# Официален вестник C 322/28 с

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 322 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6028 септември 2017 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 322

Издание на български език

Информация и известия

Година 6028 септември 2017 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Сметна палата |
| 2017/C 322/01 | Годишен доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовата 2016 година, придружен от отговорите на институциите | 1 |
| 2017/C 322/02 | Годишен доклад на Сметната палата относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие (ЕФР) за финансовата 2016 година, придружен от отговорите на Комисията | 281 |

Известие No

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Сметна палата

2017/C 322/01

Годишен доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовата 2016 година, придружен от отговорите на институциите

1

2017/C 322/02

Годишен доклад на Сметната палата относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие (ЕФР) за финансовата 2016 година, придружен от отговорите на Комисията

281

---

©Европейски съюз, 2017 г.За всяко използване или възпроизвеждане на снимките или на другите материали, чиито авторски права не са притежание на Европейския съюз, трябва да бъде поискано разрешение пряко от притежателите на авторските права.

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Сметна палата

| 28.9.2017 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 322/1

---

Image

Съгласно разпоредбите на член 287, параграфи 1 и 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз и член 148, параграф 1 и член 162, параграф 1 от Регламент (EО, Eвратом) No 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) No 1605/2002 на Съвета, и членове 43, 48 и 60 от Регламент (ЕО) No 215/2008 на Съвета от 18 февруари 2008 г. относно Финансовия регламент, приложим за 10-ия европейски фонд за развитие, изменен с Регламент (ЕС) No 567/2014

Сметната палата на Европейския съюз, на заседанието си от 13 юли 2017 г. прие своите

ГОДИШНИ ДОКЛАДИ

за финансовата 2016 година

Докладите, придружени от отговорите на институциите във връзка с констатациите и оценките на Сметната палата, бяха представени на органите по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета и на другите институции.

Членовете на Сметната палата са:

Klaus-Heiner LEHNE (Председател), Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Илиана ИВАНОВА, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINCAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS, Ildikó GÁLL-PELCZ.

ГОДИШЕН ДОКЛАД ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА

(2017/C 322/01)

СЪДЪРЖАНИE

| Общо въведение | 7 |
| --- | --- |

| Глава 1 | — Декларация за достоверност и съпътстваща информация | 9 |
| --- | --- | --- |

Глава 1

| Глава 2 | — Бюджетно и финансово управление | 39 |
| --- | --- | --- |

Глава 2

| Глава 3 | — Постигане на резултати със средствата от бюджета на ЕС | 65 |
| --- | --- | --- |

Глава 3

| Глава 4 | — Приходи | 133 |
| --- | --- | --- |

Глава 4

| Глава 5 | — Конкурентоспособност за растеж и работни места | 149 |
| --- | --- | --- |

Глава 5

| Глава 6 | — Икономическо, социално и териториално сближаване | 165 |
| --- | --- | --- |

Глава 6

| Глава 7 | — Природни ресурси | 205 |
| --- | --- | --- |

Глава 7

| Глава 8 | — Сигурност и гражданство | 241 |
| --- | --- | --- |

Глава 8

| Глава 9 | — Глобална Европа | 251 |
| --- | --- | --- |

Глава 9

| Глава 10 | — Администрация | 269 |
| --- | --- | --- |

Глава 10

---

ВЪВЕДЕНИЕ

| 0.1. | Европейската сметна палата е създадена с Договора за функционирането на Европейския съюз (1) като външен одитор на финансите на ЕС. В това си качество ЕСП действа като независим пазител на финансовите интереси на всички граждани на ЕС, главно като допринася за подобряването на управлението на финансите на ЕС. Повече информация относно работата на Сметната палата може да се намери в нейния отчет за дейността, специалните доклади, обзорните доклади и становищата относно новоприети или изменени законодателни актове на ЕС или други решения с отражение върху финансовото управление (2). |
| --- | --- |

0.1.

Европейската сметна палата е създадена с Договора за функционирането на Европейския съюз (1) като външен одитор на финансите на ЕС. В това си качество ЕСП действа като независим пазител на финансовите интереси на всички граждани на ЕС, главно като допринася за подобряването на управлението на финансите на ЕС. Повече информация относно работата на Сметната палата може да се намери в нейния отчет за дейността, специалните доклади, обзорните доклади и становищата относно новоприети или изменени законодателни актове на ЕС или други решения с отражение върху финансовото управление (2).

| 0.2. | Настоящият годишен доклад е 40-ият пореден доклад относно изпълнението на бюджета на ЕС и обхваща финансовата 2016 година. Отделен годишен доклад е изготвен относно Европейските фондове за развитие. |
| --- | --- |

0.2.

Настоящият годишен доклад е 40-ият пореден доклад относно изпълнението на бюджета на ЕС и обхваща финансовата 2016 година. Отделен годишен доклад е изготвен относно Европейските фондове за развитие.

| 0.3. | Общият бюджет на ЕС се приема ежегодно от Съвета и от Европейския парламент. Изготвеният от ЕСП годишен доклад заедно със специалните доклади представлява основата за провеждане на процедурата за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, при която Парламентът, съгласно препоръката на Съвета, решава дали Европейската комисия е изпълнила по задоволителен начин своите бюджетни задължения. Веднага след публикуването на годишния доклад Сметната палата го изпраща до националните парламенти, Европейския парламент и Съвета. |
| --- | --- |

0.3.

Общият бюджет на ЕС се приема ежегодно от Съвета и от Европейския парламент. Изготвеният от ЕСП годишен доклад заедно със специалните доклади представлява основата за провеждане на процедурата за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, при която Парламентът, съгласно препоръката на Съвета, решава дали Европейската комисия е изпълнила по задоволителен начин своите бюджетни задължения. Веднага след публикуването на годишния доклад Сметната палата го изпраща до националните парламенти, Европейския парламент и Съвета.

| 0.4. | Най-важната част от годишния доклад е декларацията за достоверност на Сметната палата относно надеждността на консолидираните отчети на ЕС и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции (наричани в доклада „редовност на операциите“). Тази декларация се допълва със специфични оценки за всяка основна сфера на действие на ЕС. |
| --- | --- |

0.4.

Най-важната част от годишния доклад е декларацията за достоверност на Сметната палата относно надеждността на консолидираните отчети на ЕС и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции (наричани в доклада „редовност на операциите“). Тази декларация се допълва със специфични оценки за всяка основна сфера на действие на ЕС.

| 0.5. | Настоящият годишен доклад е структуриран по следния начин:






  — | в глава 1 са представени декларацията за достоверност и обобщение на резултатите от одита на Сметната палата относно надеждността на отчетите и редовността на операциите; |
| --- | --- | --- |

0.5.

Настоящият годишен доклад е структуриран по следния начин:

—

в глава 1 са представени декларацията за достоверност и обобщение на резултатите от одита на Сметната палата относно надеждността на отчетите и редовността на операциите;

| — | в глава 2 е представен анализът на бюджетното и финансовото управление, извършен от ЕСП; |
| --- | --- |

—

в глава 2 е представен анализът на бюджетното и финансовото управление, извършен от ЕСП;

| — | глава 3 тази година се фокусира върху рамката на Комисията за отчитане на изпълнението, представя значимите резултати от специалните доклади на Сметната палата от 2016 г. относно изпълнението и анализира изпълнението от страна на Комисията на препоръките, които ЕСП е отправила в няколко специални доклада от предходни години; |
| --- | --- |

—

глава 3 тази година се фокусира върху рамката на Комисията за отчитане на изпълнението, представя значимите резултати от специалните доклади на Сметната палата от 2016 г. относно изпълнението и анализира изпълнението от страна на Комисията на препоръките, които ЕСП е отправила в няколко специални доклада от предходни години;

| — | в глава 4 са представени констатациите на Сметната палата относно приходите на ЕС; |
| --- | --- |

—

в глава 4 са представени констатациите на Сметната палата относно приходите на ЕС;

| — | в глави 5—10 са представени (за основните функции от настоящата многогодишна финансова рамка (МФР
   (3)) резултатите от тестовете на редовността на операциите и от извършената проверка на годишните отчети за дейността, други елементи от системите за вътрешен контрол, както и други механизми за управление. |
| --- | --- |

—

в глави 5—10 са представени (за основните функции от настоящата многогодишна финансова рамка (МФР
   (3)) резултатите от тестовете на редовността на операциите и от извършената проверка на годишните отчети за дейността, други елементи от системите за вътрешен контрол, както и други механизми за управление.

| 0.6. | Тъй като за различните функции от МФР не се изготвят отделни финансови отчети, заключенията за всяка глава не представляват одитни становища. Вместо това в главите на годишния доклад са представени значими въпроси, които са специфични за всяка отделна функция на МФР. |
| --- | --- |

0.6.

Тъй като за различните функции от МФР не се изготвят отделни финансови отчети, заключенията за всяка глава не представляват одитни становища. Вместо това в главите на годишния доклад са представени значими въпроси, които са специфични за всяка отделна функция на МФР.

| 0.7. | Сметната палата се стреми да представя своите констатации и оценки точно и ясно. Невинаги е възможно да се избегне употребата на терминология, специфична за ЕС и неговите политики и бюджет или за областите на счетоводството и одита. На уебсайта на ЕСП е публикуван речник на термините с определения и пояснения на най-често срещаната специализирана терминология (4). Термините от този списък са отпечатани в курсив при първоначалната им употреба във всяка глава. |
| --- | --- |

0.7.

Сметната палата се стреми да представя своите констатации и оценки точно и ясно. Невинаги е възможно да се избегне употребата на терминология, специфична за ЕС и неговите политики и бюджет или за областите на счетоводството и одита. На уебсайта на ЕСП е публикуван речник на термините с определения и пояснения на най-често срещаната специализирана терминология (4). Термините от този списък са отпечатани в курсив при първоначалната им употреба във всяка глава.

| 0.8. | Отговорите на Комисията (или на другите институции и органи на ЕС, ако е приложимо) на изготвените от ЕСП констатации и оценки са представени в настоящия доклад и следва да бъдат взети предвид заедно с него. Въпреки това, като външен одитор, Сметната палата има задължението да докладва своите одитни констатации и да направи съответните заключения, за да предостави независима и безпристрастна оценка относно надеждността на отчетите и редовността на операциите. |
| --- | --- |

0.8.

Отговорите на Комисията (или на другите институции и органи на ЕС, ако е приложимо) на изготвените от ЕСП констатации и оценки са представени в настоящия доклад и следва да бъдат взети предвид заедно с него. Въпреки това, като външен одитор, Сметната палата има задължението да докладва своите одитни констатации и да направи съответните заключения, за да предостави независима и безпристрастна оценка относно надеждността на отчетите и редовността на операциите.

---

(1)  Членове 285—287 (ОВ C 326, 26.10.2012 г., стр. 169—171).

(2)  Публикувани на уебсайта на Сметната палата: www.eca.europa.eu.

(3)  Глава 8 разглежда функция 3 („Сигурност и гражданство“). Анализът на функция 3 не включва изчисляване на процента грешки. Сметната палата не извършва специфична оценка на разходите по функция 6 („Компенсации“) и на разходите извън МФР.

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2016/GLOSSARY_AR_2016_BG.pdf

---

ГЛАВА 1

Декларация за достоверност и съпътстваща информация

СЪДЪРЖАНИЕ

| Декларация за достоверност, предоставена от Сметната палата на Европейския парламент и на Съвета — Доклад на независимия одитор | I‐XXVIII |
| --- | --- |

| Въведение | 1.1‐1.3 |
| --- | --- |

| Ролята на Европейската сметна палата | 1.1‐1.2 |
| --- | --- |

| Извършваните от ЕС разходи са важен инструмент за постигане на целите на политиките | 1.3 |
| --- | --- |

| Надеждност на отчетите — Одитни констатации за финансовата 2016 година | 1.4‐1.7 |
| --- | --- |

| Отчетите не са засегнати от съществени неточности | 1.4‐1.6 |
| --- | --- |

| Основни одитни въпроси | 1.7 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите: приходите и около половината от разходите не са засегнати от съществено ниво на грешки | 1.8‐1.34 |
| --- | --- |

| Резултатите от одита за 2016 г. показват подобрение | 1.9‐1.21 |
| --- | --- |

| Изчисленията на Комисията относно нивата на грешки ... | 1.22‐1.24 |
| --- | --- |

| ... съответстват в голяма степен на констатациите на Сметната палата | 1.25‐1.27 |
| --- | --- |

| Комисията е предоставила данни относно корекциите и събиранията на вземания | 1.28‐1.30 |
| --- | --- |

| Kорекциите и събиранията на вземания се задействат по различни начини | 1.31‐1.32 |
| --- | --- |

| При определени обстоятелства Сметната палата отчита корективните действия при изчисляването на процента грешки | 1.33‐1.34 |
| --- | --- |

| Сметната палата докладва на OLAF случаите на предполагаема измама | 1.35‐1.36 |
| --- | --- |

| Заключения | 1.37‐1.38 |
| --- | --- |

| Одитни резултати | 1.38 |
| --- | --- |

| Приложение 1.1 — | Подход и методология на одита |
| --- | --- |

Приложение 1.1 —

| Приложение 1.2 — | Честота на откритите грешки в одитната извадка за 2016 г. |
| --- | --- |

Приложение 1.2 —

| ДЕКЛАРАЦИЯ ЗА ДОСТОВЕРНОСТ, ПРЕДОСТАВЕНА ОТ СМЕТНАТА ПАЛАТА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА — ДОКЛАД НА НЕЗАВИСИМИЯ ОДИТОР |
| --- |
| Становище |
| I. | Сметната палата извърши одит на:






  а) | консолидираните отчети на Европейския съюз, които се състоят от консолидирани финансови отчети (1) и отчети за изпълнението на бюджета (2) за финансовата година, приключила на 31 декември 2016 г., одобрени от Комисията на 26 юни 2017 г.; и |

ДЕКЛАРАЦИЯ ЗА ДОСТОВЕРНОСТ, ПРЕДОСТАВЕНА ОТ СМЕТНАТА ПАЛАТА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА — ДОКЛАД НА НЕЗАВИСИМИЯ ОДИТОР

Становище

I.

Сметната палата извърши одит на:

а)

консолидираните отчети на Европейския съюз, които се състоят от консолидирани финансови отчети (1) и отчети за изпълнението на бюджета (2) за финансовата година, приключила на 31 декември 2016 г., одобрени от Комисията на 26 юни 2017 г.; и

| б) | законосъобразността и редовността на операциите, свързани с тези отчети, съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). |
| --- | --- |

б)

законосъобразността и редовността на операциите, свързани с тези отчети, съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

Надеждност на отчетите

Становище относно надеждността на отчетите

| II. | Сметната палата счита, че консолидираните отчети на Европейския съюз (ЕС) за годината, приключила на 31 декември 2016 г., дават вярна представа във всички съществени аспекти за финансовото състояние на Европейския съюз към 31 декември 2016 г., както и за резултатите от неговите операции, паричните потоци за приключилата на тази дата финансова година и промените в нетните активи, в съответствие с Финансовия регламент и счетоводните правила, основаващи се на международно признати счетоводни стандарти за публичния сектор. |
| --- | --- |

II.

Сметната палата счита, че консолидираните отчети на Европейския съюз (ЕС) за годината, приключила на 31 декември 2016 г., дават вярна представа във всички съществени аспекти за финансовото състояние на Европейския съюз към 31 декември 2016 г., както и за резултатите от неговите операции, паричните потоци за приключилата на тази дата финансова година и промените в нетните активи, в съответствие с Финансовия регламент и счетоводните правила, основаващи се на международно признати счетоводни стандарти за публичния сектор.

Законосъобразност и редовност на операциите, свързани с отчетите

Приходи

Становище относно законосъобразността и редовността на приходите, свързани с отчетите

| III. | Сметната палата счита, че свързаните с отчетите приходи за годината, приключила на 31 декември 2016 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти. |
| --- | --- |

III.

Сметната палата счита, че свързаните с отчетите приходи за годината, приключила на 31 декември 2016 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти.

Плащания

Становище с резерви относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания

| IV. | С изключение на последиците от въпросите, описани в основанието за изразяване на становище с резерви относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания, Сметната палата счита, че свързаните с отчетите плащания за годината, приключила на 31 декември 2016 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти. |
| --- | --- |

IV.

С изключение на последиците от въпросите, описани в основанието за изразяване на становище с резерви относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания, Сметната палата счита, че свързаните с отчетите плащания за годината, приключила на 31 декември 2016 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти.

Основание за изразяване на становище

| V. | Сметната палата извърши своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (IFAC) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ). Отговорностите на Сметната палата съгласно тези стандарти са описани подробно в раздела „Отговорности на одитора“ от доклада на ЕСП. Сметната палата е независима институция по смисъла на Етичния кодекс на професионалните счетоводители, публикуван от Съвета за международни етични стандарти на счетоводителите (СМЕСС), и също така се подчинява на етични изисквания, приложими към извършвания от нея одит. ЕСП е изпълнила своите етични задължения в съответствие с тези изисквания и с Кодекса на СМЕСС. Считаме, че събраните одитни данни са достатъчни и подходящи за обосноваване на нашето становище. |
| --- | --- |

V.

Сметната палата извърши своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (IFAC) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ). Отговорностите на Сметната палата съгласно тези стандарти са описани подробно в раздела „Отговорности на одитора“ от доклада на ЕСП. Сметната палата е независима институция по смисъла на Етичния кодекс на професионалните счетоводители, публикуван от Съвета за международни етични стандарти на счетоводителите (СМЕСС), и също така се подчинява на етични изисквания, приложими към извършвания от нея одит. ЕСП е изпълнила своите етични задължения в съответствие с тези изисквания и с Кодекса на СМЕСС. Считаме, че събраните одитни данни са достатъчни и подходящи за обосноваване на нашето становище.

Основание за изразяване на становище с резерви относно законосъобразността и редовността на плащанията, свързани с отчетите

| VI. | Разходите, извършени през 2016 г. и свързани с принципа на възстановяване на средства (3), са засегнати съществено от грешки. Сметната палата изчислява процента грешки за плащанията, свързани с отчетите, на 4,8  %. Изчисленият общ процент грешки (3,1  %) продължава да надхвърля установения от нас праг на същественост, но не е широко разпространен. Изплатените средства, свързани с права за получаване на плащане, не са засегнати от съществено ниво на грешки (4). Нашето общо заключение се потвърждава от анализа на Комисията относно изложените на риск суми, представен в нейния годишен доклад за управление и изпълнение на бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

VI.

Разходите, извършени през 2016 г. и свързани с принципа на възстановяване на средства (3), са засегнати съществено от грешки. Сметната палата изчислява процента грешки за плащанията, свързани с отчетите, на 4,8  %. Изчисленият общ процент грешки (3,1  %) продължава да надхвърля установения от нас праг на същественост, но не е широко разпространен. Изплатените средства, свързани с права за получаване на плащане, не са засегнати от съществено ниво на грешки (4). Нашето общо заключение се потвърждава от анализа на Комисията относно изложените на риск суми, представен в нейния годишен доклад за управление и изпълнение на бюджета на ЕС.

Основни одитни въпроси

| VII. | Според нашата професионална преценка основни одитни въпроси са тези, които имат най-голямо значение при извършването на одита на консолидираните отчети за текущия период. Тези въпроси са разгледани общо в контекста на одита на консолидираните отчети и при изготвянето на нашето становище относно отчетите. Сметната палата не предоставя отделно становище по тях. |
| --- | --- |

VII.

Според нашата професионална преценка основни одитни въпроси са тези, които имат най-голямо значение при извършването на одита на консолидираните отчети за текущия период. Тези въпроси са разгледани общо в контекста на одита на консолидираните отчети и при изготвянето на нашето становище относно отчетите. Сметната палата не предоставя отделно становище по тях.

Сметната палата извърши оценка на провизиите за пенсии и други надбавки за служителите, представени в отчетите

| VIII. | В края на 2016 г. счетоводният баланс на ЕС включва пенсии и други надбавки за служителите в размер на 67,2  млрд. евро. Това е един от най-големите пасиви в счетоводния баланс, представляващ почти една трета от общия размер на пасивите за 2016 г. (234,8  млрд. евро). |
| --- | --- |

VIII.

В края на 2016 г. счетоводният баланс на ЕС включва пенсии и други надбавки за служителите в размер на 67,2  млрд. евро. Това е един от най-големите пасиви в счетоводния баланс, представляващ почти една трета от общия размер на пасивите за 2016 г. (234,8  млрд. евро).

| IX. | По-голямата част от провизиите за пенсии и други надбавки за служители (58,7  млрд. евро) са свързани с пенсионноосигурителната схема за длъжностните лица и другите служители на Европейския съюз. Тези пенсионни задължения обхващат „дефинирания доход“, гарантиран от член 83 от Правилника за длъжностните лица на Европейския съюз (Правилника за персонала) и член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз. Пасивите, вписани в отчетите, представляват сумата, която би била включена в пенсионен фонд, ако такъв беше създаден за изплащане на средствата, свързани със задълженията по настоящите пенсии за осигурителен стаж (5). Освен пенсиите за осигурителен стаж те включват и пенсиите за инвалидност и наследствените пенсии за преживелия съпруг и/или сираците на длъжностни лица на ЕС. В съответствие с член 83 от Правилника за длъжностните лица надбавките от пенсионноосигурителната схема се изплащат от бюджета на ЕС, като държавите членки съвместно гарантират изплащането им, а длъжностните лица участват във финансирането на една трета от пенсионноосигурителната схема. |
| --- | --- |

IX.

По-голямата част от провизиите за пенсии и други надбавки за служители (58,7  млрд. евро) са свързани с пенсионноосигурителната схема за длъжностните лица и другите служители на Европейския съюз. Тези пенсионни задължения обхващат „дефинирания доход“, гарантиран от член 83 от Правилника за длъжностните лица на Европейския съюз (Правилника за персонала) и член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз. Пасивите, вписани в отчетите, представляват сумата, която би била включена в пенсионен фонд, ако такъв беше създаден за изплащане на средствата, свързани със задълженията по настоящите пенсии за осигурителен стаж (5). Освен пенсиите за осигурителен стаж те включват и пенсиите за инвалидност и наследствените пенсии за преживелия съпруг и/или сираците на длъжностни лица на ЕС. В съответствие с член 83 от Правилника за длъжностните лица надбавките от пенсионноосигурителната схема се изплащат от бюджета на ЕС, като държавите членки съвместно гарантират изплащането им, а длъжностните лица участват във финансирането на една трета от пенсионноосигурителната схема.

| X. | Тази пенсионноосигурителна схема представлява задължителна професионална пенсионноосигурителна схема за служители на ЕС, съгласно която вноските от служителите и тези от институциите и органите, които са ги наели на работа, се използват за финансиране на бъдещи пенсионни права. Тя е замислена така, че чрез корекции на ставката за участие в схемата и на възрастта за пенсиониране да бъде по подразбиране в актюерски баланс. Броят и разнообразието на параметрите, използвани за изчисляване на дългосрочната прогноза на пенсионните разходи, говорят за актюерския характер на това изчисление, което в крайна сметка се извършва от Евростат на годишна основа. |
| --- | --- |

X.

Тази пенсионноосигурителна схема представлява задължителна професионална пенсионноосигурителна схема за служители на ЕС, съгласно която вноските от служителите и тези от институциите и органите, които са ги наели на работа, се използват за финансиране на бъдещи пенсионни права. Тя е замислена така, че чрез корекции на ставката за участие в схемата и на възрастта за пенсиониране да бъде по подразбиране в актюерски баланс. Броят и разнообразието на параметрите, използвани за изчисляване на дългосрочната прогноза на пенсионните разходи, говорят за актюерския характер на това изчисление, което в крайна сметка се извършва от Евростат на годишна основа.

| XI. | По време на одита Сметната палата извърши оценка на актюерските допускания и свързаното с тях остойностяване на провизиите за пенсии. Сметната палата провери цифровите данни, актюерските параметри, изчисляването на провизията, както и представянето на консолидирания счетоводен баланс и бележките към консолидираните финансови отчети. При извършения от Сметната палата одит на справедливата стойност на провизиите бяха установени някои непълноти и неточности в съответната първична база данни, които обаче не оказват съществено въздействие върху консолидираните отчети на ЕС. Както е посочено в бележка 2.9 от консолидираните финансови отчети, Комисията ще предприеме допълнителни стъпки за подобряване на своите процедури, използвани за изчисляване на социалните придобивки на служителите. Сметната палата ще продължи да проследява тези процеси. |
| --- | --- |

XI.

По време на одита Сметната палата извърши оценка на актюерските допускания и свързаното с тях остойностяване на провизиите за пенсии. Сметната палата провери цифровите данни, актюерските параметри, изчисляването на провизията, както и представянето на консолидирания счетоводен баланс и бележките към консолидираните финансови отчети. При извършения от Сметната палата одит на справедливата стойност на провизиите бяха установени някои непълноти и неточности в съответната първична база данни, които обаче не оказват съществено въздействие върху консолидираните отчети на ЕС. Както е посочено в бележка 2.9 от консолидираните финансови отчети, Комисията ще предприеме допълнителни стъпки за подобряване на своите процедури, използвани за изчисляване на социалните придобивки на служителите. Сметната палата ще продължи да проследява тези процеси.

Сметната палата извърши оценка на начислените разходи, представени в отчетите

| XII. | В края на 2016 г. Комисията е изчислила, че извършените допустими разходи, дължими на бенефициентите, но все още неотчетени пред нея, са в размер на 102 млрд. евро (в края на 2015 г.: 106 млрд. евро). Те са отразени като начислени разходи. |
| --- | --- |

XII.

В края на 2016 г. Комисията е изчислила, че извършените допустими разходи, дължими на бенефициентите, но все още неотчетени пред нея, са в размер на 102 млрд. евро (в края на 2015 г.: 106 млрд. евро). Те са отразени като начислени разходи.

| XIII. | По отношение на крайногодишните разчети Сметната палата провери методологията и системите за контрол, прилагани в основните генерални дирекции. Формирахме извадки от фактури и авансови плащания и направихме проверка на тези елементи с оглед оценка на риска от неточности в данните за начислените разходи. Бяха поискани допълнителни пояснения от счетоводните служби на Комисията във връзка с приложените общи методи, и по-специално по отношение на новия метод, използван в областта „Сближаване“ за програмния период 2014—2020 г. |
| --- | --- |

XIII.

По отношение на крайногодишните разчети Сметната палата провери методологията и системите за контрол, прилагани в основните генерални дирекции. Формирахме извадки от фактури и авансови плащания и направихме проверка на тези елементи с оглед оценка на риска от неточности в данните за начислените разходи. Бяха поискани допълнителни пояснения от счетоводните служби на Комисията във връзка с приложените общи методи, и по-специално по отношение на новия метод, използван в областта „Сближаване“ за програмния период 2014—2020 г.

| XIV. | Въз основа на извършената проверка можем да заключим, че общият размер на начислените разходи в окончателния консолидиран счетоводен баланс е представен вярно за основните генерални дирекции. В някои по-малки генерални дирекции обаче Сметната палата установи системни слабости, отнасящи се до данните в края на годината. В тази връзка Комисията разработи план за действие. |
| --- | --- |

XIV.

Въз основа на извършената проверка можем да заключим, че общият размер на начислените разходи в окончателния консолидиран счетоводен баланс е представен вярно за основните генерални дирекции. В някои по-малки генерални дирекции обаче Сметната палата установи системни слабости, отнасящи се до данните в края на годината. В тази връзка Комисията разработи план за действие.

ЕСП потърси допълнителна информация от Комисията за целите на оценката на финансовите инструменти при споделено управление

| XV. | Органите в държавите членки прехвърлят част от авансираното от Комисията финансиране към финансови инструменти, които се изпълняват под формата на заеми, капиталови инструменти или гаранции. |
| --- | --- |

XV.

Органите в държавите членки прехвърлят част от авансираното от Комисията финансиране към финансови инструменти, които се изпълняват под формата на заеми, капиталови инструменти или гаранции.

| XVI. | Законодателството на ЕС по отношение на многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2007—2013 г. не задължаваше тези органи да изготвят периодични справки относно държаните в инструментите средства в такъв срок, който да е съобразен с изготвянето на отчетите. Ето защо Комисията правеше приблизителна оценка на използването на авансовите плащания въз основа на последния наличен доклад (в случая — доклад от края на 2015 г.), като приемаше, че средствата ще бъдат използвани изцяло и равномерно през периода на функциониране на инструментите (първоначално до 31 декември 2015 г., но удължен по-късно до 31 март 2017 г.). Сметната палата отбелязва, че въпреки нейните констатации за използването на финансови инструменти през 2016 г. извън периода на допустимост (вж. глава 6, точки 6.20 и 6.21), Комисията не е предприела стъпки за събиране на неправомерно изплатените суми. Следователно представянето в счетоводния баланс и бележка 2.5 от консолидираните финансови отчети отразява позицията на Комисията. |
| --- | --- |

XVI.

Законодателството на ЕС по отношение на многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2007—2013 г. не задължаваше тези органи да изготвят периодични справки относно държаните в инструментите средства в такъв срок, който да е съобразен с изготвянето на отчетите. Ето защо Комисията правеше приблизителна оценка на използването на авансовите плащания въз основа на последния наличен доклад (в случая — доклад от края на 2015 г.), като приемаше, че средствата ще бъдат използвани изцяло и равномерно през периода на функциониране на инструментите (първоначално до 31 декември 2015 г., но удължен по-късно до 31 март 2017 г.). Сметната палата отбелязва, че въпреки нейните констатации за използването на финансови инструменти през 2016 г. извън периода на допустимост (вж. глава 6, точки 6.20 и 6.21), Комисията не е предприела стъпки за събиране на неправомерно изплатените суми. Следователно представянето в счетоводния баланс и бележка 2.5 от консолидираните финансови отчети отразява позицията на Комисията.

| XVII. | При МФР за периода 2014—2020 г. във всяка заявка за възстановяване на разходи органите трябва да предоставят информация относно авансовите плащания към финансови инструменти и средствата, които са изплатили на крайните бенефициенти. Въз основа на тази информация се изчислява прогнозна стойност, която се вписва в отчетите за периода от датата на последната получена заявка за разходи до края на годината. |
| --- | --- |

XVII.

При МФР за периода 2014—2020 г. във всяка заявка за възстановяване на разходи органите трябва да предоставят информация относно авансовите плащания към финансови инструменти и средствата, които са изплатили на крайните бенефициенти. Въз основа на тази информация се изчислява прогнозна стойност, която се вписва в отчетите за периода от датата на последната получена заявка за разходи до края на годината.

| XVIII. | Сметната палата разгледа прилаганата процедура за признаване на съответното авансово финансиране и счита, че сумата в счетоводния баланс е представена достоверно. |
| --- | --- |

XVIII.

Сметната палата разгледа прилаганата процедура за признаване на съответното авансово финансиране и счита, че сумата в счетоводния баланс е представена достоверно.

Други въпроси

| XIX. | Ръководството носи отговорност по отношение на информацията, попадаща под рубриката „Друга информация“. Тя включва „Обсъждане и анализ на финансовите отчети“, но не и консолидираните отчети, нито нашия одитен доклад. Становището на Сметната палата относно консолидираните отчети не обхваща останалата информация и поради това ЕСП не формулира заключение за достоверност. В контекста на извършения одит на консолидираните отчети отговорността на ЕСП е да проучи останалата информация и по този начин да прецени дали тя не показва съществено несъответствие с консолидираните отчети или с данните, получени от Сметната палата по време на одита, или дали в друго отношение тя не съдържа съществени неточности. Ако въз основа на своята дейност Сметната палата установи, че по отношение на останалата информация са налице съществени неточности, тя е длъжна да оповести този факт. В тази връзка Сметната палата счита, че няма съществени неточности. |
| --- | --- |

XIX.

Ръководството носи отговорност по отношение на информацията, попадаща под рубриката „Друга информация“. Тя включва „Обсъждане и анализ на финансовите отчети“, но не и консолидираните отчети, нито нашия одитен доклад. Становището на Сметната палата относно консолидираните отчети не обхваща останалата информация и поради това ЕСП не формулира заключение за достоверност. В контекста на извършения одит на консолидираните отчети отговорността на ЕСП е да проучи останалата информация и по този начин да прецени дали тя не показва съществено несъответствие с консолидираните отчети или с данните, получени от Сметната палата по време на одита, или дали в друго отношение тя не съдържа съществени неточности. Ако въз основа на своята дейност Сметната палата установи, че по отношение на останалата информация са налице съществени неточности, тя е длъжна да оповести този факт. В тази връзка Сметната палата счита, че няма съществени неточности.

Отговорности на ръководството

| XX. | Съгласно членове 310—325 от ДФЕС и Финансовия регламент ръководството отговаря за изготвянето и представянето на консолидираните отчети на Европейския съюз въз основа на международно признати счетоводни стандарти за публичния сектор, както и за законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. Тази отговорност включва разработване, въвеждане и поддържане на система за вътрешен контрол, необходима за изготвянето и представянето на финансовите отчети, с цел те да не съдържат съществени неточности, независимо дали същите произтичат от измами, или от грешки. Ръководството също така отговаря за осигуряване на съответствие на дейностите, финансовите операции и отразената във финансовите отчети информация с приложимата нормативна уредба. Комисията носи крайната отговорност за законосъобразността и редовността на операциите, свързани с отчетите на Европейския съюз (член 317 от ДФЕС). |
| --- | --- |

XX.

Съгласно членове 310—325 от ДФЕС и Финансовия регламент ръководството отговаря за изготвянето и представянето на консолидираните отчети на Европейския съюз въз основа на международно признати счетоводни стандарти за публичния сектор, както и за законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. Тази отговорност включва разработване, въвеждане и поддържане на система за вътрешен контрол, необходима за изготвянето и представянето на финансовите отчети, с цел те да не съдържат съществени неточности, независимо дали същите произтичат от измами, или от грешки. Ръководството също така отговаря за осигуряване на съответствие на дейностите, финансовите операции и отразената във финансовите отчети информация с приложимата нормативна уредба. Комисията носи крайната отговорност за законосъобразността и редовността на операциите, свързани с отчетите на Европейския съюз (член 317 от ДФЕС).

| XXI. | При изготвянето на консолидираните отчети ръководството следва да извърши оценка на способността на ЕС да продължи да работи като действащо предприятие, да оповестява, ако е приложимо, информация, свързана с принципа на действащо предприятие, и да използва счетоводна отчетност на база принципа на действащо предприятие. |
| --- | --- |

XXI.

При изготвянето на консолидираните отчети ръководството следва да извърши оценка на способността на ЕС да продължи да работи като действащо предприятие, да оповестява, ако е приложимо, информация, свързана с принципа на действащо предприятие, и да използва счетоводна отчетност на база принципа на действащо предприятие.

| XXII. | Комисията отговаря за контрола върху процедурата за финансово отчитане на ЕС. |
| --- | --- |

XXII.

Комисията отговаря за контрола върху процедурата за финансово отчитане на ЕС.

Отговорност на одитора за извършване на одит на консолидираните отчети и на операциите, свързани с тях

| XXIII. | Целта на Сметната палата е да получи достатъчна увереност, че консолидираните отчети на Европейския съюз не са засегнати от съществени неточности и че свързаните с тях операции са законосъобразни и редовни. Въз основа на извършения одит Сметната палата също така следва да представи на Европейския парламент и на Съвета във връзка с изпълнението на бюджета декларация за достоверност относно надеждността на отчетите, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. „Достатъчна увереност“ означава високо ниво на увереност, но това не представлява гаранция, че при одита винаги ще бъдат разкривани евентуалните съществени неточности или несъответствия с приложимата нормативна уредба, които могат да се дължат на измами или на грешки. Тези неточности или несъответствия се считат за съществени, ако може разумно да се очаква, че индивидуално или взети заедно могат да повлияят на икономическите решения, които потребителите ще вземат въз основа на тези консолидирани отчети. |
| --- | --- |

XXIII.

Целта на Сметната палата е да получи достатъчна увереност, че консолидираните отчети на Европейския съюз не са засегнати от съществени неточности и че свързаните с тях операции са законосъобразни и редовни. Въз основа на извършения одит Сметната палата също така следва да представи на Европейския парламент и на Съвета във връзка с изпълнението на бюджета декларация за достоверност относно надеждността на отчетите, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. „Достатъчна увереност“ означава високо ниво на увереност, но това не представлява гаранция, че при одита винаги ще бъдат разкривани евентуалните съществени неточности или несъответствия с приложимата нормативна уредба, които могат да се дължат на измами или на грешки. Тези неточности или несъответствия се считат за съществени, ако може разумно да се очаква, че индивидуално или взети заедно могат да повлияят на икономическите решения, които потребителите ще вземат въз основа на тези консолидирани отчети.

| XXIV. | В областта на приходите Сметната палата извършва проверка на собствените ресурси от данъка върху добавената стойност и от брутния национален доход, като приема за своя отправна точка съответните макроикономически агрегати, въз основа на които са направени изчисленията, и прави оценка на системите на Комисията за обработка на данните до получаването на вноските от държавите членки и вписването им в консолидираните отчети. По отношение на традиционните собствени ресурси Сметната палата проверява счетоводната документация на митническите органи и анализира потоците от мита, докато съответните суми бъдат получени от Комисията и вписани в сметките. |
| --- | --- |

XXIV.

В областта на приходите Сметната палата извършва проверка на собствените ресурси от данъка върху добавената стойност и от брутния национален доход, като приема за своя отправна точка съответните макроикономически агрегати, въз основа на които са направени изчисленията, и прави оценка на системите на Комисията за обработка на данните до получаването на вноските от държавите членки и вписването им в консолидираните отчети. По отношение на традиционните собствени ресурси Сметната палата проверява счетоводната документация на митническите органи и анализира потоците от мита, докато съответните суми бъдат получени от Комисията и вписани в сметките.

| XXV. | В областта на разходите Сметната палата проверява операциите по извършване на плащания, след като разходите са били извършени, вписани и приети. Тази проверка включва всички категории плащания (включително извършените за закупуване на активи), които са различни от авансовите плащания, към момента на тяхното извършване. Проверката на авансовите плащания се извършва, когато получателят на тези средства представи основание за правилното им използване, а съответната институция или орган приемат това основание и уравнят авансовото плащане през същата година или по-късно. |
| --- | --- |

XXV.

В областта на разходите Сметната палата проверява операциите по извършване на плащания, след като разходите са били извършени, вписани и приети. Тази проверка включва всички категории плащания (включително извършените за закупуване на активи), които са различни от авансовите плащания, към момента на тяхното извършване. Проверката на авансовите плащания се извършва, когато получателят на тези средства представи основание за правилното им използване, а съответната институция или орган приемат това основание и уравнят авансовото плащане през същата година или по-късно.

| XXVI. | В съответствие с МОС и МСВОИ през цялото времетраене на извършването на одита ЕСП упражнява професионална преценка и поддържа отношение на професионален скептицизъм. Сметната палата също така:






  — | Идентифицира и оценява рисковете от съществени неточности в консолидираните отчети или съществено несъответствие на операциите с изискванията на правната рамка на Европейския съюз, независимо дали това се дължи на измами. или на грешки; разработва и изпълнява одитни процедури в отговор на тези рискове и получава одитни доказателства, които са достатъчни и подходящи като база за предоставяните от нея становища. Рискът да не бъдат разкрити съществени неточности или несъответствия, произтичащи от измами, е по-голям от риска, произтичащ от грешки, тъй като измамата може да включва тайно споразумение, фалшификация, преднамерен пропуск, неточно представяне на информация или пренебрегване на вътрешния контрол. |
| --- | --- | --- |

XXVI.

В съответствие с МОС и МСВОИ през цялото времетраене на извършването на одита ЕСП упражнява професионална преценка и поддържа отношение на професионален скептицизъм. Сметната палата също така:

—

Идентифицира и оценява рисковете от съществени неточности в консолидираните отчети или съществено несъответствие на операциите с изискванията на правната рамка на Европейския съюз, независимо дали това се дължи на измами. или на грешки; разработва и изпълнява одитни процедури в отговор на тези рискове и получава одитни доказателства, които са достатъчни и подходящи като база за предоставяните от нея становища. Рискът да не бъдат разкрити съществени неточности или несъответствия, произтичащи от измами, е по-голям от риска, произтичащ от грешки, тъй като измамата може да включва тайно споразумение, фалшификация, преднамерен пропуск, неточно представяне на информация или пренебрегване на вътрешния контрол.

| — | Запознава се с вътрешния контрол, свързан с конкретния одит, с оглед разработване на подходящи за обстоятелствата одитни процедури, но не с цел изразяване на становище относно ефективността на вътрешния контрол. |
| --- | --- |

—

Запознава се с вътрешния контрол, свързан с конкретния одит, с оглед разработване на подходящи за обстоятелствата одитни процедури, но не с цел изразяване на становище относно ефективността на вътрешния контрол.

| — | Прави оценка на уместността на използваните счетоводни политики и на основателността на счетоводните разчети и свързаните с тях оповестявания, направени от ръководството. |
| --- | --- |

—

Прави оценка на уместността на използваните счетоводни политики и на основателността на счетоводните разчети и свързаните с тях оповестявания, направени от ръководството.

| — | Формулира заключение относно уместността на използването от ръководството на счетоводно отчитане на база действащо предприятие и, въз основа на получените одитни доказателства, заключава дали е налице съществена несигурност, свързана със събития или условия, които могат да породят значими съмнения относно способността на организацията да продължи да функционира като действащо предприятие. Ако ЕСП заключи, че е налице съществена несигурност, тя трябва да обърне внимание в своя одитен доклад на свързаните с това оповестявания в консолидираните отчети или, в случай че тези оповестявания са недостатъчни, да измени своето становище. Заключенията на Сметната палата се основават на одитни доказателства, получени до датата на изготвяне на одитния доклад. Бъдещи събития или условия обаче могат да принудят предприятието да преустанови съществуването си като действащо предприятие. |
| --- | --- |

—

Формулира заключение относно уместността на използването от ръководството на счетоводно отчитане на база действащо предприятие и, въз основа на получените одитни доказателства, заключава дали е налице съществена несигурност, свързана със събития или условия, които могат да породят значими съмнения относно способността на организацията да продължи да функционира като действащо предприятие. Ако ЕСП заключи, че е налице съществена несигурност, тя трябва да обърне внимание в своя одитен доклад на свързаните с това оповестявания в консолидираните отчети или, в случай че тези оповестявания са недостатъчни, да измени своето становище. Заключенията на Сметната палата се основават на одитни доказателства, получени до датата на изготвяне на одитния доклад. Бъдещи събития или условия обаче могат да принудят предприятието да преустанови съществуването си като действащо предприятие.

| — | Оценява цялостното представяне, структурата и съдържанието на консолидираните отчети, в т.ч. оповестяванията, както и дали консолидираните отчети представят съответните операции и събития по достоверен начин. |
| --- | --- |

—

Оценява цялостното представяне, структурата и съдържанието на консолидираните отчети, в т.ч. оповестяванията, както и дали консолидираните отчети представят съответните операции и събития по достоверен начин.

| — | Получава достатъчни и уместни одитни доказателства във връзка с финансовата информация относно организациите в рамките на консолидирания обхват на Европейския съюз, за да изрази становище относно консолидираните отчети и свързаните с тях операции. Сметната палата носи отговорност за управлението, контрола и изпълнението на одита. Тя единствена носи отговорност за изразеното от нея одитно становище. |
| --- | --- |

—

Получава достатъчни и уместни одитни доказателства във връзка с финансовата информация относно организациите в рамките на консолидирания обхват на Европейския съюз, за да изрази становище относно консолидираните отчети и свързаните с тях операции. Сметната палата носи отговорност за управлението, контрола и изпълнението на одита. Тя единствена носи отговорност за изразеното от нея одитно становище.

| XXVII. | Наред с други въпроси Сметната палата информира ръководството относно планирания обхват и график на одита и значимите одитни констатации, включително относно евентуалните значителни недостатъци на вътрешния контрол, установени по време на одита. |
| --- | --- |

XXVII.

Наред с други въпроси Сметната палата информира ръководството относно планирания обхват и график на одита и значимите одитни констатации, включително относно евентуалните значителни недостатъци на вътрешния контрол, установени по време на одита.

| XXVIII. | По отношение на въпросите, разисквани с Комисията и други одитирани организации, Сметната палата определя кои от тях са от най-голямо значение при одита на консолидираните отчети за настоящия период и следователно са основни одитни въпроси. Сметната палата описва тези въпроси в своя одитен доклад, освен в случай че по силата на действащ закон или регламент се забранява публично оповестяване на въпроса или когато в изключително редки случаи бъде взето решение, че даден въпрос не трябва да бъде упоменат в доклада на ЕСП, тъй като основателно може да се очаква неблагоприятните последствия от оповестяването на тази информация да бъдат повече от ползите за обществения интерес. |
| --- | --- |

XXVIII.

По отношение на въпросите, разисквани с Комисията и други одитирани организации, Сметната палата определя кои от тях са от най-голямо значение при одита на консолидираните отчети за настоящия период и следователно са основни одитни въпроси. Сметната палата описва тези въпроси в своя одитен доклад, освен в случай че по силата на действащ закон или регламент се забранява публично оповестяване на въпроса или когато в изключително редки случаи бъде взето решение, че даден въпрос не трябва да бъде упоменат в доклада на ЕСП, тъй като основателно може да се очаква неблагоприятните последствия от оповестяването на тази информация да бъдат повече от ползите за обществения интерес.

13 юли 2017 г.

Klaus-Heiner LEHNE

Председател

Европейска сметна палата

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBOURG

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

Ролята на Европейската сметна палата

| 1.1. | Сметната палата е независимият одитор на ЕС. В съответствие с Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) Сметната палата:






  — | предоставя становище относно отчетите на ЕС; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Сметната палата е независимият одитор на ЕС. В съответствие с Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) Сметната палата:

—

предоставя становище относно отчетите на ЕС;

| — | извършва проверки, за да установи дали бюджетът на ЕС се използва в съответствие с приложимите закони и други нормативни актове; |
| --- | --- |

—

извършва проверки, за да установи дали бюджетът на ЕС се използва в съответствие с приложимите закони и други нормативни актове;

| — | докладва относно това дали разходите на ЕС се извършват икономично, ефективно и ефикасно (6); и |
| --- | --- |

—

докладва относно това дали разходите на ЕС се извършват икономично, ефективно и ефикасно (6); и

| — | предоставя становища относно законодателни проекти, които имат финансово отражение. |
| --- | --- |

—

предоставя становища относно законодателни проекти, които имат финансово отражение.

| 1.2. | Извършената одитна дейност на Сметната палата за целите на декларацията за достоверност (описана в 
  приложение 1.1
  ) пряко изпълнява първата и втората от тези цели. В глава 3 и в някои области на политика (7) нашата дейност във връзка с годишния доклад засяга също и икономичността, ефикасността или ефективността на разходите. Като цяло, извършената одитна дейност значително допринася и за формулираните от Сметната палата становища относно законодателните проекти с финансово отражение. |
| --- | --- |

1.2.

Извършената одитна дейност на Сметната палата за целите на декларацията за достоверност (описана в 
  приложение 1.1
  ) пряко изпълнява първата и втората от тези цели. В глава 3 и в някои области на политика (7) нашата дейност във връзка с годишния доклад засяга също и икономичността, ефикасността или ефективността на разходите. Като цяло, извършената одитна дейност значително допринася и за формулираните от Сметната палата становища относно законодателните проекти с финансово отражение.

Извършваните от ЕС разходи са важен инструмент за постигане на целите на политиките

| 1.3. | Разходването на средства от страна на Европейския съюз (ЕС) е важен, но не единствен начин за постигане на целите на неговите политики. Други подобни важни инструменти са използването на законодателството и свободното движение на стоки, услуги, капитали и хора на територията на ЕС. През 2016 г. разходите на ЕС възлизат на 136,4  млрд. евро (8), което съответства на 2 % от общия размер на разходите на сектор „Държавно управление“ на ЕС и 0,9  % от брутния национален доход на ЕС (
  каре 1.1
  ). |
| --- | --- |

1.3.

Разходването на средства от страна на Европейския съюз (ЕС) е важен, но не единствен начин за постигане на целите на неговите политики. Други подобни важни инструменти са използването на законодателството и свободното движение на стоки, услуги, капитали и хора на територията на ЕС. През 2016 г. разходите на ЕС възлизат на 136,4  млрд. евро (8), което съответства на 2 % от общия размер на разходите на сектор „Държавно управление“ на ЕС и 0,9  % от брутния национален доход на ЕС (
  каре 1.1
  ).

Каре 1.1 —   Разходи на ЕС като дял от общия размер на разходите на сектор „Държавно управление“ и дял от брутния национален доход

Image

Източник за БНД на държавите членки: Съгласувани прогнози за традиционните собствени ресурси и базите за изчисляване на ДДС/БНД, 19.5.2016 г. (Европейска комисия).

Източник за разходите на сектор „Държавно управление“ на държавите членки: Евростат — годишни национални сметки.

Източник за разходите на ЕС: Счетоводни данни на Европейската комисия.

Съставено от ЕСП.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

НАДЕЖДНОСТ НА ОТЧЕТИТЕ — ОДИТНИ КОНСТАТАЦИИ ЗА ФИНАНСОВАТА 2016 ГОДИНА

Отчетите не са засегнати от съществени неточности

| 1.4. | Констатациите и оценките на Сметната палата се отнасят до консолидираните отчети (9) на Европейския съюз (наричани по-нататък „отчетите“) за финансовата 2016 година. Те бяха получени от Сметната палата, заедно с писменото изявление на отговорния счетоводител, на 26 юни 2017 г. Отчетите са придружени от „Документ за обсъждане и анализ на финансовите отчети“ (10). Този анализ не влиза в обхвата на одитното становище на Сметната палата. Въпреки това, в съответствие с одитните стандарти, ЕСП направи оценка на неговото съответствие с информацията, изложена в отчетите. |
| --- | --- |

1.4.

Констатациите и оценките на Сметната палата се отнасят до консолидираните отчети (9) на Европейския съюз (наричани по-нататък „отчетите“) за финансовата 2016 година. Те бяха получени от Сметната палата, заедно с писменото изявление на отговорния счетоводител, на 26 юни 2017 г. Отчетите са придружени от „Документ за обсъждане и анализ на финансовите отчети“ (10). Този анализ не влиза в обхвата на одитното становище на Сметната палата. Въпреки това, в съответствие с одитните стандарти, ЕСП направи оценка на неговото съответствие с информацията, изложена в отчетите.

| 1.5. | Публикуваните от Комисията отчети показват, че към 31 декември 2016 г. общият размер на пасивите е 234,8  млрд. евро, а на активите — 162,7  млрд. евро. Финансовият резултат за 2016 г. възлиза на 1,7  млрд. евро (11). |
| --- | --- |

1.5.

Публикуваните от Комисията отчети показват, че към 31 декември 2016 г. общият размер на пасивите е 234,8  млрд. евро, а на активите — 162,7  млрд. евро. Финансовият резултат за 2016 г. възлиза на 1,7  млрд. евро (11).

| 1.6. | При извършения одит беше установено, че отчетите не са засегнати от съществени неточности. Констатациите и оценките на Сметната палата относно финансовото и бюджетното управление на средствата на ЕС са изложени в глава 2. |
| --- | --- |

1.6.

При извършения одит беше установено, че отчетите не са засегнати от съществени неточности. Констатациите и оценките на Сметната палата относно финансовото и бюджетното управление на средствата на ЕС са изложени в глава 2.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Основни одитни въпроси

| 1.7. | Според нашата професионална преценка основни одитни въпроси (12) са тези, които имат най-голямо значение при извършването на одита на финансовите отчети за текущия период. Тези въпроси са разгледани общо в контекста на одита на финансовите отчети и при изготвянето на нашето становище относно отчетите. Сметната палата не предоставя отделно становище по тях. В съответствие с международния стандарт на Върховните одитни институции (МСВОИ) 1701 Сметната палата докладва за основни одитни въпроси като част от своето становище (точки VII—XVIII от Декларацията за достоверност). |
| --- | --- |

1.7.

Според нашата професионална преценка основни одитни въпроси (12) са тези, които имат най-голямо значение при извършването на одита на финансовите отчети за текущия период. Тези въпроси са разгледани общо в контекста на одита на финансовите отчети и при изготвянето на нашето становище относно отчетите. Сметната палата не предоставя отделно становище по тях. В съответствие с международния стандарт на Върховните одитни институции (МСВОИ) 1701 Сметната палата докладва за основни одитни въпроси като част от своето становище (точки VII—XVIII от Декларацията за достоверност).

РЕДОВНОСТ НА ОПЕРАЦИИТЕ — ПРИХОДИТЕ И ОКОЛО ПОЛОВИНАТА ОТ РАЗХОДИТЕ НЕ СА ЗАСЕГНАТИ ОТ СЪЩЕСТВЕНО НИВО НА ГРЕШКИ

| 1.8. | Сметната палата проверява приходите и разходите на ЕС (13), за да прецени тяхното съответствие с приложимите закони и други нормативни актове. Резултатите от извършения одит са представени в глава 4 относно приходите и в глави 5—10 относно разходите (вж.
  каре 1.2
  ). Основните констатации на Сметната палата са:






  а) | Приходите не са засегнати от съществено ниво на грешки (точка 4.21). |
| --- | --- | --- |

1.8.

