier. |
| --- | --- |

K.

Den skiljedomsmekanism som de spanska myndigheterna inrättat har avvisats av många av offren för finansiella bedrägerier.

| L. | Direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument (MiFID) reglerar värdepappersföretags och kreditinstituts tillhandahållande av investeringstjänster när det gäller finansiella instrument, inbegripet preferensaktier (”preferentes”). I artikel 19 i MiFiD fastställs skyldigheter för företagen vid tillhandahållande av investeringstjänster till kunder. |
| --- | --- |

L.

Direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument (MiFID) reglerar värdepappersföretags och kreditinstituts tillhandahållande av investeringstjänster när det gäller finansiella instrument, inbegripet preferensaktier (”preferentes”). I artikel 19 i MiFiD fastställs skyldigheter för företagen vid tillhandahållande av investeringstjänster till kunder.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet av avgörandet i mål C-415/11 (Aziz), och direktiv 93/13/EEG när det gäller hypotekslagstiftningen, i syfte att garantera full efterlevnad från de nationella myndigheternas sida. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet av avgörandet i mål C-415/11 (Aziz), och direktiv 93/13/EEG när det gäller hypotekslagstiftningen, i syfte att garantera full efterlevnad från de nationella myndigheternas sida.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar finansaktörerna i hela unionen att upphöra med att agera oskäligt gentemot kunder när det gäller bolån, avancerade finansiella produkter och kreditkort, inbegripet uttag av överdrivna ränteavgifter och godtyckligt avbrott i tjänsterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar finansaktörerna i hela unionen att upphöra med att agera oskäligt gentemot kunder när det gäller bolån, avancerade finansiella produkter och kreditkort, inbegripet uttag av överdrivna ränteavgifter och godtyckligt avbrott i tjänsterna.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar finansaktörer i hela unionen att undvika att tillgripa vräkning av familjer som bor i sin enda bostad och att i stället börja med skuldsanering. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar finansaktörer i hela unionen att undvika att tillgripa vräkning av familjer som bor i sin enda bostad och att i stället börja med skuldsanering.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar den spanska regeringen att använda sig av de verktyg som står till dess förfogande för att hitta en helhetslösning för att radikalt minska det oacceptabelt höga antalet vräkningar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar den spanska regeringen att använda sig av de verktyg som står till dess förfogande för att hitta en helhetslösning för att radikalt minska det oacceptabelt höga antalet vräkningar.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att nära följa införlivandet i EU:s alla medlemsstater av direktiv 2014/17/EU om konsumentkreditavtal som avser bostadsfastighet (direktivet om bostadslåneavtal). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att nära följa införlivandet i EU:s alla medlemsstater av direktiv 2014/17/EU om konsumentkreditavtal som avser bostadsfastighet (direktivet om bostadslåneavtal).

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dela med sig av bästa praxis om vissa medlemsstaters tillämpning av datio in solutum och att utvärdera dess effekter för konsumenter och näringsliv. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dela med sig av bästa praxis om vissa medlemsstaters tillämpning av datio in solutum och att utvärdera dess effekter för konsumenter och näringsliv.

| 7. | Europaparlamentet uppmärksammar kommissionen på det tvivel som en av EU-domstolens generaladvokater uttryckt i fråga om lagligheten hos de åtgärder som den spanska regeringen antagit för att ta itu med de överträdelser som EU-domstolen påtalade den 14 mars 2013 och för att förhindra oskälig praxis i bolånesektorn. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmärksammar kommissionen på det tvivel som en av EU-domstolens generaladvokater uttryckt i fråga om lagligheten hos de åtgärder som den spanska regeringen antagit för att ta itu med de överträdelser som EU-domstolen påtalade den 14 mars 2013 och för att förhindra oskälig praxis i bolånesektorn.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka det faktiska genomförandet av nya åtgärder som antas av den spanska regeringen i syfte att lösa befintliga problem och förhindra oskälig bank- och mäklarpraxis. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka det faktiska genomförandet av nya åtgärder som antas av den spanska regeringen i syfte att lösa befintliga problem och förhindra oskälig bank- och mäklarpraxis.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda informationskampanjer om finansiella produkter och öka finanskunskaperna genom utbildning för att se till att de europeiska medborgarna blir mer välinformerade om de risker de ingår när de tecknar sig för finansiella produkter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda informationskampanjer om finansiella produkter och öka finanskunskaperna genom utbildning för att se till att de europeiska medborgarna blir mer välinformerade om de risker de ingår när de tecknar sig för finansiella produkter.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dela med sig av bästa praxis som ökar skyddet för medborgare i finansiella svårigheter. Parlamentet anser att grundläggande finansiell utbildning bör ses som en kompletterande tillgång för att undvika följderna av överskuldsättning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dela med sig av bästa praxis som ökar skyddet för medborgare i finansiella svårigheter. Parlamentet anser att grundläggande finansiell utbildning bör ses som en kompletterande tillgång för att undvika följderna av överskuldsättning.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska bankmyndigheten (EBA) och Europeiska centralbanken (ECB) att skapa en kampanj för bästa praxis för att uppmuntra banker och deras personal att ge tydlig, begriplig och korrekt information. Parlamentet betonar att konsumenter behöver fatta välgrundade beslut med full förståelse för de risker de möjligen tar på sig, och att mäklare och banker inte får vilseleda konsumenterna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska bankmyndigheten (EBA) och Europeiska centralbanken (ECB) att skapa en kampanj för bästa praxis för att uppmuntra banker och deras personal att ge tydlig, begriplig och korrekt information. Parlamentet betonar att konsumenter behöver fatta välgrundade beslut med full förståelse för de risker de möjligen tar på sig, och att mäklare och banker inte får vilseleda konsumenterna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EBA och ECB, i syfte att behålla styrkan i EU:s finanssektor, att vidta ytterligare åtgärder för att ålägga banker att separera potentiellt riskfylld handelsverksamhet från insättningsverksamhet när en sådan verksamhet kan äventyra den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EBA och ECB, i syfte att behålla styrkan i EU:s finanssektor, att vidta ytterligare åtgärder för att ålägga banker att separera potentiellt riskfylld handelsverksamhet från insättningsverksamhet när en sådan verksamhet kan äventyra den finansiella stabiliteten.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och ECB att utvärdera den spanska skiljedomsmekanismen för medborgare som fallit offer för finansiella bedrägerier. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och ECB att utvärdera den spanska skiljedomsmekanismen för medborgare som fallit offer för finansiella bedrägerier.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka att Spanien korrekt införlivar och tillämpar EU-lagstiftningen när det gäller finansiella instrument, inbegripet preferensaktier. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka att Spanien korrekt införlivar och tillämpar EU-lagstiftningen när det gäller finansiella instrument, inbegripet preferensaktier.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa upp inkomna klagomål och genomföra de undersökningar som behövs. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa upp inkomna klagomål och genomföra de undersökningar som behövs.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om familjeinsolvens. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om familjeinsolvens.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till den spanska regeringen, rådet, kommissionen och Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till den spanska regeringen, rådet, kommissionen och Europeiska centralbanken.

---

(1)  EUT L 60, 28.2.2014, s. 34.

(2)  EUT L 173, 12.6.2014, s. 349.

(3)  EUT L 95, 21.4.1993, s. 29.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0246.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/41

---

P8_TA(2015)0348

Dödsstraffet

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om dödsstraffet (2015/2879(RSP))

(2017/C 349/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om avskaffande av dödsstraffet, särskilt den som antogs den 7 oktober 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om avskaffande av dödsstraffet, särskilt den som antogs den 7 oktober 2010 (1),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen den 10 oktober 2014 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och Europarådets generalsekreterare, Thorbjørn Jagland, på Europadagen och världsdagen mot dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen den 10 oktober 2014 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och Europarådets generalsekreterare, Thorbjørn Jagland, på Europadagen och världsdagen mot dödsstraffet,

| — | med beaktande av protokollen 6 och 13 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollen 6 och 13 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av artikel 2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet,

| — | med beaktande av EU:s ordning för kontroll av export av produkter som kan användas för dödsstraff, som håller på att uppdateras, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s ordning för kontroll av export av produkter som kan användas för dödsstraff, som håller på att uppdateras,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och det andra fakultativa protokollet till den, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och det andra fakultativa protokollet till den,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1984 mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1984 mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av studien om hur narkotikaproblemet i världen påverkar åtnjutandet av mänskliga rättigheter, vilken offentliggjordes i september 2015 av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien om hur narkotikaproblemet i världen påverkar åtnjutandet av mänskliga rättigheter, vilken offentliggjordes i september 2015 av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av resolutionerna från FN:s generalförsamling, särskilt resolutionen av den 18 december 2014 om ett moratorium för dödsstraffet (A/RES/69/186), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna från FN:s generalförsamling, särskilt resolutionen av den 18 december 2014 om ett moratorium för dödsstraffet (A/RES/69/186),

| — | med beaktande av slutdeklarationen som antogs vid den femte världskongressen mot dödsstraff, som hölls i Madrid den 12–15 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdeklarationen som antogs vid den femte världskongressen mot dödsstraff, som hölls i Madrid den 12–15 juni 2013,

| — | med beaktande av Världsdagen och Europadagen mot dödsstraffet som uppmärksammas den 10 oktober varje år, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världsdagen och Europadagen mot dödsstraffet som uppmärksammas den 10 oktober varje år,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Avskaffande av dödsstraffet i hela världen är ett av huvudmålen för EU:s människorättspolitik. |
| --- | --- |

A.

Avskaffande av dödsstraffet i hela världen är ett av huvudmålen för EU:s människorättspolitik.

| B. | Fokuset för världsdagen mot dödsstraffet den 10 oktober 2015 ligger på att öka medvetenheten när det gäller tillämpningen av dödsstraffet för narkotikarelaterade brott. |
| --- | --- |

B.

Fokuset för världsdagen mot dödsstraffet den 10 oktober 2015 ligger på att öka medvetenheten när det gäller tillämpningen av dödsstraffet för narkotikarelaterade brott.

| C. | Enligt FN:s högkommissariat för mänskliga rättigheter finns det fler än 160 FN-medlemsstater, med varierande rättssystem, traditioner, kulturer och religiösa miljöer, som antingen har avskaffat dödsstraffet eller inte tillämpar det. |
| --- | --- |

C.

Enligt FN:s högkommissariat för mänskliga rättigheter finns det fler än 160 FN-medlemsstater, med varierande rättssystem, traditioner, kulturer och religiösa miljöer, som antingen har avskaffat dödsstraffet eller inte tillämpar det.

| D. | De senaste siffrorna avslöjar att, såvitt veterligt, minst 2 466 personer i 55 länder dömdes till döden under 2014, vilket är en ökning med nästan 23 procent jämfört med 2013. Minst 607 avrättningar utfördes runtom i världen 2014. I dessa siffror ingår inte det antal människor som tros ha avrättats i Kina, där man fortsatte att avrätta fler människor än i världens alla andra länder sammantaget, och samtidigt dömde tusentals fler till döden. Under 2015 har man i alarmerande takt fortsatt att utfärda dödsdomar och genomföra avrättningar. Det ökade antalet dödsdomar beror till stor del på domstolsbeslut i massrättegångar i samband med terroristrelaterade brott i länder som Egypten och Nigeria. I Tchad och Tunisien överväger man att eventuellt återinföra dödsstraffet. Dödsdomar avkunnas och verkställs fortfarande i vissa delstater i Förenta staterna. |
| --- | --- |

D.

De senaste siffrorna avslöjar att, såvitt veterligt, minst 2 466 personer i 55 länder dömdes till döden under 2014, vilket är en ökning med nästan 23 procent jämfört med 2013. Minst 607 avrättningar utfördes runtom i världen 2014. I dessa siffror ingår inte det antal människor som tros ha avrättats i Kina, där man fortsatte att avrätta fler människor än i världens alla andra länder sammantaget, och samtidigt dömde tusentals fler till döden. Under 2015 har man i alarmerande takt fortsatt att utfärda dödsdomar och genomföra avrättningar. Det ökade antalet dödsdomar beror till stor del på domstolsbeslut i massrättegångar i samband med terroristrelaterade brott i länder som Egypten och Nigeria. I Tchad och Tunisien överväger man att eventuellt återinföra dödsstraffet. Dödsdomar avkunnas och verkställs fortfarande i vissa delstater i Förenta staterna.

| E. | Det rapporteras att människor har dömts till döden genom stening i Pakistan, Nigeria, Afghanistan, Iran, Irak, Sudan, Somalia och Saudiarabien, och under de senaste åren har hundratals kvinnor stenats till döds för äktenskapsbrott. Avrättning genom stening anses som en form av tortyr. |
| --- | --- |

E.

Det rapporteras att människor har dömts till döden genom stening i Pakistan, Nigeria, Afghanistan, Iran, Irak, Sudan, Somalia och Saudiarabien, och under de senaste åren har hundratals kvinnor stenats till döds för äktenskapsbrott. Avrättning genom stening anses som en form av tortyr.

| F. | Åtta stater har i sin lagstiftning dödsstraff mot homosexualitet (Mauretanien, Sudan, Iran, Saudiarabien, Jemen, Pakistan, Afghanistan och Qatar), och olika provinser i Nigeria och Somalia verkställer officiellt dödsstraff för sexuella handlingar mellan personer av samma kön. |
| --- | --- |

F.

Åtta stater har i sin lagstiftning dödsstraff mot homosexualitet (Mauretanien, Sudan, Iran, Saudiarabien, Jemen, Pakistan, Afghanistan och Qatar), och olika provinser i Nigeria och Somalia verkställer officiellt dödsstraff för sexuella handlingar mellan personer av samma kön.

| G. | Dödsstraffet används ofta mot de sämst ställda, mot psykiskt sjuka och mot personer från nationella eller kulturella minoriteter. |
| --- | --- |

G.

Dödsstraffet används ofta mot de sämst ställda, mot psykiskt sjuka och mot personer från nationella eller kulturella minoriteter.

| H. | 33 länder tillämpar dödsstraffet för narkotikarelaterade brott, vilket leder till uppskattningsvis 1 000 avrättningar varje år. Det är känt att under 2015 har avrättningar för sådana brott utförts i Kina, Iran, Indonesien och Saudiarabien. År 2015 avkunnades fortfarande dödsdomar för narkotikarelaterade brott i Kina, Indonesien, Iran, Kuwait, Malaysia, Saudiarabien, Sri Lanka, Förenade Arabemiraten och Vietnam. Dessa brott kan omfatta olika anklagelser som rör narkotikahandel eller innehav av narkotika. |
| --- | --- |

H.

33 länder tillämpar dödsstraffet för narkotikarelaterade brott, vilket leder till uppskattningsvis 1 000 avrättningar varje år. Det är känt att under 2015 har avrättningar för sådana brott utförts i Kina, Iran, Indonesien och Saudiarabien. År 2015 avkunnades fortfarande dödsdomar för narkotikarelaterade brott i Kina, Indonesien, Iran, Kuwait, Malaysia, Saudiarabien, Sri Lanka, Förenade Arabemiraten och Vietnam. Dessa brott kan omfatta olika anklagelser som rör narkotikahandel eller innehav av narkotika.

| I. | Under de senaste tolv månaderna har tillämpningen av dödsstraff för narkotikabrott ökat globalt. Ett antal stater har avrättat människor för narkotikabrott i avsevärt högre takt, andra är på väg att återinföra dödsstraffet för narkotikabrott medan ytterligare några har avbrutit långvariga moratorier på dödsstraff. |
| --- | --- |

I.

Under de senaste tolv månaderna har tillämpningen av dödsstraff för narkotikabrott ökat globalt. Ett antal stater har avrättat människor för narkotikabrott i avsevärt högre takt, andra är på väg att återinföra dödsstraffet för narkotikabrott medan ytterligare några har avbrutit långvariga moratorier på dödsstraff.

| J. | Iran rapporteras ha avrättat 394 narkotikabrottslingar under första halvåret 2015, jämfört med 367 under hela 2014. Hälften av alla de avrättningar som verkställdes i Saudiarabien i år har rört narkotikarelaterade brott, jämfört med 4 procent av alla avrättningar 2010. Minst 112 narkotikabrottslingar sitter i dödscell i Pakistan i väntan på avrättning. |
| --- | --- |

J.

Iran rapporteras ha avrättat 394 narkotikabrottslingar under första halvåret 2015, jämfört med 367 under hela 2014. Hälften av alla de avrättningar som verkställdes i Saudiarabien i år har rört narkotikarelaterade brott, jämfört med 4 procent av alla avrättningar 2010. Minst 112 narkotikabrottslingar sitter i dödscell i Pakistan i väntan på avrättning.

| K. | Ett antal medborgare i EU:s medlemsstater har antingen avrättats eller väntar på avrättning i tredjeländer på grund av narkotikarelaterade brott. |
| --- | --- |

K.

Ett antal medborgare i EU:s medlemsstater har antingen avrättats eller väntar på avrättning i tredjeländer på grund av narkotikarelaterade brott.

| L. | Artikel 6.2 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter fastställer att dödsstraffet endast får tillämpas för de ”allvarligaste brotten”. FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna och FN:s särskilda rapportörer om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar och om tortyr har förklarat att dödsstraffet inte bör utdömas för narkotikarelaterade brott. Obligatoriskt dödsstraff och tillämpningen av detta för narkotikabrott bryter mot internationell rätt och internationella normer. |
| --- | --- |

L.

Artikel 6.2 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter fastställer att dödsstraffet endast får tillämpas för de ”allvarligaste brotten”. FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna och FN:s särskilda rapportörer om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar och om tortyr har förklarat att dödsstraffet inte bör utdömas för narkotikarelaterade brott. Obligatoriskt dödsstraff och tillämpningen av detta för narkotikabrott bryter mot internationell rätt och internationella normer.

| M. | Internationella narkotikakontrollstyrelsen har uppmuntrat stater som utdömer dödsstraff att avskaffa det för narkotikarelaterade brott. |
| --- | --- |

M.

Internationella narkotikakontrollstyrelsen har uppmuntrat stater som utdömer dödsstraff att avskaffa det för narkotikarelaterade brott.

| N. | Kommissionen och medlemsstaterna har gett minst 60 miljoner euro till FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrås (UNODC) program för bekämpning av narkotika, som är inriktade på narkotikabekämpning i länder som aktivt tillämpar dödsstraffet för narkotikabrott. I aktuella rapporter från icke-statliga organisationer har det yppats farhågor om att EU-finansierade program för bekämpning av narkotika i de länder som fortfarande tillämpar dödsstraff kan uppmuntra till dödsstraff och avrättningar, och dessa rapporter måste bedömas. |
| --- | --- |

N.

Kommissionen och medlemsstaterna har gett minst 60 miljoner euro till FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrås (UNODC) program för bekämpning av narkotika, som är inriktade på narkotikabekämpning i länder som aktivt tillämpar dödsstraffet för narkotikabrott. I aktuella rapporter från icke-statliga organisationer har det yppats farhågor om att EU-finansierade program för bekämpning av narkotika i de länder som fortfarande tillämpar dödsstraff kan uppmuntra till dödsstraff och avrättningar, och dessa rapporter måste bedömas.

| O. | Inom ramen EU:s instrument som bidrar till stabilitet och fred (IcSP) och dess föregångare, stabilitetsinstrumentet (IfS), har kommissionen tagit initiativ till två storskaliga regionala åtgärder för bekämpning av narkotika – kokain- och heroinvägsprogrammen – vilka även innefattar länder som tillämpar dödsstraffet för narkotikabrott. Enligt artikel 10 IcSP-förordningen är kommissionen ålagd att utveckla operativ vägledning för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt i samband med åtgärder mot organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

O.

Inom ramen EU:s instrument som bidrar till stabilitet och fred (IcSP) och dess föregångare, stabilitetsinstrumentet (IfS), har kommissionen tagit initiativ till två storskaliga regionala åtgärder för bekämpning av narkotika – kokain- och heroinvägsprogrammen – vilka även innefattar länder som tillämpar dödsstraffet för narkotikabrott. Enligt artikel 10 IcSP-förordningen är kommissionen ålagd att utveckla operativ vägledning för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt i samband med åtgärder mot organiserad brottslighet.

| 1. | Europaparlamentet fördömer än en gång tillämpningen av dödsstraffet och ger sitt starka stöd till att det införs ett moratorium som ett steg på väg mot dess avskaffande. Parlamentet betonar än en gång att avskaffandet av dödsstraffet bidrar till att stärka den mänskliga värdigheten och att EU:s slutgiltiga mål är att det generellt ska avskaffas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer än en gång tillämpningen av dödsstraffet och ger sitt starka stöd till att det införs ett moratorium som ett steg på väg mot dess avskaffande. Parlamentet betonar än en gång att avskaffandet av dödsstraffet bidrar till att stärka den mänskliga värdigheten och att EU:s slutgiltiga mål är att det generellt ska avskaffas.

| 2. | Europaparlamentet fördömer alla avrättningar, oavsett var de äger rum. Parlamentet är fortsatt allvarligt oroat över att underåriga och personer med psykiska funktionshinder döms till döden, och kräver att man omedelbart och definitivt upphör med sådana brott mot internationella människorättsnormer. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över de massrättegångar som nyligen lett till ett mycket stort antal dödsdomar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer alla avrättningar, oavsett var de äger rum. Parlamentet är fortsatt allvarligt oroat över att underåriga och personer med psykiska funktionshinder döms till döden, och kräver att man omedelbart och definitivt upphör med sådana brott mot internationella människorättsnormer. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över de massrättegångar som nyligen lett till ett mycket stort antal dödsdomar.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över bruket av stening, som fortfarande rapporteras i ett flertal länder och uppmanar med kraft regeringarna i de länder det berör att omedelbart lagstifta om förbud mot stening. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker stor oro över bruket av stening, som fortfarande rapporteras i ett flertal länder och uppmanar med kraft regeringarna i de länder det berör att omedelbart lagstifta om förbud mot stening.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att fortsätta kampen mot användningen av dödsstraffet, att ge ett stort stöd till moratoriet på vägen mot avskaffande, att fortsätta att verka för ett avskaffande i hela världen samt att kraftfullt uppmana länder som fortfarande tillämpar dödsstraffet att följa internationella miniminormer, att begränsa dödsstraffets omfattning och användning samt att offentliggöra tydliga och precisa uppgifter om antalet dödsdomar och avrättningar. Parlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten att förbli vaksam när det gäller händelseutvecklingen i alla länder, särskilt i Vitryssland, som är det enda europeiska land som fortfarande har dödsstraff, och att använda alla tillgängliga medel för att utöva inflytande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att fortsätta kampen mot användningen av dödsstraffet, att ge ett stort stöd till moratoriet på vägen mot avskaffande, att fortsätta att verka för ett avskaffande i hela världen samt att kraftfullt uppmana länder som fortfarande tillämpar dödsstraffet att följa internationella miniminormer, att begränsa dödsstraffets omfattning och användning samt att offentliggöra tydliga och precisa uppgifter om antalet dödsdomar och avrättningar. Parlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten att förbli vaksam när det gäller händelseutvecklingen i alla länder, särskilt i Vitryssland, som är det enda europeiska land som fortfarande har dödsstraff, och att använda alla tillgängliga medel för att utöva inflytande.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar avskaffandet av dödsstraffet i vissa amerikanska delstater och uppmuntrar EU att fortsätta dialogen med Förenta staterna i syfte att avskaffa det helt och hållet, för att EU och Förenta staterna tillsammans ska kunna åtgärda frågan om dödsstraffet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar avskaffandet av dödsstraffet i vissa amerikanska delstater och uppmuntrar EU att fortsätta dialogen med Förenta staterna i syfte att avskaffa det helt och hållet, för att EU och Förenta staterna tillsammans ska kunna åtgärda frågan om dödsstraffet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när det gäller bistånd och politiskt stöd, särskilt uppmärksamma länder som gör framsteg med dödsstraffets avskaffande eller stöder ett allmänt moratorium för dödsstraff. Parlamentet uppmuntrar till bilaterala och multilaterala initiativ mellan medlemsstaterna, EU, FN, tredjeländer och andra regionala organisationer i frågor som är relaterade till dödsstraffet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när det gäller bistånd och politiskt stöd, särskilt uppmärksamma länder som gör framsteg med dödsstraffets avskaffande eller stöder ett allmänt moratorium för dödsstraff. Parlamentet uppmuntrar till bilaterala och multilaterala initiativ mellan medlemsstaterna, EU, FN, tredjeländer och andra regionala organisationer i frågor som är relaterade till dödsstraffet.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att dödsstraffet inte är förenligt med sådana värden som respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, på vilka EU är grundat, och att om en medlemsstat återinför dödsstraffet skulle detta därför strida mot fördragen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att dödsstraffet inte är förenligt med sådana värden som respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, på vilka EU är grundat, och att om en medlemsstat återinför dödsstraffet skulle detta därför strida mot fördragen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 8. | Europaparlamentet är särskilt oroat över att dödsstraffet i ett antal länder används alltmer som ett led i kampen mot terrorism, liksom över att dödsstraffet kanske kommer att återinföras i andra länder. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är särskilt oroat över att dödsstraffet i ett antal länder används alltmer som ett led i kampen mot terrorism, liksom över att dödsstraffet kanske kommer att återinföras i andra länder.

| 9. | Europaparlamentet fördömer framför allt användning av dödsstraff för att undertrycka oppositionen, eller som straff för någons religiösa tro, homosexualitet eller äktenskapsbrott, eller med hänvisning till andra faktorer som borde anses som triviala eller inte alls betraktas som brott. Parlamentet uppmanar därför de stater som kriminaliserar homosexualitet att inte tillämpa dödsstraff för homosexualitet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fördömer framför allt användning av dödsstraff för att undertrycka oppositionen, eller som straff för någons religiösa tro, homosexualitet eller äktenskapsbrott, eller med hänvisning till andra faktorer som borde anses som triviala eller inte alls betraktas som brott. Parlamentet uppmanar därför de stater som kriminaliserar homosexualitet att inte tillämpa dödsstraff för homosexualitet.

| 10. | Europaparlamentet är fortfarande fast övertygat om att dödsdomarna inte motverkar narkotikasmuggling eller hindrar individer från att bli offer för narkotikamissbruk. Parlamentet uppmanar de länder som har kvar dödsstraffet att införa alternativ till dödsstraffet vid narkotikabrott, vilka i synnerhet är inriktade på narkotikaförebyggande åtgärder och program för skademinskning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är fortfarande fast övertygat om att dödsdomarna inte motverkar narkotikasmuggling eller hindrar individer från att bli offer för narkotikamissbruk. Parlamentet uppmanar de länder som har kvar dödsstraffet att införa alternativ till dödsstraffet vid narkotikabrott, vilka i synnerhet är inriktade på narkotikaförebyggande åtgärder och program för skademinskning.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sin rekommendation till kommissionen och medlemsstaterna att avskaffandet av dödsstraffet för narkotikarelaterade brott bör göras till ett villkor för ekonomiskt bistånd, tekniskt bistånd, kapacitetsuppbyggnad och annat stöd för bekämpning av narkotikabrottslighet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet upprepar sin rekommendation till kommissionen och medlemsstaterna att avskaffandet av dödsstraffet för narkotikarelaterade brott bör göras till ett villkor för ekonomiskt bistånd, tekniskt bistånd, kapacitetsuppbyggnad och annat stöd för bekämpning av narkotikabrottslighet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ånyo bekräfta den kategoriska principen om att bistånd och stöd från Europa inte får underlätta genomförande av brottsbekämpningsinsatser, bland dem också UNODC:s program mot narkotika, som leder till dödsdomar mot och avrättningar av dem som gripits. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ånyo bekräfta den kategoriska principen om att bistånd och stöd från Europa inte får underlätta genomförande av brottsbekämpningsinsatser, bland dem också UNODC:s program mot narkotika, som leder till dödsdomar mot och avrättningar av dem som gripits.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att förstärka kontrollerna av export av produkter som kan användas för dödsstraffet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att förstärka kontrollerna av export av produkter som kan användas för dödsstraffet.

| 14. | Europaparlamentet är djupt oroat över bristen på insyn i det stöd och bistånd som kommissionen och medlemsstaterna ger till insatser mot narkotikarelaterad brottslighet i länder som aktivt tillämpar dödsstraffet för narkotikabrott. Parlamentet begär att kommissionen ska offentliggöra en årlig redovisning av sitt stöd till program mot narkotika i länder som har kvar dödsstraffet för narkotikabrott, och ange vilka garantier för mänskliga rättigheter som tillämpats för att inte stödet ska möjliggöra dödsstraff. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är djupt oroat över bristen på insyn i det stöd och bistånd som kommissionen och medlemsstaterna ger till insatser mot narkotikarelaterad brottslighet i länder som aktivt tillämpar dödsstraffet för narkotikabrott. Parlamentet begär att kommissionen ska offentliggöra en årlig redovisning av sitt stöd till program mot narkotika i länder som har kvar dödsstraffet för narkotikabrott, och ange vilka garantier för mänskliga rättigheter som tillämpats för att inte stödet ska möjliggöra dödsstraff.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att snarast tillämpa den operativa vägledning som anges i artikel 10 i IcSP-förordningen och att tillämpa den rigoröst på kokain- och heroinvägsprogrammen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att snarast tillämpa den operativa vägledning som anges i artikel 10 i IcSP-förordningen och att tillämpa den rigoröst på kokain- och heroinvägsprogrammen.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att rätta sig efter rekommendationen i EU:s handlingsplan för narkotika 2013–2016, om att ett ”verktyg för vägledning och konsekvensbedömning på området mänskliga rättigheter” bör utvecklas och genomföras för att säkerställa att mänskliga rättigheter ”integreras på ett effektivt sätt i EU:s yttre insatser på narkotikaområdet”. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att rätta sig efter rekommendationen i EU:s handlingsplan för narkotika 2013–2016, om att ett ”verktyg för vägledning och konsekvensbedömning på området mänskliga rättigheter” bör utvecklas och genomföras för att säkerställa att mänskliga rättigheter ”integreras på ett effektivt sätt i EU:s yttre insatser på narkotikaområdet”.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten, kommissionen och rådet att utforma riktlinjer för en omfattande och effektiv europeisk strategi i fråga om dödsstraff med hänsyn till att det finns dussintals europeiska medborgare som har dömts till döden i tredjeländer. Denna strategi bör omfatta kraftfulla och förstärkta mekanismer när det gäller identifikationssystem, tillhandahållande av rättshjälp och diplomatisk representation. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten, kommissionen och rådet att utforma riktlinjer för en omfattande och effektiv europeisk strategi i fråga om dödsstraff med hänsyn till att det finns dussintals europeiska medborgare som har dömts till döden i tredjeländer. Denna strategi bör omfatta kraftfulla och förstärkta mekanismer när det gäller identifikationssystem, tillhandahållande av rättshjälp och diplomatisk representation.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att se till att FN:s generalförsamlings särskilda session i april 2016 om narkotikaproblemet i världen tar upp användningen av dödsstraffet för narkotikarelaterade brott och fördömer tillämpningen av det. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att se till att FN:s generalförsamlings särskilda session i april 2016 om narkotikaproblemet i världen tar upp användningen av dödsstraffet för narkotikarelaterade brott och fördömer tillämpningen av det.

| 19. | Europaparlamentet stöder alla FN-organ, mellanstatliga regionala organ och icke-statliga organisationer i deras fortsatta ansträngningar att uppmuntra stater att avskaffa dödsstraffet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta finansiera projekt inom detta område via det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet stöder alla FN-organ, mellanstatliga regionala organ och icke-statliga organisationer i deras fortsatta ansträngningar att uppmuntra stater att avskaffa dödsstraffet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta finansiera projekt inom detta område via det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar den senaste tidens ratificeringar av det andra fakultativa protokollet om avskaffande av dödsstraffet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter syftande till dödsstraffets avskaffande, vilket innebär att antalet stater som är parter i protokollet nu uppgår till 81. Parlamentet uppmanar alla stater som inte är parter i protokollet att omedelbart ratificera det. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar den senaste tidens ratificeringar av det andra fakultativa protokollet om avskaffande av dödsstraffet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter syftande till dödsstraffets avskaffande, vilket innebär att antalet stater som är parter i protokollet nu uppgår till 81. Parlamentet uppmanar alla stater som inte är parter i protokollet att omedelbart ratificera det.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar de av Europarådets stater som ännu inte ratificerat protokollen 6 och 13 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna att göra det, för att dödsstraffet effektivt ska avskaffas i hela det område som omfattas av Europarådet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar de av Europarådets stater som ännu inte ratificerat protokollen 6 och 13 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna att göra det, för att dödsstraffet effektivt ska avskaffas i hela det område som omfattas av Europarådet.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s generalförsamlings ordförande och regeringarna i FN:s medlemsstater. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s generalförsamlings ordförande och regeringarna i FN:s medlemsstater.

---

(1)  EUT C 371 E, 20.12.2011, s. 5.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/45

---

P8_TA(2015)0349

Lärdomar som dragits av rödslamskatastrofen, fem år efter olyckan i Ungern

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om lärdomar som dragits av rödslamskatastrofen, fem år efter olyckan i Ungern (2015/2801(RSP))

(2017/C 349/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av principerna i unionens miljöpolitik enligt artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas och att förorenaren ska betala, |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna i unionens miljöpolitik enligt artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas och att förorenaren ska betala,

| — | med beaktande av konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion (Barcelonakonventionen) och dess protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion (Barcelonakonventionen) och dess protokoll,

| — | med beaktande av rådets direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991 om farligt avfall (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991 om farligt avfall (1),

| — | med beaktande av kommissionens beslut 2000/532/EG av den 3 maj 2000 om ersättning av beslut 94/3/EG om en förteckning över avfall i enlighet med artikel 1 a i rådets direktiv 75/442/EEG om avfall, och rådets beslut 94/904/EG om upprättande av en förteckning över farligt avfall i enlighet med artikel 1.4 i rådets direktiv 91/689/EEG om farligt avfall (2) (europeisk avfallsförteckning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut 2000/532/EG av den 3 maj 2000 om ersättning av beslut 94/3/EG om en förteckning över avfall i enlighet med artikel 1 a i rådets direktiv 75/442/EEG om avfall, och rådets beslut 94/904/EG om upprättande av en förteckning över farligt avfall i enlighet med artikel 1.4 i rådets direktiv 91/689/EEG om farligt avfall (2) (europeisk avfallsförteckning),

| — | med beaktande av kommissionens beslut 2014/955/EU av den 18 december 2014 om ändring av beslut 2000/532/EG om en förteckning över avfall enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut 2014/955/EU av den 18 december 2014 om ändring av beslut 2000/532/EG om en förteckning över avfall enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (3),

| — | med beaktande av det motiverade yttrande som kommissionen skickade till Ungern i juni 2015 med en begäran om att landet skulle uppdatera sina miljönormer vid en annan avfallsdamm för rödslam (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande som kommissionen skickade till Ungern i juni 2015 med en begäran om att landet skulle uppdatera sina miljönormer vid en annan avfallsdamm för rödslam (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG av den 15 mars 2006 om hantering av avfall från utvinningsindustrin och om ändring av direktiv 2004/35/EG (5) (direktivet om avfall från utvinningsindustrin), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG av den 15 mars 2006 om hantering av avfall från utvinningsindustrin och om ändring av direktiv 2004/35/EG (5) (direktivet om avfall från utvinningsindustrin),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2001/331/EG av den 4 april 2001 om införande av minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2001/331/EG av den 4 april 2001 om införande av minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2008 om översynen av rekommendation 2001/331/EG om införande av minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2008 om översynen av rekommendation 2001/331/EG om införande av minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser (8) (det sjunde miljöhandlingsprogrammet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser (8) (det sjunde miljöhandlingsprogrammet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (9) (direktivet om miljöansvar), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (9) (direktivet om miljöansvar),

| — | med beaktande av kommissionens beslut 2009/335/EG av den 20 april 2009 om tekniska riktlinjer för upprättande av den finansiella säkerheten i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG om hantering av avfall från utvinningsindustrin (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut 2009/335/EG av den 20 april 2009 om tekniska riktlinjer för upprättande av den finansiella säkerheten i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG om hantering av avfall från utvinningsindustrin (10),

| — | med beaktande av kommissionens genomförbarhetsstudie om en EU-omfattande mekanism för riskdelning vid industrikatastrofer (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförbarhetsstudie om en EU-omfattande mekanism för riskdelning vid industrikatastrofer (11),

| — | med beaktande av rapporten Implementation challenges and obstacles of the Environmental Liability Directive, (Problem med genomförandet av och hinder för direktivet om miljöansvar), slutrapport utarbetad för kommissionen – GD Miljö, 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Implementation challenges and obstacles of the Environmental Liability Directive, (Problem med genomförandet av och hinder för direktivet om miljöansvar), slutrapport utarbetad för kommissionen – GD Miljö, 2013,

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om lärdomar som dragits av rödslamskatastrofen, fem år efter olyckan i Ungern (O-000096/2015 – B8-0757/2015 och O-000097/2015 – B8-0758/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om lärdomar som dragits av rödslamskatastrofen, fem år efter olyckan i Ungern (O-000096/2015 – B8-0757/2015 och O-000097/2015 – B8-0758/2015),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 4 oktober 2010 brast en avfallsfördämning i Ungern, varvid ungefär en miljon kubikmeter starkt alkaliskt rödslam släpptes ut. Flera byar översköljdes, tio personer dog, nästan 150 skadades och stora landarealer förorenades, däribland fyra Natura 2000-områden. |
| --- | --- |

A.

Den 4 oktober 2010 brast en avfallsfördämning i Ungern, varvid ungefär en miljon kubikmeter starkt alkaliskt rödslam släpptes ut. Flera byar översköljdes, tio personer dog, nästan 150 skadades och stora landarealer förorenades, däribland fyra Natura 2000-områden.

| B. | Rödslammet i den berörda avfallsdammen var farligt avfall enligt rådets direktiv 91/689/EEG. |
| --- | --- |

B.

Rödslammet i den berörda avfallsdammen var farligt avfall enligt rådets direktiv 91/689/EEG.

| C. | I kommissionens beslut 2014/955/EU anges uttryckligen att rödslam bör klassificeras som farligt avfall, om inte motsatsen bevisas. Detta beslut gäller sedan den 1 juni 2015. |
| --- | --- |

C.

I kommissionens beslut 2014/955/EU anges uttryckligen att rödslam bör klassificeras som farligt avfall, om inte motsatsen bevisas. Detta beslut gäller sedan den 1 juni 2015.

| D. | Det finns en risk att rödslam tidigare felaktigt har klassificerats som icke-farligt avfall i andra medlemsstater också, och därför med orätt har fått tillstånd. |
| --- | --- |

D.

Det finns en risk att rödslam tidigare felaktigt har klassificerats som icke-farligt avfall i andra medlemsstater också, och därför med orätt har fått tillstånd.

| E. | Rödslam är utvinningsavfall enligt direktivet om avfall från utvinningsindustrin, som fastställer säkerhetskrav för hanteringen av utvinningsavfall, bl.a. utifrån bästa tillgängliga teknik. |
| --- | --- |

E.

Rödslam är utvinningsavfall enligt direktivet om avfall från utvinningsindustrin, som fastställer säkerhetskrav för hanteringen av utvinningsavfall, bl.a. utifrån bästa tillgängliga teknik.

| F. | Det råder också allvarliga problem med miljöförstöring på grund av annan gruvdrift (t.ex. användning av cyanid i guldgruvor) eller olämplig hantering av farligt avfall i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

F.

Det råder också allvarliga problem med miljöförstöring på grund av annan gruvdrift (t.ex. användning av cyanid i guldgruvor) eller olämplig hantering av farligt avfall i flera medlemsstater.

| G. | Rekommendation 2001/331/EG syftar till att stärka efterlevnad och bidra till ett mer enhetligt genomförande och upprätthållande av EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

G.

Rekommendation 2001/331/EG syftar till att stärka efterlevnad och bidra till ett mer enhetligt genomförande och upprätthållande av EU:s miljölagstiftning.

| H. | I Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 beskrivs genomförandet av miljölagstiftningen i medlemsstaterna som ofullständigt och utan överensstämmelse, och kommissionen uppmanades att lägga fram lagstiftningsförslag om miljöinspektioner före utgången av 2009. |
| --- | --- |

H.

I Europaparlamentets resolution av den 20 november 2008 beskrivs genomförandet av miljölagstiftningen i medlemsstaterna som ofullständigt och utan överensstämmelse, och kommissionen uppmanades att lägga fram lagstiftningsförslag om miljöinspektioner före utgången av 2009.

| I. | I det sjunde miljöhandlingsprogrammet förklaras att EU kommer att utöka kraven vad gäller inspektioner och övervakning till att omfatta miljölagstiftningen i dess helhet, och vidareutveckla stödkapaciteten för miljöinspektioner på EU-nivå. |
| --- | --- |

I.

I det sjunde miljöhandlingsprogrammet förklaras att EU kommer att utöka kraven vad gäller inspektioner och övervakning till att omfatta miljölagstiftningen i dess helhet, och vidareutveckla stödkapaciteten för miljöinspektioner på EU-nivå.

| J. | Direktivet om miljöansvar syftar till att upprätta en ram för miljöansvar som bygger på principen om att förorenaren betalar och föreskriver att medlemsstaterna ska främja utvecklingen av instrument och marknader för ekonomisk säkerhet genom lämpliga ekonomiska och finansiella operatörer. Enligt artikel 18.2 skulle kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet före den 30 april 2014, vilket ännu inte har skett. |
| --- | --- |

J.

Direktivet om miljöansvar syftar till att upprätta en ram för miljöansvar som bygger på principen om att förorenaren betalar och föreskriver att medlemsstaterna ska främja utvecklingen av instrument och marknader för ekonomisk säkerhet genom lämpliga ekonomiska och finansiella operatörer. Enligt artikel 18.2 skulle kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet före den 30 april 2014, vilket ännu inte har skett.

| K. | Rapporten från 2013 som utarbetades för kommissionen om genomförandet av direktivet om miljöansvar kom fram till att införlivandet av direktivet om miljöansvar i medlemsstaternas nationella lagstiftning inte har lett till lika villkor utan till ett lapptäcke av ansvarssystem för att förhindra och åtgärda miljöförstöring i hela EU. |
| --- | --- |

K.

Rapporten från 2013 som utarbetades för kommissionen om genomförandet av direktivet om miljöansvar kom fram till att införlivandet av direktivet om miljöansvar i medlemsstaternas nationella lagstiftning inte har lett till lika villkor utan till ett lapptäcke av ansvarssystem för att förhindra och åtgärda miljöförstöring i hela EU.

| L. | Kommissionen uttalade sig 2010 som reaktion på rödslamkatastrofen att den skulle överväga att införa ett harmoniserat system för obligatorisk ekonomisk säkerhet till och med före översynen av direktivet om miljöansvar 2014. |
| --- | --- |

L.