Сметната палата проверява приходите и разходите на ЕС (13), за да прецени тяхното съответствие с приложимите закони и други нормативни актове. Резултатите от извършения одит са представени в глава 4 относно приходите и в глави 5—10 относно разходите (вж.
  каре 1.2
  ). Основните констатации на Сметната палата са:

а)

Приходите не са засегнати от съществено ниво на грешки (точка 4.21).

| б) | Разходите продължават да бъдат засегнати от съществено ниво на грешки, но то не е широко разпространено. Сметната палата изчислява, че нивото на грешки за разходите като цяло възлиза на 3,1  %. Същественото ниво на грешки обаче е ограничено основно до разходите, подлежащи на възстановяване, които представляват около половината от одитираната популация (
  каре 1.4
  ). |
| --- | --- |

б)

Разходите продължават да бъдат засегнати от съществено ниво на грешки, но то не е широко разпространено. Сметната палата изчислява, че нивото на грешки за разходите като цяло възлиза на 3,1  %. Същественото ниво на грешки обаче е ограничено основно до разходите, подлежащи на възстановяване, които представляват около половината от одитираната популация (
  каре 1.4
  ).

| 1.8 и 1.9. | Комисията отбелязва с удовлетворение, че резултатите за тази година представляват значително подобрение в сравнение с резултатите за предходни години.

  По отношение на финансовите инструменти за политиката на сближаване (посочени в каре 1.2) Комисията смята, че плащанията към крайни потребители до края на март 2017 г., в съответствие с насоките за приключване, са извършени в рамките на определения срок за допустимост (вж. отговорите на Комисията на точки 6.20 и 6.21). |
| --- | --- |

1.8 и 1.9.

По отношение на финансовите инструменти за политиката на сближаване (посочени в каре 1.2) Комисията смята, че плащанията към крайни потребители до края на март 2017 г., в съответствие с насоките за приключване, са извършени в рамките на определения срок за допустимост (вж. отговорите на Комисията на точки 6.20 и 6.21).

Каре 1.2 —   Обобщение на констатациите за 2016 г. по отношение на редовността на операциите

| Глава от Годишния доклад | Функции от МФР | Одитирани операции



  (в млрд. евро) | Изчислен процент грешки за 2016 г.


  (%) | Доверителен интервал (%) | Изчислен процент грешки за 2015 г.


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| долна граница на процента грешки (LEL) | горна граница на процента грешки (UEL) |
| 5. | Конкурентоспособност |

Глава от Годишния доклад

Функции от МФР

Одитирани операции

(в млрд. евро)

Изчислен процент грешки за 2016 г.

(%)

Доверителен интервал (%)

Изчислен процент грешки за 2015 г.

(%)

долна граница на процента грешки (LEL)

горна граница на процента грешки (UEL)

5.

Конкурентоспособност

Функция 1а

15,2

4,1

2,1

6,1

4,4

| 6. | Сближаване |
| --- | --- |

6.

Сближаване

Функция 1б

35,7

4,8  (25)

2,2

7,4

5,2

| 7. | Природни ресурси |
| --- | --- |

7.

Природни ресурси

Функция 2

57,9

2,5

1,5

3,5

2,9

| 8. | Сигурност и гражданство |
| --- | --- |

8.

Сигурност и гражданство

Функция 3

2,4

—

—

—

—

| 9. | Глобална Европа |
| --- | --- |

9.

Глобална Европа

Функция 4

8,3

2,1

0,6

3,6

2,8

| 10. | Администрация |
| --- | --- |

10.

Администрация

Функция 5

9,4

0,2

0,0

0,8

0,6

Други (26)

Функция 6 и др.

0,4

—

—

—

—

Общо

129,3

3,1
   (25)

2,2

4,0

3,8

Приходи

144,7

0

0

0

0

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Резултатите от одита за 2016 г. показват подобрение

| 1.9. | Общото изчислено ниво на грешки е подобрено в сравнение с това от последните години (
  каре 1.3
  ), но продължава да надхвърля установения от Сметната палата праг на същественост от 2 %. Въпреки това приблизително половината от разходите за 2016 г. не са засегнати от съществено ниво на грешки (
  каре 1.4
  ). |
| --- | --- |

1.9.

Общото изчислено ниво на грешки е подобрено в сравнение с това от последните години (
  каре 1.3
  ), но продължава да надхвърля установения от Сметната палата праг на същественост от 2 %. Въпреки това приблизително половината от разходите за 2016 г. не са засегнати от съществено ниво на грешки (
  каре 1.4
  ).

Каре 1.3 —   Изчислен процент грешки (вероятен процент грешки, MLE) (2014—2016 г.)

Image

Източник: ЕСП.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Резултатите в различните разходни области показват характерни типове грешки

| 1.10. | Сметната палата изчислява нивото на грешки при разходите, подлежащи на възстановяване, на 4,8  % (2015 г.: 5,2  %), което значително надхвърля прага на същественост от 2 % (
  каре 1.4
  ). При този тип разходи бенефициентите кандидатстват за средства от ЕС във връзка с направени от тях допустими разходи. Плащанията се отнасят до изследователски проекти (глава 5), схеми за обучение (глава 6), както и проекти в областта на регионалното развитие и развитието на селските райони (глави 6 и 7) и проекти в областта на развитието (глава 9). При тези схеми получателите на средства трябва да представят доказателства за това, че изпълняват дейности, допустими за подпомагане, и че са извършили разходи, за които могат да искат възстановяване. В хода на този процес те трябва да следват сложни правила по отношение на това кои разходи могат да бъдат заявени за възстановяване (допустимост) и как да бъдат правилно извършвани (напр. правила за обществени поръчки или за държавна помощ). Установените грешки влияят върху заключението на Сметната палата по отделните функции от МФР, а именно функции 1а „Конкурентоспособност“ (точки 5.28—5.29), 1б „Сближаване“ (точки 6.38—6.39), 2 „Природни ресурси“ (общо заключение — точки 7.32—7.33) и 4 „Глобална Европа“ (точки 9.34—9.35). |
| --- | --- |

1.10.

Сметната палата изчислява нивото на грешки при разходите, подлежащи на възстановяване, на 4,8  % (2015 г.: 5,2  %), което значително надхвърля прага на същественост от 2 % (
  каре 1.4
  ). При този тип разходи бенефициентите кандидатстват за средства от ЕС във връзка с направени от тях допустими разходи. Плащанията се отнасят до изследователски проекти (глава 5), схеми за обучение (глава 6), както и проекти в областта на регионалното развитие и развитието на селските райони (глави 6 и 7) и проекти в областта на развитието (глава 9). При тези схеми получателите на средства трябва да представят доказателства за това, че изпълняват дейности, допустими за подпомагане, и че са извършили разходи, за които могат да искат възстановяване. В хода на този процес те трябва да следват сложни правила по отношение на това кои разходи могат да бъдат заявени за възстановяване (допустимост) и как да бъдат правилно извършвани (напр. правила за обществени поръчки или за държавна помощ). Установените грешки влияят върху заключението на Сметната палата по отделните функции от МФР, а именно функции 1а „Конкурентоспособност“ (точки 5.28—5.29), 1б „Сближаване“ (точки 6.38—6.39), 2 „Природни ресурси“ (общо заключение — точки 7.32—7.33) и 4 „Глобална Европа“ (точки 9.34—9.35).

| 1.10. | Опростяването представлява най-ефективният начин за намаляване на разходите, на тежестта на контрола и на риска от грешки. Областите на политика, в които се прилагат стабилни системи за управление и контрол и не толкова сложни правила за допустимостта, се характеризират също така с по-малка вероятност за грешки.

  Сметната палата потвърждава, че при проектите, които използват опростени варианти за разходите (ОВР), съществува по-малка вероятност за грешки, отколкото при проектите, по които се възстановяват реално извършени разходи. Поради тази причина през изминалите няколко години Комисията активно се застъпва за тяхното използване в политиката на сближаване и в развитието на селските райони. Освен това използването на ОВР намалява административната тежест и подобрява насочеността към резултатите на управляващите органи, разплащателните агенции и бенефициерите, особено когато ОВР се основават на постигането на резултати от проекта.


  Обществените поръчки и правилата за държавната помощ не са характерни за разходите на ЕС. За да се преодолеят възникналите трудности в тези области, Комисията изпълнява планове за действие с държавите членки (вж. отговора на Комисията на точки 6.15 и 6.18).


  В селското стопанство развитието на селските райони продължава да бъде област, която следва да се следи отблизо, особено по отношение на мерките от инвестиционен тип. Комисията системно призовава държавите членки да разработват планове за корективни действия, когато бъдат установени слабости в контрола, и подкрепя тяхното изпълнение. Като се има предвид обаче необходимостта от уравновесяване на законосъобразността и редовността с постигането на целите на политиката, като същевременно се държи сметка за разходите за изпълнение (управление и контрол), не може да се очаква с реална увереност, че с разумни усилия ще бъде постижимо ниво на грешки под 2 % при плащанията към бенефициерите. Въпреки това корективният капацитет на държавите членки при възстановяването на неправомерно изплатени суми и финансовите корекции на Комисията през годините след годината на възникване на разхода дава възможност на Комисията да получи увереност за разходите по ОСП.


  Вж. също отговора на Комисията на точки 1.12 и 6.7. |
| --- | --- |

1.10.

Сметната палата потвърждава, че при проектите, които използват опростени варианти за разходите (ОВР), съществува по-малка вероятност за грешки, отколкото при проектите, по които се възстановяват реално извършени разходи. Поради тази причина през изминалите няколко години Комисията активно се застъпва за тяхното използване в политиката на сближаване и в развитието на селските райони. Освен това използването на ОВР намалява административната тежест и подобрява насочеността към резултатите на управляващите органи, разплащателните агенции и бенефициерите, особено когато ОВР се основават на постигането на резултати от проекта.

Обществените поръчки и правилата за държавната помощ не са характерни за разходите на ЕС. За да се преодолеят възникналите трудности в тези области, Комисията изпълнява планове за действие с държавите членки (вж. отговора на Комисията на точки 6.15 и 6.18).

В селското стопанство развитието на селските райони продължава да бъде област, която следва да се следи отблизо, особено по отношение на мерките от инвестиционен тип. Комисията системно призовава държавите членки да разработват планове за корективни действия, когато бъдат установени слабости в контрола, и подкрепя тяхното изпълнение. Като се има предвид обаче необходимостта от уравновесяване на законосъобразността и редовността с постигането на целите на политиката, като същевременно се държи сметка за разходите за изпълнение (управление и контрол), не може да се очаква с реална увереност, че с разумни усилия ще бъде постижимо ниво на грешки под 2 % при плащанията към бенефициерите. Въпреки това корективният капацитет на държавите членки при възстановяването на неправомерно изплатени суми и финансовите корекции на Комисията през годините след годината на възникване на разхода дава възможност на Комисията да получи увереност за разходите по ОСП.

Вж. също отговора на Комисията на точки 1.12 и 6.7.

| 1.11. | Сметната палата изчислява процента грешки за разходите по схемите с права за получаване на плащане (в т.ч. административните разходи) на 1,3  % (2015 г.: 1,9  %,
  Каре 1.4
  ). При този тип разходи бенефициентите получават плащания, ако отговарят на определени условия. Съответните плащания включват стипендии за студенти и за изследователска дейност (глава 5), преки помощи за земеделски стопани и агроекологични мерки (глава 7), както и заплати и пенсии (глава 10). Сметната палата отчете подобрения във всички области на разходите, свързани с права за получаване на плащане, и заключава, че изчисленият процент грешки в областта на преките помощи за земеделски стопани е под прага на същественост. |
| --- | --- |

1.11.

Сметната палата изчислява процента грешки за разходите по схемите с права за получаване на плащане (в т.ч. административните разходи) на 1,3  % (2015 г.: 1,9  %,
  Каре 1.4
  ). При този тип разходи бенефициентите получават плащания, ако отговарят на определени условия. Съответните плащания включват стипендии за студенти и за изследователска дейност (глава 5), преки помощи за земеделски стопани и агроекологични мерки (глава 7), както и заплати и пенсии (глава 10). Сметната палата отчете подобрения във всички области на разходите, свързани с права за получаване на плащане, и заключава, че изчисленият процент грешки в областта на преките помощи за земеделски стопани е под прага на същественост.

| 1.11. | Комисията приветства оценката на Сметната палата за правата за получаване на плащания. |
| --- | --- |

1.11.

Каре 1.4 —   През 2016 г. плащанията, свързани с права за получаване на плащане, и административните плащания не са засегнати от съществено ниво на грешки

(В млрд. евро)

Image

Източник: ЕСП.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 1.12. | Както е показано в 
  каре 1.5
  , функция „Сближаване“ е с най-голям дял в изчисления процент грешки за 2016 г., като след нея се нареждат функциите „Природни ресурси“, „Конкурентоспособност“ и „Глобална Европа“. Тези резултати съответстват на констатациите на ЕСП за 2015 г. |
| --- | --- |

1.12.

Както е показано в 
  каре 1.5
  , функция „Сближаване“ е с най-голям дял в изчисления процент грешки за 2016 г., като след нея се нареждат функциите „Природни ресурси“, „Конкурентоспособност“ и „Глобална Европа“. Тези резултати съответстват на констатациите на ЕСП за 2015 г.

| 1.12. | Комисията работи непрестанно с държавите членки за подобряване на техните системи за управление и контрол и ще продължи строго и своевременно да използва наличните правни надзорни средства, за да гарантира коригиране на всички съществени грешки. При необходимост системно се изпълняват планове за действие, насочени към конкретни причини за грешки. |
| --- | --- |

1.12.

Каре 1.5 —   Дял от общия изчислен процент грешки за 2016 г. по функции от МФР

Image

Източник: ЕСП.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 1.13. | „Конкурентоспособност“ (глава 5) — изчисленият процент грешки е 4,1  %, което е по-ниско от нивото за 2015 г. (4,4  %). Голяма част от разходите се извършват съгласно принципа на възстановяване на средства и грешките тук отразяват най-вече различните категории недопустими разходи (по-специално разходи за персонал, други преки разходи и непреки разходи). |
| --- | --- |

1.13.

„Конкурентоспособност“ (глава 5) — изчисленият процент грешки е 4,1  %, което е по-ниско от нивото за 2015 г. (4,4  %). Голяма част от разходите се извършват съгласно принципа на възстановяване на средства и грешките тук отразяват най-вече различните категории недопустими разходи (по-специално разходи за персонал, други преки разходи и непреки разходи).

| 1.13. | Комисията препраща към общия си отговор по точки 5.9 и 5.10. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | „Сближаване“ (глава 6) — изчисленото ниво на грешки е 4,8  %, което е по-ниско от нивото за 2015 г. (5,2  %). Разходите в тази област в по-голямата си част се подчиняват на принципа на възстановяване на извършени разходи. Недопустимите разходи в декларациите за разходи и недопустимите проекти представляват 70 % от грешките. |
| --- | --- |

1.14.

„Сближаване“ (глава 6) — изчисленото ниво на грешки е 4,8  %, което е по-ниско от нивото за 2015 г. (5,2  %). Разходите в тази област в по-голямата си част се подчиняват на принципа на възстановяване на извършени разходи. Недопустимите разходи в декларациите за разходи и недопустимите проекти представляват 70 % от грешките.

| 1.14. | Комисията се позовава на своя отговор на точки 1.10, 1.12, 6.7 и 6.11. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | „Природни ресурси“ (глава 7) — изчисленото ниво на грешки е 2,5  % — сходно с това за 2015 г. (2,9  %). Над три четвърти от разходите в тази област се извършват по Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ). Тази област не е засегната от съществено ниво на грешки (1,7  %), докато в областта на развитието на селските райони Сметната палата продължава да открива високи нива на грешки (4,9  %), особено при разходите, за които се прилага принципът на възстановяване. Сметната палата не откри съществено ниво на грешки в разходите за преки помощи за земеделските стопани, основаващи се на права за получаване на плащане. В тази област се прилагат опростени правила за допустимост и ефективна система за предварителен контрол (ИСАК), която позволява автоматизирани кръстосани проверки на различните бази данни. |
| --- | --- |

1.15.

„Природни ресурси“ (глава 7) — изчисленото ниво на грешки е 2,5  % — сходно с това за 2015 г. (2,9  %). Над три четвърти от разходите в тази област се извършват по Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ). Тази област не е засегната от съществено ниво на грешки (1,7  %), докато в областта на развитието на селските райони Сметната палата продължава да открива високи нива на грешки (4,9  %), особено при разходите, за които се прилага принципът на възстановяване. Сметната палата не откри съществено ниво на грешки в разходите за преки помощи за земеделските стопани, основаващи се на права за получаване на плащане. В тази област се прилагат опростени правила за допустимост и ефективна система за предварителен контрол (ИСАК), която позволява автоматизирани кръстосани проверки на различните бази данни.

| 1.15. | Във връзка с ЕФГЗ Комисията приветства оценката на Сметната палата, по-специално по отношение на ефективността на интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК), която допринася значително за предотвратяването и намаляването на нивата на грешки (вж. точка 7.13). Комисията ще продължи да работи с държавите членки за поддържане на качеството на системата за идентификация на земеделските парцели и на ИСАК като цяло.

  Вж. също отговора на Комисията на точки 1.10 и 1.12. |
| --- | --- |

1.15.

Вж. също отговора на Комисията на точки 1.10 и 1.12.

| 1.16. | „Глобална Европа“ (глава 9) — изчисленият процент грешки е 2,1  %, т.е. намаление спрямо нивото за 2015 г. (2,8  %). Липсата на важни оправдателни документи и завишените междинни (14) уравнявания от страна на Комисията представляват две трети от общия процент грешки. |
| --- | --- |

1.16.

„Глобална Европа“ (глава 9) — изчисленият процент грешки е 2,1  %, т.е. намаление спрямо нивото за 2015 г. (2,8  %). Липсата на важни оправдателни документи и завишените междинни (14) уравнявания от страна на Комисията представляват две трети от общия процент грешки.

| 1.17. | „Администрация“ (глава 10) — тази област не е засегната от съществено ниво на грешки. Изчисленият процент грешки е 0,2  %, което представлява намаление спрямо 2015 г. (0,6  %). По-голямата част от разходите в тази област се извършват за трудови възнаграждения, пенсии и надбавки, изплащани от институциите и органите на ЕС. |
| --- | --- |

1.17.

„Администрация“ (глава 10) — тази област не е засегната от съществено ниво на грешки. Изчисленият процент грешки е 0,2  %, което представлява намаление спрямо 2015 г. (0,6  %). По-голямата част от разходите в тази област се извършват за трудови възнаграждения, пенсии и надбавки, изплащани от институциите и органите на ЕС.

| 1.18. | ЕСП не изчислява нивата на грешки за други области на разходи, вкл. за функция 3 от МФР (глава 8). Като цяло разходите в тези области, включени в Декларацията за достоверност на Сметната палата, възлизат на 2,8  млрд. евро (2,2  % от разходите, обхванати от одита на Сметната палата). Извършваният одит в тези области продължава да влияе върху цялостните ни заключения за 2016 г. |
| --- | --- |

1.18.

ЕСП не изчислява нивата на грешки за други области на разходи, вкл. за функция 3 от МФР (глава 8). Като цяло разходите в тези области, включени в Декларацията за достоверност на Сметната палата, възлизат на 2,8  млрд. евро (2,2  % от разходите, обхванати от одита на Сметната палата). Извършваният одит в тези области продължава да влияе върху цялостните ни заключения за 2016 г.

| 1.19. | Грешките по отношение на допустимостта при схемите с възстановяване на разходи продължават да бъдат с най-голям дял в изчисления процент грешки:






  — | Недопустими разходи, включени в заявките за възстановяване на разходи; и |
| --- | --- | --- |

1.19.

Грешките по отношение на допустимостта при схемите с възстановяване на разходи продължават да бъдат с най-голям дял в изчисления процент грешки:

—

Недопустими разходи, включени в заявките за възстановяване на разходи; и

| — | недопустими проекти, дейности или бенефициенти (
  каре 1.6
  ). |
| --- | --- |

—

недопустими проекти, дейности или бенефициенти (
  каре 1.6
  ).

| 1.19. | Комисията стига до същите заключения относно естеството на грешките и причините за тях.

  Опростяването представлява най-ефективният начин за намаляване както на риска от грешки, така и на разходите за контрол и тежестта на контрола. За програмите с продължаващи високи нива на грешки Комисията непрекъснато предприема действия — както превантивни, така и корективни, за да се справи с причините за тях и с тяхното въздействие. Повече подробности се съдържат в Съобщението на Комисията „Първопричини за грешките и предприети действия (член 32, параграф 5 от Финансовия регламент)“ — COM(2017) 124 от 28 февруари 2017 г. |
| --- | --- |

1.19.

Опростяването представлява най-ефективният начин за намаляване както на риска от грешки, така и на разходите за контрол и тежестта на контрола. За програмите с продължаващи високи нива на грешки Комисията непрекъснато предприема действия — както превантивни, така и корективни, за да се справи с причините за тях и с тяхното въздействие. Повече подробности се съдържат в Съобщението на Комисията „Първопричини за грешките и предприети действия (член 32, параграф 5 от Финансовия регламент)“ — COM(2017) 124 от 28 февруари 2017 г.

Каре 1.6 —   Разбивка на изчисления процент грешки по видове грешки

Image

Източник: ЕСП.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Принципът на управление има слабо отражение върху нивата на грешки

| 1.20. | Изчисленият от Сметната палата процент грешки в различните разходни области показва много по-силна връзка с основанието за плащане (т.е. възстановяването на разходи или правата за получаване на плащане), отколкото с принципа на управление (15). Сметната палата установи най-високите нива на грешки в областта „Сближаване“ (при споделено управление) и „Конкурентоспособност“ (управлявана пряко от Комисията и непряко от оправомощени структури). И в двете области преобладават схемите с възстановяване на разходите (
  каре 1.7
  ). |
| --- | --- |

1.20.

Изчисленият от Сметната палата процент грешки в различните разходни области показва много по-силна връзка с основанието за плащане (т.е. възстановяването на разходи или правата за получаване на плащане), отколкото с принципа на управление (15). Сметната палата установи най-високите нива на грешки в областта „Сближаване“ (при споделено управление) и „Конкурентоспособност“ (управлявана пряко от Комисията и непряко от оправомощени структури). И в двете области преобладават схемите с възстановяване на разходите (
  каре 1.7
  ).

Каре 1.7 —   Средноизчислено ниво на грешки по принцип на управление и основание за плащане (2016 г.)

Image

Източник: ЕСП.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 1.21. | За 2016 г. изчисленото ниво на грешки общо за разходите при споделено управление възлиза на 3,3  % (2015 г.: 4,3  %) и 3,3  % (2015 г.: 4,2  %) за всички други форми на оперативни разходи (16). Изчисленият процент грешки за административните разходи е в размер на 0,2  % (за 2015 г. — 0,6  %). |
| --- | --- |

1.21.

За 2016 г. изчисленото ниво на грешки общо за разходите при споделено управление възлиза на 3,3  % (2015 г.: 4,3  %) и 3,3  % (2015 г.: 4,2  %) за всички други форми на оперативни разходи (16). Изчисленият процент грешки за административните разходи е в размер на 0,2  % (за 2015 г. — 0,6  %).

Прогнозните изчисления на Комисията относно нивата на грешки ...

| 1.22. | Всяка генерална дирекция (ГД) на Комисията изготвя годишен отчет за дейността. Той се състои от декларация за достоверност, в която генералният директор изразява увереност, че отчетът представя вярно финансовата информация, както и че операциите от негова/нейна компетентност са законосъобразни и редовни. Отчетът съдържа също така описание на изпълнението на основните цели на политиките (разгледани в точки 3.5 и 3.18—3.32) и управленски доклад от генералния директор до членовете на Комисията. |
| --- | --- |

1.22.

Всяка генерална дирекция (ГД) на Комисията изготвя годишен отчет за дейността. Той се състои от декларация за достоверност, в която генералният директор изразява увереност, че отчетът представя вярно финансовата информация, както и че операциите от негова/нейна компетентност са законосъобразни и редовни. Отчетът съдържа също така описание на изпълнението на основните цели на политиките (разгледани в точки 3.5 и 3.18—3.32) и управленски доклад от генералния директор до членовете на Комисията.

| 1.22. | Годишният отчет за дейността (ГОД) е отчет на генералния директор пред членовете на Комисията за изпълнението на неговите задължения. Годишните отчети за дейността правят равносметка на постигнатото в изпълнение на общите и конкретните цели, посочени в стратегическия и управленския план на генералната дирекция. Те отразяват също така постигнатото в областта на финансовото управление, вътрешния контрол и организационното управление. |
| --- | --- |

1.22.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 1.23. | Тази година за първи път всички генерални дирекции са извършили оценка на вероятния процент грешки на „относимите разходи“. Дефиницията за „относими разходи“ (17) съответства на използваното от Сметната палата определение за „операции, свързани с отчетите“ (
  приложение 1.1
  , точка 10). |
| --- | --- |

1.23.

Тази година за първи път всички генерални дирекции са извършили оценка на вероятния процент грешки на „относимите разходи“. Дефиницията за „относими разходи“ (17) съответства на използваното от Сметната палата определение за „операции, свързани с отчетите“ (
  приложение 1.1
  , точка 10).

Каре 1.8 —   Одитните резултати на ЕСП за 2016 г., съпоставени с оценката на Комисията на „изложените на риск суми“ при плащане в годишните ѝ отчети за дейността за 2016 г.

| Глава от Годишния доклад | Изчислен процент грешки (%)
   (27) | Доверителен интервал (%) | | Годишни отчети за дейността на генералните дирекции на Комисията
   (28)
   (29) | Изчислен общ размер на средствата, изложени на риск при плащане (%)
   (31)
   (32) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| долна граница на процента грешки (LEL) | горна граница на процента грешки (UEL) | най-ниска стойност | най-висока стойност |
| Глава 5 — Конкурентоспособност за растеж и работни места | 4,1 | 2,1 | 6,1 | | CNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD и TAXUD | 2,0 | 2,4 |
| Глава 6 — Икономическо, социално и териториално сближаване | 4,8 | 2,2 | 7,4 | | EMPL и REGIO | 2,2 | 3,6 |
| Глава 7 — Природни ресурси | 2,5 | 1,5 | 3,5 | | AGRI, MARE, ENV и CLIMA | 2,5 | 2,5 |
| Глава 9 — Глобална Европа | 2,1 | 0,6 | 3,6 | | DEVCO, NEAR, ECHO, FPI, TRADE, AGRI, EMPL, REGIO, EACEA и ECFIN | 1,3 | 1,4 |
| Глава 10 — Администрация | 0,2 | 0,0 | 0,8 | | Администрация (30) | 0,2 | 0,2 |
| Общо | 3,1 | 2,2 | 4,0 | | Общо | 2,1 | 2,6 |
| Източник: ЕСП. | | Източник: ЕСП въз основа на Годишните отчети за дейността на Комисията. |

Глава от Годишния доклад

Изчислен процент грешки (%)
   (27)

Доверителен интервал (%)

Годишни отчети за дейността на генералните дирекции на Комисията
   (28)
   (29)

Изчислен общ размер на средствата, изложени на риск при плащане (%)
   (31)
   (32)

долна граница на процента грешки (LEL)

горна граница на процента грешки (UEL)

най-ниска стойност

най-висока стойност

Глава 5 — Конкурентоспособност за растеж и работни места

4,1

2,1

6,1

CNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD и TAXUD

2,0

2,4

Глава 6 — Икономическо, социално и териториално сближаване

4,8

2,2

7,4

EMPL и REGIO

2,2

3,6

Глава 7 — Природни ресурси

2,5

1,5

3,5

AGRI, MARE, ENV и CLIMA

2,5

2,5

Глава 9 — Глобална Европа

2,1

0,6

3,6

DEVCO, NEAR, ECHO, FPI, TRADE, AGRI, EMPL, REGIO, EACEA и ECFIN

1,3

1,4

Глава 10 — Администрация

0,2

0,0

0,8

Администрация (30)

0,2

0,2

Общо

3,1

2,2

4,0

Общо

2,1

2,6

Източник: ЕСП.

Източник: ЕСП въз основа на Годишните отчети за дейността на Комисията.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 1.24. | След въвеждането на понятието „изложени на риск суми при приключване“ в Годишния доклад за управлението и изпълнението за 2015 г. генералните дирекции са включили тази информация в своите Годишни отчети за дейността (ГОД). Комисията е обърнала специално внимание на въздействието на многогодишните корективни механизми, което ще намали изчисления от нея процент грешки. |
| --- | --- |

1.24.

След въвеждането на понятието „изложени на риск суми при приключване“ в Годишния доклад за управлението и изпълнението за 2015 г. генералните дирекции са включили тази информация в своите Годишни отчети за дейността (ГОД). Комисията е обърнала специално внимание на въздействието на многогодишните корективни механизми, което ще намали изчисления от нея процент грешки.

| 1.24. | Понятието „изложени на риск суми при приключване“ допълва общата картина на многогодишните програми, като осигурява допълнителна информация за сумите, които продължават да бъдат изложени на риск след отчитане на всички корективни действия, включително „корективния капацитет“, т.е. възможно най-добрите разчети за корекциите, които ще бъдат извършени през годините след възникването на разхода. |
| --- | --- |

1.24.

... в повечето случаи съответстват на констатациите на ЕСП ...

| 1.25. | По отношение на показателите за законосъобразност и редовност оповестените в ГОД данни за изложените на риск суми при плащане в повечето случаи съответстват на изчисления от Сметната палата процент грешки (
  каре 1.8
  ) (18). |
| --- | --- |

1.25.

По отношение на показателите за законосъобразност и редовност оповестените в ГОД данни за изложените на риск суми при плащане в повечето случаи съответстват на изчисления от Сметната палата процент грешки (
  каре 1.8
  ) (18).

| 1.25. | Що се отнася до разчетите за общия размер на изложените на риск суми при плащане (посочени в каре 1.8), следва да се отбележи, че данните от ГОД и годишния доклад за управлението и изпълнението (ГДУИ) за 2016 г. надлежно обхващат разходите по програми и от двата програмни периода 2007—2013 г. и 2014—2020 г. В областта на сближаването данните за периода 2007—2013 г. са от 2,6  % до 4,2  %. Комисията обаче смята, че при сегашните програми в областта на сближаването рискът е намален на етапа на проектирането, както личи от данните за периода 2014—2020 г., за който Комисията отчита 0,9  % до 1,7  %. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | Сметната палата установи, че генералните дирекции в рамките на една и съща функция от МФР прилагат различни методи за представяне на процентите грешки и на изложените на риск суми (19). Тя също така установи, че по отношение на разходите за периода 2014—2020 г. са налице методологически рискове в дейността, извършвана от одитните органи
   (20), както и че Комисията е трябвало да прави значителни корекции на статистическите данни за контрола, представени от разплащателните агенции
   (21). |
| --- | --- |

1.26.

Сметната палата установи, че генералните дирекции в рамките на една и съща функция от МФР прилагат различни методи за представяне на процентите грешки и на изложените на риск суми (19). Тя също така установи, че по отношение на разходите за периода 2014—2020 г. са налице методологически рискове в дейността, извършвана от одитните органи
   (20), както и че Комисията е трябвало да прави значителни корекции на статистическите данни за контрола, представени от разплащателните агенции
   (21).

| 1.26. | Комисията разполага с надеждна методология за оценка на нивото на грешки при операциите. Службите на Комисията прилагат методологията, като вземат предвид изискванията на специфичната им правна рамка и начин на управление. Затова всеки генерален директор прилага най-подходящия подход, за да достигне до реалистична оценка на нивото на грешки в областите на политиката в неговия ресор, като отчита особеностите на присъщия риск при програмите (например завишен риск при МСП и по-малък риск в програмите „Мария Кюри“) и наличните резултати от контрола на различни разходни области (например наличие на достатъчно резултати от последващи проверки, качество на докладите от оправомощените структури).

  Моля, вижте също отговора на Комисията на точки 6.33 и 6.34. |
| --- | --- |

1.26.

Моля, вижте също отговора на Комисията на точки 6.33 и 6.34.

| 1.27. | Общият процент грешки при плащанията, изчислен от Комисията за 2016 г. в Годишния доклад за управлението и изпълнението, е над прага на същественост и е между 2,1 и 2,6  % (в сравнение с 2,3 и 3,1  % за 2015 г.). Изчисленият от Сметната палата процент грешки е в размер на 3,1  % (за 2015 г. — 3,8  %). |
| --- | --- |

1.27.

Общият процент грешки при плащанията, изчислен от Комисията за 2016 г. в Годишния доклад за управлението и изпълнението, е над прага на същественост и е между 2,1 и 2,6  % (в сравнение с 2,3 и 3,1  % за 2015 г.). Изчисленият от Сметната палата процент грешки е в размер на 3,1  % (за 2015 г. — 3,8  %).

| 1.27. | Комисията отбеляза напредък в ограничаването на процента грешки при плащане. Общият размер на изложените на риск суми при приключване за 2016 г., който е представен в годишния доклад за управлението и изпълнението, се изчислява на по-малко от 2 % от общия размер на съответните разходи след отчитане на предвидените бъдещи корекции. |
| --- | --- |

1.27.

Комисията е предоставила данни относно корекциите и събирането на вземания ...

| 1.28. | В документа за обсъждане и анализ на финансовите отчети за 2016 г. се посочват изпълнени финансови корекции и събрани вземания в размер общо на 3,4  млрд. евро. В 
  каре 1.9
  е представено разпределението на отчетените суми по разходни области и етапа в разходния цикъл, на който Комисията е приложила коригиращи действия (декларация за разходи/приемане на разходи/изплащане от бюджета). |
| --- | --- |

1.28.

В документа за обсъждане и анализ на финансовите отчети за 2016 г. се посочват изпълнени финансови корекции и събрани вземания в размер общо на 3,4  млрд. евро. В 
  каре 1.9
  е представено разпределението на отчетените суми по разходни области и етапа в разходния цикъл, на който Комисията е приложила коригиращи действия (декларация за разходи/приемане на разходи/изплащане от бюджета).

| 1.28. | Подробна информация за финансовите корекции и възстановяването на неправомерно изплатени суми се съдържа в приложението към част II от Годишния доклад за управлението и изпълнението (22). |
| --- | --- |

1.28.

Каре 1.9   Корективни мерки за 2016 г. — как са изпълнени в различните разходни области?

Image

Източник: ЕСП въз основа на Документа за обсъждане и анализ на финансовите отчети, придружаващ консолидираните отчети на ЕС за 2016 г., и свързаните с тях данни.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 1.29. | През 2016 г. Комисията е вписала около 0,6  млрд. евро корекции и събрани вземания „при източника“, преди да одобри разходите. Тези средства представляват приспаднати недопустими суми от заявленията преди извършване на съответните плащания от бюджета на ЕС (т.е. приспаднатите суми впоследствие не са включени в одитираната популация, тъй като операциите, избрани за тестване от Сметната палата, се подбират от плащанията, приети от Комисията). Тези вземания (0,4  млрд. евро) представляват над четири пети от всички коригиращи мерки в областите на пряко и непряко управление през 2016 г. |
| --- | --- |

1.29.

През 2016 г. Комисията е вписала около 0,6  млрд. евро корекции и събрани вземания „при източника“, преди да одобри разходите. Тези средства представляват приспаднати недопустими суми от заявленията преди извършване на съответните плащания от бюджета на ЕС (т.е. приспаднатите суми впоследствие не са включени в одитираната популация, тъй като операциите, избрани за тестване от Сметната палата, се подбират от плащанията, приети от Комисията). Тези вземания (0,4  млрд. евро) представляват над четири пети от всички коригиращи мерки в областите на пряко и непряко управление през 2016 г.

| 1.29. | Размерите на корекциите и възстановените неправомерно изплатени суми доказват, че Комисията се съсредоточава върху превантивните мерки за защита на бюджета на ЕС преди приемането на разходите. |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | Останалите 2,8  млрд. евро се отнасят до заявления, които Комисията вече е приела (и поради това са включени в общия брой на одитираните от Сметната палата плащания). От тази сума: |
| --- | --- |

1.30.

Останалите 2,8  млрд. евро се отнасят до заявления, които Комисията вече е приела (и поради това са включени в общия брой на одитираните от Сметната палата плащания). От тази сума:

1.30.

| а) | По функция „Природни ресурси“ около 2 млрд. евро са свързани с решения за уравняване в областта на земеделието, които Комисията е отчела като целеви приходи, предоставени за финансиране на земеделски разходи. |
| --- | --- |

а)

По функция „Природни ресурси“ около 2 млрд. евро са свързани с решения за уравняване в областта на земеделието, които Комисията е отчела като целеви приходи, предоставени за финансиране на земеделски разходи.

| б) | По функция „Сближаване“ около 0,6  млрд. евро представляват оттеглени средства от държавите членки по одобрени преди това заявления за възстановяване на разходи по проекти/разходи и замяната им с нови проекти/разходи. Оттеглянето на средства не води до връщане на суми в бюджета на ЕС (23). |
| --- | --- |

б)

По функция „Сближаване“ около 0,6  млрд. евро представляват оттеглени средства от държавите членки по одобрени преди това заявления за възстановяване на разходи по проекти/разходи и замяната им с нови проекти/разходи. Оттеглянето на средства не води до връщане на суми в бюджета на ЕС (23).

| б) | Законодателството предвижда възможност държавите членки да оттеглят нередовни заявки и да ги заменят с редовни. Това защитава бюджета на ЕС в съответствие с принципа, че при споделеното управление държавите членки първи отговарят за установяването на нередности и извършването на финансови корекции при необходимост. |
| --- | --- |

б)

Законодателството предвижда възможност държавите членки да оттеглят нередовни заявки и да ги заменят с редовни. Това защитава бюджета на ЕС в съответствие с принципа, че при споделеното управление държавите членки първи отговарят за установяването на нередности и извършването на финансови корекции при необходимост.

| в) | По отношение на областите с пряко и непряко управление (основно „Конкурентоспособност“ и „Глобална Европа“) около 0,1  млрд. евро се отнасят до възстановени суми след плащане. |
| --- | --- |

в)

По отношение на областите с пряко и непряко управление (основно „Конкурентоспособност“ и „Глобална Европа“) около 0,1  млрд. евро се отнасят до възстановени суми след плащане.

Kорекциите и събиранията на вземания се задействат по различни начини

| 1.31. | Комисията и държавите членки могат да прилагат корекции и събиране на вземания по различни начини в съответствие с образец, определен във Финансовия регламент (24): |
| --- | --- |

1.31.

Комисията и държавите членки могат да прилагат корекции и събиране на вземания по различни начини в съответствие с образец, определен във Финансовия регламент (24):

1.31.

| а) | Недължимо изплатени суми — корекцията се равнява на стойността на неправомерните операции (индивидуални корекции); |
| --- | --- |

а)

Недължимо изплатени суми — корекцията се равнява на стойността на неправомерните операции (индивидуални корекции);

| б) | Системни грешки в рамките на представителна извадка от операции — чрез екстраполиране на резултатите за цялата популация (екстраполирани корекции); |
| --- | --- |

б)

Системни грешки в рамките на представителна извадка от операции — чрез екстраполиране на резултатите за цялата популация (екстраполирани корекции);

| в) | Системни слабости, при които не е възможно точно да се определи финансовото отражение за бюджета — чрез прилагане на ставки, определени в насоки по конкретни сектори (корекции с единна ставка). |
| --- | --- |

в)

Системни слабости, при които не е възможно точно да се определи финансовото отражение за бюджета — чрез прилагане на ставки, определени в насоки по конкретни сектори (корекции с единна ставка).

| в) | Корекции с единна ставка се използват, когато съществува основателен риск установените слабости в системата да окажат финансово въздействие върху бюджета на ЕС, но не е възможно със съразмерни усилия финансовата щета да се определи с по-голяма точност. Те се прилагат за преодоляване на слабостите в системата и породените от тях рискове за бюджета на ЕС и следователно чрез тях се преодоляват и отделните нередности.

  Като важен елемент от одитния подход на основата на системите, който обикновено се прилага при споделеното управление, корекциите с единна ставка представляват стъпка напред в сегашния контекст на опростяване на законодателството на ЕС. Корекциите с единна ставка са мощен стимул за държавите членки да подобрят своите системи на управление и контрол и оттам да допринесат за законосъобразността и редовността на отделните операции.
  Поради тази причина Комисията смята, че корекциите с единна ставка имат голямо значение при анализа на нивото на грешки в областта на дадена политика. |
| --- | --- |

в)

Корекции с единна ставка се използват, когато съществува основателен риск установените слабости в системата да окажат финансово въздействие върху бюджета на ЕС, но не е възможно със съразмерни усилия финансовата щета да се определи с по-голяма точност. Те се прилагат за преодоляване на слабостите в системата и породените от тях рискове за бюджета на ЕС и следователно чрез тях се преодоляват и отделните нередности.

| 1.32. | При изчисляването на процента грешки Сметната палата не остойностява много ситуации, при които Комисията и държавите членки са приложили и докладвали корекции и събиране на вземания: |
| --- | --- |

1.32.

При изчисляването на процента грешки Сметната палата не остойностява много ситуации, при които Комисията и държавите членки са приложили и докладвали корекции и събиране на вземания:

1.32.

| а) | Корекции с единна ставка се прилагат с цел отстраняване на системни слабости, а не на отделни нередности. Системните слабости показват, че съществува риск от нередовни разходи, но невинаги е възможно да се установи връзка между тези слабости и определено нередовно плащане, което Сметната палата е установила и остойностила в своето изчисление на нивото грешки. |
| --- | --- |

а)

Корекции с единна ставка се прилагат с цел отстраняване на системни слабости, а не на отделни нередности. Системните слабости показват, че съществува риск от нередовни разходи, но невинаги е възможно да се установи връзка между тези слабости и определено нередовно плащане, което Сметната палата е установила и остойностила в своето изчисление на нивото грешки.

| а) | Комисията защитава бюджета на ЕС от разходи, извършени в нарушение на закона. Когато точните суми не могат да бъдат установени със съразмерни усилия, Комисията може да прилага екстраполирани корекции или корекции с единна ставка, за да изпълни това задължение. Корекциите с единна ставка са мощен стимул за държавите членки да подобрят своите системи на управление и контрол.

  Вж. също отговора на Комисията на точка 1.31, буква в) и отговорите на Комисията на Специален доклад No 4/2017 на Европейската сметна палата „Защита на бюджета на ЕС от неправомерно разходване на средства“. |
| --- | --- |

а)

Комисията защитава бюджета на ЕС от разходи, извършени в нарушение на закона. Когато точните суми не могат да бъдат установени със съразмерни усилия, Комисията може да прилага екстраполирани корекции или корекции с единна ставка, за да изпълни това задължение. Корекциите с единна ставка са мощен стимул за държавите членки да подобрят своите системи на управление и контрол.

| б) | Някои случаи, които Комисията оценява като грешки и които са довели до корекции, не се разглеждат като (количествено измерими) грешки от Сметната палата. Такива са например пропуснати крайни срокове, липса на публичност и нарушения на правилата за кръстосано спазване, които не се вземат предвид при изчисляването от Сметната палата на процента грешки. |
| --- | --- |

б)

Някои случаи, които Комисията оценява като грешки и които са довели до корекции, не се разглеждат като (количествено измерими) грешки от Сметната палата. Такива са например пропуснати крайни срокове, липса на публичност и нарушения на правилата за кръстосано спазване, които не се вземат предвид при изчисляването от Сметната палата на процента грешки.

| б) | Комисията отбелязва, че корекциите поради нарушаване на правилата за кръстосано спазване не са включени в изчисленията на корективния капацитет. |
| --- | --- |

б)

Комисията отбелязва, че корекциите поради нарушаване на правилата за кръстосано спазване не са включени в изчисленията на корективния капацитет.

При определени обстоятелства Сметната палата отчита корективните действия при изчисляването на процента грешки

| 1.33. | Сметната палата се стреми да взема предвид корективните мерки, предприети от държавите членки и Комисията, когато те се изпълняват преди извършването на нейните одити. Сметната палата проверява дали са били приложени тези корекции (включително възстановяването на недължимо платените суми на бенефициенти и корекциите на ниво проект) и коригира изчисления процент грешки, когато е целесъобразно. Отражението на корективните мерки обаче варира значително между различните разходни области и различните корективни мерки. |
| --- | --- |

1.33.

Сметната палата се стреми да взема предвид корективните мерки, предприети от държавите членки и Комисията, когато те се изпълняват преди извършването на нейните одити. Сметната палата проверява дали са били приложени тези корекции (включително възстановяването на недължимо платените суми на бенефициенти и корекциите на ниво проект) и коригира изчисления процент грешки, когато е целесъобразно. Отражението на корективните мерки обаче варира значително между различните разходни области и различните корективни мерки.

| 1.34. | По отношение на 41 операции от извадката през 2016 г. Комисията и органите на държавите членки са приложили корективни мерки, които пряко са засегнали съответната операция и са приложими за изчисленията на Сметната палата. Тези мерки са намалили изчисления процент грешки с 1,2 процентни пункта (2015 г.: 0,5 процентни пункта). Промените в броя на засегнатите операции и в ефекта на мерките върху изчисленото от ЕСП ниво на грешки не означават, че корективните действия са станали повече или по-малко ефективни, тъй като тези мерки засягат сравнително малка част от нашата извадка, а известни колебания от година на година са нещо обичайно. |
| --- | --- |

1.34.

По отношение на 41 операции от извадката през 2016 г. Комисията и органите на държавите членки са приложили корективни мерки, които пряко са засегнали съответната операция и са приложими за изчисленията на Сметната палата. Тези мерки са намалили изчисления процент грешки с 1,2 процентни пункта (2015 г.: 0,5 процентни пункта). Промените в броя на засегнатите операции и в ефекта на мерките върху изчисленото от ЕСП ниво на грешки не означават, че корективните действия са станали повече или по-малко ефективни, тъй като тези мерки засягат сравнително малка част от нашата извадка, а известни колебания от година на година са нещо обичайно.

| 1.34. | Комисията ще продължи да изпълнява надзорната си роля чрез прилагане на финансови корекции и възстановяване на неправомерно изплатени суми на равнище, което отговаря на равнището на установените нередности и слабости. |
| --- | --- |

1.34.

СМЕТНАТА ПАЛАТА ДОКЛАДВА НА OLAF СЛУЧАИТЕ НА ПРЕДПОЛАГАЕМА ИЗМАМА

| 1.35. | ЕСП докладва случаи на предполагаема измама, установени по време на одита (включително в контекста на одит на изпълнението) или въз основа на изпратена директно до нея информация, на Европейската служба за борба с измамите (OLAF) за предварителен анализ и евентуално разследване. Сметната палата не може да коментира отделни случаи или предприетите по тях действия на OLAF. През 2016 г.: |
| --- | --- |

1.35.

ЕСП докладва случаи на предполагаема измама, установени по време на одита (включително в контекста на одит на изпълнението) или въз основа на изпратена директно до нея информация, на Европейската служба за борба с измамите (OLAF) за предварителен анализ и евентуално разследване. Сметната палата не може да коментира отделни случаи или предприетите по тях действия на OLAF. През 2016 г.:

| — | ЕСП извърши оценка на законосъобразността и редовността на около 1 000  операции в контекста на своята одитна дейност по Годишния доклад; в допълнение към това тя изготви 36 специални доклада; |
| --- | --- |

—

ЕСП извърши оценка на законосъобразността и редовността на около 1 000  операции в контекста на своята одитна дейност по Годишния доклад; в допълнение към това тя изготви 36 специални доклада;

| — | Сметната палата докладва на OLAF за единадесет случая на предполагаема измама, констатирани при нейните одити (2015 г.: 27 случая), както и пет случая въз основа на информация, предоставена от обществеността (2015 г.: 15 случая); |
| --- | --- |

—

Сметната палата докладва на OLAF за единадесет случая на предполагаема измама, констатирани при нейните одити (2015 г.: 27 случая), както и пет случая въз основа на информация, предоставена от обществеността (2015 г.: 15 случая);

| — | предполагаемата измама най-често се отнася до изкуствено създаване на условия, които да изпълнят критериите за допустимост, непредоставяне на стоки/услуги, както и декларации за разходи, които не отговарят на условията за допустимост, следвани от случаи на конфликт на интереси и други нередности при възлагане на обществени поръчки. |
| --- | --- |

—

предполагаемата измама най-често се отнася до изкуствено създаване на условия, които да изпълнят критериите за допустимост, непредоставяне на стоки/услуги, както и декларации за разходи, които не отговарят на условията за допустимост, следвани от случаи на конфликт на интереси и други нередности при възлагане на обществени поръчки.

| 1.36. | Към 31 декември 2016 г. случаите на предполагаема измама, които Сметната палата е докладвала на OLAF в периода 2010—2016 г., са довели до 67 разследвания, от които 16 все още са в ход. OLAF ни уведоми, че от общо 51 случая, които са приключени, 28 са завършили с препоръки за възстановяване на средства или предприемане на съдебни действия или са били прекратени, тъй като вече са били предприети действия от страна на Комисията или националните органи. Към 31 декември 2016 г. OLAF е посочил, че препоръките за възстановяване на суми от тези случаи са на стойност общо 247 млн. евро. Когато OLAF е приключил даден случай, без да формулира препоръки за по-нататъшни действия, най-честото заключение е било, че не съществуват доказателства за съществуването на измама, засягаща финансовите или други интереси на ЕС. |
| --- | --- |

1.36.

Към 31 декември 2016 г. случаите на предполагаема измама, които Сметната палата е докладвала на OLAF в периода 2010—2016 г., са довели до 67 разследвания, от които 16 все още са в ход. OLAF ни уведоми, че от общо 51 случая, които са приключени, 28 са завършили с препоръки за възстановяване на средства или предприемане на съдебни действия или са били прекратени, тъй като вече са били предприети действия от страна на Комисията или националните органи. Към 31 декември 2016 г. OLAF е посочил, че препоръките за възстановяване на суми от тези случаи са на стойност общо 247 млн. евро. Когато OLAF е приключил даден случай, без да формулира препоръки за по-нататъшни действия, най-честото заключение е било, че не съществуват доказателства за съществуването на измама, засягаща финансовите или други интереси на ЕС.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ЗАКЛЮЧЕНИЯ

| 1.37. | Основната цел на настоящата глава е да даде обосновка за одитното становище, изразено в Декларацията за достоверност. |
| --- | --- |

1.37.

Основната цел на настоящата глава е да даде обосновка за одитното становище, изразено в Декларацията за достоверност.

Резултати от одита

| 1.38. | Резултатите от извършените от Сметната палата одити показват подобрения през последните няколко години. ЕСП заключава, че разходите по схемите с права за получаване на плащане не са засегнати от съществено ниво на грешки, докато разходите, подлежащи на възстановяване, са засегнати от съществено ниво на грешки. Въз основа на това Сметната палата заключава, че грешките не са широко разпространени. |
| --- | --- |

1.38.

Резултатите от извършените от Сметната палата одити показват подобрения през последните няколко години. ЕСП заключава, че разходите по схемите с права за получаване на плащане не са засегнати от съществено ниво на грешки, докато разходите, подлежащи на възстановяване, са засегнати от съществено ниво на грешки. Въз основа на това Сметната палата заключава, че грешките не са широко разпространени.

---

(1)  Консолидираните финансови отчети включват счетоводен баланс, отчет за финансовия резултат, отчет за паричните потоци, отчет за промените в нетните активи, обобщение на основните счетоводни политики и други обяснителни бележки (включително отчитане по сектори).

(2)  Отчетите за изпълнението на бюджета съдържат също и разяснителна информация.

(3)  66,0 млрд. евро. Допълнителна информация е представена в точка 1.10 от Годишния доклад на ЕСП за 2016 г.

(4)  63,3 млрд. евро. Допълнителна информация е представена в точка 1.11 от Годишния доклад на ЕСП за 2016 г.

(5)  Вж. Международен счетоводен стандарт за публичния сектор 25 (МССПС) — Надбавки за служители. По отношение на пенсионноосигурителната схема за длъжностните лица и другите служители на ЕС задължението за дефинирани доходи отразява настоящата стойност на очакваните бъдещи плащания, необходими за уреждането на задължение, произтичащо от трудовия стаж на наетите лица през текущия и миналите периоди.

(6)  Вж. Речник на термините: добро финансово управление.

(7)  Вж. част 2 от глави 5, 6 и 7.

(8)  Вж. консолидирани годишни отчети на ЕС за 2016 г., Отчети за изпълнението на бюджета и обяснителни бележки, параграф 4.3 от МФР: Усвояване на бюджетни кредити за плащания.

(9)  Консолидираните отчети включват:

| а) | консолидирани финансови отчети, включващи счетоводен баланс (който отразява активите и пасивите в края на годината), отчет за финансовия резултат (който представя приходите и разходите за годината), отчет за паричните потоци (който показва по какъв начин промените в сметките се отразяват на паричните средства и на техните еквиваленти) и отчет за промените в нетните активи, както и съпътстващи бележки; |
| --- | --- |

а)

консолидирани финансови отчети, включващи счетоводен баланс (който отразява активите и пасивите в края на годината), отчет за финансовия резултат (който представя приходите и разходите за годината), отчет за паричните потоци (който показва по какъв начин промените в сметките се отразяват на паричните средства и на техните еквиваленти) и отчет за промените в нетните активи, както и съпътстващи бележки;

| б) | отчети за изпълнението на бюджета по отношение на приходите и разходите за годината, както и съпътстващи бележки. |
| --- | --- |

б)

отчети за изпълнението на бюджета по отношение на приходите и разходите за годината, както и съпътстващи бележки.

(10)  Вж. Указание за препоръчани практики No 2 (RPG 2) „Обсъждане и анализ на финансовите отчети“ на Съвета по международни счетоводни стандарти за публичния сектор (СМССПС).

(11)  Вж. отчета за финансовия резултат в консолидираните годишни отчети на ЕС за 2016 г.

(12)  С въвеждането през 2016 г. на МСВОИ 1701 след МСА 701 одиторите са задължени да докладват относно основни одитни въпроси.

(13)  
  Приложение 1.1
  , точки 7—10.

(14)  Уравняването превръща средствата, отпуснати за предварително финансиране, в одобрени разходи. При завишаването на уравняване част от сумата, вписана в сметките като разход, не е обоснована от финансовите отчети.

(15)  Пряко управление (бюджетът се изпълнява пряко от Европейската комисия), непряко управление (изпълнението на бюджета е възложено на държави партньори извън ЕС, международни организации, национални агенции, групата на ЕИБ и т.н.), споделено управление (изпълнението на бюджета е споделено между Комисията и държавите членки).

(16)  Основно разходи, представени в глави 5 и 8, но включващи също така част от разходите, които се разглеждат в глави 6 и 7, извършени при пряко или непряко управление. Екстраполираните грешки за разходите при споделено управление се базират на проверка на 560 операции (избрани от популация в размер на 94,5 млрд. евро). Екстраполацията при други форми на оперативни разходи се базира на проверка на 321 операции (избрани от популация в размер на 25,4 млрд. евро).

(17)  Това са извършените плащания без новите суми по предварително финансиране, но включващи предварителното финансиране, което вече е уравнено през финансовата година (2016 AMPR COM(2017) 351 окончателен, приложение 3, стр. 16).

(18)  Сметната палата разгледа годишните отчети за дейността на ГД BUDG и ESTAT (точка 4.20); RTD, EAC и MOVE (точка 5.20); REGIO и EMPL (точка 6.26); AGRI (точка 7.28); MARE, ENV и CLIMA (точка 7.31); NEAR (точка 9.29); HR, DIGIT, OIB, OIL, OP и PMO (точка 10.7) и DEVCO (годишен доклад на ЕФР, точка 33).

(19)  МФР, функция 1а „Конкурентоспособност“ (вж. точка 5.21).

(20)  МФР, функция 1б „Сближаване“ (вж. точка 6.34).

(21)  МФР, функция 2 „Природни ресурси“ (вж. точка 7.29).

(22)  2016 ГДУИ (COM(2017) 351 окончателен, част II.

(23)  Вж. Специален доклад No 4/2017.

(24)  Член 80, параграф 4 от Финансовия регламент постановява, че Комисията определя финансовите корекции, които предприема, въз основа на установяването на сумите, които са изплатени недължимо, както и на финансовите последици за бюджета. Когато не е възможно точното установяване на такива суми, Комисията може да приложи корекции, основани на екстраполация, или корекции с фиксирани суми в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.

(25)  Изчисленият процент грешки за функция „Сближаване“ не включва остойностените плащания през 2016 г. към финансовите инструменти в размер на 2,5 млрд. евро. Сметната палата счита, че тези плащания са извършени извън периода на допустимост, установен в чл. 56, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25) (точки 6.20—6.21). Тези плащания биха увеличили изчисления процент грешки с 2,0 % общо за разходите на ЕС.

(26)  Сметната палата не изготвя специфична оценка за разходите по функция 3 от МФР („Сигурност и гражданство“) или функция 6 от МФР („Компенсации“), нито за разходите в категорията „Други“ (специфични инструменти извън МФР за периода 2014—2020 г., като например Резерв за спешна помощ, Европейски фонд за приспособяване към глобализацията, Фонд за солидарност на Европейския съюз и Инструмент за гъвкавост). Извършената в тези области дейност обаче допринася за формирането на общото заключение за разходите през 2016 г.

Източник: ЕСП.

(27)  Изчислен процент грешки: вж.
  каре 1.2
  и бележките под линия.

(28)  Някои генерални дирекции управляват разходи, попадащи в повече от една функция от МФР (AGRI, EACEA, ECFIN, EMPL и REGIO).

(29)  (Пълните) наименования на генералните дирекции и изпълнителните агенции на Комисията, които са посочени със съкращението си в това каре, могат да бъдат намерени в раздел 9.6 от Междуинституционалното ръководство за изготвяне на публикации (http://publications.europa.eu/code/en/en-390600.htm).

(30)  BUDG, COMP, DGT, DIGIT, EPSC, EPSO/EUSA, ESTAT, HR, IAS, OIB, OIL, OLAF, OP, PMO, SCIC, SG, SJ и SRSS.

(31)  Процент разходи, които може да не отговарят на приложимите нормативни и договорни изисквания към момента на извършване на плащането.

(32)  По-голямата част от ГД оповестяват сумата на изложените на риск средства като една стойност. Някои оповестяват минимална и максимална граница (ECFIN, FISMA, CNECT, RTD, REA, OIB и INEA), а ГД REGIO посочва средна до максимална стойност.

ПРИЛОЖЕНИЕ 1.1

ПОДХОД И МЕТОДОЛОГИЯ НА ОДИТА

| 1. | Одитният подход на Сметната палата е представен в Наръчника за финансов одит и одит на съответствието, който може да бъде намерен на нашия уебсайт. За планиране на дейността си Сметната палата използва одитен модел за получаване на увереност. При него се оценяват рискът от възникване на грешки (присъщ риск) и рискът системите да не предотвратяват или да не откриват и коригират грешките (контролен риск). |
| --- | --- |

1.

Одитният подход на Сметната палата е представен в Наръчника за финансов одит и одит на съответствието, който може да бъде намерен на нашия уебсайт. За планиране на дейността си Сметната палата използва одитен модел за получаване на увереност. При него се оценяват рискът от възникване на грешки (присъщ риск) и рискът системите да не предотвратяват или да не откриват и коригират грешките (контролен риск).

ЧАСТ 1 — Подход и методология на одита за проверка на надеждността на отчетите

| 2. | Сметната палата разгледа консолидираните отчети на ЕС за определяне на тяхната надеждност. Те се състоят от:






  а) | консолидирани финансови отчети; и |
| --- | --- | --- |

2.

Сметната палата разгледа консолидираните отчети на ЕС за определяне на тяхната надеждност. Те се състоят от:

а)

консолидирани финансови отчети; и

| б) | отчети за изпълнението на бюджета. |
| --- | --- |

б)

отчети за изпълнението на бюджета.

| 3. | Консолидираните отчети следва да дават вярна представа във всички съществени аспекти за:






  а) | финансовото състояние на Европейския съюз в края на годината; |
| --- | --- | --- |

3.

Консолидираните отчети следва да дават вярна представа във всички съществени аспекти за:

а)

финансовото състояние на Европейския съюз в края на годината;

| б) | резултатите от неговите операции и парични потоци; и |
| --- | --- |

б)

резултатите от неговите операции и парични потоци; и

| в) | промените в нетните активи за приключилата година. |
| --- | --- |

в)

промените в нетните активи за приключилата година.

| 4. | В рамките на одита Сметната палата:






  а) | прави оценка на счетоводната контролна среда; |
| --- | --- | --- |

4.

В рамките на одита Сметната палата:

а)

прави оценка на счетоводната контролна среда;

| б) | проверява функционирането на ключови счетоводни процедури и на процеса на приключване на финансовата година; |
| --- | --- |

б)

проверява функционирането на ключови счетоводни процедури и на процеса на приключване на финансовата година;

| в) | анализира основните счетоводни данни за съгласуваност и основателност; |
| --- | --- |

в)

анализира основните счетоводни данни за съгласуваност и основателност;

| г) | анализира и равнява отчетите и/или салдата; |
| --- | --- |

г)

анализира и равнява отчетите и/или салдата;

| д) | извършва тестове по същество на поетите задължения, плащанията и конкретни елементи от счетоводния баланс въз основа на представителни извадки; |
| --- | --- |

д)

извършва тестове по същество на поетите задължения, плащанията и конкретни елементи от счетоводния баланс въз основа на представителни извадки;

| е) | използва работата на други одитори, когато това е възможно, в съответствие с международните одитни стандарти, особено при одита на дейностите по получаване или отпускане на заеми, управлявани от Комисията, за които има външни одитни заверки. |
| --- | --- |

е)

използва работата на други одитори, когато това е възможно, в съответствие с международните одитни стандарти, особено при одита на дейностите по получаване или отпускане на заеми, управлявани от Комисията, за които има външни одитни заверки.

ЧАСТ 2 — Подход и методология на одита относно редовността на операциите

| 5. | Одитът за редовност на операциите, свързани с отчетите, включва проверка на това дали те са в съответствие с правилата и разпоредбите в тази област (
  каре 1.2
  ). |
| --- | --- |

5.

Одитът за редовност на операциите, свързани с отчетите, включва проверка на това дали те са в съответствие с правилата и разпоредбите в тази област (
  каре 1.2
  ).

| 6. | По време на своята одитна дейност Сметната палата преценява дали може ефективно да използва проверките относно редовността, които вече са извършени от други организации. С цел да използва резултатите от тези проверки в съответствие с одитните стандарти, ЕСП оценява независимостта и компетентността на одитиращата организация, както и обхвата и уместността на нейната дейност. |
| --- | --- |

6.

По време на своята одитна дейност Сметната палата преценява дали може ефективно да използва проверките относно редовността, които вече са извършени от други организации. С цел да използва резултатите от тези проверки в съответствие с одитните стандарти, ЕСП оценява независимостта и компетентността на одитиращата организация, както и обхвата и уместността на нейната дейност.

Как се тестват операциите

| 7. | По отношение на всяка функция от МФР (глави 5—10) Сметната палата тества представителна извадка от операции, за да изчисли дела на нередовните операции в общата популация. |
| --- | --- |

7.

По отношение на всяка функция от МФР (глави 5—10) Сметната палата тества представителна извадка от операции, за да изчисли дела на нередовните операции в общата популация.

| 8. | По отношение на всяка избрана операция Сметната палата определя дали заявката за възстановяване на средства или плащането са били извършени за целите, одобрени в бюджета и посочени в съответните законодателни разпоредби. Сметната палата проверява по какъв начин са изчислени сумите по заявката или плащането (при заявки за по-големи суми — въз основа на представителна извадка на всички елементи от операцията). Това включва проследяване на операцията от бюджетните сметки до нивото на крайния получател (напр. земеделски стопанин, организатор на обучение, заявител на проект в областта на помощта за развитие) и проверка на съответствието на всяко отделно ниво. |
| --- | --- |

8.

По отношение на всяка избрана операция Сметната палата определя дали заявката за възстановяване на средства или плащането са били извършени за целите, одобрени в бюджета и посочени в съответните законодателни разпоредби. Сметната палата проверява по какъв начин са изчислени сумите по заявката или плащането (при заявки за по-големи суми — въз основа на представителна извадка на всички елементи от операцията). Това включва проследяване на операцията от бюджетните сметки до нивото на крайния получател (напр. земеделски стопанин, организатор на обучение, заявител на проект в областта на помощта за развитие) и проверка на съответствието на всяко отделно ниво.

| 9. | При тестването на операциите във връзка с приходите Сметната палата проверява собствените ресурси от ДДС и от БНД, като приема за своя отправна точка макроикономическите агрегати, въз основа на които са направени изчисленията. ЕСП извършва оценка на контрола на Комисията по отношение на вноските на държавите членки до момента на получаването и вписването им в консолидираните отчети. По отношение на традиционните собствени ресурси Сметната палата проверява счетоводната документация на митническите органи и потоците от мита — отново от момента на получаването им до вписването им в отчетите от Комисията. |
| --- | --- |

9.

При тестването на операциите във връзка с приходите Сметната палата проверява собствените ресурси от ДДС и от БНД, като приема за своя отправна точка макроикономическите агрегати, въз основа на които са направени изчисленията. ЕСП извършва оценка на контрола на Комисията по отношение на вноските на държавите членки до момента на получаването и вписването им в консолидираните отчети. По отношение на традиционните собствени ресурси Сметната палата проверява счетоводната документация на митническите органи и потоците от мита — отново от момента на получаването им до вписването им в отчетите от Комисията.

| 10. | В областта на разходите Сметната палата проверява плащанията, след като разходите са били извършени, регистрирани и одобрени. Тази проверка се прилага към всички категории плащания (включително тези, извършени за закупуване на активи). Сметната палата не проверява авансовите плащания в момента на тяхното извършване, а по-скоро след като:






  а) | крайните получатели на средства от ЕС (напр. земеделски стопанин, изследователски институт, дружество, извършващо строителни дейности или услуги по обществена поръчка) са представили доказателства за използването им; и |
| --- | --- | --- |

10.

В областта на разходите Сметната палата проверява плащанията, след като разходите са били извършени, регистрирани и одобрени. Тази проверка се прилага към всички категории плащания (включително тези, извършени за закупуване на активи). Сметната палата не проверява авансовите плащания в момента на тяхното извършване, а по-скоро след като:

а)

крайните получатели на средства от ЕС (напр. земеделски стопанин, изследователски институт, дружество, извършващо строителни дейности или услуги по обществена поръчка) са представили доказателства за използването им; и

| б) | Комисията (или друга институция или орган, управляващи средства на ЕС) е приела, че средствата са били основателно използвани чрез уравняване на авансовото плащане. |
| --- | --- |

б)

Комисията (или друга институция или орган, управляващи средства на ЕС) е приела, че средствата са били основателно използвани чрез уравняване на авансовото плащане.

| 11. | Одитната извадка на Сметната палата има за цел да даде приблизителна оценка на нивото на грешки като цяло, а не по отношение на отделните операции (напр. конкретен проект). ЕСП използва извадка по парична единица за избор на заявките или плащанията, а на по-ниско ниво — и отделни елементи в рамките на една операция (напр. фактури по проекти, парцели в заявка на земеделски стопанин). Процентите грешки, докладвани по тези елементи, не следва да се разглеждат като заключение по отношение на съответните операции, а по-скоро като допринасящи пряко за цялостното ниво грешки общо за разходите на ЕС. |
| --- | --- |

11.

Одитната извадка на Сметната палата има за цел да даде приблизителна оценка на нивото на грешки като цяло, а не по отношение на отделните операции (напр. конкретен проект). ЕСП използва извадка по парична единица за избор на заявките или плащанията, а на по-ниско ниво — и отделни елементи в рамките на една операция (напр. фактури по проекти, парцели в заявка на земеделски стопанин). Процентите грешки, докладвани по тези елементи, не следва да се разглеждат като заключение по отношение на съответните операции, а по-скоро като допринасящи пряко за цялостното ниво грешки общо за разходите на ЕС.

| 12. | Сметната палата не проверява ежегодно операции във всички държави членки, страни бенефициенти и/или региони бенефициенти. Споменаването на определени държави членки, страни и/или региони бенефициенти не означава, че такива случаи не могат да възникнат на други места. Илюстративните примери в настоящия доклад не представляват база за формиране на заключения относно посочените конкретни държави членки и страни и/или региони бенефициенти. |
| --- | --- |

12.

Сметната палата не проверява ежегодно операции във всички държави членки, страни бенефициенти и/или региони бенефициенти. Споменаването на определени държави членки, страни и/или региони бенефициенти не означава, че такива случаи не могат да възникнат на други места. Илюстративните примери в настоящия доклад не представляват база за формиране на заключения относно посочените конкретни държави членки и страни и/или региони бенефициенти.

| 13. | Подходът на Сметната палата не е пригоден за събиране на данни относно честотата на грешки в цялата популация. Ето защо представените данни за броя на откритите грешки в дадена функция от МФР, разходите, управлявани от дадена генерална дирекция, или разходите в дадена държава членка не са показателни за честотата на грешките във финансираните от ЕС операции или в отделните държави членки. Използваният от Сметната палата подход за формиране на извадка прилага различна тежест за различните операции в зависимост от стойността на съответните разходи и интензивността на одитната ни дейност. Факторът относителна тежест отсъства в информацията за честотата на грешките, където се прилага еднаква тежест както за развитието на селските райони, така и за прякото подпомагане по функция „Природни ресурси“, разходите по Европейския социален фонд или плащанията, свързани с регионите и сближаването. |
| --- | --- |

13.

Подходът на Сметната палата не е пригоден за събиране на данни относно честотата на грешки в цялата популация. Ето защо представените данни за броя на откритите грешки в дадена функция от МФР, разходите, управлявани от дадена генерална дирекция, или разходите в дадена държава членка не са показателни за честотата на грешките във финансираните от ЕС операции или в отделните държави членки. Използваният от Сметната палата подход за формиране на извадка прилага различна тежест за различните операции в зависимост от стойността на съответните разходи и интензивността на одитната ни дейност. Факторът относителна тежест отсъства в информацията за честотата на грешките, където се прилага еднаква тежест както за развитието на селските райони, така и за прякото подпомагане по функция „Природни ресурси“, разходите по Европейския социален фонд или плащанията, свързани с регионите и сближаването.

Как Сметната палата оценява и представя резултатите от тестването на операциите

| 14. | Определена грешка може да се отнася до цялата или до част от сумата в дадена операция. Сметната палата дефинира грешките като количествено измерими или количествено неизмерими, в зависимост от това дали е възможно да се измери каква част от одитираната сума е засегната от грешка. Грешките, които са открити и коригирани преди и независимо от извършените от Сметната палата проверки, са изключени от изчислението и от честотата на грешките, тъй като тяхното установяване и коригиране показва, че системите за контрол са действали ефективно. |
| --- | --- |

14.

Определена грешка може да се отнася до цялата или до част от сумата в дадена операция. Сметната палата дефинира грешките като количествено измерими или количествено неизмерими, в зависимост от това дали е възможно да се измери каква част от одитираната сума е засегната от грешка. Грешките, които са открити и коригирани преди и независимо от извършените от Сметната палата проверки, са изключени от изчислението и от честотата на грешките, тъй като тяхното установяване и коригиране показва, че системите за контрол са действали ефективно.

| 15. | Критериите на Сметната палата за остойностяване на грешките в областта на обществените поръчки са описани в документа „Non-compliance with the rules on public procurement — types of irregularities and basis for quantification“ (Нарушение на правилата за обществени поръчки — видове нередности и основа за остойностяването им) (1). |
| --- | --- |

15.

Критериите на Сметната палата за остойностяване на грешките в областта на обществените поръчки са описани в документа „Non-compliance with the rules on public procurement — types of irregularities and basis for quantification“ (Нарушение на правилата за обществени поръчки — видове нередности и основа за остойностяването им) (1).

| 16. | Когато се обсъжда какво да се предприеме в случай на нарушение на правилата за възлагане на обществени поръчки, възможно е остойностените от Сметната палата грешки да се различават от остойностяването, което използва Комисията или държавите членки. |
| --- | --- |

16.

Когато се обсъжда какво да се предприеме в случай на нарушение на правилата за възлагане на обществени поръчки, възможно е остойностените от Сметната палата грешки да се различават от остойностяването, което използва Комисията или държавите членки.

Изчислен процент грешки

| 17. | Това, което изчислява Сметната палата, представлява „вероятен процент грешки“ (MLE). Сметната палата прави това изчисление за всяка функция от МФР и общо за разходите от бюджета. Вероятният процент грешки отразява само количествено измеримите грешки. Като примери за грешки могат да се посочат количествено измеримите нарушения на приложимите нормативни разпоредби, правила, договорни условия и условия за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. Сметната палата определя също така долна (LEL) и горна (UEL) граница на процента грешки. |
| --- | --- |

17.

Това, което изчислява Сметната палата, представлява „вероятен процент грешки“ (MLE). Сметната палата прави това изчисление за всяка функция от МФР и общо за разходите от бюджета. Вероятният процент грешки отразява само количествено измеримите грешки. Като примери за грешки могат да се посочат количествено измеримите нарушения на приложимите нормативни разпоредби, правила, договорни условия и условия за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. Сметната палата определя също така долна (LEL) и горна (UEL) граница на процента грешки.

| 18. | При изразяването на становището си ЕСП използва ниво на същественост в размер на 2 %. ЕСП взема предвид също така естеството, стойността и контекста на грешките. |
| --- | --- |

18.

При изразяването на становището си ЕСП използва ниво на същественост в размер на 2 %. ЕСП взема предвид също така естеството, стойността и контекста на грешките.

Как Сметната палата проверява системите и съобщава резултатите

| 19. | Комисията, другите институции и органи на ЕС, органите на държавите членки, страните и регионите бенефициенти създават системи за управление на рисковете, засягащи бюджета, и за наблюдение/осигуряване на редовността на операциите. Разглеждането на тези системи е от полза за определяне на областите за подобрение. |
| --- | --- |

19.

Комисията, другите институции и органи на ЕС, органите на държавите членки, страните и регионите бенефициенти създават системи за управление на рисковете, засягащи бюджета, и за наблюдение/осигуряване на редовността на операциите. Разглеждането на тези системи е от полза за определяне на областите за подобрение.

| 20. | Всяка функция на МФР, в т.ч. приходите, е свързана с множество отделни системи. Всяка година Сметната палата съставя извадка от системи и представя резултатите заедно с препоръки за подобрения. |
| --- | --- |

20.

Всяка функция на МФР, в т.ч. приходите, е свързана с множество отделни системи. Всяка година Сметната палата съставя извадка от системи и представя резултатите заедно с препоръки за подобрения.

Как Сметната палата достига до становищата, които изразява в Декларацията за достоверност

| 21. | Одитната дейност, описана в глави 4—10, представлява основата за становището на ЕСП относно редовността на операциите, свързани с консолидираните отчети на ЕС. Това становище е изложено в Декларацията за достоверност. Извършената дейност позволява на Сметната палата да изрази информирано становище дали грешките в популацията надвишават, или остават под прага на същественост. |
| --- | --- |

21.

Одитната дейност, описана в глави 4—10, представлява основата за становището на ЕСП относно редовността на операциите, свързани с консолидираните отчети на ЕС. Това становище е изложено в Декларацията за достоверност. Извършената дейност позволява на Сметната палата да изрази информирано становище дали грешките в популацията надвишават, или остават под прага на същественост.

| 22. | Когато Сметната палата установи наличието на съществено ниво на грешки и определи отражението му върху одитното становище, тя трябва да прецени дали грешките, или липсата на одитни доказателства са „широко разпространени“. За тази цел ЕСП прилага насоките от МСВОИ 1705 (като в съответствие с мандата си разширява обхвата им към въпросите на законосъобразността и редовността). В случай че грешките са съществени и широко разпространени, ЕСП формулира отрицателно становище. |
| --- | --- |

22.

Когато Сметната палата установи наличието на съществено ниво на грешки и определи отражението му върху одитното становище, тя трябва да прецени дали грешките, или липсата на одитни доказателства са „широко разпространени“. За тази цел ЕСП прилага насоките от МСВОИ 1705 (като в съответствие с мандата си разширява обхвата им към въпросите на законосъобразността и редовността). В случай че грешките са съществени и широко разпространени, ЕСП формулира отрицателно становище.

| 23. | Грешка или липса на одитни доказателства се считат за „широко разпространени“, ако по преценка на одитора, те не се ограничават до конкретни елементи, сметки или позиции от финансовите отчети (т.е. разпространени са на различни места в отчетите или тестваните операции), или ако са ограничени, но представляват или биха могли да представляват съществена част от финансовия отчет, или се отнасят до задължения за оповестяване, които са от основно значение за разбирането от страна на ползвателите на финансовите отчети. |
| --- | --- |

23.

Грешка или липса на одитни доказателства се считат за „широко разпространени“, ако по преценка на одитора, те не се ограничават до конкретни елементи, сметки или позиции от финансовите отчети (т.е. разпространени са на различни места в отчетите или тестваните операции), или ако са ограничени, но представляват или биха могли да представляват съществена част от финансовия отчет, или се отнасят до задължения за оповестяване, които са от основно значение за разбирането от страна на ползвателите на финансовите отчети.

| 24. | Според най-доброто приближение на прогнозната стойност на Сметната палата нивото на грешки за общия размер на разходите през 2016 г. е 3,1 %. Сметната палата счита, че грешките не са широко разпространени, тъй като се отнасят само до конкретни видове разходи в някои области. За различните функции на МФР изчисленото ниво на грешки е различно, както е описано в глави 5—7 и 9—10. |
| --- | --- |

24.

Според най-доброто приближение на прогнозната стойност на Сметната палата нивото на грешки за общия размер на разходите през 2016 г. е 3,1 %. Сметната палата счита, че грешките не са широко разпространени, тъй като се отнасят само до конкретни видове разходи в някои области. За различните функции на МФР изчисленото ниво на грешки е различно, както е описано в глави 5—7 и 9—10.

Случаи на предполагаема измама

| 25. | Ако Сметната палата има основание да се съмнява, че е била извършена измама, тя докладва за това на OLAF (Европейската служба за борба с измамите). OLAF отговаря за провеждането на по-нататъшни разследвания. Сметната палата докладва на OLAF няколко случая годишно. |
| --- | --- |

25.

Ако Сметната палата има основание да се съмнява, че е била извършена измама, тя докладва за това на OLAF (Европейската служба за борба с измамите). OLAF отговаря за провеждането на по-нататъшни разследвания. Сметната палата докладва на OLAF няколко случая годишно.

ЧАСТ 3 — Връзка между одитните становища относно надеждността на отчетите и тези относно редовността на операциите

| 26. | Сметната палата изразява:






  а) | одитно становище относно консолидираните отчети на Европейския съюз за приключилата финансова година; и |
| --- | --- | --- |

26.

Сметната палата изразява:

а)

одитно становище относно консолидираните отчети на Европейския съюз за приключилата финансова година; и

| б) | одитни становища относно редовността на приходите, плащанията и поетите задължения, свързани с отчетите. |
| --- | --- |

б)

одитни становища относно редовността на приходите, плащанията и поетите задължения, свързани с отчетите.

| 27. | Сметната палата извършва своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (МФС) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ). |
| --- | --- |

27.

Сметната палата извършва своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (МФС) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ).

| 28. | Когато одиторите формулират одитни становища както относно надеждността на отчетите, така и относно редовността на свързаните с тях операции, съгласно стандартите изразяването на модифицирано становище относно редовността на операциите само по себе си не води до модифицирано становище относно надеждността на отчетите. Финансовите отчети, относно които Сметната палата изразява становище, сочат наличие на съществен проблем, свързан с нарушаването на правилата относно разходите, финансирани с бюджета на ЕС. В съответствие с това Сметната палата прецени, че наличието на съществено ниво на грешки, които засягат редовността, само по себе си не е причина за модифициране на нейното отделно становище относно надеждността на отчетите. |
| --- | --- |

28.

Когато одиторите формулират одитни становища както относно надеждността на отчетите, така и относно редовността на свързаните с тях операции, съгласно стандартите изразяването на модифицирано становище относно редовността на операциите само по себе си не води до модифицирано становище относно надеждността на отчетите. Финансовите отчети, относно които Сметната палата изразява становище, сочат наличие на съществен проблем, свързан с нарушаването на правилата относно разходите, финансирани с бюджета на ЕС. В съответствие с това Сметната палата прецени, че наличието на съществено ниво на грешки, които засягат редовността, само по себе си не е причина за модифициране на нейното отделно становище относно надеждността на отчетите.

---

(1)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

ПРИЛОЖЕНИЕ 1.2

ЧЕСТОТА НА ОТКРИТИТЕ ГРЕШКИ В ОДИТНАТА ИЗВАДКА ЗА 2016 Г.

Image

---

ГЛАВА 2

Бюджетно и финансово управление

СЪДЪРЖАНИE

| Въведение | 2.1-2.3 |
| --- | --- |

| Бюджетно управление през 2016 г. | 2.4-2.14 |
| --- | --- |

| Плащанията са значително под определените в годишния бюджет лимити | 2.4-2.7 |
| --- | --- |

| Широкото използване на специални инструменти и маржове не позволява голяма гъвкавост за реагиране при непредвидени събития | 2.8-2.10 |
| --- | --- |

| Неизпълнените задължения са достигнали рекордно високо ниво | 2.11-2.14 |
| --- | --- |

| Въпроси, свързани с финансовото управление на бюджета за 2016 г. | 2.15-2.31 |
| --- | --- |

| Финансовата експозиция на бюджета на ЕС е значителна | 2.15-2.20 |
| --- | --- |

| ЕС увеличава използването на финансови инструменти | 2.21-2.23 |
| --- | --- |

| Държавите членки могат да бъдат затруднени в използването на наличните средства на ЕС | 2.24-2.26 |
| --- | --- |

| Цялостното отчитане на разходите за миграцията и кризата с бежанците трябва да бъде по-ясно и изчерпателно | 2.27-2.28 |
| --- | --- |

| Правилата на ЕС за финансиране продължават да се усложняват | 2.29-2.31 |
| --- | --- |

| Рискове и предизвикателства за бъдещето | 2.32-2.39 |
| --- | --- |

| Предотвратяване на ново изоставане поради натрупването на неразплатени заявки | 2.32-2.33 |
| --- | --- |

| Финансиране на новата МФР | 2.34-2.39 |
| --- | --- |

| Заключения и препоръки | 2.40-2.48 |
| --- | --- |

| Заключения | 2.40-2.47 |
| --- | --- |

| Препоръки | 2.48 |
| --- | --- |

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 2.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата относно бюджетното и финансовото управление на ЕС през 2016 г. и се набелязват някои основни рискове и предизвикателства за следващите бюджети. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

2.1.

В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата относно бюджетното и финансовото управление на ЕС през 2016 г. и се набелязват някои основни рискове и предизвикателства за следващите бюджети.

| 2.2. | Бюджетът за дадена година трябва да се придържа към таваните на бюджетните кредити за задължения и бюджетните кредити за плащания, определени в многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2014—2020 г. (1), според която Европейският съюз може, по текущи цени, да поема задължения в размер до 1 087,2  млрд. евро и да извършва плащания в размер до 1 025,4  млрд. евро в периода 2014—2020 г. (2) Бюджетните кредити за поемане на задължения и бюджетните кредити за извършване на плащания (3) за годината трябва да бъдат в рамките, установени с Решението за собствените ресурси (РСР) (4). |
| --- | --- |

2.2.

Бюджетът за дадена година трябва да се придържа към таваните на бюджетните кредити за задължения и бюджетните кредити за плащания, определени в многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2014—2020 г. (1), според която Европейският съюз може, по текущи цени, да поема задължения в размер до 1 087,2  млрд. евро и да извършва плащания в размер до 1 025,4  млрд. евро в периода 2014—2020 г. (2) Бюджетните кредити за поемане на задължения и бюджетните кредити за извършване на плащания (3) за годината трябва да бъдат в рамките, установени с Решението за собствените ресурси (РСР) (4).

| 2.3. | Комисията е представила междинен преглед на изпълнението на текущата МФР, придружен от законодателни предложения. Част от настоящата глава се базира на изразени в миналото виждания на Сметната палата относно тези законодателни промени, отнасящи се до предложението за следващата МФР (5). |
| --- | --- |

2.3.

Комисията е представила междинен преглед на изпълнението на текущата МФР, придружен от законодателни предложения. Част от настоящата глава се базира на изразени в миналото виждания на Сметната палата относно тези законодателни промени, отнасящи се до предложението за следващата МФР (5).

БЮДЖЕТНО УПРАВЛЕНИЕ ПРЕЗ 2016 Г.

Плащанията са значително под определените в годишния бюджет рамки

| 2.4. | Плащанията от бюджетните кредити са с 13,7  млрд. евро по-малко от сумата на предоставените кредити в първоначално приетия бюджет (130,2  млрд. евро от наличните 143,9  млрд. евро (6), или 90,5  % от общия размер отпуснати средства) (вж.
  каре 2.1)
  . |
| --- | --- |

2.4.

Плащанията от бюджетните кредити са с 13,7  млрд. евро по-малко от сумата на предоставените кредити в първоначално приетия бюджет (130,2  млрд. евро от наличните 143,9  млрд. евро (6), или 90,5  % от общия размер отпуснати средства) (вж.
  каре 2.1)
  .

| 2.5. | Ниското равнище на плащанията се дължи предимно на това, че органите в държавите членки представят по-ниски от очакваното заявки за плащане по Европейските структурни и инвестиционни (ЕСИ) фондове. За това са допринесли закъсненията в изпълнението на програмите през първите години на настоящата МФР. Комисията даде следните обяснения (7) за тези забавяния: |
| --- | --- |

2.5.

Ниското равнище на плащанията се дължи предимно на това, че органите в държавите членки представят по-ниски от очакваното заявки за плащане по Европейските структурни и инвестиционни (ЕСИ) фондове. За това са допринесли закъсненията в изпълнението на програмите през първите години на настоящата МФР. Комисията даде следните обяснения (7) за тези забавяния:

| а) | следствие от значителните забавяния в изпълнението на програмите през периода 2007—2013 г. |
| --- | --- |

а)

следствие от значителните забавяния в изпълнението на програмите през периода 2007—2013 г.

| б) | късно приемане на нормативната база за програмите в периода 2014—2020 г. (8); |
| --- | --- |

б)

късно приемане на нормативната база за програмите в периода 2014—2020 г. (8);

| в) | забавяния от страна на държавите членки при създаването и уведомяването на ЕС относно компетентните национални органи за управление на средствата от ЕС; |
| --- | --- |

в)

забавяния от страна на държавите членки при създаването и уведомяването на ЕС относно компетентните национални органи за управление на средствата от ЕС;

| г) | необходимо време за адаптиране към промените в правилата за програмите и проектите за новия период; |
| --- | --- |

г)

необходимо време за адаптиране към промените в правилата за програмите и проектите за новия период;

| д) | отпускане на допълнителна година в периода 2014—2020 г., за да могат държавите членки да извършат плащанията по поетите задължения (правилото „n+3“) (9). |
| --- | --- |

д)

отпускане на допълнителна година в периода 2014—2020 г., за да могат държавите членки да извършат плащанията по поетите задължения (правилото „n+3“) (9).

| 2.6. | Както отбелязва Комисията (10), забавянията в изпълнението на програмите по ЕСИ фондовете през първите три години от МФР за 2014—2020 г. надвишават тези при стартирането на програмите по структурните фондове и Кохезионния фонд в периода 2007—2013 г. |
| --- | --- |

2.6.

Както отбелязва Комисията (10), забавянията в изпълнението на програмите по ЕСИ фондовете през първите три години от МФР за 2014—2020 г. надвишават тези при стартирането на програмите по структурните фондове и Кохезионния фонд в периода 2007—2013 г.

| 2.7. | С оглед на ниското равнище на получените през годината заявки за плащане бюджетните органи са изменили бюджета за 2016 г. с цел намаляване на бюджетните кредити за плащания със 7,3  млрд. евро (11). Въпреки това намаление ниският брой на заявките за плащане е довел до най-големия излишък от 2002 г. насам: 6,4  млрд. евро (12) (2015 г.: 1,3  млрд. евро). |
| --- | --- |

2.7.

С оглед на ниското равнище на получените през годината заявки за плащане бюджетните органи са изменили бюджета за 2016 г. с цел намаляване на бюджетните кредити за плащания със 7,3  млрд. евро (11). Въпреки това намаление ниският брой на заявките за плащане е довел до най-големия излишък от 2002 г. насам: 6,4  млрд. евро (12) (2015 г.: 1,3  млрд. евро).

Каре 2.1 —   Бюджетът през 2016 г.

(В млн.евро)

Image

Източник: Консолидирани годишни отчети на Европейския съюз — финансова година 2016, Агрегирани отчети за изпълнението на бюджета и обяснителни бележки, таблици 4.1 и 4.3.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Широкото използване на специални инструменти и маржове не позволява голяма гъвкавост за реагиране на непредвидени събития

| 2.8. | МФР за периода 2014—2020 г. разполага с редица инструменти за улесняване на функционирането на бюджета и за съхраняване на парични средства в резерв. Най-важните от тях са: |
| --- | --- |

2.8.

МФР за периода 2014—2020 г. разполага с редица инструменти за улесняване на функционирането на бюджета и за съхраняване на парични средства в резерв. Най-важните от тях са:

| а) | Общ марж за плащанията (ОМП), който съгласно член 5 от Регламента за МФР позволява прехвърляне на неизползваните бюджетни кредити за плащания към следващи години, при условие че не се надвишава таванът на МФР. Следователно неизползваните 13,7  млрд. евро от 2016 г. по точка 2.4 могат да бъдат пренесени за следващи години. Максималният размер на прехвърлените неизползвани бюджетни кредити за плащания, предвиден в МФР за периода 2018—2020 г., е 31 млрд. евро, по цени от 2011 г. (2018 г. — 7 млрд. евро; 2019 г. — 11 млрд. евро; 2020 г. — 13 млрд. евро). |
| --- | --- |

а)

Общ марж за плащанията (ОМП), който съгласно член 5 от Регламента за МФР позволява прехвърляне на неизползваните бюджетни кредити за плащания към следващи години, при условие че не се надвишава таванът на МФР. Следователно неизползваните 13,7  млрд. евро от 2016 г. по точка 2.4 могат да бъдат пренесени за следващи години. Максималният размер на прехвърлените неизползвани бюджетни кредити за плащания, предвиден в МФР за периода 2018—2020 г., е 31 млрд. евро, по цени от 2011 г. (2018 г. — 7 млрд. евро; 2019 г. — 11 млрд. евро; 2020 г. — 13 млрд. евро).

| б) | Четири „специални инструмента“ (13) за реагиране при непредвидени обстоятелства и промяна в приоритетите. Според направения през 2016 г. междинен преглед на Комисията (14), до 2020 г. остават на разположение още общо 7,4  млрд. евро. Съгласно изявление на Съвета (15), направено по време на междинното преразглеждане на МФР, бюджетният орган има свободата да решава за всеки конкретен случай дали плащанията, отнасящи се до специалните инструменти, могат да бъдат отчетени над тавана на плащанията. |
| --- | --- |

б)

Четири „специални инструмента“ (13) за реагиране при непредвидени обстоятелства и промяна в приоритетите. Според направения през 2016 г. междинен преглед на Комисията (14), до 2020 г. остават на разположение още общо 7,4  млрд. евро. Съгласно изявление на Съвета (15), направено по време на междинното преразглеждане на МФР, бюджетният орган има свободата да решава за всеки конкретен случай дали плащанията, отнасящи се до специалните инструменти, могат да бъдат отчетени над тавана на плащанията.

| в) | Марж за непредвидени обстоятелства (16) в размер до 0,03  % от БНД (около 4,5  млрд. евро), позволяващ като последна мярка прехвърляне на бюджетни кредити от една година или функция в друга година или функция в отговор на непредвидени обстоятелства, при условие че не се превишават таваните на МФР. Този марж е използван за бюджетни кредити за плащания през 2014 г. и следва да се приспадне в периода 2017—2020 г. По отношение на бюджетните кредити за задължения маржът за непредвидени обстоятелства е използван за прехвърляне на 2,1  млрд. евро към функции 3 и 4 от МФР от други функции през 2016 и 2017 г. в отговор на кризата, свързана с бежанците (17). |
| --- | --- |

в)

Марж за непредвидени обстоятелства (16) в размер до 0,03  % от БНД (около 4,5  млрд. евро), позволяващ като последна мярка прехвърляне на бюджетни кредити от една година или функция в друга година или функция в отговор на непредвидени обстоятелства, при условие че не се превишават таваните на МФР. Този марж е използван за бюджетни кредити за плащания през 2014 г. и следва да се приспадне в периода 2017—2020 г. По отношение на бюджетните кредити за задължения маржът за непредвидени обстоятелства е използван за прехвърляне на 2,1  млрд. евро към функции 3 и 4 от МФР от други функции през 2016 и 2017 г. в отговор на кризата, свързана с бежанците (17).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| г) | Общ марж за поети задължения (ОМПЗ) (18), позволяващ прехвърляне на неизползвани бюджетни кредити за задължения към следващи години, които обаче могат да се използват само за увеличаване на икономическия растеж и работната заетост, по-специално за борба с младежката безработица. Почти целият ОМПЗ за 2014 и 2015 г. (1,8  млрд. евро от общо 2,0  млрд. евро (19)) е разпределен за ЕФСИ. |
| --- | --- |

г)

Общ марж за поети задължения (ОМПЗ) (18), позволяващ прехвърляне на неизползвани бюджетни кредити за задължения към следващи години, които обаче могат да се използват само за увеличаване на икономическия растеж и работната заетост, по-специално за борба с младежката безработица. Почти целият ОМПЗ за 2014 и 2015 г. (1,8  млрд. евро от общо 2,0  млрд. евро (19)) е разпределен за ЕФСИ.

| 2.9. | Тези инструменти са били въведени, за да е възможно да се реагира при извънредни ситуации и да се осигури известна гъвкавост в рамките на бюджетната система на ЕС, целяща да осигури предсказуемо финансиране за дългосрочни разходни програми на ЕС. Тъй като обаче разходните програми на ЕС са се забавили през първите години на МФР за периода 2014—2020 г. и се очаква да се активизират в годините до 2020 г., може би няма да е налице достатъчна гъвкавост в рамките на таваните на МФР за финансиране на действия на ЕС в отговор на евентуални неочаквани събития, които могат да настъпят преди края на текущата МФР. |
| --- | --- |

2.9.

Тези инструменти са били въведени, за да е възможно да се реагира при извънредни ситуации и да се осигури известна гъвкавост в рамките на бюджетната система на ЕС, целяща да осигури предсказуемо финансиране за дългосрочни разходни програми на ЕС. Тъй като обаче разходните програми на ЕС са се забавили през първите години на МФР за периода 2014—2020 г. и се очаква да се активизират в годините до 2020 г., може би няма да е налице достатъчна гъвкавост в рамките на таваните на МФР за финансиране на действия на ЕС в отговор на евентуални неочаквани събития, които могат да настъпят преди края на текущата МФР.

| 2.9. | Повече гъвкавост за оставащите години от многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2014—2020 г. е осигурена в междинното преразглеждане на МФР (вж. Регламент (ЕС) 2017/1123 на Съвета). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Освен използването на описаните по-горе маржове Съветът може с единодушно решение да измени самия регламент за МФР, за да промени размера на таваните за бюджетните кредити (20). |
| --- | --- |

2.10.

Освен използването на описаните по-горе маржове Съветът може с единодушно решение да измени самия регламент за МФР, за да промени размера на таваните за бюджетните кредити (20).

Неизпълнените задължения са достигнали рекордно високо ниво

| 2.11. | През 2016 г. ЕС е поел задължения за 155,2  млрд. евро от възможни общо 156,1  млрд евро, което представлява 99,4  % от общия размер на предоставените средства (21), с изключение на целевите приходи. |
| --- | --- |

2.11.

През 2016 г. ЕС е поел задължения за 155,2  млрд. евро от възможни общо 156,1  млрд евро, което представлява 99,4  % от общия размер на предоставените средства (21), с изключение на целевите приходи.

| 2.12. | Вследствие на почти пълното използване на бюджетните кредити за задължения и по-ниските от планираното плащания неизпълнените задължения първо са намалели през 2014 г. и след това отново са се увеличили през 2015 и 2016 г., достигайки рекордно равнище от 238,8  млрд. евро (вж.
  каре 2.9
  ). Очаква се също така те да продължат да се увеличават през 2017 г., тъй като бюджетът за 2017 г. предвижда бюджетни кредити за задължения в размер на 157,9  млрд. евро и бюджетни кредити за плащания в размер на 134,4  млрд. евро, което предполага, че неизпълнените задължения могат да се увеличат с до 23,5  млрд. евро. |
| --- | --- |

2.12.

Вследствие на почти пълното използване на бюджетните кредити за задължения и по-ниските от планираното плащания неизпълнените задължения първо са намалели през 2014 г. и след това отново са се увеличили през 2015 и 2016 г., достигайки рекордно равнище от 238,8  млрд. евро (вж.
  каре 2.9
  ). Очаква се също така те да продължат да се увеличават през 2017 г., тъй като бюджетът за 2017 г. предвижда бюджетни кредити за задължения в размер на 157,9  млрд. евро и бюджетни кредити за плащания в размер на 134,4  млрд. евро, което предполага, че неизпълнените задължения могат да се увеличат с до 23,5  млрд. евро.

| 2.13. | Размерът на неизпълнените задължения представлява кумулативната разлика между поетите задължения и извършените по тях плащания към даден момент минус отменените бюджетни кредити. Отменените бюджетни кредити представляват сравнително малка част от задълженията, поети в периода 2007—2016 г. (27 млрд. евро от общо 1 446  млрд. евро, или 1,9  %). |
| --- | --- |

2.13.

Размерът на неизпълнените задължения представлява кумулативната разлика между поетите задължения и извършените по тях плащания към даден момент минус отменените бюджетни кредити. Отменените бюджетни кредити представляват сравнително малка част от задълженията, поети в периода 2007—2016 г. (27 млрд. евро от общо 1 446  млрд. евро, или 1,9  %).

| 2.14. | Повечето от неизпълнените задължения се отнасят до многогодишни разходни програми, при които времевата разлика между поемането на задължението и извършването на съответното плащане може да бъде повече от година, а често и до три години. Данните за 2016 г. показват, че неизпълнените задължения в края на годината са със 72 % повече, отколкото през 2007 г. и се равняват на 2,9  години (22) плащания, докато през 2007 г. са се равнявали на 2,2  години. Увеличението на неизпълнените задължения поражда риск от създаване на проблеми с финансирането в бъдеще (вж. точки 2.32—2.39). |
| --- | --- |

2.14.

Повечето от неизпълнените задължения се отнасят до многогодишни разходни програми, при които времевата разлика между поемането на задължението и извършването на съответното плащане може да бъде повече от година, а често и до три години. Данните за 2016 г. показват, че неизпълнените задължения в края на годината са със 72 % повече, отколкото през 2007 г. и се равняват на 2,9  години (22) плащания, докато през 2007 г. са се равнявали на 2,2  години. Увеличението на неизпълнените задължения поражда риск от създаване на проблеми с финансирането в бъдеще (вж. точки 2.32—2.39).

| 2.14. | Увеличението на равнището на неизпълнените поети задължения за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) през третата година от периода на програмиране е част от нормалния цикъл на изпълнение, наблюдаван в миналото за тези фондове. Плавният годишен профил на бюджетните кредити за поети задължения за периода 2014—2020 г., въвеждането на правилото n+3 и бавното изпълнение водят до значително увеличение на неизпълнените поети задължения. |
| --- | --- |

2.14.

ВЪПРОСИ, СВЪРЗАНИ С ФИНАНСОВОТО УПРАВЛЕНИЕ НА БЮДЖЕТА ЗА 2016 Г.

Финансовата експозиция на бюджета на ЕС е значителна

| 2.15. | Освен неизпълнени задължения, ЕС има и редица значителни дългосрочни пасиви, гаранции и правни задължения, изискуеми в края на 2016 г. |
| --- | --- |

2.15.

Освен неизпълнени задължения, ЕС има и редица значителни дългосрочни пасиви, гаранции и правни задължения, изискуеми в края на 2016 г.

| 2.16. | Най-големият отделен дългосрочен пасив на ЕС е 67,2  млрд. евро за пенсиите на неговите служители (2015 г. — 63,8  млрд. евро). Въпреки че служителите на ЕС плащат осигурителни вноски за своите пенсии, тези вноски се третират като общ приход в бюджета на ЕС и този пасив не се компенсира с никакъв конкретен актив. |
| --- | --- |

2.16.

Най-големият отделен дългосрочен пасив на ЕС е 67,2  млрд. евро за пенсиите на неговите служители (2015 г. — 63,8  млрд. евро). Въпреки че служителите на ЕС плащат осигурителни вноски за своите пенсии, тези вноски се третират като общ приход в бюджета на ЕС и този пасив не се компенсира с никакъв конкретен актив.

| 2.17. | През последните години ЕС все по-често използва бюджета за финансиране на гаранции за заеми и финансови инструменти (вж.
  каре 2.2
  ). Това са условни пасиви, оповестени в отчетите на ЕС (23). Необходимо е да се поддържа марж между равнището на бюджетните кредити за плащания и максималното допустимо съгласно РСР равнище за покриване на тези гаранции, ако възникне такава необходимост. |
| --- | --- |

2.17.

През последните години ЕС все по-често използва бюджета за финансиране на гаранции за заеми и финансови инструменти (вж.
  каре 2.2
  ). Това са условни пасиви, оповестени в отчетите на ЕС (23). Необходимо е да се поддържа марж между равнището на бюджетните кредити за плащания и максималното допустимо съгласно РСР равнище за покриване на тези гаранции, ако възникне такава необходимост.

Каре 2.2 —   Експозиция на гаранциите

(В млрд. евро)

Image

| (*) | Размерът на експозицията към 31 декември 2016 г. включва само изплатените суми за крайни бенефициенти. Други 17,5  млрд. евро са договорени, но все още не са изплатени в края на 2016 г. (9,0  млрд. евро по гаранцията за мандата за външно кредитиране, 6,9  млрд. евро по гаранцията за ЕФСИ и 1,6  млрд. евро по финансовата помощ по заеми за МФП и Евратом). |
| --- | --- |

(*)

Размерът на експозицията към 31 декември 2016 г. включва само изплатените суми за крайни бенефициенти. Други 17,5  млрд. евро са договорени, но все още не са изплатени в края на 2016 г. (9,0  млрд. евро по гаранцията за мандата за външно кредитиране, 6,9  млрд. евро по гаранцията за ЕФСИ и 1,6  млрд. евро по финансовата помощ по заеми за МФП и Евратом).

| (1) | Вж. бележка 4.1.1 от Консолидираните годишни отчети на Европейския съюз — финансова година 2016 (Отчети на ЕС за 2016 г.). |
| --- | --- |

(1)

Вж. бележка 4.1.1 от Консолидираните годишни отчети на Европейския съюз — финансова година 2016 (Отчети на ЕС за 2016 г.).

| (2) | Вж. бележка 4.1.2 от Отчетите на ЕС за 2016 г. |
| --- | --- |

(2)

Вж. бележка 4.1.2 от Отчетите на ЕС за 2016 г.

| (3) | Вж. бележка 4.1.3 от Отчетите на ЕС за 2016 г. |
| --- | --- |

(3)

Вж. бележка 4.1.3 от Отчетите на ЕС за 2016 г.

Източник: Отчети на ЕС за 2016 г., бележки 4.1.1—3 към Финансовите отчети.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 2.18. | Бюджетът на ЕС има два фонда за обезпечаване на бюджетните гаранции — Гаранционен фонд за външни дейности, чиито активи са на стойност 2,3  млрд. евро, и Гаранционен фонд за ЕФСИ с активи на стойност 1,0  млрд. евро в края на 2016 г. (24), които ще бъдат увеличени на 8 млрд. евро до 2022 г. Той поддържа също така провизия за очаквани загуби по гаранциите в размер на 0,9  млрд. евро през 2016 г. (25), след като през годината беше добавена провизия на стойност 0,5  млрд. евро, включително за отпуснати на Сирия заеми. За гаранциите във връзка с финансовата помощ за държавите членки евентуалните задължения могат да бъдат покрити с бюджетни кредити, които надвишават тавана на МФР (26), но трябва да бъдат изплатени чрез бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

2.18.

Бюджетът на ЕС има два фонда за обезпечаване на бюджетните гаранции — Гаранционен фонд за външни дейности, чиито активи са на стойност 2,3  млрд. евро, и Гаранционен фонд за ЕФСИ с активи на стойност 1,0  млрд. евро в края на 2016 г. (24), които ще бъдат увеличени на 8 млрд. евро до 2022 г. Той поддържа също така провизия за очаквани загуби по гаранциите в размер на 0,9  млрд. евро през 2016 г. (25), след като през годината беше добавена провизия на стойност 0,5  млрд. евро, включително за отпуснати на Сирия заеми. За гаранциите във връзка с финансовата помощ за държавите членки евентуалните задължения могат да бъдат покрити с бюджетни кредити, които надвишават тавана на МФР (26), но трябва да бъдат изплатени чрез бюджета на ЕС.

| 2.19. | Комисията предлага създаване на общ обезпечителен фонд с цел покриване на финансовите задължения, произтичащи от финансови инструменти, бюджетни гаранции и финансова помощ (27). |
| --- | --- |

2.19.

Комисията предлага създаване на общ обезпечителен фонд с цел покриване на финансовите задължения, произтичащи от финансови инструменти, бюджетни гаранции и финансова помощ (27).

| 2.20. | Също така има значителни дългосрочни правни задължения, които не са покрити от бюджетни кредити за задължения, на обща стойност 22 млрд. евро (28) в края на годината (вж.
  каре 2.3
  ), които ще бъдат изплащани от бъдещите годишни бюджети. |
| --- | --- |

2.20.

Също така има значителни дългосрочни правни задължения, които не са покрити от бюджетни кредити за задължения, на обща стойност 22 млрд. евро (28) в края на годината (вж.
  каре 2.3
  ), които ще бъдат изплащани от бъдещите годишни бюджети.

Каре 2.3 —   Други дългосрочни правни задължения в края на 2016 г.

(В млн.евро)

Image

Източник: Отчети на ЕС за 2016 г., бележка 5.3 от Финансовите отчети.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

ЕС увеличава използването на финансови инструменти

| 2.21. | Наблюдава се увеличение на финансовите инструменти, които се ползват от бюджетна подкрепа от ЕС (вж.
  каре 2.4
  ), и се очаква това да продължи до 2020 г. Необходимо е прецизно управление, за да се осигури ефективно, ефикасно и икономично използване на наличните средства и да се гарантира, че евентуални промени се правят единствено след точна оценка на въздействието. |
| --- | --- |

2.21.

Наблюдава се увеличение на финансовите инструменти, които се ползват от бюджетна подкрепа от ЕС (вж.
  каре 2.4
  ), и се очаква това да продължи до 2020 г. Необходимо е прецизно управление, за да се осигури ефективно, ефикасно и икономично използване на наличните средства и да се гарантира, че евентуални промени се правят единствено след точна оценка на въздействието.

| 2.21. | Комисията въведе мерки, които гарантират прозрачността и доброто финансово управление при използването на наличните средства.

  Когато се предвиждат промени, предварителната оценка трябва да включва анализ на извлечените поуки от предходни подобни инструменти.