Kommissionen uttalade sig 2010 som reaktion på rödslamkatastrofen att den skulle överväga att införa ett harmoniserat system för obligatorisk ekonomisk säkerhet till och med före översynen av direktivet om miljöansvar 2014.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att rödslamskatastrofen 2010 var den värsta industrikatastrofen i Ungerns historia och hedrar minnet av offren på femårsdagen av den tragiska händelsen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att rödslamskatastrofen 2010 var den värsta industrikatastrofen i Ungerns historia och hedrar minnet av offren på femårsdagen av den tragiska händelsen.

| 2. | Europaparlamentet värdesätter de nationella myndigheternas snabba och effektiva ingripande vid krisen samt de stora insatser som gjordes av civilsamhället under denna katastrof som saknar motstycke. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet värdesätter de nationella myndigheternas snabba och effektiva ingripande vid krisen samt de stora insatser som gjordes av civilsamhället under denna katastrof som saknar motstycke.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att Ungern utlöste unionens civilskyddsmekanism och tog emot ett europeiskt expertteam som hade i uppgift att utarbeta rekommendationer, bl.a. om optimala lösningar för att undanröja och begränsa skador. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att Ungern utlöste unionens civilskyddsmekanism och tog emot ett europeiskt expertteam som hade i uppgift att utarbeta rekommendationer, bl.a. om optimala lösningar för att undanröja och begränsa skador.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att rödslamskatastrofen kan kopplas till den bristande efterlevnaden av EU-lagstiftningen, bristfälligheterna i inspektionerna, luckorna i den relevanta EU-lagstiftningen och driftsoperatörens val. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att rödslamskatastrofen kan kopplas till den bristande efterlevnaden av EU-lagstiftningen, bristfälligheterna i inspektionerna, luckorna i den relevanta EU-lagstiftningen och driftsoperatörens val.

| 5. | Europaparlamentet är bekymrat över att nästan inga lärdomar verkar ha dragits under de senaste fem åren, eftersom bristande genomförande av relevant EU-lagstiftning och internationella konventioner samt bristfälliga inspektioner fortsätter och nästan inga av luckorna i relevant EU-lagstiftning har åtgärdats. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är bekymrat över att nästan inga lärdomar verkar ha dragits under de senaste fem åren, eftersom bristande genomförande av relevant EU-lagstiftning och internationella konventioner samt bristfälliga inspektioner fortsätter och nästan inga av luckorna i relevant EU-lagstiftning har åtgärdats.

| 6. | Europaparlamentet anser att särskilt direktivet om avfall från utvinningsindustrin och den europeiska avfallsförteckningen behöver åtgärdas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att särskilt direktivet om avfall från utvinningsindustrin och den europeiska avfallsförteckningen behöver åtgärdas.

| 7. | Europaparlamentet är bekymrat över att liknande industriområden finns i flera medlemsstater och uppmanar medlemsstaterna att se till att lämpliga inspektioner genomförs. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är bekymrat över att liknande industriområden finns i flera medlemsstater och uppmanar medlemsstaterna att se till att lämpliga inspektioner genomförs.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater som har rödslamsdammar att se över om rödslam korrekt har klassificerats som farligt, och snarast möjligt se över eventuella tillstånd som bygger på felaktiga klassificeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna vidtar åtgärder och rapporterar till kommissionen, och uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2016 offentliggöra en rapport om de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater som har rödslamsdammar att se över om rödslam korrekt har klassificerats som farligt, och snarast möjligt se över eventuella tillstånd som bygger på felaktiga klassificeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna vidtar åtgärder och rapporterar till kommissionen, och uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2016 offentliggöra en rapport om de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit.

| 9. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att starkare betona katastrofförebyggande, med tanke på att likande miljöincidenter också inträffat i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att starkare betona katastrofförebyggande, med tanke på att likande miljöincidenter också inträffat i andra medlemsstater.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att all relevant EU-lagstiftning ska genomföras fullt ut och tillämpas korrekt, liksom alla relevanta internationella konventioner, vad gäller inte bara aluminiumproduktion och miljövänlig hantering av rödslam, utan också miljövänlig hantering av farligt avfall i allmänhet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att all relevant EU-lagstiftning ska genomföras fullt ut och tillämpas korrekt, liksom alla relevanta internationella konventioner, vad gäller inte bara aluminiumproduktion och miljövänlig hantering av rödslam, utan också miljövänlig hantering av farligt avfall i allmänhet.

| 11. | Europaparlamentet betonar att bästa tillgängliga teknik vid hanteringen av utvinningsavfall måste tillämpas strikt, och kräver en fullständig övergång till användning av torr deponeringsteknik senast 2016, samtidigt som det bör säkerställas att detta inte leder till luft- eller vattenföroreningar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att bästa tillgängliga teknik vid hanteringen av utvinningsavfall måste tillämpas strikt, och kräver en fullständig övergång till användning av torr deponeringsteknik senast 2016, samtidigt som det bör säkerställas att detta inte leder till luft- eller vattenföroreningar.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga mer tonvikt vid forskning och utveckling avseende förebyggande åtgärder och behandling av farligt avfall. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga mer tonvikt vid forskning och utveckling avseende förebyggande åtgärder och behandling av farligt avfall.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att ta fram riktlinjer för genomförande av stresstester på befintliga gruvor med stora avfallsdammar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att ta fram riktlinjer för genomförande av stresstester på befintliga gruvor med stora avfallsdammar.

| 14. | Europaparlamentet anser att effektivt förebyggande av föroreningar kräver stringenta regler för miljöinspektioner och lämpliga åtgärder för att säkerställa tillämpningen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att effektivt förebyggande av föroreningar kräver stringenta regler för miljöinspektioner och lämpliga åtgärder för att säkerställa tillämpningen.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka sina nationella miljöinspektionsorgan så att de ska kunna genomföra transparenta, regelbundna och systemiska kontroller av industriområden, bl.a. genom att säkerställa oberoende, lämpliga resurser och tydlig ansvarsfördelning, och genom utökat samarbete och samordnade åtgärder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka sina nationella miljöinspektionsorgan så att de ska kunna genomföra transparenta, regelbundna och systemiska kontroller av industriområden, bl.a. genom att säkerställa oberoende, lämpliga resurser och tydlig ansvarsfördelning, och genom utökat samarbete och samordnade åtgärder.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra övervakning på basis av befintliga bindande och icke-bindande instrument och samtidigt undvika onödiga administrativa bördor. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra övervakning på basis av befintliga bindande och icke-bindande instrument och samtidigt undvika onödiga administrativa bördor.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om miljöinspektioner som inte lägger ytterligare en finansiell börda på industrin. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om miljöinspektioner som inte lägger ytterligare en finansiell börda på industrin.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att utöka de bindande kriterierna för medlemsstaternas inspektioner så att de omfattar en större del av EU:s miljölagstiftning, och att utveckla stödkapaciteten för miljöinspektioner på EU-nivå. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att utöka de bindande kriterierna för medlemsstaternas inspektioner så att de omfattar en större del av EU:s miljölagstiftning, och att utveckla stödkapaciteten för miljöinspektioner på EU-nivå.

| 19. | Europaparlamentet är bekymrat över att betydande skillnader mellan ansvarssystemen i EU kan undergräva gemensamma standarder och utsätta vissa medlemsstater och regioner för större risk för miljökatastrofer och de ekonomiska konsekvenser som dessa medför. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet är bekymrat över att betydande skillnader mellan ansvarssystemen i EU kan undergräva gemensamma standarder och utsätta vissa medlemsstater och regioner för större risk för miljökatastrofer och de ekonomiska konsekvenser som dessa medför.

| 20. | Europaparlamentet anser att det är beklagligt att kommissionen ännu inte lämnat in sin rapport i enlighet med direktivet om miljöansvar. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra det före slutet av 2015. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det är beklagligt att kommissionen ännu inte lämnat in sin rapport i enlighet med direktivet om miljöansvar. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra det före slutet av 2015.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under den pågående översynen av direktivet om miljöansvar se till att förslaget om översyn innebär ett fullt genomförande av principen om att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under den pågående översynen av direktivet om miljöansvar se till att förslaget om översyn innebär ett fullt genomförande av principen om att förorenaren betalar.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att undersöka hur kommissionens beslut 2009/335/EG har genomförts av medlemsstaterna och huruvida taken för de fastställda instrumenten för ekonomisk säkerhet är tillräckliga. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att föreslå harmoniserad obligatorisk ekonomisk säkerhet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att undersöka hur kommissionens beslut 2009/335/EG har genomförts av medlemsstaterna och huruvida taken för de fastställda instrumenten för ekonomisk säkerhet är tillräckliga. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att föreslå harmoniserad obligatorisk ekonomisk säkerhet.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa öppenhet vad gäller de ekonomiska aspekterna av ersättning vid miljökatastrofer, inbegripet ekonomisk ersättning till offer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa öppenhet vad gäller de ekonomiska aspekterna av ersättning vid miljökatastrofer, inbegripet ekonomisk ersättning till offer.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om möjlighet till rättslig prövning i överensstämmelse med bestämmelserna i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra det före utgången av 2016. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om möjlighet till rättslig prövning i överensstämmelse med bestämmelserna i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra det före utgången av 2016.

| 25. | Europaparlamentet betonar vikten av att involvera lokala myndigheter, medborgare och civilsamhället i beslutsprocessen i fråga om deponering av farligt avfall och i planeringen av riskhanteringsåtgärder. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar vikten av att involvera lokala myndigheter, medborgare och civilsamhället i beslutsprocessen i fråga om deponering av farligt avfall och i planeringen av riskhanteringsåtgärder.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar de ansvariga myndigheterna att regelbundet informera allmänheten om hur det ligger till med föroreningar och möjliga effekter på djur- och växtliv, samt på lokalbefolkningens hälsa. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar de ansvariga myndigheterna att regelbundet informera allmänheten om hur det ligger till med föroreningar och möjliga effekter på djur- och växtliv, samt på lokalbefolkningens hälsa.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla en EU-omfattande mekanism för riskdelning vid industrikatastrofer, med fullt iakttagande av principen att förorenaren betalar, så att eventuella kostnader som inte omfattas av en hög nivå av obligatoriska ekonomiska säkerheter kan täckas. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla en EU-omfattande mekanism för riskdelning vid industrikatastrofer, med fullt iakttagande av principen att förorenaren betalar, så att eventuella kostnader som inte omfattas av en hög nivå av obligatoriska ekonomiska säkerheter kan täckas.

| 28. | Europaparlamentet anser att en sådan särskild EU-omfattande mekanism för riskdelning vid industrikatastrofer också bör användas för att åtgärda tidigare miljöförstöring som fortfarande utgör en samhällsfara och där det med nuvarande lagstiftning inte går att utse någon ansvarig som skulle kunna täcka kostnaderna för åtgärderna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att en sådan särskild EU-omfattande mekanism för riskdelning vid industrikatastrofer också bör användas för att åtgärda tidigare miljöförstöring som fortfarande utgör en samhällsfara och där det med nuvarande lagstiftning inte går att utse någon ansvarig som skulle kunna täcka kostnaderna för åtgärderna.

| 29. | Europaparlamentet framhåller vikten av samarbete och solidaritet på EU-nivå i händelse av miljö- och industrikatastrofer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet framhåller vikten av samarbete och solidaritet på EU-nivå i händelse av miljö- och industrikatastrofer.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 377, 31.12.1991, s. 20.

(2)  EGT L 226, 6.9.2000, s. 3.

(3)  EUT L 370, 30.12.2014, s. 44.

(4)  Europeiska kommissionen – Faktablad: Överträdelser i juni: de viktigaste besluten: http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-15-5162_sv.htm

(5)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 15.

(6)  EUT L 118, 27.4.2001, s. 41.

(7)  EUT C 16 E, 22.1.2010, s. 67.

(8)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 171.

(9)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 56.

(10)  EUT L 101, 21.4.2009, s. 25.

(11)  Study to explore the feasibility of creating a fund to cover environmental liability and losses occurring from industrial accidents (Studie för att undersöka genomförbarheten av att skapa en fond för att täcka miljöansvar och förluster till följd av industriolyckor). Slutrapport. Europeiska kommissionen, GD Miljö, 17 april 2013. http://ec.europa.eu/environment/archives/liability/eld/eldfund/pdf/Final%20report%20ELD%20Fund%20BIO%20for%20web2.pdf

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/50

---

P8_TA(2015)0350

Förnyelse av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om förnyelsen av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (2015/2754(RSP))

(2017/C 349/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, i vilka jämställdhet fastställs som en av de viktigaste principer som EU bygger på, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, i vilka jämställdhet fastställs som en av de viktigaste principer som EU bygger på,

| — | med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), i vilken principen om en konsekvent utvecklingspolitik slås fast, vilket kräver att målen med utvecklingssamarbetet beaktas i politik som sannolikt kommer att påverka utvecklingsländerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), i vilken principen om en konsekvent utvecklingspolitik slås fast, vilket kräver att målen med utvecklingssamarbetet beaktas i politik som sannolikt kommer att påverka utvecklingsländerna,

| — | med beaktande av den fjärde världskvinnokonferensen, som hölls i Peking i september 1995, samt den deklaration och handlingsplan som antogs i Peking och de påföljande slutdokumenten från FN:s särskilda sessioner Peking + 5, + 10, + 15 och + 20 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingdeklarationen och handlingsplanen, vilka antogs den 9 juni 2000, den 11 mars 2005, den 2 mars 2010 respektive den 9 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde världskvinnokonferensen, som hölls i Peking i september 1995, samt den deklaration och handlingsplan som antogs i Peking och de påföljande slutdokumenten från FN:s särskilda sessioner Peking + 5, + 10, + 15 och + 20 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingdeklarationen och handlingsplanen, vilka antogs den 9 juni 2000, den 11 mars 2005, den 2 mars 2010 respektive den 9 mars 2015,

| — | med beaktande av genomförandet av handlingsprogrammet från den internationella konferens om befolkning och utveckling som hölls i Kairo 1994, där världssamfundet erkände och bekräftade att sexuell och reproduktiv hälsa och reproduktiva rättigheter är av grundläggande vikt för en hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av genomförandet av handlingsprogrammet från den internationella konferens om befolkning och utveckling som hölls i Kairo 1994, där världssamfundet erkände och bekräftade att sexuell och reproduktiv hälsa och reproduktiva rättigheter är av grundläggande vikt för en hållbar utveckling,

| — | med beaktande av EU:s strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (2010–2015), genomföranderapporten från 2013 (SWD(2013)0509) och rådets slutsatser av den 19 maj 2014 om den samt genomföranderapporten från 2014 (SWD(2015)0011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (2010–2015), genomföranderapporten från 2013 (SWD(2013)0509) och rådets slutsatser av den 19 maj 2014 om den samt genomföranderapporten från 2014 (SWD(2015)0011),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2015 om jämställdhet i utvecklingssamarbetet och om ett nytt globalt partnerskap för fattigdomsutrotning och en hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2015 om jämställdhet i utvecklingssamarbetet och om ett nytt globalt partnerskap för fattigdomsutrotning och en hållbar utveckling,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (1),

| — | med beaktande av utvärderingen av EU:s stöd till jämställdhet och kvinnors egenmakt i partnerländer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvärderingen av EU:s stöd till jämställdhet och kvinnors egenmakt i partnerländer (2),

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) av den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) av den 18 december 1979,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om förnyelsen av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (O-000109/2015 – B8-0762/2015 och O-000110/2015 – B8-0763/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om förnyelsen av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (O-000109/2015 – B8-0762/2015 och O-000110/2015 – B8-0763/2015),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för utveckling,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen engagerar sig för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och säkerställa jämställdhetsintegrering i alla sina åtgärder. Jämställdhet och kvinnors egenmakt är en förutsättning för uppnåendet av målen för hållbar utveckling efter 2015 och utgör även en mänsklig rättighet i sig, vilken bör eftersträvas oavsett dess positiva effekter på utvecklingen och tillväxten. Könsrelaterat våld utgör en allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna och får aldrig rättfärdigas med hänvisning till religion, kultur eller traditioner. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen engagerar sig för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och säkerställa jämställdhetsintegrering i alla sina åtgärder. Jämställdhet och kvinnors egenmakt är en förutsättning för uppnåendet av målen för hållbar utveckling efter 2015 och utgör även en mänsklig rättighet i sig, vilken bör eftersträvas oavsett dess positiva effekter på utvecklingen och tillväxten. Könsrelaterat våld utgör en allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna och får aldrig rättfärdigas med hänvisning till religion, kultur eller traditioner.

| B. | I tjugoårsöversynen av genomförandet av Pekingdeklarationen och handlingsplanen konstaterades det att framstegen i riktning mot jämställdhet och kvinnors egenmakt har varit långsamma och ojämna och att inget av världens länder har överbryggat klyftan mellan könen helt. I översynen konstaterades det att denna brist på framsteg har förvärrats av den bestående och kroniska underinvesteringen i jämställdhet och kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

B.

I tjugoårsöversynen av genomförandet av Pekingdeklarationen och handlingsplanen konstaterades det att framstegen i riktning mot jämställdhet och kvinnors egenmakt har varit långsamma och ojämna och att inget av världens länder har överbryggat klyftan mellan könen helt. I översynen konstaterades det att denna brist på framsteg har förvärrats av den bestående och kroniska underinvesteringen i jämställdhet och kvinnors egenmakt.

| C. | Två millennieutvecklingsmål som uttryckligen avser kvinnors rättigheter, nämligen målet att öka jämställdheten mellan kvinnor och män och öka kvinnors egenmakt (mål nr 3) och målet att förbättra mödrahälsan (mål nr 5), har i stort sett inte uppnåtts alls. Varje dag dör uppskattningsvis 800 kvinnor världen över på grund av graviditets- eller förlossningskomplikationer, och cirka 222 miljoner kvinnor i utvecklingsländerna saknar tillgång till säkra och moderna metoder för familjeplanering, samtidigt som utvecklingsbiståndet till familjeplanering utgör en allt mindre andel av det totala biståndet på hälsoområdet. |
| --- | --- |

C.

Två millennieutvecklingsmål som uttryckligen avser kvinnors rättigheter, nämligen målet att öka jämställdheten mellan kvinnor och män och öka kvinnors egenmakt (mål nr 3) och målet att förbättra mödrahälsan (mål nr 5), har i stort sett inte uppnåtts alls. Varje dag dör uppskattningsvis 800 kvinnor världen över på grund av graviditets- eller förlossningskomplikationer, och cirka 222 miljoner kvinnor i utvecklingsländerna saknar tillgång till säkra och moderna metoder för familjeplanering, samtidigt som utvecklingsbiståndet till familjeplanering utgör en allt mindre andel av det totala biståndet på hälsoområdet.

| D. | Majoriteten av världens fattiga består av kvinnor och hushåll där kvinnor har ansvaret. Marginaliserade kvinnors sårbarhet ökar. Det finns 62 miljoner unga flickor i världen som inte går i skolan. |
| --- | --- |

D.

Majoriteten av världens fattiga består av kvinnor och hushåll där kvinnor har ansvaret. Marginaliserade kvinnors sårbarhet ökar. Det finns 62 miljoner unga flickor i världen som inte går i skolan.

| E. | Var tredje kvinna i världen utsätts sannolikt för fysiskt och sexuellt våld någon gång i livet. Varje år tvingas 14 miljoner flickor att gifta sig. EU engagerar sig för allas rätt till full kontroll och fritt bestämmande över sin sexualitet och sin sexuella och reproduktiva hälsa, utan diskriminering, tvång eller våld. |
| --- | --- |

E.

Var tredje kvinna i världen utsätts sannolikt för fysiskt och sexuellt våld någon gång i livet. Varje år tvingas 14 miljoner flickor att gifta sig. EU engagerar sig för allas rätt till full kontroll och fritt bestämmande över sin sexualitet och sin sexuella och reproduktiva hälsa, utan diskriminering, tvång eller våld.

| F. | Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) har rapporterat (3) att investeringarna är mycket otillräckliga för att uppnå jämställdhet, trots att det målriktade stödet för detta ändamål tredubblades av dess medlemmar och uppgick till 28 miljarder US-dollar år 2012. Finansieringen på jämställdhetsområdet koncentreras ofta till sociala sektorer och lämnar ekonomiska och produktiva sektorer underinvesterade, samtidigt som OECD:s analys visar på att investeringar i jämställdhet ger bland de högsta utdelningarna av alla investeringar i utveckling. |
| --- | --- |

F.

Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) har rapporterat (3) att investeringarna är mycket otillräckliga för att uppnå jämställdhet, trots att det målriktade stödet för detta ändamål tredubblades av dess medlemmar och uppgick till 28 miljarder US-dollar år 2012. Finansieringen på jämställdhetsområdet koncentreras ofta till sociala sektorer och lämnar ekonomiska och produktiva sektorer underinvesterade, samtidigt som OECD:s analys visar på att investeringar i jämställdhet ger bland de högsta utdelningarna av alla investeringar i utveckling.

| G. | Fortfarande är 2,5 miljarder människor, de flesta kvinnor och unga, utestängda från den formella finanssektorn. |
| --- | --- |

G.

Fortfarande är 2,5 miljarder människor, de flesta kvinnor och unga, utestängda från den formella finanssektorn.

En större förändring i den andra handlingsplanen för jämställdhet (GAP2)

| 1. | Europaparlamentet anser att slutsatserna från utvärderingen av den första handlingsplanen för jämställdhet (GAP1) tydligt visar att EU-insatser som rör jämställdhet och kvinnors egenmakt behöver förändras betydligt och att vi behöver ett förnyat politiskt engagemang från Europeiska utrikestjänstens och kommissionens sida för att förbättra resultaten. Parlamentet betonar vikten av att genomföra utvärderingens främsta rekommendationer i efterföljaren till den innevarande GAP, och att man bör börja med en fullödig ledningsinsats. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att slutsatserna från utvärderingen av den första handlingsplanen för jämställdhet (GAP1) tydligt visar att EU-insatser som rör jämställdhet och kvinnors egenmakt behöver förändras betydligt och att vi behöver ett förnyat politiskt engagemang från Europeiska utrikestjänstens och kommissionens sida för att förbättra resultaten. Parlamentet betonar vikten av att genomföra utvärderingens främsta rekommendationer i efterföljaren till den innevarande GAP, och att man bör börja med en fullödig ledningsinsats.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att inleda en omdanande förändring i och med den nya GAP, och anser därför att GAP2 bör utformas som ett meddelande från kommissionen. Europaparlamentet beklagar att GAP2 har tagits fram som ett gemensamt arbetsdokument och inte som ett meddelande. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att påbörja genomförandet av den nya planen så snart som möjligt så att konkreta resultat kan uppnås, som en del av ett bredare EU-åtagande för jämställdhet och kvinnors egenmakt i målen för hållbar utveckling, samt att Europaparlamentet involveras i samråd i denna process. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att inleda en omdanande förändring i och med den nya GAP, och anser därför att GAP2 bör utformas som ett meddelande från kommissionen. Europaparlamentet beklagar att GAP2 har tagits fram som ett gemensamt arbetsdokument och inte som ett meddelande. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att påbörja genomförandet av den nya planen så snart som möjligt så att konkreta resultat kan uppnås, som en del av ett bredare EU-åtagande för jämställdhet och kvinnors egenmakt i målen för hållbar utveckling, samt att Europaparlamentet involveras i samråd i denna process.

| 3. | Europaparlamentet anser att GAP2 bör sätta alla aspekter av EU:s utrikespolitik i fokus – utvecklingssamarbete, humanitärt bistånd, handel, mänskliga rättigheter och utrikes frågor, migration och asyl – i linje med principen om konsekvent politik för utveckling, och tillämpas på samma sätt i såväl utvecklingsländerna som i grannskaps- och kandidatländerna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att GAP2 bör sätta alla aspekter av EU:s utrikespolitik i fokus – utvecklingssamarbete, humanitärt bistånd, handel, mänskliga rättigheter och utrikes frågor, migration och asyl – i linje med principen om konsekvent politik för utveckling, och tillämpas på samma sätt i såväl utvecklingsländerna som i grannskaps- och kandidatländerna.

| 4. | Europaparlamentet anser att jämställdhet och kvinnors egenmakt bör utgöra kärnverksamheten för de EU-institutioner som har tydligt förvaltningsansvar inom både den centrala administrationen och EU:s delegationer. Delegationschefer, enhetschefer och högre chefer måste hållas ansvariga för rapporteringen, övervakningen och utvärderingen av politikområden som rör jämställdhet och kvinnors egenmakt, och ett jämställdhetsperspektiv måste integreras i arbetsbeskrivningar och vidareutbildning för all personal. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att jämställdhet och kvinnors egenmakt bör utgöra kärnverksamheten för de EU-institutioner som har tydligt förvaltningsansvar inom både den centrala administrationen och EU:s delegationer. Delegationschefer, enhetschefer och högre chefer måste hållas ansvariga för rapporteringen, övervakningen och utvärderingen av politikområden som rör jämställdhet och kvinnors egenmakt, och ett jämställdhetsperspektiv måste integreras i arbetsbeskrivningar och vidareutbildning för all personal.

| 5. | Europaparlamentet anser att vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik bör säkerställa att alla kommissionsledamöter som ansvarar för yttre åtgärder visar nödvändigt ledarskap för att garantera att GAP2 genomförs framgångsrikt. Parlamentet välkomnar rådets slutsatser från maj 2015, i vilka medlemsstaternas åtagande för den omdanande agendan om kvinnors och flickors rättigheter betonas. Parlamentet betonar att kommissionens/Europeiska utrikestjänstens och medlemsstaternas åtgärder måste komplettera varandra. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik bör säkerställa att alla kommissionsledamöter som ansvarar för yttre åtgärder visar nödvändigt ledarskap för att garantera att GAP2 genomförs framgångsrikt. Parlamentet välkomnar rådets slutsatser från maj 2015, i vilka medlemsstaternas åtagande för den omdanande agendan om kvinnors och flickors rättigheter betonas. Parlamentet betonar att kommissionens/Europeiska utrikestjänstens och medlemsstaternas åtgärder måste komplettera varandra.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att jämställdhetsfrågor inte tas upp i 2014 års årsrapport från kommissionens generaldirektorat för utveckling och samarbete, och begär att frågor som rör jämställdhet och kvinnors egenmakt i framtiden införlivas i årsrapporterna från kommissionens alla generaldirektorat som arbetar med yttre åtgärder och från Europeiska utrikestjänsten. Parlamentet uppmanar alla EU-delegationer att inlämna en årlig rapport om GAP och att lägga fram en sammanfattning av resultaten för arbetet med jämställdhet och kvinnors egenmakt i sina årliga rapporter, halvtidsöversyner och utvärderingar på nationell nivå. Dessa resultat bör ingå som en del i en resultatorienterad övervakning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att jämställdhetsfrågor inte tas upp i 2014 års årsrapport från kommissionens generaldirektorat för utveckling och samarbete, och begär att frågor som rör jämställdhet och kvinnors egenmakt i framtiden införlivas i årsrapporterna från kommissionens alla generaldirektorat som arbetar med yttre åtgärder och från Europeiska utrikestjänsten. Parlamentet uppmanar alla EU-delegationer att inlämna en årlig rapport om GAP och att lägga fram en sammanfattning av resultaten för arbetet med jämställdhet och kvinnors egenmakt i sina årliga rapporter, halvtidsöversyner och utvärderingar på nationell nivå. Dessa resultat bör ingå som en del i en resultatorienterad övervakning.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att 2017 års halvtidsöversyn av programdokumenten för instrumentet för utvecklingssamarbete är ett bra tillfälle att bedöma effekterna av program för kvinnor och flickor som finansierats av detta instrument, tydligt identifiera hur stor andel av de program som finansieras av detta instrument som kommer kvinnor och flickor tillgodo och att göra nödvändiga omfördelningar om så behövs. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att 2017 års halvtidsöversyn av programdokumenten för instrumentet för utvecklingssamarbete är ett bra tillfälle att bedöma effekterna av program för kvinnor och flickor som finansierats av detta instrument, tydligt identifiera hur stor andel av de program som finansieras av detta instrument som kommer kvinnor och flickor tillgodo och att göra nödvändiga omfördelningar om så behövs.

| 8. | Europaparlamentet påminner om principen om en konsekvent politik för utveckling och betonar vikten av samstämdhet mellan EU:s interna och externa politik och behovet av politisk samstämdhet mellan den nya GAP och nästa handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. Jämställdhetsaspekter måste vara en systematisk och integrerad del av alla dialoger om mänskliga rättigheter som förs mellan EU och tredjeländer. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att inleda dialoger om jämställdhetsfrågor som kompletterar de dialoger om mänskliga rättigheter som förs med tredjeländer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om principen om en konsekvent politik för utveckling och betonar vikten av samstämdhet mellan EU:s interna och externa politik och behovet av politisk samstämdhet mellan den nya GAP och nästa handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. Jämställdhetsaspekter måste vara en systematisk och integrerad del av alla dialoger om mänskliga rättigheter som förs mellan EU och tredjeländer. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att inleda dialoger om jämställdhetsfrågor som kompletterar de dialoger om mänskliga rättigheter som förs med tredjeländer.

| 9. | Europaparlamentet upprepar att en fullständig samordning mellan centrala myndigheter, delegationer och medlemsstaternas ambassader är oerhört viktig för att GAP2 ska genomföras med framgång, med användning av landsprofiler för jämställdhet och andra verktyg. Parlamentet understryker i detta avseende att översynen av Europeiska utvecklingsfondens landsprogram utgör ett tillfälle att säkerställa att genomförandet av GAP2 pågår fullt ut och att vid behov göra anpassningar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar att en fullständig samordning mellan centrala myndigheter, delegationer och medlemsstaternas ambassader är oerhört viktig för att GAP2 ska genomföras med framgång, med användning av landsprofiler för jämställdhet och andra verktyg. Parlamentet understryker i detta avseende att översynen av Europeiska utvecklingsfondens landsprogram utgör ett tillfälle att säkerställa att genomförandet av GAP2 pågår fullt ut och att vid behov göra anpassningar.

Uppgiftsinsamling och mål

| 10. | Europaparlamentet efterlyser mer effektiva genomförandestrategier och insisterar på att man använder sig av jämställdhetsrelaterade kvantitativa och kvalitativa indikatorer samt systematisk och rättidig insamling av könsuppdelade uppgifter som tar hänsyn till förmånstagare och deltagare inom alla verksamheter som ett led i övervaknings- och utvärderingsprocessen. Uppgifterna bör göras tillgängliga för allmänheten så att ekonomisk ansvarighet samt insyn och öppenhet kan garanteras. Parlamentet anser att rapporteringen bör anpassas till och integreras i fastställda övervaknings- och utvärderingssystem, såsom den resultatram som används av kommissionens generaldirektorat för utveckling och samarbete. Parlamentet betonar behovet av att investera i nationell statistik och uppmanar medlemsstaterna att inrätta övervakningssystem som tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser mer effektiva genomförandestrategier och insisterar på att man använder sig av jämställdhetsrelaterade kvantitativa och kvalitativa indikatorer samt systematisk och rättidig insamling av könsuppdelade uppgifter som tar hänsyn till förmånstagare och deltagare inom alla verksamheter som ett led i övervaknings- och utvärderingsprocessen. Uppgifterna bör göras tillgängliga för allmänheten så att ekonomisk ansvarighet samt insyn och öppenhet kan garanteras. Parlamentet anser att rapporteringen bör anpassas till och integreras i fastställda övervaknings- och utvärderingssystem, såsom den resultatram som används av kommissionens generaldirektorat för utveckling och samarbete. Parlamentet betonar behovet av att investera i nationell statistik och uppmanar medlemsstaterna att inrätta övervakningssystem som tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader att prioritera och investera i jämställdhetsanalyser av god kvalitet som ska ligga till grund för landsstrategier och programplanering på landsnivå. Parlamentet anser att EU bör se över nationella vägledande planer med utgångspunkt i den nya GAP. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader att prioritera och investera i jämställdhetsanalyser av god kvalitet som ska ligga till grund för landsstrategier och programplanering på landsnivå. Parlamentet anser att EU bör se över nationella vägledande planer med utgångspunkt i den nya GAP.

| 12. | Europaparlamentet erkänner att flickor och kvinnor är särskilt missgynnade och utsatta för risker, och att det behövs ett särskilt fokus på att säkerställa flickors rätt till utbildning och ett liv fritt från våld, att avskaffa diskriminerande lagstiftning och sedvänjor samt att ge flickor och unga kvinnor möjlighet att delta i samhällslivet världen över. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erkänner att flickor och kvinnor är särskilt missgynnade och utsatta för risker, och att det behövs ett särskilt fokus på att säkerställa flickors rätt till utbildning och ett liv fritt från våld, att avskaffa diskriminerande lagstiftning och sedvänjor samt att ge flickor och unga kvinnor möjlighet att delta i samhällslivet världen över.

| 13. | Europaparlamentet betonar behovet av tydliga mål och indikatorer, som mäts och delas upp efter kön, ålder och andra faktorer, och en bättre spårning av budgetanslag. Parlamentet understryker att mål och övervakningsmetoder bör anpassas till den globala utvecklingsramen för perioden efter 2015 och andra relevanta internationella ramverk. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar behovet av tydliga mål och indikatorer, som mäts och delas upp efter kön, ålder och andra faktorer, och en bättre spårning av budgetanslag. Parlamentet understryker att mål och övervakningsmetoder bör anpassas till den globala utvecklingsramen för perioden efter 2015 och andra relevanta internationella ramverk.

| 14. | Europaparlamentet betonar att EU måste avsätta och säkerställa tillräckliga finansiella och mänskliga resurser för att uppfylla sina åtaganden i fråga om jämställdhet och kvinnors egenmakt. Parlamentet betonar vikten av att integrera jämställdhetsperspektivet inom offentliga finanser genom ett budgetarbete som tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet och tar upp frågor som rör ojämlikhet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att EU måste avsätta och säkerställa tillräckliga finansiella och mänskliga resurser för att uppfylla sina åtaganden i fråga om jämställdhet och kvinnors egenmakt. Parlamentet betonar vikten av att integrera jämställdhetsperspektivet inom offentliga finanser genom ett budgetarbete som tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet och tar upp frågor som rör ojämlikhet.

Viktiga aspekter i den nya handlingsplanen för jämställdhet

| 15. | Europaparlamentet anser att GAP måste ta itu dels med de hinder som gör att EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och flickor inte kan genomföras fullt ut, dels med avskaffandet av alla former av våld. Parlamentet efterlyser en övergripande EU-strategi mot våld mot kvinnor, vilken inbegriper ökade insatser och resurser för att förebygga och undanröja diskriminering av kvinnor och bekämpa och lagföra alla former av våld, inbegripet människohandel, kvinnlig könsstympning, tvångssterilisering, tvångsgraviditet, könsbaserade mord, våld i hemmet och våldtäkt inom äktenskapet, barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap samt könsrelaterat våld i konfliktsituationer och efter konflikter. Parlamentet förespråkar att det ska utvecklas specifika EU-åtgärder för att stärka rättigheterna för olika grupper av kvinnor, med särskild uppmärksamhet på unga människor, migranter, kvinnor med hiv samt homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) och personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att GAP måste ta itu dels med de hinder som gör att EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och flickor inte kan genomföras fullt ut, dels med avskaffandet av alla former av våld. Parlamentet efterlyser en övergripande EU-strategi mot våld mot kvinnor, vilken inbegriper ökade insatser och resurser för att förebygga och undanröja diskriminering av kvinnor och bekämpa och lagföra alla former av våld, inbegripet människohandel, kvinnlig könsstympning, tvångssterilisering, tvångsgraviditet, könsbaserade mord, våld i hemmet och våldtäkt inom äktenskapet, barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap samt könsrelaterat våld i konfliktsituationer och efter konflikter. Parlamentet förespråkar att det ska utvecklas specifika EU-åtgärder för att stärka rättigheterna för olika grupper av kvinnor, med särskild uppmärksamhet på unga människor, migranter, kvinnor med hiv samt homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) och personer med funktionsnedsättning.

| 16. | Europaparlamentet understryker att flickor måste få bättre tillgång till utbildning på alla nivåer, och att könsspecifika hinder för lärande måste avskaffas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att flickor måste få bättre tillgång till utbildning på alla nivåer, och att könsspecifika hinder för lärande måste avskaffas.

| 17. | Europaparlamentet betonar att användningen av våldtäkt som ett vapen i krig och som en förtryckarmetod måste upphöra, och att EU måste utöva påtryckningar mot tredjeländers regeringar och alla aktörer som är involverade i regioner där könsbaserat våld förekommer, i syfte att avskaffa bruket, ställa förövarna inför rätta och arbeta med överlevande, drabbade kvinnor och grupper för att hjälpa dem i läke- och återhämtningsprocessen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att användningen av våldtäkt som ett vapen i krig och som en förtryckarmetod måste upphöra, och att EU måste utöva påtryckningar mot tredjeländers regeringar och alla aktörer som är involverade i regioner där könsbaserat våld förekommer, i syfte att avskaffa bruket, ställa förövarna inför rätta och arbeta med överlevande, drabbade kvinnor och grupper för att hjälpa dem i läke- och återhämtningsprocessen.

| 18. | Europaparlamentet understryker kvinnliga migranters, flyktingars och asylsökandes sårbarhet och deras behov av särskilt skydd. Parlamentet efterlyser särskilda åtgärder för att stärka och till fullo garantera kvinnliga asylsökandes rättigheter. Parlamentet efterlyser djärva åtgärder på EU-nivå för att motverka den pågående migrations- och flyktingkrisen, inbegripet ett helhetsgrepp på migration och asyl som beaktar jämställdhetsperspektivet och följer samma mall i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker kvinnliga migranters, flyktingars och asylsökandes sårbarhet och deras behov av särskilt skydd. Parlamentet efterlyser särskilda åtgärder för att stärka och till fullo garantera kvinnliga asylsökandes rättigheter. Parlamentet efterlyser djärva åtgärder på EU-nivå för att motverka den pågående migrations- och flyktingkrisen, inbegripet ett helhetsgrepp på migration och asyl som beaktar jämställdhetsperspektivet och följer samma mall i alla medlemsstater.

| 19. | Europaparlamentet erkänner hälsa som en mänsklig rättighet, och betonar vikten av allmän tillgång till hälso- och sjukvård och sjukförsäkring, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, i enlighet med handlingsplanen från den internationella konferensen om befolkning och utveckling och Pekingplattformen. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang ytterligare insatser för att öka kvinnors tillgång till hälsa och utbildning i hälsofrågor, familjeplanering, vård under graviditeten och sexuell och reproduktiv hälsa, främst genom att ta itu med målet att förbättra mödrahälsan, inbegripet minskad spädbarns- och barnadödlighet (millennieutvecklings mål nr 5), som i stort sett inte uppnåtts alls. Parlamentet påpekar att tillgång bidrar till uppnåendet av alla hälsorelaterade utvecklingsmål, och välkomnar i detta sammanhang i synnerhet rådets slutsatser från maj 2015. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erkänner hälsa som en mänsklig rättighet, och betonar vikten av allmän tillgång till hälso- och sjukvård och sjukförsäkring, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, i enlighet med handlingsplanen från den internationella konferensen om befolkning och utveckling och Pekingplattformen. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang ytterligare insatser för att öka kvinnors tillgång till hälsa och utbildning i hälsofrågor, familjeplanering, vård under graviditeten och sexuell och reproduktiv hälsa, främst genom att ta itu med målet att förbättra mödrahälsan, inbegripet minskad spädbarns- och barnadödlighet (millennieutvecklings mål nr 5), som i stort sett inte uppnåtts alls. Parlamentet påpekar att tillgång bidrar till uppnåendet av alla hälsorelaterade utvecklingsmål, och välkomnar i detta sammanhang i synnerhet rådets slutsatser från maj 2015.

| 20. | Europaparlamentet betonar behovet av att skapa en miljö som innebär möjligheter, främst genom att undanröja sociala och rättsliga hinder för kvinnors tillgång till produktiva tillgångar, inbegripet mark och andra naturresurser och ekonomiska resurser, och att främja deltagande i det ekonomiska livet, normer för anständigt arbete, jämställdhetsanpassat socialt skydd och lika lön för likvärdigt arbete. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar behovet av att skapa en miljö som innebär möjligheter, främst genom att undanröja sociala och rättsliga hinder för kvinnors tillgång till produktiva tillgångar, inbegripet mark och andra naturresurser och ekonomiska resurser, och att främja deltagande i det ekonomiska livet, normer för anständigt arbete, jämställdhetsanpassat socialt skydd och lika lön för likvärdigt arbete.

| 21. | Europaparlamentet anser att företagen spelar en viktig roll i arbetet med att öka jämställdheten mellan kvinnor och män genom insatser som bidrar till kvinnors ekonomiska egenmakt och kvinnors ekonomiska rättigheter, t.ex. att kvinnor garanteras anständiga arbeten, lika lön, tillgång till finansiering och bankverksamhet och möjlighet att delta i ledningsarbete och beslutsfattande, samt att de skyddas mot diskriminering och övergrepp på arbetsplatserna och genom företagens sociala ansvar som tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet. Parlamentet begär i detta sammanhang att större stöd ges till lokala små och medelstora företag, särskilt till kvinnliga företagare, så att tillväxten inom den privata sektorn kan komma dem till del. Parlamentet betonar den positiva roll som mikrofinansiering, socialt företagande och alternativa företagsmodeller, t.ex. ömsesidiga bolag och kooperativ, fortsätter att spela för kvinnors ekonomiska egenmakt och integration. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att företagen spelar en viktig roll i arbetet med att öka jämställdheten mellan kvinnor och män genom insatser som bidrar till kvinnors ekonomiska egenmakt och kvinnors ekonomiska rättigheter, t.ex. att kvinnor garanteras anständiga arbeten, lika lön, tillgång till finansiering och bankverksamhet och möjlighet att delta i ledningsarbete och beslutsfattande, samt att de skyddas mot diskriminering och övergrepp på arbetsplatserna och genom företagens sociala ansvar som tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet. Parlamentet begär i detta sammanhang att större stöd ges till lokala små och medelstora företag, särskilt till kvinnliga företagare, så att tillväxten inom den privata sektorn kan komma dem till del. Parlamentet betonar den positiva roll som mikrofinansiering, socialt företagande och alternativa företagsmodeller, t.ex. ömsesidiga bolag och kooperativ, fortsätter att spela för kvinnors ekonomiska egenmakt och integration.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar behovet av att förhindra diskriminering avkvinnor på grund av äktenskap eller mödraskap och av att säkerställa deras faktiska rätt att arbeta. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar behovet av att förhindra diskriminering avkvinnor på grund av äktenskap eller mödraskap och av att säkerställa deras faktiska rätt att arbeta.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnors egenmakt och livsmedelstryggheten förstärker varandra inbördes. Parlamentet betonar behovet av att ge egenmakt åt kvinnor på landsbygden för att komma till rätta med diskriminering i frågor som rör tillgången till mark, vatten, utbildning, yrkesutbildning, marknader och finansiella tjänster. Parlamentet efterfrågar betydligt större offentliga investeringar inom jordbruk och landsbygdsutveckling där småbrukare, jordbrukskooperativ och jordbrukarnätverk sätts i fokus. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att kvinnors egenmakt och livsmedelstryggheten förstärker varandra inbördes. Parlamentet betonar behovet av att ge egenmakt åt kvinnor på landsbygden för att komma till rätta med diskriminering i frågor som rör tillgången till mark, vatten, utbildning, yrkesutbildning, marknader och finansiella tjänster. Parlamentet efterfrågar betydligt större offentliga investeringar inom jordbruk och landsbygdsutveckling där småbrukare, jordbrukskooperativ och jordbrukarnätverk sätts i fokus.

| 24. | Europaparlamentet betonar att kvinnor måste involveras och vara delaktiga inom framväxande ekonomiska områden som är viktiga för hållbar utveckling, inbegripet den gröna ekonomin och kretsloppsekonomin, förnybar energi och IKT. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att kvinnor måste involveras och vara delaktiga inom framväxande ekonomiska områden som är viktiga för hållbar utveckling, inbegripet den gröna ekonomin och kretsloppsekonomin, förnybar energi och IKT.

| 25. | Europaparlamentet upprepar den viktiga roll som formell och informell utbildning spelar för att ge kvinnor och flickor egenmakt i sociala, ekonomiska, kulturella och politiska frågor. Parlamentet betonar behovet av en EU-strategi för utbildning om utveckling för att införliva ett kraftfullt jämställdhetsperspektiv, särskilt vad gäller utbildning i hållbarhet, försoning efter konflikter, livslångt lärande och yrkesutbildning, vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, samt konstens roll i utbyten mellan kulturer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet upprepar den viktiga roll som formell och informell utbildning spelar för att ge kvinnor och flickor egenmakt i sociala, ekonomiska, kulturella och politiska frågor. Parlamentet betonar behovet av en EU-strategi för utbildning om utveckling för att införliva ett kraftfullt jämställdhetsperspektiv, särskilt vad gäller utbildning i hållbarhet, försoning efter konflikter, livslångt lärande och yrkesutbildning, vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, samt konstens roll i utbyten mellan kulturer.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av kvinnors ökade deltagande i utformningen och genomförandet av ramen för perioden efter 2015. Parlamentet efterfrågar ökat ekonomiskt stöd till kvinnorättsorganisationer, politiska åtgärder och kapacitetsbyggande åtgärder för att engagera gräsrotsorganisationer, främst kvinnoorganisationer, i det civila samhället och göra dem mer delaktiga i fortlöpande samråd med intressenter på lokal, regional, nationell och internationell nivå. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar vikten av kvinnors ökade deltagande i utformningen och genomförandet av ramen för perioden efter 2015. Parlamentet efterfrågar ökat ekonomiskt stöd till kvinnorättsorganisationer, politiska åtgärder och kapacitetsbyggande åtgärder för att engagera gräsrotsorganisationer, främst kvinnoorganisationer, i det civila samhället och göra dem mer delaktiga i fortlöpande samråd med intressenter på lokal, regional, nationell och internationell nivå.

| 27. | Europaparlamentet noterar att GAP måste ta upp frågan om hbti-personers situation i tredjeländer och inbegripa främjande och skydd av hbti-personers rättigheter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar att GAP måste ta upp frågan om hbti-personers situation i tredjeländer och inbegripa främjande och skydd av hbti-personers rättigheter.

| 28. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att stärka kvinnors juridiska rättigheter och deras tillgång till rättslig prövning genom en lagstiftningsreform som tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet. Parlamentet anser att riktad finansiering för jämställdhet inom rättshjälpen bidrar till att stärka rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att stärka kvinnors juridiska rättigheter och deras tillgång till rättslig prövning genom en lagstiftningsreform som tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet. Parlamentet anser att riktad finansiering för jämställdhet inom rättshjälpen bidrar till att stärka rättsstatsprincipen.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar EU att öka kvinnors deltagande i fredsbevarande och fredsbyggande processer samt i EU:s militära och civila krishanteringsuppdrag. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sin uppmaning till EU att arbeta för FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet, och begär att jämställdhetsperspektiv och kvinnors rättigheter integreras i alla initiativ för fred och säkerhet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar EU att öka kvinnors deltagande i fredsbevarande och fredsbyggande processer samt i EU:s militära och civila krishanteringsuppdrag. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sin uppmaning till EU att arbeta för FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet, och begär att jämställdhetsperspektiv och kvinnors rättigheter integreras i alla initiativ för fred och säkerhet.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja kvinnors och flickors grundläggande mänskliga rättigheter, i enlighet med vad som fastställs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att man måste skydda alla kvinnors och flickors rätt till liv och värdighet genom att aktivt bekämpa sådan skadlig praxis som könsbaserade mord. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar EU att främja kvinnors och flickors grundläggande mänskliga rättigheter, i enlighet med vad som fastställs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att man måste skydda alla kvinnors och flickors rätt till liv och värdighet genom att aktivt bekämpa sådan skadlig praxis som könsbaserade mord.

| 31. | Europaparlamentet betonar vikten av åtgärder som förstärker kvinnligt ledarskap och kvinnors och kvinnorättsorganisationers delaktighet i det offentliga och privata rummet. Parlamentet efterlyser större insatser för att öka kvinnors och kvinnorättsorganisationers deltagande i det politiska livet, främst genom att sådana insatser integreras i alla demokratistödsprogram, inbegripet i parlamentets övergripande demokratistöd. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar vikten av åtgärder som förstärker kvinnligt ledarskap och kvinnors och kvinnorättsorganisationers delaktighet i det offentliga och privata rummet. Parlamentet efterlyser större insatser för att öka kvinnors och kvinnorättsorganisationers deltagande i det politiska livet, främst genom att sådana insatser integreras i alla demokratistödsprogram, inbegripet i parlamentets övergripande demokratistöd.

| 32. | Europaparlamentet betonar att män och pojkar måste involveras, och att det är nödvändigt att främja deras aktiva engagemang och ansvar för att bekämpa diskriminerande sociala normer och könsstereotyper samt våld mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att män och pojkar måste involveras, och att det är nödvändigt att främja deras aktiva engagemang och ansvar för att bekämpa diskriminerande sociala normer och könsstereotyper samt våld mot kvinnor och flickor.

o

o o

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament samt FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women). |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament samt FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women).