  За инструментите с централно управление в съответните правни основания се предвиждат средносрочни прегледи или оценки.


  За всички подобни бъдещи средносрочни прегледи на финансови инструменти Комисията ще гарантира, че те вземат предвид извлечените поуки и ефекта на всички значими социално-икономически промени върху логиката на инструмента и съответния финансов принос от бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

2.21.

Когато се предвиждат промени, предварителната оценка трябва да включва анализ на извлечените поуки от предходни подобни инструменти.

За инструментите с централно управление в съответните правни основания се предвиждат средносрочни прегледи или оценки.

За всички подобни бъдещи средносрочни прегледи на финансови инструменти Комисията ще гарантира, че те вземат предвид извлечените поуки и ефекта на всички значими социално-икономически промени върху логиката на инструмента и съответния финансов принос от бюджета на ЕС.

Каре 2.4 —   Финансови инструменти, които се ползват от бюджетна подкрепа от ЕС

| (В млрд. евро) |
| --- |
| | Програмен период 2007 — 2013 г.
   (*3) | Програмен период 2014—2020 г. |
| При споделено управление | | |
| ЕФРР, ЕСФ (42) и Развитие на селските райони (43) за периода 2007—2013 г./ЕСИ фондове за периода 2014—2020 г. | 12,0 | 21,5 |
| от които за Инициативата за МСП | 0 | 1,2  (*4) |
| При пряко/непряко управление и бюджетни гаранции | | |
| Финансови инструменти при непряко управление | 3,8  (44) | 7,4  (*5) |
| ЕФСИ — максимална гаранция от бюджета на ЕС, в т.ч.:






  — | Обезпечаване на Гаранционния фонд |

(В млрд. евро)

Програмен период 2007 — 2013 г.
   (*3)

Програмен период 2014—2020 г.

При споделено управление

ЕФРР, ЕСФ (42) и Развитие на селските райони (43) за периода 2007—2013 г./ЕСИ фондове за периода 2014—2020 г.

12,0

21,5

от които за Инициативата за МСП

0

1,2  (*4)

При пряко/непряко управление и бюджетни гаранции

Финансови инструменти при непряко управление

3,8  (44)

7,4  (*5)

ЕФСИ — максимална гаранция от бюджета на ЕС, в т.ч.:

—

Обезпечаване на Гаранционния фонд

| — | Неосигурени с финансиране задължения за текущия и бъдещи бюджети на ЕС |
| --- | --- |

—

Неосигурени с финансиране задължения за текущия и бъдещи бюджети на ЕС

0

16

8

8

Общо

16,1

45,6

Предложено увеличение на финансирането (45)

10

Общо след предложеното увеличение

55,6

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 2.22. | ЕФСИ ще продължат да се увеличават и вече се превръщат в основен източник на финансиране (29). Към края на 2016 г. групата на ЕИБ е подписала договори на стойност 21,3  млрд. евро за ЕФСИ (30). Периодът за инвестиране на ЕФСИ все още не е приключил и 
  каре 2.5
  показва разпределението на финансирането от ЕФСИ по държави членки до края на 2016 г. |
| --- | --- |

2.22.

ЕФСИ ще продължат да се увеличават и вече се превръщат в основен източник на финансиране (29). Към края на 2016 г. групата на ЕИБ е подписала договори на стойност 21,3  млрд. евро за ЕФСИ (30). Периодът за инвестиране на ЕФСИ все още не е приключил и 
  каре 2.5
  показва разпределението на финансирането от ЕФСИ по държави членки до края на 2016 г.

| 2.22. | Комисията счита, че за да се даде пълна представа за размера на финансирането от ЕФСИ в различните държави членки, в каре 2.5 трябва да са представени не само сумите на намесите на ЕФСИ по държави членки, но също така и съотношението на инвестициите от ЕФСИ към БВП и на глава от населението на съответните страни. |
| --- | --- |

2.22.

Каре 2.5 —   Финансиране на ЕФСИ по държави членки

(В млн.евро)

Image

Източник: Годишен оперативен доклад на ЕИБ „Европейски фонд за стратегически инвестиции — IIW и ПМСП. Списък II от Споразумението за ЕФСИ“ — дата на отчитане: 31 декември 2016 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 2.23. | ЕФСИ е нов централизиран новаторски инструмент, който позволява на държавите членки да подпомагат инвестициите в рамките на ЕС. Според правилата за управление на ЕФСИ на ЕИБ са делегирани функции по изпълнението, като публичният контрол и одит са по-ограничени, отколкото при други инструменти, финансирани от бюджета на ЕС, както е показано в 
  каре 2.8. |
| --- | --- |

2.23.

ЕФСИ е нов централизиран новаторски инструмент, който позволява на държавите членки да подпомагат инвестициите в рамките на ЕС. Според правилата за управление на ЕФСИ на ЕИБ са делегирани функции по изпълнението, като публичният контрол и одит са по-ограничени, отколкото при други инструменти, финансирани от бюджета на ЕС, както е показано в 
  каре 2.8.

| 2.23. | Комисията счита, че по отношение на ЕФСИ се прилага подходящ публичен контрол. |
| --- | --- |

2.23.

Държавите членки могат да бъдат затруднени в използването на наличните средства на ЕС

| 2.24. | Тъй като Европейските структурни и инвестиционни фондове представляват значителна част от разходите на сектор „Държавно управление“ на някои държави членки, важно е да се отбележи, че в девет държави членки неизпълнените задължения по ЕСИ фондове представляват над 15 % от разходите на сектор „Държавно управление“ през 2016 г. (вж.
  каре 2.6
  ). |
| --- | --- |

2.24.

Тъй като Европейските структурни и инвестиционни фондове представляват значителна част от разходите на сектор „Държавно управление“ на някои държави членки, важно е да се отбележи, че в девет държави членки неизпълнените задължения по ЕСИ фондове представляват над 15 % от разходите на сектор „Държавно управление“ през 2016 г. (вж.
  каре 2.6
  ).

| 2.25. | Като се има предвид значителният размер бюджетни кредити за задължения, които все още са на разположение по МФР за периода 2014—2020 г., държавите членки, в които ЕСИ фондовете представляват значителен процент от разходите на сектор „Държавно управление“, могат да се затруднят в набелязването на проекти с достатъчно високо качество, за които да се изразходват наличните средства на ЕС, или в осигуряването на съфинансиране. |
| --- | --- |

2.25.

Като се има предвид значителният размер бюджетни кредити за задължения, които все още са на разположение по МФР за периода 2014—2020 г., държавите членки, в които ЕСИ фондовете представляват значителен процент от разходите на сектор „Държавно управление“, могат да се затруднят в набелязването на проекти с достатъчно високо качество, за които да се изразходват наличните средства на ЕС, или в осигуряването на съфинансиране.

| 2.25. | Комисията счита, че е твърде рано в МФР за периода 2014—2020 г. да се прави предварителна оценка на капацитета на съответните държави членки за усвояване на средствата, предвидени за тях. |
| --- | --- |

2.25.

Каре 2.6 —   Неизпълнени задължения по ЕСИ фондове към 31 декември 2016 г. като процент от разходите на сектор „Държавно управление“ за 2016 г. по държави членки

Image

Източник: Европейска сметна палата въз основа на информация от Комисията. Данни на Евростат относно разходите на сектор „Държавно управление“ за 2016 г., април 2017 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 2.26. | Постъпленията от бюджета на ЕС съставляват значителен дял от капиталовите инвестиции в някои държави членки за която и да е година. Това означава, че размерът и графикът на тези приходи могат да окажат значително макроикономическо въздействие, като например върху инвестициите, растежа и създаването на работни места, и това трябва да бъде взето предвид в достатъчна степен при планирането на бъдещи разходи в бюджета на ЕС (вж.
  каре 2.7
  ) (31). |
| --- | --- |

2.26.

Постъпленията от бюджета на ЕС съставляват значителен дял от капиталовите инвестиции в някои държави членки за която и да е година. Това означава, че размерът и графикът на тези приходи могат да окажат значително макроикономическо въздействие, като например върху инвестициите, растежа и създаването на работни места, и това трябва да бъде взето предвид в достатъчна степен при планирането на бъдещи разходи в бюджета на ЕС (вж.
  каре 2.7
  ) (31).

Каре 2.7 —   Средствата от ЕС (*1) като процент от показателя „Бруто образуване на основен капитал“ по държави членки (*2)

Image

| (***) | Хърватия се присъедини към ЕС през 2013 г. |
| --- | --- |

(***)

Хърватия се присъедини към ЕС през 2013 г.

Източник: Европейска сметна палата въз основа на информация от Комисията. Данни на Евростат за бруто образуването на основен капитал (инвестиции).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Цялостното отчитане на разходите за миграцията и кризата с бежанците трябва да бъде по-ясно и изчерпателно

| 2.27. | Основно предизвикателство за финансовото управление през 2016 г. е мобилизирането на ресурси за справяне с кризата с бежанците и интегрирането на мигрантите, включително предоставянето на спешна подкрепа в рамките на Съюза. Финансовата реакция на ЕС се състои в увеличаване на финансирането в някои съществуващи зони, създаване на нови инструменти за финансиране и насърчаване на допълнителни вноски от трети страни (32). |
| --- | --- |

2.27.

Основно предизвикателство за финансовото управление през 2016 г. е мобилизирането на ресурси за справяне с кризата с бежанците и интегрирането на мигрантите, включително предоставянето на спешна подкрепа в рамките на Съюза. Финансовата реакция на ЕС се състои в увеличаване на финансирането в някои съществуващи зони, създаване на нови инструменти за финансиране и насърчаване на допълнителни вноски от трети страни (32).

| 2.28. | Комисията не е отчела всички средства, отпуснати за кризата с бежанците и мигрантите през 2016 г., и техният общ размер трудно може да бъде изчислен. В много случаи тези средства съставляват само част от отпуснатите бюджетни кредити в съответните области на политика. Въпреки че Комисията изготвя доклад за всеки отделен инструмент, тя ще трябва да създаде специална структура за докладване, за да може да отчита общия размер на средствата. |
| --- | --- |

2.28.

Комисията не е отчела всички средства, отпуснати за кризата с бежанците и мигрантите през 2016 г., и техният общ размер трудно може да бъде изчислен. В много случаи тези средства съставляват само част от отпуснатите бюджетни кредити в съответните области на политика. Въпреки че Комисията изготвя доклад за всеки отделен инструмент, тя ще трябва да създаде специална структура за докладване, за да може да отчита общия размер на средствата.

| 2.28. | Тъй като намесите в областта на бежанската и миграционната криза могат да приемат различни форми във времето, е трудно да се определи предварително по изчерпателен начин този въпрос, а съответното съдържание и имплицитното определение на представяната информация могат да варират във времето. Комисията приканва ОИСР да адаптира своите кодове на КПР, за да съществува общоприето определение за миграция.

  Комисията ще анализира евентуалното консолидиране на своя механизъм за докладване с цел да предоставя обстойна информация относно разходите в областта на бежанците и миграцията. |
| --- | --- |

2.28.

Комисията ще анализира евентуалното консолидиране на своя механизъм за докладване с цел да предоставя обстойна информация относно разходите в областта на бежанците и миграцията.

Правилата на ЕС за финансиране продължават да се усложняват

| 2.29. | Бюджетът на ЕС е претърпял значителна промяна през годините и са добавени редица други механизми за финансиране на политиките на ЕС. Тази тенденция е породена от необходимостта да се намерят допълнителни средства, за да се отговори на новите предизвикателства, като например финансовата криза, действията в областта на климата, миграцията и бежанците, както и за да се използват по-ефективно и иновативно наличните средства, например чрез заеми, гаранции и дялови инвестиции. |
| --- | --- |

2.29.

Бюджетът на ЕС е претърпял значителна промяна през годините и са добавени редица други механизми за финансиране на политиките на ЕС. Тази тенденция е породена от необходимостта да се намерят допълнителни средства, за да се отговори на новите предизвикателства, като например финансовата криза, действията в областта на климата, миграцията и бежанците, както и за да се използват по-ефективно и иновативно наличните средства, например чрез заеми, гаранции и дялови инвестиции.

| 2.29—2.31. | Настоящата европейска финансова структура направи възможно да се мобилизират средства за нови приоритети и да се прави повече с по-малко средства. Бюджетът на ЕС не е единственият инструмент за финансиране на политиките на ЕС. Въпреки това отчетите на ЕС включват всички инструменти и консолидират всички агенции, имащи отражение върху бюджета на ЕС. Отчетите на ЕС се одитират от Сметната палата. В отговор на кризата в еврозоната бяха създадени някои механизми, които имат междуправителствен характер. Поради тази причина те са извън рамката на бюджета на ЕС. Други инструменти, като ЕФСИ и Европейския инвестиционен фонд, допълват по-традиционните механизми за изпълнение на бюджета на ЕС, като засилват неговия обхват и лостовия му ефект.


  Що се отнася до новите финансови механизми, всички органи, които са отговорни за тяхното управление, представят годишни доклади за дейността и становище от външен одитор. Освен това от съображения за отчетност и прозрачност се предоставят и специални доклади, като например относно финансовите инструменти, доверителните фондове и Механизма за бежанците в Турция.


  Комисията прие документ за размисъл относно бъдещето на финансите на ЕС, в който се обяснява настоящата финансовата структура на ЕС. Този въпрос ще бъде основен елемент от следващата МФР. |
| --- | --- |

2.29—2.31.

Настоящата европейска финансова структура направи възможно да се мобилизират средства за нови приоритети и да се прави повече с по-малко средства. Бюджетът на ЕС не е единственият инструмент за финансиране на политиките на ЕС. Въпреки това отчетите на ЕС включват всички инструменти и консолидират всички агенции, имащи отражение върху бюджета на ЕС. Отчетите на ЕС се одитират от Сметната палата. В отговор на кризата в еврозоната бяха създадени някои механизми, които имат междуправителствен характер. Поради тази причина те са извън рамката на бюджета на ЕС. Други инструменти, като ЕФСИ и Европейския инвестиционен фонд, допълват по-традиционните механизми за изпълнение на бюджета на ЕС, като засилват неговия обхват и лостовия му ефект.

Що се отнася до новите финансови механизми, всички органи, които са отговорни за тяхното управление, представят годишни доклади за дейността и становище от външен одитор. Освен това от съображения за отчетност и прозрачност се предоставят и специални доклади, като например относно финансовите инструменти, доверителните фондове и Механизма за бежанците в Турция.

Комисията прие документ за размисъл относно бъдещето на финансите на ЕС, в който се обяснява настоящата финансовата структура на ЕС. Този въпрос ще бъде основен елемент от следващата МФР.

| 2.30. | В резултат на това броят на организациите и инструментите, участващи във финансирането на изпълнението на политиките на ЕС, се е увеличил значително, което създава сложна мрежа от правила около бюджета на ЕС (вж.
  каре 2.8
  ). |
| --- | --- |

2.30.

В резултат на това броят на организациите и инструментите, участващи във финансирането на изпълнението на политиките на ЕС, се е увеличил значително, което създава сложна мрежа от правила около бюджета на ЕС (вж.
  каре 2.8
  ).

| 2.31. | Бюджетът на ЕС е единен механизъм, подчинен на конкретни правила. Това спомага за отчитането и прозрачността пред заинтересованите лица, включително Европейския парламент и Съвета. Засиленото използване на други финансови механизми за осъществяване на политиките на ЕС паралелно с бюджета на ЕС рискува да подкопае сегашното ниво на отчитане и прозрачност, тъй като не са хармонизирани правилата за докладване, одит и публичен контрол. Например ЕСП одитира и докладва единствено относно някои от финансовите механизми, което ограничава публичния контрол. Считаме, че сегашната уредба затруднява ефективното управление, одит, контрол и докладване и предоставянето на достатъчна информация за гражданите относно разходите и ползите от ЕС. |
| --- | --- |

2.31.

Бюджетът на ЕС е единен механизъм, подчинен на конкретни правила. Това спомага за отчитането и прозрачността пред заинтересованите лица, включително Европейския парламент и Съвета. Засиленото използване на други финансови механизми за осъществяване на политиките на ЕС паралелно с бюджета на ЕС рискува да подкопае сегашното ниво на отчитане и прозрачност, тъй като не са хармонизирани правилата за докладване, одит и публичен контрол. Например ЕСП одитира и докладва единствено относно някои от финансовите механизми, което ограничава публичния контрол. Считаме, че сегашната уредба затруднява ефективното управление, одит, контрол и докладване и предоставянето на достатъчна информация за гражданите относно разходите и ползите от ЕС.

Каре 2.8 —   Организации и инструменти, участващи във финансирането и изпълнението на политиките на ЕС

Image

Легенда:

Image

| | Обща картина на изпълнението на политиките, операциите и финансиращите дейности на ЕС към юни 2017 г. |
| --- | --- |
| | Докладване и освобождаване от отговорност от бюджетния орган: Европейски парламент и Съвет |
| | Частично докладване и освобождаване от отговорност от бюджетния орган: Европейски парламент и Съвет |
| | Одит от Европейската сметна палата |
| | Управляван от Комисията — пряко/споделено управление |
| | Управляван от групата на ЕИБ |
| | Инициатива ЕФСИ |
| | Частично Инициативата ЕФСИ |
| | В Консолидираните годишни отчети на ЕС |

Обща картина на изпълнението на политиките, операциите и финансиращите дейности на ЕС към юни 2017 г.

Image

Докладване и освобождаване от отговорност от бюджетния орган: Европейски парламент и Съвет

Image

Частично докладване и освобождаване от отговорност от бюджетния орган: Европейски парламент и Съвет

Image

Одит от Европейската сметна палата

Image

Управляван от Комисията — пряко/споделено управление

Image

Управляван от групата на ЕИБ

Image

Инициатива ЕФСИ

Image

Частично Инициативата ЕФСИ

Image

В Консолидираните годишни отчети на ЕС

Различните източници на финансиране са показани с различен цвят:

Image

| (1) | Вкл. правни задължения, които все още не са покрити от бюджетни кредити за задължения: Механизъм за свързване на Европа (CEF), „Коперник“, ITER, „Галилео“, споразумения в областта на рибарството и други. |
| --- | --- |

(1)

Вкл. правни задължения, които все още не са покрити от бюджетни кредити за задължения: Механизъм за свързване на Европа (CEF), „Коперник“, ITER, „Галилео“, споразумения в областта на рибарството и други.

| (2) | Инициатива за МСП, управлявана от ЕИБ от името на държавите членки чрез споделено управление с Комисията; други финансови инструменти, управлявани от ЕИБ от името на Комисията в качеството ѝ на упълномощен субект. |
| --- | --- |

(2)

Инициатива за МСП, управлявана от ЕИБ от името на държавите членки чрез споделено управление с Комисията; други финансови инструменти, управлявани от ЕИБ от името на Комисията в качеството ѝ на упълномощен субект.

| (3) | Управителен съвет с членове от всяка държава членка като орган за вземане на решения. |
| --- | --- |

(3)

Управителен съвет с членове от всяка държава членка като орган за вземане на решения.

| (4) | Управляван от ЕИБ от името на Комисията в качеството ѝ на упълномощен субект. |
| --- | --- |

(4)

Управляван от ЕИБ от името на Комисията в качеството ѝ на упълномощен субект.

| (5) | Средствата и дейностите се управляват от държавите членки. |
| --- | --- |

(5)

Средствата и дейностите се управляват от държавите членки.

| (6) | Управителен съвет с членове от държави членки и други заинтересовани лица като орган за вземане на решения. Не всички държави членки са представени във всеки Съвет. |
| --- | --- |

(6)

Управителен съвет с членове от държави членки и други заинтересовани лица като орган за вземане на решения. Не всички държави членки са представени във всеки Съвет.

| (7) | Само групата инструменти за смесено финансиране, получаващи подкрепа от общия бюджет на ЕС, се освобождава от отговорност от бюджетните органи. |
| --- | --- |

(7)

Само групата инструменти за смесено финансиране, получаващи подкрепа от общия бюджет на ЕС, се освобождава от отговорност от бюджетните органи.

| (8) | Инструменти за сътрудничество за развитие (ИСР): Механизъм за инвестиции по линия на добросъседството (NIF); Механизъм за инвестиции за Централна Азия (МИЦА) и Механизъм за инвестиции за Азия (МИА); Механизъм за инвестиции в Латинска Америка (МИЛА). |
| --- | --- |

(8)

Инструменти за сътрудничество за развитие (ИСР): Механизъм за инвестиции по линия на добросъседството (NIF); Механизъм за инвестиции за Централна Азия (МИЦА) и Механизъм за инвестиции за Азия (МИА); Механизъм за инвестиции в Латинска Америка (МИЛА).

| (9) | Финансирани от търговски банки. Управителният съвет се състои от членове от всяка държава членка. |
| --- | --- |

(9)

Финансирани от търговски банки. Управителният съвет се състои от членове от всяка държава членка.

| (10) | ЕСП извършва проверка само на операциите, финансирани от общия бюджет на ЕС. |
| --- | --- |

(10)

ЕСП извършва проверка само на операциите, финансирани от общия бюджет на ЕС.

| (11) | Доклад за изпълнението на бюджета, предназначен за Съвета — освобождаване от отговорност от управителните съвети на агенциите. Комисията може да участва от името на ЕС в проекти на агенциите. Държавите членки на всяка агенция осигуряват финансиране. Върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност отговаря за цялостната организация и функционирането на агенциите. |
| --- | --- |

(11)

Доклад за изпълнението на бюджета, предназначен за Съвета — освобождаване от отговорност от управителните съвети на агенциите. Комисията може да участва от името на ЕС в проекти на агенциите. Държавите членки на всяка агенция осигуряват финансиране. Върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност отговаря за цялостната организация и функционирането на агенциите.

| (12) | Междуправителствена организация. |
| --- | --- |

(12)

Междуправителствена организация.

| (13) | Одитните правомощия на Сметната палата се ограничават до проверката на оперативната ефективност при управлението на ЕЦБ. |
| --- | --- |

(13)

Одитните правомощия на Сметната палата се ограничават до проверката на оперативната ефективност при управлението на ЕЦБ.

| (14) | Европейската сметна палата одитира само мандата за ЕС на ЕИБ. ЕИФ е част от Групата на ЕИБ. |
| --- | --- |

(14)

Европейската сметна палата одитира само мандата за ЕС на ЕИБ. ЕИФ е част от Групата на ЕИБ.

| (15) | Акционерите са държави членки на ЕС, други държави, ЕС и ЕИБ. |
| --- | --- |

(15)

Акционерите са държави членки на ЕС, други държави, ЕС и ЕИБ.

Акроними и съкращения

| AKTБ—ЕС | Партньорство между ЕС и държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) | ЕСФ | Европейски социален фонд |
| --- | --- | --- | --- |
| Бюдж. кред. | Бюджетни кредити | ЕЦБ | Европейска централна банка |
| „Галилео“ | Глобална навигационна спътникова система (ГНСС) | Инициатива за МСП | Инициатива „Малки и средни предприятия“ |
| Доверителен фонд „Беку“ на ЕС | Извънреден доверителен фонд за Централноафриканската република | „Коперник“ | Европейска програма за наблюдение на Земята |
| Доверителен фонд „Колумбия“ на ЕС | Доверителен фонд за Колумбия | КФ | Кохезионен фонд |
| Доверителен фонд „Мадад“ | Регионален доверителен фонд на ЕС в отговор на кризата в Сирия | МБТ | Механизъм за бежанците в Турция |
| ЕБВР | Европейска банка за възстановяване и развитие | МВК | Мандат за външно кредитиране |
| ЕЗФРСР | Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони | МЗГ | Механизъм за отпускане на заеми за Гърция |
| ЕИБ | Европейска инвестиционна банка | МФП | Макрофинансова помощ |
| ЕИФ | Европейски инвестиционен фонд | ПБ | Платежен баланс |
| ЕИФС | Европейски инструмент за финансова стабилност | Програма | Програма |
| ЕМФС | Европейски механизъм за финансово стабилизиране | COSME | Конкурентоспособност на предприятията и МСП (COSME) |
| ЕОВС | Европейска общност за въглища и стомана | CPVO | Служба на Общността за сортовете растения |
| EП | Eвропейски парламент | EaSI | Програма на Европейския съюз за заетост и социални иновации (EaSI) |
| ЕСИ фондове | Европейски структурни и инвестиционни фондове | ЕМС | Европейски механизъм за стабилност |
| ЕФМДР | Европейски фонд за морско дело и рибарство | EUIPO | Служба на Европейския съюз за интелектуална собственост |
| ЕФР | Европейски фонд за развитие | H2020 | Програма „Хоризонт 2020“ на ЕС за научни изследвания и иновации |
| ЕФРР | Европейски фонд за регионално развитие | IPOL | Вътрешни политики |
| ЕФСИ | Европейски фонд за стратегически инвестиции | ITER | Международен експериментален термоядрен реактор (споразумение и организация) |

AKTБ—ЕС

Партньорство между ЕС и държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ)

ЕСФ

Европейски социален фонд

Бюдж. кред.

Бюджетни кредити

ЕЦБ

Европейска централна банка

„Галилео“

Глобална навигационна спътникова система (ГНСС)

Инициатива за МСП

Инициатива „Малки и средни предприятия“

Доверителен фонд „Беку“ на ЕС

Извънреден доверителен фонд за Централноафриканската република

„Коперник“

Европейска програма за наблюдение на Земята

Доверителен фонд „Колумбия“ на ЕС

Доверителен фонд за Колумбия

КФ

Кохезионен фонд

Доверителен фонд „Мадад“

Регионален доверителен фонд на ЕС в отговор на кризата в Сирия

МБТ

Механизъм за бежанците в Турция

ЕБВР

Европейска банка за възстановяване и развитие

МВК

Мандат за външно кредитиране

ЕЗФРСР

Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони

МЗГ

Механизъм за отпускане на заеми за Гърция

ЕИБ

Европейска инвестиционна банка

МФП

Макрофинансова помощ

ЕИФ

Европейски инвестиционен фонд

ПБ

Платежен баланс

ЕИФС

Европейски инструмент за финансова стабилност

Програма

Програма

ЕМФС

Европейски механизъм за финансово стабилизиране

COSME

Конкурентоспособност на предприятията и МСП (COSME)

ЕОВС

Европейска общност за въглища и стомана

CPVO

Служба на Общността за сортовете растения

EП

Eвропейски парламент

EaSI

Програма на Европейския съюз за заетост и социални иновации (EaSI)

ЕСИ фондове

Европейски структурни и инвестиционни фондове

ЕМС

Европейски механизъм за стабилност

ЕФМДР

Европейски фонд за морско дело и рибарство

EUIPO

Служба на Европейския съюз за интелектуална собственост

ЕФР

Европейски фонд за развитие

H2020

Програма „Хоризонт 2020“ на ЕС за научни изследвания и иновации

ЕФРР

Европейски фонд за регионално развитие

IPOL

Вътрешни политики

ЕФСИ

Европейски фонд за стратегически инвестиции

ITER

Международен експериментален термоядрен реактор (споразумение и организация)

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

РИСКОВЕ И ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВА ЗА БЪДЕЩЕТО

Предотвратяване на ново изоставане заради неразплатени заявки

| 2.32. | Съществува риск от това през последните години от настоящата МФР и началото на следващата да възникне изоставане заради неразплатени заявки, подобно на това от периода 2013—2015 г. Това се дължи на факта, че бюджетните кредити за плащания, одобрени съгласно настоящата МФР, може да не са достатъчни за изплащането на всички заявки, представени до 2020 г. (33) |
| --- | --- |

2.32.

Съществува риск от това през последните години от настоящата МФР и началото на следващата да възникне изоставане заради неразплатени заявки, подобно на това от периода 2013—2015 г. Това се дължи на факта, че бюджетните кредити за плащания, одобрени съгласно настоящата МФР, може да не са достатъчни за изплащането на всички заявки, представени до 2020 г. (33)

| 2.32. | Рискът от натрупване на неизпълнени искания за плащане не зависи единствено от наличните тавани на МФР, но и от сумите, предоставени от Съвета и Парламента в годишните бюджети, както и от реалния профил на плащанията на програмите. Общият марж за плащанията в настоящата МФР следва да гарантира, че е на разположение за ползване целият таван на плащанията. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | В своя междинен преглед (34), съдържащ прогноза за периода до края на 2020 г., Комисията заключава, че общите тавани на плащанията за периода 2014—2020 г. на МФР вероятно ще са достатъчни, ако се избягва друго прекомерно натрупване на неразплатени заявки в края на периода. Допускането за това обаче е било, че специалните инструменти ще останат извън определените в МФР тавани и че ще бъде премахнат максималният размер на разрешените за използване средства от общия марж за плащания през 2018—2020 г., определен в регламента относно МФР. След преразглеждането на Регламента за МФР (35) все още не е ясно дали специалните инструменти ще се отчитат извън определените в МФР тавани (вж. точка 2.8, буква б), както и дали максималният размер на общия марж за плащанията ще се запази (вж. точка 2.8, буква а). Нещо повече, размерът на заявките за плащане, подадени от страните членки, може да бъде по-висок от очакваното. |
| --- | --- |

2.33.

В своя междинен преглед (34), съдържащ прогноза за периода до края на 2020 г., Комисията заключава, че общите тавани на плащанията за периода 2014—2020 г. на МФР вероятно ще са достатъчни, ако се избягва друго прекомерно натрупване на неразплатени заявки в края на периода. Допускането за това обаче е било, че специалните инструменти ще останат извън определените в МФР тавани и че ще бъде премахнат максималният размер на разрешените за използване средства от общия марж за плащания през 2018—2020 г., определен в регламента относно МФР. След преразглеждането на Регламента за МФР (35) все още не е ясно дали специалните инструменти ще се отчитат извън определените в МФР тавани (вж. точка 2.8, буква б), както и дали максималният размер на общия марж за плащанията ще се запази (вж. точка 2.8, буква а). Нещо повече, размерът на заявките за плащане, подадени от страните членки, може да бъде по-висок от очакваното.

| 2.33. | Комисията винаги предлага да отчита плащанията по специалните инструменти извън определените в МФР тавани. Окончателното решение обаче ще бъде взето от бюджетния орган за всеки конкретен случай в съответствие с декларацията, приложена към Междинното преразглеждане на МФР. Що се отнася до използването на общия марж за плащанията, в междинното преразглеждане на МФР е предоставена повече гъвкавост за оставащите години от МФР за периода 2014—2020 г. |
| --- | --- |

2.33.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Финансиране на новата MФР

| 2.34. | Ако сегашната тенденция се запази (36), ЕСП прогнозира, че неизпълнените задължения (вж.
  каре 2.9
  ) ще достигнат рекордните 262 млрд. евро до 2020 г., което е близко до прогнозата на Комисията, отразена в нейния междинен преглед (37). |
| --- | --- |

2.34.

Ако сегашната тенденция се запази (36), ЕСП прогнозира, че неизпълнените задължения (вж.
  каре 2.9
  ) ще достигнат рекордните 262 млрд. евро до 2020 г., което е близко до прогнозата на Комисията, отразена в нейния междинен преглед (37).

| 2.35. | Тези неизпълнени задължения ще трябва да бъдат разплатени посредством бюджетни кредити за плащания от следващата МФР, предимно през първите три години от следващия ѝ период. |
| --- | --- |

2.35.

Тези неизпълнени задължения ще трябва да бъдат разплатени посредством бюджетни кредити за плащания от следващата МФР, предимно през първите три години от следващия ѝ период.

Каре 2.9 –   Прогнози за задълженията и плащанията до края на МФР през 2020 г.

(В млрд. евро)

Image

Източник: За финансови години 2007—2016: Консолидирани годишни отчети на Европейския съюз, за прогнозите за финансови години 2017—2020: Регламент за МФР и техническа корекция през 2017 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 2.36. | Преодоляването на това натрупване на неизпълнени бюджетни задължения, което ще намали допълнителната експозиция и риска от създаването на бъдещи нови забавяния, може да бъде осъществено чрез включване на достатъчно допълнителни бюджетни кредити за плащания, надхвърлящи тези, необходими за покриване на новите програми от следващата многогодишна финансова рамка (МФР) и/или чрез намаляване на бюджетните кредити за поемане на задължения за новите програми в следващата МФР, за да се осигурят достатъчно бюджетни кредити за плащания за покриване на тези неизпълнени поети задължения. |
| --- | --- |

2.36.

Преодоляването на това натрупване на неизпълнени бюджетни задължения, което ще намали допълнителната експозиция и риска от създаването на бъдещи нови забавяния, може да бъде осъществено чрез включване на достатъчно допълнителни бюджетни кредити за плащания, надхвърлящи тези, необходими за покриване на новите програми от следващата многогодишна финансова рамка (МФР) и/или чрез намаляване на бюджетните кредити за поемане на задължения за новите програми в следващата МФР, за да се осигурят достатъчно бюджетни кредити за плащания за покриване на тези неизпълнени поети задължения.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 2.37. | Това би било за предпочитане вместо използването на евентуално забавяне в изпълнението на програмите по новата МФР за генериране на достатъчно бюджетни кредити за плащания за покриването на неизпълнените поети задължения, както се е случило непреднамерено през първите години от настоящата МФР, тъй като това би било просто ново отлагане на проблема. |
| --- | --- |

2.37.

Това би било за предпочитане вместо използването на евентуално забавяне в изпълнението на програмите по новата МФР за генериране на достатъчно бюджетни кредити за плащания за покриването на неизпълнените поети задължения, както се е случило непреднамерено през първите години от настоящата МФР, тъй като това би било просто ново отлагане на проблема.

| 2.38. | Според член 323 от ДФЕС „... Европейският парламент, Съветът и Комисията следят за наличието на финансови средства, позволяващи на Съюза да изпълнява своите правни задължения спрямо трети страни“. Решението на Съвета относно собствените ресурси (38) изисква спазването на „съгласувано съотношение между бюджетните кредити за поети задължения и бюджетните кредити за плащания, за да се гарантира тяхната съвместимост ...“. |
| --- | --- |

2.38.

Според член 323 от ДФЕС „... Европейският парламент, Съветът и Комисията следят за наличието на финансови средства, позволяващи на Съюза да изпълнява своите правни задължения спрямо трети страни“. Решението на Съвета относно собствените ресурси (38) изисква спазването на „съгласувано съотношение между бюджетните кредити за поети задължения и бюджетните кредити за плащания, за да се гарантира тяхната съвместимост ...“.

| 2.39. | Комисията ще има възможност да разгледа този въпрос, когато представи предложенията си за новата МФР (39) въз основа на прогнозата за разходите за периода след 2020 г. (40), както се препоръчва в годишните доклади на ЕСП през последните години (41). |
| --- | --- |

2.39.

Комисията ще има възможност да разгледа този въпрос, когато представи предложенията си за новата МФР (39) въз основа на прогнозата за разходите за периода след 2020 г. (40), както се препоръчва в годишните доклади на ЕСП през последните години (41).

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

Заключения

| 2.40. | Забавянията в изпълнението на програмите през първите три години от действащата МФР са довели до прехвърляне на бюджетни кредити за задължения от 2014 г. главно за 2015 и 2016 г. и до ниско ниво на плащанията през 2016 г. (точки 2.4—2.10). |
| --- | --- |

2.40.

Забавянията в изпълнението на програмите през първите три години от действащата МФР са довели до прехвърляне на бюджетни кредити за задължения от 2014 г. главно за 2015 и 2016 г. и до ниско ниво на плащанията през 2016 г. (точки 2.4—2.10).

| 2.41. | Специалните инструменти и маржовете са били широко използвани, но сумите, останали на разположение, може да не са достатъчно за покриването на непредвидени събития, които все още може да настъпят до 2020 г. (точки 2.8—2.10). |
| --- | --- |

2.41.

Специалните инструменти и маржовете са били широко използвани, но сумите, останали на разположение, може да не са достатъчно за покриването на непредвидени събития, които все още може да настъпят до 2020 г. (точки 2.8—2.10).

| 2.41. | В междинното преразглеждане на МФР се предоставя повече гъвкавост за оставащите години от МФР за периода 2014—2020 г. |
| --- | --- |

2.41.

| 2.42. | Получило се е рекордно ниво на неизпълнени поети задължения, по-високо със 72 % от нивото за 2007 г. Това е увеличило размера на задълженията на ЕС, а така също и финансовата експозиция на бюджета на ЕС (точки 2.11—2.14). Общата финансова експозиция на бюджета на ЕС се е увеличила, като са създадени значителни дългосрочни пасиви, гаранции и правни задължения (точки 2.15—2.20), което означава, че в бъдеще управлението трябва да бъде внимателно. |
| --- | --- |

2.42.

Получило се е рекордно ниво на неизпълнени поети задължения, по-високо със 72 % от нивото за 2007 г. Това е увеличило размера на задълженията на ЕС, а така също и финансовата експозиция на бюджета на ЕС (точки 2.11—2.14). Общата финансова експозиция на бюджета на ЕС се е увеличила, като са създадени значителни дългосрочни пасиви, гаранции и правни задължения (точки 2.15—2.20), което означава, че в бъдеще управлението трябва да бъде внимателно.

| 2.42. | В текущата МФР се извършва стриктен мониторинг на неизпълнените поети задължения и той ще продължи и в бъдещите МФР. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | ЕС все повече използва финансови инструменти. Създаването на ЕФСИ е свързано с нови механизми за управление с по-ограничен обществен контрол и одит, отколкото при другите инструменти, подкрепяни от бюджета на ЕС (точки 2.21—2.23). |
| --- | --- |

2.43.

ЕС все повече използва финансови инструменти. Създаването на ЕФСИ е свързано с нови механизми за управление с по-ограничен обществен контрол и одит, отколкото при другите инструменти, подкрепяни от бюджета на ЕС (точки 2.21—2.23).

| 2.43. | Комисията счита, че е представила цялата съответна информация по всеобхватен, ясен и прозрачен начин във финансовите отчети за 2016 г. и информационните бележки и че спрямо Европейския фонд за стратегически инвестиции се упражнява подходящ публичен контрол. |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | Средствата от ЕС съставляват значителен дял от разходите на някои държави членки и размерът на средствата и сроковете за тяхното получаване могат да окажат значително макроикономическо въздействие, например върху инвестициите, растежа и създаването на работни места (точки 2.24—2.26). |
| --- | --- |

2.44.

Средствата от ЕС съставляват значителен дял от разходите на някои държави членки и размерът на средствата и сроковете за тяхното получаване могат да окажат значително макроикономическо въздействие, например върху инвестициите, растежа и създаването на работни места (точки 2.24—2.26).

| 2.45. | Комисията е мобилизирала различни ресурси за справянето с кризата с бежанците и интегрирането на мигрантите, но не е установила структура за докладване, която да ѝ даде възможност за подробно докладване относно използването на средствата (точки 2.27 и 2.28). |
| --- | --- |

2.45.

Комисията е мобилизирала различни ресурси за справянето с кризата с бежанците и интегрирането на мигрантите, но не е установила структура за докладване, която да ѝ даде възможност за подробно докладване относно използването на средствата (точки 2.27 и 2.28).

| 2.45. | Тъй като намесите в областта на бежанската и миграционната криза могат да приемат различни форми във времето, е трудно да се определи предварително по изчерпателен начин този въпрос, а съответното съдържание и имплицитното определение на представяната информация могат да варират във времето. Комисията приканва ОИСР да адаптира своите кодове на КПР, за да съществува общоприето определение за миграция.

  Комисията ще анализира евентуалното консолидиране на своя механизъм за докладване с цел да предоставя обстойна информация относно разходите в областта на бежанците и миграцията. |
| --- | --- |

2.45.

Комисията ще анализира евентуалното консолидиране на своя механизъм за докладване с цел да предоставя обстойна информация относно разходите в областта на бежанците и миграцията.

| 2.46. | Механизмите за финансиране на политиките на ЕС стават все по-сложни, което рискува да отслаби отчитането и прозрачността (точки 2.29—2.31). |
| --- | --- |

2.46.

Механизмите за финансиране на политиките на ЕС стават все по-сложни, което рискува да отслаби отчитането и прозрачността (точки 2.29—2.31).

| 2.46. | Комисията прие документ за размисъл относно бъдещето на финансите на ЕС, в който се обяснява настоящата финансовата структура на ЕС. Този въпрос ще бъде основен елемент от следващата МФР. |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | Натрупване на забавени плащания може да възникне към края на текущата МФР и през първите няколко години от следващата МФР, а финансирането на новата МФР ще изисква определянето на реалистични бюджетни кредити за покриване на прогнозните неизпълнени задължения (точки 2.32—2.39). |
| --- | --- |

2.47.

Натрупване на забавени плащания може да възникне към края на текущата МФР и през първите няколко години от следващата МФР, а финансирането на новата МФР ще изисква определянето на реалистични бюджетни кредити за покриване на прогнозните неизпълнени задължения (точки 2.32—2.39).

| 2.47. | Функционирането на общия марж за плащанията следва да предотврати ново необичайно натрупване на неизпълнени искания за плащане в края на МФР. |
| --- | --- |

2.47.

Препоръки

| 2.48. | Сметната палата препоръчва на Комисията: |
| --- | --- |

2.48.

Сметната палата препоръчва на Комисията:

| — | Препоръка 1: да вземе предвид нарастването на неизпълнените поети задължения в прогнозата си за бюджетни кредити за плащания за следващата МФР с цел поддържане на правилно съотношение между бюджетните кредити за задължения и бюджетните кредити за плащания. |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: да вземе предвид нарастването на неизпълнените поети задължения в прогнозата си за бюджетни кредити за плащания за следващата МФР с цел поддържане на правилно съотношение между бюджетните кредити за задължения и бюджетните кредити за плащания.

Комисията приема тази препоръка.

В предложенията си Комисията ще гарантира подходящ баланс между поетите задължения и плащанията. Въпреки това Комисията отбелязва, че окончателните решения се вземат от съзаконодателите.

| — | Препоръка 2: съвместно с Европейския парламент и Съвета да осигури съгласуван подход за решаване на въпроса, дали специалните инструменти да бъдат включвани в рамките на таваните на бюджетните кредити за плащания в МФР. |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: съвместно с Европейския парламент и Съвета да осигури съгласуван подход за решаване на въпроса, дали специалните инструменти да бъдат включвани в рамките на таваните на бюджетните кредити за плащания в МФР.

Комисията приема отчасти тази препоръка.

Комисията винаги предлага да отчита плащанията по специалните инструменти извън определените в МФР тавани. Окончателното решение обаче ще бъде взето от бюджетния орган за всеки отделен случай.

| — | Препоръка 3: за целите на управлението и докладването да създаде подходяща отчетност за бюджетните разходи на ЕС, която да позволява отчитането на всички средства, свързани с кризата с бежанците и миграцията. |
| --- | --- |

—

Препоръка 3: за целите на управлението и докладването да създаде подходяща отчетност за бюджетните разходи на ЕС, която да позволява отчитането на всички средства, свързани с кризата с бежанците и миграцията.

Комисията приема препоръката.

Комисията ще анализира евентуалното консолидиране на своя механизъм за докладване с цел да предоставя обстойна информация относно разходите в областта на бежанците и миграцията.

| — | Препоръка 4: да прикани Европейския парламент и Съвета, в контекста на дебата за бъдещето на Европа, да обмислят как би могло да се реформира бюджетната система на ЕС, за да се осигури по-добър баланс между предвидимостта и способността за реагиране, както и как като цяло да се осигурят такива механизми за финансиране, които да не бъдат по-сложни, отколкото е необходимо за постигането на целите на политиките на ЕС и спазването на изискванията за отчитане, прозрачност и контролируемост. |
| --- | --- |

—

Препоръка 4: да прикани Европейския парламент и Съвета, в контекста на дебата за бъдещето на Европа, да обмислят как би могло да се реформира бюджетната система на ЕС, за да се осигури по-добър баланс между предвидимостта и способността за реагиране, както и как като цяло да се осигурят такива механизми за финансиране, които да не бъдат по-сложни, отколкото е необходимо за постигането на целите на политиките на ЕС и спазването на изискванията за отчитане, прозрачност и контролируемост.

Комисията приема препоръката.

Бялата книга относно бъдещето на Европа през 2025 г. постави началото на цялостен дебат и процес на размисъл преди началото на подготовката на следващата МФР. В този контекст през юни 2017 г. Комисията прие документ за размисъл относно бъдещето на финансите на ЕС. Финансовата структура на ЕС и други въпроси, като продължителност, гъвкавост и предсказуемост, ще представляват част от общия процес на размисъл за подготовката на следващата МФР.

---

(1)  Регламент (ЕС, Евратом) No 1311/2013 на Съвета от 2 декември 2013 г. за определяне на многогодишната финансова рамка за годините 2014—2020 (Регламент за МФР) (OB L 347, 20.12.2013 г., стр. 884).

(2)  Тези суми представляват бюджетни кредити за поемане на задължения в размер на 1,04 % от БНД на ЕС и бюджетни кредити за извършване на плащания в размер на 0,98 % от БНД на ЕС за периода 2014—2020 г., съгласно последната Техническа корекция на МФР — COM(2016) 311 окончателен от 30 юни 2016 г.: „Съобщение на Комисията до Съвета и Европейския парламент: Техническа корекция на финансовата рамка за 2017 г. в съответствие с промените в БНД и корекции на финансовите пакети за политиката на сближаване (членове 6 и 7 от Регламент (ЕС, Евратом) No 1311/2013 за определяне на многогодишната финансова рамка за годините 2014—2020)“ („Техническа корекция за 2017 г.“).

(3)  Могат да се създават допълнителни бюджетни кредити за плащания над определения таван на собствените ресурси въз основа на приходи, различни от приходите от собствени ресурси.

(4)  Решение 2014/335/ЕС, Евратом на Съвета от 26 май 2014 г. относно системата на собствените ресурси на Европейския съюз (ОВ L 168, 7.6.2014 г., стр. 105) определя максималния размер на бюджетните кредити за задължения на 1,26 % от БНД на ЕС, а на бюджетните кредити за плащания — на 1,20 % от БНД на ЕС.

(5)  Информационен документ относно Съобщението на Комисията „Бюджетът на ЕС: време за реформа? Информационен документ относно междинния преглед на многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г.“, становище относно предложението за удължаване на срока на действие и разширяване на обхвата на Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ), Становище No 2/2016 (ОВ C 465, 13.12.2016 г.) и становище относно предложението за преразглеждане на Финансовия регламент, Становище No 1/2017 (ОВ C 91, 23.3.2017 г.).

(6)  С изключение на пренесените бюджетни кредити и целевите приходи.

(7)  Относно тези забавяния вж. стр. 45 и 46 от Доклада за бюджетното и финансовото управление на Европейската комисия — финансова година 2016 и приложение 6 относно прогнозите за плащанията — раздел 3, трета алинея от документ SWD(2016)299 окончателен от 14 септември 2016 г.„Работен документ на службите на Комисията, придружаващ документа „Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета: Междинен преглед/междинно преразглеждане на многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. (COM(2016) 603 окончателен)““.

(8)  Причините за дългата процедура за приемане на нормативната база за програмите в периода 2014—2020 г. са посочени в точки 11 и 36 от специален доклад на ЕСП No 2/2017 (http://eca.europa.eu).

(9)  Специален доклад No 36/2016 (http://eca.europa.eu).

(10)  Приложение 6 относно прогнозите за плащанията — раздел 3, трета алинея — SWD(2016)299 окончателен.

(11)  Коригиращ бюджет No 4. Този и други коригиращи бюджети са увеличили бюджетните кредити за задължения с 273 млн. евро и бюджетните кредити за плащания с 31 млн. евро.

(12)  Вж. страницата „Бюджетен резултат на ЕС“ в раздела „Отчети за изпълнението на бюджета и обяснителни бележки“ на Консолидирани годишни отчети на ЕС — финансова година 2016 (Отчети на ЕС за 2016 г.).

(13)  Резерв за спешна помощ, Фонд за солидарност на Европейския съюз, Европейски фонд за приспособяване към глобализацията и Инструмент за гъвкавост. Вж. членове 9—12 от Регламента за МФР.

(14)  Приложение 6 относно прогнозите за плащанията, раздел 6 от документ SWD(2016)299 окончателен.

(15)  Вж. документ 7031/17 ADD 1 на Съвета.

(16)  Член 13 от Регламента за МФР.

(17)  Решения (ЕС) 2017/339 и (ЕС) 2017/344 на Европейския парламент и на Съвета от 14 декември 2016 г. относно мобилизирането на маржа за непредвидени обстоятелства (ОВ L 50, 28.2.2017 г.).

(18)  Член 14 от Регламента за МФР.

(19)  Въз основа на извършената през 2017 г. техническа корекция.

(20)  Член 17 от Регламента за МФР.

(21)  Терминът „поето задължение“ има различно основание в различните области на бюджета — вж. точка 2.5 и фигура 2.1 от Годишния доклад на ЕСП за 2015 г.

(22)  Цифрата е получена, като разделихме неизпълнените поети задължения (2016 г.: 238,3 млрд. евро; 2007 г.: 138,4 млрд. евро) на извършените диференцирани плащания, т.е. плащанията, направени по многогодишни поети задължения през годината (2016 г.: 81,5 млрд. евро; 2007 г.: 63,3 млрд. евро).

(23)  Вж. Бележка 4 от Отчетите на ЕС за 2016 г.

(24)  Вж. бележка 2.4.1 от Отчетите на ЕС за 2016 г.

(25)  Вж. бележка 2.10 от Отчетите на ЕС за 2016 г.

(26)  Член 3, параграф 3 от Регламента за МФР.

(27)  ЕСП отправи препоръка в Становище No 1/2017 относно това предложение.

(28)  Вж. бележка 5.3 от Отчетите на ЕС за 2016 г.

(29)  Комисията е представила предложение пред бюджетния орган за увеличаване на размера на ЕФСИ. Сметната палата е публикувала Становище No 2/2016 относно това предложение.

(30)  Годишен оперативен доклад на ЕИБ „Европейски фонд за стратегически инвестиции — IIW и ПМСП. Списък II от Споразумението за ЕФСИ“ — дата на отчитане: 31 декември 2016 г. Гаранцията на ЕФСИ покрива 11,2 млрд. евро.

(31)  „Бруто образуване на основен капитал“ често се счита от икономистите за важен показател за дългосрочния икономически растеж и производителност.

(*1)  Средствата на ЕС не включват функция 5 „Администрация“ от МФР.

(*2)  Държави членки, в които средствата от ЕС са повече от 5 % от брутното образуване на основен капитал (GFCF) средно за периода 2007—2015 г. „Бруто образуване на основен капитал“ включва разходите за придобиване на активи от местни производители минус отписаните дълготрайни материални и нематериални активи.

(32)  Предприетите досега мерки включват:

| — | създаване на Механизма за Турция в полза на бежанците; създаване на извънреден доверителен фонд за Централноафриканската република (доверителен фонд „Беку“), |
| --- | --- |

—

създаване на Механизма за Турция в полза на бежанците; създаване на извънреден доверителен фонд за Централноафриканската република (доверителен фонд „Беку“),

| — | подсилване на доверителния фонд за Сирия (фонд „Мадад“), |
| --- | --- |

—

подсилване на доверителния фонд за Сирия (фонд „Мадад“),

| — | увеличаване на финансирането за фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (ФУМИ) и фонд „Вътрешна сигурност“ (ФВС), |
| --- | --- |

—

увеличаване на финансирането за фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (ФУМИ) и фонд „Вътрешна сигурност“ (ФВС),

| — | прехвърляне на средства към нов бюджетен ред за предоставяне на спешна подкрепа в рамките на ЕС, и |
| --- | --- |

—

прехвърляне на средства към нов бюджетен ред за предоставяне на спешна подкрепа в рамките на ЕС, и

| — | подсилване на бюджетите на ангажираните агенции, като Frontex, Европол, Европейската служба за подкрепа в областта на убежището и Европейския център за борба с контрабандата на мигранти. |
| --- | --- |

—

подсилване на бюджетите на ангажираните агенции, като Frontex, Европол, Европейската служба за подкрепа в областта на убежището и Европейския център за борба с контрабандата на мигранти.

(33)  Вж. точки 1.46 и 1.52 от Годишния доклад на ЕСП за 2012 г.

(34)  Заключения към приложение 6 към документ SWD(2016)299 окончателен.

(35)  Регламент (ЕС, Евратом) No 2017/1123 на Съвета (ОВ L 163, 24.6.2017 г, стр. 1).

(36)  Въз основа на наличните резултати от края на 2016 г. и на МФР, включително техническата корекция за 2017 г., Сметната палата направи консервативното допускане, че 98 % от бюджетните кредити за поемане на задължения ще бъдат превърнати в поети задължения. Приемайки прогнозата за отменени бюджетни кредити, съдържаща се в междинния преглед на Комисията, Сметната палата прави допускането, че 99 % от бюджетните кредити за плащания ще станат плащания, с изключение на онези, свързани със специалните инструменти, според допускането на Комисията. Целевите приходи и пренесените бюджетни кредити не са включени в прогнозите за периода 2017—2020 г. поради трудностите при изчисляването им и тяхното минимално въздействие върху прогнозите.

(37)  Приложение 6 към документ SWD(2016)299 окончателен посочва стойност 254 млрд. евро. Нашите предвиждания са въз основа на прогнозно използване на бюджетни кредити за задължения в размер на 648,1 млрд. евро и на бюджетни кредити за плащания в размер на 604,3 млрд. евро, одобрени в МФР за периода 2017—2020 г. (въз основа на извършената през 2017 г. техническа корекция).

(38)  Член 3, параграф 2, втора алинея от Решение 2014/335/ЕС, Евратом.

(39)  Член 25 от Регламента за МФР.

(40)  Член 9 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление.

(41)  Вж. точка 2.47, Препоръка 2 от Годишния доклад на ЕСП за 2015 г.

(*3)  Според последните изготвени отчети за изпълнението.

(*4)  Според максималните определени суми в оперативните програми към 31 декември 2016 г.

(*5)  За програмния период 2014—2020 г. нашите разчети показват, че индикативният бюджет за финансовите инструменти под непряко управление възлиза на 7,4 млрд. евро (Годишен доклад за 2015 г., фигура 2.10).

(42)  За финансовите инструменти по ЕФРР и ЕСФ общият размер на съответната вноска от ЕС, платена към 31 декември 2015 г., е 11,6 млрд. евро, от които само 8,5 млрд. евро (73 %) са достигнали до крайните бенефициенти. Тези суми съответстват на деветгодишен период на изпълнение (2007—2015 г.) (документ на Комисията EGESIF_16—0011—00, Обобщени данни за напредъка във финансирането и прилагането на инструментите за финансов инженеринг, докладвани от управляващите органи в съответствие с член 67, параграф 2, буква й) от Регламент (ЕО) No 1083/2006 (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25), стр. 66).

(43)  Специален доклад No 5/2015 (http://eca.europa.eu).

(44)  Към 31 декември 2014 г. общият размер на финансирането от ЕС за програмния период 2007—2013 г. за финансови инструменти при непряко управление възлиза на почти 3,8 млрд. евро (с изключение на инструментите със смесено финансиране).

(45)  Вж. точка 2.22 и бележка под линия 35.

---

ГЛАВА 3

Постигане на резултати със средствата от бюджета на ЕС

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 3.1 |
| --- | --- |

| Част 1 – | Докладване на резултатите от изпълнението: съответства ли подходът на Комисията на добрите практики? |
| --- | --- |

Част 1 –

Докладване на резултатите от изпълнението: съответства ли подходът на Комисията на добрите практики?

| Раздел 1 – | Рамка за отчитане на изпълнението |
| --- | --- |

Раздел 1 –

Рамка за отчитане на изпълнението

| Раздел 2 – | Сравнение с други добри практики за докладване на резултатите от изпълнението |
| --- | --- |

Раздел 2 –

Сравнение с други добри практики за докладване на резултатите от изпълнението

| Част 2 – | Резултати от извършените от Сметната палата одити на изпълнението: често срещани проблеми, разгледани в някои специални доклади от 2016 година |
| --- | --- |

Част 2 –

Резултати от извършените от Сметната палата одити на изпълнението: често срещани проблеми, разгледани в някои специални доклади от 2016 година

| Част 3 – | Проследяване на изпълнението на препоръките |
| --- | --- |

Част 3 –

Проследяване на изпълнението на препоръките

| Заключения и препоръки | 3.72-3.77 |
| --- | --- |

| Заключения | 3.72-3.75 |
| --- | --- |

| Препоръки | 3.76-3.77 |
| --- | --- |

| Приложение 3.1 – | Подробно състояние на изпълнението на препоръките по доклади |
| --- | --- |

Приложение 3.1 –

| Приложение 3.2 – | Основни подобрения и нерешени слабости по доклади |
| --- | --- |

Приложение 3.2 –

| Приложение 3.3 – | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с резултатите от изпълнението |
| --- | --- |

Приложение 3.3 –

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 3.1. | Всяка година в тази глава от Годишния доклад Сметната палата анализира редица аспекти във връзка с резултатите от изпълнението: постигнатите резултати с бюджета на ЕС, който се изпълнява от Комисията в сътрудничество с държавите членки (1). Тази година Сметната палата разгледа по-специално:






  i) | рамката за отчитане на изпълнението, прилагана от Комисията, |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

ВЪВЕДЕНИЕ

3.1.

Всяка година в тази глава от Годишния доклад Сметната палата анализира редица аспекти във връзка с резултатите от изпълнението: постигнатите резултати с бюджета на ЕС, който се изпълнява от Комисията в сътрудничество с държавите членки (1). Тази година Сметната палата разгледа по-специално:

i)

рамката за отчитане на изпълнението, прилагана от Комисията,

| ii) | значимите резултати от специалните доклади на Сметната палата от 2016 г. относно изпълнението, |
| --- | --- |

ii)

значимите резултати от специалните доклади на Сметната палата от 2016 г. относно изпълнението,

| iii) | изпълнението от страна на Комисията на препоръките на Сметната палата в извадка от предишни специални доклади. |
| --- | --- |

iii)

изпълнението от страна на Комисията на препоръките на Сметната палата в извадка от предишни специални доклади.

ЧАСТ 1 — ДОКЛАДВАНЕ НА РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ ИЗПЪЛНЕНИЕТО: СЪОТВЕТСТВА ЛИ ПОДХОДЪТ НА КОМИСИЯТА НА ДОБРИТЕ ПРАКТИКИ?

| 3.2. | Повечето големи и комплексни организации разполагат с процедури за измерване и докладване на резултатите от изпълнението, за да могат да проследяват степента на успех на извършваните операции и да набелязват областите, в които следва да се направят подобрения. В точки 3.3—3.12 е представен преглед на рамката за отчитане на изпълнението. В точки 3.13—3.51 е направена съпоставка със стандартите и добрите практики, прилагани на други места. |
| --- | --- |

3.2.

Повечето големи и комплексни организации разполагат с процедури за измерване и докладване на резултатите от изпълнението, за да могат да проследяват степента на успех на извършваните операции и да набелязват областите, в които следва да се направят подобрения. В точки 3.3—3.12 е представен преглед на рамката за отчитане на изпълнението. В точки 3.13—3.51 е направена съпоставка със стандартите и добрите практики, прилагани на други места.

Раздел 1 — Рамка за отчитане на изпълнението

| 3.3. | През последните години Комисията въведе редица промени в тази област — по-специално чрез въвеждане на инициативата „бюджет, ориентиран към резултатите“ (BFOR) (2). Докладването на резултатите от изпълнението е в основата на тази инициатива, която има за цел да намери начини за подобряване на прозрачността, навременността и ефикасността на информирането относно резултатите от бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

3.3.

През последните години Комисията въведе редица промени в тази област — по-специално чрез въвеждане на инициативата „бюджет, ориентиран към резултатите“ (BFOR) (2). Докладването на резултатите от изпълнението е в основата на тази инициатива, която има за цел да намери начини за подобряване на прозрачността, навременността и ефикасността на информирането относно резултатите от бюджета на ЕС.

| 3.3. | Изпълнението на бюджета на ЕС и свързаното с него отчитане бяха утвърдени в контекста на настоящата многогодишна финансова рамка (МФР). От стартирането на инициативата „Бюджет на ЕС, ориентиран към резултатите“ насам Комисията значително подобри и рационализира начина, по който отчита изпълнението. Например през 2016 г. Комисията за първи път изготви интегриран пакет за финансово отчитане, който съдържа подробна информация относно приходите, разходите, управлението и резултатите от изпълнението на бюджета на ЕС в съответствие с най-добрите практики в областта на прозрачността и отчетността. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | В 
  каре 3.1
  е представена схематично рамката за отчитане на изпълнението. Той отразява разграничението, което Комисията прави между собствените си резултати и тези от бюджета на ЕС. В този раздел Сметната палата описва основните доклади, посочени в карето. |
| --- | --- |

3.4.

В 
  каре 3.1
  е представена схематично рамката за отчитане на изпълнението. Той отразява разграничението, което Комисията прави между собствените си резултати и тези от бюджета на ЕС. В този раздел Сметната палата описва основните доклади, посочени в карето.

| 3.4. | На корпоративно равнище отчитането на изпълнението на бюджета на ЕС обхваща два основни отчета: програмните декларации и годишния отчет за управлението и изпълнението. Програмните декларации, придружаващи проектобюджета, представляват инструментът, с който Комисията обосновава отпускането на финансови средства на бюджетния орган и му позволява да отчете информацията относно резултатите от изпълнението. Годишният отчет за управлението и изпълнението представя на органите по освобождаване от отговорност цялостно обобщение на начина, по който бюджетът на ЕС е подкрепил политическите приоритети на Европейския съюз, и на резултатите, постигнати с бюджета на ЕС, както и отчитане на начина, по който Комисията управлява бюджета. |
| --- | --- |

3.4.

Каре 3.1 –   Рамката за отчитане на изпълнението, прилагана от Комисията

Image

Източник: ЕСП въз основа на предоставена от Комисията информация.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

А.   Програмни декларации

| 3.5. | Съгласно Финансовия регламент от Комисията се изисква да изготвя „програмни декларации“ (3), за да обоснове поисканото финансиране в проектобюджета за програмите на ЕС. За всяка програма декларациите съдържат актуализация на изпълнението, както и основна финансова информация и информация за резултатите от изпълнението (4), като се използват показатели, които ще се прилагат през седемгодишния период на многогодишната финансова рамка (вж.
  каре 3.2
  ). Този подход позволява на бюджетния орган да вземе предвид резултатите от изпълнението в хода на бюджетната процедура. |
| --- | --- |

3.5.

Съгласно Финансовия регламент от Комисията се изисква да изготвя „програмни декларации“ (3), за да обоснове поисканото финансиране в проектобюджета за програмите на ЕС. За всяка програма декларациите съдържат актуализация на изпълнението, както и основна финансова информация и информация за резултатите от изпълнението (4), като се използват показатели, които ще се прилагат през седемгодишния период на многогодишната финансова рамка (вж.
  каре 3.2
  ). Този подход позволява на бюджетния орган да вземе предвид резултатите от изпълнението в хода на бюджетната процедура.

| 3.5. | Карето е свързано с програмните декларации за 2017 г., публикувани през юни 2016 г. Те включват над 700 показателя, които се използват за мониторинг на резултатите от изпълнението на програмите в рамките на техния жизнен цикъл. Поради това за известен брой показатели все още нямаше налични данни. В програмните декларации за 2018 г. (5) са налични данни във връзка с над 80 % от показателите, което представлява увеличение с над 20 % в сравнение с предходната година. Данните за резултатите от изпълнението ще продължат да се увеличават в контекста на изпълнението на програмите, съфинансирани от бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

3.5.

Каре 3.2 –   Програмни декларации през 2017 г.: цели и показатели

| | Брой общи цели | Брой конкретни цели | Брой използвани показатели | Отпаднали показатели поради липса на данни | Бюджет за плащания за 2016 година

  (в млрд. евро) | Брой показатели на милиард евро |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Функция 1а — „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ | 25 | 90 | 154 | 93 | 17,4 | 14 |
| Функция 1б — „Икономическо, социално и териториално сближаване“ | 3 | 21 | 8 | 76 | 48,8 | 2 |
| Функция 2 — „Устойчив растеж: природни ресурси“ | 6 | 28 | 29 | 69 | 55,1 | 2 |
| Функция 3 — „Сигурност и гражданство“ | 13 | 48 | 148 | 28 | 3,0 | 59 |
| Функция 4 — „Глобална Европа“ | 14 | 44 | 97 | 5 | 10,2 | 10 |
| Специални инструменти | 0 | 2 | 2 | 0 | 0,4 | 5 |
| ОБЩО | 61 | 233 | 438 | 271 | 134,9 | 5 |
| | 294 цели | 709 показатели | | |
| Източник: ЕСП въз основа на „Проект на общ бюджет на Европейския съюз за финансова година 2017 — Програмни декларации за оперативните разходи“ (COM(2016) 300 — юни 2016 г.). |

Брой общи цели

Брой конкретни цели

Брой използвани показатели

Отпаднали показатели поради липса на данни

Бюджет за плащания за 2016 година

(в млрд. евро)

Брой показатели на милиард евро

Функция 1а — „Конкурентоспособност за растеж и работни места“

25

90

154

93

17,4

14

Функция 1б — „Икономическо, социално и териториално сближаване“

3

21

8

76

48,8

2

Функция 2 — „Устойчив растеж: природни ресурси“

6

28

29

69

55,1

2

Функция 3 — „Сигурност и гражданство“

13

48

148

28

3,0

59

Функция 4 — „Глобална Европа“

14

44

97

5

10,2

10

Специални инструменти

0

2

2

0

0,4

5

ОБЩО

61

233

438

271

134,9

5

294 цели

709 показатели

Източник: ЕСП въз основа на „Проект на общ бюджет на Европейския съюз за финансова година 2017 — Програмни декларации за оперативните разходи“ (COM(2016) 300 — юни 2016 г.).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Б.   Секторни доклади

| 3.6. | В някои разходни области ДФЕС, Финансовият регламент или специфичните за отделните сектори правила изискват от Комисията да изготвя секторни доклади. Тъй като целта, структурата и съдържанието на тези доклади варират в съответствие с различните изисквания, тяхната насоченост към аспектите на изпълнението също е различна. В някои секторни доклади се предоставя широкообхватна количествена информация за резултатите от изпълнението. Комисията следи онлайн някои специфични за отделните сектори данни за изпълнението и редовно актуализира информацията. |
| --- | --- |

3.6.

В някои разходни области ДФЕС, Финансовият регламент или специфичните за отделните сектори правила изискват от Комисията да изготвя секторни доклади. Тъй като целта, структурата и съдържанието на тези доклади варират в съответствие с различните изисквания, тяхната насоченост към аспектите на изпълнението също е различна. В някои секторни доклади се предоставя широкообхватна количествена информация за резултатите от изпълнението. Комисията следи онлайн някои специфични за отделните сектори данни за изпълнението и редовно актуализира информацията.

В.   Стратегически планове, планове за управление и годишни отчети за дейността

| 3.7. | Генералните дирекции (ГД) на Комисията изготвят многогодишни (2016—2020 г.) „стратегически планове“, в които се поставят цели, определящи насочеността на оперативните дейности в средносрочен план. В „плановете за управление“ ГД правят разбивка на своята многогодишна стратегия и цели по годишни продукти/услуги, действия и интервенции. Годишният отчет за дейността (ГОД) на всяка ГД съдържа резултати по отношение на определените цели и оценка на степента, до която оперативните разходи са допринесли за постиженията на политиката (6). ГОД също така съдържат финансова и управленска информация, като например резултатите от проверките на законосъобразността и редовността. |
| --- | --- |

3.7.

Генералните дирекции (ГД) на Комисията изготвят многогодишни (2016—2020 г.) „стратегически планове“, в които се поставят цели, определящи насочеността на оперативните дейности в средносрочен план. В „плановете за управление“ ГД правят разбивка на своята многогодишна стратегия и цели по годишни продукти/услуги, действия и интервенции. Годишният отчет за дейността (ГОД) на всяка ГД съдържа резултати по отношение на определените цели и оценка на степента, до която оперативните разходи са допринесли за постиженията на политиката (6). ГОД също така съдържат финансова и управленска информация, като например резултатите от проверките на законосъобразността и редовността.

Г.   Оценки

| 3.8. | В своите Насоки за по-добро регулиране (НПДР) (7) Комисията дава определение за оценка: основано на факти експертно мнение относно степента, до която дадена интервенция е:






  — | ефективна и ефикасна, |
| --- | --- | --- |

3.8.

В своите Насоки за по-добро регулиране (НПДР) (7) Комисията дава определение за оценка: основано на факти експертно мнение относно степента, до която дадена интервенция е:

—

ефективна и ефикасна,

| — | целесъобразна с оглед на нуждите и нейните цели, |
| --- | --- |

—

целесъобразна с оглед на нуждите и нейните цели,

| — | съгласувана както във вътрешен план, така и с другите интервенции на политиката на ЕС, и |
| --- | --- |

—

съгласувана както във вътрешен план, така и с другите интервенции на политиката на ЕС, и

| — | постигаща европейска добавена стойност. |
| --- | --- |

—

постигаща европейска добавена стойност.

| 3.9. | НПДР задължават Комисията да оценява по пропорционален начин всички разходни и неразходни дейности, които имат за цел да окажат социално и икономическо въздействие. Всяка ГД отговаря за оценката на своите дейности. Оценките могат да бъдат изцяло централизирани в хоризонтален отдел, изцяло делегирани на оперативните отдели или — при смесения модел — децентрализирани за целите на оперативното управление, но подпомагани от централен отдел за оценка. |
| --- | --- |

3.9.

НПДР задължават Комисията да оценява по пропорционален начин всички разходни и неразходни дейности, които имат за цел да окажат социално и икономическо въздействие. Всяка ГД отговаря за оценката на своите дейности. Оценките могат да бъдат изцяло централизирани в хоризонтален отдел, изцяло делегирани на оперативните отдели или — при смесения модел — децентрализирани за целите на оперативното управление, но подпомагани от централен отдел за оценка.

| 3.10. | До края на 2015 г. Комисията поддържаше база данни за оценки (8) със записи на близо 1 600  оценки, извършени в периода от 1999 г. до 2015 г., средно по 100 всяка година (вж.
  каре 3.3
  ). Общият размер на разходите за оценки през 2016 г. е бил повече от 60 млн. евро (210 млн. евро, ако включим и проучванията (9)). Оттогава насам Комисията не използва базата данни за публични оценки и е създала „база данни с проучвания“. Според Комисията основната задача на новата база данни е да позволи споделянето на резултатите от оценките сред различните европейски институции, а обществената платформа за споделянето на всички оценки и информация от проучванията е EU Bookshop. |
| --- | --- |

3.10.

До края на 2015 г. Комисията поддържаше база данни за оценки (8) със записи на близо 1 600  оценки, извършени в периода от 1999 г. до 2015 г., средно по 100 всяка година (вж.
  каре 3.3
  ). Общият размер на разходите за оценки през 2016 г. е бил повече от 60 млн. евро (210 млн. евро, ако включим и проучванията (9)). Оттогава насам Комисията не използва базата данни за публични оценки и е създала „база данни с проучвания“. Според Комисията основната задача на новата база данни е да позволи споделянето на резултатите от оценките сред различните европейски институции, а обществената платформа за споделянето на всички оценки и информация от проучванията е EU Bookshop.

Каре 3.3 –   Брой оценки в Комисията за периода от 2000 г. до 2015 г. (средна стойност за период от три последователни години и годишни данни)

Image

Източник: База данни с оценки на Комисията (2000—2015 г.).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Д.   Годишен отчет за управлението и изпълнението (ГОУИ)

| 3.11. | ГОУИ представлява отговор на изискванията както в член 318 от ДФЕС (за основана на резултатите оценка на финансите на ЕС), така и в член 66, параграф 9 от Финансовия регламент (за обобщение на годишните отчети за дейността). Обединявайки два дотогава отделни доклада, Комисията е имала за цел да изготви единен документ за органа по освобождаване от отговорност, който да обхваща както управлението на бюджета на ЕС, така и нейната оценка на постигнатите резултати. |
| --- | --- |

3.11.

ГОУИ представлява отговор на изискванията както в член 318 от ДФЕС (за основана на резултатите оценка на финансите на ЕС), така и в член 66, параграф 9 от Финансовия регламент (за обобщение на годишните отчети за дейността). Обединявайки два дотогава отделни доклада, Комисията е имала за цел да изготви единен документ за органа по освобождаване от отговорност, който да обхваща както управлението на бюджета на ЕС, така и нейната оценка на постигнатите резултати.

| 3.11. | С публикуването на годишния отчет за управлението и изпълнението за 2015 г. Комисията продължи да рационализира и подобрява отчитането на изпълнението на бюджета на ЕС. При годишния отчет за управлението и изпълнението за 2016 г. се отчита допълнителен напредък в тази връзка. |
| --- | --- |

3.11.

Е.   Други доклади, съдържащи информация за резултатите от изпълнението

| 3.12. | Съществуват и други доклади на Комисията — както редовни, така и извънредни — които съдържат информация за целите и показателите за изпълнението, а също и за ползите и постиженията на проектите. |
| --- | --- |

3.12.

Съществуват и други доклади на Комисията — както редовни, така и извънредни — които съдържат информация за целите и показателите за изпълнението, а също и за ползите и постиженията на проектите.

| i) | Годишният общ доклад за дейността на Европейския съюз (10), публикуван през март, съдържа подробна информация за най-важните събития, инициативи и решения от предходната година, групирани спрямо десетте приоритета на Комисията. |
| --- | --- |

i)

Годишният общ доклад за дейността на Европейския съюз (10), публикуван през март, съдържа подробна информация за най-важните събития, инициативи и решения от предходната година, групирани спрямо десетте приоритета на Комисията.

| ii) | Годишният финансов доклад за бюджета на ЕС (11), публикуван през юли като част от пакета на Комисията за интегрирано финансово отчитане, разглежда бюджетното управление през предходната година. |
| --- | --- |

ii)

Годишният финансов доклад за бюджета на ЕС (11), публикуван през юли като част от пакета на Комисията за интегрирано финансово отчитане, разглежда бюджетното управление през предходната година.

| iii) | Документът „Комисията „Юнкер“ две години по-късно“ (12) представлява набор от презентации, публикувани през ноември 2016 г., с цел да се направи преглед на постигнатия напредък по десетте приоритета на Комисията през двете години от началото на мандата ѝ. |
| --- | --- |

iii)

Документът „Комисията „Юнкер“ две години по-късно“ (12) представлява набор от презентации, публикувани през ноември 2016 г., с цел да се направи преглед на постигнатия напредък по десетте приоритета на Комисията през двете години от началото на мандата ѝ.

| iv) | Годишната реч на председателя „Състоянието на Съюза“ (13) пред Европейския парламент, за която се публикуват съпътстващи документи. |
| --- | --- |

iv)

Годишната реч на председателя „Състоянието на Съюза“ (13) пред Европейския парламент, за която се публикуват съпътстващи документи.

| v) | „Уеб инструмент за резултатите на ЕС“ (14), онлайн колекция от финансирани от ЕС проекти, всеки от които съдържа отчет за резултатите, а понякога и цифрови данни. |
| --- | --- |

v)

„Уеб инструмент за резултатите на ЕС“ (14), онлайн колекция от финансирани от ЕС проекти, всеки от които съдържа отчет за резултатите, а понякога и цифрови данни.

Раздел 2 — Сравнение с добри практики за докладване на резултатите от изпълнението на други места по света

А.   Въведение

| 3.13. | С цел да определи добри практики за докладване на резултатите от изпълнението, Сметната палата извърши следното: |
| --- | --- |

3.13.

С цел да определи добри практики за докладване на резултатите от изпълнението, Сметната палата извърши следното:

| i) | разгледа приложимите международни стандарти като напр. Насоките за препоръчителни практики No 3 на СМССПС — „Докладване на информация относно резултатите от дейността на организациите“ (15); |
| --- | --- |

i)

разгледа приложимите международни стандарти като напр. Насоките за препоръчителни практики No 3 на СМССПС — „Докладване на информация относно резултатите от дейността на организациите“ (15);

| ii) | извърши проучване на докладването на резултатите от изпълнението; в допълнение към изчерпателния отговор от Комисията, Сметната палата разгледа 17 отговора от държави членки, национални правителства и други международни организации; |
| --- | --- |

ii)

извърши проучване на докладването на резултатите от изпълнението; в допълнение към изчерпателния отговор от Комисията, Сметната палата разгледа 17 отговора от държави членки, национални правителства и други международни организации;

| iii) | извърши преглед на публично достъпната информация за резултатите от изпълнението за извадка от 14 правителства и международни организации (16); |
| --- | --- |

iii)

извърши преглед на публично достъпната информация за резултатите от изпълнението за извадка от 14 правителства и международни организации (16);

| iv) | проучи докладите за оценка, публикувани от Мрежата за оценка на резултатите на многостранните организации (MOPAN) (17) от 2011 г. до 2016 г.; тези доклади винаги са съдържали елементи на докладване на резултати на организациите. |
| --- | --- |

iv)

проучи докладите за оценка, публикувани от Мрежата за оценка на резултатите на многостранните организации (MOPAN) (17) от 2011 г. до 2016 г.; тези доклади винаги са съдържали елементи на докладване на резултати на организациите.

| 3.14. | Въпреки наличието на съществени различия между ЕС и други международни организации и правителства, последните също трябва да спазват правни изисквания и са предмет на специфични оперативни ограничения. Другите международни организации са затруднени в не по-малка степен да установяват връзка между извършваните от тях действия и окончателното въздействие/резултати. Сметната палата установи шест области (от Б до Ж по-долу), в които наблюдаваните добри практики биха помогнали на Комисията да доразвие своето докладване на резултатите от изпълнението. |
| --- | --- |

3.14.

Въпреки наличието на съществени различия между ЕС и други международни организации и правителства, последните също трябва да спазват правни изисквания и са предмет на специфични оперативни ограничения. Другите международни организации са затруднени в не по-малка степен да установяват връзка между извършваните от тях действия и окончателното въздействие/резултати. Сметната палата установи шест области (от Б до Ж по-долу), в които наблюдаваните добри практики биха помогнали на Комисията да доразвие своето докладване на резултатите от изпълнението.

| 3.14. | Като част от инициативата „Бюджет на ЕС, ориентиран към резултатите“ Комисията започна със съответните експерти от националните администрации и други международни организации, включително ОИСР, диалог относно рамките за изпълнение с цел обобщаване на поуките и идентифициране на добри практики. В този диалог участваха и представители на Европейския парламент и Съвета, като беше обхванат широк кръг от въпроси, например изпълнение, оценка и европейска добавена стойност. При дискусиите беше изяснено, че рамката за изпълнение следва да се разработи постепенно и че не може да се основава на универсално приложим подход. Комисията продължава да води диалог с експерти и заинтересовани страни и при изготвянето на рамката за изпълнение за следващата МФР ще вземе под внимание резултатите. |
| --- | --- |

3.14.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Б.   Възможности за подобряване на рамката за изпълнение

а)   Комисията използва два отделни набора от цели и показатели за измерване на резултатите от изпълнението, отнасящи се съответно до нейните служби и до разходните програми

Добри практики

| 3.15. | В Австралия държавните служби изготвят три основни документа като част от рамката за изпълнение: проекти на бюджета по портфейли, в които се определят количествено бюджетите на програмите, корпоративни планове, определящи целите и дейностите на публичните органи, и годишни отчети с обратна информация за резултатите. Органите трябва да гарантират съгласуваност („ясна четивност“) между тези документи (18). Критериите за изпълнението във всеки документ трябва да бъдат отразени колективно в един годишен отчет за изпълнението (отразен в годишните отчети в края на финансовата година). |
| --- | --- |

3.15.

В Австралия държавните служби изготвят три основни документа като част от рамката за изпълнение: проекти на бюджета по портфейли, в които се определят количествено бюджетите на програмите, корпоративни планове, определящи целите и дейностите на публичните органи, и годишни отчети с обратна информация за резултатите. Органите трябва да гарантират съгласуваност („ясна четивност“) между тези документи (18). Критериите за изпълнението във всеки документ трябва да бъдат отразени колективно в един годишен отчет за изпълнението (отразен в годишните отчети в края на финансовата година).

| 3.16. | Във Франция държавният бюджет се подразделя на „мисии“. Всяка от 31 мисии в бюджета включва няколко програми (118 през 2017 г.). Всяка програма има стратегия, цели и количествени показатели за изпълнението, а най-важните показатели се определят и като показатели за мисията. Използването на идентични показатели гарантира съгласуваност между мисиите и програмите. Показателите обхващат изпълнението на програмите и изпълнението на държавните служби. |
| --- | --- |

3.16.

Във Франция държавният бюджет се подразделя на „мисии“. Всяка от 31 мисии в бюджета включва няколко програми (118 през 2017 г.). Всяка програма има стратегия, цели и количествени показатели за изпълнението, а най-важните показатели се определят и като показатели за мисията. Използването на идентични показатели гарантира съгласуваност между мисиите и програмите. Показателите обхващат изпълнението на програмите и изпълнението на държавните служби.

| 3.17. | В Канада всички федерални организации, които получават бюджетни средства, трябва да планират и управляват своите операции и да докладват за тяхното изпълнение по отношение на набор от 16 общодържавни области на резултатите. С тази рамка се създава ясна и еднозначна връзка между финансовите средства, дейностите по програмите и националните резултати. |
| --- | --- |

3.17.

В Канада всички федерални организации, които получават бюджетни средства, трябва да планират и управляват своите операции и да докладват за тяхното изпълнение по отношение на набор от 16 общодържавни области на резултатите. С тази рамка се създава ясна и еднозначна връзка между финансовите средства, дейностите по програмите и националните резултати.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Ситуацията в Комисията

| 3.18. | Преди началото на МФР за 2014—2020 г. Комисията възложи на своите служби да усъвършенстват рамката на изпълнението чрез резултати (19). За да постигне това, тя определи като вътрешно правило (20), че новите програмни цели и показатели трябва да бъдат ясно указани в програмните декларации, плановете за управление и ГОД. Това бе направено за пръв път през 2014 г. и даде възможност на Комисията да представи ясно описание на резултатите от изпълнението: целите, за които се отпускат средства в бюджета, станаха част от процеса на планиране в плана за управление на съответната ГД, а резултатите се докладваха в нейния ГОД. |
| --- | --- |

3.18.

Преди началото на МФР за 2014—2020 г. Комисията възложи на своите служби да усъвършенстват рамката на изпълнението чрез резултати (19). За да постигне това, тя определи като вътрешно правило (20), че новите програмни цели и показатели трябва да бъдат ясно указани в програмните декларации, плановете за управление и ГОД. Това бе направено за пръв път през 2014 г. и даде възможност на Комисията да представи ясно описание на резултатите от изпълнението: целите, за които се отпускат средства в бюджета, станаха част от процеса на планиране в плана за управление на съответната ГД, а резултатите се докладваха в нейния ГОД.

| 3.18. | Работата на Служба за вътрешен одит (IAS) на Комисията също генерира допълнителна добавена стойност и подлага на контрол рамките за изпълнение и системите за измерване на Комисията и различните генерални дирекции (ГД). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | От 2016 г. обаче Комисията вече не прилага този подход. Вместо това тя е създала нов документ за планиране на петгодишния стратегически план, в който ГД следва да определят нови организационни цели и показатели, които да са съобразени с приоритетите на Комисията, но различни от вече съществуващите цели и показатели за програмите. В ГОД вече се докладва за рамката за изпълнение, определена в стратегическите планове и плановете за управление, и те следва да се позовават на програмните декларации за резултатите от програмите. От шестте проверени ГОД за 2016 г. обаче само в един бяха използвани препратки към резултатите от изпълнението, докладвани в програмните декларации. Това възпрепятства сравнимостта между различните видове документи за изпълнение и не отразява факта, че Комисията в крайна сметка е отговорна за изпълнението на бюджета по отношение на принципите на доброто финансово управление. |
| --- | --- |

3.19.

От 2016 г. обаче Комисията вече не прилага този подход. Вместо това тя е създала нов документ за планиране на петгодишния стратегически план, в който ГД следва да определят нови организационни цели и показатели, които да са съобразени с приоритетите на Комисията, но различни от вече съществуващите цели и показатели за програмите. В ГОД вече се докладва за рамката за изпълнение, определена в стратегическите планове и плановете за управление, и те следва да се позовават на програмните декларации за резултатите от програмите. От шестте проверени ГОД за 2016 г. обаче само в един бяха използвани препратки към резултатите от изпълнението, докладвани в програмните декларации. Това възпрепятства сравнимостта между различните видове документи за изпълнение и не отразява факта, че Комисията в крайна сметка е отговорна за изпълнението на бюджета по отношение на принципите на доброто финансово управление.

| 3.19. | В своя годишен доклад за 2015 г. Европейската сметна палата (ЕСП) констатира, че много от целите в плановете за управление на Комисията не са поставени на правилното равнище на отчетност. Впоследствие Комисията преразгледа своя цикъл на стратегическо планиране и програмиране. Целта беше да се осигури по-ясна рамка за отчетността на Комисията/генералните дирекции и документите за планиране да се рационализират и да се фокусират върху приоритетите на Комисията и компетенциите на генералните дирекции. Целите и показателите, подбрани за стратегическите планове, сега са пригодени към специфичните компетенции и отразяват факта, че отговорностите на различните отдели на Комисията са по-широкообхватни от изпълнението на бюджета и управлението на програмите.

  Поради тази причина вече не е необходимо съгласуването на целите и показателите в рамката за изпълнение на службите на Комисията с целите и показателите, определени в правните основания на програмите. При все това службите на Комисията се приканват, когато описват своите дейности във връзка с програмите, да се позовават на програмните декларации. Това спомага да се ограничи дублирането на информация и да се гарантира съгласуваност на данните и ще се утвърди в бъдеще.


  Комисията счита, че нейната отговорност за изпълнението на бюджета е ясна. Всеки генерален директор подписва в своя годишен отчет за дейността (ГОД) декларация за достоверност, в която потвърждава, че ресурсите са били използвани по предназначение и в съответствие с принципа на добро финансово управление и че операциите са законосъобразни и редовни. На корпоративно равнище колегиумът поема обща политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС, като ежегодно приема годишния отчет за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

3.19.

Поради тази причина вече не е необходимо съгласуването на целите и показателите в рамката за изпълнение на службите на Комисията с целите и показателите, определени в правните основания на програмите. При все това службите на Комисията се приканват, когато описват своите дейности във връзка с програмите, да се позовават на програмните декларации. Това спомага да се ограничи дублирането на информация и да се гарантира съгласуваност на данните и ще се утвърди в бъдеще.

Комисията счита, че нейната отговорност за изпълнението на бюджета е ясна. Всеки генерален директор подписва в своя годишен отчет за дейността (ГОД) декларация за достоверност, в която потвърждава, че ресурсите са били използвани по предназначение и в съответствие с принципа на добро финансово управление и че операциите са законосъобразни и редовни. На корпоративно равнище колегиумът поема обща политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС, като ежегодно приема годишния отчет за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС.

| 3.20. | Комисията използва различна разбивка за докладване за разходите и на изпълнението. В ГОД се докладва за годишните плащания на ГД по видове дейности/разходни програми, а за изпълнението — по постигането на общите и конкретните цели, без да се посочват съответните разходи. В резултат на това не е възможно да се прецени размерът на средствата, изразходвани за постигането на поставените цели. Също така ГОУИ не съдържа информация за разбивката на разходите, свързани с резултатите от изпълнението на програмите по общи и конкретни цели. |
| --- | --- |

3.20.

Комисията използва различна разбивка за докладване за разходите и на изпълнението. В ГОД се докладва за годишните плащания на ГД по видове дейности/разходни програми, а за изпълнението — по постигането на общите и конкретните цели, без да се посочват съответните разходи. В резултат на това не е възможно да се прецени размерът на средствата, изразходвани за постигането на поставените цели. Също така ГОУИ не съдържа информация за разбивката на разходите, свързани с резултатите от изпълнението на програмите по общи и конкретни цели.

| 3.20. | Комисията счита, че структурата на нейното отчитане в ГОД е подходяща за институционалния и организационния ѝ контекст. Общите и специфичните цели обхващат не само управлението на разходните програми, но и неразходните дейности (като например създаването на политики или регулаторните дейности). |
| --- | --- |

3.20.

б)   Комисията е разработила голям брой цели и показатели

Добри практики

| 3.21. | През 2016 г. ОИСР извърши проучване на бюджетирането въз основа на резултатите в държавите от ОИСР и в Комисията. В диаграмата в 
  каре 3.4
  се сравняват наличието, използването и последиците (21) от рамките за изпълнение в различните юрисдикции. ОИСР е счела, че рамката за изпълнение на Комисията е най-обширна, което отчасти може да се обясни с обема от правни изисквания в ЕС. Графиката на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) обаче показва, че прилагането на рамката при вземането на решения и получените вследствие на това резултати не отразяват това по-високо ниво на спецификация. |
| --- | --- |

3.21.

През 2016 г. ОИСР извърши проучване на бюджетирането въз основа на резултатите в държавите от ОИСР и в Комисията. В диаграмата в 
  каре 3.4
  се сравняват наличието, използването и последиците (21) от рамките за изпълнение в различните юрисдикции. ОИСР е счела, че рамката за изпълнение на Комисията е най-обширна, което отчасти може да се обясни с обема от правни изисквания в ЕС. Графиката на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) обаче показва, че прилагането на рамката при вземането на решения и получените вследствие на това резултати не отразяват това по-високо ниво на спецификация.

| 3.21. | Рамката за изпълнение на бюджета на ЕС беше разработена по такъв начин, че да отговаря на правните изисквания и да удовлетворява исканията на заинтересованите страни и собствените потребности на Комисията.

  Комисията използва информацията за изпълнението във връзка с разходните програми за: а) мониторинг на напредъка по програмите, б) отчетност и прозрачност, в) осигуряване на информация относно управлението на дадена програма във връзка с вземането на решения; г) обосновка или предлагане на корекции по отпускането на средства на бюджетните органи; д) изготвяне на предложения за промени в правното основание или за бъдещи програми.


  При все това Комисията отбелязва, че макар информацията за изпълнението да се взема предвид в рамките на годишната бюджетна процедура, тя не е единственият фактор, който диктува бюджетните решения. |
| --- | --- |

3.21.

Комисията използва информацията за изпълнението във връзка с разходните програми за: а) мониторинг на напредъка по програмите, б) отчетност и прозрачност, в) осигуряване на информация относно управлението на дадена програма във връзка с вземането на решения; г) обосновка или предлагане на корекции по отпускането на средства на бюджетните органи; д) изготвяне на предложения за промени в правното основание или за бъдещи програми.

При все това Комисията отбелязва, че макар информацията за изпълнението да се взема предвид в рамките на годишната бюджетна процедура, тя не е единственият фактор, който диктува бюджетните решения.

Каре 3.4 –   Резултати от проучването на бюджетирането въз основа на резултатите, проведено от ОИСР през 2016 г.

Image

Източник: Презентация на ОИСР на 12-ата годишна среща на висшите бюджетни служители на ОИСР, мрежа за изпълнението и резултатите, 25 ноември 2016 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 3.22. | Някои държави постепенно са намалили сложността на своята рамка на изпълнението и броя на целите и показателите. |
| --- | --- |

3.22.

Някои държави постепенно са намалили сложността на своята рамка на изпълнението и броя на целите и показателите.

| i) | През август 2001 г. френският парламент прие законодателство (22) за определяне на нови правила за изготвяне и изпълнение на държавния бюджет. За периода 2014 г.—2017 г. това означаваше, че Министерството на икономиката и финансите е намалило броя на целите и показателите съответно с 20 % и 24 %. |
| --- | --- |

i)

През август 2001 г. френският парламент прие законодателство (22) за определяне на нови правила за изготвяне и изпълнение на държавния бюджет. За периода 2014 г.—2017 г. това означаваше, че Министерството на икономиката и финансите е намалило броя на целите и показателите съответно с 20 % и 24 %.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| ii) | През 2012 г. и 2013 г. Нидерландия въведе реформа за „отговорно бюджетиране“, с която се определят по-строги условия за използваната от правителството информация за политиките (показатели за изпълнението и текстове, разясняващи целите на политиката). Броят на показателите за изпълнението в бюджетните документи е намален наполовина. |
| --- | --- |

ii)

През 2012 г. и 2013 г. Нидерландия въведе реформа за „отговорно бюджетиране“, с която се определят по-строги условия за използваната от правителството информация за политиките (показатели за изпълнението и текстове, разясняващи целите на политиката). Броят на показателите за изпълнението в бюджетните документи е намален наполовина.

Ситуацията в Комисията

| 3.23. | Програмните декларации за проекта на общ бюджет на ЕС за 2017 г. съдържат 294 цели и 709 показателя (вж.
  каре 3.2
  ). Те са особено силно концентрирани във функции на МФР 1а, 3 и 4. Чрез инициативата за бюджет, ориентиран към резултатите (BFOR), понастоящем Комисията извършва преглед на своите показатели, информацията от който може да се използва за следващото поколение разходни програми. В 
  каре 3.5
  е показано към какъв напредък може да се стреми Комисията, въпреки че следва да се вземат предвид и някои специфични за институцията фактори. |
| --- | --- |

3.23.

Програмните декларации за проекта на общ бюджет на ЕС за 2017 г. съдържат 294 цели и 709 показателя (вж.
  каре 3.2
  ). Те са особено силно концентрирани във функции на МФР 1а, 3 и 4. Чрез инициативата за бюджет, ориентиран към резултатите (BFOR), понастоящем Комисията извършва преглед на своите показатели, информацията от който може да се използва за следващото поколение разходни програми. В 
  каре 3.5
  е показано към какъв напредък може да се стреми Комисията, въпреки че следва да се вземат предвид и някои специфични за институцията фактори.

| 3.23. | В правните основания на програмите в периода 2014—2020 г. са включени над 700 показателя, които подпомагат мониторинга на изпълнението на програмите в рамките на техния жизнен цикъл. Те са резултатът от законодателния процес и поради това отразяват очакванията на съзаконодателите по отношение на вида и степента на подробност на информацията, необходима за проследяване на изпълнението. Отчитането във връзка с тези показатели в програмните декларации позволява на бюджетния орган да вземе под внимание в рамките на бюджетния процес информацията за изпълнението. Съгласно инициативата „Бюджет на ЕС, ориентиран към резултатите“ понастоящем Комисията извършва преглед на показателите за разходните програми, установени в правното основание, с цел да извлече поуки за изготвянето на следващото поколение разходни програми.

  В направеното от ЕСП сравнение не се отчитат ключови контекстуални фактори, като например броят и естеството на интервенциите, обхванатите области на политика или начинът на изпълнение, а освен това не се измерва качеството или релевантността на показателите.


  Комисията също така отбелязва, че броят на целите и показателите, използвани в стратегическите планове за службите на Комисията, беше значително намален с проведената наскоро реформа. Броят на общите цели беше намален от 84 на 11, на показателите за въздействие — от 187 на 37, на специфичните цели — от 426 на 386, а на показатели за резултатите — от 969 на 825. |
| --- | --- |

3.23.

В направеното от ЕСП сравнение не се отчитат ключови контекстуални фактори, като например броят и естеството на интервенциите, обхванатите области на политика или начинът на изпълнение, а освен това не се измерва качеството или релевантността на показателите.

Комисията също така отбелязва, че броят на целите и показателите, използвани в стратегическите планове за службите на Комисията, беше значително намален с проведената наскоро реформа. Броят на общите цели беше намален от 84 на 11, на показателите за въздействие — от 187 на 37, на специфичните цели — от 426 на 386, а на показатели за резултатите — от 969 на 825.

Каре 3.5 –   ЕС има повече цели и показатели (на милиард евро) от Франция или Нидерландия

| | Цели | Показатели |
| --- | --- | --- |
| на млрд. евро | на млрд. евро |
| Франция — Нетни разходи на общия държавен бюджет | 1,0 | 2,0 |
| Нидерландия — Държавен бюджет | 0,6 | 2,5 |
| ЕС — Бюджетни кредити за плащания | 2,0 | 5,0 |
| Източник: ЕСП въз основа на информация за бюджета на ЕС и националните бюджети. |

Цели

Показатели

на млрд. евро

на млрд. евро

Франция — Нетни разходи на общия държавен бюджет

1,0

2,0

Нидерландия — Държавен бюджет

0,6

2,5

ЕС — Бюджетни кредити за плащания

2,0

5,0

Източник: ЕСП въз основа на информация за бюджета на ЕС и националните бюджети.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

В.   Отчитането на изпълнението не е пълно

а)   Отчитането на изпълнението не е добре балансирано, тъй като предоставя ограничена информация за предизвикателствата и слабостите

Добри практики

| 3.24. | Други правителства и международни организации са предприели стъпки за гарантиране на балансирано отчитане на изпълнението, както се препоръчва в международните стандарти (23). |
| --- | --- |

3.24.

Други правителства и международни организации са предприели стъпки за гарантиране на балансирано отчитане на изпълнението, както се препоръчва в международните стандарти (23).

| i) | В САЩ годишните отчети за изпълнението следва да дават ясна представа за резултатите от изпълнението, да показват тенденциите във времето, връзка към източника на информацията за изпълнението, и да разглеждат напредъка и недостатъците. |
| --- | --- |

i)

В САЩ годишните отчети за изпълнението следва да дават ясна представа за резултатите от изпълнението, да показват тенденциите във времето, връзка към източника на информацията за изпълнението, и да разглеждат напредъка и недостатъците.

| ii) | Оценката в края на двугодишния период“ на СЗО за 2014—2015 г. включва „Преглед на основните постижения и предизвикателства“ за всяка програмна област (24). В предговора на основния доклад за изпълнението за 2014—2015 г. (25) на СЗО генералният директор отбелязва, че както неуспехите, така и успехите са представени откровено. В съответствие с това в текста систематично се описват едновременно и предизвикателствата, и резултатите. |
| --- | --- |

ii)

Оценката в края на двугодишния период“ на СЗО за 2014—2015 г. включва „Преглед на основните постижения и предизвикателства“ за всяка програмна област (24). В предговора на основния доклад за изпълнението за 2014—2015 г. (25) на СЗО генералният директор отбелязва, че както неуспехите, така и успехите са представени откровено. В съответствие с това в текста систематично се описват едновременно и предизвикателствата, и резултатите.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| iii) | Световната банка е оценила (26) адекватността на своя мониторинг и оценка, за да допринесе за продължаващите усилия за повишаване на нейната ефективност и насърчаване на култура за разработване на решения и основано на факти вземане на решения. Тя е установила значителни недостатъци в структурата и използването на нейните системи. |
| --- | --- |

iii)

Световната банка е оценила (26) адекватността на своя мониторинг и оценка, за да допринесе за продължаващите усилия за повишаване на нейната ефективност и насърчаване на култура за разработване на решения и основано на факти вземане на решения. Тя е установила значителни недостатъци в структурата и използването на нейните системи.

| iv) | В оценката на MOPAN за 2015—2016 г. на Интерамериканската банка за развитие (27) се отбелязва нов раздел в Прегледа на ефективността на развитието, озаглавен „Извличане на поуки от неуспехите“. |
| --- | --- |

iv)

В оценката на MOPAN за 2015—2016 г. на Интерамериканската банка за развитие (27) се отбелязва нов раздел в Прегледа на ефективността на развитието, озаглавен „Извличане на поуки от неуспехите“.

Ситуацията в Комисията

| 3.25. | Въпреки че в указанията за ГОД за 2016 г. (28) не се посочва изрично принципът на балансирано докладване, в тях все пак се отбелязва, че в обобщаващия раздел са обединени по реалистичен начин основните послания по отношение на постиженията на политиката и заключенията за финансовото управление и вътрешния контрол. |
| --- | --- |

3.25.

Въпреки че в указанията за ГОД за 2016 г. (28) не се посочва изрично принципът на балансирано докладване, в тях все пак се отбелязва, че в обобщаващия раздел са обединени по реалистичен начин основните послания по отношение на постиженията на политиката и заключенията за финансовото управление и вътрешния контрол.

| 3.25. | Принципът на балансирано отчитане е изяснен допълнително в модела за годишния отчет за дейността за 2016 г., който придружава инструкциите за годишните отчети за дейността за 2016 г. (29) |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Независимо от горепосоченото, проверените от Сметната палата ГОД съдържат ограничена информация за недостатъците при изпълнението и предизвикателствата, свързани с целите на ГД. Освен това е трудно да се идентифицират тези недостатъци и предизвикателства, тъй като в ГОД няма специално отделено място за тях. |
| --- | --- |

3.26.

Независимо от горепосоченото, проверените от Сметната палата ГОД съдържат ограничена информация за недостатъците при изпълнението и предизвикателствата, свързани с целите на ГД. Освен това е трудно да се идентифицират тези недостатъци и предизвикателства, тъй като в ГОД няма специално отделено място за тях.

| 3.26. | Моделът за годишния отчет за дейността за 2016 г., който придружава инструкциите за годишните отчети за дейността за 2016 г., изисква от генералните директори да бъдат изчерпателни в докладването по всички цели, показатели и резултати (включително тези, при които резултатите показват значими отклонения от зададените планирани стойности), обявени в техните стратегически планове за периода 2016—2020 г. и в плановете за управление за 2016 г. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | При изготвянето на ГОУИ за 2015 г. Комисията има за цел да представи всеобхватен преглед на изпълнението въз основа на ориентирания към резултатите бюджет на ЕС. ГОУИ обаче не осигурява цялостно покритие на резултатите и е твърде положителен, като единствените недостатъци, които са посочени, са закъсненията при прилагането. Също така докладът: |
| --- | --- |

3.27.

При изготвянето на ГОУИ за 2015 г. Комисията има за цел да представи всеобхватен преглед на изпълнението въз основа на ориентирания към резултатите бюджет на ЕС. ГОУИ обаче не осигурява цялостно покритие на резултатите и е твърде положителен, като единствените недостатъци, които са посочени, са закъсненията при прилагането. Също така докладът:

| 3.27. | Годишният отчет за управлението и изпълнението представлява цялостно обобщение на начина, по който бюджетът на ЕС е подкрепил политическите приоритети на Европейския съюз, и на ключовите резултати, постигнати с бюджета на ЕС. Той не е предвиден да бъде изчерпателен и подробен отчет за изпълнението на бюджета на ЕС. В отчета се посочват други отчети за изпълнението, в които може да бъде намерена по-подробна информация за изпълнението (оценки, програмни декларации, годишни отчети за дейността и др.).

  В годишния отчет за управлението и изпълнението за 2015 г. се посочват редица слабости и проблеми, които следва да бъдат решени. В раздел 1 от отчета се посочват не само предизвикателствата, които оказват въздействие върху своевременното изпълнение на програмите, но и ограниченията в оценката на изпълнението на програмите (например препратки към оценките на програмата „Здраве“ за периода 2007—2013 г. и програмите в бюджетна функция 4, в които се посочват ограничения в оценяването на цялостното изпълнение на тези програми). |
| --- | --- |

3.27.

В годишния отчет за управлението и изпълнението за 2015 г. се посочват редица слабости и проблеми, които следва да бъдат решени. В раздел 1 от отчета се посочват не само предизвикателствата, които оказват въздействие върху своевременното изпълнение на програмите, но и ограниченията в оценката на изпълнението на програмите (например препратки към оценките на програмата „Здраве“ за периода 2007—2013 г. и програмите в бюджетна функция 4, в които се посочват ограничения в оценяването на цялостното изпълнение на тези програми).

| — | предоставя ограничена информация за резултатите от стратегията „Европа 2020“, въпреки че тя е била поискана от Европейския парламент в решението му от 2014 г. за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, |
| --- | --- |

—

предоставя ограничена информация за резултатите от стратегията „Европа 2020“, въпреки че тя е била поискана от Европейския парламент в решението му от 2014 г. за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета,

| — | Годишният отчет за управлението и изпълнението не представлява конкретен отчет за стратегията „Европа 2020“ (30). Независимо от това отчетът включва обобщение на постигнатия напредък по водещите цели на стратегията „Европа 2020“ и на съответните показатели, като обхваща както състоянието на изпълнението на програмите в периода 2014—2020 г., така и резултатите от програмите в периода 2007—2013 г., структурирани около приоритетите на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.


  Комисията извършва мониторинг и докладва във връзка със стратегията „Европа 2020“ чрез процеса на европейския семестър. Подробно и задълбочено отчитане на изпълнението от страна на държавите членки във връзка с техните национални цели по стратегията „Европа 2020“ е включено в докладите за държавите като част от европейския семестър, както и в ежегодните актуализации на показателите по стратегията „Европа 2020“, публикувани от Евростат. Програмните декларации също осигуряват връзка между разходите и стратегията „Европа 2020“. Те показват приблизителния принос на програмите към водещите цели (теоретична връзка) и към приоритетите на стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

—

Годишният отчет за управлението и изпълнението не представлява конкретен отчет за стратегията „Европа 2020“ (30). Независимо от това отчетът включва обобщение на постигнатия напредък по водещите цели на стратегията „Европа 2020“ и на съответните показатели, като обхваща както състоянието на изпълнението на програмите в периода 2014—2020 г., така и резултатите от програмите в периода 2007—2013 г., структурирани около приоритетите на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.

Комисията извършва мониторинг и докладва във връзка със стратегията „Европа 2020“ чрез процеса на европейския семестър. Подробно и задълбочено отчитане на изпълнението от страна на държавите членки във връзка с техните национални цели по стратегията „Европа 2020“ е включено в докладите за държавите като част от европейския семестър, както и в ежегодните актуализации на показателите по стратегията „Европа 2020“, публикувани от Евростат. Програмните декларации също осигуряват връзка между разходите и стратегията „Европа 2020“. Те показват приблизителния принос на програмите към водещите цели (теоретична връзка) и към приоритетите на стратегията „Европа 2020“.

| — | невинаги обяснява ясно въздействието на външните фактори върху резултатите, |
| --- | --- |

—

невинаги обяснява ясно въздействието на външните фактори върху резултатите,

| — | В годишния отчет за управлението и изпълнението за 2015 г. се описва оперативният контекст, като във въведението се посочват основните политически и икономически предизвикателства за годината. В него ясно се посочва, че бюджетът на ЕС представлява само един инструмент и се използва в съчетание с други инструменти (т.е. националните бюджети и други политически и регулаторни инструменти на равнище ЕС и на равнището на държавите членки) за постигане на политически резултати и че 80 % от бюджета на ЕС се изразходват за държавите членки. В раздел 1 „Изпълнение и резултати“ от отчета се заключава, че „... Има предели за степента, до която показателите могат точно да уловят изпълнението. ... Освен това факторите от контекста оказват важно влияние върху крайните резултати и показателите не могат да премахнат тези фактори или да се нагодят към тях“ и че „изпълнението е споделена отговорност — отговорността за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и на финансовите рамки е до голяма степен споделена с държавите членки“. |
| --- | --- |

—

В годишния отчет за управлението и изпълнението за 2015 г. се описва оперативният контекст, като във въведението се посочват основните политически и икономически предизвикателства за годината. В него ясно се посочва, че бюджетът на ЕС представлява само един инструмент и се използва в съчетание с други инструменти (т.е. националните бюджети и други политически и регулаторни инструменти на равнище ЕС и на равнището на държавите членки) за постигане на политически резултати и че 80 % от бюджета на ЕС се изразходват за държавите членки. В раздел 1 „Изпълнение и резултати“ от отчета се заключава, че „... Има предели за степента, до която показателите могат точно да уловят изпълнението. ... Освен това факторите от контекста оказват важно влияние върху крайните резултати и показателите не могат да премахнат тези фактори или да се нагодят към тях“ и че „изпълнението е споделена отговорност — отговорността за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и на финансовите рамки е до голяма степен споделена с държавите членки“.

| — | е публикуван твърде късно, за да бъде прегледан в нашия годишен отчет (31). |
| --- | --- |

—

е публикуван твърде късно, за да бъде прегледан в нашия годишен отчет (31).

| — | Крайният срок за приемането на отчета съгласно Финансовия регламент е 15 юни. Комисията разчита на финансови данни от държавите членки във връзка с програмите със споделено управление, които стават достъпни едва през месец март. Поради това е невъзможно отчетът да бъде приет много по-рано. |
| --- | --- |

—

Крайният срок за приемането на отчета съгласно Финансовия регламент е 15 юни. Комисията разчита на финансови данни от държавите членки във връзка с програмите със споделено управление, които стават достъпни едва през месец март. Поради това е невъзможно отчетът да бъде приет много по-рано.