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2014)0059.

(2)  https://ec.europa.eu/europeaid/evaluation-eu-support-gender-equality-and-womens-empowerment-partner-countries-final-report_en

(3)  https://europa.eu/eyd2015/sites/default/files/users/Madara.Silina/from_commitment_to_action_financing_for_gewe_in_sdgs_oecd.pdf

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/56

---

P8_TA(2015)0351

Lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (2014/2160(INI))

(2017/C 349/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 10, 19 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 10, 19 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (1) (omarbetning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (1) (omarbetning),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 7 mars 2014 om stärkande av principen om lika lön för kvinnor och män genom bättre insyn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 7 mars 2014 om stärkande av principen om lika lön för kvinnor och män genom bättre insyn,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 6 december 2013Rapport om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (COM(2013)0861), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 6 december 2013Rapport om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (COM(2013)0861),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010Strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010Strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2010Ett förstärkt engagemang för jämställdhet – Kvinnostadga (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2010Ett förstärkt engagemang för jämställdhet – Kvinnostadga (COM(2010)0078),

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet den 7 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet den 7 mars 2011,

| — | med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol, grundad på artikel 157 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol, grundad på artikel 157 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex,

| — | med beaktande av bestämmelserna i Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention om deltidsarbete från 1994, enligt vilka länderna i sina offentliga upphandlingar måste införa en arbetsklausul som inbegriper frågan om lika lön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention om deltidsarbete från 1994, enligt vilka länderna i sina offentliga upphandlingar måste införa en arbetsklausul som inbegriper frågan om lika lön,

| — | med beaktande av ILO:s konvention från 1951 angående lika lön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s konvention från 1951 angående lika lön,

| — | med beaktande av artikel 11.1 d i konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, antagen genom FN:s generalförsamlings resolution nr 34/180 av den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11.1 d i konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, antagen genom FN:s generalförsamlings resolution nr 34/180 av den 18 december 1979,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) från december 2014 Being Trans in the European Union, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) från december 2014 Being Trans in the European Union,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för lika eller likvärdigt arbete (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för lika eller likvärdigt arbete (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (3),

| — | med beaktande av bedömningen av genomförandet på EU-nivå av direktiv 2006/54/EG, som lagts fram av generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bedömningen av genomförandet på EU-nivå av direktiv 2006/54/EG, som lagts fram av generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0213/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0213/2015), och av följande skäl:

| A. | Likabehandling av kvinnor och män är en av de grundläggande principerna i EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

A.

Likabehandling av kvinnor och män är en av de grundläggande principerna i EU:s lagstiftning.

| B. | Diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning är förbjuden enligt EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

B.

Diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning är förbjuden enligt EU:s lagstiftning.

| C. | Ekonomiskt oberoende är en förutsättning för att EU-medborgare, såväl kvinnor som män, ska kunna utöva kontroll och ha verkliga valmöjligheter i livet. |
| --- | --- |

C.

Ekonomiskt oberoende är en förutsättning för att EU-medborgare, såväl kvinnor som män, ska kunna utöva kontroll och ha verkliga valmöjligheter i livet.

| D. | I direktiv 2006/54/EG hänvisas uttryckligen till domstolens rättspraxis, som fastslår att principen om likabehandling inte kan inskränkas endast till diskriminering som beror på tillhörigheten till ettdera könet utan att den även kan tillämpas på fall av diskriminering som har sitt ursprung i en persons könsbyte. |
| --- | --- |

D.

I direktiv 2006/54/EG hänvisas uttryckligen till domstolens rättspraxis, som fastslår att principen om likabehandling inte kan inskränkas endast till diskriminering som beror på tillhörigheten till ettdera könet utan att den även kan tillämpas på fall av diskriminering som har sitt ursprung i en persons könsbyte.

| E. | Principen om lika lön slogs fast i fördragen från allra första början, 1957. Principen om lika lön för lika eller likvärdigt arbete erkänns nu i artikel 157 i EUF-fördraget och införlivades i omarbetningen av direktiv 2006/54/EG (nedan kallat det omarbetade direktivet). |
| --- | --- |

E.

Principen om lika lön slogs fast i fördragen från allra första början, 1957. Principen om lika lön för lika eller likvärdigt arbete erkänns nu i artikel 157 i EUF-fördraget och införlivades i omarbetningen av direktiv 2006/54/EG (nedan kallat det omarbetade direktivet).

| F. | Avsikten med det omarbetade direktivet var att EU:s lagstiftning på detta område skulle bli mer sammanhängande och stämma bättre överens med domstolens rättspraxis samt att relevant jämställdhetslagstiftning på nationell nivå skulle förenklas och moderniseras, vilket skulle bidra till att förbättra kvinnornas situation på arbetsmarknaden, eftersom andelen kvinnor bland de högsta cheferna för företag i EU år 2014 fortfarande var lägre än 18 procent. |
| --- | --- |

F.

Avsikten med det omarbetade direktivet var att EU:s lagstiftning på detta område skulle bli mer sammanhängande och stämma bättre överens med domstolens rättspraxis samt att relevant jämställdhetslagstiftning på nationell nivå skulle förenklas och moderniseras, vilket skulle bidra till att förbättra kvinnornas situation på arbetsmarknaden, eftersom andelen kvinnor bland de högsta cheferna för företag i EU år 2014 fortfarande var lägre än 18 procent.

| G. | Det omarbetade direktivet innehöll en del nyheter, såsom genomförandet av principen om lika möjligheter, definitionen av begreppet indirekt diskriminering och skyddet mot diskriminering som har sitt ursprung i en persons könsbyte, och hänvisade uttryckligen till förenandet av arbete och privat- och familjeliv. En stor utmaning för alla medlemsstater är att på ett korrekt sätt tillämpa och verkställa bestämmelserna om lika lön såsom fastställs i direktiv 2006/54/EG. Dessa nyheter har haft begränsad verkan i medlemsstaterna. Trots den omfattande lagstiftning som har funnits i nära 40 år, de åtgärder som vidtagits och de resurser som satsats går framstegen på detta område mycket långsamt, och det finns fortfarande ett lönegap mellan könen på 16,4 procent i EU, men det råder avsevärda skillnader mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

G.

Det omarbetade direktivet innehöll en del nyheter, såsom genomförandet av principen om lika möjligheter, definitionen av begreppet indirekt diskriminering och skyddet mot diskriminering som har sitt ursprung i en persons könsbyte, och hänvisade uttryckligen till förenandet av arbete och privat- och familjeliv. En stor utmaning för alla medlemsstater är att på ett korrekt sätt tillämpa och verkställa bestämmelserna om lika lön såsom fastställs i direktiv 2006/54/EG. Dessa nyheter har haft begränsad verkan i medlemsstaterna. Trots den omfattande lagstiftning som har funnits i nära 40 år, de åtgärder som vidtagits och de resurser som satsats går framstegen på detta område mycket långsamt, och det finns fortfarande ett lönegap mellan könen på 16,4 procent i EU, men det råder avsevärda skillnader mellan medlemsstaterna.

| H. | En av faktorerna som gör att lönerna allt oftare förhandlas individuellt. Detta innebär bristande information och insyn i lönestrukturen, skapar en miljö där könsbaserade skillnader och diskriminerande lönestrukturer förblir fördolda för de anställda och/eller deras representanter och är därför extremt svåra att bevisa, vilket hämmar ett effektivt genomförande av principen om lika lön för lika arbete, vilket också hindras av ett osäkert rättsläge i fråga om begreppet likvärdigt arbete och förfarandemässiga hinder. |
| --- | --- |

H.

En av faktorerna som gör att lönerna allt oftare förhandlas individuellt. Detta innebär bristande information och insyn i lönestrukturen, skapar en miljö där könsbaserade skillnader och diskriminerande lönestrukturer förblir fördolda för de anställda och/eller deras representanter och är därför extremt svåra att bevisa, vilket hämmar ett effektivt genomförande av principen om lika lön för lika arbete, vilket också hindras av ett osäkert rättsläge i fråga om begreppet likvärdigt arbete och förfarandemässiga hinder.

| I. | Ökad jämställdhet innebär fördelar för ekonomin och för samhället i stort. Ett minskat könslönegap bidrar också till att minska kvinnors fattigdom och ökar inkomsterna under deras liv och är avgörande för ökad sysselsättning, konkurrenskraft och ekonomisk återhämtning. Lönegapet är ännu mer framträdande bland kvinnor som är missgynnade på flera sätt, såsom kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor som tillhör minoriteter och lågutbildade kvinnor. Familjer med en förälder är överrepresenterade bland arbetande fattiga, och andelen ensamstående föräldrar är högre bland kvinnor än män. Könslönegapet har därmed en allvarlig inverkan på många europeiska familjers levnadsvillkor och möjligheter i livet. |
| --- | --- |

I.

Ökad jämställdhet innebär fördelar för ekonomin och för samhället i stort. Ett minskat könslönegap bidrar också till att minska kvinnors fattigdom och ökar inkomsterna under deras liv och är avgörande för ökad sysselsättning, konkurrenskraft och ekonomisk återhämtning. Lönegapet är ännu mer framträdande bland kvinnor som är missgynnade på flera sätt, såsom kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor som tillhör minoriteter och lågutbildade kvinnor. Familjer med en förälder är överrepresenterade bland arbetande fattiga, och andelen ensamstående föräldrar är högre bland kvinnor än män. Könslönegapet har därmed en allvarlig inverkan på många europeiska familjers levnadsvillkor och möjligheter i livet.

| J. | Sysselsättningsgraden är generellt sett lägre bland kvinnor än män. Under 2013 uppgick männens sysselsättningsgrad till 69,4 procent i EU totalt, jämfört med kvinnornas 58,8 procent (4). |
| --- | --- |

J.

Sysselsättningsgraden är generellt sett lägre bland kvinnor än män. Under 2013 uppgick männens sysselsättningsgrad till 69,4 procent i EU totalt, jämfört med kvinnornas 58,8 procent (4).

| K. | Begränsade framsteg har gjorts när det gäller sysselsättningsgraden bland kvinnor, och yrkes- och sektorssegregeringen bland kvinnor och män i olika typer av arbeten är fortfarande relativt hög. Vissa yrkeskategorier är kvinnodominerade, och dessa sektorer och yrken tenderar att vara sämre avlönade eller värderade, trots de befintliga ramarna på EU-nivå och nationell nivå. Denna situation påverkar också könslönegapet under en hel livstid. Vertikal segregering, som innebär att kvinnor dominerar inom deltidsarbete och låglöneyrken eller återfinns på lägre befattningsnivåer, bidrar också till könslönegapet. Horisontal och vertikal segregering utgör hinder för kvinnors yrkesmässiga utveckling och leder till att kvinnor syns mindre och är sämre representerade inom de sociala och offentliga sfärerna, och bidrar därmed till större brister i jämställdheten i allmänhet. Att bemästra dessa brister och få in fler kvinnor på högre befattningar inom organisationers hierarkier skulle ge positiva förebilder för unga kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

K.

Begränsade framsteg har gjorts när det gäller sysselsättningsgraden bland kvinnor, och yrkes- och sektorssegregeringen bland kvinnor och män i olika typer av arbeten är fortfarande relativt hög. Vissa yrkeskategorier är kvinnodominerade, och dessa sektorer och yrken tenderar att vara sämre avlönade eller värderade, trots de befintliga ramarna på EU-nivå och nationell nivå. Denna situation påverkar också könslönegapet under en hel livstid. Vertikal segregering, som innebär att kvinnor dominerar inom deltidsarbete och låglöneyrken eller återfinns på lägre befattningsnivåer, bidrar också till könslönegapet. Horisontal och vertikal segregering utgör hinder för kvinnors yrkesmässiga utveckling och leder till att kvinnor syns mindre och är sämre representerade inom de sociala och offentliga sfärerna, och bidrar därmed till större brister i jämställdheten i allmänhet. Att bemästra dessa brister och få in fler kvinnor på högre befattningar inom organisationers hierarkier skulle ge positiva förebilder för unga kvinnor och flickor.

| L. | Sysselsättningsnivån är lägre i landsbygdsområdena, och ett stort antal kvinnor finns inte på den officiella arbetsmarknaden. Därför är de inte heller registrerade som arbetslösa och inte inkluderade i arbetslöshetsstatistiken, vilket leder till särskilda ekonomiska och rättsliga problem när det gäller mamma- och sjukledighet, pensionsrättigheter och tillgång till socialförsäkringar och även problem i fall av skilsmässa. Landsbygdsområdena är missgynnade på grund av bristen på högkvalitativ sysselsättning. |
| --- | --- |

L.

Sysselsättningsnivån är lägre i landsbygdsområdena, och ett stort antal kvinnor finns inte på den officiella arbetsmarknaden. Därför är de inte heller registrerade som arbetslösa och inte inkluderade i arbetslöshetsstatistiken, vilket leder till särskilda ekonomiska och rättsliga problem när det gäller mamma- och sjukledighet, pensionsrättigheter och tillgång till socialförsäkringar och även problem i fall av skilsmässa. Landsbygdsområdena är missgynnade på grund av bristen på högkvalitativ sysselsättning.

| M. | Att stärka kvinnor och flickor genom utbildning, särskilt inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, samt att uppmuntra kvinnor att delta i yrkesutbildning och program för livslångt lärande inom olika sektorer, är viktiga sätt att främja likabehandling och lika möjligheter i arbetslivet. Kvinnors förmågor och kunskaper, liksom kvinnodominerade yrken och arbeten, undervärderas ofta, utan att detta nödvändigtvis kan motiveras objektivt. |
| --- | --- |

M.

Att stärka kvinnor och flickor genom utbildning, särskilt inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, samt att uppmuntra kvinnor att delta i yrkesutbildning och program för livslångt lärande inom olika sektorer, är viktiga sätt att främja likabehandling och lika möjligheter i arbetslivet. Kvinnors förmågor och kunskaper, liksom kvinnodominerade yrken och arbeten, undervärderas ofta, utan att detta nödvändigtvis kan motiveras objektivt.

| N. | I direktiv 2006/54/EG fastställs att medlemsstaterna, i syfte att i praktiken säkerställa full jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, får behålla eller besluta om åtgärder som rör särskilda förmåner för att göra det lättare för det underrepresenterade könet att utöva yrkesverksamhet eller för att förebygga eller kompensera nackdelar i yrkeskarriären (5). |
| --- | --- |

N.

I direktiv 2006/54/EG fastställs att medlemsstaterna, i syfte att i praktiken säkerställa full jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, får behålla eller besluta om åtgärder som rör särskilda förmåner för att göra det lättare för det underrepresenterade könet att utöva yrkesverksamhet eller för att förebygga eller kompensera nackdelar i yrkeskarriären (5).

| O. | Moderskap och omsorg om barn, äldre, anhöriga som är sjuka eller har en funktionsnedsättning och andra personer i beroendeställning är ett extra arbete eller ibland heltidsarbete som nästan uteslutande utförs av kvinnor. Detta arbete är sällan avlönat och undervärderas av samhället, trots att det har en enorm betydelse för samhället, bidrar till den sociala välfärden och kan mätas med hjälp av ekonomiska indikatorer såsom BNP. Detta leder till en ökad inkomstklyfta mellan kvinnor och män och har en negativ inverkan på kvinnors karriärer på grund av ”kostnaden” för de år som tillbringats utanför arbetsmarknaden eller för färre arbetstimmar på grund av deltidsarbete, och ökar därigenom även pensionsklyftan mellan kvinnor och män. Följderna för livsinkomsten varierar mellan medlemsstaterna beroende på vilket stöd som erbjuds föräldrar, även i form av barnomsorg, antingen genom lagstiftningsåtgärder eller kollektivavtal. |
| --- | --- |

O.

Moderskap och omsorg om barn, äldre, anhöriga som är sjuka eller har en funktionsnedsättning och andra personer i beroendeställning är ett extra arbete eller ibland heltidsarbete som nästan uteslutande utförs av kvinnor. Detta arbete är sällan avlönat och undervärderas av samhället, trots att det har en enorm betydelse för samhället, bidrar till den sociala välfärden och kan mätas med hjälp av ekonomiska indikatorer såsom BNP. Detta leder till en ökad inkomstklyfta mellan kvinnor och män och har en negativ inverkan på kvinnors karriärer på grund av ”kostnaden” för de år som tillbringats utanför arbetsmarknaden eller för färre arbetstimmar på grund av deltidsarbete, och ökar därigenom även pensionsklyftan mellan kvinnor och män. Följderna för livsinkomsten varierar mellan medlemsstaterna beroende på vilket stöd som erbjuds föräldrar, även i form av barnomsorg, antingen genom lagstiftningsåtgärder eller kollektivavtal.

| P. | Lönegapet mellan kvinnor och män ökar efter pensionen, vilket innebär att pensionsklyftan mellan kvinnor och män är betydligt större än lönegapet. Kvinnor får i genomsnitt 39 procent mindre i pension än män. Detta orsakas av sociala och ekonomiska faktorer, såsom yrkesmässigt starkt segregerade arbetsmarknader, undervärdering av kvinnors arbete, den högre andelen kvinnor i deltidsarbete, lägre timlöner och färre år i arbete, och ökar risken för fattigdom bland pensionerade kvinnor. Över en tredjedel av de äldre kvinnorna i EU har ingen pension alls. |
| --- | --- |

P.

Lönegapet mellan kvinnor och män ökar efter pensionen, vilket innebär att pensionsklyftan mellan kvinnor och män är betydligt större än lönegapet. Kvinnor får i genomsnitt 39 procent mindre i pension än män. Detta orsakas av sociala och ekonomiska faktorer, såsom yrkesmässigt starkt segregerade arbetsmarknader, undervärdering av kvinnors arbete, den högre andelen kvinnor i deltidsarbete, lägre timlöner och färre år i arbete, och ökar risken för fattigdom bland pensionerade kvinnor. Över en tredjedel av de äldre kvinnorna i EU har ingen pension alls.

| Q. | Vissa kategorier av kvinnor löper risk att diskrimineras på flera grunder inom arbetslivet, däribland kvinnor som tillhör etniska minoriteter, lesbiska kvinnor, bisexuella kvinnor, transkvinnor, ensamstående kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning och äldre kvinnor. |
| --- | --- |

Q.

Vissa kategorier av kvinnor löper risk att diskrimineras på flera grunder inom arbetslivet, däribland kvinnor som tillhör etniska minoriteter, lesbiska kvinnor, bisexuella kvinnor, transkvinnor, ensamstående kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning och äldre kvinnor.

| R. | Det omarbetade direktivet anger tydligt att varje form av mindre förmånlig behandling av en kvinna som har samband med graviditet eller barnledighet utgör diskriminering. Det slår också tydligt fast att en kvinna som är mammaledig vid ledighetens slut ska ha rätt att återgå till sitt arbete eller ett likvärdigt arbete och att manliga och kvinnliga arbetstagare ska skyddas mot uppsägning och avskedande på grund av att de utövar rätten till föräldraledighet och/eller adoptionsledighet. |
| --- | --- |

R.

Det omarbetade direktivet anger tydligt att varje form av mindre förmånlig behandling av en kvinna som har samband med graviditet eller barnledighet utgör diskriminering. Det slår också tydligt fast att en kvinna som är mammaledig vid ledighetens slut ska ha rätt att återgå till sitt arbete eller ett likvärdigt arbete och att manliga och kvinnliga arbetstagare ska skyddas mot uppsägning och avskedande på grund av att de utövar rätten till föräldraledighet och/eller adoptionsledighet.

| S. | Arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivare) och det civila samhällets organisationer spelar en mycket viktig roll i främjandet av likabehandling och konceptet lika lön för lika eller likvärdigt arbete. |
| --- | --- |

S.

Arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivare) och det civila samhällets organisationer spelar en mycket viktig roll i främjandet av likabehandling och konceptet lika lön för lika eller likvärdigt arbete.

| T. | Jämställdhetsorgan finns i alla medlemsstater, men deras verksamhet och inverkan varierar stort beroende på deras grad av oberoende och deras kompetens och resurser. Dessa organ bör få tillräckligt stöd och stärkas för att utföra sina uppgifter när det gäller att främja, övervaka och stödja likabehandling på ett oberoende och effektivt sätt. |
| --- | --- |

T.

Jämställdhetsorgan finns i alla medlemsstater, men deras verksamhet och inverkan varierar stort beroende på deras grad av oberoende och deras kompetens och resurser. Dessa organ bör få tillräckligt stöd och stärkas för att utföra sina uppgifter när det gäller att främja, övervaka och stödja likabehandling på ett oberoende och effektivt sätt.

| U. | Parlamentet har upprepade gånger uppmanat kommissionen att se över den befintliga lagstiftningen för att komma till rätta med könslönegapet. Att undanröja detta gap skulle vara ett sätt att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor, förbättra situationen för många europeiska familjer och minska risken för fattigdom bland kvinnor, särskilt kvinnor i pensionsåldern. |
| --- | --- |

U.

Parlamentet har upprepade gånger uppmanat kommissionen att se över den befintliga lagstiftningen för att komma till rätta med könslönegapet. Att undanröja detta gap skulle vara ett sätt att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor, förbättra situationen för många europeiska familjer och minska risken för fattigdom bland kvinnor, särskilt kvinnor i pensionsåldern.

| V. | Att undanröja könslönegapet skulle också vara ett sätt att uppnå Europa 2020-strategins mål om sysselsättning och minskad fattigdom samt garantera fri rörlighet för arbetstagare som en av EU:s grundläggande friheter. Enligt slutsatserna från bedömningen av det europeiska mervärdet (6) skulle en minskning av könslönegapet med en procentenhet öka den ekonomiska tillväxten med 0,1 procent. |
| --- | --- |

V.

Att undanröja könslönegapet skulle också vara ett sätt att uppnå Europa 2020-strategins mål om sysselsättning och minskad fattigdom samt garantera fri rörlighet för arbetstagare som en av EU:s grundläggande friheter. Enligt slutsatserna från bedömningen av det europeiska mervärdet (6) skulle en minskning av könslönegapet med en procentenhet öka den ekonomiska tillväxten med 0,1 procent.

| W. | De traditionella könsrollerna och stereotyperna har fortfarande stor inverkan på fördelningen av arbete mellan män och kvinnor i hemmet, inom utbildningen, i yrkeskarriären, på arbetsplatsen och i samhället i stort. |
| --- | --- |

W.

De traditionella könsrollerna och stereotyperna har fortfarande stor inverkan på fördelningen av arbete mellan män och kvinnor i hemmet, inom utbildningen, i yrkeskarriären, på arbetsplatsen och i samhället i stort.

Samlad bedömning

| 1. | Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna i allmänhet har anpassat sina nationella lagar till EU:s lagstiftning (7). Parlamentet påpekar att ett korrekt införlivande i den nationella lagstiftningen av det omarbetade direktivets bestämmelser dock inte har räckt för att dessa ska tillämpas fullt ut och genomföras i praktiken, och att löneskillnaderna mellan kvinnor och män kvarstår. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna i allmänhet har anpassat sina nationella lagar till EU:s lagstiftning (7). Parlamentet påpekar att ett korrekt införlivande i den nationella lagstiftningen av det omarbetade direktivets bestämmelser dock inte har räckt för att dessa ska tillämpas fullt ut och genomföras i praktiken, och att löneskillnaderna mellan kvinnor och män kvarstår.

| 2. | Europaparlamentet beklagar, även om medlemsstaterna var skyldiga att införliva endast de bestämmelser i det omarbetade direktivet som ändrats i sak, att endast två medlemsstater införlivat direktivet på ett tillräckligt tydligt och enhetligt sätt, medan de 26 återstående fortfarande inte har löst vissa frågor. Parlamentet påpekar dock att ändringarna inte hade identifierats tydligt. Parlamentet understryker att kommissionens ansträngningar för att övervaka genomförandet hade begränsad verkan i fråga om att säkerställa en sammanhängande strategi och garantera den nödvändiga vägledningen för ett verkligt genomförande på nationell nivå. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar, även om medlemsstaterna var skyldiga att införliva endast de bestämmelser i det omarbetade direktivet som ändrats i sak, att endast två medlemsstater införlivat direktivet på ett tillräckligt tydligt och enhetligt sätt, medan de 26 återstående fortfarande inte har löst vissa frågor. Parlamentet påpekar dock att ändringarna inte hade identifierats tydligt. Parlamentet understryker att kommissionens ansträngningar för att övervaka genomförandet hade begränsad verkan i fråga om att säkerställa en sammanhängande strategi och garantera den nödvändiga vägledningen för ett verkligt genomförande på nationell nivå.

| 3. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna inte tagit tillfället i akt att förenkla och modernisera sin lagstiftning om lika möjligheter för och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet. Parlamentet påpekar att medlemsstaterna inte bara förväntas införliva direktivet utan också se till att genomförandet av principen om lika lön övervakas och att alla tillgängliga rättsmedel mot lönediskriminering verkställs. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna inte tagit tillfället i akt att förenkla och modernisera sin lagstiftning om lika möjligheter för och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet. Parlamentet påpekar att medlemsstaterna inte bara förväntas införliva direktivet utan också se till att genomförandet av principen om lika lön övervakas och att alla tillgängliga rättsmedel mot lönediskriminering verkställs.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen fortfarande inte har antagit det lagstiftningsförslag som den lovade lägga fram förra året för att främja och underlätta ett effektivt genomförande av principen om lika lön i praktiken. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att identifiera svagheterna i det omarbetade direktivet och att snarast utarbeta ett lagstiftningsförslag för att ersätta det. Förslaget bör innehålla instrument som är bättre lämpade för att kontrollera genomförandet och verkställandet av direktivet i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen fortfarande inte har antagit det lagstiftningsförslag som den lovade lägga fram förra året för att främja och underlätta ett effektivt genomförande av principen om lika lön i praktiken. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att identifiera svagheterna i det omarbetade direktivet och att snarast utarbeta ett lagstiftningsförslag för att ersätta det. Förslaget bör innehålla instrument som är bättre lämpade för att kontrollera genomförandet och verkställandet av direktivet i medlemsstaterna.

| 5. | Europaparlamentet påpekar dessutom att många kvinnor är rädda för att förlora arbetet och därför avstår från möjligheten att förena arbete och familjeliv genom lösningar såsom kortare arbetsdagar eller motsvarande system, vilket gör det svårare att få ett välbalanserat familjeliv, och att detta har lett till att födelsetalen har minskat ännu mer i vissa medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera denna tendens och de åtgärder som regeringarna har vidtagit för att motverka fenomenet, och att lägga fram åtgärder för att minska krisens inverkan på likabehandlingen i arbetslivet och förenandet av arbets- och privatliv. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar dessutom att många kvinnor är rädda för att förlora arbetet och därför avstår från möjligheten att förena arbete och familjeliv genom lösningar såsom kortare arbetsdagar eller motsvarande system, vilket gör det svårare att få ett välbalanserat familjeliv, och att detta har lett till att födelsetalen har minskat ännu mer i vissa medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera denna tendens och de åtgärder som regeringarna har vidtagit för att motverka fenomenet, och att lägga fram åtgärder för att minska krisens inverkan på likabehandlingen i arbetslivet och förenandet av arbets- och privatliv.

Tillämpning av bestämmelserna om lika lön

| 6. | Europaparlamentet framhåller att skillnaderna i sysselsättningsgrad och lönenivåer mellan kvinnor och män visserligen kan ha gått ner något under senare år, men att detta inte är en följd av att kvinnornas ställning har förbättras, utan av att männens sysselsättningsgrad och lönenivåer har sjunkit under den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller att skillnaderna i sysselsättningsgrad och lönenivåer mellan kvinnor och män visserligen kan ha gått ner något under senare år, men att detta inte är en följd av att kvinnornas ställning har förbättras, utan av att männens sysselsättningsgrad och lönenivåer har sjunkit under den ekonomiska krisen.

| 7. | Europaparlamentet understryker att principen om lika lön, i enlighet med domstolens rättspraxis, ska iakttas vad gäller varje enskild del av den ersättning som kvinnorna respektive männen erhåller. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att principen om lika lön, i enlighet med domstolens rättspraxis, ska iakttas vad gäller varje enskild del av den ersättning som kvinnorna respektive männen erhåller.

| 8. | Europaparlamentet upprepar behovet av tydliga harmoniserade definitioner, för jämförelse på EU-nivå, av termer såsom könslönegapet, pensionsklyftan mellan kvinnor och män, ersättning, direkt och indirekt lönediskriminering och i synnerhet arbete som betraktas som lika respektive likvärdigt. Arbetets värde bör, i enlighet med domstolens rättspraxis, bedömas och jämföras på grundval av objektiva kriterier såsom utbildningskrav, yrkesmässiga krav, fortbildningskrav, färdigheter, arbetsinsats och grad av ansvar, det utförda arbetet och arbetsuppgifternas karaktär. Parlamentet påpekar att den nuvarande beräkningen av könslönegapet kan vara missvisande för förståelsen av problemet med lika lön på grund av de olika lagstadgade och avtalsgrundade typer av anställningsavtal som finns. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka dessa potentiellt missvisande aspekter och föreslå lämpliga lösningar, däribland införande av obligatoriska lönegranskningar för företag som är börsnoterade i EU-medlemsstaterna, med undantag för små och medelstora företag, och möjlighet till sanktioner vid bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar behovet av tydliga harmoniserade definitioner, för jämförelse på EU-nivå, av termer såsom könslönegapet, pensionsklyftan mellan kvinnor och män, ersättning, direkt och indirekt lönediskriminering och i synnerhet arbete som betraktas som lika respektive likvärdigt. Arbetets värde bör, i enlighet med domstolens rättspraxis, bedömas och jämföras på grundval av objektiva kriterier såsom utbildningskrav, yrkesmässiga krav, fortbildningskrav, färdigheter, arbetsinsats och grad av ansvar, det utförda arbetet och arbetsuppgifternas karaktär. Parlamentet påpekar att den nuvarande beräkningen av könslönegapet kan vara missvisande för förståelsen av problemet med lika lön på grund av de olika lagstadgade och avtalsgrundade typer av anställningsavtal som finns. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka dessa potentiellt missvisande aspekter och föreslå lämpliga lösningar, däribland införande av obligatoriska lönegranskningar för företag som är börsnoterade i EU-medlemsstaterna, med undantag för små och medelstora företag, och möjlighet till sanktioner vid bristande efterlevnad.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kartlägga tillämpningen av de befintliga arbetsvärderingssystemen, som varierar avsevärt. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa riktlinjer för könsneutrala arbetsvärderingssystem, däribland särskilda åtgärder såsom proportionella val av kvinnor och män till värderingskommittéer, framtagande av könsneutrala arbetsbeskrivningar och viktningssystem samt fastställande av tydliga kriterier för värdering av arbetet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa och använda tydliga och könsneutrala arbetsvärderingssystem som grundas på kommissionens riktlinjer, så att de kan upptäcka indirekt lönediskriminering som beror på undervärdering av arbeten som vanligtvis utförs av kvinnor. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kartlägga tillämpningen av de befintliga arbetsvärderingssystemen, som varierar avsevärt. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa riktlinjer för könsneutrala arbetsvärderingssystem, däribland särskilda åtgärder såsom proportionella val av kvinnor och män till värderingskommittéer, framtagande av könsneutrala arbetsbeskrivningar och viktningssystem samt fastställande av tydliga kriterier för värdering av arbetet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa och använda tydliga och könsneutrala arbetsvärderingssystem som grundas på kommissionens riktlinjer, så att de kan upptäcka indirekt lönediskriminering som beror på undervärdering av arbeten som vanligtvis utförs av kvinnor.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att arbetsvärderingssystemen företrädesvis bör grunda sig på kollektivavtal. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller att arbetsvärderingssystemen företrädesvis bör grunda sig på kollektivavtal.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att ett tydligt och harmoniserat arbetsvärderingssystem och större insyn i lönesättningen kommer att förbättra möjligheterna till rättslig prövning. Parlamentet noterar att flera medlemsstater redan har vidtagit särskilda åtgärder för insyn i lönesättningen. Parlamentet understryker att dessa åtgärder skiljer sig åt och noterar kommissionens rekommendationer från 2014 om insyn i lönesättningen, men beklagar dessa rekommendationers icke-bindande karaktär. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt genomföra dessa rekommendationer genom bättre insyn och fortsatt positiv särbehandling via lagstiftning, eftersom det har visat sig vara effektivt, genom att vidta rekommenderade och skräddarsydda åtgärder för insyn i lönesättningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera den verkliga effekten av dessa rekommendationer, däribland kravet på att företag regelbundet ska rapportera genomsnittslönen för olika anställningskategorier eller befattningar med uppdelning efter kön. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sitt nya lagstiftningsförslag ta med de åtgärder som omnämns i kommissionens rekommendationer från 2014 om insyn i lönesättningen, könslönegapet och jämställdhetsorganens befogenheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utöva påtryckningar mot orättvis lönepraxis och främja insyn i lönesättningen såsom begärts av fackföreningar, jämställdhetsorgan och andra berörda aktörer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att ett tydligt och harmoniserat arbetsvärderingssystem och större insyn i lönesättningen kommer att förbättra möjligheterna till rättslig prövning. Parlamentet noterar att flera medlemsstater redan har vidtagit särskilda åtgärder för insyn i lönesättningen. Parlamentet understryker att dessa åtgärder skiljer sig åt och noterar kommissionens rekommendationer från 2014 om insyn i lönesättningen, men beklagar dessa rekommendationers icke-bindande karaktär. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt genomföra dessa rekommendationer genom bättre insyn och fortsatt positiv särbehandling via lagstiftning, eftersom det har visat sig vara effektivt, genom att vidta rekommenderade och skräddarsydda åtgärder för insyn i lönesättningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera den verkliga effekten av dessa rekommendationer, däribland kravet på att företag regelbundet ska rapportera genomsnittslönen för olika anställningskategorier eller befattningar med uppdelning efter kön. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sitt nya lagstiftningsförslag ta med de åtgärder som omnämns i kommissionens rekommendationer från 2014 om insyn i lönesättningen, könslönegapet och jämställdhetsorganens befogenheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utöva påtryckningar mot orättvis lönepraxis och främja insyn i lönesättningen såsom begärts av fackföreningar, jämställdhetsorgan och andra berörda aktörer.

Tillämpning av bestämmelserna om lika lön

| 12. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att bekämpa indirekt diskriminering inom pensionssystemen, inte endast i tjänstepensionssystemen, utan även i de allmänna pensionssystemen. Parlamentet framhåller att EU-domstolen har klargjort att tjänstepension ska betraktas som lön och att principen om likabehandling därför ska gälla även i tjänstepensionssystemen, även om skillnaden mellan allmänna pensionssystem och tjänstepensionssystem är komplicerad i vissa medlemsstater eller att begreppet tjänstepensionssystem inte finns i andra, vilket kan medföra indirekt diskriminering på arbetsmarknaden. Parlamentet är medvetet om att kvinnor har mer begränsad tillgång till tjänstepensionssystem, på grund av kortare arbetstider, kortare tjänstetid, horisontell och vertikal könssegregering på arbetsmarknaden, könslönegapet och på grund av att avgiftsbaserade pensionssystem sällan tar hänsyn till avbrott för vård av anhöriga och ofrivilligt deltidsarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur övergången från lagstadgade statliga pensioner till tjänstepensionssystem och privat pensionssparande påverkar pensionsklyftan mellan kvinnor och män. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka och rapportera om genomförandet av denna princip eftersom införlivandet har visat sig oklart i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att bekämpa indirekt diskriminering inom pensionssystemen, inte endast i tjänstepensionssystemen, utan även i de allmänna pensionssystemen. Parlamentet framhåller att EU-domstolen har klargjort att tjänstepension ska betraktas som lön och att principen om likabehandling därför ska gälla även i tjänstepensionssystemen, även om skillnaden mellan allmänna pensionssystem och tjänstepensionssystem är komplicerad i vissa medlemsstater eller att begreppet tjänstepensionssystem inte finns i andra, vilket kan medföra indirekt diskriminering på arbetsmarknaden. Parlamentet är medvetet om att kvinnor har mer begränsad tillgång till tjänstepensionssystem, på grund av kortare arbetstider, kortare tjänstetid, horisontell och vertikal könssegregering på arbetsmarknaden, könslönegapet och på grund av att avgiftsbaserade pensionssystem sällan tar hänsyn till avbrott för vård av anhöriga och ofrivilligt deltidsarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur övergången från lagstadgade statliga pensioner till tjänstepensionssystem och privat pensionssparande påverkar pensionsklyftan mellan kvinnor och män. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka och rapportera om genomförandet av denna princip eftersom införlivandet har visat sig oklart i vissa medlemsstater.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda rätten till förmåner i samband med mammaledighet och att vidta åtgärder för att förhindra ogrundad uppsägning av arbetstagare under graviditeten och när de återvänder till arbetet efter mammaledighet. Parlamentet uppmanar rådet att till sist anta en gemensam ståndpunkt om omarbetningen av direktivet om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (direktivet om mammaledighet). Parlamentet uppmanar rådet att snarast möjligt anta en gemensam ståndpunkt om direktivet om en jämnare könsfördelning bland icke-verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda rätten till förmåner i samband med mammaledighet och att vidta åtgärder för att förhindra ogrundad uppsägning av arbetstagare under graviditeten och när de återvänder till arbetet efter mammaledighet. Parlamentet uppmanar rådet att till sist anta en gemensam ståndpunkt om omarbetningen av direktivet om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (direktivet om mammaledighet). Parlamentet uppmanar rådet att snarast möjligt anta en gemensam ståndpunkt om direktivet om en jämnare könsfördelning bland icke-verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder.

| 14. | Europaparlamentet noterar att det råder stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller genomförandet av bestämmelserna om skydd mot diskriminering i samband med mamma-, pappa- och/eller adoptionsledighet. Parlamentet understryker behovet att på ett sammanhängande sätt på nationell nivå ta itu med de specifika utmaningar som finns, inbegripet skillnader på både sektorsnivå (offentlig-privat) och organisationsnivå (i det senare fallet såväl mellan företag som mellan stora och små och medelstora företag), situationen när det gäller atypiska avtal och deltidsavtal och vanor att säga upp tillfälliga kontrakt under mammaledigheten och frammana frivilliga uppsägningar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att det råder stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller genomförandet av bestämmelserna om skydd mot diskriminering i samband med mamma-, pappa- och/eller adoptionsledighet. Parlamentet understryker behovet att på ett sammanhängande sätt på nationell nivå ta itu med de specifika utmaningar som finns, inbegripet skillnader på både sektorsnivå (offentlig-privat) och organisationsnivå (i det senare fallet såväl mellan företag som mellan stora och små och medelstora företag), situationen när det gäller atypiska avtal och deltidsavtal och vanor att säga upp tillfälliga kontrakt under mammaledigheten och frammana frivilliga uppsägningar.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta åtgärder för att bekämpa alla former av diskriminering på flera grunder, att säkerställa tillämpningen av principen om icke-diskriminering och jämlikhet på arbetsmarknaden och i tillträdet till sysselsättning, bland annat diskriminering av etniska minoriteter och personer med funktionsnedsättning och diskriminering på grund av kön, ålder, religion eller övertygelse, sexuell läggning eller könsidentitet, och att i synnerhet vidta sociala skyddsåtgärder för att garantera att kvinnornas löner och sociala förmåner, inbegripet pensioner, inte är lägre än dem för män med samma eller likvärdig erfarenhet vilka utför samma arbete eller likvärdigt arbete. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta åtgärder för att bekämpa alla former av diskriminering på flera grunder, att säkerställa tillämpningen av principen om icke-diskriminering och jämlikhet på arbetsmarknaden och i tillträdet till sysselsättning, bland annat diskriminering av etniska minoriteter och personer med funktionsnedsättning och diskriminering på grund av kön, ålder, religion eller övertygelse, sexuell läggning eller könsidentitet, och att i synnerhet vidta sociala skyddsåtgärder för att garantera att kvinnornas löner och sociala förmåner, inbegripet pensioner, inte är lägre än dem för män med samma eller likvärdig erfarenhet vilka utför samma arbete eller likvärdigt arbete.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för uppsikt och kontroll genom att upprätta effektiva övervakningssystem som ett sätt att förbättra insamlingen av uppgifter om fall av trakasserier och könsdiskriminering, inbegripet diskriminering med anknytning till graviditet och mammaledighet och andra former av ledighet. I dessa fall krävs även ett påföljdssystem, men främst rör det sig om förebyggande insatser för att tillgängliggöra tjänster som kan hjälpa kvinnor att förena graviditet eller moderskap med sin yrkesverksamhet, så att de inte behöver välja mellan arbete och familj, något som tyvärr fortfarande sker alltför ofta. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera en bedömning av genomförandet av artikel 26 (om sexuella trakasserier) i sin utvärderingsrapport om genomförandet av direktiv 2006/54/EG. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för uppsikt och kontroll genom att upprätta effektiva övervakningssystem som ett sätt att förbättra insamlingen av uppgifter om fall av trakasserier och könsdiskriminering, inbegripet diskriminering med anknytning till graviditet och mammaledighet och andra former av ledighet. I dessa fall krävs även ett påföljdssystem, men främst rör det sig om förebyggande insatser för att tillgängliggöra tjänster som kan hjälpa kvinnor att förena graviditet eller moderskap med sin yrkesverksamhet, så att de inte behöver välja mellan arbete och familj, något som tyvärr fortfarande sker alltför ofta. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera en bedömning av genomförandet av artikel 26 (om sexuella trakasserier) i sin utvärderingsrapport om genomförandet av direktiv 2006/54/EG.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå tydliga åtgärder för en mer effektiv bekämpning av sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Parlamentet finner det beklagligt att 30 procent av alla arbetssökande transpersoner har utsatts för diskriminering i samband med att de sökt arbete, trots EU-lagstiftningen om skydd av enskilda mot diskriminering i arbetslivet, och att transkvinnor var de som oftast känt sig diskriminerade under det år som föregick HBT-undersökningen från EU:s byrå för grundläggande rättigheter. Detta strider mot Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka effektiviteten hos de nationella organ som behandlar klagomål och förfaranden inom ramen för genomförandet av jämställdhetsdirektiven, sett till könsidentitet, könsuttryck och könskorrigering. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att förse medlemsstaterna med experthjälp beträffande hur man ska gå vidare i bekämpningen av diskriminering i arbetslivet på grund av ”könsegenskaper”. Dessutom uppmanar parlamentet kommissionen att stödja och uppmuntra medlemsstaterna i deras arbete med att inbegripa transpersoner och intersexuella personer i mångfaldskurser och att utarbeta arbetsplatsåtgärder tillsammans med arbetsgivare, till exempel att verka för anonyma rekryteringsförfaranden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja medel från Europeiska socialfonden (EFS) för att aktivt bekämpa diskriminering mot transpersoner i linje med domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå tydliga åtgärder för en mer effektiv bekämpning av sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Parlamentet finner det beklagligt att 30 procent av alla arbetssökande transpersoner har utsatts för diskriminering i samband med att de sökt arbete, trots EU-lagstiftningen om skydd av enskilda mot diskriminering i arbetslivet, och att transkvinnor var de som oftast känt sig diskriminerade under det år som föregick HBT-undersökningen från EU:s byrå för grundläggande rättigheter. Detta strider mot Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka effektiviteten hos de nationella organ som behandlar klagomål och förfaranden inom ramen för genomförandet av jämställdhetsdirektiven, sett till könsidentitet, könsuttryck och könskorrigering. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att förse medlemsstaterna med experthjälp beträffande hur man ska gå vidare i bekämpningen av diskriminering i arbetslivet på grund av ”könsegenskaper”. Dessutom uppmanar parlamentet kommissionen att stödja och uppmuntra medlemsstaterna i deras arbete med att inbegripa transpersoner och intersexuella personer i mångfaldskurser och att utarbeta arbetsplatsåtgärder tillsammans med arbetsgivare, till exempel att verka för anonyma rekryteringsförfaranden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja medel från Europeiska socialfonden (EFS) för att aktivt bekämpa diskriminering mot transpersoner i linje med domstolens rättspraxis.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att många medlemsstater underlät att införa ett uttryckligt skydd mot diskriminering i samband med könsbyte när de införlivade direktivet, och uppmanar kommissionen att hålla medlemsstaterna ansvariga. Parlamentet upprepar att det är viktigt att medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning inför ett tydligt förbud mot all diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Parlamentet anser att det nuvarande rättsliga skydd som enligt direktivet gäller personer som planerar att genomgå, genomgår eller har genomgått könsbyte bör utvidgas till att gälla alla transpersoner. Parlamentet anser i detta avseende att ett uttryckligt förbud mot diskriminering på grund av könsidentitet bör finnas med i alla eventuella framtida omarbetningar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar att många medlemsstater underlät att införa ett uttryckligt skydd mot diskriminering i samband med könsbyte när de införlivade direktivet, och uppmanar kommissionen att hålla medlemsstaterna ansvariga. Parlamentet upprepar att det är viktigt att medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning inför ett tydligt förbud mot all diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Parlamentet anser att det nuvarande rättsliga skydd som enligt direktivet gäller personer som planerar att genomgå, genomgår eller har genomgått könsbyte bör utvidgas till att gälla alla transpersoner. Parlamentet anser i detta avseende att ett uttryckligt förbud mot diskriminering på grund av könsidentitet bör finnas med i alla eventuella framtida omarbetningar.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att möjligheterna till rättslig prövning på detta område är begränsade av flera skäl, såsom långdragna eller kostsamma förfaranden, utmaningarna för jämställdhetsorgan i vissa medlemsstater, bristen på insyn i lönesättningen, avsaknaden av kostnadsfri rättshjälp, rädsla för stigmatisering på arbetsplatsen eller rädsla att anmäla diskriminering på arbetsplatsen av fruktan för repressalier. Parlamentet understryker att tillämpningen av bevisbörderegeln också orsakar problem i flera medlemsstater, vilket innebär att kvinnliga arbetstagare får svårare att försvara sig eftersom de ofta saknar tillgång eller endast har begränsad tillgång till relevant information, och dessutom är rädda för att förlora arbetet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att arbeta aktivt för att stötta personer som utsatts för diskriminering, antingen direkt eller med stöd av jämställdhetsorgan, fackföreningar, samhällsorganisationer och icke-statliga organisationer på detta område. Parlamentet påpekar att en relevant lösning för att förbättra möjligheterna till rättslig prövning på detta område skulle vara att ge oberoende jämställdhetsorgan befogenheter att hjälpa personer som utsatts för diskriminering, inbegripet kostnadsfri rättshjälp, liksom rätt att företräda enskilda i fall av lönediskriminering. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att medlemsstaterna inför system för konfidentiell anmälan, så att kvinnor kan anmäla eventuella fall av diskriminerande behandling på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att möjligheterna till rättslig prövning på detta område är begränsade av flera skäl, såsom långdragna eller kostsamma förfaranden, utmaningarna för jämställdhetsorgan i vissa medlemsstater, bristen på insyn i lönesättningen, avsaknaden av kostnadsfri rättshjälp, rädsla för stigmatisering på arbetsplatsen eller rädsla att anmäla diskriminering på arbetsplatsen av fruktan för repressalier. Parlamentet understryker att tillämpningen av bevisbörderegeln också orsakar problem i flera medlemsstater, vilket innebär att kvinnliga arbetstagare får svårare att försvara sig eftersom de ofta saknar tillgång eller endast har begränsad tillgång till relevant information, och dessutom är rädda för att förlora arbetet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att arbeta aktivt för att stötta personer som utsatts för diskriminering, antingen direkt eller med stöd av jämställdhetsorgan, fackföreningar, samhällsorganisationer och icke-statliga organisationer på detta område. Parlamentet påpekar att en relevant lösning för att förbättra möjligheterna till rättslig prövning på detta område skulle vara att ge oberoende jämställdhetsorgan befogenheter att hjälpa personer som utsatts för diskriminering, inbegripet kostnadsfri rättshjälp, liksom rätt att företräda enskilda i fall av lönediskriminering. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att medlemsstaterna inför system för konfidentiell anmälan, så att kvinnor kan anmäla eventuella fall av diskriminerande behandling på arbetsplatsen.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera, utbyta och jämföra befintlig bästa praxis och att förmedla resultaten av denna utvärdering i fråga om vilka ändamålsenliga åtgärder som medlemsstaterna skulle kunna vidta för att uppmuntra arbetsgivare, fackföreningar och organisationer inom yrkesutbildning att förebygga alla former av könsdiskriminering, särskilt trakasserier och sexuella trakasserier på arbetsplatsen, genom att öka tillträdet till anställning, erbjuda fortbildning och främja bästa praxis. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera, utbyta och jämföra befintlig bästa praxis och att förmedla resultaten av denna utvärdering i fråga om vilka ändamålsenliga åtgärder som medlemsstaterna skulle kunna vidta för att uppmuntra arbetsgivare, fackföreningar och organisationer inom yrkesutbildning att förebygga alla former av könsdiskriminering, särskilt trakasserier och sexuella trakasserier på arbetsplatsen, genom att öka tillträdet till anställning, erbjuda fortbildning och främja bästa praxis.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att underlätta och förbättra kvinnors tillgång till livslångt lärande, yrkesutbildning och mentorsnätverk i hela Europa, särskilt inom mansdominerade sektorer, och att sprida bästa praxis. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att underlätta och förbättra kvinnors tillgång till livslångt lärande, yrkesutbildning och mentorsnätverk i hela Europa, särskilt inom mansdominerade sektorer, och att sprida bästa praxis.

Främjande av likabehandling och social dialog

| 22. | Europaparlamentet upprepar att jämställdhetsorgan bör ha rätt kompetens samt tillräckliga resurser och personal för att övervaka och på ett effektivt och oberoende sätt rapportera om jämställdhetsfrämjande lagstiftning. Parlamentet betonar att jämställdhetsorganens oberoende ställning behöver skyddas i alla medlemsstater och att den exakta institutionella formen för dessa organ är medlemsstaternas ansvar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar att jämställdhetsorgan bör ha rätt kompetens samt tillräckliga resurser och personal för att övervaka och på ett effektivt och oberoende sätt rapportera om jämställdhetsfrämjande lagstiftning. Parlamentet betonar att jämställdhetsorganens oberoende ställning behöver skyddas i alla medlemsstater och att den exakta institutionella formen för dessa organ är medlemsstaternas ansvar.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivare), det civila samhället och jämställdhetsorganen att främja övervakning av praxis när det gäller jämställdhet på arbetsplatsen, inbegripet flexibla arbetsförhållanden, i syfte att underlätta förenandet av arbets- och privatliv och ytterligare granskning av kollektivavtal, tillämpliga löneskalor och arbetsvärderingssystem för att undvika all direkt eller indirekt diskriminering av kvinnor. Parlamentet betonar även betydelsen av andra instrument såsom uppförandekoder, forskning eller utbyte av erfarenheter och god praxis på jämställdhetsområdet för att säkerställa ett bättre skydd mot diskriminering. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivare), det civila samhället och jämställdhetsorganen att främja övervakning av praxis när det gäller jämställdhet på arbetsplatsen, inbegripet flexibla arbetsförhållanden, i syfte att underlätta förenandet av arbets- och privatliv och ytterligare granskning av kollektivavtal, tillämpliga löneskalor och arbetsvärderingssystem för att undvika all direkt eller indirekt diskriminering av kvinnor. Parlamentet betonar även betydelsen av andra instrument såsom uppförandekoder, forskning eller utbyte av erfarenheter och god praxis på jämställdhetsområdet för att säkerställa ett bättre skydd mot diskriminering.

| 24. | Europaparlamentet anser att uppgiftsskyddet inte får användas som förevändning för att inte offentliggöra årlig information om lönerna på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att uppgiftsskyddet inte får användas som förevändning för att inte offentliggöra årlig information om lönerna på arbetsplatsen.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skärpa stora och medelstora företags skyldigheter att systematiskt främja likabehandling och regelbundet förse sina arbetstagare med lämplig information, bland annat om frågor om lika lön. Parlamentet upprepar att införande av ekonomiska påföljder för arbetsgivare som inte respekterar bestämmelserna om lika lön sannolikt är ett relevant medel för att undanröja könslönegapet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skärpa stora och medelstora företags skyldigheter att systematiskt främja likabehandling och regelbundet förse sina arbetstagare med lämplig information, bland annat om frågor om lika lön. Parlamentet upprepar att införande av ekonomiska påföljder för arbetsgivare som inte respekterar bestämmelserna om lika lön sannolikt är ett relevant medel för att undanröja könslönegapet.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka de institutionella mekanismerna för att genomföra jämställdhet, till exempel genom att förse institutioner som ansvarar för inspektion och sanktioner, när det gäller likalönsprincipen, med tekniska och personella resurser och ekonomiska medel, och uppmuntra arbetsmarknadens parter att mäta jämställdhetsdimensionen i kollektivavtalen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka de institutionella mekanismerna för att genomföra jämställdhet, till exempel genom att förse institutioner som ansvarar för inspektion och sanktioner, när det gäller likalönsprincipen, med tekniska och personella resurser och ekonomiska medel, och uppmuntra arbetsmarknadens parter att mäta jämställdhetsdimensionen i kollektivavtalen.

| 27. | Europaparlamentet vill uppmärksamma behovet att förstärka de offentliga mekanismerna för arbetsinspektion och att införa metoder som mäter arbetets värde och som till exempel kan kartlägga yrkeskategorier med låga löner där framför allt kvinnor anställs, vilket utgör en form av indirekt lönediskriminering. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet vill uppmärksamma behovet att förstärka de offentliga mekanismerna för arbetsinspektion och att införa metoder som mäter arbetets värde och som till exempel kan kartlägga yrkeskategorier med låga löner där framför allt kvinnor anställs, vilket utgör en form av indirekt lönediskriminering.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förstärka åtgärder för att avsevärt öka medvetenheten om vilka rättigheter personer som utsatts för könsdiskriminering har. Parlamentet understryker behovet av samarbete mellan samtliga aktörer, däribland jämställdhetsorgan, arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivare) och icke-statliga organisationer, för att ta itu med stereotyper kring kvinnors och mäns arbete och hur de påverkar arbetets värde och låga löner, inbegripet i samband med tillträde till arbetsmarknaden och att företagen väljer ut de mest kompetenta kandidaterna på grundval av en jämförande analys av de sökandes meriter baserad på i förväg fastställda tydliga, neutralt utformade, icke-diskriminerande och otvetydiga kriterier. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förstärka åtgärder för att avsevärt öka medvetenheten om vilka rättigheter personer som utsatts för könsdiskriminering har. Parlamentet understryker behovet av samarbete mellan samtliga aktörer, däribland jämställdhetsorgan, arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivare) och icke-statliga organisationer, för att ta itu med stereotyper kring kvinnors och mäns arbete och hur de påverkar arbetets värde och låga löner, inbegripet i samband med tillträde till arbetsmarknaden och att företagen väljer ut de mest kompetenta kandidaterna på grundval av en jämförande analys av de sökandes meriter baserad på i förväg fastställda tydliga, neutralt utformade, icke-diskriminerande och otvetydiga kriterier.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att en av nyheterna i det omarbetade direktivet är hänvisningen till förenandet av arbete, privat- och familjeliv. Parlamentet uppmanar kommissionen att, efter samråd med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivare), ta fram särskilda åtgärder för att garantera stärkta rättigheter för män och kvinnor på detta område. Parlamentet betonar att det i detta hänseende framför allt krävs en utbyggnad av den offentliga barnomsorgen i enlighet med Barcelonamålen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påpekar att en av nyheterna i det omarbetade direktivet är hänvisningen till förenandet av arbete, privat- och familjeliv. Parlamentet uppmanar kommissionen att, efter samråd med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivare), ta fram särskilda åtgärder för att garantera stärkta rättigheter för män och kvinnor på detta område. Parlamentet betonar att det i detta hänseende framför allt krävs en utbyggnad av den offentliga barnomsorgen i enlighet med Barcelonamålen.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sprida kunskap och öka medvetenheten bland allmänheten om lika lön och pensionsklyftan mellan kvinnor och män samt direkt och indirekt diskriminering av förvärvsarbetande kvinnor på EU-nivå och nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett europeiskt år för bekämpning av könslönegapet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sprida kunskap och öka medvetenheten bland allmänheten om lika lön och pensionsklyftan mellan kvinnor och män samt direkt och indirekt diskriminering av förvärvsarbetande kvinnor på EU-nivå och nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett europeiskt år för bekämpning av könslönegapet.

| 31. | Europaparlamentet lägger märke till att många kvinnor väljer att arbeta som egenföretagare eftersom detta är den enda arbetsform som ger dem möjlighet att förena familje- och arbetsliv. Parlamentet konstaterar dock att skyddet och de sociala förmånerna för egenföretagare fortfarande inte motsvarar de nivåer som råder för anställda i många medlemsstater. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet lägger märke till att många kvinnor väljer att arbeta som egenföretagare eftersom detta är den enda arbetsform som ger dem möjlighet att förena familje- och arbetsliv. Parlamentet konstaterar dock att skyddet och de sociala förmånerna för egenföretagare fortfarande inte motsvarar de nivåer som råder för anställda i många medlemsstater.

Rekommendationer

| 32. | Europaparlamentet uppmanar återigen medlemsstaterna att konsekvent genomföra och verkställa det omarbetade direktivet 2006/54/EG och att uppmuntra arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivare) och icke-statliga organisationer att spela en aktivare roll i att främja jämställdhet, bland annat genom handlingsplaner för att komma till rätta med alla löneskillnader mellan könen, med konkreta åtgärder och resultatövervakning, på företags- och sektorsnivå, nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar återigen medlemsstaterna att konsekvent genomföra och verkställa det omarbetade direktivet 2006/54/EG och att uppmuntra arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivare) och icke-statliga organisationer att spela en aktivare roll i att främja jämställdhet, bland annat genom handlingsplaner för att komma till rätta med alla löneskillnader mellan könen, med konkreta åtgärder och resultatövervakning, på företags- och sektorsnivå, nationell nivå och EU-nivå.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, att som en följd av sin rapport om tillämpningen av det omarbetade direktivet och den här resolutionen, se över det omarbetade direktivet 2006/54/EG, vilket parlamentet redan begärt, särskilt i sin resolution av den 24 maj 2012 som innehåller specifika och tydliga rekommendationer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, att som en följd av sin rapport om tillämpningen av det omarbetade direktivet och den här resolutionen, se över det omarbetade direktivet 2006/54/EG, vilket parlamentet redan begärt, särskilt i sin resolution av den 24 maj 2012 som innehåller specifika och tydliga rekommendationer.

| 34. | Europaparlamentet understryker att könsneutrala arbetsvärderingssystem och insyn i lönesättningen är oumbärliga åtgärder för att främja likabehandling. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att införa dessa åtgärder i sitt förslag till ett nytt direktiv som ersätter det omarbetade direktivet. Parlamentet påpekar att endast ett harmoniserat tillvägagångssätt är förenligt med den fria rörligheten för arbetstagare, som en av EU:s grundläggande friheter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att könsneutrala arbetsvärderingssystem och insyn i lönesättningen är oumbärliga åtgärder för att främja likabehandling. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att införa dessa åtgärder i sitt förslag till ett nytt direktiv som ersätter det omarbetade direktivet. Parlamentet påpekar att endast ett harmoniserat tillvägagångssätt är förenligt med den fria rörligheten för arbetstagare, som en av EU:s grundläggande friheter.

| 35. | Europaparlamentet understryker behovet av att finna en könsneutral arbetsvärderingsmetod, som gör det möjligt att jämföra arbetena utifrån betydelse och komplexitet för att bestämma ett arbetes relativa position i förhållande till ett annat i en sektor eller organisation, oberoende av om det utförs av en man eller kvinna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker behovet av att finna en könsneutral arbetsvärderingsmetod, som gör det möjligt att jämföra arbetena utifrån betydelse och komplexitet för att bestämma ett arbetes relativa position i förhållande till ett annat i en sektor eller organisation, oberoende av om det utförs av en man eller kvinna.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar till en jämställd könsfördelning i företagsledningarna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar till en jämställd könsfördelning i företagsledningarna.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i det nya direktivet införa obligatoriska lönegranskningar för företag som är börsnoterade i EU-medlemsstaterna, med undantag för små och medelstora företag, för att belysa könslönegapet, och att införa sanktioner på EU-nivå som innebär att företag som inte fullgör sitt jämställdhetsansvar utesluts från offentlig upphandling av varor och tjänster som finansieras genom EU:s budget. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra detsamma med företag som finansieras genom offentliga subventioner. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i det nya direktivet införa obligatoriska lönegranskningar för företag som är börsnoterade i EU-medlemsstaterna, med undantag för små och medelstora företag, för att belysa könslönegapet, och att införa sanktioner på EU-nivå som innebär att företag som inte fullgör sitt jämställdhetsansvar utesluts från offentlig upphandling av varor och tjänster som finansieras genom EU:s budget. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra detsamma med företag som finansieras genom offentliga subventioner.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att själva agera på ett föredömligt sätt genom att bekämpa ojämlika löner för kvinnor inom offentlig förvaltning, offentliga institutioner och offentliga företag i allmänhet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att själva agera på ett föredömligt sätt genom att bekämpa ojämlika löner för kvinnor inom offentlig förvaltning, offentliga institutioner och offentliga företag i allmänhet.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa gemensamma normer och kontroller för att garantera oberoende och effektiva nationella jämställdhetsorgan. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa gemensamma normer och kontroller för att garantera oberoende och effektiva nationella jämställdhetsorgan.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att se till att personer som utsatts för ojämlik behandling och diskriminering, särskilt personer som utsatts för diskriminering på flera grunder, har rätt till proportionerlig kompensation i enlighet med gällande rättsliga bestämmelser. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att se till att personer som utsatts för ojämlik behandling och diskriminering, särskilt personer som utsatts för diskriminering på flera grunder, har rätt till proportionerlig kompensation i enlighet med gällande rättsliga bestämmelser.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att garantera den omvända bevisbördan och se till att det alltid ska åligga arbetsgivaren att bevisa att den påvisade skillnaden i behandling inte grundar sig på någon typ av diskriminering. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att garantera den omvända bevisbördan och se till att det alltid ska åligga arbetsgivaren att bevisa att den påvisade skillnaden i behandling inte grundar sig på någon typ av diskriminering.

| 42. | Europaparlamentet betonar behovet av att intensifiera insatserna på nationell nivå och EU-nivå för att bekämpa kvarstående stereotyper genom informationskampanjer som riktas mot alla delar av samhället, ökad mediebevakning, strategier för att motivera kvinnor att välja karriärer och yrken där de är mindre välrepresenterade och genom att integrera jämställdhetsfrågor i allmän och yrkesinriktad utbildning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar behovet av att intensifiera insatserna på nationell nivå och EU-nivå för att bekämpa kvarstående stereotyper genom informationskampanjer som riktas mot alla delar av samhället, ökad mediebevakning, strategier för att motivera kvinnor att välja karriärer och yrken där de är mindre välrepresenterade och genom att integrera jämställdhetsfrågor i allmän och yrkesinriktad utbildning.

| 43. | Europaparlamentet understryker att endast ett verkligt genomförande av principen om likabehandling skulle leda till en påtaglig förbättring av kvinnors situation på arbetsmarknaden och att detta kräver en verklig politisk vilja och ett strategiskt samarbete mellan olika aktörer på EU-nivå, nationell nivå, sektors- och organisationsnivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utforma en aktiv strategi med tidsbestämda referenspunkter, delmål och mål för att minska ojämlikhetssiffrorna på sysselsättningsområdet och när det gäller arbetslösa, eftersom sådana strategier har varit framgångsrika inom andra områden, t.ex. minskningen av antalet trafikolyckor i EU. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker att endast ett verkligt genomförande av principen om likabehandling skulle leda till en påtaglig förbättring av kvinnors situation på arbetsmarknaden och att detta kräver en verklig politisk vilja och ett strategiskt samarbete mellan olika aktörer på EU-nivå, nationell nivå, sektors- och organisationsnivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utforma en aktiv strategi med tidsbestämda referenspunkter, delmål och mål för att minska ojämlikhetssiffrorna på sysselsättningsområdet och när det gäller arbetslösa, eftersom sådana strategier har varit framgångsrika inom andra områden, t.ex. minskningen av antalet trafikolyckor i EU.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt använda sig av jämställdhetsintegrering i budgetarbetet för att ytterligare förbättra kvinnornas situation på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja utbyte av bästa praxis när det gäller jämställdhetsintegrering i budgetarbetet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt använda sig av jämställdhetsintegrering i budgetarbetet för att ytterligare förbättra kvinnornas situation på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja utbyte av bästa praxis när det gäller jämställdhetsintegrering i budgetarbetet.

| 45. | Europaparlamentet betonar betydelsen av positiv särbehandling för att främja kvinnors deltagande i det politiska och ekonomiska beslutsfattandet. Parlamentet betonar att användningen av obligatorisk kvotering har visat sig vara en av de bästa metoderna för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar betydelsen av positiv särbehandling för att främja kvinnors deltagande i det politiska och ekonomiska beslutsfattandet. Parlamentet betonar att användningen av obligatorisk kvotering har visat sig vara en av de bästa metoderna för att uppnå detta mål.

| 46. | Europaparlamentet betonar också att det krävs positiv särbehandling när det gäller yrken med en tydlig horisontell könssegregering för att öka antalet kvinnor i mansdominerande yrken och tvärtom. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar också att det krävs positiv särbehandling när det gäller yrken med en tydlig horisontell könssegregering för att öka antalet kvinnor i mansdominerande yrken och tvärtom.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka de faktorer som leder till pensionsklyftan och att undersöka behovet av särskilda åtgärder för att minska denna klyfta på EU-nivå och nationell nivå, med hjälp av såväl lagstiftnings- som icke-lagstiftningsåtgärder. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka de faktorer som leder till pensionsklyftan och att undersöka behovet av särskilda åtgärder för att minska denna klyfta på EU-nivå och nationell nivå, med hjälp av såväl lagstiftnings- som icke-lagstiftningsåtgärder.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att minska pensionsklyftan mellan kvinnor och män – som är en direkt följd av könslönegapet – samt utvärdera hur de nya pensionssystemen påverkar olika kategorier av kvinnor, särskilt när det gäller avtal om deltidsarbete och atypiskt arbete. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att minska pensionsklyftan mellan kvinnor och män – som är en direkt följd av könslönegapet – samt utvärdera hur de nya pensionssystemen påverkar olika kategorier av kvinnor, särskilt när det gäller avtal om deltidsarbete och atypiskt arbete.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att motverka löneskillnader mellan könen i alla EU-strategier och nationella program, framför allt i sådana som ska bekämpa fattigdom. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att motverka löneskillnader mellan könen i alla EU-strategier och nationella program, framför allt i sådana som ska bekämpa fattigdom.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie där man jämför de olika situationerna för arbetande mödrar, mödrar som väljer att stanna hemma respektive kvinnor utan barn för att belysa ställningen på arbetsmarknaden för var och en av dessa grupper av kvinnor, med särskild inriktning på sysselsättningsnivåer, lönegapet och pensionsklyftan mellan kvinnor och män samt karriärsutveckling. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie där man jämför de olika situationerna för arbetande mödrar, mödrar som väljer att stanna hemma respektive kvinnor utan barn för att belysa ställningen på arbetsmarknaden för var och en av dessa grupper av kvinnor, med särskild inriktning på sysselsättningsnivåer, lönegapet och pensionsklyftan mellan kvinnor och män samt karriärsutveckling.

| 51. | Europaparlamentet betonar vikten av tillgång till tillförlitliga, jämförbara och tillgängliga kvantitativa och kvalitativa indikatorer och könsuppdelad statistik för genomförandet och uppföljningen av detta direktiv, och påminner i detta hänseende om den roll som Europeiska jämställdhetsinstitutet spelar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förse Eurostat med årlig statistik av hög kvalitet om könslönegapet, så att det är möjligt att bedöma utvecklingen i hela EU. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar vikten av tillgång till tillförlitliga, jämförbara och tillgängliga kvantitativa och kvalitativa indikatorer och könsuppdelad statistik för genomförandet och uppföljningen av detta direktiv, och påminner i detta hänseende om den roll som Europeiska jämställdhetsinstitutet spelar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förse Eurostat med årlig statistik av hög kvalitet om könslönegapet, så att det är möjligt att bedöma utvecklingen i hela EU.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om hur förfaranden för officiellt erkännande av en persons könsbyte, eller avsaknad av sådana förfaranden, påverkar transpersoners ställning på arbetsmarknaden, särskilt deras möjligheter att få anställning, lönenivå, karriärutveckling och pensioner. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om hur förfaranden för officiellt erkännande av en persons könsbyte, eller avsaknad av sådana förfaranden, påverkar transpersoners ställning på arbetsmarknaden, särskilt deras möjligheter att få anställning, lönenivå, karriärutveckling och pensioner.

| 53. | Europaparlamentet påpekar att de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen bör omfatta mål för att minska könslönegapet och pensionsklyftan mellan kvinnor och män, diskrimineringen och risken för kvinnlig, ålderdomsrelaterad fattigdom och för att effektivt genomföra principer om likabehandling. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet påpekar att de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen bör omfatta mål för att minska könslönegapet och pensionsklyftan mellan kvinnor och män, diskrimineringen och risken för kvinnlig, ålderdomsrelaterad fattigdom och för att effektivt genomföra principer om likabehandling.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant undersöka sysselsättningssituationen för kvinnor inom den tredje sektorn, den sociala ekonomin och delningsekonomin och att snarast möjligt föreslå en strategi för att främja och skydda kvinnornas sysselsättning och ställning inom dessa sektorer. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant undersöka sysselsättningssituationen för kvinnor inom den tredje sektorn, den sociala ekonomin och delningsekonomin och att snarast möjligt föreslå en strategi för att främja och skydda kvinnornas sysselsättning och ställning inom dessa sektorer.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina insatser mot odeklarerat arbete och osäkra anställningsförhållanden. Parlamentet framhåller den stora förekomsten av odeklarerat arbete som utförs av kvinnor, vilket inverkar negativt på deras inkomst och socialförsäkringsskydd samt på EU:s BNP-nivåer. Det är viktigt att i synnerhet rikta in sig på hushållsarbete, som huvudsakligen utförs av kvinnor, som en särskild utmaning eftersom det till största delen bedrivs inom den informella sektorn och är isolerat och osynligt till sin natur och således kräver skräddarsydda åtgärder för en effektiv bekämpning. Parlamentet beklagar dessutom missbruket av atypiska anställningsformer, inklusive anställningssavtal där antalet arbetstimmar inte anges, som ett sätt att undvika att behöva uppfylla arbetsrättsliga skyldigheter och skyldigheter i fråga om social trygghet. Parlamentet beklagar att antalet kvinnor som är fast i fattigdom trots att de förvärvsarbetar ökat. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina insatser mot odeklarerat arbete och osäkra anställningsförhållanden. Parlamentet framhåller den stora förekomsten av odeklarerat arbete som utförs av kvinnor, vilket inverkar negativt på deras inkomst och socialförsäkringsskydd samt på EU:s BNP-nivåer. Det är viktigt att i synnerhet rikta in sig på hushållsarbete, som huvudsakligen utförs av kvinnor, som en särskild utmaning eftersom det till största delen bedrivs inom den informella sektorn och är isolerat och osynligt till sin natur och således kräver skräddarsydda åtgärder för en effektiv bekämpning. Parlamentet beklagar dessutom missbruket av atypiska anställningsformer, inklusive anställningssavtal där antalet arbetstimmar inte anges, som ett sätt att undvika att behöva uppfylla arbetsrättsliga skyldigheter och skyldigheter i fråga om social trygghet. Parlamentet beklagar att antalet kvinnor som är fast i fattigdom trots att de förvärvsarbetar ökat.

| 56. | Europaparlamentet understryker att kommissionen bör föreslå åtgärder för att a) minska könslönegapet, b) öka kvinnors ekonomiska oberoende, c) förbättra kvinnors tillgång till arbetsmarknaden och karriärutveckling, d) fundamentalt öka jämställdheten i beslutsprocesser och e) avskaffa diskriminerande strukturer och praxis med anknytning till kön. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet understryker att kommissionen bör föreslå åtgärder för att a) minska könslönegapet, b) öka kvinnors ekonomiska oberoende, c) förbättra kvinnors tillgång till arbetsmarknaden och karriärutveckling, d) fundamentalt öka jämställdheten i beslutsprocesser och e) avskaffa diskriminerande strukturer och praxis med anknytning till kön.

o

o o

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0375.

(3)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 75.

(4)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Employment_statistics

(5)  Artikel 3 i direktiv 2006/54/EG och artikel 157.4 i EUF-fördraget.

(6)  Bedömning av det europeiska mervärdet, Application of the principle of equal pay for men and women for equal work of equal value, genomförd av parlamentet 2013.

(7)  Enligt kommissionens rapport om tillämpningen av det omarbetade direktivet (COM(2013)0861).

---

Den 14 oktober 2015

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/67 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/67

---

P8_TA(2015)0359

Mot en nytt internationellt klimatavtal i Paris

Europaparlamentets resolution av den 14 oktober 2015 om ”Mot en ny internationell klimatöverenskommelse i Paris” (2015/2112(INI))

(2017/C 349/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (nedan kallad UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (nedan kallad UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna,

| — | med beaktande av den femtonde partskonferensen (COP 15) inom ramen för UNFCCC och av den femte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP5), som hölls i Köpenhamn den 7–18 december 2009, samt av Köpenhamnsöverenskommelsen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den femtonde partskonferensen (COP 15) inom ramen för UNFCCC och av den femte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP5), som hölls i Köpenhamn den 7–18 december 2009, samt av Köpenhamnsöverenskommelsen,

| — | med beaktande av den sextonde partskonferensen (COP 16) inom ramen för UNFCCC och av den sjätte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP6), som hölls i Cancún i Mexiko den 29 november–10 december 2010, samt av Cancúnavtalen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sextonde partskonferensen (COP 16) inom ramen för UNFCCC och av den sjätte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP6), som hölls i Cancún i Mexiko den 29 november–10 december 2010, samt av Cancúnavtalen,

| — | med beaktande av den sjuttonde partskonferensen (COP 17) inom ramen för UNFCCC och av den sjunde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP7), som hölls i Durban i Sydafrika den 28 november–9 december 2011, särskilt besluten rörande Durbanplattformen för förstärkta insatser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sjuttonde partskonferensen (COP 17) inom ramen för UNFCCC och av den sjunde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP7), som hölls i Durban i Sydafrika den 28 november–9 december 2011, särskilt besluten rörande Durbanplattformen för förstärkta insatser,

| — | med beaktande av den artonde partskonferensen (COP 18) inom ramen för UNFCCC och av den åttonde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP8), som hölls i Doha i Qatar den 26 november–8 december 2012, samt av antagandet av avtalet Doha Climate Gateway, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den artonde partskonferensen (COP 18) inom ramen för UNFCCC och av den åttonde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP8), som hölls i Doha i Qatar den 26 november–8 december 2012, samt av antagandet av avtalet Doha Climate Gateway,

| — | med beaktande av den nittonde partskonferensen (COP 19) inom ramen för UNFCCC och av den nionde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP9), som hölls i Warszawa i Polen den 11–23 november 2013, samt inrättandet av den internationella Warszawamekanismen för förlust eller skada, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den nittonde partskonferensen (COP 19) inom ramen för UNFCCC och av den nionde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP9), som hölls i Warszawa i Polen den 11–23 november 2013, samt inrättandet av den internationella Warszawamekanismen för förlust eller skada,

| — | med beaktande av den tjugonde partskonferensen (COP 20) inom ramen för UNFCCC och av den tionde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP10), som hölls i Lima i Peru den 1–12 december 2014, samt Limauppmaningen till klimatåtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tjugonde partskonferensen (COP 20) inom ramen för UNFCCC och av den tionde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP10), som hölls i Lima i Peru den 1–12 december 2014, samt Limauppmaningen till klimatåtgärder,

| — | med beaktande av den tjugoförsta partskonferensen (COP 21) inom ramen för UNFCCC och av den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP11), som ska hållas i Paris den 30 november–11 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tjugoförsta partskonferensen (COP 21) inom ramen för UNFCCC och av den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP11), som ska hållas i Paris den 30 november–11 december 2015,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2009 om EU:s strategi inför Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar (COP 15) (1), av den 10 februari 2010 om resultatet av COP 15 (2), av den 25 november 2010 om klimatförändringskonferensen i Cancún (COP 16) (3), av den 16. november 2011 om klimatförändringskonferensen i Durban (COP 17) (4), av den 22 november 2012 om klimatförändringskonferensen i Doha, Qatar (COP 18) (5), av den 23 oktober 2013 om klimatförändringskonferensen i Warszawa i Polen (COP 19) (6) och av den 26 november 2014 om klimatförändringskonferensen i Lima i Peru (COP 20) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2009 om EU:s strategi inför Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar (COP 15) (1), av den 10 februari 2010 om resultatet av COP 15 (2), av den 25 november 2010 om klimatförändringskonferensen i Cancún (COP 16) (3), av den 16. november 2011 om klimatförändringskonferensen i Durban (COP 17) (4), av den 22 november 2012 om klimatförändringskonferensen i Doha, Qatar (COP 18) (5), av den 23 oktober 2013 om klimatförändringskonferensen i Warszawa i Polen (COP 19) (6) och av den 26 november 2014 om klimatförändringskonferensen i Lima i Peru (COP 20) (7),

| — | med beaktande av EU:s klimat- och energipaket från december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s klimat- och energipaket från december 2008,

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 27 mars 2013En ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 27 mars 2013En ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (COM(2013)0169),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/101/EG av den 19 november 2008 om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/101/EG av den 19 november 2008 om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (8),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 4 februari 20092050 – Framtiden börjar i dag: rekommendationer för EU:s framtida integrerade politik i klimatförändringsfrågan
   (9), av den 15 mars 2012 om en färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (10) och av den 5 februari 2014 om ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 4 februari 20092050 – Framtiden börjar i dag: rekommendationer för EU:s framtida integrerade politik i klimatförändringsfrågan
   (9), av den 15 mars 2012 om en färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (10) och av den 5 februari 2014 om ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 februari 2015, som ett led i energiunionspaketet, Parisprotokollet – en plan för att möta de globala klimatförändringarna efter 2020 (COM(2015)0081), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 februari 2015, som ett led i energiunionspaketet, Parisprotokollet – en plan för att möta de globala klimatförändringarna efter 2020 (COM(2015)0081),

| — | med beaktande av EU:s strategi för klimatanpassning från april 2013 och åtföljande arbetsdokument, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för klimatanpassning från april 2013 och åtföljande arbetsdokument,

| — | med beaktande av den sammanfattande rapporten från FN:s miljöprogram (nedan kallat Unep) från november 2014 The Emissions Gap Report 2014, samt dess rapport Adaptation Gap Report från 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sammanfattande rapporten från FN:s miljöprogram (nedan kallat Unep) från november 2014 The Emissions Gap Report 2014, samt dess rapport Adaptation Gap Report från 2014,

| — | med beaktande av G7-ledarnas deklaration vid toppmötet i Schloss Elmau, Tyskland, den 7–8 juni 2015, Think ahead. Act together, i vilken de upprepade sin avsikt att vidhålla sitt åtagande att fram till 2050 minska utsläppen av växthusgaser med 40–70 %, och att minskningen snarare måste gå i riktning mot 70 % än 40 %, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G7-ledarnas deklaration vid toppmötet i Schloss Elmau, Tyskland, den 7–8 juni 2015, Think ahead. Act together, i vilken de upprepade sin avsikt att vidhålla sitt åtagande att fram till 2050 minska utsläppen av växthusgaser med 40–70 %, och att minskningen snarare måste gå i riktning mot 70 % än 40 %,

| — | med beaktande av Världsbankens rapporter Turn Down the Heat: Why a 4 oC Warmer World Must be Avoided, Turn Down the Heat: Climate Extremes, Regional Impacts, and the Case for Resilience och Climate Smart Development: Adding up the Benefits of Climate Action, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världsbankens rapporter Turn Down the Heat: Why a 4 oC Warmer World Must be Avoided, Turn Down the Heat: Climate Extremes, Regional Impacts, and the Case for Resilience och Climate Smart Development: Adding up the Benefits of Climate Action,

| — | med beaktande av rapporten från den globala kommissionen om ekonomi och klimat Better Growth, Better Climate: The New Climate Economy Report, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den globala kommissionen om ekonomi och klimat Better Growth, Better Climate: The New Climate Economy Report,

| — | med beaktande av encyklikan Laudato Si, |
| --- | --- |

—

med beaktande av encyklikan Laudato Si,

| — | med beaktande av den femte utvärderingsrapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (nedan kallad IPCC) och dess sammanfattande rapport, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den femte utvärderingsrapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (nedan kallad IPCC) och dess sammanfattande rapport,

| — | med beaktande av att Lettland och Europeiska kommissionen den 6 mars 2015 lämnade in EU:s och dess medlemsstaters planerade nationellt fastställda bidrag till UNFCCC, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Lettland och Europeiska kommissionen den 6 mars 2015 lämnade in EU:s och dess medlemsstaters planerade nationellt fastställda bidrag till UNFCCC,

| — | med beaktande av New York-deklarationen om skogar vid FN:s klimattoppmöte i september 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av New York-deklarationen om skogar vid FN:s klimattoppmöte i september 2014,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, Bekämpande av avskogning och skogsdegradering för att motverka klimatförändringen och minskningen av den biologiska mångfalden (COM(2008)0645), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, Bekämpande av avskogning och skogsdegradering för att motverka klimatförändringen och minskningen av den biologiska mångfalden (COM(2008)0645),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23 och 24 oktober 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23 och 24 oktober 2014,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, och utskottet för transport och turism (A8-0275/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, och utskottet för transport och turism (A8-0275/2015), och av följande skäl:

| A. | Klimatförändringarna utgör ett akut och potentiellt oåterkalleligt globalt hot mot våra samhällen och biosfären och måste därför tas upp på internationell nivå av samtliga parter. |
| --- | --- |

A.