б)   Ограничената информация относно качеството на данните за изпълнението се отразява върху прозрачността

Добри практики

| 3.28. | В Нидерландия измерването и докладването на показателите е предмет на одит. Годишните доклади на министерствата съдържат задължителен раздел с обратна информация за надеждността на информацията за изпълнението. |
| --- | --- |

3.28.

В Нидерландия измерването и докладването на показателите е предмет на одит. Годишните доклади на министерствата съдържат задължителен раздел с обратна информация за надеждността на информацията за изпълнението.

| 3.29. | В САЩ всички държавни агенции публикуват „Годишен доклад за изпълнението за финансовата година и Годишен план за изпълнението за финансовата година n+2“. В този документ се описва начинът, по който агенциите ще гарантират точността и надеждността на данните, използвани за измерване на напредъка по целите им за изпълнение. |
| --- | --- |

3.29.

В САЩ всички държавни агенции публикуват „Годишен доклад за изпълнението за финансовата година и Годишен план за изпълнението за финансовата година n+2“. В този документ се описва начинът, по който агенциите ще гарантират точността и надеждността на данните, използвани за измерване на напредъка по целите им за изпълнение.

| 3.30. | В Австралия в Доклада за държавните служби за 2017 г. се подкрепя използването на непълни данни в името на по-изчерпателното докладване (32). За да се компенсира този недостатък, всеки показател в доклада съдържа оценка на съпоставимостта и пълнотата на основните данни. |
| --- | --- |

3.30.

В Австралия в Доклада за държавните служби за 2017 г. се подкрепя използването на непълни данни в името на по-изчерпателното докладване (32). За да се компенсира този недостатък, всеки показател в доклада съдържа оценка на съпоставимостта и пълнотата на основните данни.

| 3.31. | Друг аспект на качеството на данните е навременното им изготвяне. В неотдавнашните доклади за оценка на MOPAN са описани интересни тенденции в докладването в реално време в Алианса за ваксини, UNAIDS и Световната банка. Проучването на Сметната палата (33) също показа, че почти половината от респондентите докладват за изпълнението по-често от веднъж годишно (вж.
  каре 3.6
  ). |
| --- | --- |

3.31.

Друг аспект на качеството на данните е навременното им изготвяне. В неотдавнашните доклади за оценка на MOPAN са описани интересни тенденции в докладването в реално време в Алианса за ваксини, UNAIDS и Световната банка. Проучването на Сметната палата (33) също показа, че почти половината от респондентите докладват за изпълнението по-често от веднъж годишно (вж.
  каре 3.6
  ).

Каре 3.6 –   Честота на докладването при мониторинга на текущото изпълнение

Image

Източник: ЕСП въз основа на проучване за докладването на изпълнението.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Ситуацията в Комисията

| 3.32. | Понастоящем документите на Комисията за изпълнението не включват систематично оценка на качеството на използваните данни. Възможно е недостатъците в качеството на данните да бъдат разкрити, но липсва такова задължение. В докладите за изпълнението се посочват източниците на данни, но в тях няма специален раздел, който да разглежда въпросите за точността и надеждността на данните. Съгласно инструментариума за по-добро регулиране (34), от външните оценители може да се поиска да коментират качеството на данните и да дадат препоръки относно това как да се получат по-добри данни, но това не е правило. |
| --- | --- |

3.32.

Понастоящем документите на Комисията за изпълнението не включват систематично оценка на качеството на използваните данни. Възможно е недостатъците в качеството на данните да бъдат разкрити, но липсва такова задължение. В докладите за изпълнението се посочват източниците на данни, но в тях няма специален раздел, който да разглежда въпросите за точността и надеждността на данните. Съгласно инструментариума за по-добро регулиране (34), от външните оценители може да се поиска да коментират качеството на данните и да дадат препоръки относно това как да се получат по-добри данни, но това не е правило.

| 3.32. | Рамката за вътрешен контрол, въведена от всяка служба на Комисията, е предвидена да осигурява разумна увереност по отношение, наред с другото, на надеждността на финансовото отчитане. Всеки генерален директор докладва по този аспект в рамките на част 2 от своя годишен отчет за дейността, а в раздел 2 от годишния отчет за управлението и изпълнението се обобщава и отчита оценката на генералните директори относно функционирането на системите за вътрешен контрол, въведени от службите на Комисията.

  Що се отнася до оценките, в инструментариума за по-добро регулиране се посочва, че свързаните с оценки работни документи на службите на Комисията, които се изготвят от тях при приключване на съответната оценка, трябва да съдържат ясно обобщение на всеки недостиг в данните, използвани в подкрепа на заключенията и надеждността на резултатите. Освен това в Насоките за по-добро регулиране се посочва, че всички ограничения в използваните доказателства и прилаганата методология, по-специално от гледна точка на тяхната способност да подкрепят заключенията, трябва да бъдат ясно обяснени в докладите за оценка. Тези указания бяха подсилени допълнително при преразглеждането на Насоките/инструментариума за по-добро регулиране (SWD(2017) 350 final от 7 юли 2017 г.). |
| --- | --- |

3.32.

Що се отнася до оценките, в инструментариума за по-добро регулиране се посочва, че свързаните с оценки работни документи на службите на Комисията, които се изготвят от тях при приключване на съответната оценка, трябва да съдържат ясно обобщение на всеки недостиг в данните, използвани в подкрепа на заключенията и надеждността на резултатите. Освен това в Насоките за по-добро регулиране се посочва, че всички ограничения в използваните доказателства и прилаганата методология, по-специално от гледна точка на тяхната способност да подкрепят заключенията, трябва да бъдат ясно обяснени в докладите за оценка. Тези указания бяха подсилени допълнително при преразглеждането на Насоките/инструментариума за по-добро регулиране (SWD(2017) 350 final от 7 юли 2017 г.).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Г.   Докладите за изпълнението са доста описателни и не използват в достатъчна степен визуални и улесняващи ориентацията средства

Добри практики

| 3.33. | По-долу са посочени добрите практики в Австралия, Франция и в Световната банка. |
| --- | --- |

3.33.

По-долу са посочени добрите практики в Австралия, Франция и в Световната банка.

| Каре 3.7 – | Австралия: докладите на службите трябва да съдържат средства, които да помагат на читателите да се ориентират в текста |
| --- | --- |

Каре 3.7 –

Image

Източник: Годишен доклад за 2015—2016 г. (35) на Министерството на социалната политика на Австралия (стр. 253 и 258) и Годишен доклад за 2015—2016 г. (36) на Министерството на образованието и обучението (стр. 225 и стр. 238).

Каре 3.8 –   Франция: в доклада за резултатите на общия държавен бюджет са използвани снимки вместо текст

Image

Източник: ЕСП, по данни от Доклад за общия бюджет на държавата за 2015 г.

© Direction du Budget, ministère de l'Action et des Comptes publics, France.

Каре 3.9 –   Световната банка: в годишния доклад за 2016 г. са използвани много средства за подобряване на достъпността

Image

Източник: ЕСП въз основа на Годишния доклад на Световната банка за 2016 г.

„World Bank. 2016. The World Bank Annual Report 2016. Washington, DC. © World Bank.
  https://openknowledge.worldbank.org/handle/10986/24985
  License: CC BY 3.0 IGO.“

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Ситуацията в Комисията

| 3.34. | Комисията използва количествени и качествени данни, за да представи информацията за изпълнението, посредством комбинация от графики и текстови описания.
  Каре 3.10
  показва — за извадка от няколко доклада — че макар да е обичайно използването на диаграми, графики и таблици, текстовата информация преобладава. Инструментариумът за по-добро регулиране съдържа раздел за използването на визуални средства, но те са ограничени само до три вида (дървовидни структури на проблемите, дървовидни структури на целите и диаграми на интервенционната логика). Другите по-общи средства за подобряване на визуалното представяне — като например цветни кодове или информационни графики — не са разгледани. |
| --- | --- |

3.34.

Комисията използва количествени и качествени данни, за да представи информацията за изпълнението, посредством комбинация от графики и текстови описания.
  Каре 3.10
  показва — за извадка от няколко доклада — че макар да е обичайно използването на диаграми, графики и таблици, текстовата информация преобладава. Инструментариумът за по-добро регулиране съдържа раздел за използването на визуални средства, но те са ограничени само до три вида (дървовидни структури на проблемите, дървовидни структури на целите и диаграми на интервенционната логика). Другите по-общи средства за подобряване на визуалното представяне — като например цветни кодове или информационни графики — не са разгледани.

| 3.34. | Комисията признава, че е важно да се използват визуални средства в различните ѝ доклади за изпълнението и направи някои подобрения в тази област. Например в годишния отчет за управлението и изпълнението за 2015 г. се използват текстови карета, с които се подобрява видимостта на ключовите послания и примерите и се улеснява прочитането на отчета. В годишния отчет за управлението и изпълнението за 2016 г. представянето беше допълнително подобрено с използването на графики, таблици и изображения и с включването на резюме. Настоящият доклад и други доклади от интегрирания пакет за финансово отчитане са придружени от информационни фишове от една страница, които осигуряват на читателя лесно достъпно обобщение на основната информация. Освен това съгласно инструкциите за годишните отчети за дейността генералните директори се приканват да използват в тези отчети визуални елементи, за да направят документите по-лесни за четене.

  Инструментариумът за по-добро регулиране включва специален инструмент във връзка с визуалните средства. Неговата цел е да представи някои примери за инструменти, които се считат за особено подходящи за политически интервенции като начин за повишаване на осведомеността сред службите на Комисията относно добавената стойност на тези средства. Той в никакъв случай не е предвиден да събере на едно място всички съществуващи визуални средства. |
| --- | --- |

3.34.

Инструментариумът за по-добро регулиране включва специален инструмент във връзка с визуалните средства. Неговата цел е да представи някои примери за инструменти, които се считат за особено подходящи за политически интервенции като начин за повишаване на осведомеността сред службите на Комисията относно добавената стойност на тези средства. Той в никакъв случай не е предвиден да събере на едно място всички съществуващи визуални средства.

| 3.35. | Средства, улесняващи ориентацията — например речници на термините, списъци на съкращенията и азбучни показалци — не се използват почти никога. Комисията не е възприела практиката да изготвя интерактивни онлайн версии на ключовите доклади за изпълнението. |
| --- | --- |

3.35.

Средства, улесняващи ориентацията — например речници на термините, списъци на съкращенията и азбучни показалци — не се използват почти никога. Комисията не е възприела практиката да изготвя интерактивни онлайн версии на ключовите доклади за изпълнението.

Каре 3.10 –   Използване на визуални и улесняващи ориентацията средства в докладите за изпълнението на Комисията

| | Брой страници | Брой графики и диаграми | Брой таблици | Цветно кодиране | Интерактивна онлайн версия | Визуално обобщение на основните послания | Речник на съкращенията | Азбучен показалец |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ГОУИ за 2015 г. | 58 | 8 | 2 | Не | Не | Не | Не | Не |
| ГД „Енергетика“ ГОД 2015 г.
  (без приложенията) | 99 | 27 | 19 | Не | Не | Не | Не | Не |
| ГД „Миграция и вътрешни работи“ ГОД 2015 г.
  (без приложенията) | 64 | 6 | 18 | Не | Не | Не | Не | Не |
| ГД „Мобилност и транспорт“ ГОД 2015 г.
  (без приложенията) | 123 | 13 | 23 | Не | Не | Не | Не | Не |
| ГД „Търговия“ ГОД 2015 г.
  (без приложенията) | 38 | 3 | 5 | Не | Не | Не | Не | Не |
| ЕС през 2016 г. | 95 | 18 | 0 | Да | Не | Да | Не | Не |
| Източник: ЕСП въз основа на докладите на Комисията. |

Брой страници

Брой графики и диаграми

Брой таблици

Цветно кодиране

Интерактивна онлайн версия

Визуално обобщение на основните послания

Речник на съкращенията

Азбучен показалец

ГОУИ за 2015 г.

58

8

2

Не

Не

Не

Не

Не

ГД „Енергетика“ ГОД 2015 г.

(без приложенията)

99

27

19

Не

Не

Не

Не

Не

ГД „Миграция и вътрешни работи“ ГОД 2015 г.

(без приложенията)

64

6

18

Не

Не

Не

Не

Не

ГД „Мобилност и транспорт“ ГОД 2015 г.

(без приложенията)

123

13

23

Не

Не

Не

Не

Не

ГД „Търговия“ ГОД 2015 г.

(без приложенията)

38

3

5

Не

Не

Не

Не

Не

ЕС през 2016 г.

95

18

0

Да

Не

Да

Не

Не

Източник: ЕСП въз основа на докладите на Комисията.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Д.   Комисията не може да докаже, че използва систематично резултатите от оценките

а)   Невинаги се отправят препоръки

Добри практики

| 3.36. | В проверените от Сметната палата оценки на ЮНЕСКО се отправят препоръки, както и стратегически възможности, на които да се обърне внимание. Всички препоръки следват един и същ модел: в тях се определя цел и начините за нейното постигане, последвани от списък с практически предложения за изпълнение. |
| --- | --- |

3.36.

В проверените от Сметната палата оценки на ЮНЕСКО се отправят препоръки, както и стратегически възможности, на които да се обърне внимание. Всички препоръки следват един и същ модел: в тях се определя цел и начините за нейното постигане, последвани от списък с практически предложения за изпълнение.

| 3.37. | В неотдавнашна Оценка на СЗО (37) се анализират обхватът, ползата и използването на извадка от приблизително 15 000  публикации в рамките на 10 години. В оценката се отправят шест стратегически препоръки и се представят конкретни действия успоредно с текста на всяка препоръка, за да се обяснят последствията от тях и да се насърчи проследяването им. |
| --- | --- |

3.37.

В неотдавнашна Оценка на СЗО (37) се анализират обхватът, ползата и използването на извадка от приблизително 15 000  публикации в рамките на 10 години. В оценката се отправят шест стратегически препоръки и се представят конкретни действия успоредно с текста на всяка препоръка, за да се обяснят последствията от тях и да се насърчи проследяването им.

Ситуацията в Комисията

| 3.38. | НПДР нямат изискване оценителите да отправят препоръки за разглеждане от Комисията. ЕСП счита, че това следва да бъде основата за добре функционираща система за проследяване, включваща планове за действие, насочени към слабостите. Практиката за отправяне на препоръки се различава между дванадесетте оценки, на които Сметната палата извърши преглед:






  — | шест оценки съдържат препоръки и се предлагат действия за изпълнение; |
| --- | --- | --- |

3.38.

НПДР нямат изискване оценителите да отправят препоръки за разглеждане от Комисията. ЕСП счита, че това следва да бъде основата за добре функционираща система за проследяване, включваща планове за действие, насочени към слабостите. Практиката за отправяне на препоръки се различава между дванадесетте оценки, на които Сметната палата извърши преглед:

—

шест оценки съдържат препоръки и се предлагат действия за изпълнение;

| — | четири оценки съдържат общи препоръки, но не се предлагат конкретни действия за подобряване на ситуацията; |
| --- | --- |

—

четири оценки съдържат общи препоръки, но не се предлагат конкретни действия за подобряване на ситуацията;

| — | две оценки не съдържат никакви препоръки. |
| --- | --- |

—

две оценки не съдържат никакви препоръки.

| 3.38. | Съгласно Насоките за по-добро регулиране всички свързани с оценки работни документи на службите на Комисията включват констатации и заключения, които представляват основата за евентуални последващи действия от страна на Комисията. Те също така включват изисквания за разпространението на констатациите от оценките и за определянето на подходящи последващи действия. Обикновено последващите действия, които Комисията обмисля, се представят в официален доклад до законодателя. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Комисията не е извършвала проучване относно използването на резултатите от оценките, нито е възлагала такова от 2005 г. насам. |
| --- | --- |

3.39.

Комисията не е извършвала проучване относно използването на резултатите от оценките, нито е възлагала такова от 2005 г. насам.

| 3.39. | В пакета за по-добро регулиране от 2015 г. Комисията пое ангажимент да оцени функционирането на системата преди края на 2019 г. Понастоящем започва подготвителната дейност за тази оценка. |
| --- | --- |

3.39.

б)   Комисията не може да докаже, че проследява систематично препоръките от оценките

Добри практики

| 3.40. | Сметната палата установи редица добри практики при проследяването на оценките и начина на неговото докладване: |
| --- | --- |

3.40.

Сметната палата установи редица добри практики при проследяването на оценките и начина на неговото докладване:

| i) | Световната банка проследява и докладва напредъка по изпълнението на препоръките от оценките, включително отговорите на ръководството и плановете за действие, с показатели, цели, крайни срокове и отговорни органи, посредством Регистър на действията за управление (38). Това позволява да се правят общи заключения относно типологията и изпълнението на препоръките (39). |
| --- | --- |

i)

Световната банка проследява и докладва напредъка по изпълнението на препоръките от оценките, включително отговорите на ръководството и плановете за действие, с показатели, цели, крайни срокове и отговорни органи, посредством Регистър на действията за управление (38). Това позволява да се правят общи заключения относно типологията и изпълнението на препоръките (39).

| ii) | Агенциите на Обединените нации реагират на препоръките от оценките, като предоставят отговори на ръководството и планове за действие с конкретни срокове, и посочват отговорните отдели. |
| --- | --- |

ii)

Агенциите на Обединените нации реагират на препоръките от оценките, като предоставят отговори на ръководството и планове за действие с конкретни срокове, и посочват отговорните отдели.

| iii) | Политиката относно резултатите (40) на Канада изисква докладите за оценка да съдържат отговори на ръководството и планове за действие. В трите проверени оценки това е направено, като също така са посочени отговорните органи, датата на приключване и резултатите за постигане. |
| --- | --- |

iii)

Политиката относно резултатите (40) на Канада изисква докладите за оценка да съдържат отговори на ръководството и планове за действие. В трите проверени оценки това е направено, като също така са посочени отговорните органи, датата на приключване и резултатите за постигане.

Ситуацията в Комисията

| 3.41. | Комисията няма документирана институционална система за редовно проследяване на оценките. От 2015 г. в НПДР (41) за всички оценки се изисква да бъде изготвен работен документ на службите на Комисията, който да обобщава и представя окончателните резултати от процеса на оценяване. Комисията все още не е изпълнила изцяло това ново изискване. |
| --- | --- |

3.41.

Комисията няма документирана институционална система за редовно проследяване на оценките. От 2015 г. в НПДР (41) за всички оценки се изисква да бъде изготвен работен документ на службите на Комисията, който да обобщава и представя окончателните резултати от процеса на оценяване. Комисията все още не е изпълнила изцяло това ново изискване.

| 3.41. | Последващите действия във връзка с оценките представляват неразделна част от системата за по-добро регулиране в Комисията, като резултатите от оценките се включват в оценки на въздействието, които представляват публично достъпни документи, както и в годишното програмиране и планиране на дейностите на Комисията.

  Комисията извършва последващи действия във връзка с резултатите от своите оценки в рамките на работната програма на Комисията. При планирането на работната програма Комисията извършва системен преглед на резултатите от оценките и определя последващите действия. Последващите действия във връзка с някои констатации от оценките също така са посочени в анализа на програмата REFIT, която се актуализира ежегодно, и в докладите на Комисията до законодателя, които придружават оценките. |
| --- | --- |

3.41.

Комисията извършва последващи действия във връзка с резултатите от своите оценки в рамките на работната програма на Комисията. При планирането на работната програма Комисията извършва системен преглед на резултатите от оценките и определя последващите действия. Последващите действия във връзка с някои констатации от оценките също така са посочени в анализа на програмата REFIT, която се актуализира ежегодно, и в докладите на Комисията до законодателя, които придружават оценките.

| 3.42. | В НПДР се посочва, че плановете за управление следва да регистрират предприетите действия вследствие на оценките, независимо от тяхната форма (42). Това обаче не се изисква в съответните указания и на практика в плановете за управление за 2016 г. не се създава основа за мониторинг на тези действия. Тъй като Комисията не е извършила преглед на заключенията, препоръките или плановете за действие, произтичащи от нейните оценки, нито е проследила тяхното изпълнение на институционално равнище или на равнището на ГД, тя не може да информира заинтересованите страни за положителното въздействие от оценките. |
| --- | --- |

3.42.

В НПДР се посочва, че плановете за управление следва да регистрират предприетите действия вследствие на оценките, независимо от тяхната форма (42). Това обаче не се изисква в съответните указания и на практика в плановете за управление за 2016 г. не се създава основа за мониторинг на тези действия. Тъй като Комисията не е извършила преглед на заключенията, препоръките или плановете за действие, произтичащи от нейните оценки, нито е проследила тяхното изпълнение на институционално равнище или на равнището на ГД, тя не може да информира заинтересованите страни за положителното въздействие от оценките.

| 3.42. | Инструкциите за плановете за управление за 2018 г. ще включват изрични препратки към съответния раздел от Насоките за по-добро регулиране.

  Резултатите от някои оценки и последващите действия в рамките на законодателния цикъл са представени в анализа на програмата REFIT. Обхватът на програмата REFIT беше разширен значително през 2017 г. Заинтересованите страни се приканват да предоставят обратна информация относно резултатите от оценките и последващите действия чрез портала за по-добро регулиране. Предвижда се в бъдеще анализът на програмата REFIT да се интегрира напълно в този портал. |
| --- | --- |

3.42.

Резултатите от някои оценки и последващите действия в рамките на законодателния цикъл са представени в анализа на програмата REFIT. Обхватът на програмата REFIT беше разширен значително през 2017 г. Заинтересованите страни се приканват да предоставят обратна информация относно резултатите от оценките и последващите действия чрез портала за по-добро регулиране. Предвижда се в бъдеще анализът на програмата REFIT да се интегрира напълно в този портал.

Е.   Основните отчети за резултатите от изпълнението не включват декларация или информация относно качеството на информацията за резултатите

Добри практики

| 3.43. | Отчетите за резултатите от изпълнението се представят в различни форми и на различни равнища на отговорност. По отношение на обхвата и/или равнището на отговорност, практиката на някои правителства излиза извън декларацията(ите), представена(и) на Комисията: |
| --- | --- |

3.43.

Отчетите за резултатите от изпълнението се представят в различни форми и на различни равнища на отговорност. По отношение на обхвата и/или равнището на отговорност, практиката на някои правителства излиза извън декларацията(ите), представена(и) на Комисията:

| i) | В раздел 39 от Закона за публично управление, изпълнение и отчетност на Австралия от 2013 г. (43) се предвижда отговорният ръководител на дадена организация от Австралийския съюз да изготвя годишни отчети за изпълнението.... |
| --- | --- |

i)

В раздел 39 от Закона за публично управление, изпълнение и отчетност на Австралия от 2013 г. (43) се предвижда отговорният ръководител на дадена организация от Австралийския съюз да изготвя годишни отчети за изпълнението....

| ii) | В САЩ декларациите за изпълнението се различават. Годишният доклад за изпълнението за 2015 г. и Годишният план за изпълнението за 2017 г. на Министерството на образованието съдържат следната декларация на министъра на образованието: Доколкото ми е известно, процедурата за проверка и валидиране на данните, както и използваните източници на данни предоставят, доколкото е възможно, пълни и надеждни данни за резултатите от изпълнението, свързани с целите и задачите в нашия стратегически план за финансовите години 2014—2018 г. .... |
| --- | --- |

ii)

В САЩ декларациите за изпълнението се различават. Годишният доклад за изпълнението за 2015 г. и Годишният план за изпълнението за 2017 г. на Министерството на образованието съдържат следната декларация на министъра на образованието: Доколкото ми е известно, процедурата за проверка и валидиране на данните, както и използваните източници на данни предоставят, доколкото е възможно, пълни и надеждни данни за резултатите от изпълнението, свързани с целите и задачите в нашия стратегически план за финансовите години 2014—2018 г. ....

| iii) | В Обединеното кралство Докладът за отчетността, който е част от Годишния доклад и отчети, представяни от министерствата, съдържа декларация за отговорностите на счетоводителя. Съответният параграф от тази декларация гласи следното: Потвърждавам също така, че като цяло настоящият годишен доклад е справедлив, балансиран и разбираем, и поемам лична отговорност за годишния доклад и отчетите, както и за изискваните експертни оценки за установяване на справедливостта, балансираността и разбираемостта на доклада. |
| --- | --- |

iii)

В Обединеното кралство Докладът за отчетността, който е част от Годишния доклад и отчети, представяни от министерствата, съдържа декларация за отговорностите на счетоводителя. Съответният параграф от тази декларация гласи следното: Потвърждавам също така, че като цяло настоящият годишен доклад е справедлив, балансиран и разбираем, и поемам лична отговорност за годишния доклад и отчетите, както и за изискваните експертни оценки за установяване на справедливостта, балансираността и разбираемостта на доклада.

Ситуацията в Комисията

| 3.44. | Във всеки годишен отчет за дейността генералният директор декларира, че информацията в отчета дава вярна и точна представа (44). Въпреки това в текста не е посочено ясно, че декларацията за достоверност не включва информацията относно постигнатите резултати (45). |
| --- | --- |

3.44.

Във всеки годишен отчет за дейността генералният директор декларира, че информацията в отчета дава вярна и точна представа (44). Въпреки това в текста не е посочено ясно, че декларацията за достоверност не включва информацията относно постигнатите резултати (45).

| 3.44 и 3.45. | Общите принципи на веригата на отчетност са залегнали в Договорите на ЕС. Веригата на отчетност в рамките на Комисията беше определена в съответствие с Бялата книга относно управлението, като беше предвидена важна роля за оправомощените разпоредители с бюджетни кредити в рамките на децентрализирана система, функционираща под политическата отговорност на колегиума в качеството му на оправомощен разпоредител. Това е особен вярно за организацията на финансовото управление. В края на цикъла на отчитане колегиумът приема годишния отчет за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС и поема обща политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС въз основа на годишните декларации на оправомощените разпоредители с бюджетни кредити.

  Декларацията на Комисията относно отговорността за управлението на бюджета на ЕС се включва, за да се покаже ясно, че Комисията носи крайната финансова отговорност за управлението на бюджета на ЕС, докато отговорността за резултатите, постигнати с бюджета на ЕС, се споделя с широк кръг участници на европейско и национално равнище.


  Вж. също отговора на Комисията по точка 3.32. |
| --- | --- |

3.44 и 3.45.

Декларацията на Комисията относно отговорността за управлението на бюджета на ЕС се включва, за да се покаже ясно, че Комисията носи крайната финансова отговорност за управлението на бюджета на ЕС, докато отговорността за резултатите, постигнати с бюджета на ЕС, се споделя с широк кръг участници на европейско и национално равнище.

Вж. също отговора на Комисията по точка 3.32.

| 3.45. | Тъй като ГОД не съдържат декларация относно качеството на докладваните данни за изпълнението, подобен подход се предприема и в ГОУИ. При приемането на последния, колегиумът на членовете на Комисията поема цялостна политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС (46), но не и за информацията относно изпълнението и резултатите (47). |
| --- | --- |

3.45.

Тъй като ГОД не съдържат декларация относно качеството на докладваните данни за изпълнението, подобен подход се предприема и в ГОУИ. При приемането на последния, колегиумът на членовете на Комисията поема цялостна политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС (46), но не и за информацията относно изпълнението и резултатите (47).

Ж.   Информацията за резултатите от изпълнението, предоставена от Комисията, не е лесно достъпна

Добри практики

| 3.46. | В Нидерландия Министерството на финансите има единен уебсайт (48), на който се публикуват всички официални документи за нидерландския бюджет, съдържащи информация за планираните и постигнатите резултати, поуките от оценките и основните промени в политиките. Документите са сортирани по вид и година (и други съответни подкатегории) с цел улесняване на ориентацията. Кратките описания съдържат преглед на целта и съдържанието на различните видове документи. |
| --- | --- |

3.46.

В Нидерландия Министерството на финансите има единен уебсайт (48), на който се публикуват всички официални документи за нидерландския бюджет, съдържащи информация за планираните и постигнатите резултати, поуките от оценките и основните промени в политиките. Документите са сортирани по вид и година (и други съответни подкатегории) с цел улесняване на ориентацията. Кратките описания съдържат преглед на целта и съдържанието на различните видове документи.

| 3.47. | Правителството на САЩ поддържа уебсайт (www.performance.gov), с който информира обществеността за напредъка на основните федерални агенции по постигането на техните общи и индивидуални цели. Резултатите са представени по агенции, цели, управленски инициативи и програми. |
| --- | --- |

3.47.

Правителството на САЩ поддържа уебсайт (www.performance.gov), с който информира обществеността за напредъка на основните федерални агенции по постигането на техните общи и индивидуални цели. Резултатите са представени по агенции, цели, управленски инициативи и програми.

| 3.48. | Правителството на Обединеното кралство проследява резултатите на държавните служби чрез „платформа за резултатите“ (https://www.gov.uk/performance). Тази платформа е част от уебсайта на централното правителство, който съдържа също и база данни с публикациите на правителството (49). Базата данни разполага с лесен за ползване интерфейс за търсене и няколко полезни филтъра (вид публикация, област на политика, министерство, официален статут на документа, географско местоположение и дата на публикуване). |
| --- | --- |

3.48.

Правителството на Обединеното кралство проследява резултатите на държавните служби чрез „платформа за резултатите“ (https://www.gov.uk/performance). Тази платформа е част от уебсайта на централното правителство, който съдържа също и база данни с публикациите на правителството (49). Базата данни разполага с лесен за ползване интерфейс за търсене и няколко полезни филтъра (вид публикация, област на политика, министерство, официален статут на документа, географско местоположение и дата на публикуване).

| 3.49. | Световната банка има централен възел (50) за намиране на информация относно резултатите на банката и областите, свързани с развитието, в които тя работи. За да бъдат по-достъпни резултатите, те са групирани в обикновени категории и често са представени като връзки към графики на други уебсайтове. Достъпността се подобрява и поради факта, че читателите могат да избират желаното ниво на детайлност, вж. например сайта на Президентското звено за информация относно резултатите (51). |
| --- | --- |

3.49.

Световната банка има централен възел (50) за намиране на информация относно резултатите на банката и областите, свързани с развитието, в които тя работи. За да бъдат по-достъпни резултатите, те са групирани в обикновени категории и често са представени като връзки към графики на други уебсайтове. Достъпността се подобрява и поради факта, че читателите могат да избират желаното ниво на детайлност, вж. например сайта на Президентското звено за информация относно резултатите (51).

Ситуацията в Комисията

| 3.50. | Липсва централен уебсайт за резултатите от изпълнението с информация от всички служби на Комисията за всяка област на бюджета на ЕС. Уебсайтът „Публикации“ (52) служи като портал за достъп до различни източници на информация, но не съдържа карта, която да разяснява къде могат да се намерят различни публикации, каква е тяхната цел и каква е връзката между различните елементи. Освен това уебсайтът е непълен: списъкът със стратегически документи не включва програмните декларации (вж. точка 3.5), както и секторните или други доклади за изпълнението. |
| --- | --- |

3.50.

Липсва централен уебсайт за резултатите от изпълнението с информация от всички служби на Комисията за всяка област на бюджета на ЕС. Уебсайтът „Публикации“ (52) служи като портал за достъп до различни източници на информация, но не съдържа карта, която да разяснява къде могат да се намерят различни публикации, каква е тяхната цел и каква е връзката между различните елементи. Освен това уебсайтът е непълен: списъкът със стратегически документи не включва програмните декларации (вж. точка 3.5), както и секторните или други доклади за изпълнението.

| 3.50. | В съответствие с инициативата „Бюджет на ЕС, ориентиран към резултатите“ беше разработен специфичен уебсайт за резултати на ЕС. Уебсайтът разполага с база данни, чиято цел е да се превърне в единната входна точка за всички проекти, финансирани от ЕС — с пряко, непряко и споделено управление. Към края на май 2017 г. в базата данни са включени около 1600 финансирани от ЕС проекта в ЕС и извън него. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Сред своите 110 000  заглавия EU Bookshop съдържа проучвания и оценки на Комисията. В този сайт няма специални раздели за различните документи (като например „автори“, „теми“ или „електронни книги“), така че единственият начин да се намери дадено проучване или оценка е чрез функцията за разширено търсене. Въпреки че функцията за търсене има филтри за проучвания или оценки, резултатите не са представени по удобен за потребителите начин (например документите, които допълват проучванията или оценките, са показани като отделни резултати). |
| --- | --- |

3.51.

Сред своите 110 000  заглавия EU Bookshop съдържа проучвания и оценки на Комисията. В този сайт няма специални раздели за различните документи (като например „автори“, „теми“ или „електронни книги“), така че единственият начин да се намери дадено проучване или оценка е чрез функцията за разширено търсене. Въпреки че функцията за търсене има филтри за проучвания или оценки, резултатите не са представени по удобен за потребителите начин (например документите, които допълват проучванията или оценките, са показани като отделни резултати).

| 3.51. | Комисията постоянно полага усилия за подобряване на представянето на проучванията и оценките на уебсайта „EU Bookshop“, с цел да направи съдържанието по-ясно и по-лесно достъпно за външния читател. Сегашната версия на уебсайта „EU Bookshop“ скоро ще бъде изведена от експлоатация и ще бъде заменена с нова подобрена платформа. |
| --- | --- |

3.51.

ЧАСТ 2 — РЕЗУЛТАТИ ОТ ИЗВЪРШЕНИТЕ ОТ СМЕТНАТА ПАЛАТА ОДИТИ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО: ЧЕСТО СРЕЩАНИ ПРОБЛЕМИ, РАЗГЛЕДАНИ В НЯКОИ СПЕЦИАЛНИ ДОКЛАДИ ОТ 2016 ГОДИНА

Въведение

| 3.52. | Всяка година Сметната палата изготвя редица специални доклади, в които проверява колко добре се прилагат принципите на добро финансово управление при изпълнението на бюджета на ЕС. През 2016 г. Сметната палата прие 36 специални доклада (53) — повече, отколкото през всяка друга година досега (вж.
  каре 3.11
  ). Те обхващат всички функции на МФР (54) (
  каре 3.12
  ) и съдържат общо 337 препоръки (
  каре 3.13
  ). Специалните доклади на Сметната палата от 2016 година включват също и положителни констатации и оценки, специфични за всяка конкретна област, проверена от ЕСП. Публикуваните отговори на докладите на Сметната палата показват, че близо три четвърти от препоръките са били изцяло приети от одитирания обект, който обикновено е Комисията (
  каре 3.14
  ). |
| --- | --- |

3.52.

Всяка година Сметната палата изготвя редица специални доклади, в които проверява колко добре се прилагат принципите на добро финансово управление при изпълнението на бюджета на ЕС. През 2016 г. Сметната палата прие 36 специални доклада (53) — повече, отколкото през всяка друга година досега (вж.
  каре 3.11
  ). Те обхващат всички функции на МФР (54) (
  каре 3.12
  ) и съдържат общо 337 препоръки (
  каре 3.13
  ). Специалните доклади на Сметната палата от 2016 година включват също и положителни констатации и оценки, специфични за всяка конкретна област, проверена от ЕСП. Публикуваните отговори на докладите на Сметната палата показват, че близо три четвърти от препоръките са били изцяло приети от одитирания обект, който обикновено е Комисията (
  каре 3.14
  ).

| 3.52. | Комисията отбелязва, че прегледът на често срещаните предизвикателства, извършен от ЕСП, е въз основа на ситуацията, описана в специалните доклади към момента на тяхното представяне, и че в него не се отчитат действията, които Комисията е предприела от тогава насам. Така че по отношение на някои от констатациите, изтъкнати от ЕСП в точки 3.54—3.59, вече са предприети действия. |
| --- | --- |

3.52.

Каре 3.11 –   Повече специални доклади от когато и да било (средна стойност за период от три последователни години и годишни данни)

Image

Източник: ЕСП.

Каре 3.12 –   Специалните доклади на Сметната палата обхващат всички функции на МФР и повече

Image

Източник: ЕСП.

Каре 3.13 –   Препоръките обхващат широк кръг от теми

Image

Източник: ЕСП.

Каре 3.14 –   Доколко убедителна е Сметната палата?

Image

Източник: ЕСП.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 3.53. | Определените от Сметната палата приоритети в нейната стратегия за периода 2013—2017 г., върху които тя съсредоточава своята работа, са: i) устойчивост на публичните финанси, ii) околна среда и изменение на климата и iii) добавена стойност и растеж. В следващите точки от този раздел обръщаме внимание на извадка от специални доклади, които са свързани с тези приоритети. Избраните доклади представляват около една трета от 36–те доклада за 2016 г. От тези доклади е представена извадка от често срещани предизвикателства, довели до изразяването на препоръки, без да се прави опит да се повтарят общите заключения. В 
  карета 3.15, 3.16
  и 
  3.17
  са представени обобщено констатираните предизвикателства за всеки приоритет от стратегията 2013—2017 г. |
| --- | --- |

3.53.

Определените от Сметната палата приоритети в нейната стратегия за периода 2013—2017 г., върху които тя съсредоточава своята работа, са: i) устойчивост на публичните финанси, ii) околна среда и изменение на климата и iii) добавена стойност и растеж. В следващите точки от този раздел обръщаме внимание на извадка от специални доклади, които са свързани с тези приоритети. Избраните доклади представляват около една трета от 36–те доклада за 2016 г. От тези доклади е представена извадка от често срещани предизвикателства, довели до изразяването на препоръки, без да се прави опит да се повтарят общите заключения. В 
  карета 3.15, 3.16
  и 
  3.17
  са представени обобщено констатираните предизвикателства за всеки приоритет от стратегията 2013—2017 г.

| 3.53. | Комисията подчертава, че за някои от специалните доклади, посочени в карета 3.15, 3.16 и 3.17, ЕСП е посочила и добри резултати и постижения, например:






  — | В СД No 19/2016 ЕСП установи, че по отношение на разходите и таксите за управление законодателството е било значително подобрено, като са предвидени тавани за кумулативните суми, които са по-малки от таваните, приложими в програмния период 2007—2013 г. |
| --- | --- | --- |

3.53.

—

В СД No 19/2016 ЕСП установи, че по отношение на разходите и таксите за управление законодателството е било значително подобрено, като са предвидени тавани за кумулативните суми, които са по-малки от таваните, приложими в програмния период 2007—2013 г.

| — | В СД No 10/2016 ЕСП установи, че през последните години Комисията е положила похвални усилия за подобряване на прозрачността. |
| --- | --- |

—

В СД No 10/2016 ЕСП установи, че през последните години Комисията е положила похвални усилия за подобряване на прозрачността.

| — | В СД No 31/2016 ЕСП установи, че се извършва амбициозна дейност и че като цяло е постигнат известен напредък към постигане на целта. Изпълнението на целта доведе до повече и по-добре насочени средства за действия по климата по линия на Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд. |
| --- | --- |

—

В СД No 31/2016 ЕСП установи, че се извършва амбициозна дейност и че като цяло е постигнат известен напредък към постигане на целта. Изпълнението на целта доведе до повече и по-добре насочени средства за действия по климата по линия на Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд.

| — | В СД No 04/2016 ЕСП установи, че благодарение на Европейския институт за иновации и технологии (EIT) трите общности на знание и иновации (ОЗИ), стартирани през 2010 г., са обединили повече от 500 партньори от различни дисциплини, държави и сектори. ОЗИ са самостоятелни — характеристика на EIT, която особено много се цени от партньорите на ОЗИ. Чрез EIT ОЗИ предлагат нови възможности за осъществяване на иновационни дейности и насърчават предприемаческа култура. ЕСП приветства решението на EIT да преразгледа своите показатели през 2015 г., като въведе нова система за управление на ключовите показатели за изпълнение. |
| --- | --- |

—

В СД No 04/2016 ЕСП установи, че благодарение на Европейския институт за иновации и технологии (EIT) трите общности на знание и иновации (ОЗИ), стартирани през 2010 г., са обединили повече от 500 партньори от различни дисциплини, държави и сектори. ОЗИ са самостоятелни — характеристика на EIT, която особено много се цени от партньорите на ОЗИ. Чрез EIT ОЗИ предлагат нови възможности за осъществяване на иновационни дейности и насърчават предприемаческа култура. ЕСП приветства решението на EIT да преразгледа своите показатели през 2015 г., като въведе нова система за управление на ключовите показатели за изпълнение.

Устойчивост на публичните финанси

| 3.54. | Три специални доклада, приети през 2016 г., разглеждат устойчивостта на публичните финанси. Въпреки че третират различни инструменти, предназначени да осигурят защита на бюджета на ЕС или на държавите членки, в тях са установени някои общи слабости при изпълнението. Два елемента от констатациите на Сметната палата (загриженост относно качеството на данните и относно прозрачността) са проблеми, установени в много тематични области. |
| --- | --- |

3.54.

Три специални доклада, приети през 2016 г., разглеждат устойчивостта на публичните финанси. Въпреки че третират различни инструменти, предназначени да осигурят защита на бюджета на ЕС или на държавите членки, в тях са установени някои общи слабости при изпълнението. Два елемента от констатациите на Сметната палата (загриженост относно качеството на данните и относно прозрачността) са проблеми, установени в много тематични области.

| 3.54. | Във връзка с посочените в каре 3.15 „насоки“ и „качество на данните“ по отношение на СД No 19/2016 Комисията подчертава следното:

  Към момента на публикуването Комисията е осигурила широкообхватни насоки, ръководства и възможности за обмен на опит. Всички те са достъпни на адрес https://www.fi-compass.eu/resources/ec. Обхванатите теми включват, наред с другото, предварителната оценка, начините за извършване на плащания, разходите и таксите за управление, комбинирането на ЕСИ фондовете и Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕСИФ), подбора на органи за изпълнението на финансови инструменти. Темите бяха подбрани въз основа на необходимостта от насоки, изразена от държавите членки.


  Посочените в доклада на ЕСП случаи, с изключение на насоките за преференциално третиране (представени на държавите членки през октомври 2015 г.), са свързани с препоръки за Комисията да предостави на държавите членки допълнителни насоки с цел възползване от икономии от мащаба, зачитане на данъчните разпоредби или предприемане на подходящи мерки за запазване на револвиращия характер на средствата по време на изисквания осемгодишен срок след изтичането на периода на допустимост за програмния период 2014—2020 г. Единствената препратка в СД No 19/2016 към качеството на данните е свързана с разходите и таксите за управление, докладвани от управляващите органи. За редица финансови инструменти в доклада на ЕСП се посочва, че изобщо не са докладвани данни относно разходите и таксите за управление или че докладваните данни не са били достоверни. Задължителното докладване относно направените и платени разходи и такси за управление е предвидено по закон едва при приключването, т.е. през март 2017 г.


  Комисията също така подчертава, като се основава на опита от периода 2007—2013 г., че изискванията за периода 2014—2020 г. са много по-подробни и че е предвидено по-структурирано предоставяне на данни. |
| --- | --- |

3.54.

Към момента на публикуването Комисията е осигурила широкообхватни насоки, ръководства и възможности за обмен на опит. Всички те са достъпни на адрес https://www.fi-compass.eu/resources/ec. Обхванатите теми включват, наред с другото, предварителната оценка, начините за извършване на плащания, разходите и таксите за управление, комбинирането на ЕСИ фондовете и Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕСИФ), подбора на органи за изпълнението на финансови инструменти. Темите бяха подбрани въз основа на необходимостта от насоки, изразена от държавите членки.

Посочените в доклада на ЕСП случаи, с изключение на насоките за преференциално третиране (представени на държавите членки през октомври 2015 г.), са свързани с препоръки за Комисията да предостави на държавите членки допълнителни насоки с цел възползване от икономии от мащаба, зачитане на данъчните разпоредби или предприемане на подходящи мерки за запазване на револвиращия характер на средствата по време на изисквания осемгодишен срок след изтичането на периода на допустимост за програмния период 2014—2020 г. Единствената препратка в СД No 19/2016 към качеството на данните е свързана с разходите и таксите за управление, докладвани от управляващите органи. За редица финансови инструменти в доклада на ЕСП се посочва, че изобщо не са докладвани данни относно разходите и таксите за управление или че докладваните данни не са били достоверни. Задължителното докладване относно направените и платени разходи и такси за управление е предвидено по закон едва при приключването, т.е. през март 2017 г.

Комисията също така подчертава, като се основава на опита от периода 2007—2013 г., че изискванията за периода 2014—2020 г. са много по-подробни и че е предвидено по-структурирано предоставяне на данни.

Каре 3.15 –   Често срещани проблеми, установени в докладите относно устойчивостта на публичните финанси

| | Насоки | Качество на данните | Прозрачност |
| --- | --- | --- | --- |
| СД No 10/2016 – | Процедурата при прекомерен дефицит (ППД) |

Насоки

Качество на данните

Прозрачност

СД No 10/2016 –

Процедурата при прекомерен дефицит (ППД)

X

X

X

| СД No 19/2016 – | Изпълнение на бюджета на ЕС чрез финансови инструменти |
| --- | --- |

СД No 19/2016 –

Изпълнение на бюджета на ЕС чрез финансови инструменти

X

X

Няма данни

| СД No 29/2016 – | Единен надзорен механизъм (ЕНМ) |
| --- | --- |

СД No 29/2016 –

Единен надзорен механизъм (ЕНМ)

X

X

X

Източник: ЕСП.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 3.55. | Примери за често срещани констатации в тези доклади |
| --- | --- |

3.55.

Примери за често срещани констатации в тези доклади

3.55.

| i) | Недостатъчно развити насоки (СД No 29/2016): за да се подобри процесът на вземане на решения на Надзорния съвет на ЕНМ и да се гарантира ефикасността и ефективността на заседанията на Съвета, следва да се разработят допълнителни насоки под формата на контролни листове, образци и схеми. |
| --- | --- |

i)

Недостатъчно развити насоки (СД No 29/2016): за да се подобри процесът на вземане на решения на Надзорния съвет на ЕНМ и да се гарантира ефикасността и ефективността на заседанията на Съвета, следва да се разработят допълнителни насоки под формата на контролни листове, образци и схеми.

| i) | Недостатъчно развити насоки (СД No 29/2016): Комисията отбелязва, че СД No 29/2016 съдържа препоръки, които не са насочени към Комисията, а към ЕЦБ. |
| --- | --- |

i)

Недостатъчно развити насоки (СД No 29/2016): Комисията отбелязва, че СД No 29/2016 съдържа препоръки, които не са насочени към Комисията, а към ЕЦБ.

| ii) | Качество на данните (СД No 19/2016): Комисията не разполага с цялостна картина на разходите за управление и таксите за изпълнение на финансовите инструменти по Европейския фонд за регионално развитие и Европейския социален фонд. Комисията също така не е получила информация за общите административни разходи за изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове във всяка държава членка чрез безвъзмездна финансова помощ или финансови инструменти през периода 2014—2020 г. |
| --- | --- |

ii)

Качество на данните (СД No 19/2016): Комисията не разполага с цялостна картина на разходите за управление и таксите за изпълнение на финансовите инструменти по Европейския фонд за регионално развитие и Европейския социален фонд. Комисията също така не е получила информация за общите административни разходи за изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове във всяка държава членка чрез безвъзмездна финансова помощ или финансови инструменти през периода 2014—2020 г.

| ii) | Качество на данните (СД No 19/2016): За периода 2007—2013 г. Комисията извършва мониторинг на разходите и таксите за управление чрез обобщените данни за финансовите инструменти въз основа на докладваното от държавите членки. Това изискване беше въведено през 2011 г.

  За периода 2014—2020 г. Комисията ще има по-пълен и надежден набор от данни за извършване на мониторинг на цялостното изпълнение на финансовите инструменти, включително разходите и таксите за управление.
  За двата периода отговорни за гарантиране на допустимостта на разходите и таксите за управление в съответствие с приложимите правила и принципа на субсидиарност са националните органи. |
| --- | --- |

ii)

Качество на данните (СД No 19/2016): За периода 2007—2013 г. Комисията извършва мониторинг на разходите и таксите за управление чрез обобщените данни за финансовите инструменти въз основа на докладваното от държавите членки. Това изискване беше въведено през 2011 г.

| iii) | Прозрачност (СД No 10/2016): като цяло анализите, на които се основават предложенията на Комисията за решения и препоръки по ППД, страдат от липса на прозрачност. Сметната палата установи необходимост да се противодейства на повишената сложност и разширяване на обхвата на икономическата преценка чрез подобряване на прозрачността, като по този начин се улеснява общественият контрол. Евростат не е докладвала на Икономическия и финансов комитет и не е оповестила публично всичките си предварителни/последващи двустранни съвети към държавите членки. Причините за резервите и за измененията, извършени от Евростат, както и процедурите, залегнали в основата на тези резерви, също следва да бъдат по-прозрачни. |
| --- | --- |

iii)

Прозрачност (СД No 10/2016): като цяло анализите, на които се основават предложенията на Комисията за решения и препоръки по ППД, страдат от липса на прозрачност. Сметната палата установи необходимост да се противодейства на повишената сложност и разширяване на обхвата на икономическата преценка чрез подобряване на прозрачността, като по този начин се улеснява общественият контрол. Евростат не е докладвала на Икономическия и финансов комитет и не е оповестила публично всичките си предварителни/последващи двустранни съвети към държавите членки. Причините за резервите и за измененията, извършени от Евростат, както и процедурите, залегнали в основата на тези резерви, също следва да бъдат по-прозрачни.

| iii) | Прозрачност (СД No 10/2016): Евростат има процедура, с която се конкретизират стъпките, графикът и ролята на всеки участник при анализа на нотифицираните данни във връзка с процедурата при прекомерен дефицит. Това включва редовни срещи с висшето ръководство и с генералния директор. В резултат на одита на ЕСП от лятото на 2016 г. насам Евростат действително публикува на своя уебсайт предварителни и последващи съвети към държавите членки и те се докладват на Икономическия и финансов комитет. Те са достъпни в следния раздел от уебсайта на Евростат: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states

  Що се отнася до причините за резерви и изменения от страна на Евростат, които са основани на професионална преценка, в резултат на одита на ЕСП Евростат установи процедури за определяне на резерви или извършване на изменения в данните. |
| --- | --- |

iii)

Прозрачност (СД No 10/2016): Евростат има процедура, с която се конкретизират стъпките, графикът и ролята на всеки участник при анализа на нотифицираните данни във връзка с процедурата при прекомерен дефицит. Това включва редовни срещи с висшето ръководство и с генералния директор. В резултат на одита на ЕСП от лятото на 2016 г. насам Евростат действително публикува на своя уебсайт предварителни и последващи съвети към държавите членки и те се докладват на Икономическия и финансов комитет. Те са достъпни в следния раздел от уебсайта на Евростат: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states

Околна среда, енергетика и изменение на климата

| 3.56. | През 2016 г. Сметната палата публикува четири доклада относно околната среда, енергетиката и изменението на климата. Въпреки че тези доклади разглеждат различни теми, те поставят и някои общи въпроси. Както и в другите области, качеството на данните и мониторингът се споменават като общи проблеми. В тази област се изразява и загриженост относно спазването на определените срокове. |
| --- | --- |

3.56.

През 2016 г. Сметната палата публикува четири доклада относно околната среда, енергетиката и изменението на климата. Въпреки че тези доклади разглеждат различни теми, те поставят и някои общи въпроси. Както и в другите области, качеството на данните и мониторингът се споменават като общи проблеми. В тази област се изразява и загриженост относно спазването на определените срокове.

| 3.56. | Вж. отговора на Комисията на точка 3.57. |
| --- | --- |

3.56.

Каре 3.16 –   Често срещани проблеми, установени в докладите относно околната среда, енергетиката и изменението на климата

| | Качество на данните | Навременно изпълнение | Мониторинг и контрол |
| --- | --- | --- | --- |
| СД No 3/2016 – | Замърсяване с хранителни вещества в Балтийско море |

Качество на данните

Навременно изпълнение

Мониторинг и контрол

СД No 3/2016 –

Замърсяване с хранителни вещества в Балтийско море

X

X

X

| СД No 18/2016 – | Сертифициране на биогорива |
| --- | --- |

СД No 18/2016 –

Сертифициране на биогорива

X

Няма данни

X

| СД No 22/2016 – | Извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения в Литва, България и Словакия |
| --- | --- |

СД No 22/2016 –

Извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения в Литва, България и Словакия

Няма данни

X

X

| СД No 31/2016 — | Действия по климата |
| --- | --- |

СД No 31/2016 —

Действия по климата

X

X

X

Източник: ЕСП.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 3.57. | Примери за често срещани констатации в тези доклади |
| --- | --- |

3.57.