Klimatförändringarna utgör ett akut och potentiellt oåterkalleligt globalt hot mot våra samhällen och biosfären och måste därför tas upp på internationell nivå av samtliga parter.

| B. | Enligt de vetenskapliga rönen som lades fram i IPCC:s femte bedömningsrapport från 2014 är klimatuppvärmningen ett obestridligt faktum. Klimatförändringarna är verklighet och det är mänskliga aktiviteter som huvudsakligen ligger bakom den uppvärmning som observerats sedan 1900-talets mitt. De utbredda och påtagliga effekterna av klimatförändringarna är redan tydliga i naturliga och mänskliga system på alla kontinenter och i alla hav. |
| --- | --- |

B.

Enligt de vetenskapliga rönen som lades fram i IPCC:s femte bedömningsrapport från 2014 är klimatuppvärmningen ett obestridligt faktum. Klimatförändringarna är verklighet och det är mänskliga aktiviteter som huvudsakligen ligger bakom den uppvärmning som observerats sedan 1900-talets mitt. De utbredda och påtagliga effekterna av klimatförändringarna är redan tydliga i naturliga och mänskliga system på alla kontinenter och i alla hav.

| C. | EU har minskat sina utsläpp med 19 % mellan 1990 och 2013 inom ramen för Kyotoprotokollet, och samtidigt ökat sin BNP med mer än 45 %. De globala utsläppen ökade med mer än 50 % mellan 1990 och 2013. |
| --- | --- |

C.

EU har minskat sina utsläpp med 19 % mellan 1990 och 2013 inom ramen för Kyotoprotokollet, och samtidigt ökat sin BNP med mer än 45 %. De globala utsläppen ökade med mer än 50 % mellan 1990 och 2013.

| D. | Enligt senaste resultat från Förenta staternas National Oceanic and Atmospheric Administration (NOAA) överskred den månatliga globala genomsnittliga halten av koldioxid i atmosfären i mars 2015 400 miljondelar, vilket var första gången sedan mätningarna inleddes. |
| --- | --- |

D.

Enligt senaste resultat från Förenta staternas National Oceanic and Atmospheric Administration (NOAA) överskred den månatliga globala genomsnittliga halten av koldioxid i atmosfären i mars 2015 400 miljondelar, vilket var första gången sedan mätningarna inleddes.

| E. | Uneps rapport Adaption Gap 2014 visar vilka enorma kostnader passivitet skulle leda till och slår fast att kostnaderna för anpassning till klimatförändringarna i utvecklingsländer förmodligen kommer att vara 2–3 gånger högre än de tidigare beräkningarna på 70–100 miljarder US-dollar per år 2050, vilket kommer att leda till ett betydande finansieringsunderskott efter 2020 om inte ny och ökad finansiering för anpassningsåtgärder blir tillgänglig. |
| --- | --- |

E.

Uneps rapport Adaption Gap 2014 visar vilka enorma kostnader passivitet skulle leda till och slår fast att kostnaderna för anpassning till klimatförändringarna i utvecklingsländer förmodligen kommer att vara 2–3 gånger högre än de tidigare beräkningarna på 70–100 miljarder US-dollar per år 2050, vilket kommer att leda till ett betydande finansieringsunderskott efter 2020 om inte ny och ökad finansiering för anpassningsåtgärder blir tillgänglig.

| F. | De klimatrelaterade finansiella utmaningarna hänger oupplösligen samman med de mer övergripande utmaningarna att finansiera en hållbar global utveckling. |
| --- | --- |

F.

De klimatrelaterade finansiella utmaningarna hänger oupplösligen samman med de mer övergripande utmaningarna att finansiera en hållbar global utveckling.

| G. | Klimatförändringarna kan öka konkurrensen om tillgångar som livsmedel, vatten och betesmark, och bli den viktigaste orsaken till befolkningsförflyttningar både inom och över nationella gränser inom en inte alltför avlägsen framtid. |
| --- | --- |

G.

Klimatförändringarna kan öka konkurrensen om tillgångar som livsmedel, vatten och betesmark, och bli den viktigaste orsaken till befolkningsförflyttningar både inom och över nationella gränser inom en inte alltför avlägsen framtid.

| H. | Vid klimatkonferensen i Doha i december 2012 antogs en ändring av Kyotoprotokollet genom vilken det infördes en andra åtagandeperiod mellan den 1 januari 2013 och den 31 december 2020 med rättsligt bindande åtaganden om utsläppsminskningar, införande av en ny gas (kvävetrifluorid), en ”ambitionsmekanism” som gör det lättare för parter att ändra sina åtaganden genom att öka sin ambition under åtagandeperioden och, slutligen, en bestämmelse om automatisk anpassning av en parts mål för att förhindra att dess utsläpp ökar under perioden 2013–2020 till mer än dess genomsnittliga utsläpp under perioden 2008–2010. |
| --- | --- |

H.

Vid klimatkonferensen i Doha i december 2012 antogs en ändring av Kyotoprotokollet genom vilken det infördes en andra åtagandeperiod mellan den 1 januari 2013 och den 31 december 2020 med rättsligt bindande åtaganden om utsläppsminskningar, införande av en ny gas (kvävetrifluorid), en ”ambitionsmekanism” som gör det lättare för parter att ändra sina åtaganden genom att öka sin ambition under åtagandeperioden och, slutligen, en bestämmelse om automatisk anpassning av en parts mål för att förhindra att dess utsläpp ökar under perioden 2013–2020 till mer än dess genomsnittliga utsläpp under perioden 2008–2010.

| I. | Vid det artonde förhandlingsmötet (COP18) beslutade parterna i UNFCCC (beslut 23/CP.18) att anta ett mål om jämn könsfördelning i de organ som inrättas enligt UNFCCC och Kyotoprotokollet, dels för att förbättra kvinnors deltagande och tillförsäkra en effektivare klimatpolitik där det tas samma hänsyn till kvinnors och mäns behov, dels för att bokföra framstegen mot en jämn könsfördelning i arbetet med en klimatpolitik som beaktar jämställdhetsperspektivet. |
| --- | --- |

I.

Vid det artonde förhandlingsmötet (COP18) beslutade parterna i UNFCCC (beslut 23/CP.18) att anta ett mål om jämn könsfördelning i de organ som inrättas enligt UNFCCC och Kyotoprotokollet, dels för att förbättra kvinnors deltagande och tillförsäkra en effektivare klimatpolitik där det tas samma hänsyn till kvinnors och mäns behov, dels för att bokföra framstegen mot en jämn könsfördelning i arbetet med en klimatpolitik som beaktar jämställdhetsperspektivet.

| J. | Kampen mot klimatuppvärmningen bör inte ses som ett hinder för strävandena efter ekonomisk tillväxt utan tvärtom som en hävstång för att förverkliga ny och hållbar ekonomisk tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

J.

Kampen mot klimatuppvärmningen bör inte ses som ett hinder för strävandena efter ekonomisk tillväxt utan tvärtom som en hävstång för att förverkliga ny och hållbar ekonomisk tillväxt och sysselsättning.

| K. | EU har hittills varit ledande i kampen mot klimatuppvärmningen, och kommer att fortsätta att vara ledande inför en ny internationell klimatöverenskommelse i Paris i slutet av 2015. Parlamentet kräver att denna ambition bör matchas av andra stora utsläppare. |
| --- | --- |

K.

EU har hittills varit ledande i kampen mot klimatuppvärmningen, och kommer att fortsätta att vara ledande inför en ny internationell klimatöverenskommelse i Paris i slutet av 2015. Parlamentet kräver att denna ambition bör matchas av andra stora utsläppare.

Det brådskar med åtgärder på global nivå

| 1. | Europaparlamentet inser vilka utomordentligt omfattande och allvarliga hot klimatförändringarna för med sig och uttrycker djup oro över att världen inte alls verkar klara av att begränsa den globala uppvärmningen till under 2o C i förhållande till den förindustriella nivån. Parlamentet uppmanar regeringarna att utan dröjsmål vidta bindande och konkreta åtgärder mot klimatförändringarna och uppnå en ambitiös och rättsligt bindande global överenskommelse i Paris 2015 i syfte att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet inser vilka utomordentligt omfattande och allvarliga hot klimatförändringarna för med sig och uttrycker djup oro över att världen inte alls verkar klara av att begränsa den globala uppvärmningen till under 2o C i förhållande till den förindustriella nivån. Parlamentet uppmanar regeringarna att utan dröjsmål vidta bindande och konkreta åtgärder mot klimatförändringarna och uppnå en ambitiös och rättsligt bindande global överenskommelse i Paris 2015 i syfte att uppnå detta mål.

| 2. | Europaparlamentet noterar att den globala koldioxidbudgeten efter 2011, enligt slutsatserna i IPPC:s femte utvärderingsrapport, är 1 010 Gton koldioxid om det ska finnas en rimlig chans att hålla den globala temperaturökningen under 2 oC i förhållande till den förindustriella nivån. Parlamentet understryker att alla länder måste bidra och att åtgärder som syftar till förhalning kommer att öka kostnaderna och minska antalet alternativ. Parlamentet betonar slutsatserna i den nya rapporten om klimat och ekonomi, Better Growth, Better Climate, om att alla länder, oavsett inkomster, kan få till stånd en varaktig ekonomisk tillväxt och samtidigt minska de enorma riskerna med klimatförändringarna. Parlamentet rekommenderar att överenskommelser och konventioner ska försöka involvera EU:s anslutningsländer i EU:s klimatprogram. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att den globala koldioxidbudgeten efter 2011, enligt slutsatserna i IPPC:s femte utvärderingsrapport, är 1 010 Gton koldioxid om det ska finnas en rimlig chans att hålla den globala temperaturökningen under 2 oC i förhållande till den förindustriella nivån. Parlamentet understryker att alla länder måste bidra och att åtgärder som syftar till förhalning kommer att öka kostnaderna och minska antalet alternativ. Parlamentet betonar slutsatserna i den nya rapporten om klimat och ekonomi, Better Growth, Better Climate, om att alla länder, oavsett inkomster, kan få till stånd en varaktig ekonomisk tillväxt och samtidigt minska de enorma riskerna med klimatförändringarna. Parlamentet rekommenderar att överenskommelser och konventioner ska försöka involvera EU:s anslutningsländer i EU:s klimatprogram.

| 3. | Europaparlamentet erinrar om att det inte är säkert att vi kan undvika betydande negativa klimateffekter bara för att vi begränsar den globala temperaturhöjningen till i genomsnitt 2 oC. Parlamentet uppmanar partskonferensen att bedöma möjligheterna att begränsa den globala temperaturhöjningen till i genomsnitt 1,5 oC. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erinrar om att det inte är säkert att vi kan undvika betydande negativa klimateffekter bara för att vi begränsar den globala temperaturhöjningen till i genomsnitt 2 oC. Parlamentet uppmanar partskonferensen att bedöma möjligheterna att begränsa den globala temperaturhöjningen till i genomsnitt 1,5 oC.

| 4. | Europaparlamentet noterar slutsatserna i IPPC:s femte utvärderingsrapport om att det inte är säkert att tvågradersmålet kan uppnås även om industriländernas koldioxidutsläpp upphör helt, såvida inte utvecklingsländerna gör betydande nya åtaganden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar slutsatserna i IPPC:s femte utvärderingsrapport om att det inte är säkert att tvågradersmålet kan uppnås även om industriländernas koldioxidutsläpp upphör helt, såvida inte utvecklingsländerna gör betydande nya åtaganden.

| 5. | Europaparlamentet anser att det är väsentligt att samtliga länder lägger fram sina planerade nationellt fastställda bidrag utan ytterligare dröjsmål för att få till stånd en kedjereaktion och visa att alla länder rör sig i samma riktning från sin respektive nationella verklighet. Parlamentet anser att planerade nationellt fastställda bidrag även kan innehålla anpassningsåtgärder eftersom dessa utgör en prioritet för ett mycket stort antal länder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det är väsentligt att samtliga länder lägger fram sina planerade nationellt fastställda bidrag utan ytterligare dröjsmål för att få till stånd en kedjereaktion och visa att alla länder rör sig i samma riktning från sin respektive nationella verklighet. Parlamentet anser att planerade nationellt fastställda bidrag även kan innehålla anpassningsåtgärder eftersom dessa utgör en prioritet för ett mycket stort antal länder.

| 6. | Europaparlamentet framhåller den grundläggande betydelsen av ett stabilt klimatsystem för livsmedelstrygghet, energiproduktion, vatten och sanitet, infrastruktur, bevarandet av den biologiska mångfalden och av landbaserade och marina ekosystem samt för fred och välstånd på global nivå. Parlamentet erinrar om att klimatförändringarna påskyndar förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet välkomnar därför encyklikan Laudato Si. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller den grundläggande betydelsen av ett stabilt klimatsystem för livsmedelstrygghet, energiproduktion, vatten och sanitet, infrastruktur, bevarandet av den biologiska mångfalden och av landbaserade och marina ekosystem samt för fred och välstånd på global nivå. Parlamentet erinrar om att klimatförändringarna påskyndar förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet välkomnar därför encyklikan Laudato Si.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar G7-ländernas åtagande om att en utfasning av fossila bränslen ska ske inom den globala ekonomin under detta århundrade och energisektorn ställas om fram till 2050. Parlamentet erinrar emellertid om att utfasningen måste ske tidigare, för att den ska motsvara vetenskapens rön och för att det ska finnas en rimlig chans att begränsa temperaturhöjningen till under 2 oC. Parlamentet uppmanar de parter som kan göra detta att förverkliga sina nationella mål och strategier för utfasning genom att prioritera utfasningen av utsläpp från kol som är den mest förorenande energikällan. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar G7-ländernas åtagande om att en utfasning av fossila bränslen ska ske inom den globala ekonomin under detta århundrade och energisektorn ställas om fram till 2050. Parlamentet erinrar emellertid om att utfasningen måste ske tidigare, för att den ska motsvara vetenskapens rön och för att det ska finnas en rimlig chans att begränsa temperaturhöjningen till under 2 oC. Parlamentet uppmanar de parter som kan göra detta att förverkliga sina nationella mål och strategier för utfasning genom att prioritera utfasningen av utsläpp från kol som är den mest förorenande energikällan.

| 8. | Europaparlamentet meddelar att de länder som saknar tillräcklig kapacitet för att utarbeta sina nationella bidrag kan utnyttja stödanordningar som Globala miljöfonden, FN:s utvecklingsprogram eller den globala klimatförändringsalliansen, såväl som stöd från EU. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet meddelar att de länder som saknar tillräcklig kapacitet för att utarbeta sina nationella bidrag kan utnyttja stödanordningar som Globala miljöfonden, FN:s utvecklingsprogram eller den globala klimatförändringsalliansen, såväl som stöd från EU.

En ambitiös, global och rättsligt bindande överenskommelse

| 9. | Europaparlamentet betonar att protokollet 2015, när det antagits i Paris, måste vara rättsligt bindande och ambitiöst alltifrån första början, och bör sikta på en utfasning av de globala koldioxidutsläppen fram till 2050 eller kort därefter, så att världen får en kostnadseffektiv utsläppsutveckling som är förenlig med målet att begränsa temperaturhöjningen till under 2 oC och så att världens växthusgasutsläpp kulminerar så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar EU att samarbeta med sina internationella partner för att uppnå detta mål och visa prov på god praxis. Parlamentet understryker att överenskommelsen måste vara en förutsägbar ram som uppmuntrar företag att investera i och bygga ut effektiv teknik för koldioxidminskning och klimatanpassning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att protokollet 2015, när det antagits i Paris, måste vara rättsligt bindande och ambitiöst alltifrån första början, och bör sikta på en utfasning av de globala koldioxidutsläppen fram till 2050 eller kort därefter, så att världen får en kostnadseffektiv utsläppsutveckling som är förenlig med målet att begränsa temperaturhöjningen till under 2 oC och så att världens växthusgasutsläpp kulminerar så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar EU att samarbeta med sina internationella partner för att uppnå detta mål och visa prov på god praxis. Parlamentet understryker att överenskommelsen måste vara en förutsägbar ram som uppmuntrar företag att investera i och bygga ut effektiv teknik för koldioxidminskning och klimatanpassning.

| 10. | Europaparlamentet varnar för globala utsläppsminskningsstrategier som tillåter betydande koldioxidutsläpp 2050 och senare, eftersom detta skulle medföra stora risker och förutsätta oprövad, energiintensiv och kostsam teknik för att eliminera och lagra koldioxid från atmosfären. Beroende på i vilken grad målet överskrids förutsätter sådana utsläppsstrategiers förmåga att begränsa klimatförändringarna till 2 oC tillgång till och bred användning av biomassa, avskiljning och lagring av koldioxid, skogsplantering trots brist på mark, samt användning av annan okänd, ännu outvecklad, teknik med koldioxidfällor. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet varnar för globala utsläppsminskningsstrategier som tillåter betydande koldioxidutsläpp 2050 och senare, eftersom detta skulle medföra stora risker och förutsätta oprövad, energiintensiv och kostsam teknik för att eliminera och lagra koldioxid från atmosfären. Beroende på i vilken grad målet överskrids förutsätter sådana utsläppsstrategiers förmåga att begränsa klimatförändringarna till 2 oC tillgång till och bred användning av biomassa, avskiljning och lagring av koldioxid, skogsplantering trots brist på mark, samt användning av annan okänd, ännu outvecklad, teknik med koldioxidfällor.

| 11. | Europaparlamentet anser att en ambitiös och rättsligt bindande internationell överenskommelse skulle bidra till att hantera koldioxidläckage och konkurrenskraft inom de berörda sektorerna, framför allt inom energiintensiva sektorer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att en ambitiös och rättsligt bindande internationell överenskommelse skulle bidra till att hantera koldioxidläckage och konkurrenskraft inom de berörda sektorerna, framför allt inom energiintensiva sektorer.

| 12. | Europaparlamentet anser att om de samlade effekten av planerade nationellt fastställda bidragen som lagts fram före Paris inte är tillräckligt ambitiös med tanke på vilka växthusgasminskningar som krävs för att temperaturökningen ska hållas under 2 oC i förhållande till den förindustriella nivån, måste det utarbetas ett arbetsprogram som ska inledas 2016 för att fastställa ytterligare minskningsåtgärder. Parlamentet efterlyser en omfattande översyn, som ska genomföras vart femte år, och som ska garantera den genomförda mekanismens dynamik och göra det möjligt med ambitiösare minskningsåtaganden, i enlighet med de senaste vetenskapliga uppgifterna. Parlamentet uppmanar parterna att stödja åtagandeperioder på fem år såsom lämpligaste alternativ, så att man undviker att låsa fast sig vid en låg ambitionsnivå, ökar den politiska ansvarsskyldigheten och gör det möjligt att se över målen så att de överensstämmer med vetenskapen och nya tekniska framsteg som kan öka ambitionsnivån. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att om de samlade effekten av planerade nationellt fastställda bidragen som lagts fram före Paris inte är tillräckligt ambitiös med tanke på vilka växthusgasminskningar som krävs för att temperaturökningen ska hållas under 2 oC i förhållande till den förindustriella nivån, måste det utarbetas ett arbetsprogram som ska inledas 2016 för att fastställa ytterligare minskningsåtgärder. Parlamentet efterlyser en omfattande översyn, som ska genomföras vart femte år, och som ska garantera den genomförda mekanismens dynamik och göra det möjligt med ambitiösare minskningsåtaganden, i enlighet med de senaste vetenskapliga uppgifterna. Parlamentet uppmanar parterna att stödja åtagandeperioder på fem år såsom lämpligaste alternativ, så att man undviker att låsa fast sig vid en låg ambitionsnivå, ökar den politiska ansvarsskyldigheten och gör det möjligt att se över målen så att de överensstämmer med vetenskapen och nya tekniska framsteg som kan öka ambitionsnivån.

| 13. | Europaparlamentet är oroat över att analysen på ett tidigt stadium av den sammanlagda inverkan av de planerade nationellt fastställda bidrag som hittills inlämnats ger vid handen att de nuvarande planerade nationellt fastställda bidragen, om de inte görs till föremål för en översyn, skulle leda till en genomsnittlig temperaturökning i världen på mellan 2,7 oC och 3,5 oC, och uppmanar parterna att vid COP21 i Paris enas om en översyn av de nuvarande planerade nationellt fastställda bidragen före 2020, för att anpassa dem till de senaste vetenskapliga bedömningarna och med en global koldioxidbudget som är säker och förenlig med tvågradersmålet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är oroat över att analysen på ett tidigt stadium av den sammanlagda inverkan av de planerade nationellt fastställda bidrag som hittills inlämnats ger vid handen att de nuvarande planerade nationellt fastställda bidragen, om de inte görs till föremål för en översyn, skulle leda till en genomsnittlig temperaturökning i världen på mellan 2,7 oC och 3,5 oC, och uppmanar parterna att vid COP21 i Paris enas om en översyn av de nuvarande planerade nationellt fastställda bidragen före 2020, för att anpassa dem till de senaste vetenskapliga bedömningarna och med en global koldioxidbudget som är säker och förenlig med tvågradersmålet.

| 14. | Europaparlamentet manar till en allmän nystart för EU:s klimatpolitik. Detta skulle ge en impuls åt de internationella klimatdiskussionerna och vara i linje med den övre gränsen i EU:s åtagande att fram till 2050 minska sina utsläpp av växthusgaser till en nivå som ligger 80–95 % under 1990 års nivåer. Parlamentet konstaterar att EU ålagt sig ett bindande mål om att fram till 2030 minska växthusgasutsläppen med minst 40 % jämfört med 1990 års nivåer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga kompletterande åtaganden, som bygger på det överenskomna målet för 2030 och även innefattar åtgärder utanför EU, så att världen kan uppnå målet om att begränsa temperaturhöjningen till under 2 oC. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet manar till en allmän nystart för EU:s klimatpolitik. Detta skulle ge en impuls åt de internationella klimatdiskussionerna och vara i linje med den övre gränsen i EU:s åtagande att fram till 2050 minska sina utsläpp av växthusgaser till en nivå som ligger 80–95 % under 1990 års nivåer. Parlamentet konstaterar att EU ålagt sig ett bindande mål om att fram till 2030 minska växthusgasutsläppen med minst 40 % jämfört med 1990 års nivåer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga kompletterande åtaganden, som bygger på det överenskomna målet för 2030 och även innefattar åtgärder utanför EU, så att världen kan uppnå målet om att begränsa temperaturhöjningen till under 2 oC.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 5 februari 2014, där man efterlyser tre bindande mål: ett energieffektivitetsmål på 40 procent, ett mål på minst 30 procent förnybar energi och ett mål om att växthusgasutsläppen ska minskas med minst 40 procent, och uppmanar än en gång rådet och kommissionen att, såsom ett led i EU:s ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030, anta och genomföra ett mångsidigt grepp på problematiken, utgående från mål som förstärker varandra inbördes och är samordnade och samstämmiga och som gäller växthusgasutsläppsminskning, förnybar energi och energieffektivitet. Parlamentet konstaterar att de mål för energieffektivitet och förnybar energi som parlamentet efterlyst skulle leda till att växthusgasutsläppen kom att minskas med avsevärt mer än 40 % fram till 2030. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 5 februari 2014, där man efterlyser tre bindande mål: ett energieffektivitetsmål på 40 procent, ett mål på minst 30 procent förnybar energi och ett mål om att växthusgasutsläppen ska minskas med minst 40 procent, och uppmanar än en gång rådet och kommissionen att, såsom ett led i EU:s ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030, anta och genomföra ett mångsidigt grepp på problematiken, utgående från mål som förstärker varandra inbördes och är samordnade och samstämmiga och som gäller växthusgasutsläppsminskning, förnybar energi och energieffektivitet. Parlamentet konstaterar att de mål för energieffektivitet och förnybar energi som parlamentet efterlyst skulle leda till att växthusgasutsläppen kom att minskas med avsevärt mer än 40 % fram till 2030.

| 16. | Europaparlamentet understryker behovet av ett effektivt system för efterlevnad som ska gälla för alla parter i överenskommelsen från 2015. Parlamentet betonar att överenskommelsen från 2015 måste främja insyn och ansvarsskyldighet genom en gemensam regelbaserad ordning som inbegriper redovisningsregler samt övervakning, rapportering och verifiering. Parlamentet anser att utvecklingen av systemet för öppenhet och redovisningsskyldighet bör ske inom ramen för en strategi för gradvis konvergens. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker behovet av ett effektivt system för efterlevnad som ska gälla för alla parter i överenskommelsen från 2015. Parlamentet betonar att överenskommelsen från 2015 måste främja insyn och ansvarsskyldighet genom en gemensam regelbaserad ordning som inbegriper redovisningsregler samt övervakning, rapportering och verifiering. Parlamentet anser att utvecklingen av systemet för öppenhet och redovisningsskyldighet bör ske inom ramen för en strategi för gradvis konvergens.

| 17. | Europaparlamentet framhåller vikten av att mänskliga rättigheter får kvarstå i centrum för klimatåtgärderna och kräver att kommissionen och medlemsstaterna ser till att Parisöverenskommelsen innehåller de bestämmelser som behövs för att man ska kunna åtgärda klimatförändringarnas människorättsdimension och stödja fattigare länder, vilkas kapacitet svårt belastas av klimatförändringarna. Parlamentet kräver i detta sammanhang att närsamhällets och urbefolkningars rättigheter ska respekteras fullt ut, eftersom de är särskilt sårbara för klimatförändringarnas negativa effekter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller vikten av att mänskliga rättigheter får kvarstå i centrum för klimatåtgärderna och kräver att kommissionen och medlemsstaterna ser till att Parisöverenskommelsen innehåller de bestämmelser som behövs för att man ska kunna åtgärda klimatförändringarnas människorättsdimension och stödja fattigare länder, vilkas kapacitet svårt belastas av klimatförändringarna. Parlamentet kräver i detta sammanhang att närsamhällets och urbefolkningars rättigheter ska respekteras fullt ut, eftersom de är särskilt sårbara för klimatförändringarnas negativa effekter.

| 18. | Europaparlamentet håller fast vid att kommissionen och medlemsstaterna måste se till att det erkänns i Parisöverenskommelsen att ett verkningsfullt klimatarbete i världen förutsätter respekt för samt skydd och främjande av de mänskliga rättigheterna, vilket innefattar bland annat jämställdhet, fullständigt deltagande av kvinnor på likvärdiga villkor samt aktivt främjande av en rättvis omställning av arbetskraften, där det skapas anständigt arbete och arbetstillfällen av hög kvalitet för alla. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet håller fast vid att kommissionen och medlemsstaterna måste se till att det erkänns i Parisöverenskommelsen att ett verkningsfullt klimatarbete i världen förutsätter respekt för samt skydd och främjande av de mänskliga rättigheterna, vilket innefattar bland annat jämställdhet, fullständigt deltagande av kvinnor på likvärdiga villkor samt aktivt främjande av en rättvis omställning av arbetskraften, där det skapas anständigt arbete och arbetstillfällen av hög kvalitet för alla.

Ambitionsnivåerna före 2020 och Kyotoprotokollet

| 19. | Europaparlamentet framhåller särskilt det akuta behovet av framsteg med att överbrygga den så kallade gigatonklyfta som råder mellan de vetenskapliga resultaten och parternas nuvarande åtaganden för perioden fram till 2020. Parlamentet betonar den viktiga roll som andra politiska åtgärder spelar och som man med gemensamma krafter bör gå in för att förverkliga, däribland energieffektivitet, betydande energibesparingar, förnybar energi, resurseffektivitet, utfasning av fluorklorväten, hållbar produktion och konsumtion, utfasning av subventioner till fossila bränslen, däribland exportfinansiering till kolkraftverksteknik, och en viktigare roll för en utbredd avgiftsbeläggning av koldioxidutsläpp för att bidra till överbryggandet av gigatonklyftan. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller särskilt det akuta behovet av framsteg med att överbrygga den så kallade gigatonklyfta som råder mellan de vetenskapliga resultaten och parternas nuvarande åtaganden för perioden fram till 2020. Parlamentet betonar den viktiga roll som andra politiska åtgärder spelar och som man med gemensamma krafter bör gå in för att förverkliga, däribland energieffektivitet, betydande energibesparingar, förnybar energi, resurseffektivitet, utfasning av fluorklorväten, hållbar produktion och konsumtion, utfasning av subventioner till fossila bränslen, däribland exportfinansiering till kolkraftverksteknik, och en viktigare roll för en utbredd avgiftsbeläggning av koldioxidutsläpp för att bidra till överbryggandet av gigatonklyftan.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att EU nu är på god väg att nå sina mål för minskning av växthusgasutsläpp och användning av förnybar energi till 2020 och att stora förbättringar åstadkommits på energiintensitetens område, tack vare effektivare byggnader, produkter, industriprocesser och fordon, samtidigt som den europeiska ekonomin har vuxit med 45 procent sedan 1990. Parlamentet betonar att 20/20/20-målen för växthusgasutsläpp, förnybar energi och energibesparingar har spelat en avgörande roll för denna utveckling och har garanterat sysselsättning för mer än 4,2 miljoner människor inom olika delar av miljöindustrin (12), och att tillväxten inom denna sektor till och med fortsatte under den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att EU nu är på god väg att nå sina mål för minskning av växthusgasutsläpp och användning av förnybar energi till 2020 och att stora förbättringar åstadkommits på energiintensitetens område, tack vare effektivare byggnader, produkter, industriprocesser och fordon, samtidigt som den europeiska ekonomin har vuxit med 45 procent sedan 1990. Parlamentet betonar att 20/20/20-målen för växthusgasutsläpp, förnybar energi och energibesparingar har spelat en avgörande roll för denna utveckling och har garanterat sysselsättning för mer än 4,2 miljoner människor inom olika delar av miljöindustrin (12), och att tillväxten inom denna sektor till och med fortsatte under den ekonomiska krisen.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överlämna EU:s senaste prognoser för växthusgasutsläppen fram till 2020 till UNFCCC och meddela att EU kommer att överträffa sitt mål för 2020 om att minska växthusgasutsläppen med minst 2 gigaton. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överlämna EU:s senaste prognoser för växthusgasutsläppen fram till 2020 till UNFCCC och meddela att EU kommer att överträffa sitt mål för 2020 om att minska växthusgasutsläppen med minst 2 gigaton.

| 22. | Europaparlamentet förtydligar att Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod visserligen kommer att ha begränsad räckvidd men att den ändå bör ses som ett mycket viktigt mellansteg, och uppmanar därför parterna, inbegripet EU:s medlemsstater, att avsluta ratificeringsprocessen så snart som möjligt och under alla omständigheter före december 2015. Parlamentet konstaterar sig ha gjort sitt genom att ha gett sitt godkännande, och att det behövs medverkan från det civila samhällets sida, liksom också insyn, som ett bidrag till att förhandlingarna ska framstå som begripliga och för att bygga upp förtroende bland alla parter innan Pariskonferensen börjar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet förtydligar att Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod visserligen kommer att ha begränsad räckvidd men att den ändå bör ses som ett mycket viktigt mellansteg, och uppmanar därför parterna, inbegripet EU:s medlemsstater, att avsluta ratificeringsprocessen så snart som möjligt och under alla omständigheter före december 2015. Parlamentet konstaterar sig ha gjort sitt genom att ha gett sitt godkännande, och att det behövs medverkan från det civila samhällets sida, liksom också insyn, som ett bidrag till att förhandlingarna ska framstå som begripliga och för att bygga upp förtroende bland alla parter innan Pariskonferensen börjar.

Dagordning för lösningar

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att arbeta med det civila samhällets alla aktörer (institutioner, den privata sektorn, icke-statliga organisationer och närsamhället) för att utveckla minskningsinitiativ inom centrala sektorer (energi, teknik, stadsbyggnad, transport etc.), liksom initiativ för anpassning och motståndskraft, i syfte att svara på anpassningsproblemen, framför allt i fråga om tillgång till vatten, livsmedelstrygghet och riskförebyggande. Parlamentet uppmanar alla myndigheter och aktörer inom det civila samhället att stödja och stärka denna dagordning för handling. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att arbeta med det civila samhällets alla aktörer (institutioner, den privata sektorn, icke-statliga organisationer och närsamhället) för att utveckla minskningsinitiativ inom centrala sektorer (energi, teknik, stadsbyggnad, transport etc.), liksom initiativ för anpassning och motståndskraft, i syfte att svara på anpassningsproblemen, framför allt i fråga om tillgång till vatten, livsmedelstrygghet och riskförebyggande. Parlamentet uppmanar alla myndigheter och aktörer inom det civila samhället att stödja och stärka denna dagordning för handling.

| 24. | Europaparlamentet framhåller att ett växande antal icke-statliga aktörer vidtar åtgärder för utfasning av fossila bränslen och för att öka motståndkraften mot klimatförändringarna. Parlamentet betonar därför vikten av en strukturerad och konstruktiv dialog mellan myndigheter, näringsliv, städer, regioner, internationella organisationer, det civila samhället och akademiska institutioner för att mobilisera kraftfulla globala insatser för koldioxidsnåla och motståndskraftiga samhällen. Parlamentet betonar deras betydelse för att driva på utvecklingen inför Pariskonferensen och för Lima–Paris-agendan. Parlamentet meddelar i detta avseende att handlingsplanen Lima–Paris uppmuntrar initiativtagare att påskynda sitt arbete och att komma till Pariskonferensen för att redovisa sina första resultat. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller att ett växande antal icke-statliga aktörer vidtar åtgärder för utfasning av fossila bränslen och för att öka motståndkraften mot klimatförändringarna. Parlamentet betonar därför vikten av en strukturerad och konstruktiv dialog mellan myndigheter, näringsliv, städer, regioner, internationella organisationer, det civila samhället och akademiska institutioner för att mobilisera kraftfulla globala insatser för koldioxidsnåla och motståndskraftiga samhällen. Parlamentet betonar deras betydelse för att driva på utvecklingen inför Pariskonferensen och för Lima–Paris-agendan. Parlamentet meddelar i detta avseende att handlingsplanen Lima–Paris uppmuntrar initiativtagare att påskynda sitt arbete och att komma till Pariskonferensen för att redovisa sina första resultat.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar till införandet av åtgärder som gör det möjligt att främja denna lösningsdynamik, exempelvis kvalitetscertifiering av innovativa projekt med ursprung i det civila samhället. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmuntrar till införandet av åtgärder som gör det möjligt att främja denna lösningsdynamik, exempelvis kvalitetscertifiering av innovativa projekt med ursprung i det civila samhället.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att bioekonomi har potential att avsevärt bidra till återindustrialisering och skapandet av nya arbetstillfällen i EU och resten av världen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att bioekonomi har potential att avsevärt bidra till återindustrialisering och skapandet av nya arbetstillfällen i EU och resten av världen.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att en kretsloppsekonomi kan bidra signifikant till att målen uppnås genom att motverka slöseri med livsmedel och att återanvända råvaror. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att en kretsloppsekonomi kan bidra signifikant till att målen uppnås genom att motverka slöseri med livsmedel och att återanvända råvaror.

| 28. | Europaparlamentet påminner parterna och även FN om att individuella åtgärder är lika viktiga som regeringars och institutioners agerande. Parlamentet efterlyser därför kampanjinsatser och åtgärder för att upplysa och informera allmänheten om de små och stora steg som kan bidra till att bekämpa klimatförändringarna i såväl utvecklade länder som utvecklingsländer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner parterna och även FN om att individuella åtgärder är lika viktiga som regeringars och institutioners agerande. Parlamentet efterlyser därför kampanjinsatser och åtgärder för att upplysa och informera allmänheten om de små och stora steg som kan bidra till att bekämpa klimatförändringarna i såväl utvecklade länder som utvecklingsländer.

| 29. | Europaparlamentet kräver också att näringslivet tar sitt ansvar och uppträder aktivt för att ställa sig bakom klimatöverenskommelsen, även på förhand. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kräver också att näringslivet tar sitt ansvar och uppträder aktivt för att ställa sig bakom klimatöverenskommelsen, även på förhand.

Omfattande insats från alla sektorer

| 30. | Europaparlamentet välkomnar utvecklingen av utsläppshandelssystem globalt, bl.a. 17 utsläppshandelssystem som är i bruk på fyra kontinenter, omfattar länder som svarar för sammanlagt 40 % av världens BNP och bidrar till en kostnadseffektiv minskning av de globala utsläppen. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja kopplingar mellan EU:s utsläppshandelssystem och andra utsläppshandelssystem för att åstadkomma internationella koldioxidmarknadsmekanismer och på det sättet öka ambitionsnivån i klimatfrågor och samtidigt bidra till att minska risken för koldioxidläckage genom att skapa likvärdiga verksamhetsförutsättningar. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att fastställa säkerhetsåtgärder för att garantera att kopplingen mellan EU:s utsläppshandelssystem och andra utsläppshandelssystem inte undergräver EU:s klimatmål och EU:s utsläppshandelssystems omfattning. Parlamentet efterlyser regler för hur fastställandet ska ske, bland annat regler för redovisning och för att internationella marknader och kopplingar mellan inhemska koldioxidmarknader ska ge stadigvarande bidrag till arbetet med att begränsa utsläppen och inte undergräver EU:s inhemska minskningsmål. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar utvecklingen av utsläppshandelssystem globalt, bl.a. 17 utsläppshandelssystem som är i bruk på fyra kontinenter, omfattar länder som svarar för sammanlagt 40 % av världens BNP och bidrar till en kostnadseffektiv minskning av de globala utsläppen. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja kopplingar mellan EU:s utsläppshandelssystem och andra utsläppshandelssystem för att åstadkomma internationella koldioxidmarknadsmekanismer och på det sättet öka ambitionsnivån i klimatfrågor och samtidigt bidra till att minska risken för koldioxidläckage genom att skapa likvärdiga verksamhetsförutsättningar. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att fastställa säkerhetsåtgärder för att garantera att kopplingen mellan EU:s utsläppshandelssystem och andra utsläppshandelssystem inte undergräver EU:s klimatmål och EU:s utsläppshandelssystems omfattning. Parlamentet efterlyser regler för hur fastställandet ska ske, bland annat regler för redovisning och för att internationella marknader och kopplingar mellan inhemska koldioxidmarknader ska ge stadigvarande bidrag till arbetet med att begränsa utsläppen och inte undergräver EU:s inhemska minskningsmål.

| 31. | Europaparlamentet betonar att det krävs ett förutsägbart regelverk som kanaliserar investeringarna till åtgärder som minskar växthusgasutsläppen och leder till en övergång till ett utsläppssnålt samhälle. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att det krävs ett förutsägbart regelverk som kanaliserar investeringarna till åtgärder som minskar växthusgasutsläppen och leder till en övergång till ett utsläppssnålt samhälle.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser en överenskommelse som omfattar sektorer och utsläpp på ett övergripande sätt och som fastställer absoluta mål för hela ekonomin kombinerat med utsläppsbudgetar som bör säkerställa högsta möjliga ambitionsnivå. Parlamentet understryker att enligt IPCC:s resultat har markanvändning (jordbruk, boskap, skog och annan markanvändning) betydande kostnadseffektiv potential för begränsning och ökad motståndskraft och att det därför behövs ett ökat internationellt samarbete för att optimera skogars och våtmarkers förmåga att binda koldioxid. Överenskommelsen bör fastställa en utförlig ram för redovisning av utsläpp och upptag från mark. Parlamentet understryker framför allt att man i samband med markfördelningen måste inrikta åtgärderna för begränsning och anpassning på gemensamma mål, så att de inte blir till skada för andra mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet efterlyser en överenskommelse som omfattar sektorer och utsläpp på ett övergripande sätt och som fastställer absoluta mål för hela ekonomin kombinerat med utsläppsbudgetar som bör säkerställa högsta möjliga ambitionsnivå. Parlamentet understryker att enligt IPCC:s resultat har markanvändning (jordbruk, boskap, skog och annan markanvändning) betydande kostnadseffektiv potential för begränsning och ökad motståndskraft och att det därför behövs ett ökat internationellt samarbete för att optimera skogars och våtmarkers förmåga att binda koldioxid. Överenskommelsen bör fastställa en utförlig ram för redovisning av utsläpp och upptag från mark. Parlamentet understryker framför allt att man i samband med markfördelningen måste inrikta åtgärderna för begränsning och anpassning på gemensamma mål, så att de inte blir till skada för andra mål för hållbar utveckling.

| 33. | Europaparlamentet framhåller att avskogning och skogsförstörelse svarar för 20 % av de globala växthusgasutsläppen och betonar skogarnas betydelse för att begränsa klimatförändringarna, tillsammans med behovet av att förbättra skogarnas anpassningsförmåga och klimattålighet. Parlamentet uppmanar EU att eftersträva sitt mål om att hejda den globala skogsförlusten till 2030 och minst halvera den tropiska avskogningen till 2020, jämfört med 2008 års nivåer. Parlamentet understryker att ett fullgörande av dessa åtaganden tillsammans med det återställande av 350 miljoner hektar skog som krävs i New York-deklarationen om skogar skulle kunna minska koldioxidutsläppen med 4,5–8,8 miljarder ton om året fram till 2030. Parlamentet framhåller att utan nya stora begränsningsinsatser inriktade på tropiska skogar (REDD+) kommer målet att begränsa temperaturhöjningen till under 2 oC förmodligen inte kunna uppnås. Parlamentet uppmanar vidare EU att öka den internationella finansieringen av åtgärder för att minska avskogningen i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller att avskogning och skogsförstörelse svarar för 20 % av de globala växthusgasutsläppen och betonar skogarnas betydelse för att begränsa klimatförändringarna, tillsammans med behovet av att förbättra skogarnas anpassningsförmåga och klimattålighet. Parlamentet uppmanar EU att eftersträva sitt mål om att hejda den globala skogsförlusten till 2030 och minst halvera den tropiska avskogningen till 2020, jämfört med 2008 års nivåer. Parlamentet understryker att ett fullgörande av dessa åtaganden tillsammans med det återställande av 350 miljoner hektar skog som krävs i New York-deklarationen om skogar skulle kunna minska koldioxidutsläppen med 4,5–8,8 miljarder ton om året fram till 2030. Parlamentet framhåller att utan nya stora begränsningsinsatser inriktade på tropiska skogar (REDD+) kommer målet att begränsa temperaturhöjningen till under 2 oC förmodligen inte kunna uppnås. Parlamentet uppmanar vidare EU att öka den internationella finansieringen av åtgärder för att minska avskogningen i utvecklingsländer.

| 34. | Europaparlamentet noterar effektiviteten hos den nuvarande REDD+-mekanismen för utsläppsbegränsning och uppmuntrar medlemsstaterna att inkludera den i alla insatser för att begränsa klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att ingå frivilliga internationella partnerskap om begränsningsåtgärder med de utvecklingsländer som är särskilt drabbade av förstörelsen av tropiska skogar, för att ge ekonomiskt eller tekniskt bistånd för att stoppa avskogning med hjälp av strategier för hållbar markanvändning eller reformer av samhällsstyrningen. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att föreslå kraftfulla åtgärder för att stoppa importen till EU av produkter som har sitt upphov i olaglig avskogning. Parlamentet framhåller företagens betydelse för att eliminera efterfrågan på varor med ursprung i olaglig avskogning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet noterar effektiviteten hos den nuvarande REDD+-mekanismen för utsläppsbegränsning och uppmuntrar medlemsstaterna att inkludera den i alla insatser för att begränsa klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att ingå frivilliga internationella partnerskap om begränsningsåtgärder med de utvecklingsländer som är särskilt drabbade av förstörelsen av tropiska skogar, för att ge ekonomiskt eller tekniskt bistånd för att stoppa avskogning med hjälp av strategier för hållbar markanvändning eller reformer av samhällsstyrningen. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att föreslå kraftfulla åtgärder för att stoppa importen till EU av produkter som har sitt upphov i olaglig avskogning. Parlamentet framhåller företagens betydelse för att eliminera efterfrågan på varor med ursprung i olaglig avskogning.

| 35. | Europaparlamentet erinrar om att transportsektorn är den näst största sektorn för växthusgasutsläpp och kräver att det införs flera strategier för att minska utsläppen från denna sektor. Parlamentet upprepar att parterna i UNFCCC måste agera för att effektivt reglera och sätta en övre gräns för utsläpp från internationell luftfart och sjöfart, på lämpligt sätt och efter situationens krav. Parlamentet uppmanar alla parter att arbeta via Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) och Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) för att ta fram en global politisk ram som gör det möjligt att vidta effektiva motåtgärder och uppnå tillräckliga mål före slutet av 2016, för att det ska gå att uppnå de minskningar som behövs med tanke på tvågradersmålet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet erinrar om att transportsektorn är den näst största sektorn för växthusgasutsläpp och kräver att det införs flera strategier för att minska utsläppen från denna sektor. Parlamentet upprepar att parterna i UNFCCC måste agera för att effektivt reglera och sätta en övre gräns för utsläpp från internationell luftfart och sjöfart, på lämpligt sätt och efter situationens krav. Parlamentet uppmanar alla parter att arbeta via Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) och Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) för att ta fram en global politisk ram som gör det möjligt att vidta effektiva motåtgärder och uppnå tillräckliga mål före slutet av 2016, för att det ska gå att uppnå de minskningar som behövs med tanke på tvågradersmålet.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erbjuda sitt stöd och sin sakkunskap till parterna i COP 21 när de ska fastställa sina nationella bidrag och att samtidigt öka medvetenheten om att transportsektorn bör anta omfattande strategier för att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erbjuda sitt stöd och sin sakkunskap till parterna i COP 21 när de ska fastställa sina nationella bidrag och att samtidigt öka medvetenheten om att transportsektorn bör anta omfattande strategier för att minska växthusgasutsläppen.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att både kort- och långsiktiga strategier för att begränsa utsläppen från transporterna är mycket viktiga om de ambitiösa målen för minskning av växthusgaserna ska nås. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påpekar att både kort- och långsiktiga strategier för att begränsa utsläppen från transporterna är mycket viktiga om de ambitiösa målen för minskning av växthusgaserna ska nås.

| 38. | Europaparlamentet framhåller vikten av att beakta den särskilda situationen för öar och de yttersta randområdena, så att miljöprestandan inte påverkar rörligheten i och tillgängligheten till dessa regioner i synnerhet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet framhåller vikten av att beakta den särskilda situationen för öar och de yttersta randområdena, så att miljöprestandan inte påverkar rörligheten i och tillgängligheten till dessa regioner i synnerhet.

| 39. | Europaparlamentet anser att de övergripande klimatmålen kommer att vara omöjliga att uppnå om inte fokus ökas på en minskning av utsläppen från transportsektorn, eftersom denna sektor är den enda där utsläppen av växthusgaser har fortsatt att öka (med 30 procent under de senaste 25 åren). Parlamentet betonar att detta kan uppnås endast genom bindande minskningsmål för växthusgasutsläpp, tillsammans med en fullskalig integration av förnybar energi på marknaden, ett teknikneutralt tillvägagångssätt för utfasning av fossila bränslen och en mer fullständigt integrerad transport- och investeringspolitik som omfattar en politik för trafikomställning i kombination med tekniska framsteg och undvikande av transporter (t.ex. genom hållbar logistik, smart stadsplanering och integrerad mobilitetsplanering). |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att de övergripande klimatmålen kommer att vara omöjliga att uppnå om inte fokus ökas på en minskning av utsläppen från transportsektorn, eftersom denna sektor är den enda där utsläppen av växthusgaser har fortsatt att öka (med 30 procent under de senaste 25 åren). Parlamentet betonar att detta kan uppnås endast genom bindande minskningsmål för växthusgasutsläpp, tillsammans med en fullskalig integration av förnybar energi på marknaden, ett teknikneutralt tillvägagångssätt för utfasning av fossila bränslen och en mer fullständigt integrerad transport- och investeringspolitik som omfattar en politik för trafikomställning i kombination med tekniska framsteg och undvikande av transporter (t.ex. genom hållbar logistik, smart stadsplanering och integrerad mobilitetsplanering).

| 40. | Europaparlamentet framhåller att mer än hälften av världens befolkning nu bor i städer och att stadstrafiken i stor utsträckning bidrar till transportsektorns växthusgasutsläpp. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen och medlemsstaterna att aktivt öka medvetenheten om den roll som en hållbar rörlighet i städer spelar när det gäller att fullgöra begränsningsåtagandena. Parlamentet framhåller att ansvarsfull markanvändning och markplanering och hållbara transportlösningar i stadsområden effektivt bidrar till målet att minska koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet framhåller att mer än hälften av världens befolkning nu bor i städer och att stadstrafiken i stor utsträckning bidrar till transportsektorns växthusgasutsläpp. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen och medlemsstaterna att aktivt öka medvetenheten om den roll som en hållbar rörlighet i städer spelar när det gäller att fullgöra begränsningsåtagandena. Parlamentet framhåller att ansvarsfull markanvändning och markplanering och hållbara transportlösningar i stadsområden effektivt bidrar till målet att minska koldioxidutsläppen.

| 41. | Europaparlamentet betonar att en bra energimix är nödvändig i transportsektorn och att en sådan kan uppnås genom främjande av alternativa fordon som drivs med naturgas och biogas och av all politik som är inriktad på att stärka hållbara transportsätt, inklusive en elektrifiering av transporterna och användning av intelligenta transportsystem. Parlamentet betonar att man måste lägga tonvikten på järnvägar, spårvagnar, eldrivna bussar, elbilar och elcyklar, inbegripa hela livscykelperspektivet och verka för ett utnyttjande av den fulla potentialen hos förnybara energikällor. Parlamentet uppmuntrar med kraft de lokala kollektivtrafikmyndigheterna och trafikidkarna att gå i bräschen för ett införande av koldioxidsnåla bil- och vagnparker och tekniker. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att en bra energimix är nödvändig i transportsektorn och att en sådan kan uppnås genom främjande av alternativa fordon som drivs med naturgas och biogas och av all politik som är inriktad på att stärka hållbara transportsätt, inklusive en elektrifiering av transporterna och användning av intelligenta transportsystem. Parlamentet betonar att man måste lägga tonvikten på järnvägar, spårvagnar, eldrivna bussar, elbilar och elcyklar, inbegripa hela livscykelperspektivet och verka för ett utnyttjande av den fulla potentialen hos förnybara energikällor. Parlamentet uppmuntrar med kraft de lokala kollektivtrafikmyndigheterna och trafikidkarna att gå i bräschen för ett införande av koldioxidsnåla bil- och vagnparker och tekniker.

| 42. | Europaparlamentet framhåller vilken oerhörd potential till utsläppsminskning som erbjuds av ökad energieffektivitet och användning av ren energi. Parlamentet anser att maximering av effektiviteten i energianvändningen i världen är det första steget mot att minska energirelaterade utsläpp samtidigt som det också bidrar till att minska energifattigdomen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet framhåller vilken oerhörd potential till utsläppsminskning som erbjuds av ökad energieffektivitet och användning av ren energi. Parlamentet anser att maximering av effektiviteten i energianvändningen i världen är det första steget mot att minska energirelaterade utsläpp samtidigt som det också bidrar till att minska energifattigdomen.

| 43. | Europaparlamentet understryker de allvarliga negativa och ofta oåterkalleliga konsekvenserna av uteblivna åtgärder med tanke på att klimatförändringar påverkar alla regioner i världen på olika men högst skadliga sätt som leder till migrationsströmmar och förluster av människoliv samt ekonomiska, ekologiska och sociala förluster. Parlamentet understryker vikten av vetenskapliga bevis för att driva på långsiktiga politiska beslut och betonar att ambitionsnivån bör utgå från gedigna vetenskapliga rekommendationer. Parlamentet betonar att ett samlat globalt politiskt och ekonomiskt pådrag till förmån för forsknings-, utvecklings- och innovationsverksamhet i teknik för ren och förnybar energi samt energieffektivitet är avgörande för att vi ska uppnå våra klimatmål och för att tillväxten ska underlättas. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker de allvarliga negativa och ofta oåterkalleliga konsekvenserna av uteblivna åtgärder med tanke på att klimatförändringar påverkar alla regioner i världen på olika men högst skadliga sätt som leder till migrationsströmmar och förluster av människoliv samt ekonomiska, ekologiska och sociala förluster. Parlamentet understryker vikten av vetenskapliga bevis för att driva på långsiktiga politiska beslut och betonar att ambitionsnivån bör utgå från gedigna vetenskapliga rekommendationer. Parlamentet betonar att ett samlat globalt politiskt och ekonomiskt pådrag till förmån för forsknings-, utvecklings- och innovationsverksamhet i teknik för ren och förnybar energi samt energieffektivitet är avgörande för att vi ska uppnå våra klimatmål och för att tillväxten ska underlättas.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar EU att öka ansträngningarna för att reglera en global minskning av fluorkolväten enligt Montrealprotokollet. Parlamentet erinrar om att EU har antagit ambitiös lagstiftning för att fasa ut fluorkolväten med 79 % fram till 2030 eftersom klimatvänliga alternativ finns tillgängliga i stor utsträckning och deras potential bör utnyttjas fullt ut. Parlamentet noterar att utfasningen av fluorkolväten är en och lätt och snabb begränsningsåtgärd i och utanför EU och uppmanar EU att aktivt främja globala åtgärder mot fluorkolväten. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar EU att öka ansträngningarna för att reglera en global minskning av fluorkolväten enligt Montrealprotokollet. Parlamentet erinrar om att EU har antagit ambitiös lagstiftning för att fasa ut fluorkolväten med 79 % fram till 2030 eftersom klimatvänliga alternativ finns tillgängliga i stor utsträckning och deras potential bör utnyttjas fullt ut. Parlamentet noterar att utfasningen av fluorkolväten är en och lätt och snabb begränsningsåtgärd i och utanför EU och uppmanar EU att aktivt främja globala åtgärder mot fluorkolväten.

Att stärka forskning, teknisk utveckling och innovation

| 45. | Europaparlamentet anser att ett ökat utnyttjande av teknik för ren energi på de ställen där den har störst effekt förutsätter att en stark innovationskapacitet byggs upp och bibehålls i både utvecklade länder och tillväxtekonomier. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att ett ökat utnyttjande av teknik för ren energi på de ställen där den har störst effekt förutsätter att en stark innovationskapacitet byggs upp och bibehålls i både utvecklade länder och tillväxtekonomier.

| 46. | Europaparlamentet understryker att stimulans till innovation i teknik och företagsmodeller kan driva på både ekonomisk tillväxt och utsläppsminskningar. Parlamentet betonar att tekniken inte automatiskt utvecklas i riktning mot låga koldioxidutsläpp utan kommer att kräva tydliga politiska signaler, inklusive minskning av marknads- och regleringshinder för ny teknik och nya företagsmodeller samt välinriktade offentliga satsningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka investeringarna i offentlig forskning och utveckling inom energisektorn för att hjälpa till att skapa nästa våg av resurseffektiv teknik med låga koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker att stimulans till innovation i teknik och företagsmodeller kan driva på både ekonomisk tillväxt och utsläppsminskningar. Parlamentet betonar att tekniken inte automatiskt utvecklas i riktning mot låga koldioxidutsläpp utan kommer att kräva tydliga politiska signaler, inklusive minskning av marknads- och regleringshinder för ny teknik och nya företagsmodeller samt välinriktade offentliga satsningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka investeringarna i offentlig forskning och utveckling inom energisektorn för att hjälpa till att skapa nästa våg av resurseffektiv teknik med låga koldioxidutsläpp.

| 47. | Europaparlamentet inser forskningens och innovationens betydelse i kampen mot klimatförändringarna och uppmanar parterna att inte spara på krafterna när det gäller att stödja forskarna och främja ny teknik som kan bidra till att uppnå de minskningsmål som kan komma att fastställas, samt att vidta åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet inser forskningens och innovationens betydelse i kampen mot klimatförändringarna och uppmanar parterna att inte spara på krafterna när det gäller att stödja forskarna och främja ny teknik som kan bidra till att uppnå de minskningsmål som kan komma att fastställas, samt att vidta åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra bättre nytta av att Horisont 2020 är helt öppet för deltagande av tredjeländer, särskilt på områdena energi och klimatförändringar. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra bättre nytta av att Horisont 2020 är helt öppet för deltagande av tredjeländer, särskilt på områdena energi och klimatförändringar.

| 49. | Europaparlamentet anser att EU:s rymdpolitik och investeringar i denna, inklusive uppskjutning av satelliter som spelar en viktig roll i övervakningen av industriolyckor, avskogning, ökenspridning osv., plus samarbete med partner i tredjeländer, kan spela en viktig roll för att övervaka och ta itu med klimatförändringseffekter i hela världen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att EU:s rymdpolitik och investeringar i denna, inklusive uppskjutning av satelliter som spelar en viktig roll i övervakningen av industriolyckor, avskogning, ökenspridning osv., plus samarbete med partner i tredjeländer, kan spela en viktig roll för att övervaka och ta itu med klimatförändringseffekter i hela världen.

| 50. | Europaparlamentet betonar att EU bör öka sina insatser för tekniköverföringar till de minst utvecklade länderna, med samtidig respekt för befintliga immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att EU bör öka sina insatser för tekniköverföringar till de minst utvecklade länderna, med samtidig respekt för befintliga immateriella rättigheter.

| 51. | Europaparlamentet begär att de roller som centrumet och nätverket för klimatteknik (CTCN) och verkställande kommittén för teknik spelar vid underlättandet av teknisk utveckling för begränsning av och anpassning till klimatförändringar erkänns och stöds fullt ut. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet begär att de roller som centrumet och nätverket för klimatteknik (CTCN) och verkställande kommittén för teknik spelar vid underlättandet av teknisk utveckling för begränsning av och anpassning till klimatförändringar erkänns och stöds fullt ut.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar strävandena efter samarbete mellan EU och Förenta staternas energiministerium, särskilt om teknisk forskning avseende klimatförändringar. Parlamentet anser att det finns stor potential för framtida forskningssamarbete mellan EU och andra stora ekonomier. Parlamentet betonar att resultaten av offentligt finansierad forskning bör göras fritt tillgängliga. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar strävandena efter samarbete mellan EU och Förenta staternas energiministerium, särskilt om teknisk forskning avseende klimatförändringar. Parlamentet anser att det finns stor potential för framtida forskningssamarbete mellan EU och andra stora ekonomier. Parlamentet betonar att resultaten av offentligt finansierad forskning bör göras fritt tillgängliga.

| 53. | Europaparlamentet påpekar att användningen av rymdbaserade resurser bör övervägas vid genomförandet av åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, särskilt genom kontroll och övervakning av växthusgasutsläpp. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att aktivt bidra till ett globalt övervakningssystem för koldioxid och metan. Kommissionen uppmanas även att främja arbetet med att utveckla ett EU-system för att mäta växthusgasutsläpp på ett autonomt och oberoende sätt genom användning och utökning av Copernicusprogrammets uppdrag. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet påpekar att användningen av rymdbaserade resurser bör övervägas vid genomförandet av åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, särskilt genom kontroll och övervakning av växthusgasutsläpp. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att aktivt bidra till ett globalt övervakningssystem för koldioxid och metan. Kommissionen uppmanas även att främja arbetet med att utveckla ett EU-system för att mäta växthusgasutsläpp på ett autonomt och oberoende sätt genom användning och utökning av Copernicusprogrammets uppdrag.

Klimatfinansiering: en hörnsten för Parisöverenskommelsen

| 54. | Europaparlamentet anser att genomförandemetoder – däribland klimatfinansiering, tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad – kommer att spela en viktig roll för en överenskommelse vid Pariskonferensen, och uppmanar därför med kraft EU och andra länder att förbereda ett trovärdigt ”finanspaket”, både för perioden före och för perioden efter 2020, för att stödja utökade insatser för minskning av växthusgaser, samt för skogsskydd och anpassning till klimatförändringarnas effekter. Parlamentet vill att klimatfinansiering ska ingå i överenskommelsen som ett dynamiskt inslag som speglar att miljösituationen och de ekonomiska realiteterna kan förändras och för att stödja en ökning av ambitionsnivån när det gäller begränsnings- och anpassningsåtgärder. Parlamentet uppmanar därför alla de parter som kan göra det att bidra till klimatfinansieringen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att genomförandemetoder – däribland klimatfinansiering, tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad – kommer att spela en viktig roll för en överenskommelse vid Pariskonferensen, och uppmanar därför med kraft EU och andra länder att förbereda ett trovärdigt ”finanspaket”, både för perioden före och för perioden efter 2020, för att stödja utökade insatser för minskning av växthusgaser, samt för skogsskydd och anpassning till klimatförändringarnas effekter. Parlamentet vill att klimatfinansiering ska ingå i överenskommelsen som ett dynamiskt inslag som speglar att miljösituationen och de ekonomiska realiteterna kan förändras och för att stödja en ökning av ambitionsnivån när det gäller begränsnings- och anpassningsåtgärder. Parlamentet uppmanar därför alla de parter som kan göra det att bidra till klimatfinansieringen.

| 55. | Europaparlamentet önskar att EU och dess medlemsstater ska enas om en färdplan för att öka den planerade, nya och tillkommande finansieringen, i linje med befintliga åtaganden, för att kunna få fram sin skäliga andel av det totala riktbeloppet på 100 miljarder US-dollar varje år fram till 2020 från olika offentliga och privata källor och för att komma till rätta med obalansen mellan de resurser som satsas på begränsning respektive anpassning. Parlamentet uppmanar EU att uppmuntra alla länder att göra sitt för att säkra klimatfinansieringen. Parlamentet efterlyser en gedigen övervaknings- och ansvarsram för effektiv uppföljning av genomförandet av åtagandena och målsättningarna avseende klimatfinansiering. Parlamentet erinrar om att ökad klimatfinansiering från biståndsbudgetar måste leda till att den samlade biståndsbudgeten också ökar, som ett första steg mot fullständig additionalitet. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet önskar att EU och dess medlemsstater ska enas om en färdplan för att öka den planerade, nya och tillkommande finansieringen, i linje med befintliga åtaganden, för att kunna få fram sin skäliga andel av det totala riktbeloppet på 100 miljarder US-dollar varje år fram till 2020 från olika offentliga och privata källor och för att komma till rätta med obalansen mellan de resurser som satsas på begränsning respektive anpassning. Parlamentet uppmanar EU att uppmuntra alla länder att göra sitt för att säkra klimatfinansieringen. Parlamentet efterlyser en gedigen övervaknings- och ansvarsram för effektiv uppföljning av genomförandet av åtagandena och målsättningarna avseende klimatfinansiering. Parlamentet erinrar om att ökad klimatfinansiering från biståndsbudgetar måste leda till att den samlade biståndsbudgeten också ökar, som ett första steg mot fullständig additionalitet.

| 56. | Europaparlamentet efterlyser konkreta EU-åtaganden och internationella åtaganden om att ställa till förfogande ytterligare källor till klimatfinansiering, däribland att en del utsläppsrätter i EU:s system för utsläppshandel för perioden 2021–2030 avsätts för ändamålet och att intäkter från EU-åtgärder och internationella åtgärder mot luftfartens och sjöfartens utsläpp anslås till internationell klimatfinansiering och till den gröna klimatfonden, bland annat till projekt om teknisk innovation. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet efterlyser konkreta EU-åtaganden och internationella åtaganden om att ställa till förfogande ytterligare källor till klimatfinansiering, däribland att en del utsläppsrätter i EU:s system för utsläppshandel för perioden 2021–2030 avsätts för ändamålet och att intäkter från EU-åtgärder och internationella åtgärder mot luftfartens och sjöfartens utsläpp anslås till internationell klimatfinansiering och till den gröna klimatfonden, bland annat till projekt om teknisk innovation.

| 57. | Europaparlamentet efterlyser en prissättning av koldioxid på bred basis som ett globalt tillämpligt instrument för att hantera utsläpp, tillsammans med att intäkter, dels från utsläppshandel, dels från koldioxidprissättning av bränslen som används vid internationella transporter, anslås till klimatrelaterade investeringar. Parlamentet vill dessutom att jordbruksstödet delvis används för att garantera investeringar i produktion och användning av förnybar energi på jordbruken. Parlamentet framhåller vikten av att mobilisera kapital från den privata sektorn och få till stånd nödvändiga investeringar i koldioxidsnål teknik. Parlamentet vill att myndigheter och offentliga och privata finansinstitut, bland dem banker, pensionsfonder och försäkringsföretag, på bred front ska gå in för att anpassa sin praxis för utlåning och investering med målet om att uppvärmningen ska begränsas till under 2 oC, samt för att avveckla investeringar i fossila bränslen, bland annat genom att frångå exportkrediter för sådana investeringar. Parlamentet efterfrågar särskilda offentliga garantier till förmån för gröna investeringar, tillsammans med märken och skatteförmåner för gröna investeringsfonder, samt utfärdande av gröna obligationer. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet efterlyser en prissättning av koldioxid på bred basis som ett globalt tillämpligt instrument för att hantera utsläpp, tillsammans med att intäkter, dels från utsläppshandel, dels från koldioxidprissättning av bränslen som används vid internationella transporter, anslås till klimatrelaterade investeringar. Parlamentet vill dessutom att jordbruksstödet delvis används för att garantera investeringar i produktion och användning av förnybar energi på jordbruken. Parlamentet framhåller vikten av att mobilisera kapital från den privata sektorn och få till stånd nödvändiga investeringar i koldioxidsnål teknik. Parlamentet vill att myndigheter och offentliga och privata finansinstitut, bland dem banker, pensionsfonder och försäkringsföretag, på bred front ska gå in för att anpassa sin praxis för utlåning och investering med målet om att uppvärmningen ska begränsas till under 2 oC, samt för att avveckla investeringar i fossila bränslen, bland annat genom att frångå exportkrediter för sådana investeringar. Parlamentet efterfrågar särskilda offentliga garantier till förmån för gröna investeringar, tillsammans med märken och skatteförmåner för gröna investeringsfonder, samt utfärdande av gröna obligationer.

| 58. | Europaparlamentet anser att det finansiella systemet borde ta med klimatrisken i sina investeringsbeslut. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och samtliga UNFCCC-parter att med alla tillbudsstående medel stimulera finansinstitut att omorientera sina investeringar i nödvändig omfattning för att finansiera en verklig övergång till motståndskraftiga och utsläppssnåla samhällen. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att det finansiella systemet borde ta med klimatrisken i sina investeringsbeslut. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och samtliga UNFCCC-parter att med alla tillbudsstående medel stimulera finansinstitut att omorientera sina investeringar i nödvändig omfattning för att finansiera en verklig övergång till motståndskraftiga och utsläppssnåla samhällen.

| 59. | Europaparlamentet efterlyser konkreta åtgärder, inbegripet en tidsplan, som uppföljning av den utfästelse som G20-länderna gjorde 2009 och som handlade om utfasning av alla subventioner för fossila bränslen senast 2020. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet efterlyser konkreta åtgärder, inbegripet en tidsplan, som uppföljning av den utfästelse som G20-länderna gjorde 2009 och som handlade om utfasning av alla subventioner för fossila bränslen senast 2020.

| 60. | Europaparlamentet uppmuntrar de mest framåtsträvande aktörerna att ingå frivilliga åtaganden till förmån för en övergång till ett utsläppssnålt samhälle genom att dra största möjliga nytta av god praxis som redan tillämpas i sektorn. Parlamentet hoppas att denna kraftsamling kommer att breddas och att åtagandena i framtiden blir mer strukturerade, framför allt genom registreringsplattformar som integrerats i klimatkonventionens redskap. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmuntrar de mest framåtsträvande aktörerna att ingå frivilliga åtaganden till förmån för en övergång till ett utsläppssnålt samhälle genom att dra största möjliga nytta av god praxis som redan tillämpas i sektorn. Parlamentet hoppas att denna kraftsamling kommer att breddas och att åtagandena i framtiden blir mer strukturerade, framför allt genom registreringsplattformar som integrerats i klimatkonventionens redskap.

| 61. | Europaparlamentet noterar de nära förbindelserna mellan konferensen om finansiering för utveckling, FN:s toppmöte om mål för en hållbar utveckling och den tjugoförsta partskonferensen inom ramen för UNFCCC 2015. Parlamentet erkänner att effekterna av klimatförändringarna allvarligt kommer att undergräva arbetet för att uppnå den planerade ramen för en hållbar utveckling efter 2015 och att den övergripande ramen för utvecklingsfinansiering måste anpassas till och stödja en koldioxidsnål och klimattålig värld. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet noterar de nära förbindelserna mellan konferensen om finansiering för utveckling, FN:s toppmöte om mål för en hållbar utveckling och den tjugoförsta partskonferensen inom ramen för UNFCCC 2015. Parlamentet erkänner att effekterna av klimatförändringarna allvarligt kommer att undergräva arbetet för att uppnå den planerade ramen för en hållbar utveckling efter 2015 och att den övergripande ramen för utvecklingsfinansiering måste anpassas till och stödja en koldioxidsnål och klimattålig värld.

| 62. | Europaparlamentet uppmuntrar till främjande av privata initiativ från finanssektorn, framför allt i samband med G20-mötet i november 2015, men också generellt i samband med de många specifika finansieringsevenemang som präglar förberedelserna inför Pariskonferensen 2015. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmuntrar till främjande av privata initiativ från finanssektorn, framför allt i samband med G20-mötet i november 2015, men också generellt i samband med de många specifika finansieringsevenemang som präglar förberedelserna inför Pariskonferensen 2015.

Större motståndskraft genom klimatanpassning

| 63. | Europaparlamentet framhåller att alla länder oundvikligen måste vidta anpassningsåtgärder om de ska minimera skadeverkningarna och dra full nytta av möjligheterna till klimattålig tillväxt och hållbar utveckling, och att dessa åtgärder måste inta en central ställning i den nya överenskommelsen. Parlamentet kräver att långsiktiga anpassningsmål ska fastställas i enlighet med detta. Parlamentet understryker att det är mindre kostsamt för de globala och nationella ekonomierna att agera nu för att minska växthusgasutsläppen och att även anpassningskostnaderna blir mindre. Parlamentet inser att anpassning är nödvändig, särskilt i länder som är mycket sårbara för sådana effekter, och framför allt för att livsmedelsproduktionen och den ekonomiska utvecklingen kan fortgå på ett klimattåligt sätt. Parlamentet efterlyser aktivt stöd till utformningen av omfattande anpassningsplaner i utvecklingsländerna, med hänsyn tagen till lokala aktörers praxis och urbefolkningars kunskaper. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet framhåller att alla länder oundvikligen måste vidta anpassningsåtgärder om de ska minimera skadeverkningarna och dra full nytta av möjligheterna till klimattålig tillväxt och hållbar utveckling, och att dessa åtgärder måste inta en central ställning i den nya överenskommelsen. Parlamentet kräver att långsiktiga anpassningsmål ska fastställas i enlighet med detta. Parlamentet understryker att det är mindre kostsamt för de globala och nationella ekonomierna att agera nu för att minska växthusgasutsläppen och att även anpassningskostnaderna blir mindre. Parlamentet inser att anpassning är nödvändig, särskilt i länder som är mycket sårbara för sådana effekter, och framför allt för att livsmedelsproduktionen och den ekonomiska utvecklingen kan fortgå på ett klimattåligt sätt. Parlamentet efterlyser aktivt stöd till utformningen av omfattande anpassningsplaner i utvecklingsländerna, med hänsyn tagen till lokala aktörers praxis och urbefolkningars kunskaper.

| 64. | Europaparlamentet erkänner att de begränsningar som uppnås genom de nationellt fastställda bidragen har ett starkt inflytande på de anpassningsåtgärder som behövs. Parlamentet efterlyser ett globalt mål för anpassning och anpassningsfinansiering i Parisöverenskommelsen, tillsammans med åtaganden om vidareutveckling av metoder för att effektivt hantera förluster och skador. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet erkänner att de begränsningar som uppnås genom de nationellt fastställda bidragen har ett starkt inflytande på de anpassningsåtgärder som behövs. Parlamentet efterlyser ett globalt mål för anpassning och anpassningsfinansiering i Parisöverenskommelsen, tillsammans med åtaganden om vidareutveckling av metoder för att effektivt hantera förluster och skador.

| 65. | Europaparlamentet betonar behovet av förstärkt samordning och hantering av klimatrisken på EU-nivå och av en tydlig EU-anpassningsstrategi. Parlamentet uppmanar till genomförande av regionala anpassningsstrategier. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet betonar behovet av förstärkt samordning och hantering av klimatrisken på EU-nivå och av en tydlig EU-anpassningsstrategi. Parlamentet uppmanar till genomförande av regionala anpassningsstrategier.

| 66. | Europaparlamentet erinrar om att utvecklingsländerna, i synnerhet de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling, har gett det minsta bidraget till klimatförändringarna, men de är mest utsatta för klimatförändringarnas negativa effekter och har den minsta anpassningskapaciteten. Parlamentet kräver därför att stöd till anpassning, tillsammans med förlust och skada, ska vara viktiga inslag i Parisöverenskommelsen, och att utvecklingsländerna faktiskt får hjälp att övergå till hållbara, förnybara och koldioxidsnåla energiformer, så att deras anpassningsbehov kan tillgodoses både på kort och lång sikt. Parlamentet kräver att problematiken med klimatflyktingar och dess omfattning, som en följd av klimatkatastrofer orsakade av den globala uppvärmningen, tas på allvar. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet erinrar om att utvecklingsländerna, i synnerhet de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling, har gett det minsta bidraget till klimatförändringarna, men de är mest utsatta för klimatförändringarnas negativa effekter och har den minsta anpassningskapaciteten. Parlamentet kräver därför att stöd till anpassning, tillsammans med förlust och skada, ska vara viktiga inslag i Parisöverenskommelsen, och att utvecklingsländerna faktiskt får hjälp att övergå till hållbara, förnybara och koldioxidsnåla energiformer, så att deras anpassningsbehov kan tillgodoses både på kort och lång sikt. Parlamentet kräver att problematiken med klimatflyktingar och dess omfattning, som en följd av klimatkatastrofer orsakade av den globala uppvärmningen, tas på allvar.

| 67. | Europaparlamentet betonar att denna överenskommelse bör vara flexibel för att ta hänsyn till nationella förhållanden, utvecklingsländernas respektive behov och kapaciteter och vissa länders egenart, framför allt vad gäller de minst utvecklade länderna och små öar. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet betonar att denna överenskommelse bör vara flexibel för att ta hänsyn till nationella förhållanden, utvecklingsländernas respektive behov och kapaciteter och vissa länders egenart, framför allt vad gäller de minst utvecklade länderna och små öar.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar de stora utvecklade länderna att utnyttja sin befintliga avancerade infrastruktur för att främja, stärka och utveckla hållbar tillväxt och att åta sig att hjälpa utvecklingsländer att bygga upp egen kapacitet, så att en framtida ekonomisk tillväxt uppnås i alla delar av världen utan ytterligare kostnader för miljön. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar de stora utvecklade länderna att utnyttja sin befintliga avancerade infrastruktur för att främja, stärka och utveckla hållbar tillväxt och att åta sig att hjälpa utvecklingsländer att bygga upp egen kapacitet, så att en framtida ekonomisk tillväxt uppnås i alla delar av världen utan ytterligare kostnader för miljön.

| 69. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll utvecklingssamfundet, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och OECD:s biståndskommitté bör spela genom att arbeta nära relevanta aktörer och organisationer för att utvärdera och begränsa klimatförändringarnas värsta effekter på människan, vilka förväntas bli en utmaning även med en uppvärmning som ligger under 2 oC. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll utvecklingssamfundet, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och OECD:s biståndskommitté bör spela genom att arbeta nära relevanta aktörer och organisationer för att utvärdera och begränsa klimatförändringarnas värsta effekter på människan, vilka förväntas bli en utmaning även med en uppvärmning som ligger under 2 oC.

| 70. | Europaparlamentet bekräftar att en effektiv hantering av klimatfrågorna måste vara en strategisk prioritering för EU och andra internationella aktörer, och detta kräver integrering av klimatåtgärderna i alla relevanta politikområden, tillsammans med strävan efter politisk samstämmighet. Det är viktigt att EU gynnar utvecklingsvägar med låga koldioxidutsläpp inom alla relevanta områden och sektorer, och EU bör föreslå hållbara produktions- och konsumtionsmönster, och ange hur EU planerar att minska förbrukningen och frikoppla ekonomisk verksamhet från miljöförstöring. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet bekräftar att en effektiv hantering av klimatfrågorna måste vara en strategisk prioritering för EU och andra internationella aktörer, och detta kräver integrering av klimatåtgärderna i alla relevanta politikområden, tillsammans med strävan efter politisk samstämmighet. Det är viktigt att EU gynnar utvecklingsvägar med låga koldioxidutsläpp inom alla relevanta områden och sektorer, och EU bör föreslå hållbara produktions- och konsumtionsmönster, och ange hur EU planerar att minska förbrukningen och frikoppla ekonomisk verksamhet från miljöförstöring.

| 71. | Europaparlamentet noterar med oro att 166 miljoner människor tvingades lämna sina hem på grund av översvämningar, stormar, jordbävningar eller andra katastrofer mellan 2008 och 2013. Parlamentet uppmärksammar särskilt att en klimatrelaterad utveckling i delar av Afrika kan bidra till en upptrappning av flyktingkrisen i Medelhavsområdet. Parlamentet beklagar att statusen som klimatflykting ännu inte erkänts och lämnar ett rättsligt kryphål som drabbar dem som inte kan få flyktingstatus. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet noterar med oro att 166 miljoner människor tvingades lämna sina hem på grund av översvämningar, stormar, jordbävningar eller andra katastrofer mellan 2008 och 2013. Parlamentet uppmärksammar särskilt att en klimatrelaterad utveckling i delar av Afrika kan bidra till en upptrappning av flyktingkrisen i Medelhavsområdet. Parlamentet beklagar att statusen som klimatflykting ännu inte erkänts och lämnar ett rättsligt kryphål som drabbar dem som inte kan få flyktingstatus.

| 72. | Europaparlamentet vidhåller att både de utvecklade länderna och utvecklingsländerna tillsammans bör vidta fler åtgärder mot de globala klimatförändringarna, i enlighet med principen om gemensamt men differentierat ansvar. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet vidhåller att både de utvecklade länderna och utvecklingsländerna tillsammans bör vidta fler åtgärder mot de globala klimatförändringarna, i enlighet med principen om gemensamt men differentierat ansvar.

| 73. | Europaparlamentet understryker att det i artikel 3.5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) stadgas att målet för EU i dess förbindelser med den övriga världen är att bidra till solidaritet och hållbar utveckling av vår jord samt till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt. Parlamentet konstaterar att enligt artikel 191.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska EU:s miljöpolitik främja åtgärder på internationell nivå för att bekämpa klimatförändringen. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet understryker att det i artikel 3.5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) stadgas att målet för EU i dess förbindelser med den övriga världen är att bidra till solidaritet och hållbar utveckling av vår jord samt till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt. Parlamentet konstaterar att enligt artikel 191.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska EU:s miljöpolitik främja åtgärder på internationell nivå för att bekämpa klimatförändringen.

Stärka klimatdiplomatin

| 74. | Europaparlamentet betonar vikten av att klimatdiplomati är en del av helhetsstrategin när det gäller EU:s yttre åtgärder och framhåller i detta sammanhang vikten av att EU vid konferensen spelar en ambitiös och central roll, talar samstämmigt och agerar som medlare vid strävandena att nå fram till en internationell överenskommelse, och förblir enigt i detta avseende. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet betonar vikten av att klimatdiplomati är en del av helhetsstrategin när det gäller EU:s yttre åtgärder och framhåller i detta sammanhang vikten av att EU vid konferensen spelar en ambitiös och central roll, talar samstämmigt och agerar som medlare vid strävandena att nå fram till en internationell överenskommelse, och förblir enigt i detta avseende.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att här samordna sina ståndpunkter med EU:s och understryker att EU och medlemsstaterna har en enorm utrikespolitisk kapacitet och måste visa prov på ledarskap inom klimatdiplomatin och uppbåda detta nätverk i syfte att hitta en gemensam grund för de huvudfrågor som man ska komma överens om i Paris, det vill säga begränsning, anpassning, finansiering, utveckling och överföring av teknik, insyn i åtgärder och stöd samt kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att här samordna sina ståndpunkter med EU:s och understryker att EU och medlemsstaterna har en enorm utrikespolitisk kapacitet och måste visa prov på ledarskap inom klimatdiplomatin och uppbåda detta nätverk i syfte att hitta en gemensam grund för de huvudfrågor som man ska komma överens om i Paris, det vill säga begränsning, anpassning, finansiering, utveckling och överföring av teknik, insyn i åtgärder och stöd samt kapacitetsuppbyggnad.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar EU:s klimatdiplomatiska handlingsplan, som godkändes av rådet (utrikes frågor) den 19 januari 2015. Parlamentet förväntar sig att kommissionen tar på sig en proaktiv roll i förhandlingarna och uppmanar kommissionen att klart markera att klimatförändringarna är dess viktigaste strategiska prioritering och att organisera sig på ett sådant sätt att detta framkommer på alla nivåer och inom alla politikområden. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet välkomnar EU:s klimatdiplomatiska handlingsplan, som godkändes av rådet (utrikes frågor) den 19 januari 2015. Parlamentet förväntar sig att kommissionen tar på sig en proaktiv roll i förhandlingarna och uppmanar kommissionen att klart markera att klimatförändringarna är dess viktigaste strategiska prioritering och att organisera sig på ett sådant sätt att detta framkommer på alla nivåer och inom alla politikområden.

| 77. | Europaparlamentet framhåller EU:s ledande roll inom klimatpolitiken och understryker behovet av samordning och av att det fastställs en gemensam ståndpunkt bland EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen, medlemsstaterna och Europeiska utrikestjänsten att fortsätta och intensifiera sina diplomatiska ansträngningar inför och under konferensen och att ha som mål att öka sin förståelse för sina partners ståndpunkter samt att uppmuntra övriga parter att vidta effektiva åtgärder för att uppfylla målet om en uppvärmning på under 2 oC, liksom för att uppnå överenskommelser och åtaganden, framför allt från Förenta staternas sida, som syftar till att anpassa de mest betydande utsläppen efter EU-medborgarnas utsläpp, då de senare redan har gjort ett stort antal insatser för att förena ekonomisk utveckling med miljö- och klimathänsyn. Parlamentet uppmanar EU att utnyttja sin ställning för att få till stånd ett närmare samarbete om klimatfrågor med grannländer och med EU:s anslutningsländer. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet framhåller EU:s ledande roll inom klimatpolitiken och understryker behovet av samordning och av att det fastställs en gemensam ståndpunkt bland EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen, medlemsstaterna och Europeiska utrikestjänsten att fortsätta och intensifiera sina diplomatiska ansträngningar inför och under konferensen och att ha som mål att öka sin förståelse för sina partners ståndpunkter samt att uppmuntra övriga parter att vidta effektiva åtgärder för att uppfylla målet om en uppvärmning på under 2 oC, liksom för att uppnå överenskommelser och åtaganden, framför allt från Förenta staternas sida, som syftar till att anpassa de mest betydande utsläppen efter EU-medborgarnas utsläpp, då de senare redan har gjort ett stort antal insatser för att förena ekonomisk utveckling med miljö- och klimathänsyn. Parlamentet uppmanar EU att utnyttja sin ställning för att få till stånd ett närmare samarbete om klimatfrågor med grannländer och med EU:s anslutningsländer.

| 78. | Europaparlamentet framhåller att ökade diplomatiska ansträngningar före och under konferensen behövs, framför allt för att man ska hitta en gemensam grund, dels för hur parternas åtaganden ska differentieras mot bakgrund av deras nationella omständigheter, dels för vilken betydelse förluster och skador ska spela i överenskommelsen. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet framhåller att ökade diplomatiska ansträngningar före och under konferensen behövs, framför allt för att man ska hitta en gemensam grund, dels för hur parternas åtaganden ska differentieras mot bakgrund av deras nationella omständigheter, dels för vilken betydelse förluster och skador ska spela i överenskommelsen.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att ta fram strategiska prioriteringar för den externa klimatpolitik som finns inskriven i de allmänna utrikespolitiska målen, och att se till att EU:s delegationer i högre grad fokuserar på klimatpolitik och på att övervaka ländernas insatser för att begränsa klimatförändringarna eller anpassa sig till dem och på att ge stöd till kapacitetsuppbyggnad, samt försäkra sig om att delegationerna har de resurser de behöver för att kunna arbeta med klimatövervakningsfrågor. Parlamentet uppmanar EU till ett närmare samarbete om klimatfrågor med grannländer och kandidatländer och att då med kraft verka för att deras politik ska bli samstämmig med EU:s klimatmål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och utrikestjänsten att utse kontaktpersoner för klimatförändringsfrågor vid EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att ta fram strategiska prioriteringar för den externa klimatpolitik som finns inskriven i de allmänna utrikespolitiska målen, och att se till att EU:s delegationer i högre grad fokuserar på klimatpolitik och på att övervaka ländernas insatser för att begränsa klimatförändringarna eller anpassa sig till dem och på att ge stöd till kapacitetsuppbyggnad, samt försäkra sig om att delegationerna har de resurser de behöver för att kunna arbeta med klimatövervakningsfrågor. Parlamentet uppmanar EU till ett närmare samarbete om klimatfrågor med grannländer och kandidatländer och att då med kraft verka för att deras politik ska bli samstämmig med EU:s klimatmål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och utrikestjänsten att utse kontaktpersoner för klimatförändringsfrågor vid EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att inga åtgärder som antas av en part till Parisöverenskommelsen och som avser målet att stabilisera växthusgaskoncentrationer i atmosfären på en nivå som skulle förhindra farlig antropogen inverkan, eller som avser någon av principerna eller åtagandena i artiklarna 3 och 4 i FN:s ramkonvention om klimatförändringar, underställs något befintligt eller framtida avtal för en part i den mån det tillåter tvistlösning mellan investerare och stat. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att inga åtgärder som antas av en part till Parisöverenskommelsen och som avser målet att stabilisera växthusgaskoncentrationer i atmosfären på en nivå som skulle förhindra farlig antropogen inverkan, eller som avser någon av principerna eller åtagandena i artiklarna 3 och 4 i FN:s ramkonvention om klimatförändringar, underställs något befintligt eller framtida avtal för en part i den mån det tillåter tvistlösning mellan investerare och stat.

| 81. | Europaparlamentet är medvetet om att man måste motverka klimatförändringarna och det hot de kan innebära mot stabiliteten och säkerheten och likaså inser parlamentet vikten av klimatdiplomati inför klimatkonferensen i Paris. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet är medvetet om att man måste motverka klimatförändringarna och det hot de kan innebära mot stabiliteten och säkerheten och likaså inser parlamentet vikten av klimatdiplomati inför klimatkonferensen i Paris.