Примери за често срещани констатации в тези доклади

3.57.

| i) | Качество на данните (СД No 3/2016): процедурата за мониторинг на замърсяването от оттичането на подхранващи съставки от земеделието в Балтийско море не е гарантирала надеждността на данните за целите на съответствието с целите на HELCOM (55). |
| --- | --- |

i)

Качество на данните (СД No 3/2016): процедурата за мониторинг на замърсяването от оттичането на подхранващи съставки от земеделието в Балтийско море не е гарантирала надеждността на данните за целите на съответствието с целите на HELCOM (55).

| ii) | Спазване на сроковете (СД No 22/2016): при почти всички ключови инфраструктурни проекти в трите одитирани държави членки са се наблюдавали закъснения. Най-големи са били закъсненията в Литва, където крайният срок за извеждане от експлоатация е бил удължен с девет години до 2038 г.; (СД No 31/2016): Сметната палата установи, че се предприемат амбициозни действия за постигането на целта за изразходване на най-малко 20 % от бюджета на ЕС за периода 2014—2020 г. за действия, свързани с климата, но че съществува сериозен риск тази цел да не бъде постигната. Като цяло Комисията счита, че за действия по климата ще бъдат изразходвани 18,9  %, а това е по-малко от целевото ниво от 20 %. |
| --- | --- |

ii)

Спазване на сроковете (СД No 22/2016): при почти всички ключови инфраструктурни проекти в трите одитирани държави членки са се наблюдавали закъснения. Най-големи са били закъсненията в Литва, където крайният срок за извеждане от експлоатация е бил удължен с девет години до 2038 г.; (СД No 31/2016): Сметната палата установи, че се предприемат амбициозни действия за постигането на целта за изразходване на най-малко 20 % от бюджета на ЕС за периода 2014—2020 г. за действия, свързани с климата, но че съществува сериозен риск тази цел да не бъде постигната. Като цяло Комисията счита, че за действия по климата ще бъдат изразходвани 18,9  %, а това е по-малко от целевото ниво от 20 %.

| ii) | Спазване на сроковете (СД No 22/2016): Комисията отбеляза, че програмите за извеждане от експлоатация в трите държави членки се намират в различен етап на напредък и развитие. Програмите за „Бохунице“ (Словакия) и „Козлодуй“ (България) са в най-напреднала фаза и приключването им е предвидено съответно за 2025 г. и 2030 г. Втората програма беше съкратена с 5 години при преразглеждането ѝ през 2011 г.

  В „Игналина“ (Литва) извеждането от експлоатация на реакторите от чернобилски тип е първи по рода си процес, който всъщност създава най-големите предизвикателства. При предходната многогодишна финансова рамка настъпи известно забавяне. Впоследствие структурите за проверки и управление бяха подсилени, за да се смекчат възникналите проблеми.
  Независимо от постигнатия към момента напредък Комисията съзнава необходимостта от непрекъснато усъвършенстване на програмите за извеждане от експлоатация. |
| --- | --- |

ii)

Спазване на сроковете (СД No 22/2016): Комисията отбеляза, че програмите за извеждане от експлоатация в трите държави членки се намират в различен етап на напредък и развитие. Програмите за „Бохунице“ (Словакия) и „Козлодуй“ (България) са в най-напреднала фаза и приключването им е предвидено съответно за 2025 г. и 2030 г. Втората програма беше съкратена с 5 години при преразглеждането ѝ през 2011 г.

| iii) | Мониторинг (СД No 18/2016): Комисията не е упражнявала надзор на операциите по доброволните схеми за сертифициране на биогорива и поради това не е могла да получи увереност, че при тях действително са прилагани стандартите, за които те са сертифицирани, или да открие нарушения на правилата. |
| --- | --- |

iii)

Мониторинг (СД No 18/2016): Комисията не е упражнявала надзор на операциите по доброволните схеми за сертифициране на биогорива и поради това не е могла да получи увереност, че при тях действително са прилагани стандартите, за които те са сертифицирани, или да открие нарушения на правилата.

| iii) | Мониторинг (СД No 18/2016): Комисията отбеляза, че нейните „правомощия за надзор“ на изпълнението на всички операции бяха ограничени от законодателя. Комисията извършва надзор на доброволните схеми съгласно законните правомощия, предоставени с Директивата за възобновяемите енергийни източници, изменена с Директива (ЕС) 2015/1513, в която се изисква доброволните схеми ежегодно да представят доклади относно функционирането си.

  Комисията се съгласи, че надзорът и прозрачността, включително процедурите за подаване на жалби, могат да бъдат засилени. |
| --- | --- |

iii)

Мониторинг (СД No 18/2016): Комисията отбеляза, че нейните „правомощия за надзор“ на изпълнението на всички операции бяха ограничени от законодателя. Комисията извършва надзор на доброволните схеми съгласно законните правомощия, предоставени с Директивата за възобновяемите енергийни източници, изменена с Директива (ЕС) 2015/1513, в която се изисква доброволните схеми ежегодно да представят доклади относно функционирането си.

Добавена стойност/намаляване на разходите

| 3.58. | Създаването на добавена стойност е постоянна тема във всички специални доклади на Сметната палата и в много случаи тя е имала основание да отправи препоръки относно разработването на законодателство или процедури, по-рядко относно намаляването на разходите. Сметната палата установи общи проблеми в това отношение в четири доклада относно институциите, органите и агенциите на ЕС. В тази тематична област често се изразява загриженост и по отношение на мониторинга и прозрачността, както в много доклади на Сметната палата. |
| --- | --- |

3.58.

Създаването на добавена стойност е постоянна тема във всички специални доклади на Сметната палата и в много случаи тя е имала основание да отправи препоръки относно разработването на законодателство или процедури, по-рядко относно намаляването на разходите. Сметната палата установи общи проблеми в това отношение в четири доклада относно институциите, органите и агенциите на ЕС. В тази тематична област често се изразява загриженост и по отношение на мониторинга и прозрачността, както в много доклади на Сметната палата.

Каре 3.17 –   Често срещани проблеми, установени в докладите относно институциите, органите и агенциите на ЕС

| | Добавена стойност/намаляване на разходите | Мониторинг | Прозрачност |
| --- | --- | --- | --- |
| СД No 4/2016 – | Европейският институт за иновации и технологии (EIT) |

Добавена стойност/намаляване на разходите

Мониторинг

Прозрачност

СД No 4/2016 –

Европейският институт за иновации и технологии (EIT)

X

X

X

| СД No 7/2016 – | Сгради на Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) |
| --- | --- |

СД No 7/2016 –

Сгради на Европейската служба за външна дейност (ЕСВД)

X

X

Няма данни

| СД No 12/2016 – | Използване на безвъзмездната финансова помощ от агенциите |
| --- | --- |

СД No 12/2016 –

Използване на безвъзмездната финансова помощ от агенциите

X

X

X

| СД No 17/2016 – | Обществените поръчки на институциите на ЕС |
| --- | --- |

СД No 17/2016 –

Обществените поръчки на институциите на ЕС

Няма данни

X

X

Източник: ЕСП.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 3.59. | Примери за често срещани констатации в тези доклади |
| --- | --- |

3.59.

Примери за често срещани констатации в тези доклади

3.59.

| i) | Добавена стойност (СД No 4/2016): въпреки основателната причина за съществуването на Европейския институт за иновации и технологии (EIT), неговата сложна оперативна рамка и проблеми в управлението са затруднили цялостната му ефективност и той следва да пренасочи своя подход така че да се постига въздействие. |
| --- | --- |

i)

Добавена стойност (СД No 4/2016): въпреки основателната причина за съществуването на Европейския институт за иновации и технологии (EIT), неговата сложна оперативна рамка и проблеми в управлението са затруднили цялостната му ефективност и той следва да пренасочи своя подход така че да се постига въздействие.

| i) | Добавена стойност (СД No 4/2016): EIT прие поредица от мерки за преодоляване на проблемите с ефективността. EIT разгледа въпроса за усложнената си оперативна рамка с помощта на работната група по въпросите на опростяването и чрез прилагане на стратегията на EIT за мониторинг, както и на принципите на добро управление и финансова устойчивост. Следва също така да се отбележи, че EIT засили водещата си роля и укрепи своите структури за оперативно управление и ръководство. |
| --- | --- |

i)

Добавена стойност (СД No 4/2016): EIT прие поредица от мерки за преодоляване на проблемите с ефективността. EIT разгледа въпроса за усложнената си оперативна рамка с помощта на работната група по въпросите на опростяването и чрез прилагане на стратегията на EIT за мониторинг, както и на принципите на добро управление и финансова устойчивост. Следва също така да се отбележи, че EIT засили водещата си роля и укрепи своите структури за оперативно управление и ръководство.

| ii) | Мониторинг (СД No 7/2016): ЕСВД не е отчела всички съществени фактори при проверката на наличното пространство на човек в нейните сгради и невинаги е гарантирала, че заплащаните наеми за офис сградите и резиденциите са в съответствие с пазарните цени или че таксите, прехвърлени на други наематели, покриват пълните разходи. |
| --- | --- |

ii)

Мониторинг (СД No 7/2016): ЕСВД не е отчела всички съществени фактори при проверката на наличното пространство на човек в нейните сгради и невинаги е гарантирала, че заплащаните наеми за офис сградите и резиденциите са в съответствие с пазарните цени или че таксите, прехвърлени на други наематели, покриват пълните разходи.

| iii) | Прозрачност (СД No 12/2016): Сметната палата е открила недостатъци в случаите, когато одитираните агенции са използвали специфични процедури за избор на експерти и отпускане на безвъзмездна финансова помощ, които се основават на изключения в регламентите за създаването им; в резултат на това са били изложени на риск принципите на равно третиране и прозрачност, а проблемите с потенциалните конфликти на интереси не са били напълно премахнати; (СД No 17/2016): видимостта в интернет на дейностите по възлагане на обществени поръчки от институциите на ЕС е била слаба; информацията относно резултатите от възлагането на обществени поръчки не е била достъпна по начин, който да позволява ефективен мониторинг от органа по освобождаване от отговорност и широката общественост с цел повишаване на прозрачността и изграждане на доверие. |
| --- | --- |

iii)

Прозрачност (СД No 12/2016): Сметната палата е открила недостатъци в случаите, когато одитираните агенции са използвали специфични процедури за избор на експерти и отпускане на безвъзмездна финансова помощ, които се основават на изключения в регламентите за създаването им; в резултат на това са били изложени на риск принципите на равно третиране и прозрачност, а проблемите с потенциалните конфликти на интереси не са били напълно премахнати; (СД No 17/2016): видимостта в интернет на дейностите по възлагане на обществени поръчки от институциите на ЕС е била слаба; информацията относно резултатите от възлагането на обществени поръчки не е била достъпна по начин, който да позволява ефективен мониторинг от органа по освобождаване от отговорност и широката общественост с цел повишаване на прозрачността и изграждане на доверие.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ЧАСТ 3 — ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕПОРЪКИТЕ

| 3.60. | Проследяването на изпълнението на препоръките в одитните доклади на Сметната палата е важна стъпка в цикъла на одита на изпълнението. Освен че предоставя на Сметната палата и на другите заинтересовани страни (предимно Европейският парламент и Съветът) обратна информация за въздействието от нашата работа, проследяването спомага за насърчаване на Комисията и на държавите членки да изпълняват препоръките на Сметната палата. |
| --- | --- |

3.60.

Проследяването на изпълнението на препоръките в одитните доклади на Сметната палата е важна стъпка в цикъла на одита на изпълнението. Освен че предоставя на Сметната палата и на другите заинтересовани страни (предимно Европейският парламент и Съветът) обратна информация за въздействието от нашата работа, проследяването спомага за насърчаване на Комисията и на държавите членки да изпълняват препоръките на Сметната палата.

| 3.61. | Този раздел съдържа резултатите от годишния преглед на Сметната палата относно това доколко Комисията предприема коригиращи действия във връзка с препоръките на Сметната палата. |
| --- | --- |

3.61.

Този раздел съдържа резултатите от годишния преглед на Сметната палата относно това доколко Комисията предприема коригиращи действия във връзка с препоръките на Сметната палата.

Обхват и подход

| 3.62. | Тази година Сметната палата избра 13 доклада, които: |
| --- | --- |

3.62.

Тази година Сметната палата избра 13 доклада, които:

| — | са били публикувани преди най-малко три години, |
| --- | --- |

—

са били публикувани преди най-малко три години,

| — | все още са актуални и |
| --- | --- |

—

все още са актуални и

| — | не са били проследявани досега в специален или годишен доклад. |
| --- | --- |

—

не са били проследявани досега в специален или годишен доклад.

Докладите съдържат общо 131 препоръки по различни теми, отправени в периода 2010 г.—2013 г., (вж.
  каре 3.18
  ). Подробности относно тяхната степен на изпълнение са изложени в 
  приложение 3.1
  .

Каре 3.18 –   Проследено е изпълнението на повече препоръки, отколкото през която и да е предходна година

Image

Източник: ЕСП.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 3.63. | Сметната палата извърши своето проследяване въз основа на документна проверка и интервюта със служители на Комисията. За да гарантира справедлив и балансиран преглед, впоследствие Сметната палата изпрати своите констатации на Комисията и взе предвид нейните отговори в окончателния си анализ. Сметната палата направи заключения за изпълнението на 108 препоръки. За останалите 23 препоръки не можеше да се направи заключение или защото препоръките не се отнасят пряко до Комисията, или защото вече не са актуални. |
| --- | --- |

3.63.

Сметната палата извърши своето проследяване въз основа на документна проверка и интервюта със служители на Комисията. За да гарантира справедлив и балансиран преглед, впоследствие Сметната палата изпрати своите констатации на Комисията и взе предвид нейните отговори в окончателния си анализ. Сметната палата направи заключения за изпълнението на 108 препоръки. За останалите 23 препоръки не можеше да се направи заключение или защото препоръките не се отнасят пряко до Комисията, или защото вече не са актуални.

Как е изпълнила Комисията препоръките на Сметната палата?

| 3.64. | От 108-те препоръки Сметната палата заключи, че Комисията е изпълнила изцяло 72, а 18 са били изпълнени в по-голяма степен, 12 — в известна степен, а шест не са били изпълнени изобщо (вж.
  каре 3.19
  ). |
| --- | --- |

3.64.

От 108-те препоръки Сметната палата заключи, че Комисията е изпълнила изцяло 72, а 18 са били изпълнени в по-голяма степен, 12 — в известна степен, а шест не са били изпълнени изобщо (вж.
  каре 3.19
  ).

Каре 3.19 –   Голям брой препоръки са изпълнени

Image

Източник: ЕСП.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 3.65. | Този резултат като цяло е в съответствие с предходните години. Процентът на изцяло изпълнените препоръки обаче е най-високият, откакто Сметната палата е започнала да публикува консолидирани данни. |
| --- | --- |

3.65.

Този резултат като цяло е в съответствие с предходните години. Процентът на изцяло изпълнените препоръки обаче е най-високият, откакто Сметната палата е започнала да публикува консолидирани данни.

| 3.66. | Дори когато не са били изпълнени изцяло, препоръките на Сметната палата често са ставали причина за коригиращи мерки (вж.
  каре 3.20
  ). Голяма част от тези мерки са приложени в срок от две години. |
| --- | --- |

3.66.

Дори когато не са били изпълнени изцяло, препоръките на Сметната палата често са ставали причина за коригиращи мерки (вж.
  каре 3.20
  ). Голяма част от тези мерки са приложени в срок от две години.

Каре 3.20 –   В много случаи препоръките са довели до съществени коригиращи действия

Image

Източник: ЕСП.

| 3.67. | Сметната палата не е проверила 21 препоръки (16 % от общия брой), тъй като те са насочени единствено към държавите членки (56). |
| --- | --- |

3.67.

Сметната палата не е проверила 21 препоръки (16 % от общия брой), тъй като те са насочени единствено към държавите членки (56).

| 3.68. | Комисията е заявила, че ще провери значимите въпроси с държавите членки по отношение на конкретни случаи на споделено управление, в които тя изпълнява надзорна роля. Съвместна работна група на Сметната палата и Комисията понастоящем обсъжда възможен механизъм за докладване и проверка на тези резултати. Сметната палата също така планира да работи с Контактния комитет (57) и със Съвета за установяване на споразумения за сътрудничество, които биха могли да предоставят допълнителна полезна информация за изпълнението на препоръките от държавите членки. |
| --- | --- |

3.68.

Комисията е заявила, че ще провери значимите въпроси с държавите членки по отношение на конкретни случаи на споделено управление, в които тя изпълнява надзорна роля. Съвместна работна група на Сметната палата и Комисията понастоящем обсъжда възможен механизъм за докладване и проверка на тези резултати. Сметната палата също така планира да работи с Контактния комитет (57) и със Съвета за установяване на споразумения за сътрудничество, които биха могли да предоставят допълнителна полезна информация за изпълнението на препоръките от държавите членки.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Смесени резултати

| 3.69. | Проследяването на изпълнението показва, че препоръките на Сметната палата са довели до редица важни подобрения. Нерешените слабости са описани в 
  приложение 3.2
  . |
| --- | --- |

3.69.

Проследяването на изпълнението показва, че препоръките на Сметната палата са довели до редица важни подобрения. Нерешените слабости са описани в 
  приложение 3.2
  .

| 3.70. | Шест препоръки не са били изпълнени (вж. заглавията на докладите в 
  приложение 3.1
  ): |
| --- | --- |

3.70.

Шест препоръки не са били изпълнени (вж. заглавията на докладите в 
  приложение 3.1
  ):

3.70.

| — | СД No 20/2012 (точка 77, буква а). В законодателните предложения от 2015 г. относно отпадъците не е взета под внимание препоръката на Сметната палата за определяне на задължителна цел на ниво ЕС. Това се дължи на факта, че Комисията преминава от определяне на цели към подкрепяне на дейности за предотвратяване на отпадъци, например намаляване на хранителните отпадъци и екодизайн. |
| --- | --- |

—

СД No 20/2012 (точка 77, буква а). В законодателните предложения от 2015 г. относно отпадъците не е взета под внимание препоръката на Сметната палата за определяне на задължителна цел на ниво ЕС. Това се дължи на факта, че Комисията преминава от определяне на цели към подкрепяне на дейности за предотвратяване на отпадъци, например намаляване на хранителните отпадъци и екодизайн.

| — | СД No 20/2012. Комисията продължава да подкрепя правно и финансово предотвратяването на отпадъци, което е класирано на първо място в йерархията относно отпадъците, например чрез Кохезионния фонд на ЕС. Независимо дали преработеното законодателство в областта на отпадъците ще включва препратки към предотвратяването (включително повторната употреба) на отпадъци, на този етап не могат да се предвидят конкретни цели, тъй като законодателният процес във връзка с предложенията на Комисията в областта на отпадъците все още тече (и ще продължи до втората половина на 2017 г.). |
| --- | --- |

—

СД No 20/2012. Комисията продължава да подкрепя правно и финансово предотвратяването на отпадъци, което е класирано на първо място в йерархията относно отпадъците, например чрез Кохезионния фонд на ЕС. Независимо дали преработеното законодателство в областта на отпадъците ще включва препратки към предотвратяването (включително повторната употреба) на отпадъци, на този етап не могат да се предвидят конкретни цели, тъй като законодателният процес във връзка с предложенията на Комисията в областта на отпадъците все още тече (и ще продължи до втората половина на 2017 г.).

| — | СД No 14/2012 (точка 54, буква б). Все още не е извършена оценка на въздействието на средствата от ЕС, определени за изпълнението на стандартите за хигиена и безопасност на храните в кланиците. |
| --- | --- |

—

СД No 14/2012 (точка 54, буква б). Все още не е извършена оценка на въздействието на средствата от ЕС, определени за изпълнението на стандартите за хигиена и безопасност на храните в кланиците.

| — | СД No 14/2012. Ако държавите членки обхванат стандартите за хигиена и безопасност на храните в своите последващи оценки на програмите за развитие на селските райони за периода 2007—2013 г., Комисията ще включи резултатите за тях в своята обобщена оценка. Във всеки случай в настоящия програмен период мярката беше преустановена. |
| --- | --- |

—

СД No 14/2012. Ако държавите членки обхванат стандартите за хигиена и безопасност на храните в своите последващи оценки на програмите за развитие на селските райони за периода 2007—2013 г., Комисията ще включи резултатите за тях в своята обобщена оценка. Във всеки случай в настоящия програмен период мярката беше преустановена.

| — | СД No 14/2012 (точка 54, буква в). Предвид факта, че посочената по-горе оценка не е извършена, не е било възможно да се прецени дали следва да се предприемат допълнителни действия. |
| --- | --- |

—

СД No 14/2012 (точка 54, буква в). Предвид факта, че посочената по-горе оценка не е извършена, не е било възможно да се прецени дали следва да се предприемат допълнителни действия.

| — | СД No 14/2012. В настоящия програмен период мярката беше преустановена (2014—2020 г.). |
| --- | --- |

—

СД No 14/2012. В настоящия програмен период мярката беше преустановена (2014—2020 г.).

| — | СД No 2/2013 (първа част от препоръка 7, точка 104). Комисията не е приложила ефективни мерки за гарантиране на допълняемостта на следващия Механизъм за финансиране с поделяне на риска. Това е било потвърдено през ноември 2016 г. с независима оценка, в която се изразява загриженост относно липсата на допълняемост на 28 % от проектите и се препоръчва да се определят ясни критерии за подбор, за да се гарантира допълняемостта. |
| --- | --- |

—

СД No 2/2013 (първа част от препоръка 7, точка 104). Комисията не е приложила ефективни мерки за гарантиране на допълняемостта на следващия Механизъм за финансиране с поделяне на риска. Това е било потвърдено през ноември 2016 г. с независима оценка, в която се изразява загриженост относно липсата на допълняемост на 28 % от проектите и се препоръчва да се определят ясни критерии за подбор, за да се гарантира допълняемостта.

| — | СД No 2/2013. Винаги ще бъде трудно предварително да се гарантира допълняемостта на всеки проект, тъй като тази оценка зависи от редица фактори, които постоянно се променят и са свързани с променящите се икономически условия. При все това финансовите инструменти в периода 2014—2020 г. бяха подобрени от гледна точка на изискванията за оценка, мониторинг и докладване, а междинната оценка на инициативата INNOVFIN беше замислена така, че да осигури отговори във връзка с опасенията на ЕСП. Затрудненият достъп до финансиране остава проблем за МСП. |
| --- | --- |

—

СД No 2/2013. Винаги ще бъде трудно предварително да се гарантира допълняемостта на всеки проект, тъй като тази оценка зависи от редица фактори, които постоянно се променят и са свързани с променящите се икономически условия. При все това финансовите инструменти в периода 2014—2020 г. бяха подобрени от гледна точка на изискванията за оценка, мониторинг и докладване, а междинната оценка на инициативата INNOVFIN беше замислена така, че да осигури отговори във връзка с опасенията на ЕСП. Затрудненият достъп до финансиране остава проблем за МСП.

| — | СД No 12/2012 (точка 108, буква г). В разрез с препоръката на Сметната палата, генералният директор на Евростат все още се назначава без предварителното участие на Европейския консултативен съвет за статистическо управление или Европейския парламент и Съвета. |
| --- | --- |

—

СД No 12/2012 (точка 108, буква г). В разрез с препоръката на Сметната палата, генералният директор на Евростат все още се назначава без предварителното участие на Европейския консултативен съвет за статистическо управление или Европейския парламент и Съвета.

| — | СД No 12/2012. Въведени са подходяща правна рамка и необходимите предпазни мерки, за да се гарантира, че процедурите за назначаване и отстраняване от длъжност на генералния директор на Евростат са прозрачни, като в тази връзка се гарантира пълно спазване на принципа на независимост, предвиден в Регламент (ЕО) No 223/2009.


  Прозрачността беше демонстрирана при проведената наскоро процедура във връзка с длъжността на генералния директор на Евростат, която бе открита за външни кандидати. В допълнение към това за целите на независимото докладване на Европейския консултативен съвет за статистическо управление (ESGAB) относно прилагането на Кодекса на европейската статистическа практика от Комисията (Евростат) е най-добре тя да не участва директно в назначаването на генералния директор на Евростат. На последно място междуинституционалните отношения между Европейския парламент, Съвета и Комисията са добре установени, например по отношение на законодателната процедура, но и във връзка с факта, че като цяло Комисията се отчита пред Парламента. Ежегодният диалог по въпросите на статистиката, предвиден в Регламент (ЕО) No 223/2009, цели да гарантира подходящо участие и информиране на Парламента по статистически въпроси, включително като предвижда новоназначеният генерален директор на Евростат да се явява пред съответната комисия на Европейския парламент непосредствено след назначаването му. |
| --- | --- |

—

СД No 12/2012. Въведени са подходяща правна рамка и необходимите предпазни мерки, за да се гарантира, че процедурите за назначаване и отстраняване от длъжност на генералния директор на Евростат са прозрачни, като в тази връзка се гарантира пълно спазване на принципа на независимост, предвиден в Регламент (ЕО) No 223/2009.

Прозрачността беше демонстрирана при проведената наскоро процедура във връзка с длъжността на генералния директор на Евростат, която бе открита за външни кандидати. В допълнение към това за целите на независимото докладване на Европейския консултативен съвет за статистическо управление (ESGAB) относно прилагането на Кодекса на европейската статистическа практика от Комисията (Евростат) е най-добре тя да не участва директно в назначаването на генералния директор на Евростат. На последно място междуинституционалните отношения между Европейския парламент, Съвета и Комисията са добре установени, например по отношение на законодателната процедура, но и във връзка с факта, че като цяло Комисията се отчита пред Парламента. Ежегодният диалог по въпросите на статистиката, предвиден в Регламент (ЕО) No 223/2009, цели да гарантира подходящо участие и информиране на Парламента по статистически въпроси, включително като предвижда новоназначеният генерален директор на Евростат да се явява пред съответната комисия на Европейския парламент непосредствено след назначаването му.

| — | СД No 23/2012 (точка 73, буква д), последно изречение). Комисията първоначално не е приела тази препоръка относно проследяването на използването на клаузи за възстановяване на средства в решенията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ с основанието, че проследяването е отговорност на управляващите органи на държавите членки. |
| --- | --- |

—

СД No 23/2012 (точка 73, буква д), последно изречение). Комисията първоначално не е приела тази препоръка относно проследяването на използването на клаузи за възстановяване на средства в решенията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ с основанието, че проследяването е отговорност на управляващите органи на държавите членки.

| — | СД No 23/2012. Както посочи в своя отговор на тази препоръка, Комисията счита, че включването на клаузи за възстановяване на средства в решенията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, издавани от управляващите органи, представлява добра практика, която държавите членки биха имали полза да включат в своите национални правила.


  Въпреки това съгласно принципа на споделено управление, тъй като управляващите органи издават решенията за отпускане на безвъзмездни средства, при извършването от тяхна страна на мониторинг на изпълнението на проекти те следва да следят и прилагането на клаузата за възстановяване. |
| --- | --- |

—

СД No 23/2012. Както посочи в своя отговор на тази препоръка, Комисията счита, че включването на клаузи за възстановяване на средства в решенията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, издавани от управляващите органи, представлява добра практика, която държавите членки биха имали полза да включат в своите национални правила.

Въпреки това съгласно принципа на споделено управление, тъй като управляващите органи издават решенията за отпускане на безвъзмездни средства, при извършването от тяхна страна на мониторинг на изпълнението на проекти те следва да следят и прилагането на клаузата за възстановяване.

| 3.71. | Комисията първоначално не е приела 11 препоръки, девет от които се отнасят до ГД „Международно сътрудничество и развитие“ (включително шест от СД No 9/2013). Въпреки това всички, с изключение на една препоръка, впоследствие са били изпълнени частично или изцяло (
  вж. каре 3.21
  ). |
| --- | --- |

3.71.

Комисията първоначално не е приела 11 препоръки, девет от които се отнасят до ГД „Международно сътрудничество и развитие“ (включително шест от СД No 9/2013). Въпреки това всички, с изключение на една препоръка, впоследствие са били изпълнени частично или изцяло (
  вж. каре 3.21
  ).

| 3.71. | След реорганизацията на Комисията през 2015 г. две от деветте първоначално отхвърлени препоръки от Генерална дирекция „Международно сътрудничество и развитие“ (ГД „Международно сътрудничество и развитие“) вече са част от мандата на Генерална дирекция „Политика за съседство и преговори за разширяване“ (ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“).

  Останалите седем първоначално отхвърлени препоръки бяха обхванати от проследяването на предприетите действия, извършено от ЕСП през 2016 г.:







  — | една препоръка от СД No 13/2013, съгласно която Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) трябва да въведат нова система за изчисляване и докладване на цялостните административни разходи, свързани с предоставянето на помощ за развитие за държавите от Централна Азия, беше отхвърлена, тъй като беше счетено, че промяната на съществуващата система на бюджетиране по дейности е следвало да бъде предложена от ЕСП на равнището на Комисията и да бъде допълнително договорена с бюджетния орган. |
| --- | --- | --- |

3.71.

Останалите седем първоначално отхвърлени препоръки бяха обхванати от проследяването на предприетите действия, извършено от ЕСП през 2016 г.:

—

една препоръка от СД No 13/2013, съгласно която Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) трябва да въведат нова система за изчисляване и докладване на цялостните административни разходи, свързани с предоставянето на помощ за развитие за държавите от Централна Азия, беше отхвърлена, тъй като беше счетено, че промяната на съществуващата система на бюджетиране по дейности е следвало да бъде предложена от ЕСП на равнището на Комисията и да бъде допълнително договорена с бюджетния орган.

| — | в СД No 9/2013 ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и ЕСВД не се съгласиха с 6 от 12-те препоръки поради факта, че повечето действия бяха счетени за вече изпълнени, както бе обяснено в съвместните отговори на ЕСВД и Комисията към ЕСП. Поради това този положителен резултат не следва да бъде изненадващ. |
| --- | --- |

—

в СД No 9/2013 ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и ЕСВД не се съгласиха с 6 от 12-те препоръки поради факта, че повечето действия бяха счетени за вече изпълнени, както бе обяснено в съвместните отговори на ЕСВД и Комисията към ЕСП. Поради това този положителен резултат не следва да бъде изненадващ.

Вж. отговора на Комисията на точка 3.70 във връзка със СД No 12/2012.

Каре 3.21 –   Почти всички първоначално неприети препоръки впоследствие са изпълнени

| Номер на СД | Отхвърлени и неизпълнени | Отхвърлени и частично изпълнени | Отхвърлени и изцяло изпълнени |
| --- | --- | --- | --- |
| СД No 23/2012
  Възстановяване | | | Принципът „замърсителят плаща“ вече е условие за финансирането на проекти за възстановяване. |
| СД No 14/2013
  Палестинската власт | | Програмата PEGASE за директно финансово подпомагане на Палестина първоначално е предоставена без ясни условия; това се е променило с въвеждането на подход, ориентиран към резултатите. | |
| СД No 13/2013
  Централна Азия | | Не е счетено за необходимо да се въведе нова система за изчисляване и отчитане на общите административни разходи за предоставяне на помощта за развитие в Централна Азия, тъй като съществуващата система за бюджетиране въз основа на дейности е била достатъчна. | |
| СД No 9/2013
  Демократична република Конго | | Не е договорен стандартен срок за проектите за управление в Демократична република Конго, тъй като Комисията е предпочела да подходи въз основа на най-добрата информация и проектите е можело да бъдат изменяни или удължавани. Въведени са обаче реалистични и обвързани със срокове показатели. | Въпреки че нашата препоръка относно баланса на помощта във всички провинции на ДРК не беше приета, намерихме сравнително добър баланс на помощта между централните и отдалечените региони. |
| | Вместо да засили използването на условия и политически диалог, Комисията заяви, че е приложила договорените на международно равнище принципи за нестабилните държави. Въпреки това Сметната палата установи наличието на условия и политически диалог, макар че все още не са напълно ефективни. | Не е било необходимо да се въвеждат мерки за предотвратяване и ограничаване на рисковете, тъй като Комисията и ЕСВД ще ги съобразят с развиващата се ситуация. Сметната палата установи, че за новия програмен период Комисията е обърнала по-голямо внимание на възможните рискове и съответно е засилила мерките за тяхното ограничаване. |
| | | Комисията не е приела необходимостта от допълнителна гъвкавост при изпълнението на програмите, тъй като измененията на програмите са били част от обичайната практика. Сметната палата установи, че програмите вече се коригират въз основа на редовни оценки, мониторинг и одити. |
| | | Комисията не е приела необходимостта да насърчава политическия диалог в по-голяма степен, отколкото вече го е правила. Сметната палата установи данни за срещи на всички равнища, както и съвместни изявления. |
| СД No 4/2013
  Египет | | | Комисията заяви, че въпросите на управлението на публичните финанси и измамите в Египет ще бъдат обсъдени чрез неофициален икономически диалог. Сметната палата установи, че е създадена национална комисия за борба с корупцията, в съответствие с нейната препоръка. |
| СД No 12/2012
  ESTAT | Комисията счита, че съществуват необходимата правна рамка и предпазни мерки, за да се гарантира, че процедурите на Евростат за назначаване и освобождаване от длъжност са прозрачни, което гарантира пълно спазване на принципа на независимост. | | |
| Източник: Препоръки на ЕСП и Комисията, действия и база данни за освобождаване от отговорност. |

Номер на СД

Отхвърлени и неизпълнени

Отхвърлени и частично изпълнени

Отхвърлени и изцяло изпълнени

СД No 23/2012

Възстановяване

Принципът „замърсителят плаща“ вече е условие за финансирането на проекти за възстановяване.

СД No 14/2013

Палестинската власт

Програмата PEGASE за директно финансово подпомагане на Палестина първоначално е предоставена без ясни условия; това се е променило с въвеждането на подход, ориентиран към резултатите.

СД No 13/2013

Централна Азия

Не е счетено за необходимо да се въведе нова система за изчисляване и отчитане на общите административни разходи за предоставяне на помощта за развитие в Централна Азия, тъй като съществуващата система за бюджетиране въз основа на дейности е била достатъчна.

СД No 9/2013

Демократична република Конго

Не е договорен стандартен срок за проектите за управление в Демократична република Конго, тъй като Комисията е предпочела да подходи въз основа на най-добрата информация и проектите е можело да бъдат изменяни или удължавани. Въведени са обаче реалистични и обвързани със срокове показатели.

Въпреки че нашата препоръка относно баланса на помощта във всички провинции на ДРК не беше приета, намерихме сравнително добър баланс на помощта между централните и отдалечените региони.

Вместо да засили използването на условия и политически диалог, Комисията заяви, че е приложила договорените на международно равнище принципи за нестабилните държави. Въпреки това Сметната палата установи наличието на условия и политически диалог, макар че все още не са напълно ефективни.

Не е било необходимо да се въвеждат мерки за предотвратяване и ограничаване на рисковете, тъй като Комисията и ЕСВД ще ги съобразят с развиващата се ситуация. Сметната палата установи, че за новия програмен период Комисията е обърнала по-голямо внимание на възможните рискове и съответно е засилила мерките за тяхното ограничаване.

Комисията не е приела необходимостта от допълнителна гъвкавост при изпълнението на програмите, тъй като измененията на програмите са били част от обичайната практика. Сметната палата установи, че програмите вече се коригират въз основа на редовни оценки, мониторинг и одити.

Комисията не е приела необходимостта да насърчава политическия диалог в по-голяма степен, отколкото вече го е правила. Сметната палата установи данни за срещи на всички равнища, както и съвместни изявления.

СД No 4/2013

Египет

Комисията заяви, че въпросите на управлението на публичните финанси и измамите в Египет ще бъдат обсъдени чрез неофициален икономически диалог. Сметната палата установи, че е създадена национална комисия за борба с корупцията, в съответствие с нейната препоръка.

СД No 12/2012

ESTAT

Комисията счита, че съществуват необходимата правна рамка и предпазни мерки, за да се гарантира, че процедурите на Евростат за назначаване и освобождаване от длъжност са прозрачни, което гарантира пълно спазване на принципа на независимост.

Източник: Препоръки на ЕСП и Комисията, действия и база данни за освобождаване от отговорност.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

Заключения

| 3.72. | Доброто измерване и докладване на резултатите от изпълнението дава информация за успеха на извършваните операции и за областите, в които следва да се направят подобрения. Комисията прилага сложна и разнообразна рамка за отчитане на изпълнението, която се състои от различни канали за отчитане (вж. точки 3.3—3.12). |
| --- | --- |

3.72.

Доброто измерване и докладване на резултатите от изпълнението дава информация за успеха на извършваните операции и за областите, в които следва да се направят подобрения. Комисията прилага сложна и разнообразна рамка за отчитане на изпълнението, която се състои от различни канали за отчитане (вж. точки 3.3—3.12).

| 3.73. | Подобно на други правителства и международни организации, Комисията вече се стреми да отделя по-голямо внимание на резултатите от изпълнението. Сметната палата установи шест области на добри практики, прилагани от правителства и международни организации по света, в които Комисията би могла да се стреми към подобрения (вж. точки 3.13—3.51): |
| --- | --- |

3.73.

Подобно на други правителства и международни организации, Комисията вече се стреми да отделя по-голямо внимание на резултатите от изпълнението. Сметната палата установи шест области на добри практики, прилагани от правителства и международни организации по света, в които Комисията би могла да се стреми към подобрения (вж. точки 3.13—3.51):

3.73.

1.   Възможности за подобряване на рамката за изпълнение (точки 3.15—3.23)

| — | Използването от Комисията на два набора от цели и показатели, от една страна за програмите и от друга страна за Генералните дирекции, не отразява факта, че Комисията носи крайната отговорност за изпълнението на бюджета на ЕС по отношение на принципите на добро финансово управление. Ние даваме примери за правителства, които са положили усилия, посредством хармонизиране на използваните показатели, да създадат ясна рамка и да повишат прозрачността относно резултатите. Комисията не докладва информация за разходите, разпределени по общи и конкретни цели. |
| --- | --- |

—

Използването от Комисията на два набора от цели и показатели, от една страна за програмите и от друга страна за Генералните дирекции, не отразява факта, че Комисията носи крайната отговорност за изпълнението на бюджета на ЕС по отношение на принципите на добро финансово управление. Ние даваме примери за правителства, които са положили усилия, посредством хармонизиране на използваните показатели, да създадат ясна рамка и да повишат прозрачността относно резултатите. Комисията не докладва информация за разходите, разпределени по общи и конкретни цели.

| — | В своя годишен доклад за 2015 г. ЕСП констатира, че много от целите в плановете за управление на Комисията не са поставени на правилното равнище на отчетност. Впоследствие Комисията преразгледа своя цикъл на стратегическо планиране и програмиране. Целта беше да се осигури по-ясна рамка за отчетността на Комисията/генералните дирекции и документите за планиране да се рационализират и да се фокусират върху приоритетите на Комисията и компетенциите на генералните дирекции. Целите и показателите, подбрани за стратегическите планове, сега са пригодени към специфичните компетенции и отразяват факта, че отговорностите на различните отдели на Комисията са по-широкообхватни от изпълнението на бюджета и управлението на програмите.


  Поради тази причина вече не е необходимо съгласуването на целите и показателите в рамката за изпълнение на службите на Комисията с целите и показателите, определени в правните основания на програмите. При все това службите на Комисията се приканват, когато описват своите дейности във връзка с програмите, да се позовават на програмните декларации. Това спомага да се ограничи дублирането на информация и да се гарантира съгласуваност на данните и ще се утвърди в бъдеще.


  Комисията счита, че нейната отговорност за изпълнението на бюджета е ясна. Всеки генерален директор подписва в своя годишен отчет за дейността (ГОД) декларация за достоверност, в която потвърждава, че ресурсите са били използвани по предназначение и в съответствие с принципа на добро финансово управление и че операциите са законосъобразни и редовни. На корпоративно равнище колегиумът поема обща политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС, като ежегодно приема годишния отчет за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

—

В своя годишен доклад за 2015 г. ЕСП констатира, че много от целите в плановете за управление на Комисията не са поставени на правилното равнище на отчетност. Впоследствие Комисията преразгледа своя цикъл на стратегическо планиране и програмиране. Целта беше да се осигури по-ясна рамка за отчетността на Комисията/генералните дирекции и документите за планиране да се рационализират и да се фокусират върху приоритетите на Комисията и компетенциите на генералните дирекции. Целите и показателите, подбрани за стратегическите планове, сега са пригодени към специфичните компетенции и отразяват факта, че отговорностите на различните отдели на Комисията са по-широкообхватни от изпълнението на бюджета и управлението на програмите.

Поради тази причина вече не е необходимо съгласуването на целите и показателите в рамката за изпълнение на службите на Комисията с целите и показателите, определени в правните основания на програмите. При все това службите на Комисията се приканват, когато описват своите дейности във връзка с програмите, да се позовават на програмните декларации. Това спомага да се ограничи дублирането на информация и да се гарантира съгласуваност на данните и ще се утвърди в бъдеще.

Комисията счита, че нейната отговорност за изпълнението на бюджета е ясна. Всеки генерален директор подписва в своя годишен отчет за дейността (ГОД) декларация за достоверност, в която потвърждава, че ресурсите са били използвани по предназначение и в съответствие с принципа на добро финансово управление и че операциите са законосъобразни и редовни. На корпоративно равнище колегиумът поема обща политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС, като ежегодно приема годишния отчет за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС.

| — | Тя използва много различни цели и показатели. Докато тя извършва преглед в рамките на инициативата за бюджет, ориентиран към резултатите, други организации вече са отишли още по-нататък в посока опростяване на своята рамка за изпълнение. |
| --- | --- |

—

Тя използва много различни цели и показатели. Докато тя извършва преглед в рамките на инициативата за бюджет, ориентиран към резултатите, други организации вече са отишли още по-нататък в посока опростяване на своята рамка за изпълнение.

| — | Рамката за изпълнение на бюджета на ЕС беше разработена по такъв начин, че да отговаря на правните изисквания и да удовлетворява исканията на заинтересованите страни и собствените потребности на Комисията.


  Комисията използва информацията за изпълнението във връзка с разходните програми за: а) мониторинг на напредъка по програмите, б) отчетност и прозрачност, в) осигуряване на информация относно управлението на дадена програма във връзка с вземането на решения; г) обосновка или предлагане на корекции по отпускането на средства на бюджетните органи; д) изготвяне на предложения за промени на правното основание или за бъдещи програми.


  При все това Комисията отбелязва, че макар информацията за изпълнението да се взема предвид в рамките на годишната бюджетна процедура, тя не е единственият фактор, който диктува бюджетните решения.


  В правните основания на програмите в периода 2014—2020 г. са включени над 700 показателя, които подпомагат мониторинга на изпълнението на програмите в рамките на техния жизнен цикъл. Те са резултатът от законодателния процес и поради това отразяват очакванията на съзаконодателите по отношение на вида и степента на подробност на информацията, необходима за проследяване на изпълнението. Отчитането във връзка с тези показатели в програмните декларации позволява на бюджетния орган да вземе под внимание информацията за изпълнението в рамките на бюджетния процес. Съгласно инициативата „Бюджет на ЕС, ориентиран към резултатите“ понастоящем Комисията извършва преглед на показателите за разходните програми, установени в правното основание, с цел да извлече поуки за изготвянето на следващото поколение разходни програми.


  Комисията отбелязва, че броят на целите и показателите, използвани в стратегическите планове за службите на Комисията, беше значително намален с проведената наскоро реформа. Броят на общите цели бе намален от 84 на 11, на показателите за въздействие — от 187 на 37, на специфичните цели — от 426 на 386, а на показатели за резултатите — от 969 на 825. |
| --- | --- |

—

Рамката за изпълнение на бюджета на ЕС беше разработена по такъв начин, че да отговаря на правните изисквания и да удовлетворява исканията на заинтересованите страни и собствените потребности на Комисията.

Комисията използва информацията за изпълнението във връзка с разходните програми за: а) мониторинг на напредъка по програмите, б) отчетност и прозрачност, в) осигуряване на информация относно управлението на дадена програма във връзка с вземането на решения; г) обосновка или предлагане на корекции по отпускането на средства на бюджетните органи; д) изготвяне на предложения за промени на правното основание или за бъдещи програми.

При все това Комисията отбелязва, че макар информацията за изпълнението да се взема предвид в рамките на годишната бюджетна процедура, тя не е единственият фактор, който диктува бюджетните решения.

В правните основания на програмите в периода 2014—2020 г. са включени над 700 показателя, които подпомагат мониторинга на изпълнението на програмите в рамките на техния жизнен цикъл. Те са резултатът от законодателния процес и поради това отразяват очакванията на съзаконодателите по отношение на вида и степента на подробност на информацията, необходима за проследяване на изпълнението. Отчитането във връзка с тези показатели в програмните декларации позволява на бюджетния орган да вземе под внимание информацията за изпълнението в рамките на бюджетния процес. Съгласно инициативата „Бюджет на ЕС, ориентиран към резултатите“ понастоящем Комисията извършва преглед на показателите за разходните програми, установени в правното основание, с цел да извлече поуки за изготвянето на следващото поколение разходни програми.

Комисията отбелязва, че броят на целите и показателите, използвани в стратегическите планове за службите на Комисията, беше значително намален с проведената наскоро реформа. Броят на общите цели бе намален от 84 на 11, на показателите за въздействие — от 187 на 37, на специфичните цели — от 426 на 386, а на показатели за резултатите — от 969 на 825.

2.   Отчитането на изпълнението не е пълно (точки 3.24—3.32)

| — | В сравнение с други организации, Комисията докладва в ограничена степен за предизвикателствата и слабостите. Балансираното докладване означава по-ясно да се анализират резултатите от минали периоди, за да се вземат по-добри решения за бъдещето; това увеличава и обективността на получената информация. |
| --- | --- |

—

В сравнение с други организации, Комисията докладва в ограничена степен за предизвикателствата и слабостите. Балансираното докладване означава по-ясно да се анализират резултатите от минали периоди, за да се вземат по-добри решения за бъдещето; това увеличава и обективността на получената информация.

| — | Комисията е поела ангажимент да изготвя висококачествени отчети за изпълнението, в които резултатите се описват по балансиран начин.


  Годишният отчет за управлението и изпълнението представлява цялостно обобщение на начина, по който бюджетът на ЕС е подкрепил политическите приоритети на Европейския съюз, и на ключовите резултати, постигнати с бюджета на ЕС. Той не е предвиден да бъде изчерпателен и подробен отчет за изпълнението на бюджета на ЕС. В отчета се посочват други отчети за изпълнението, в които може да бъде намерена по-подробна информация за изпълнението (оценки, програмни декларации, годишни отчети за дейността и др.).


  В годишния отчет за управлението и изпълнението за 2015 г. се посочват редица слабости и проблеми, които следва да бъдат решени. В раздел 1 от отчета се посочват не само предизвикателствата, които оказват въздействие върху своевременното изпълнение на програмите, но и ограниченията в оценката на изпълнението на програмите (например препратки към оценките на програмата „Здраве“ за периода 2007—2013 г. и програмите в бюджетна функция 4, в които се посочват ограничения в оценяването на цялостното изпълнение на тези програми). |
| --- | --- |

—

Комисията е поела ангажимент да изготвя висококачествени отчети за изпълнението, в които резултатите се описват по балансиран начин.

Годишният отчет за управлението и изпълнението представлява цялостно обобщение на начина, по който бюджетът на ЕС е подкрепил политическите приоритети на Европейския съюз, и на ключовите резултати, постигнати с бюджета на ЕС. Той не е предвиден да бъде изчерпателен и подробен отчет за изпълнението на бюджета на ЕС. В отчета се посочват други отчети за изпълнението, в които може да бъде намерена по-подробна информация за изпълнението (оценки, програмни декларации, годишни отчети за дейността и др.).

В годишния отчет за управлението и изпълнението за 2015 г. се посочват редица слабости и проблеми, които следва да бъдат решени. В раздел 1 от отчета се посочват не само предизвикателствата, които оказват въздействие върху своевременното изпълнение на програмите, но и ограниченията в оценката на изпълнението на програмите (например препратки към оценките на програмата „Здраве“ за периода 2007—2013 г. и програмите в бюджетна функция 4, в които се посочват ограничения в оценяването на цялостното изпълнение на тези програми).

| — | Ограничената информация относно качеството на данните в докладите на Комисията се отразява върху прозрачността. Другите организации докладват по по-изчерпателен начин за надеждността на информацията за изпълнението. |
| --- | --- |

—

Ограничената информация относно качеството на данните в докладите на Комисията се отразява върху прозрачността. Другите организации докладват по по-изчерпателен начин за надеждността на информацията за изпълнението.

| — | Рамката за вътрешен контрол, въведена от всяка служба на Комисията, е предвидена да осигурява разумна увереност по отношение, наред с другото, на надеждността на финансовото отчитане. Всеки генерален директор докладва по този аспект в рамките на част 2 от своя годишен отчет за дейността, а в раздел 2 от годишния отчет за управлението и изпълнението се обобщава и отчита оценката на генералните директори относно функционирането на системите за вътрешен контрол, въведени от службите на Комисията.


  Що се отнася до оценките, в инструментариума за по-добро регулиране се посочва, че свързаните с оценки работни документи на службите на Комисията, които се изготвят от тях при приключване на съответната оценка, трябва да съдържат ясно обобщение на всеки недостиг в данните, използвани в подкрепа на заключенията и надеждността на резултатите. Освен това в Насоките за по-добро регулиране се посочва, че всички ограничения в използваните доказателства и прилаганата методология, по-специално от гледна точка на тяхната способност да подкрепят заключенията, трябва да бъдат ясно обяснени в докладите за оценка. Това се подсилва допълнително при преразглеждането на Насоките/инструментариума за по-добро регулиране. |
| --- | --- |

—

Рамката за вътрешен контрол, въведена от всяка служба на Комисията, е предвидена да осигурява разумна увереност по отношение, наред с другото, на надеждността на финансовото отчитане. Всеки генерален директор докладва по този аспект в рамките на част 2 от своя годишен отчет за дейността, а в раздел 2 от годишния отчет за управлението и изпълнението се обобщава и отчита оценката на генералните директори относно функционирането на системите за вътрешен контрол, въведени от службите на Комисията.

Що се отнася до оценките, в инструментариума за по-добро регулиране се посочва, че свързаните с оценки работни документи на службите на Комисията, които се изготвят от тях при приключване на съответната оценка, трябва да съдържат ясно обобщение на всеки недостиг в данните, използвани в подкрепа на заключенията и надеждността на резултатите. Освен това в Насоките за по-добро регулиране се посочва, че всички ограничения в използваните доказателства и прилаганата методология, по-специално от гледна точка на тяхната способност да подкрепят заключенията, трябва да бъдат ясно обяснени в докладите за оценка. Това се подсилва допълнително при преразглеждането на Насоките/инструментариума за по-добро регулиране.

3.   Докладите за изпълнението са доста описателни и не използват в достатъчна степен визуални и улесняващи ориентацията средства (точки 3.33—3.35)

| — | Комисията се стреми да изготвя доклади, които са по-привлекателни за читателите и заинтересованите страни. Други организации акцентират в по-голяма степен върху важните неща, като същевременно използват повече графики, таблици, цветни кодове, информационни графики, интерактивни уебсайтове с улесняващи ориентацията средства и т.н. |
| --- | --- |

—

Комисията се стреми да изготвя доклади, които са по-привлекателни за читателите и заинтересованите страни. Други организации акцентират в по-голяма степен върху важните неща, като същевременно използват повече графики, таблици, цветни кодове, информационни графики, интерактивни уебсайтове с улесняващи ориентацията средства и т.н.

| — | Комисията признава, че е важно да се използват визуални средства в различните ѝ доклади за изпълнението и направи някои подобрения в тази област. Например в ГОУИ за 2015 г. се използват текстови карета, с които се подобрява видимостта на ключовите послания и примерите и се улеснява прочитането на отчета. Представянето беше допълнително подобрено в ГОУИ за 2016 г. с използването на графики, таблици и изображения и с включването на резюме. Настоящият доклад и други доклади от интегрирания пакет за финансово отчитане са придружени от информационни фишове от една страница, които осигуряват на читателя лесно достъпно обобщение на основната информация. Освен това съгласно инструкциите за ГОД ГД се приканват да използват визуални елементи в тези отчети, за да направят документите по-лесни за четене.


  Инструментариумът за по-добро регулиране включва специален инструмент във връзка с визуалните средства. Неговата цел е да представи някои примери за инструменти, които се считат за особено подходящи за политически интервенции като начин за повишаване на осведомеността сред службите на Комисията относно добавената стойност на тези средства. Той в никакъв случай не е предвиден да събере на едно място всички съществуващи визуални средства. |
| --- | --- |

—

Комисията признава, че е важно да се използват визуални средства в различните ѝ доклади за изпълнението и направи някои подобрения в тази област. Например в ГОУИ за 2015 г. се използват текстови карета, с които се подобрява видимостта на ключовите послания и примерите и се улеснява прочитането на отчета. Представянето беше допълнително подобрено в ГОУИ за 2016 г. с използването на графики, таблици и изображения и с включването на резюме. Настоящият доклад и други доклади от интегрирания пакет за финансово отчитане са придружени от информационни фишове от една страница, които осигуряват на читателя лесно достъпно обобщение на основната информация. Освен това съгласно инструкциите за ГОД ГД се приканват да използват визуални елементи в тези отчети, за да направят документите по-лесни за четене.

Инструментариумът за по-добро регулиране включва специален инструмент във връзка с визуалните средства. Неговата цел е да представи някои примери за инструменти, които се считат за особено подходящи за политически интервенции като начин за повишаване на осведомеността сред службите на Комисията относно добавената стойност на тези средства. Той в никакъв случай не е предвиден да събере на едно място всички съществуващи визуални средства.