Europaparlamentet

| 82. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande och målen för EU:s bidrag till den klimatkonferens (COP 21) som ska hållas i Paris i december 2015. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande och målen för EU:s bidrag till den klimatkonferens (COP 21) som ska hållas i Paris i december 2015.

| 83. | Europaparlamentet förbinder sig att utnyttja sin ställning internationellt och sitt medlemskap i internationella parlamentariska nätverk för att konsekvent eftersträva framsteg i riktning mot en rättsligt bindande och ambitiös internationell klimatöverenskommelse i Paris. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet förbinder sig att utnyttja sin ställning internationellt och sitt medlemskap i internationella parlamentariska nätverk för att konsekvent eftersträva framsteg i riktning mot en rättsligt bindande och ambitiös internationell klimatöverenskommelse i Paris.

| 84. | Europaparlamentet påpekar att lobbyaktiviteter före och under COP21-förhandlingarna kan påverka resultatet av förhandlingarna. Europaparlamentet betonar därför att sådana aktiviteter bör vara transparenta, tydligt angivna i UNFCCC:s dagordning för COP21 och att konferensen bör göra det möjligt med säkerställd tillgång för alla berörda parter. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet påpekar att lobbyaktiviteter före och under COP21-förhandlingarna kan påverka resultatet av förhandlingarna. Europaparlamentet betonar därför att sådana aktiviteter bör vara transparenta, tydligt angivna i UNFCCC:s dagordning för COP21 och att konferensen bör göra det möjligt med säkerställd tillgång för alla berörda parter.

| 85. | Europaparlamentet anser att eftersom parlamentet måste godkänna alla internationella överenskommelser måste parlamentet vara väl integrerat i EU:s delegation. Parlamentet förväntar sig därför att få närvara vid EU:s samordningsmöten i Paris. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet anser att eftersom parlamentet måste godkänna alla internationella överenskommelser måste parlamentet vara väl integrerat i EU:s delegation. Parlamentet förväntar sig därför att få närvara vid EU:s samordningsmöten i Paris.

o

o o

| 86. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för UNFCCC, med en begäran om att resolutionen ska spridas till alla parter i konventionen som inte är medlemmar i EU. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för UNFCCC, med en begäran om att resolutionen ska spridas till alla parter i konventionen som inte är medlemmar i EU.

---

(1)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 1.

(2)  EUT C 341 E, 16.12.2010, s. 25.

(3)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 77.

(4)  EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 83.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0452.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2013)0443.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2014)0063.

(8)  EUT L 8, 13.1.2009, s. 3.

(9)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 44.

(10)  EUT C 251 E, 31.8.2013, s. 75.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2014)0094.

(12)  Eurostatuppgifter om sektorn för miljövänliga varor och tjänster, som citeras i En klimat- och energipolitisk ram för perioden 2020–2030 (COM(2014)0015).

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Den 14 oktober 2015

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/81

---

P8_TA(2015)0356

Begäran om upphävande av Béla Kovács immunitet

Europaparlamentets beslut av den 14 oktober 2015 om begäran om upphävande av Béla Kovács immunitet (2014/2044(IMM))

(2017/C 349/13)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Béla Kovács immunitet i samband med en utredning av Ungerns centrala åklagarmyndighet som översändes den 12 maj 2014 av Péter Polt, Ungerns allmänne åklagare, och som tillkännagavs i kammaren den 3 juli 2014, samt av de ytterligare förklaringar som Polt lämnat i sina skrivelser av den 16 oktober 2014 och den 23 mars 2015 och av den diskussion som hölls med Polt vid sammanträdet i utskottet för rättsliga frågor den 14 juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Béla Kovács immunitet i samband med en utredning av Ungerns centrala åklagarmyndighet som översändes den 12 maj 2014 av Péter Polt, Ungerns allmänne åklagare, och som tillkännagavs i kammaren den 3 juli 2014, samt av de ytterligare förklaringar som Polt lämnat i sina skrivelser av den 16 oktober 2014 och den 23 mars 2015 och av den diskussion som hölls med Polt vid sammanträdet i utskottet för rättsliga frågor den 14 juli 2015,

| — | efter att ha hört Béla Kovács i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Béla Kovács i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 4.2 i Ungerns grundlag, avsnitten 10.2 och 12.1 i lag LVII från 2004 om ställningen för de ungerska ledamöterna av Europaparlamentet samt avsnitt 74.1 och 74.3 i lag XXXVI från 2012 om Ungerns nationalförsamling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 4.2 i Ungerns grundlag, avsnitten 10.2 och 12.1 i lag LVII från 2004 om ställningen för de ungerska ledamöterna av Europaparlamentet samt avsnitt 74.1 och 74.3 i lag XXXVI från 2012 om Ungerns nationalförsamling,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0291/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0291/2015), och av följande skäl:

| A. | Den allmänne åklagaren i Ungern har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Béla Kovács, ska upphävas, så att en utredning kan genomföras på grundval av skälig misstanke, för att avgöra huruvida åtal ska väckas mot honom med hänvisning till spioneri mot EU:s institutioner enligt avsnitt 261/A i lag C från 2012 i den ungerska strafflagen. Enligt detta avsnitt ska varje person som bedriver underrättelseverksamhet för ett tredjeland utanför Europeiska unionen mot Europaparlamentet, Europeiska kommissionen eller Europeiska unionens råd straffas i enlighet med avsnitt 261. Enligt punkt 1 i avsnitt 261 gör varje person som bedriver underrättelseverksamhet mot Ungern för en främmande makt eller utländsk organisation sig skyldig till ett grovt brott som är straffbart med fängelse från två till åtta år. |
| --- | --- |

A.

Den allmänne åklagaren i Ungern har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Béla Kovács, ska upphävas, så att en utredning kan genomföras på grundval av skälig misstanke, för att avgöra huruvida åtal ska väckas mot honom med hänvisning till spioneri mot EU:s institutioner enligt avsnitt 261/A i lag C från 2012 i den ungerska strafflagen. Enligt detta avsnitt ska varje person som bedriver underrättelseverksamhet för ett tredjeland utanför Europeiska unionen mot Europaparlamentet, Europeiska kommissionen eller Europeiska unionens råd straffas i enlighet med avsnitt 261. Enligt punkt 1 i avsnitt 261 gör varje person som bedriver underrättelseverksamhet mot Ungern för en främmande makt eller utländsk organisation sig skyldig till ett grovt brott som är straffbart med fängelse från två till åtta år.

| B. | Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska Europaparlamentets ledamöter på sin egen medlemsstats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska Europaparlamentets ledamöter på sin egen medlemsstats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i den medlemsstaten.

| C. | Enligt artikel 4.2 i Ungerns grundlag har nationella parlamentsledamöter rätt till immunitet. Enligt avsnitt 10.2 i lag LVII från 2004 om ställningen för de ungerska ledamöterna av Europaparlamentet har Europaparlamentets ledamöter rätt till immunitet som är likvärdig med de ungerska parlamentsledamöternas immunitet. Enligt avsnitt 74.1 i lag XXXVI från 2012 om nationalförsamlingen måste nationalförsamlingen ge sitt förhandstillstånd till ett straffrättsligt förfarande och till straffrättsliga tvångsåtgärder mot en ledamot. Enligt avsnitt 74.3 i samma lag ska begäran om upphävande av immunitet inges av den allmänne åklagaren för att inleda utredningen. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 4.2 i Ungerns grundlag har nationella parlamentsledamöter rätt till immunitet. Enligt avsnitt 10.2 i lag LVII från 2004 om ställningen för de ungerska ledamöterna av Europaparlamentet har Europaparlamentets ledamöter rätt till immunitet som är likvärdig med de ungerska parlamentsledamöternas immunitet. Enligt avsnitt 74.1 i lag XXXVI från 2012 om nationalförsamlingen måste nationalförsamlingen ge sitt förhandstillstånd till ett straffrättsligt förfarande och till straffrättsliga tvångsåtgärder mot en ledamot. Enligt avsnitt 74.3 i samma lag ska begäran om upphävande av immunitet inges av den allmänne åklagaren för att inleda utredningen.

| D. | I mål Bf.I.2782/2002 förklarade den ungerska högsta domstolen att den parlamentariska immuniteten är begränsad till det straffrättsliga förfarandet och inte omfattar åtgärder som inte regleras av straffprocesslagen och som syftar till att förhindra, upptäcka eller bevisa ett brott. |
| --- | --- |

D.

I mål Bf.I.2782/2002 förklarade den ungerska högsta domstolen att den parlamentariska immuniteten är begränsad till det straffrättsliga förfarandet och inte omfattar åtgärder som inte regleras av straffprocesslagen och som syftar till att förhindra, upptäcka eller bevisa ett brott.

| E. | Enligt avsnitt 261/A i lag C från 2012 i den ungerska strafflagen är det brott för vilket en utredning kan genomföras mot Béla Kovács straffbart från och med den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

E.

Enligt avsnitt 261/A i lag C från 2012 i den ungerska strafflagen är det brott för vilket en utredning kan genomföras mot Béla Kovács straffbart från och med den 1 januari 2014.

| F. | Följaktligen ska utredningen och eventuellt efterföljande åtal, för vilket upphävande av immuniteten begärs, begränsas till händelser som inträffade efter den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

F.

Följaktligen ska utredningen och eventuellt efterföljande åtal, för vilket upphävande av immuniteten begärs, begränsas till händelser som inträffade efter den 1 januari 2014.

| G. | Enligt den ungerska högsta domstolens rättspraxis var insamlingen av bevis i enlighet med lag CXXV från 1995 om nationella säkerhetstjänster laglig före denna dag och krävde inte något upphävande av immunitet. |
| --- | --- |

G.

Enligt den ungerska högsta domstolens rättspraxis var insamlingen av bevis i enlighet med lag CXXV från 1995 om nationella säkerhetstjänster laglig före denna dag och krävde inte något upphävande av immunitet.

| H. | Utredningen kommer att genomföras av den centrala åklagar- och utredningsmyndigheten. Enligt artikel 29.1 i Ungerns grundlag är den allmänne åklagaren och åklagarmyndigheten självständiga och utför sina konstitutionella uppgifter oberoende av externa organisationer, under iakttagande av oskuldspresumtionen. |
| --- | --- |

H.

Utredningen kommer att genomföras av den centrala åklagar- och utredningsmyndigheten. Enligt artikel 29.1 i Ungerns grundlag är den allmänne åklagaren och åklagarmyndigheten självständiga och utför sina konstitutionella uppgifter oberoende av externa organisationer, under iakttagande av oskuldspresumtionen.

| I. | Upphävandet av Béla Kovács immunitet bör omfattas av de villkor som anges i artikel 9.6 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

I.

Upphävandet av Béla Kovács immunitet bör omfattas av de villkor som anges i artikel 9.6 i arbetsordningen.

| J. | I detta fall har parlamentet inte funnit något belägg för fumus persecutionis, det vill säga en tillräckligt allvarlig och precis misstanke om att begäran om upphävande av immunitet har lämnats in i samband med ett förfarande som inletts i avsikt att tillfoga den berörda ledamoten politisk skada. |
| --- | --- |

J.

I detta fall har parlamentet inte funnit något belägg för fumus persecutionis, det vill säga en tillräckligt allvarlig och precis misstanke om att begäran om upphävande av immunitet har lämnats in i samband med ett förfarande som inletts i avsikt att tillfoga den berörda ledamoten politisk skada.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Béla Kovács immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Béla Kovács immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Ungern och till Béla Kovács. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Ungern och till Béla Kovács.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C 200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Den 6 oktober 2015

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/83 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/83

---

P8_TA(2015)0325

Internationella arbetsorganisationens konvention om tvångsarbete: straffrättsligt samarbete ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse ratificera 2014 års protokoll till Internationella arbetsorganisationens konvention om tvångsarbete från 1930, vad gäller artiklarna 1–4 i protokollet avseende frågor som rör straffrättsligt samarbete (06731/2015 – C8-0078/2015 – 2014/0258(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 349/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (06731/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (06731/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 82.2 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0078/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 82.2 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0078/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje stycket och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje stycket och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0226/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0226/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/84

---

P8_TA(2015)0326

Genomförandebeslut om att underställa 4-metylamfetamin kontrollåtgärder *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa 4-metylamfetamin kontrollåtgärder (10010/2015 – C8-0182/2015 – 2013/0021(NLE))

(Samråd)

(2017/C 349/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (10010/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (10010/2015),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0182/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0182/2015),

| — | med beaktande av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (1), särskilt artikel 8.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (1), särskilt artikel 8.3,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0265/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0265/2015), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 127, 20.5.2005, s. 32.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/85 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/85

---

P8_TA(2015)0327

Genomförandebeslut om att underställa 5-(2-aminopropyl)indol kontrollåtgärder *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa 5-(2-aminopropyl)indol kontrollåtgärder (10012/2015 – C8-0186/2015 – 2013/0207(NLE))

(Samråd)

(2017/C 349/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (10012/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (10012/2015),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0186/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0186/2015),

| — | med beaktande av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (1), särskilt artikel 8.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (1), särskilt artikel 8.3,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0263/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0263/2015), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 127, 20.5.2005, s. 32.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/86 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/86

---

P8_TA(2015)0328

Genomförandebeslut om att underställa 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV metoxetamin kontrollåtgärder *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa 4-jod- 2,5-dimetoxi-N-(2-metoxibensyl)fenetylamin (25I-NBOMe), 3,4-diklor-N-[[1-(dimetylamin)cyklohexyl]metyl]bensamid (AH-7921), 3,4-metylendioxipyrovaleron (MDPV) och 2-(3-metoxifenyl)-2-(etylamino)cyklohexanon (metoxetamin) kontrollåtgärder (10011/2015 – C8-0185/2015 – 2014/0183(NLE))

(Samråd)

(2017/C 349/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (10011/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (10011/2015),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0185/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0185/2015),

| — | med beaktande av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (1), särskilt artikel 8.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (1), särskilt artikel 8.3,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0264/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0264/2015), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 127, 20.5.2005, s. 32.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/87

---

P8_TA(2015)0329

Genomförandebeslut om att underställa 4,4'-DMAR och MT-45 kontrollåtgärder *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa 4-metyl-5-(4-metylfenyl)-4,5-dihydrooxazol-2-amin (4,4’-DMAR) och 1-cyklohexyl-4-(1,2-difenyletyl)piperazin (MT-45) kontrollåtgärder (10009/2015 – C8-0183/2015 – 2014/0340(NLE))

(Samråd)

(2017/C 349/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (10009/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (10009/2015),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0183/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0183/2015),

| — | med beaktande av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (1), särskilt artikel 8.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (1), särskilt artikel 8.3,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0262/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0262/2015), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 127, 20.5.2005, s. 32.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/88 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/88

---

P8_TA(2015)0330

Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond: katastrofer i Bulgarien och Grekland 2015

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond, i enlighet med punkt 11 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (katastrofer i Bulgarien och Grekland 2015) (COM(2015)0370 – C8-0198/2015 – 2015/2151(BUD))

(2017/C 349/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0370 – C8-0198/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0370 – C8-0198/2015),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 10,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt artikel 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt artikel 11,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0253/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0253/2015),

| 1. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/1872.)

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/89 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/89

---

P8_TA(2015)0332

Gemensamma bestämmelser för europeiska struktur- och investeringsfonder: särskilda åtgärder till förmån för Grekland ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden vad gäller särskilda åtgärder till förmån för Grekland (COM(2015)0365 – C8-0192/2015 – 2015/0160(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 349/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0365), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0365),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0192/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0192/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av yttrandet från budgetutskottet över förslagets ekonomiska förenlighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från budgetutskottet över förslagets ekonomiska förenlighet,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 september 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 september 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av skrivelsen från fiskeriutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från fiskeriutskottet,

| — | med beaktande av artiklarna 59, 50.1 och 41 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59, 50.1 och 41 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0260/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0260/2015), och av följande skäl:

| A. | Den föreslagna ändringsförordningen är en exceptionell åtgärd som syftar till att omgående ge stöd till Grekland genom att landet ges tillgång till och före slutet av 2015 kan använda EU-medel för sammanhållningspolitiken som fortfarande finns tillgängliga från programperioden 2007–2013, och därför måste förordningen antas snarast möjligt. |
| --- | --- |

A.

Den föreslagna ändringsförordningen är en exceptionell åtgärd som syftar till att omgående ge stöd till Grekland genom att landet ges tillgång till och före slutet av 2015 kan använda EU-medel för sammanhållningspolitiken som fortfarande finns tillgängliga från programperioden 2007–2013, och därför måste förordningen antas snarast möjligt.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P8_TC1-COD(2015)0160

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder till förmån för Grekland

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/1839.)

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/91

---

P8_TA(2015)0333

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2015/002 DE/Adam Opel – Tyskland

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan från Tyskland – EGF/2015/002 DE/Adam Opel) (COM(2015)0342 – C8-0249/2015 – 2015/2208(BUD))

(2017/C 349/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0342 – C8-0249/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0342 – C8-0249/2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0273/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0273/2015), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag.

| D. | Tyskland lämnade in ansökan EGF/2015/002 DE/Adam Opel om ekonomiskt stöd från fonden efter 2 881 uppsägningar i vid Adam Opel AG, verksamt i Nace rev. 2 huvudgrupp 29 (Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar) (4), och hos en underleverantör i Tyskland. |
| --- | --- |

D.

Tyskland lämnade in ansökan EGF/2015/002 DE/Adam Opel om ekonomiskt stöd från fonden efter 2 881 uppsägningar i vid Adam Opel AG, verksamt i Nace rev. 2 huvudgrupp 29 (Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar) (4), och hos en underleverantör i Tyskland.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om fonden. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om fonden.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och att Tyskland därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 6 958 623 EUR enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och att Tyskland därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 6 958 623 EUR enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de tyska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 26 februari 2015, och att kommissionen avslutade sin bedömning av ansökan den 14 juli 2015 och meddelade parlamentet den 1 september 2015. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på mindre än fem månader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de tyska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 26 februari 2015, och att kommissionen avslutade sin bedömning av ansökan den 14 juli 2015 och meddelade parlamentet den 1 september 2015. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på mindre än fem månader.

| 3. | Europaparlamentet noterar att bilförsäljningen i Västeuropa drastiskt har sjunkit och uppvisar det sämsta resultatet på tjugo år (5), och betonar att antalet bilar som såldes i Europa var det lägsta sedan 1997. Parlamentet konstaterar att detta är en direkt följd av den globala ekonomiska och finansiella krisen, enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 546/2009 (6). Parlamentet betonar dessutom att tillverkare av små och medelstora fordon i medelprissegmentet har drabbats särskilt hårt och att Adam Opel AG, som är ett av de största företagen i medelprissegmentet för små och medelstora fordon, därför har drabbats särskilt hårt av krisen, medan försäljningen av lågprisfordon och premium- och lyxfordon inte påverkats lika mycket av krisen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att bilförsäljningen i Västeuropa drastiskt har sjunkit och uppvisar det sämsta resultatet på tjugo år (5), och betonar att antalet bilar som såldes i Europa var det lägsta sedan 1997. Parlamentet konstaterar att detta är en direkt följd av den globala ekonomiska och finansiella krisen, enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 546/2009 (6). Parlamentet betonar dessutom att tillverkare av små och medelstora fordon i medelprissegmentet har drabbats särskilt hårt och att Adam Opel AG, som är ett av de största företagen i medelprissegmentet för små och medelstora fordon, därför har drabbats särskilt hårt av krisen, medan försäljningen av lågprisfordon och premium- och lyxfordon inte påverkats lika mycket av krisen.

| 4. | Europaparlamentet noterar att antalet nyregistrerade bilar i EU:s och Eftas medlemsstater har minskat med 25 % mellan 2007 och 2013 (från mer än 16 miljoner till 12 miljoner nyregistrerade bilar, enligt den europeiska bilindustriföreningen European Automobile Manufacturers Association). Parlamentet betonar i detta sammanhang att försäljningen av Opel och Vauxhall minskat kraftigt i Europa och sjönk mellan 2007 och 2013 med 39 %. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att antalet nyregistrerade bilar i EU:s och Eftas medlemsstater har minskat med 25 % mellan 2007 och 2013 (från mer än 16 miljoner till 12 miljoner nyregistrerade bilar, enligt den europeiska bilindustriföreningen European Automobile Manufacturers Association). Parlamentet betonar i detta sammanhang att försäljningen av Opel och Vauxhall minskat kraftigt i Europa och sjönk mellan 2007 och 2013 med 39 %.

| 5. | Europaparlamentet noterar vidare att Adam Opel AG missgynnades av ägarföretaget General Motors, som enbart tillät Opel att sälja bilar i Europa, vilket därmed stängde Opel ute från tillväxtmarknader på andra kontinenter. Parlamentet anser att den åtstramningspolitik som fördes i de europeiska länderna bidrog till den dramatiska minskningen av försäljningen av Opel och Vauxhall. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar vidare att Adam Opel AG missgynnades av ägarföretaget General Motors, som enbart tillät Opel att sälja bilar i Europa, vilket därmed stängde Opel ute från tillväxtmarknader på andra kontinenter. Parlamentet anser att den åtstramningspolitik som fördes i de europeiska länderna bidrog till den dramatiska minskningen av försäljningen av Opel och Vauxhall.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att uppsägningarna kommer att få betydande negativa konsekvenser för den lokala ekonomin i Bochum. Parlamentet påminner om att Bochum är en stad i Ruhrområdet, ett mycket urbaniserat industriområde i den tyska förbundsstaten Nordrhein-Westfalen, som i likhet med andra traditionella områden för kol- och stålproduktion har genomgått omvälvande strukturförändringar sedan 1960-talet. Parlamentet betonar att arbetslösheten i Ruhrområdet redan nu är högt över det tyska genomsnittet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att uppsägningarna kommer att få betydande negativa konsekvenser för den lokala ekonomin i Bochum. Parlamentet påminner om att Bochum är en stad i Ruhrområdet, ett mycket urbaniserat industriområde i den tyska förbundsstaten Nordrhein-Westfalen, som i likhet med andra traditionella områden för kol- och stålproduktion har genomgått omvälvande strukturförändringar sedan 1960-talet. Parlamentet betonar att arbetslösheten i Ruhrområdet redan nu är högt över det tyska genomsnittet.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att Bochum redan har fått stöd från fonden, efter det att Nokia stoppade produktionen av mobiltelefoner, vilket innebar en förlust av mer än 1 300 arbetstillfällen. Parlamentet konstaterar att Outokumpu avser stoppa produktionen av rostfritt stål i Bochum i slutet av 2015, vilket kommer att leda till ytterligare avindustrialisering av staden och förvärra situationen på den lokala och regionala arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att Bochum redan har fått stöd från fonden, efter det att Nokia stoppade produktionen av mobiltelefoner, vilket innebar en förlust av mer än 1 300 arbetstillfällen. Parlamentet konstaterar att Outokumpu avser stoppa produktionen av rostfritt stål i Bochum i slutet av 2015, vilket kommer att leda till ytterligare avindustrialisering av staden och förvärra situationen på den lokala och regionala arbetsmarknaden.

| 8. | Europaparlamentet noterar att huvudgrupp 29 enligt Nace rev. 2 (Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar) hittills har varit föremål för 21 fondansökningar. 11 av dessa ansökningar grundade sig på handelsrelaterad globalisering och 10 på den globala finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om ansökan EGF/2010/031/Generals Motors Belgium, till följd av stängningen av Opels produktionsanläggning i Antwerpen i Belgien. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att huvudgrupp 29 enligt Nace rev. 2 (Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar) hittills har varit föremål för 21 fondansökningar. 11 av dessa ansökningar grundade sig på handelsrelaterad globalisering och 10 på den globala finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om ansökan EGF/2010/031/Generals Motors Belgium, till följd av stängningen av Opels produktionsanläggning i Antwerpen i Belgien.

| 9. | Europaparlamentet ser positivt på att de tyska myndigheterna den 1 januari 2015, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan ansökan lämnades in och det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet ser positivt på att de tyska myndigheterna den 1 januari 2015, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan ansökan lämnades in och det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 10. | Europaparlamentet noterar att de uppsagda arbetstagarna erbjuds en rad åtgärder som syftar till att återintegrera dem på arbetsmarknaden. Parlamentet anser att det beräknade antalet deltagare i rådgivningen för att starta eget företag är lågt, med endast 25 deltagare. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att de uppsagda arbetstagarna erbjuds en rad åtgärder som syftar till att återintegrera dem på arbetsmarknaden. Parlamentet anser att det beräknade antalet deltagare i rådgivningen för att starta eget företag är lågt, med endast 25 deltagare.

| 11. | Europaparlamentet gläder sig över att förvaltningen och kontrollen av denna ansökan kommer att skötas av samma organ inom det federala arbets- och socialministeriet som förvaltar stödet från Europeiska socialfonden och som också förvaltat tidigare stöd från fonden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet gläder sig över att förvaltningen och kontrollen av denna ansökan kommer att skötas av samma organ inom det federala arbets- och socialministeriet som förvaltar stödet från Europeiska socialfonden och som också förvaltat tidigare stöd från fonden.

| 12. | Europaparlamentet noterar att Tyskland planerar att vidta följande åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan: Kompetensutveckling (Qualifizierungen), yrkesvägledning (Berufsorientierung), seminarier/gruppdiskussioner, rådgivning för att starta eget företag (Existenzgründerberatung), arbetssökarbidrag (Stellenakquise)/jobbmässor (Jobmessen), uppföljande mentorskap och rådgivning (Nachbetreuung und -beratung) och utbildningsstöd (Transferkurzarbeitergeld). |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att Tyskland planerar att vidta följande åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan: Kompetensutveckling (Qualifizierungen), yrkesvägledning (Berufsorientierung), seminarier/gruppdiskussioner, rådgivning för att starta eget företag (Existenzgründerberatung), arbetssökarbidrag (Stellenakquise)/jobbmässor (Jobmessen), uppföljande mentorskap och rådgivning (Nachbetreuung und -beratung) och utbildningsstöd (Transferkurzarbeitergeld).

| 13. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med arbetsmarknadens parter genom grundandet av överföringsföretag. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med arbetsmarknadens parter genom grundandet av överföringsföretag.

| 14. | Europaparlamentet noterar att myndigheterna planerar att använda det högsta tillåtna beloppet på 35 % av totalkostnaderna för det samordnade paketet av individanpassade tjänster till bidrag och incitament i form av kortfristiga utbildningsstöd (Transferkurzarbeitergeld), som uppgår till 60 % eller 67 % av arbetstagarens tidigare nettoinkomst, beroende på mottagarnas hushåll. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att myndigheterna planerar att använda det högsta tillåtna beloppet på 35 % av totalkostnaderna för det samordnade paketet av individanpassade tjänster till bidrag och incitament i form av kortfristiga utbildningsstöd (Transferkurzarbeitergeld), som uppgår till 60 % eller 67 % av arbetstagarens tidigare nettoinkomst, beroende på mottagarnas hushåll.

| 15. | Europaparlamentet betonar att finansieringen till kortfristiga utbildningsstöd (Transferkurzarbeitergeld) inte får ersätta medlemsstatens eller den tidigare arbetsgivarens rättsliga skyldighet. Parlamentet uppmanar både kommissionen och medlemsstaten att tillhandahålla tydlig och enhetlig information för att ange i vilken utsträckning Transferkurzarbeitergeld utgör en rättslig skyldighet så snart överföringsföretaget har inrättats. Parlamentet kräver konsekvens i både finansieringspraxis och informationen till parlamentet. Parlamentet förväntar sig därför att kommissionen lämnar en ingående och sammanhängande analys och detaljbeskrivning av de delar som går utöver medlemsstatens rättsliga skyldighet. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att finansiering genom fonden bör användas för Transferkurzarbeitergeld, så att överföringsföretaget kan göra mer än vad det normalt kan för arbetstagarna, genom att erbjuda mer individanpassade och djupgående åtgärder än vad som skulle vara möjligt utan stödet från fonden. Parlamentet betonar att det kommer att fortsätta att kontrollera att fonden inte används för att ersätta medlemsstatens eller ett företags skyldigheter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att finansieringen till kortfristiga utbildningsstöd (Transferkurzarbeitergeld) inte får ersätta medlemsstatens eller den tidigare arbetsgivarens rättsliga skyldighet. Parlamentet uppmanar både kommissionen och medlemsstaten att tillhandahålla tydlig och enhetlig information för att ange i vilken utsträckning Transferkurzarbeitergeld utgör en rättslig skyldighet så snart överföringsföretaget har inrättats. Parlamentet kräver konsekvens i både finansieringspraxis och informationen till parlamentet. Parlamentet förväntar sig därför att kommissionen lämnar en ingående och sammanhängande analys och detaljbeskrivning av de delar som går utöver medlemsstatens rättsliga skyldighet. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att finansiering genom fonden bör användas för Transferkurzarbeitergeld, så att överföringsföretaget kan göra mer än vad det normalt kan för arbetstagarna, genom att erbjuda mer individanpassade och djupgående åtgärder än vad som skulle vara möjligt utan stödet från fonden. Parlamentet betonar att det kommer att fortsätta att kontrollera att fonden inte används för att ersätta medlemsstatens eller ett företags skyldigheter.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en konsekvent strategi för ansökningar som inbegriper åtgärden ”Transferkurzarbeitergeld”, genom att konsekvent definiera den i varje ansökan och ingående kontrollera och ge bevis på att den specifika åtgärden faktiskt är berättigad till stöd från fonden, i enlighet med artikel 7 i förordningen, och inte på något sätt ersätter passiva socialskyddsåtgärder, samt att risken för dubbelfinansiering har uteslutits. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en konsekvent strategi för ansökningar som inbegriper åtgärden ”Transferkurzarbeitergeld”, genom att konsekvent definiera den i varje ansökan och ingående kontrollera och ge bevis på att den specifika åtgärden faktiskt är berättigad till stöd från fonden, i enlighet med artikel 7 i förordningen, och inte på något sätt ersätter passiva socialskyddsåtgärder, samt att risken för dubbelfinansiering har uteslutits.

| 17. | Europaparlamentet noterar att arbetsmarknadens parter enades om att tre överföringsföretag skulle grundas för att genomföra åtgärderna för de uppsagda arbetstagarna, vilket är i linje med nuvarande praxis i Tyskland. Parlamentet gläder sig över att de uppsagda arbetstagarna hos underleverantören (Johnson Controls Objekt Bochum GmbHCo. KG) också kommer att erbjudas möjlighet att delta i de åtgärder som överföringsföretagen vidtar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att arbetsmarknadens parter enades om att tre överföringsföretag skulle grundas för att genomföra åtgärderna för de uppsagda arbetstagarna, vilket är i linje med nuvarande praxis i Tyskland. Parlamentet gläder sig över att de uppsagda arbetstagarna hos underleverantören (Johnson Controls Objekt Bochum GmbHCo. KG) också kommer att erbjudas möjlighet att delta i de åtgärder som överföringsföretagen vidtar.

| 18. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden.

| 20. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet betonar att de tyska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet betonar att de tyska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 21. | Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen införde efter parlamentets begäran att bidragen snabbare skulle göras tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen införde efter parlamentets begäran att bidragen snabbare skulle göras tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas.

| 22. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

(5)  European Automobile Manufacturers Association (ACEA), The Automobile Industry Pocket Guide 2014–2015, s. 57ff.

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 546/2009 av den 18 juni 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EUT L 167, 29.6.2009, s. 26).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Tyskland – EGF/2015/002 DE/Adam Opel)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/1871.)

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/95

---

P8_TA(2015)0334

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: EGF/2015/003 BE/Ford Genk – Belgien

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2015/003 BE/Ford Genk från Belgien) (COM(2015)0336 – C8-0250/2015 – 2015/2209(BUD))

(2017/C 349/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0336 – C8-0250/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0336 – C8-0250/2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0272/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0272/2015), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen, parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen, parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag.

| D. | Belgien lämnade in ansökan EGF/2015/003 BE/Ford Genk om ekonomiskt stöd från fonden efter 5 111 uppsägningar, av vilka 3 701 arbetstagare blev uppsagda vid Ford Genk, verksamt i Nace rev. 2 huvudgrupp 29 (Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar) (4), och 1 180 arbetatagare hos elva underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled, och av dessa förväntas 4 500 uppsagda arbetstagare delta i åtgärderna. |
| --- | --- |

D.

Belgien lämnade in ansökan EGF/2015/003 BE/Ford Genk om ekonomiskt stöd från fonden efter 5 111 uppsägningar, av vilka 3 701 arbetstagare blev uppsagda vid Ford Genk, verksamt i Nace rev. 2 huvudgrupp 29 (Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar) (4), och 1 180 arbetatagare hos elva underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled, och av dessa förväntas 4 500 uppsagda arbetstagare delta i åtgärderna.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om fonden. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om fonden.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och att Belgien enligt denna förordning därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 6 268 564 EUR av de totala kostnaderna på 10 447 607 EUR. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och att Belgien enligt denna förordning därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 6 268 564 EUR av de totala kostnaderna på 10 447 607 EUR.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de belgiska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 24 mars 2015, och att kommissionen avslutade sin bedömning av ansökan den 14 juli 2015 och meddelade parlamentet den 1 september 2015. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på mindre än fem månader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de belgiska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 24 mars 2015, och att kommissionen avslutade sin bedömning av ansökan den 14 juli 2015 och meddelade parlamentet den 1 september 2015. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på mindre än fem månader.

| 3. | Europaparlamentet noterar att tillverkningen av personbilar minskade med 14,6 % i EU-27 mellan 2007 och 2012. Under samma period mer än fördubblade Kina sin marknadsandel när det gäller personbilstillverkning. Parlamentet anser att det finns ett direkt samband mellan uppsägningarna och genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att tillverkningen av personbilar minskade med 14,6 % i EU-27 mellan 2007 och 2012. Under samma period mer än fördubblade Kina sin marknadsandel när det gäller personbilstillverkning. Parlamentet anser att det finns ett direkt samband mellan uppsägningarna och genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att den första omgången uppsägningar vid Ford Genk under 2013 var föremål för en första ansökan om stöd från fonden på grundval av globaliseringen, som för närvarande håller på att genomföras (5) och att denna andra ansökan rör uppsägningarna vid Ford Genks anläggning som genomförts under 2014 fram till den slutliga stängningen av anläggningen i december 2014. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att den första omgången uppsägningar vid Ford Genk under 2013 var föremål för en första ansökan om stöd från fonden på grundval av globaliseringen, som för närvarande håller på att genomföras (5) och att denna andra ansökan rör uppsägningarna vid Ford Genks anläggning som genomförts under 2014 fram till den slutliga stängningen av anläggningen i december 2014.

| 5. | Europaparlamentet noterar att den belgiska bilindustrin har drabbats av en minskning av produktionen med 15,58 % samtidigt som den globala produktionen har ökat med 18,9 %. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att den belgiska bilindustrin har drabbats av en minskning av produktionen med 15,58 % samtidigt som den globala produktionen har ökat med 18,9 %.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att Ford Genk har varit den största arbetsgivaren i provinsen Limburg. Parlamentet noterar att uppsägningarna skadar Limburgs ekonomi med en total förlust av mer än 8 000 arbetstillfällen (inklusive indirekta förluster av arbetstillfällen), varav de flesta är unionsmedborgare i åldern 30–54 år, en ökning av arbetslösheten med mellan 1,8 och 2 procentenheter (en ökning av regionens arbetslöshet med 29,4 %, från 6,8 % till 8,8 %), en minskning av BNP på mellan 2,6 och 2,9 % och en potentiell nedgång i arbetsproduktiviteten med 10,9 % på grund av den stora betydelse som bilindustrin har för arbetsproduktiviteten i regionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att Ford Genk har varit den största arbetsgivaren i provinsen Limburg. Parlamentet noterar att uppsägningarna skadar Limburgs ekonomi med en total förlust av mer än 8 000 arbetstillfällen (inklusive indirekta förluster av arbetstillfällen), varav de flesta är unionsmedborgare i åldern 30–54 år, en ökning av arbetslösheten med mellan 1,8 och 2 procentenheter (en ökning av regionens arbetslöshet med 29,4 %, från 6,8 % till 8,8 %), en minskning av BNP på mellan 2,6 och 2,9 % och en potentiell nedgång i arbetsproduktiviteten med 10,9 % på grund av den stora betydelse som bilindustrin har för arbetsproduktiviteten i regionen.

| 7. | Europaparlamentet noterar att huvudgrupp 29 enligt Nace rev. 2 (Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar) hittills har varit föremål för 22 fondansökningar. 12 av dessa ansökningar grundade sig på handelsrelaterad globalisering och 10 på den globala finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet rekommenderar därför att kommissionen undersöker de asiatiska och sydamerikanska marknaderna för att EU-tillverkarna ska få mer information om de nya kraven på importlicenser och om hur de kan öka sin närvaro och konkurrenskraft på dessa marknader. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att huvudgrupp 29 enligt Nace rev. 2 (Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar) hittills har varit föremål för 22 fondansökningar. 12 av dessa ansökningar grundade sig på handelsrelaterad globalisering och 10 på den globala finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet rekommenderar därför att kommissionen undersöker de asiatiska och sydamerikanska marknaderna för att EU-tillverkarna ska få mer information om de nya kraven på importlicenser och om hur de kan öka sin närvaro och konkurrenskraft på dessa marknader.

| 8. | Europaparlamentet ser positivt på att de belgiska myndigheterna den 1 januari 2015, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan ansökan lämnades in och det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ser positivt på att de belgiska myndigheterna den 1 januari 2015, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan ansökan lämnades in och det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 9. | Europaparlamentet noterar att Belgien planerar att vidta tre olika typer av åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan: i) individanpassat stöd till arbetssökande, tjänster vad gäller ärendehantering och allmän information, ii) utbildning och omskolning samt iii) bidrag och incitament. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att Belgien planerar att vidta tre olika typer av åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan: i) individanpassat stöd till arbetssökande, tjänster vad gäller ärendehantering och allmän information, ii) utbildning och omskolning samt iii) bidrag och incitament.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att de uppsagda arbetstagarna kan utnyttja flera olika föreslagna åtgärder som innehåller en rad åtgärder för individanpassat stöd till arbetssökande, tjänster vad gäller ärendehantering och allmän information, utbildning och omskolning, som också tillhandahålls av den tidigare arbetsgivaren. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att de uppsagda arbetstagarna kan utnyttja flera olika föreslagna åtgärder som innehåller en rad åtgärder för individanpassat stöd till arbetssökande, tjänster vad gäller ärendehantering och allmän information, utbildning och omskolning, som också tillhandahålls av den tidigare arbetsgivaren.

| 11. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med de berörda stödmottagarna och deras företrädare, arbetsmarknadens parter, lokala, regionala och nationella offentliga organ som arbetar med sysselsättningsfrågor och yrkesutbildning samt företaget. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med de berörda stödmottagarna och deras företrädare, arbetsmarknadens parter, lokala, regionala och nationella offentliga organ som arbetar med sysselsättningsfrågor och yrkesutbildning samt företaget.

| 12. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov.

| 13. | Europaparlamentet betonar att yrkesutbildningsåtgärder bör syfta till att förbättra arbetstagarnas anställningsbarhet och anpassas till de verkliga behoven på arbetsmarknaden. Parlamentet noterar samtidigt att utbildnings- och omskolningsåtgärder bör beakta och bygga på de specifika färdigheter och den kompetens som de berörda arbetstagarna har uppnått inom fordonsindustrin och hos dess leverantörer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att yrkesutbildningsåtgärder bör syfta till att förbättra arbetstagarnas anställningsbarhet och anpassas till de verkliga behoven på arbetsmarknaden. Parlamentet noterar samtidigt att utbildnings- och omskolningsåtgärder bör beakta och bygga på de specifika färdigheter och den kompetens som de berörda arbetstagarna har uppnått inom fordonsindustrin och hos dess leverantörer.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden.

| 15. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet understryker att de belgiska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet understryker att de belgiska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att myndigheterna planerar att använda största delen av de tillgängliga medlen till individanpassade tjänster och att endast 4,94 % av totalkostnaderna för det samordnade paketet med individanpassade tjänster kommer att användas för bidrag och incitament som kommer att ligga mycket under det högsta tillåtna beloppet på 35 %. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar att myndigheterna planerar att använda största delen av de tillgängliga medlen till individanpassade tjänster och att endast 4,94 % av totalkostnaderna för det samordnade paketet med individanpassade tjänster kommer att användas för bidrag och incitament som kommer att ligga mycket under det högsta tillåtna beloppet på 35 %.

| 17. | Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen införde efter parlamentets begäran att bidragen snabbare skulle göras tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen införde efter parlamentets begäran att bidragen snabbare skulle göras tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas.

| 18. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

(5)  EGF/2013/012 BE/Ford Genk (COM(2014)0532).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Belgien – EGF/2015/003 BE/Ford Genk)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/1869.)

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/98 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/98

---

P8_TA(2015)0335

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: EGF/2015/004 IT/Alitalia – Italien

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2015/004 IT/Alitalia från Italien) (COM(2015)0397 – C8-0252/2015 – 2015/2212(BUD))

(2017/C 349/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0397 – C8-0252/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0397 – C8-0252/2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0274/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0274/2015), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag.

| D. | Italien lämnade in ansökan EGF/2015/004 IT/Alitalia om ekonomiskt stöd från fonden efter 1 249 uppsägningar vid Gruppo Alitalia, verksamt i Nace rev. 2 huvudgrupp 51 (lufttransport) (4) i Nuts (5) 2-regionen Lazio. Av dessa förväntas 184 uppsagda arbetstagare delta i åtgärderna. |
| --- | --- |

D.

Italien lämnade in ansökan EGF/2015/004 IT/Alitalia om ekonomiskt stöd från fonden efter 1 249 uppsägningar vid Gruppo Alitalia, verksamt i Nace rev. 2 huvudgrupp 51 (lufttransport) (4) i Nuts (5) 2-regionen Lazio. Av dessa förväntas 184 uppsagda arbetstagare delta i åtgärderna.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om fonden. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om fonden.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och att Italien därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 1 414 848 EUR enligt den förordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och att Italien därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 1 414 848 EUR enligt den förordningen.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de italienska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 24 mars 2015, och att kommissionen avslutade sin bedömning av ansökan den 7 augusti 2015 och underrättade parlamentet den 1 september 2015. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på mindre än fem månader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de italienska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 24 mars 2015, och att kommissionen avslutade sin bedömning av ansökan den 7 augusti 2015 och underrättade parlamentet den 1 september 2015. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på mindre än fem månader.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att den internationella lufttransportmarknaden har drabbats av allvarliga ekonomiska störningar, och i synnerhet har unionens marknadsandelar minskat i snabb takt och antalet passagerare som flyger med Gulf-företagen eller Turkish Airlines har ökat kraftigt på bekostnad av europeiska bolag såsom Alitalia. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att den internationella lufttransportmarknaden har drabbats av allvarliga ekonomiska störningar, och i synnerhet har unionens marknadsandelar minskat i snabb takt och antalet passagerare som flyger med Gulf-företagen eller Turkish Airlines har ökat kraftigt på bekostnad av europeiska bolag såsom Alitalia.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att även om sysselsättningen i Lazio påverkats av den ekonomiska och finansiella krisen i mindre utsträckning än sysselsättningen nationellt, innebär varje ökning av arbetslösheten en ökad påfrestning för förmånssystemet inom CIG (6). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att även om sysselsättningen i Lazio påverkats av den ekonomiska och finansiella krisen i mindre utsträckning än sysselsättningen nationellt, innebär varje ökning av arbetslösheten en ökad påfrestning för förmånssystemet inom CIG (6).

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att huvudgrupp 51 enligt Nace rev. 2 (lufttransport) hittills har varit föremål för en fondansökning (7), som också grundade sig på handelsrelaterad globalisering. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att huvudgrupp 51 enligt Nace rev. 2 (lufttransport) hittills har varit föremål för en fondansökning (7), som också grundade sig på handelsrelaterad globalisering.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar den fokusering på aktivt stöd vid arbetssökande och utbildningsåtgärder som de italienska myndigheterna föreslår, inbegripet ett system för återanställning av uppsagda arbetstagare över 50 år. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar den fokusering på aktivt stöd vid arbetssökande och utbildningsåtgärder som de italienska myndigheterna föreslår, inbegripet ett system för återanställning av uppsagda arbetstagare över 50 år.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att de italienska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 april 2015 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar att de italienska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 april 2015 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att åtgärdes som omfattas av artikel 7.4 i förordningen om fonden (förberedande åtgärder, förvaltning, information, publicitet, kontroll och rapportering) utgör en relativt stor andel av de totala kostnaderna (3,99 %). |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att åtgärdes som omfattas av artikel 7.4 i förordningen om fonden (förberedande åtgärder, förvaltning, information, publicitet, kontroll och rapportering) utgör en relativt stor andel av de totala kostnaderna (3,99 %).

| 9. | Europaparlamentet beklagar att endast 184 personer (14,7 %) av de 1 249 stödberättigade mottagarna omfattas av de föreslagna åtgärderna, vilket är en mycket låg andel av samtliga uppsagda arbetstagare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar att endast 184 personer (14,7 %) av de 1 249 stödberättigade mottagarna omfattas av de föreslagna åtgärderna, vilket är en mycket låg andel av samtliga uppsagda arbetstagare.

| 10. | Europaparlamentet uppskattar det faktum att samtliga 184 berörda stödmottagare förväntas kunna utnyttja de individanpassade tjänsterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppskattar det faktum att samtliga 184 berörda stödmottagare förväntas kunna utnyttja de individanpassade tjänsterna.

| 11. | Europaparlamentet noterar att Italien planerar för fem typer av åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna åtgärd, nämligen i) antagning och kompetensbedömning, ii) aktivt stöd vid arbetssökande, iii) utbildning, iv) ersättning av resekostnader och v) anställningsbidrag för personer över 50 år. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att Italien planerar för fem typer av åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna åtgärd, nämligen i) antagning och kompetensbedömning, ii) aktivt stöd vid arbetssökande, iii) utbildning, iv) ersättning av resekostnader och v) anställningsbidrag för personer över 50 år.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att bidrag och incitament är begränsade till resekostnader och anställningsbidrag och kommer att ligga under det högsta tillåtna beloppet på 35 % av totalkostnaderna för det samordnade paketet av individanpassade tjänster, i enlighet med bestämmelserna i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att bidrag och incitament är begränsade till resekostnader och anställningsbidrag och kommer att ligga under det högsta tillåtna beloppet på 35 % av totalkostnaderna för det samordnade paketet av individanpassade tjänster, i enlighet med bestämmelserna i förordningen om fonden.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar anställningsbidragen för arbetstagare över 50 år. Parlamentet anser att det sätt på vilket förmånerna har differentierats kommer att uppmuntra till anställning av de berörda arbetstagarna med bättre villkor. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar anställningsbidragen för arbetstagare över 50 år. Parlamentet anser att det sätt på vilket förmånerna har differentierats kommer att uppmuntra till anställning av de berörda arbetstagarna med bättre villkor.

| 14. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med arbetsmarknadens parter, de ackrediterade organ som stödjer arbetssökande och arbetstagarna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med arbetsmarknadens parter, de ackrediterade organ som stödjer arbetssökande och arbetstagarna.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar att de ackrediterade organ som stöder arbetssökande får ersättning på basis av uppnådda resultat. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar att de ackrediterade organ som stöder arbetssökande får ersättning på basis av uppnådda resultat.

| 16. | Parlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som får stöd från fonden bör utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

16.

Parlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som får stöd från fonden bör utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden.

| 17. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov.

| 18. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet understryker att de italienska myndigheterna bekräftar att de stödberättigande åtgärderna inte beviljas stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet understryker att de italienska myndigheterna bekräftar att de stödberättigande åtgärderna inte beviljas stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster.

| 19. | Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen införde efter parlamentets begäran att bidragen snabbare skulle göras tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen införde efter parlamentets begäran att bidragen snabbare skulle göras tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas.

| 20. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 1046/2012 av den 8 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) vad gäller inrapportering av tidsserierna för den nya regionala uppdelningen (EUT L 310, 9.11.2012, s. 34).

(6)  Cassa Integrazione guadagno (CIG) är en förmån avsedd att säkerställa en viss inkomstnivå för arbetstagare som hindras att utföra sitt arbete. CIG utnyttjas vid upphävande eller minskning av verksamheten till följd av omstruktureringar, omorganiseringar av företaget, företagskriser och konkursförfaranden med allvarliga följder för den lokala arbetsmarknaden. CIG förhindrar att arbetstagare sägs upp för att företaget ska spara in på kostnaden för arbetskraft som tillfälligt inte behövs och i väntan på att gå tillbaka till normal verksamhetsnivå. CIG tillämpas ofta innan mobilità.

(7)  EGF/2013/014 FR Air France (COM(2014)0701).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Italien – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/1870.)

---

Den 7 oktober 2015

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/101 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/101

---

P8_TA(2015)0337

Protokoll till Europa–Medelhavsavtalet avseende allmänna principer för Tunisiens deltagande i unionens program ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Tunisien om de allmänna principerna för Republiken Tunisiens deltagande i unionens program (16160/2014 – C8-0080/2015 – 2014/0118(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 349/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (16160/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (16160/2014),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Tunisien om de allmänna principerna för Republiken Tunisiens deltagande i unionens program (16159/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Tunisien om de allmänna principerna för Republiken Tunisiens deltagande i unionens program (16159/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 212 samt artikel 218.6 andra stycket led a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0080/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 212 samt artikel 218.6 andra stycket led a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0080/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena, artikel 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena, artikel 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0254/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0254/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Tunisien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Tunisien.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/102 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/102

---

P8_TA(2015)0338

Europeiskt småmålsförfarande och europeiskt betalningsföreläggande ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 861/2007 av den 11 juli 2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1896/2006 av den 12 december 2006 om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande (COM(2013)0794 – C7-0414/2013 – 2013/0403(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 349/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0794), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0794),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0414/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0414/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 mars 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 mars 2014 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0140/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0140/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 226, 16.7.2014, s. 43.

---

P8_TC1-COD(2013)0403

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av förordning (EG) nr 861/2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande och förordning (EG) nr 1896/2006 om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/2421.)

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/103 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/103

---

P8_TA(2015)0339

Begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från medelstora förbränningsanläggningar (COM(2013)0919 – C7-0003/2014 – 2013/0442(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 349/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0919), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0919),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0003/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0003/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 juli 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 juli 2014 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 7 oktober 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 7 oktober 2014 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0160/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0160/2015),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 451, 16.12.2014, s. 134.

(2)  EUT C 415, 20.11.2014, s. 23.

---

P8_TC1-COD(2013)0442

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/... om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från medelstora förbränningsanläggningar

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2015/2193.)

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/104 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/104

---

P8_TA(2015)0340

Kaseiner och kaseinater avsedda som livsmedel ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kaseiner och kaseinater avsedda som livsmedel och om upphävande av rådets direktiv 83/417/EEG (COM(2014)0174 – C7-0105/2014 – 2014/0096(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 349/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0174), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0174),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0105/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0105/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 4 juni 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 4 juni 2014 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 24 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 24 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0042/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0042/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 424, 26.11.2014, s. 72.

---

P8_TC1-COD(2014)0096

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/... om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kaseiner och kaseinater avsedda som livsmedel och om upphävande av rådets direktiv 83/417/EEG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2015/2203.)

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/105

---

P8_TA(2015)0341

Finansiella regler för unionens allmänna budget ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (COM(2014)0358 – C8-0029/2014 – 2014/0180(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 349/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0358), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0358),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0029/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0029/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens yttrande nr 1/2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens yttrande nr 1/2015 (1),

| — | med beaktande av skrivelsen från Europeiska datatillsynsmannen av den 3 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från Europeiska datatillsynsmannen av den 3 december 2014,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och budgetkontrollutskottet (A8-0049/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och budgetkontrollutskottet (A8-0049/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 52, 12.2.2015, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0180

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2015/... om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/1929.)

---

Den 8 oktober 2015

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/106 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/106

---

P8_TA(2015)0346

Betaltjänster på den inre marknaden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2013/36/EG och 2009/110/EG samt upphävande av direktiv 2007/64/EG (COM(2013)0547 – C7-0230/2013 – 2013/0264(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 349/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0547), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0547),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0230/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0230/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 5 februari 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 5 februari 2014 (1),

| — | med beaktande av europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 december 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 december 2013 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 4 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 4 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 61.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 61.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0169/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0169/2014),

| — | med beaktande av de ändringsförslag som Europaparlamentet antog vid plenarsammanträdet den 3 april 2014 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ändringsförslag som Europaparlamentet antog vid plenarsammanträdet den 3 april 2014 (3),

| — | med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 18 september 2014 om oavslutade ärenden från den sjunde valperioden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 18 september 2014 om oavslutade ärenden från den sjunde valperioden,

| — | med beaktande av det kompletterande betänkandet frånutskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0266/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av det kompletterande betänkandet frånutskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0266/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 224, 15.7.2014, s. 1.

(2)  EUT C 170, 5.6.2014, s. 78.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2014)0280.

---

P8_TC1-COD(2013)0264

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv(EU) 2015/... om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv 2007/64/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2015/2366.)

---

Den 14 oktober 2015

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/107 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/107

---

P8_TA(2015)0352

Åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaterna och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 oktober 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om fastställande av det datum då beslut 2008/633/RIF om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott får verkan (10506/2015 – C8-0193/2015 – 2015/0807(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2017/C 349/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (10506/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (10506/2015),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0193/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0193/2015),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/633/RIF av den 23 juni 2008 om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (1), särskilt artikel 18.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/633/RIF av den 23 juni 2008 om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (1), särskilt artikel 18.2,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (2),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0287/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0287/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 218, 13.8.2008, s. 129.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0269.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/108 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/108

---

P8_TA(2015)0353

Förslag till ändringsbudget nr 6 till 2015 års allmänna budget – Egna medel: unionens förvaltningsfonder för externa åtgärder – Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation

Europaparlamentets resolution av den 14 oktober 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6 till 2015 års allmänna budget – Egna medel: unionens förvaltningsfonder för externa åtgärder – Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (11695/2015 – C8-0278/2015 – 2015/2150(BUD))

(2017/C 349/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (2),

| — | med beaktande av den ändringsbudget nr 1/2015 som antogs slutgiltigt den 28 april 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ändringsbudget nr 1/2015 som antogs slutgiltigt den 28 april 2015 (3),

| — | med beaktande av de ändringsbudgetar nr 2/2015, nr 3/2015, nr 4/2015 och nr 5/2015 som antogs slutgiltigt den 7 juli 2015 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ändringsbudgetar nr 2/2015, nr 3/2015, nr 4/2015 och nr 5/2015 som antogs slutgiltigt den 7 juli 2015 (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (6),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (7),

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (8),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 6/2015 som kommissionen antog den 15 juli 2015 (COM(2015)0351), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 6/2015 som kommissionen antog den 15 juli 2015 (COM(2015)0351),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 6/2015 som rådet antog den 18 september 2015 och översände till Europaparlamentet samma dag (11695/2015 – C8-0278/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 6/2015 som rådet antog den 18 september 2015 och översände till Europaparlamentet samma dag (11695/2015 – C8-0278/2015),

| — | med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0280/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0280/2015), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 6/2015 avser en översyn av prognoserna för traditionella egna medel, mervärdesskatte- och BNI-underlagen, budgeteringen av de berörda korrigeringarna för Förenade kungariket och finansieringen av dessa korrigeringar. Dessa faktorer för med sig en ändrad fördelning mellan de olika medlemsstaternas bidrag till unionens budget. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 6/2015 avser en översyn av prognoserna för traditionella egna medel, mervärdesskatte- och BNI-underlagen, budgeteringen av de berörda korrigeringarna för Förenade kungariket och finansieringen av dessa korrigeringar. Dessa faktorer för med sig en ändrad fördelning mellan de olika medlemsstaternas bidrag till unionens budget.

| B. | Vidare omfattar förslaget till ändringsbudget nr 6/2015 inrättandet av två nya budgetposter för stödutgifter för förvaltningsfonder som förvaltas av kommissionen på områdena utveckling och samarbete samt utvidgningen, båda med ett symboliskt anslag (p.m.). |
| --- | --- |

B.

Vidare omfattar förslaget till ändringsbudget nr 6/2015 inrättandet av två nya budgetposter för stödutgifter för förvaltningsfonder som förvaltas av kommissionen på områdena utveckling och samarbete samt utvidgningen, båda med ett symboliskt anslag (p.m.).

| C. | Genom förslaget till ändringsbudget nr 6/2015 införs även en ändring i tjänsteförteckningen för Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation, utan att detta innebär några ändringar av det totala antalet tjänster eller av byråns budget. |
| --- | --- |

C.

Genom förslaget till ändringsbudget nr 6/2015 införs även en ändring i tjänsteförteckningen för Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation, utan att detta innebär några ändringar av det totala antalet tjänster eller av byråns budget.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 6/2015, som lagts fram av kommissionen, samt rådets ståndpunkt om detta. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 6/2015, som lagts fram av kommissionen, samt rådets ståndpunkt om detta.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att man jämfört med den ursprungliga budgeten för 2015 kan minska de nationella BNI-baserade bidragen till budgeten med 2,26 miljarder EUR tack vare högre än förväntade inkomster från de traditionella egna medlen (dvs. tullar och sockeravgifter) på 1 133,5 miljoner EUR och budgeteringen av 2014 års överskott via ändringsbudget nr 3/2015. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att man jämfört med den ursprungliga budgeten för 2015 kan minska de nationella BNI-baserade bidragen till budgeten med 2,26 miljarder EUR tack vare högre än förväntade inkomster från de traditionella egna medlen (dvs. tullar och sockeravgifter) på 1 133,5 miljoner EUR och budgeteringen av 2014 års överskott via ändringsbudget nr 3/2015.

| 3. | Europaparlamentet anser att denna tekniska justering på inkomstsidan av unionens budget är sunt baserad på den senaste statistiska utvecklingen och i linje med den överenskomna fördelningen mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att denna tekniska justering på inkomstsidan av unionens budget är sunt baserad på den senaste statistiska utvecklingen och i linje med den överenskomna fördelningen mellan medlemsstaterna.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att inga inslag i förslaget till ändringsbudget nr 6/2015 påverkar utgiftssidan i 2015 års budget, och att dess inverkan på inkomstsidan endast utgörs av en ändring av fördelningen mellan medlemsstaternas bidrag. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att inga inslag i förslaget till ändringsbudget nr 6/2015 påverkar utgiftssidan i 2015 års budget, och att dess inverkan på inkomstsidan endast utgörs av en ändring av fördelningen mellan medlemsstaternas bidrag.

| 5. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 6/2015. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 6/2015.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 6/2015 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 6/2015 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 69, 13.3.2015, s. 1.

(3)  EUT L 190, 17.7.2015, s. 1.

(4)  EUT L 261, 7.10.2015.

(5)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(6)  EUT L 103, 22.4.2015, s. 1.

(7)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(8)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/110 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/110

---

P8_TA(2015)0354

Utnyttjande av flexibilitetsmekanismen för omedelbara budgetåtgärder inom ramen för den europeiska migrationsagendan

Europaparlamentets resolution av den 14 oktober 2015 om förslaget till Europaparlamentet och rådets beslut om tagande i anspråk av flexibilitetsmekanismen för omedelbara budgetåtgärder inom ramen för den europeiska migrationsagendan, i enlighet med punkt 12 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (COM(2015)0486 – C8-0292/2015 – 2015/2253(BUD))

(2017/C 349/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0486 – C8-0292/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0486 – C8-0292/2015),

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (1),

| — | med beaktande av ändringsbudget nr 1/2015, slutgiltigt antagen den 28 april 2015 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsbudget nr 1/2015, slutgiltigt antagen den 28 april 2015 (2),

| — | med beaktande av ändringsbudgetarna nr 2/2015, nr 3/2015, nr 4/2015 och nr 5/2015, slutgiltigt antagna den 7 juli 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsbudgetarna nr 2/2015, nr 3/2015, nr 4/2015 och nr 5/2015, slutgiltigt antagna den 7 juli 2015 (3),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 7/2015 som kommissionen antog den 30 september 2015 (COM(2015)0485), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 7/2015 som kommissionen antog den 30 september 2015 (COM(2015)0485),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4), särskilt artikel 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4), särskilt artikel 11,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (6), särskilt punkt 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (6), särskilt punkt 12,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0290/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0290/2015), och av följande skäl:

| A. | Efter att alla möjligheter att omfördela anslagen under rubrik 3 har undersökts förefaller det vara nödvändigt att utnyttja flexibilitetsmekanismen för åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

A.

Efter att alla möjligheter att omfördela anslagen under rubrik 3 har undersökts förefaller det vara nödvändigt att utnyttja flexibilitetsmekanismen för åtagandebemyndiganden.

| B. | Kommissionen har föreslagit att flexibilitetsmekanismen ska utnyttjas utöver taket för den fleråriga budgetramen för att komplettera finansieringen från Europeiska unionens allmänna budget för 2015 med ett belopp på 66,1 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden för att finansiera åtgärder för att hantera flykting- och migrationskrisen. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen har föreslagit att flexibilitetsmekanismen ska utnyttjas utöver taket för den fleråriga budgetramen för att komplettera finansieringen från Europeiska unionens allmänna budget för 2015 med ett belopp på 66,1 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden för att finansiera åtgärder för att hantera flykting- och migrationskrisen.

| 1. | Europaparlamentet noterar att taket för 2015 i rubrik 3 inte räcker till för att på ett tillfredsställande sätt finansiera viktiga och brådskande prioriteringar för unionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att taket för 2015 i rubrik 3 inte räcker till för att på ett tillfredsställande sätt finansiera viktiga och brådskande prioriteringar för unionen.

| 2. | Europaparlamentet samtycker därför till att flexibilitetsinstrumentet utnyttjas till ett belopp på 66,1 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet samtycker därför till att flexibilitetsinstrumentet utnyttjas till ett belopp på 66,1 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden.

| 3. | Europaparlamentet samtycker dessutom till förslaget att anslå motsvarande belopp i betalningsbemyndiganden, dvs. 52,9 miljoner EUR under 2016 och 13,2 miljoner EUR under 2017. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet samtycker dessutom till förslaget att anslå motsvarande belopp i betalningsbemyndiganden, dvs. 52,9 miljoner EUR under 2016 och 13,2 miljoner EUR under 2017.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att utnyttjandet av detta instrument, enligt punkt 11 i förordningen om den fleråriga budgetramen, på nytt visar på att unionens budget måste vara mer flexibel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att utnyttjandet av detta instrument, enligt punkt 11 i förordningen om den fleråriga budgetramen, på nytt visar på att unionens budget måste vara mer flexibel.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin väletablerade åsikt att betalningar som härrör från åtagandebemyndiganden som tidigare tagits i anspråk via flexibilitetsmekanismen endast kan beaktas utöver betalningstaken. Detta påverkar inte möjligheten att för särskilda budgetposter utnyttja betalningsbemyndiganden via flexibilitetsmekanismen, utan att åtagandebemyndiganden först tagits i anspråk. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar sin väletablerade åsikt att betalningar som härrör från åtagandebemyndiganden som tidigare tagits i anspråk via flexibilitetsmekanismen endast kan beaktas utöver betalningstaken. Detta påverkar inte möjligheten att för särskilda budgetposter utnyttja betalningsbemyndiganden via flexibilitetsmekanismen, utan att åtagandebemyndiganden först tagits i anspråk.

| 6. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 69, 13.3.2015, s. 1.

(2)  EUT L 190, 17.7.2015, s. 1.

(3)  EUT L 261, 7.10.2015.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUT L 103, 22.4.2015, s. 1.

(6)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om tagande i anspråk av flexibilitetsmekanismen för omedelbara budgetåtgärder inom ramen för den europeiska migrationsagendan

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/2248.)

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/112 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/112

---

P8_TA(2015)0355

Förslag till ändringsbudget nr 7/2015: Hantera flyktingkrisen: omedelbara budgetåtgärder inom ramen för den europeiska migrationsagendan

Europaparlamentets resolution av den 14 oktober 2015 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2015 för budgetåret 2015, Flyktingkrisen: omedelbara finanspolitiska åtgärder enligt den europeiska migrationsagendan (12511/2015 – C8-0297/2015 – 2015/2252(BUD))

(2017/C 349/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015, slutgiltigt antagen den 17 december 2014 (2),

| — | med beaktande av ändringsbudget nr 1/2015, slutgiltigt antagen den 28 april 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsbudget nr 1/2015, slutgiltigt antagen den 28 april 2015 (3),

| — | med beaktande av ändringsbudgetarna nr 2/2015, nr 3/2015, nr 4/2015 och nr 5/2015, slutgiltigt antagna den 7 juli 2015 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsbudgetarna nr 2/2015, nr 3/2015, nr 4/2015 och nr 5/2015, slutgiltigt antagna den 7 juli 2015 (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (6),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (7),

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (8),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 7/2015 som kommissionen antog den 30 september 2015 (COM(2015)0485), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 7/2015 som kommissionen antog den 30 september 2015 (COM(2015)0485),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 7/2015 som rådet antog den 8 oktober 2015 och översände till Europaparlamentet samma dag (12511/2015 – C8-0297/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 7/2015 som rådet antog den 8 oktober 2015 och översände till Europaparlamentet samma dag (12511/2015 – C8-0297/2015),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 september 2015 till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet Hantering av flyktingkrisen: omedelbara operativa, budgetära och rättsliga åtgärder enligt den europeiska migrationsagendan (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 september 2015 till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet Hantering av flyktingkrisen: omedelbara operativa, budgetära och rättsliga åtgärder enligt den europeiska migrationsagendan (COM(2015)0490),

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor; |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor;

| — | med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0289/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0289/2015), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 7/2015 syftar till att öka unionens resurser för att hantera den nuvarande flykting- och migrantkrisen, och därmed behandla den nuvarande underfinansieringen i rubrikerna 3 och 4. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 7/2015 syftar till att öka unionens resurser för att hantera den nuvarande flykting- och migrantkrisen, och därmed behandla den nuvarande underfinansieringen i rubrikerna 3 och 4.

| B. | Genom förslaget till ändringsbudget nr 7/2015 förstärks katastrofbiståndet inom ramen för asyl-, migrations- och integrationsfonden och fonden för inre säkerhet med ett sammanlagt belopp av 100 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden, samtidigt som nödvändiga resurser upprätthålls och andra program som finansieras genom asyl-, migrations- och integrationsfonden. |
| --- | --- |

B.

Genom förslaget till ändringsbudget nr 7/2015 förstärks katastrofbiståndet inom ramen för asyl-, migrations- och integrationsfonden och fonden för inre säkerhet med ett sammanlagt belopp av 100 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden, samtidigt som nödvändiga resurser upprätthålls och andra program som finansieras genom asyl-, migrations- och integrationsfonden.

| C. | Förslaget till ändringsbudget nr 7/2015 utökar dessutom antalet tjänster för Frontex, Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) och Europol till totalt 120 samt motsvarande anslag till löner fram till årsslutet med 1,3 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

C.

Förslaget till ändringsbudget nr 7/2015 utökar dessutom antalet tjänster för Frontex, Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) och Europol till totalt 120 samt motsvarande anslag till löner fram till årsslutet med 1,3 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden.

| D. | Genom förslaget till ändringsbudget nr 7/2015 beviljas dessutom ytterligare anslag till det europeiska grannskapsinstrumentet på totalt 300 miljoner EUR. |
| --- | --- |

D.

Genom förslaget till ändringsbudget nr 7/2015 beviljas dessutom ytterligare anslag till det europeiska grannskapsinstrumentet på totalt 300 miljoner EUR.

| E. | Förslaget till ändringsbudget nr 7/2015 utökar dessutom betalningsbemyndigandena för humanitärt bistånd med ett belopp på 55,7 miljoner EUR genom omfördelning. |
| --- | --- |

E.

Förslaget till ändringsbudget nr 7/2015 utökar dessutom betalningsbemyndigandena för humanitärt bistånd med ett belopp på 55,7 miljoner EUR genom omfördelning.

| F. | Förslaget till ändringsbudget nr 7/2015 åtföljs av ett förslag till beslut om tagande i anspråk av flexibilitetsmekanismen för omedelbara budgetåtgärder inom ramen för den europeiska migrationsagendan (COM(2015)0486) med ett belopp på 66,1 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

F.

Förslaget till ändringsbudget nr 7/2015 åtföljs av ett förslag till beslut om tagande i anspråk av flexibilitetsmekanismen för omedelbara budgetåtgärder inom ramen för den europeiska migrationsagendan (COM(2015)0486) med ett belopp på 66,1 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden.

| G. | Ökningen av antalet flyktingar och migranter kunde inte förutses när den fleråriga budgetramen för 2014–2020 antogs, och det kan inte betraktas som ett övergående fenomen och kräver därför mer långsiktiga lösningar, som måste behandlas inom ramen för det kommande årliga budgetförfarandet och översynen av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

G.

Ökningen av antalet flyktingar och migranter kunde inte förutses när den fleråriga budgetramen för 2014–2020 antogs, och det kan inte betraktas som ett övergående fenomen och kräver därför mer långsiktiga lösningar, som måste behandlas inom ramen för det kommande årliga budgetförfarandet och översynen av den fleråriga budgetramen.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 7/2015, som lagts fram av kommissionen, samt rådets ståndpunkt om detta. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 7/2015, som lagts fram av kommissionen, samt rådets ståndpunkt om detta.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens snabba reaktion för att hantera den pågående flyktingkrisen. Parlamentet upprepar att det är redo att agera när det är relevant i enlighet med sitt budgetansvar. Parlamentet påpekar att de föreslagna åtgärderna måste åtföljas av initiativ för att behandla de bakomliggande orsakerna till migrations- och flyktingkrisen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens snabba reaktion för att hantera den pågående flyktingkrisen. Parlamentet upprepar att det är redo att agera när det är relevant i enlighet med sitt budgetansvar. Parlamentet påpekar att de föreslagna åtgärderna måste åtföljas av initiativ för att behandla de bakomliggande orsakerna till migrations- och flyktingkrisen.

| 3. | Europaparlamentet är övertygat om att unionen måste göra mer för att hantera den pågående migrations- och flyktingkrisen och bidra till att stabilisera ursprungsländerna samt bistå transitländerna, eftersom de föreslagna åtgärderna helt klart inte kommer att vara tillräckliga med hänsyn till det totala antalet personer som söker skydd i unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en långsiktig finansieringsplan för hanteringen av migrations- och flyktingkrisen, bland annat sök- och räddningsinsatserna, och att föreslå en översyn av den fleråriga budgetramen i enlighet med detta. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är övertygat om att unionen måste göra mer för att hantera den pågående migrations- och flyktingkrisen och bidra till att stabilisera ursprungsländerna samt bistå transitländerna, eftersom de föreslagna åtgärderna helt klart inte kommer att vara tillräckliga med hänsyn till det totala antalet personer som söker skydd i unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en långsiktig finansieringsplan för hanteringen av migrations- och flyktingkrisen, bland annat sök- och räddningsinsatserna, och att föreslå en översyn av den fleråriga budgetramen i enlighet med detta.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar samtliga institutioners beredvillighet att öka budgetanslagen till migration och asylfrågor mot bakgrund av de uppenbara och brådskande behoven, samt till utrikespolitiska instrument för att bidra till att åtgärda de bakomliggande orsakerna till migrations- och flyktingkrisen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar samtliga institutioners beredvillighet att öka budgetanslagen till migration och asylfrågor mot bakgrund av de uppenbara och brådskande behoven, samt till utrikespolitiska instrument för att bidra till att åtgärda de bakomliggande orsakerna till migrations- och flyktingkrisen.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas åtagande i samband med det informella Europeiska rådet den 23 september 2015 att mobilisera en miljard EUR för att hantera den humanitära situationen för migranter och flyktingar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvidga och öka sitt åtagande att anslå nödvändiga medel även under kommande år. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas åtagande i samband med det informella Europeiska rådet den 23 september 2015 att mobilisera en miljard EUR för att hantera den humanitära situationen för migranter och flyktingar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvidga och öka sitt åtagande att anslå nödvändiga medel även under kommande år.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att denna fråga huvudsakligen måste hanteras i 2016 års budget, och uppmanar rådet att låta sina löften åtföljas av motsvarande anslag i samband med förlikningen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att denna fråga huvudsakligen måste hanteras i 2016 års budget, och uppmanar rådet att låta sina löften åtföljas av motsvarande anslag i samband med förlikningen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar därför bestämt rådet att direkt samtycka till en lämplig budget för 2016, även för rubrikerna 3 och 4, med de anslag som behövs för att hantera den pågående flykting- och migrationskrisen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar därför bestämt rådet att direkt samtycka till en lämplig budget för 2016, även för rubrikerna 3 och 4, med de anslag som behövs för att hantera den pågående flykting- och migrationskrisen.

| 8. | Europaparlamentet påminner kommissionen och rådet om den överenskommelse som nyligen nåddes om en betalningsplan för att föra in EU:s budget på ett hållbart spår igen. Parlamentet noterar att kommissionen inte föreslog några ytterligare allmänna betalningsbemyndiganden i budgeten för 2015 utan ännu en gång endast omfördelade redan befintliga anslag. Parlamentet betonar att detta kan komma att öka belastningen på betalningsbemyndigandena under 2016, vilka kanske inte räcker till för att tillmötesgå de aktuella behoven inom finansiella program i de olika rubrikerna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner kommissionen och rådet om den överenskommelse som nyligen nåddes om en betalningsplan för att föra in EU:s budget på ett hållbart spår igen. Parlamentet noterar att kommissionen inte föreslog några ytterligare allmänna betalningsbemyndiganden i budgeten för 2015 utan ännu en gång endast omfördelade redan befintliga anslag. Parlamentet betonar att detta kan komma att öka belastningen på betalningsbemyndigandena under 2016, vilka kanske inte räcker till för att tillmötesgå de aktuella behoven inom finansiella program i de olika rubrikerna.

| 9. | Europaparlamentet förväntar sig därför att kommissionen i sin ändringsskrivelse nr 2/2016 föreslår en ökning av betalningsbemyndigandena som motsvarar de åtaganden som ingåtts. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet förväntar sig därför att kommissionen i sin ändringsskrivelse nr 2/2016 föreslår en ökning av betalningsbemyndigandena som motsvarar de åtaganden som ingåtts.

| 10. | Europaparlamentet betonar att om det skulle behövas ytterligare förstärkningar under det innevarande året för att hantera migrations- och flyktingkrisen, är parlamentet redo att acceptera en ytterligare mobilisering av de bestämmelser om flexibilitet som föreskrivs i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att om det skulle behövas ytterligare förstärkningar under det innevarande året för att hantera migrations- och flyktingkrisen, är parlamentet redo att acceptera en ytterligare mobilisering av de bestämmelser om flexibilitet som föreskrivs i den fleråriga budgetramen.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar de 120 nya tjänsterna i tjänsteförteckningen för byråerna och förväntar sig att detta beslut också kommer att påverka 2016 års budget liksom budgetarna för de kommande åren. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att lämna uppdaterad och konsoliderad information om byråernas behov före budgetförlikningen. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att föreslå en strategi på medellång och lång sikt för verksamheten vid EU:s byråer och organ för rättsliga och inrikes frågor, dvs. mål, uppdrag, samordning, utveckling av utsatta områden (hot spots) och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar de 120 nya tjänsterna i tjänsteförteckningen för byråerna och förväntar sig att detta beslut också kommer att påverka 2016 års budget liksom budgetarna för de kommande åren. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att lämna uppdaterad och konsoliderad information om byråernas behov före budgetförlikningen. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att föreslå en strategi på medellång och lång sikt för verksamheten vid EU:s byråer och organ för rättsliga och inrikes frågor, dvs. mål, uppdrag, samordning, utveckling av utsatta områden (hot spots) och ekonomiska resurser.

| 12. | Europaparlamentet anser att Easo bör få mer personal än vad som i nuläget föreslås av kommissionen, eftersom kontoret har getts en central roll i genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet, t.ex. i samband med handläggningen av asylansökningar och omplaceringsinsatserna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att Easo bör få mer personal än vad som i nuläget föreslås av kommissionen, eftersom kontoret har getts en central roll i genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet, t.ex. i samband med handläggningen av asylansökningar och omplaceringsinsatserna.

| 13. | Europaparlamentet bekräftar sin beredvillighet att så fort som möjligt anta det förslag till ändringsbudget nr 7/2015 som kommissionen har lagt fram med tanke på ärendets brådskande natur. Parlamentet påpekar att det på grund av ärendets brådskande natur hade begränsad tid för att utarbeta sin ståndpunkt om denna ändringsbudget. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet bekräftar sin beredvillighet att så fort som möjligt anta det förslag till ändringsbudget nr 7/2015 som kommissionen har lagt fram med tanke på ärendets brådskande natur. Parlamentet påpekar att det på grund av ärendets brådskande natur hade begränsad tid för att utarbeta sin ståndpunkt om denna ändringsbudget.

| 14. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 7/2015. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 7/2015.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 7/2015 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 7/2015 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 69, 13.3.2015, s. 1.

(3)  EUT L 190, 17.7.2015, s. 1.

(4)  EUT L 261, 7.10.2015.

(5)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(6)  EUT L 103, 22.4.2015, s. 1.

(7)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(8)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/115

---

P8_TA(2015)0357

Utnämning av den verkställande direktören för Europeiska fonden för strategiska investeringar

Europaparlamentets beslut av den 14 oktober 2015 om förslaget till utnämning av den verkställande direktören för Europeiska fonden för strategiska investeringar (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 349/34)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av förslaget av den 2 oktober 2015 från styrelsen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) om utnämning av Efsis verkställande direktör (C8-0304/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 2 oktober 2015 från styrelsen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) om utnämning av Efsis verkställande direktör (C8-0304/2015),

| — | med beaktande av artikel 7.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (1),

| — | med beaktande av sin arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin arbetsordning,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0292/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0292/2015), och av följande skäl:

| A. | I enlighet med artikel 7.6 i förordning (EU) nr 2015/1017 ska Efsis verkställande direktör och biträdande verkställande direktör utses av Europeiska Investeringsbanken (EIB) efter godkännande av Europaparlamentet och efter ett öppet och transparent urvalsförfarande i enlighet med EIB-förfarandena, under vilket Europaparlamentet i vederbörlig ordning och vid rätt tidpunkt ska informeras om alla etapper. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med artikel 7.6 i förordning (EU) nr 2015/1017 ska Efsis verkställande direktör och biträdande verkställande direktör utses av Europeiska Investeringsbanken (EIB) efter godkännande av Europaparlamentet och efter ett öppet och transparent urvalsförfarande i enlighet med EIB-förfarandena, under vilket Europaparlamentet i vederbörlig ordning och vid rätt tidpunkt ska informeras om alla etapper.

| B. | Den 2 oktober 2015 antog Efsis styrelse ett förslag till utnämning av den verkställande direktören och den biträdande verkställande direktören för Efsi och överlämnade detta förslag till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

B.

Den 2 oktober 2015 antog Efsis styrelse ett förslag till utnämning av den verkställande direktören och den biträdande verkställande direktören för Efsi och överlämnade detta förslag till Europaparlamentet.

| C. | Budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor höll den 13 oktober 2015 en utfrågning med Wilhelm Molterer, den föreslagna kandidaten till befattningen som verkställande direktör för Efsi, där han höll ett inledande anförande och därefter besvarade utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

C.

Budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor höll den 13 oktober 2015 en utfrågning med Wilhelm Molterer, den föreslagna kandidaten till befattningen som verkställande direktör för Efsi, där han höll ett inledande anförande och därefter besvarade utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet godkänner utnämningen av Wilhelm Molterer till befattningen som verkställande direktör för Efsi. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utnämningen av Wilhelm Molterer till befattningen som verkställande direktör för Efsi.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, Europeiska investeringsbanken och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, Europeiska investeringsbanken och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT L 169, 1.7.2015, s. 1.

---

| 17.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/116 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/116

---

P8_TA(2015)0358

Utnämning av den biträdande verkställande direktören för Europeiska fonden för strategiska investeringar

Europaparlamentets beslut av den 14 oktober 2015 om förslaget till utnämning av den biträdande verkställande direktören för Europeiska fonden för strategiska investeringar (C8-0305/2015 – 2015/0902(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 349/35)

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av förslaget av den 2 oktober 2015 från styrelsen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) om utnämning av Efsis biträdande verkställande direktör (C8-0305/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 2 oktober 2015 från styrelsen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) om utnämning av Efsis biträdande verkställande direktör (C8-0305/2015),

| — | med beaktande av artikel 7.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (1),

| — | med beaktande av sin arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin arbetsordning,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0293/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0293/2015), och av följande skäl:

| A. | I enlighet med artikel 7.6 i förordning (EU) nr 2015/1017 ska Efsis verkställande direktör och biträdande verkställande direktör utses av Europeiska investeringsbanken (EIB) efter godkännande av Europaparlamentet och efter ett öppet och transparent urvalsförfarande i enlighet med EIB-förfarandena, under vilket Europaparlamentet i vederbörlig ordning och vid rätt tidpunkt ska informeras om alla etapper. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med artikel 7.6 i förordning (EU) nr 2015/1017 ska Efsis verkställande direktör och biträdande verkställande direktör utses av Europeiska investeringsbanken (EIB) efter godkännande av Europaparlamentet och efter ett öppet och transparent urvalsförfarande i enlighet med EIB-förfarandena, under vilket Europaparlamentet i vederbörlig ordning och vid rätt tidpunkt ska informeras om alla etapper.

| B. | Den 2 oktober 2015 antog Efsis styrelse ett förslag till utnämning av den verkställande direktören och den biträdande verkställande direktören för Efsi och överlämnade detta förslag till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

B.

Den 2 oktober 2015 antog Efsis styrelse ett förslag till utnämning av den verkställande direktören och den biträdande verkställande direktören för Efsi och överlämnade detta förslag till Europaparlamentet.

| C. | Budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor höll den 13 oktober 2015 en utfrågning med Iliyana Tsanova, den föreslagna kandidaten till befattningen som biträdande verkställande direktör för Efsi, där hon höll ett inledande anförande och därefter besvarade utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

C.

Budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor höll den 13 oktober 2015 en utfrågning med Iliyana Tsanova, den föreslagna kandidaten till befattningen som biträdande verkställande direktör för Efsi, där hon höll ett inledande anförande och därefter besvarade utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet godkänner utnämningen av Iliyana Tsanova till befattningen som biträdande verkställande direktör för Efsi. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utnämningen av Iliyana Tsanova till befattningen som biträdande verkställande direktör för Efsi.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, Europeiska investeringsbanken och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, Europeiska investeringsbanken och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT L 169, 1.7.2015, s. 1.

---