4.   Комисията не може да докаже, че използва систематично резултатите от оценките (точки 3.36—3.42)

| — | Не всички оценки, извършени от или за Комисията, съдържат препоръки и предложения за изпълнение на действия, какъвто е случаят с най-добрите примери от други международни организации и правителства. Комисията не е извършвала проучване относно използването на резултатите от оценките, нито е възлагала такова от 2005 г. насам. |
| --- | --- |

—

Не всички оценки, извършени от или за Комисията, съдържат препоръки и предложения за изпълнение на действия, какъвто е случаят с най-добрите примери от други международни организации и правителства. Комисията не е извършвала проучване относно използването на резултатите от оценките, нито е възлагала такова от 2005 г. насам.

| — | В Насоките за по-добро регулиране се предвижда, че всички свързани с оценки работни документи на службите на Комисията включват констатации и заключения, които представляват основата за евентуални последващи действия от страна на Комисията. Те също така включват изисквания за разпространението на констатациите от оценките и за определянето на подходящи последващи действия. Поради своя правен характер оценките не могат пряко да ангажират Комисията да предприеме дадено действие. Обикновено последващите действия, които Комисията обмисля, се представят в официален доклад до законодателя.


  В пакета за по-добро регулиране от 2015 г. Комисията пое ангажимент да оцени функционирането на системата преди края на 2019 г. Понастоящем започва подготвителната дейност за тази оценка. |
| --- | --- |

—

В Насоките за по-добро регулиране се предвижда, че всички свързани с оценки работни документи на службите на Комисията включват констатации и заключения, които представляват основата за евентуални последващи действия от страна на Комисията. Те също така включват изисквания за разпространението на констатациите от оценките и за определянето на подходящи последващи действия. Поради своя правен характер оценките не могат пряко да ангажират Комисията да предприеме дадено действие. Обикновено последващите действия, които Комисията обмисля, се представят в официален доклад до законодателя.

В пакета за по-добро регулиране от 2015 г. Комисията пое ангажимент да оцени функционирането на системата преди края на 2019 г. Понастоящем започва подготвителната дейност за тази оценка.

| — | За разлика от някои други организации и правителства, Комисията не разполага с документирана институционална система за редовно проследяване на препоръките от оценките, плановете за действие или отговорите на ръководството. |
| --- | --- |

—

За разлика от някои други организации и правителства, Комисията не разполага с документирана институционална система за редовно проследяване на препоръките от оценките, плановете за действие или отговорите на ръководството.

| — | Последващите действия във връзка с оценките представляват неразделна част от системата за по-добро регулиране в Комисията, като резултатите от оценките се включват в оценки на въздействието, които представляват публично достъпни документи, както и в процеса на годишното програмиране и планиране на дейностите на Комисията. Комисията извършва последващи действия във връзка с резултатите от своите оценки в рамките на работната програма на Комисията. При планирането на работната програма Комисията извършва системен преглед на резултатите от оценките и определя последващите действия. Последващите действия във връзка с някои констатации от оценките са посочени в анализа на програмата REFIT, който се актуализира ежегодно, и в докладите на Комисията до законодателя, които придружават оценките. |
| --- | --- |

—

Последващите действия във връзка с оценките представляват неразделна част от системата за по-добро регулиране в Комисията, като резултатите от оценките се включват в оценки на въздействието, които представляват публично достъпни документи, както и в процеса на годишното програмиране и планиране на дейностите на Комисията. Комисията извършва последващи действия във връзка с резултатите от своите оценки в рамките на работната програма на Комисията. При планирането на работната програма Комисията извършва системен преглед на резултатите от оценките и определя последващите действия. Последващите действия във връзка с някои констатации от оценките са посочени в анализа на програмата REFIT, който се актуализира ежегодно, и в докладите на Комисията до законодателя, които придружават оценките.

5.   Основните отчети за изпълнението не включват декларация или информация относно качеството на данните за резултатите изпълнението (точки 3.43—3.45)

| — | Колегиумът на членовете на Комисията и генералните директори не поемат отговорност за предоставената от тях информация относно изпълнението. |
| --- | --- |

—

Колегиумът на членовете на Комисията и генералните директори не поемат отговорност за предоставената от тях информация относно изпълнението.

| — | Общите принципи на веригата на отчетност са залегнали в Договорите на ЕС. Веригата на отчетност в рамките на Комисията бе определена в съответствие с Бялата книга относно управлението, като бе предвидена важна роля за оправомощените разпоредители с бюджетни кредити в рамките на децентрализирана система, функционираща под политическата отговорност на колегиума в качеството му на оправомощен разпоредител. Това е особено вярно за организацията на финансовото управление. В края на цикъла на отчитане колегиумът приема годишния отчет за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС и поема обща политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС въз основа на годишните декларации на оправомощените разпоредители с бюджетни кредити.


  Декларацията на Комисията относно отговорността за управлението на бюджета на ЕС се включва, за да се покаже ясно, че Комисията носи крайната финансова отговорност за управлението на бюджета на ЕС, докато отговорността за резултатите, постигнати с бюджета на ЕС, се споделя с широк кръг участници на европейско и национално равнище. |
| --- | --- |

—

Общите принципи на веригата на отчетност са залегнали в Договорите на ЕС. Веригата на отчетност в рамките на Комисията бе определена в съответствие с Бялата книга относно управлението, като бе предвидена важна роля за оправомощените разпоредители с бюджетни кредити в рамките на децентрализирана система, функционираща под политическата отговорност на колегиума в качеството му на оправомощен разпоредител. Това е особено вярно за организацията на финансовото управление. В края на цикъла на отчитане колегиумът приема годишния отчет за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС и поема обща политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС въз основа на годишните декларации на оправомощените разпоредители с бюджетни кредити.

Декларацията на Комисията относно отговорността за управлението на бюджета на ЕС се включва, за да се покаже ясно, че Комисията носи крайната финансова отговорност за управлението на бюджета на ЕС, докато отговорността за резултатите, постигнати с бюджета на ЕС, се споделя с широк кръг участници на европейско и национално равнище.

6.   Информацията за изпълнението, предоставена от Комисията, не е лесно достъпна (точки 3.46—3.51)

| — | Комисията изготвя голям обем информация за изпълнението. Други правителства и организации групират своята информация по-рационално, например на специализиран уебсайт с добре разработена търсачка, указания за потребителя и други улесняващи ориентацията средства. |
| --- | --- |

—

Комисията изготвя голям обем информация за изпълнението. Други правителства и организации групират своята информация по-рационално, например на специализиран уебсайт с добре разработена търсачка, указания за потребителя и други улесняващи ориентацията средства.

| — | В съответствие с инициативата „Бюджет на ЕС, ориентиран към резултатите“ беше разработен специфичен уебсайт за резултати на ЕС. Уебсайтът разполага с база данни, чиято цел е да се превърне в единната входна точка за всички проекти, финансирани от ЕС — с пряко, непряко и споделено управление. Към края на май 2017 г. в базата данни са включени около 1600 финансирани от ЕС проекта в ЕС и извън него. |
| --- | --- |

—

В съответствие с инициативата „Бюджет на ЕС, ориентиран към резултатите“ беше разработен специфичен уебсайт за резултати на ЕС. Уебсайтът разполага с база данни, чиято цел е да се превърне в единната входна точка за всички проекти, финансирани от ЕС — с пряко, непряко и споделено управление. Към края на май 2017 г. в базата данни са включени около 1600 финансирани от ЕС проекта в ЕС и извън него.

| 3.74. | В точки 3.52—3.59 са представени често срещани проблеми, разгледани в някои от специалните доклади от 2016 година, публикувани от ЕСП. |
| --- | --- |

3.74.

В точки 3.52—3.59 са представени често срещани проблеми, разгледани в някои от специалните доклади от 2016 година, публикувани от ЕСП.

| 3.75. | Тазгодишното проследяване на изпълнението на предишни препоръки (вж. точки 3.60—3.71) показа, че: |
| --- | --- |

3.75.

Тазгодишното проследяване на изпълнението на предишни препоръки (вж. точки 3.60—3.71) показа, че:

| — | Комисията приема и изпълнява голяма част от препоръките в рамките на три години от одитите на Сметната палата; |
| --- | --- |

—

Комисията приема и изпълнява голяма част от препоръките в рамките на три години от одитите на Сметната палата;

| — | препоръките, които първоначално не са приети, по-късно може да бъдат изпълнени частично или изцяло. |
| --- | --- |

—

препоръките, които първоначално не са приети, по-късно може да бъдат изпълнени частично или изцяло.

Препоръки

| 3.76. | В 
  приложение 3.3
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата относно напредъка на Комисията в изпълнението на препоръките по въпросите на изпълнението, отправени в Годишния доклад за 2013 г. През тази година глава 10 съдържаше три препоръки. Две от тях са изпълнени в известна степен, а една не е изпълнена. |
| --- | --- |

3.76.

В 
  приложение 3.3
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата относно напредъка на Комисията в изпълнението на препоръките по въпросите на изпълнението, отправени в Годишния доклад за 2013 г. През тази година глава 10 съдържаше три препоръки. Две от тях са изпълнени в известна степен, а една не е изпълнена.

| 3.77. | Въз основа на заключенията си за 2016 г. Сметната палата препоръчва на Комисията: |
| --- | --- |

3.77.

Въз основа на заключенията си за 2016 г. Сметната палата препоръчва на Комисията:

| — | Препоръка 1:
  Да рационализира докладването на изпълнението
   (58), като |
| --- | --- |

—

Препоръка 1:
  Да рационализира докладването на изпълнението
   (58), като

| | а) | намали още повече броя на целите и показателите, които използва за различните си отчети за изпълнението, и се съсредоточи върху тези, които най-добре измерват резултатите от изпълнението на бюджета на ЕС. При изготвянето на следващата многогодишна финансова рамка Комисията следва да предложи по-малко на брой и по-целесъобразни показатели за правната рамка на следващото поколение програми. В този контекст тя следва да вземе под внимание и уместността на онези показатели, за които информация може да бъде получена едва след няколко години; |
| --- | --- | --- |

а)

намали още повече броя на целите и показателите, които използва за различните си отчети за изпълнението, и се съсредоточи върху тези, които най-добре измерват резултатите от изпълнението на бюджета на ЕС. При изготвянето на следващата многогодишна финансова рамка Комисията следва да предложи по-малко на брой и по-целесъобразни показатели за правната рамка на следващото поколение програми. В този контекст тя следва да вземе под внимание и уместността на онези показатели, за които информация може да бъде получена едва след няколко години;

| а) | Комисията приема препоръката.

  Понастоящем Комисията извършва преглед съгласно инициативата „Бюджет на ЕС, ориентиран към резултатите“ на показателите за разходните програми, както е посочено в тяхното правно основание. Резултатите ще бъдат включени в подготовката на предложенията за следващата МФР. |
| --- | --- |

а)

Комисията приема препоръката.

| | б) | представя финансовата информация по начин, който я прави съпоставима с информацията за изпълнението, за да бъде ясна връзката между разходите и резултатите от изпълнението; |
| --- | --- | --- |

б)

представя финансовата информация по начин, който я прави съпоставима с информацията за изпълнението, за да бъде ясна връзката между разходите и резултатите от изпълнението;

| б) | Комисията приема препоръката.

  Тя счита, че тази препоръка се изпълнява чрез програмните декларации, които са инструментът, чрез който Комисията обосновава отпускането на финансови средства за разходните програми в проектобюджета. За проектобюджета за 2018 г. те включват информация за всяка програма по отношение на финансовото програмиране и финансовото изпълнение, както и информация за изпълнението. Следователно Комисията счита, че програмните декларации представят информация по начин, който позволява да се свържат разходването на средства и изпълнението. |
| --- | --- |

б)

Комисията приема препоръката.

| | в) | разясни и подобри цялостната съгласуваност между двата паралелни набора от цели и показатели за програмите, от една страна, и за генералните дирекции, от друга. |
| --- | --- | --- |

в)

разясни и подобри цялостната съгласуваност между двата паралелни набора от цели и показатели за програмите, от една страна, и за генералните дирекции, от друга.

| в) | Комисията приема препоръката.

  При изготвянето на следващите годишни отчети за дейността Комисията възнамерява да подсили този аспект, като използва в по-голяма степен препратките към програмните декларации в годишните отчети за дейността. |
| --- | --- |

в)

Комисията приема препоръката.

| — | Препоръка 2:
  Да осигури повече баланс в отчитането на изпълнението, като представя ясна информация в основните отчети за изпълнението относно главните трудности при постигането на резултатите. |
| --- | --- |

—

Препоръка 2:
  Да осигури повече баланс в отчитането на изпълнението, като представя ясна информация в основните отчети за изпълнението относно главните трудности при постигането на резултатите.

Комисията приема препоръката.

Комисията е поела ангажимент да изготвя висококачествени отчети за изпълнението, в които резултатите се описват по балансиран начин.

В годишния отчет за управлението и изпълнението Комисията докладва за основните предизвикателства при управлението в специален раздел (в рамките на раздел 2). Докладът посочва как отделите на Комисията се справят с предизвикателствата при възникването на проблеми през годината. В бъдеще Комисията ще се стреми да осигурява повече информация относно основните предизвикателства пред постигането на резултати в своите основни отчети за изпълнението (годишните отчети за дейността, годишния отчет за управлението и изпълнението и програмните декларации).

| — | Препоръка 3:
  Да улесни още повече читателите на своите отчети за изпълнението, като използва повече методи и средства като графики, обобщаващи таблици, цветни кодове, информационни графики и интерактивни уебсайтове. |
| --- | --- |

—

Препоръка 3:
  Да улесни още повече читателите на своите отчети за изпълнението, като използва повече методи и средства като графики, обобщаващи таблици, цветни кодове, информационни графики и интерактивни уебсайтове.

Комисията приема препоръката.

Комисията е поела ангажимент да подобрява непрекъснато удобството за ползване от потребителите на нейните отчети за изпълнението. Годишният отчет за управлението и изпълнението за 2016 г. вече е подобрен значително с графики, таблици и изображения.

| — | Препоръка 4:
  Да доказва по-ясно, че резултатите от оценките се използват добре, като |
| --- | --- |

—

Препоръка 4:
  Да доказва по-ясно, че резултатите от оценките се използват добре, като

| | а) | изисква оценките винаги да включват заключения, за които да могат да бъдат предприети действия, или препоръки, които Комисията впоследствие да може да проследи; |
| --- | --- | --- |

а)

изисква оценките винаги да включват заключения, за които да могат да бъдат предприети действия, или препоръки, които Комисията впоследствие да може да проследи;

| а) | Комисията приема препоръката.

  Заключенията от оценките и последващите действия вече представляват неразделна част от системата за по-добро регулиране в рамките на Комисията и от процеса на годишното програмиране и планиране на дейностите на Комисията. Тази система се подсилва допълнително с преразглеждането на Насоките и инструментариума за по-добро регулиране |
| --- | --- |

а)

Комисията приема препоръката.

| | б) | извърши ново проучване (или възложи такова) относно използването и въздействието на оценките в институцията, включително тяхната навременност. |
| --- | --- | --- |

б)

извърши ново проучване (или възложи такова) относно използването и въздействието на оценките в институцията, включително тяхната навременност.

| б) | Комисията приема препоръката.

  В пакета за по-добро регулиране от 2015 г. Комисията пое ангажимент да оцени функционирането на системата, включително оценките, преди края на 2019 г. Подготвителната дейност за тази оценка вече започна. |
| --- | --- |

б)

Комисията приема препоръката.

| — | Препоръка 5: В основните отчети за изпълнението да посочва дали, според наличната информация, предоставените данни за резултатите са с достатъчно добро качество. |
| --- | --- |

—

Препоръка 5: В основните отчети за изпълнението да посочва дали, според наличната информация, предоставените данни за резултатите са с достатъчно добро качество.

Комисията приема препоръката.

С цел подобряване на прозрачността Комисията ще предостави информация относно източника и качеството на данните, когато е налична. С оглед на факта, че държавите членки предоставят значително количество данни за изпълнението, Комисията ще анализира до каква степен те предоставят информация относно качеството на данните за изпълнението.

| — | Препоръка 6:
  Да направи по-лесно достъпна информацията за изпълнението, като разработи специален уебпортал и търсачка. |
| --- | --- |

—

Препоръка 6:
  Да направи по-лесно достъпна информацията за изпълнението, като разработи специален уебпортал и търсачка.

Комисията приема препоръката частично.

Комисията ще се стреми да направи информацията за изпълнението по-лесно достъпна. Тя е поела ангажимент да извърши оценка на осъществимостта, разходите и потенциалните ползи от такова присъствие в интернет. Препоръчаното действие ще бъде изпълнено в зависимост от резултата от тази оценка. В съответствие с решението относно синергиите и ефикасността, което Комисията прие през април 2016 г., целта следва да бъде не специален уеб портал и търсачка, а по-скоро подходящо присъствие в интернет, като се използва корпоративната търсачка на уебсайта Europa.

---

(1)  Член 317 от ДФЕС.

(2)  Инициативата е структурирана около четири основни въпроса: „Къде да бъдат изразходвани средствата? Как да бъдат изразходвани средствата? Как да се оценяват резултатите? Как да се осъществява комуникацията?“ http://ec.europa.eu/budget/budget4results/index_en.cfm

(3)  Член 38, параграф 3, буква д). До края на 2017 г. във Финансовия регламент е използван терминът „справка за дейността“.

(4)  От 2017 г. структурата и съдържанието на декларациите бяха променени. Настоящото описание отразява променените декларации.

(5)  http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/2018/DB2018_WD01_en.pdf

(6)  Член 66, параграф 9 от Финансовия регламент.

(7)  Работен документ на службите на Комисията, „Насоки за по-добро регулиране“, SWD (2015) 111 окончателен, 19.5.2015 г., стр. 49.

(8)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/search/search.do

(9)  Съгласно НПДР изискването за предоставяне на експертни мнения може да бъде важен фактор за разграничаване на оценката и проучването.

(10)  https://ec.europa.eu/commission/news/eu-2016-general-report-activities-european-union_en

(11)  http://ec.europa.eu/budget/financialreport/2015/foreword/index_en.html

(12)  http://europa.eu/rapid/press-release_AC-16—3892_en.htm?locale=FR

(13)  https://ec.europa.eu/commission/state-union-2016_bg

(14)  https://ec.europa.eu/budget/euprojects/search-projects_en

(15)  Публикувани от Съвета по международни счетоводни стандарти за публичния сектор (СМССПС) през март 2015 г.

(16)  Правителства: Австралия, Канада, Франция, Нидерландия, Обединено кралство и САЩ. Други международни организации: Съвет на Европа, Организация на ООН за прехрана и земеделие (ФАО), Международен комитет на Червения кръст (МКЧК), ОИСР, ЮНЕСКО, Генерален секретариат на ООН, Световната банка и Световната здравна организация (СЗО).

(17)  MOPAN е мрежа от единомислещи държави донори за наблюдение на резултатите от изпълнението на многостранните организации за развитие на равнището на държавите. Вж. http://www.mopanonline.org/

(18)  Министерство на финансите, Ръководство за управление на ресурсите 131—137 http://www.finance.gov.au/resource-management/performance/

(19)  Вж. обобщаващ доклад за 2012 г., COM(2013) 334 окончателен., стр. 3.

(20)  Вж. „Постоянни инструкции за годишните отчети за дейността за 2013 г.“, стр. 3, и „Инструкции за плановете за управление за 2014 г.“, стр. 9.

(21)  Наличие = обхват на наличната информация за резултатите от изпълнението; използване = степента, до която информацията за резултатите от изпълнението се използва при вземането на решения за бюджета; последици = отражение върху управлението и/или бюджета.

(22)  „Loi Organique relative aux lois de finance“.

(23)  Вж. например насока за препоръчителна практика No 3 на СМССПС.

(24)  http://extranet.who.int/programmebudget/Biennium2014/Programme/Overview/12

(25)  http://www.who.int/about/finances-accountability/reports/en/

(26)  Група за независима оценка: „Зад огледалото: Доклад за системите за самооценка на Групата на Световната банка“ (2016 г.).

(27)  http://www.mopanonline.org/assessments/iadb2015—16/index.htm

(28)  Ref. Ares(2016)6517649 — 21.11.2016 г.

(29)

„ГД разполагат с гъвкавост при избора на ключовите общи и специфични цели, по които искат да докладват в описателната част в раздел 1. Представянето на изпълнението следва да се основава на подбор и описание на „ключовите“ резултати (положителни или отрицателни) с оглед на постигането на „ключовите“ общи и специфични цели. Не е нужно да бъдат обхванати всички цели и постижения, а само:

| — | тези, които са от такова значение, че читателят би очаквал да бъдат докладвани в ГОД (тъй като пропускането им би довело до съставяне на неправилно становище по отношение на резултатите от изпълнението на ГД; или тъй като отклоненията от целите са значителни; или защото определени дейности са привлекли значителен интерес от страна на медиите, ...), дори ако ГД счита, че те не оказват действително въздействие върху достоверността; и |
| --- | --- |

—

тези, които са от такова значение, че читателят би очаквал да бъдат докладвани в ГОД (тъй като пропускането им би довело до съставяне на неправилно становище по отношение на резултатите от изпълнението на ГД; или тъй като отклоненията от целите са значителни; или защото определени дейности са привлекли значителен интерес от страна на медиите, ...), дори ако ГД счита, че те не оказват действително въздействие върху достоверността; и

| — | тези, резултатите от които са посочени в таблиците за изпълнението в приложението и които показват значими отклонения от зададените планирани стойности.“ |
| --- | --- |

—

тези, резултатите от които са посочени в таблиците за изпълнението в приложението и които показват значими отклонения от зададените планирани стойности.“

(30)  В работния документ на службите на Комисията, приложен към отчета на Комисията относно последващото проследяване за освобождаване от отговорност за финансовата 2014 година, се определя подходът за отчитане на резултатите във връзка със стратегията „Европа 2020“.

(31)  Становище No 1/2017 относно предложението за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза, точка 97.

(32)  Подходът е обяснен тук: http://www.pc.gov.au/research/ongoing/report-on-government-services/2017/approach/performance-measurement

(33)  Вж. точка 3.13, подточка ii).

(34)  Инструментариумът допълва Насоките за по-добро регулиране, които се прилагат за оценките на въздействието, оценките и проверките за годност. Вж. http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_tool_en.htm, стр. 287 и стр. 290.

(35)  https://www.dss.gov.au/about-the-department/publications-articles/corporate-publications/annual-reports/dss-annual-report-2015-16-0

(36)  https://docs.education.gov.au/documents/department-education-and-training-annual-report-2015-16

(37)  http://www.who.int/about/finances-accountability/evaluation/evaluation-report-nov2016.pdf

(38)  https://ieg.worldbankgroup.org/managementactionrecord

(39)  Глава 3 от обзорния доклад „Резултати и ефективност на Групата на Световната банка за 2015 г.“.

(40)  http://www.tbs-sct.gc.ca/pol/doc-eng.aspx?id=31300

(41)  SWD(2015) 111 окончателен, Глава VI, „Насоки за оценките и проверките за пригодност“.

(42)  Оценка на въздействието, насоки, по-нататъшен мониторинг...

(43)  http://www.finance.gov.au/resource-management/pgpa-act/

(44)  „В този контекст, „вярна и точна“ означава надеждно, пълно и точно представяне на състоянието на ГД“.

(45)  Сметната палата е посочила този проблем и в своето становище No 1/2017, точка 95.

(46)  Комисията е разяснила цялостната си политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС в отговор на точка 21 от Специален доклад на Сметната палата No 27/2016: „Комисията смята, че това включва отговорност за работата на нейните служби.“.

(47)  http://ec.europa.eu/info/files/2015-annual-management-and-performance-report-eu-budget-com-2016—446-final_en, стр. 5 и стр. 58.

(48)  http://www.rijksbegroting.nl/

(49)  https://www.gov.uk/government/publications

(50)  http://www.worldbank.org/en/results

(51)  http://pdu.worldbankgroup.org/

(52)  https://europa.eu/european-union/documents-publications_en

(53)  http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AuditReportsOpinions.aspx?ty=Special%20report&tab =tab4

(54)  1а („Конкурентоспособност за растеж и заетост“), 1б („Икономическо, социално и териториално сближаване“), 2 („Устойчив растеж: природни ресурси“), 3 („Сигурност и гражданство“), 4 („Глобална Европа“), 5 („Администрация“).

(55)  HELCOM е управителният орган на Хелзинкската конвенция за опазване на морската среда на района на Балтийско море.

(56)  В СД No 20/2012 и СД No 23/2012.

(57)  Контактният комитет обединява ръководителите на ВОИ в ЕС, включително Сметната палата.

(58)  Вж. също Становище No 1/2017 на Сметната палата относно предложението за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза (точки 90—99): http://www.eca.europa.eu/bg/Pages/DocItem.aspx?did=40627

ПРИЛОЖЕНИЕ 3.1

ПОДРОБНО СЪСТОЯНИЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕПОРЪКИТЕ ПО ДОКЛАДИ

| No | Специален доклад | Заглавие на доклада | Точка от доклада | Изцяло изпълнена | Изпълнена в голяма степен | Изпълнена в известна степен | Не е изпълнена | Препоръката вече не е актуална | Не може да се провери |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | СД 14/2010 | Управлението от страна на Комисията на системата за ветеринарни проверки при вноса на месо след реформите на законодателството за хигиената на храните от 2004 г.
  (Природни ресурси) | § 90 тире 1 | x | | | | | |
| § 90 тире 2 | x | | | | | |
| § 90 тире 3 | x | | | | | |
| § 90 тире 4 | | x | | | | |
| § 90 тире 5 | | x | | | | |
| § 90 тире 6 | x | | | | | |
| § 90 тире 7 | x | | | | | |
| § 90 тире 8 | x | | | | | |
| § 91 | x | | | | | |
| 2 | СД 11/2012 | Директните помощи за крави с бозаещи телета, овце майки и кози майки при частичното прилагане на разпоредбите за СЕП
  (Природни ресурси) | § 58 | x | | | | | |
| § 60 | x | | | | | |
| § 64 | x | | | | | |
| § 64 | | | x | | | |
| 3 | СД 14/2012 | Прилагане на законодателството на ЕС за хигиената в кланиците в държавите, присъединили се към ЕС след 2004 г.
  (Природни ресурси) | § 52, буква а) | x | | | | | |
| § 52, буква б) | x | | | | | |
| § 52, буква в) | x | | | | | |
| § 52, буква г) | x | | | | | |
| § 53, буква а) | x | | | | | |
| § 53, буква б) | x | | | | | |
| § 53, буква в) | x | | | | | |
| § 53, буква г) | | x | | | | |
| § 54, буква а) | x | | | | | |
| § 54, буква б) | | | | x | | |
| § 54, буква в) | | | | x | | |
| 4 | СД 20/2012 | Ефективно ли е финансирането чрез структурни мерки на инфраструктурни проекти за управление на общинските отпадъци в подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС относно отпадъците?
  (Природни ресурси) | § 72, буква а), подточка i) | | | | | | x |
| § 72, буква а), подточка ii) | | | | | | x |
| § 72, буква а), подточка iii) | | | | | | x |
| § 72, буква б) | | | x | | | |
| § 74, буква а) | | | | | | x |
| § 74, буква б) | | x | | | | |
| § 74, буква в) | x | | | | | |
| § 76, буква а), подточка i) | | | | | | x |
| § 76, буква а), подточка ii) | | | | | | x |
| § 76, буква а), подточка iii) | | | | | | x |
| § 76, буква б), потдточка i) | x | | | | | |
| § 76, буква б), подточка ii) | | | x | | | |
| § 77, буква а) | | | | x | | |
| § 77, буква б) | x | | | | | |
| § 77, буква в) | x | | | | | |
| § 77, буква г) | | | | | x | |
| 5 | СД 23/2012 | Допринесли ли са успешно структурните мерки на ЕС за възстановяването на изоставени промишлени и военни терени?
  (Сближаване) | § 65, буква а) (ДЧ) | | | | | | x |
| § 65, буква б) (ДЧ) | | | | | | x |
| § 65, буква в) (ДЧ) | | | | | | x |
| § 65, буква а) (КОМ) | | | x | | | |
| § 65, буква б) (КОМ) | x | | | | | |
| § 68, буква а) (ДЧ) | | | | | | x |
| § 68, буква б) (ДЧ) | | | | | | x |
| § 68, буква в) (ДЧ) | | | | | | x |
| § 68, буква г) (ДЧ) | | | | | | x |
| § 68, буква д) (ДЧ) | | | | | | x |
| § 68, буква е) (ДЧ) | | | | | | x |
| § 68, буква а) (КОМ и ДЧ) | x | | | | | |
| § 73, буква а) (ДЧ) | | | | | | x |
| § 73, буква б) (ДЧ) | | | | | | x |
| § 73, буква в) (ДЧ) | | | | | | x |
| § 73, буква г) (ДЧ) | | | | | | x |
| § 73, буква д) (ДЧ) | | | | | | x |
| § 73, буква а) (КОМ) | x | | | | | |
| § 73, буква б) (КОМ) | x | | | | | |
| § 73, буква д) (ДЧ последно изречение) | | | | x | | |
| 6 | СД 5/2013 | Правилно ли са изразходвани средствата за пътища от фондовете на политиката на сближаване на ЕС?
  (Сближаване) | § 55 Преп.1 | | | x | | | |
| § 55 Преп.2, буква а) | x | | | | | |
| § 55 Преп.2, буква б) | | x | | | | |
| § 55 Преп.2, буква в) | x | | | | | |
| § 55 Преп.3 | x | | | | | |
| § 55 Преп.4 | | | x | | | |
| 7 | СД No 17/2013 | Финансиране от ЕС на борбата с изменението на климата в контек- стана външната помощ
  (Външни дейности) | § 69 Преп.1 | x | | | | | |
| § 69 Преп.2 | x | | | | | |
| § 69 Преп.3 | | | x | | | |
| § 69 Преп.4 | | x | | | | |
| § 69 Преп.5 | x | | | | | |
| 8 | СД No 14/2013 | Директно финансово подпомагане от Европейския съюз за Палестинската власт
  (Външни дейности) | § 81, буква а) | x | | | | | |
| § 81, буква б) | x | | | | | |
| § 81, буква в) | x | | | | | |
| § 82, буква а) | x | | | | | |
| § 82, буква б) | x | | | | | |
| § 83 | | x | | | | |
| § 84 | | x | | | | |
| § 85 | | | x | | | |
| 9 | СД No 13/2013 | Помощ за развитие от Европейския съюз за Централна Азия
  (Външни дейности) | § 87 Първо тире | x | | | | | |
| § 87 Второ тире | x | | | | | |
| § 87 Трето тире | | | x | | | |
| § 87 Четвърто тире | x | | | | | |
| § 87 Пето тире | x | | | | | |
| § 87 Шесто тире | | x | | | | |
| 10 | СД No 9/2013 | Подкрепа от страна на ЕС за управлението в Демократична република Конго
  (Външни дейности) | § 94 Преп.1, буква а) | x | | | | | |
| § 94 Преп.1, буква б) | | x | | | | |
| § 94 Преп.1, буква в) | | x | | | | |
| § 94 Преп.1, буква г) | | x | | | | |
| § 94 Преп.2, буква а) | x | | | | | |
| § 94 Преп.2, буква б) | x | | | | | |
| § 94 Преп.3, буква а) | x | | | | | |
| § 94 Преп.3, буква б) | | x | | | | |
| § 94 Преп.3, буква в) | x | | | | | |
| § 94 Преп.4, буква а) | | x | | | | |
| § 94 Преп.4, буква б) | | | x | | | |
| § 94 Преп.4, буква в) | x | | | | | |
| 11 | СД No 4/2013 | Сътрудничество на ЕС с Египет в областта на управлението
  (Външни дейности) | § 80, буква а) | x | | | | | |
| § 80, буква б) | x | | | | | |
| § 80, буква в) | x | | | | | |
| § 80, буква г) | x | | | | | |
| § 80, буква д) | x | | | | | |
| § 81, буква а) | x | | | | | |
| § 81, буква б) | x | | | | | |
| § 81, буква в) | x | | | | | |
| § 82 | x | | | | | |
| 12 | СД No 12/2012 | Подобрен ли е процесът на изготвяне на надеждна и достоверна европейска статистика в Комисията и Евростат?
  (Други) | § 107 | | | x | | | |
| § 108, буква а) | x | | | | | |
| § 108, буква б) | x | | | | | |
| § 108, буква в) | | | x | | | |
| § 108, буква г) | | | | x | | |
| § 108, буква д) | | x | | | | |
| § 108, буква е) | x | | | | | |
| § 108, буква ж) | x | | | | | |
| § 109, буква а) | x | | | | | |
| § 109, буква б) | x | | | | | |
| § 109, буква в) | x | | | | | |
| § 109, буква г) | x | | | | | |
| § 109, буква д) | | x | | | | |
| § 109, буква е) | | x | | | | |
| § 109, буква ж) | x | | | | | |
| 13 | СД No 2/2013 | Осигурила ли е Комисията ефективно изпълнение на Седмата рамкова програма за научни изследвания?
  (Интелигентен и приобщаващ растеж) | § 99 Преп.1 тирета 2 и 3 | x | | | | | |
| § 99 Преп.1 тирета 1 и 4 | x | | | | | |
| § 99 Преп.2 | | x | | | | |
| § 100 Преп.3 тире 1 | x | | | | | |
| § 100 Преп.3 тире 2 | x | | | | | |
| § 101 | x | | | | | |
| § 102 | x | | | | | |
| § 103 | x | | | | | |
| § 104 първа част | | | | x | | |
| § 104 втора част | | | | | x | |
| Общ брой препоръки | 131 | 72 | 18 | 12 | 6 | 2 | 21 |

No

Специален доклад

Заглавие на доклада

Точка от доклада

Изцяло изпълнена

Изпълнена в голяма степен

Изпълнена в известна степен

Не е изпълнена

Препоръката вече не е актуална

Не може да се провери

1

СД 14/2010

Управлението от страна на Комисията на системата за ветеринарни проверки при вноса на месо след реформите на законодателството за хигиената на храните от 2004 г.

(Природни ресурси)

§ 90 тире 1

x

§ 90 тире 2

x

§ 90 тире 3

x

§ 90 тире 4

x

§ 90 тире 5

x

§ 90 тире 6

x

§ 90 тире 7

x

§ 90 тире 8

x

§ 91

x

2

СД 11/2012

Директните помощи за крави с бозаещи телета, овце майки и кози майки при частичното прилагане на разпоредбите за СЕП

(Природни ресурси)

§ 58

x

§ 60

x

§ 64

x

§ 64

x

3

СД 14/2012

Прилагане на законодателството на ЕС за хигиената в кланиците в държавите, присъединили се към ЕС след 2004 г.

(Природни ресурси)

§ 52, буква а)

x

§ 52, буква б)

x

§ 52, буква в)

x

§ 52, буква г)

x

§ 53, буква а)

x

§ 53, буква б)

x

§ 53, буква в)

x

§ 53, буква г)

x

§ 54, буква а)

x

§ 54, буква б)

x

§ 54, буква в)

x

4

СД 20/2012

Ефективно ли е финансирането чрез структурни мерки на инфраструктурни проекти за управление на общинските отпадъци в подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС относно отпадъците?

(Природни ресурси)

§ 72, буква а), подточка i)

x

§ 72, буква а), подточка ii)

x

§ 72, буква а), подточка iii)

x

§ 72, буква б)

x

§ 74, буква а)

x

§ 74, буква б)

x

§ 74, буква в)

x

§ 76, буква а), подточка i)

x

§ 76, буква а), подточка ii)

x

§ 76, буква а), подточка iii)

x

§ 76, буква б), потдточка i)

x

§ 76, буква б), подточка ii)

x

§ 77, буква а)

x

§ 77, буква б)

x

§ 77, буква в)

x

§ 77, буква г)

x

5

СД 23/2012

Допринесли ли са успешно структурните мерки на ЕС за възстановяването на изоставени промишлени и военни терени?

(Сближаване)

§ 65, буква а) (ДЧ)

x

§ 65, буква б) (ДЧ)

x

§ 65, буква в) (ДЧ)

x

§ 65, буква а) (КОМ)

x

§ 65, буква б) (КОМ)

x

§ 68, буква а) (ДЧ)

x

§ 68, буква б) (ДЧ)

x

§ 68, буква в) (ДЧ)

x

§ 68, буква г) (ДЧ)

x

§ 68, буква д) (ДЧ)

x

§ 68, буква е) (ДЧ)

x

§ 68, буква а) (КОМ и ДЧ)

x

§ 73, буква а) (ДЧ)

x

§ 73, буква б) (ДЧ)

x

§ 73, буква в) (ДЧ)

x

§ 73, буква г) (ДЧ)

x

§ 73, буква д) (ДЧ)

x

§ 73, буква а) (КОМ)

x

§ 73, буква б) (КОМ)

x

§ 73, буква д) (ДЧ последно изречение)

x

6

СД 5/2013

Правилно ли са изразходвани средствата за пътища от фондовете на политиката на сближаване на ЕС?

(Сближаване)

§ 55 Преп.1

x

§ 55 Преп.2, буква а)

x

§ 55 Преп.2, буква б)

x

§ 55 Преп.2, буква в)

x

§ 55 Преп.3

x

§ 55 Преп.4

x

7

СД No 17/2013

Финансиране от ЕС на борбата с изменението на климата в контек- стана външната помощ

(Външни дейности)

§ 69 Преп.1

x

§ 69 Преп.2

x

§ 69 Преп.3

x

§ 69 Преп.4

x

§ 69 Преп.5

x

8

СД No 14/2013

Директно финансово подпомагане от Европейския съюз за Палестинската власт

(Външни дейности)

§ 81, буква а)

x

§ 81, буква б)

x

§ 81, буква в)

x

§ 82, буква а)

x

§ 82, буква б)

x

§ 83

x

§ 84

x

§ 85

x

9

СД No 13/2013

Помощ за развитие от Европейския съюз за Централна Азия

(Външни дейности)

§ 87 Първо тире

x

§ 87 Второ тире

x

§ 87 Трето тире

x

§ 87 Четвърто тире

x

§ 87 Пето тире

x

§ 87 Шесто тире

x

10

СД No 9/2013

Подкрепа от страна на ЕС за управлението в Демократична република Конго

(Външни дейности)

§ 94 Преп.1, буква а)

x

§ 94 Преп.1, буква б)

x

§ 94 Преп.1, буква в)

x

§ 94 Преп.1, буква г)

x

§ 94 Преп.2, буква а)

x

§ 94 Преп.2, буква б)

x

§ 94 Преп.3, буква а)

x

§ 94 Преп.3, буква б)

x

§ 94 Преп.3, буква в)

x

§ 94 Преп.4, буква а)

x

§ 94 Преп.4, буква б)

x

§ 94 Преп.4, буква в)

x

11

СД No 4/2013

Сътрудничество на ЕС с Египет в областта на управлението

(Външни дейности)

§ 80, буква а)

x

§ 80, буква б)

x

§ 80, буква в)

x

§ 80, буква г)

x

§ 80, буква д)

x

§ 81, буква а)

x

§ 81, буква б)

x

§ 81, буква в)

x

§ 82

x

12

СД No 12/2012

Подобрен ли е процесът на изготвяне на надеждна и достоверна европейска статистика в Комисията и Евростат?

(Други)

§ 107

x

§ 108, буква а)

x

§ 108, буква б)

x

§ 108, буква в)

x

§ 108, буква г)

x

§ 108, буква д)

x

§ 108, буква е)

x

§ 108, буква ж)

x

§ 109, буква а)

x

§ 109, буква б)

x

§ 109, буква в)

x

§ 109, буква г)

x

§ 109, буква д)

x

§ 109, буква е)

x

§ 109, буква ж)

x

13

СД No 2/2013

Осигурила ли е Комисията ефективно изпълнение на Седмата рамкова програма за научни изследвания?

(Интелигентен и приобщаващ растеж)

§ 99 Преп.1 тирета 2 и 3

x

§ 99 Преп.1 тирета 1 и 4

x

§ 99 Преп.2

x

§ 100 Преп.3 тире 1

x

§ 100 Преп.3 тире 2

x

§ 101

x

§ 102

x

§ 103

x

§ 104 първа част

x

§ 104 втора част

x

Общ брой препоръки

131

72

18

12

6

2

21

Отговори на Комисията

СД No 14/2012:

Отговор на точка 54, буква в) — Комисията счита, че тази препоръка вече не е актуална. Мярката бе преустановена в настоящия програмен период (2014—2020 г.).

ПРИЛОЖЕНИЕ 3.2

ОСНОВНИ ПОДОБРЕНИЯ И НЕРЕШЕНИ СЛАБОСТИ ПО ДОКЛАДИ

| No | СД | Заглавие на доклада | Подобрения | Слабости |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | СД 14/2010 | Управление от страна на Комисията на системата за ветеринарни проверки при вноса на месо след реформите на законодателството за хигиената на храните от 2004 г. | Предложението на Комисията относно дейностите за контрол на вноса е прието. То опростява и прецизира регулаторната рамка. Хармонизиране на правилата за по-строги проверки.
  Подобряване на мрежата от информационни системи.
  Разработване на документи с насоки и програми за обучение.
  Подобряване на модела за оценка на риска, използван за планиране на одитите на Генерална дирекция „Здравеопазване и безопасност на храните“.
  Държавите членки предприемат коригиращи действия, следвайки препоръките на Генерална дирекция „Здравеопазване и безопасност на храните“.
  Стратегията на ЕС за хуманно отношение към животните е включена в международните споразумения относно санитарните и фитосанитарните мерки. | Някои международни споразумения относно санитарните и фитосанитарните мерки все още са в процес на договаряне. Третите държави (с някои изключения) все още отказват да признаят ЕС като единен субект.
  Очаква се новият Регламент на ЕС относно официалния контрол да започне да се прилага до края на 2019 г. Все още не са приети актове за изпълнение.
  Съветът и Парламентът не са разгледали члена в предложението на Комисията, с което се делегират правомощия на Комисията да определя правила относно показателите за изпълнението.
  Проверката на конкретната сума на таксите за проверки при вноса не се счита за приоритет в обхвата на одитите на вноса, извършвани от Генерална дирекция „Здравеопазване и безопасност на храните“. |
| 2 | СД No 11/2012 | Директните помощи за крави с бозаещи телета, овце майки и кози майки при частичното прилагане на разпоредбите за СЕП | Добавени са изисквания за насоченост на доброволно обвързаното с производството подпомагане. Държавите членки вече трябва да посочат определение на конкретния вид производство, за да обосноват мерките. Комисията е създала обща рамка за наблюдение и оценка, както и специални правила и показатели. | Въпреки вече извършената или продължаващата работа по оценяване, Комисията все още не е извършила цялостна оценка на въздействието на схемите. |
| 3 | СД No 14/2012 | Прилагане на законодателството на ЕС за хигиената в кланиците в държавите, присъединили се към ЕС от 2004 г. нататък | Одитите за проследяване на изпълнението на препоръките на ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“ към държавите членки се извършват редовно.
  Предоставени са насоки, курсове за обучение и семинари. Разработена е електронна база данни за национални ръководства в сектора на хигиената.
  Приета е рамка за стандартни оперативни процедури, за да се прецизират отношенията и отговорностите между ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“ и Изпълнителната агенция за потребителите, здравеопазването, селското стопанство и храните. | Няма обзорни доклади относно одита/анализа на многогодишните национални планове за контрол на държавите членки. Липсва доклад за оценка на тенденциите в разработването на националните ръководства или тяхното качество.
  Липсват статистически данни относно обучението от страна на държавите членки, предназначено за предприятията за хранителни продукти.
  Няма оценка на отражението на средствата на ЕС, използвани за изпълнението на стандартите за хигиена и безопасност на храните. |
| 4 | СД No 20/2012 | Ефективно ли е финансирането чрез структурни мерки на инфраструктурни проекти за управление на общинските отпадъци в подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС относно отпадъците? | Предварителните условия гарантират наличието на планове за управление на отпадъците и обвързват помощта от ЕС с постижения. По-добро определяне на количествата отпадъци. Насоки и обмен на информация относно плановете за отпадъците. Предприети са стъпки за предотвратяване на генерирането на отпадъци и рециклирането на продукти. Прецизирана е преработката на отпадъци. | Липсва увереност, че описаните действия в плановете за управление на отпадъците гарантират обработването на отпадъците преди изхвърлянето им в депа, както и че е налице съсредоточаване върху инфраструктурните обекти за управление на отпадъците, които обработват разделени при източника отпадъци. Липсва увереност, че системите за мониторинг на отпадъците и базите данни предоставят надеждни данни. Намалените размери на помощта не се прилагат систематично. Не са определени цели за предотвратяване на генерирането на отпадъци. |
| 5 | СД No 23/2012 | Допринесли ли са успешно структурните мерки на ЕС за възстановяването на изоставени промишлени и военни терени? | Интегрираното устойчиво градско развитие и възстановяване се насърчават категорично.
  Възстановяването и обеззаразяването на изоставени промишлени терени са приоритет за периода 2014—2020 г.
  Налице е определение и насоки за прилагане на принципа „замърсителят плаща“.
  Спазването на правилата на ЕС за държавната помощ се проверява и междинните плащания може да бъдат преустановени в случай на неспазване.
  Издадени са допълнителни насоки, които да напомнят на държавите членки задължението им да определят недостига от финансиране. | Липсват стандарти на ЕС за определяне на замърсени терени и на значимостта на рисковете за здравето и за околната среда, които те представляват.
  Липсва методология на ЕС за определяне на стандарти за саниране по видове терени.
  Липсва проследяване на прилагането на клаузи за възстановяване на средства. |
| 6 | СД No 5/2013 | Правилно ли са изразходвани средствата за пътища от фондовете на политиката на сближаване на ЕС? | Новото ръководство за анализ на разходите и ползите, публикувано през 2014 г., съдържа практическо проучване на проекти за пътища с разбивка на разходите и основни причини за разликите в цените за единица продукт.
  Основните принципи на анализите на разходите и ползите са залегнали в правните актове, а насоките са по-подробни.
  Бъдещото съфинансиране на големи проекти за пътища и на Механизма за свързване на Европа зависи от анализ на разходите и ползите, включително проучване за осъществимост, анализ на възможните варианти, анализ на търсенето с прогнози за движението и моделиране. Качеството се проверява от независими експерти.
  Осъществява се обмен на най-добри практики, свързани с прогнозите за движението и на държавите членки се предоставя специфична помощ (от JASPERS). | Изчисляването на цените за един проект все още не е напълно завършено. Все още е налице безпокойство относно по-малките проекти, които изцяло се разработват, избират и осъществяват на равнището на държавите членки. Липсва база данни за целия ЕС за сравнение на разходите. |
| 7 | СД No 17/2013 | Финансиране от ЕС на борбата с изменението на климата в контекста на външната помощ | Публикувана е пътната карта за финансирането за борба с изменението на климата.
  Комисията е издала насоки за докладване и е предложила методология за определяне на допълняемостта. Бюджетните кредити за поети задължения са показани.
  Независимата оценка на Световния алианс за борба с изменението на климата е публично достъпна.
  През 2015 г. е приет План за действие в областта на дипломацията за климата.
  Създадени са експертни работни групи, които провеждат редовни заседания. | Няма индикация дали е постигната целта 20 % от разходите на ЕС да бъдат предназначени за помощ за развитие за действия в областта на климата.
  В независимата оценка само бегло се анализират причините, поради които повечето държави членки не са избрали да съфинансират Световния алианс за борба с изменението на климата. |
| 8 | СД No 14/2013 | Директно финансово подпомагане от Европейския съюз за Палестинската власт | Установени са връзки между ЕС и плана за действие на палестинската власт и подпомагането от ЕС за Палестина.
  Помощта от ЕС се програмира на многогодишна основа.
  Ориентираната към резултатите рамка съдържа специфични и обвързани със срокове показатели.
  Използвани са конкурентни тръжни процедури.
  Взето е решение за прекратяване на финансирането на заплатите и пенсиите на държавните служители в Газа.
  На техническите срещи с израелските власти са поставени конкретни въпроси във връзка с подпомагането от ЕС. | Условията не са прилагани систематично.
  Все още не е получена документация относно изпълнението на решението за заплатите и пенсиите.
  Комисията и ЕСВД не са изготвили подробен план за действие за стъпките, които трябва да предприеме Израел, за да повиши ефективността на помощта от ЕС за Палестина, нито са използвали потенциалния тласък, предоставен им от рамката на по-широкомащабното сътрудничество между ЕС и Израел. |
| 9 | СД No 13/2013 | Помощ за развитие от Европейския съюз за Централна Азия | Ценностите на ЕС са популяризирани чрез по-прагматичен и гъвкав подход.
  Броят на секторите е намален.
  Изготвени са оценки на необходимите човешки ресурси (в човекогодини).
  Прилагат се условия за бюджетна подкрепа. Извършва се мониторинг на управлението на публичните финанси, прилагат се мерки за борба с корупцията.
  Разработени са нови програми.
  Ключовите показатели за изпълнението се отчитат и наблюдават. | Липсва отчитане на административните разходи (човешки ресурси, оборудване и т.н.) на регионално или национално равнище.
  Не са предоставени отчети за действителните спрямо планираните разходи, както и за постигнатите цели на регионално равнище. |
| 10 | СД No 9/2013 | Подкрепа от страна на ЕС за управлението в Демократична република Конго | Подобреното планиране е насочено също и към развитието на селските райони и инфраструктурата.
  Местните участници са били включени в разработването на програмата за околната среда и техните нужди са разгледани.
  Проведен е политически диалог.
  ЕС многократно е подчертавал, че е важно да се проведат избори, както се изисква от конституцията.
  Подобрения в прозрачността на управлението на природните ресурси.
  По-доброто управление, прозрачност и отчетност са оказали положително въздействие върху борбата с измамите и корупцията.
  Комисията установява основните рискове и предлага мерки за тяхното ограничаване.
  Броят на секторите, към които е насочена помощта от ЕС, е по-малък в сравнение с предходния период.
  Обикновено показателите са обвързани със срокове и са по-реалистични.
  Корекциите на програмите се документират.
  Лидерите са провеждали срещи и са публикували съвместни изявления. | Комисията не е заделила помощи за изборния процес.
  Политическият диалог относно президентските и парламентарните избори все още е неефективен.
  В националната индикативна програма не е определена подкрепа за укрепване на процеса на външен одит и националните надзорни институции.
  Липсват ясно определени показатели за корупция. В програмата липсва прилагане на закони срещу корупцията.
  Много важни тематични групи са неактивни. Обикновено липсва и информация за техните мисии, цели, стратегии, бюджети, отговорности и координация между членовете. |
| 11 | СД No 4/2013 | Сътрудничество на ЕС с Египет в областта на управлението | Установени са ограничен брой приоритети в областта на правата на човека и демокрацията, свързаният с тях диалог е подновен.
  Увеличено е финансирането за Европейския инструмент за демокрация и права на човека и организации на гражданското общество.
  Осигурена е координация и правилно разпределяне на средствата между различните инструменти.
  Пътна карта адаптира подкрепата за организации на гражданското общество, а Финансовият регламент позволява ускоряването на процедурата.
  По време на срещи се обръща внимание на управлението на публичните финанси и борбата срещу корупцията.
  Въведени са условия: Комисията е преустановила операциите за бюджетна подкрепа в Египет. | |
| 12 | СД No 12/2012 | Подобрен ли е процесът на изготвяне на надеждна и достоверна европейска статистика в Комисията и Евростат? | Системата на европейската статистика е подобрена.
  Регулаторната рамка е изменена, като се признава значението на Кодекса на практиката.
  Европейският консултативен съвет за статистическо управление е участвал в партньорски проверки, които вече са публично достъпни.
  Създадени са насоки и процедури за статистическата програма на ЕС. Приоритетите са преразгледани.
  Напредъкът по изпълнението на проекти за модернизация се отчита редовно.
  Разходите за персонал са анализирани с цел повишаване на ефикасността.
  Насоките за възлагане на обществени поръчки засилват конкуренцията. | Необходими са прозрачни и обективни процедури за назначаване и освобождаване от длъжност на ръководителите на статистическите служби.
  Продължават да съществуват пречки пред достъпа и ефективното използване на данни.
  Координацията между статистическите данни и ресурсите са проблемни области.
  Не е създадена надзорна структура, която да наблюдава проверките и инспекциите. |
| 13 | СД No 2/2013 | Осигурила ли е Комисията ефективно изпълнение на Седмата рамкова програма за научни изследвания? | Програмата „Хоризонт 2020“ е въвела по-голяма гъвкавост при отчитането на разходите.
  Рационализирани изисквания за кандидатите. По-голяма съгласуваност в управлението на Седмата рамкова програма чрез Общия център за подкрепа.
  Интегрирани ИТ работни потоци, показатели, обща служба за одит.
  Рамката за съвместните технологични инициативи е по-гъвкава. | EIT не е обхванат от Общия център за подкрепа и неговите правила не са последователно хармонизирани с рамката на „Хоризонт 2020“, което води до неефективност за неговите бенефициенти.
  Комисията не е приложила ефективни мерки за гарантиране на допълняемостта на следващия Механизъм за финансиране с поделяне на риска. Това е било потвърдено през ноември 2016 г. с независима оценка, в която се изразява загриженост относно липсата на допълняемост на 28 % от проектите и се препоръчва да се определят ясни критерии за подбор, за да се гарантира допълняемостта. |

No

СД

Заглавие на доклада

Подобрения

Слабости

1

СД 14/2010

Управление от страна на Комисията на системата за ветеринарни проверки при вноса на месо след реформите на законодателството за хигиената на храните от 2004 г.

Предложението на Комисията относно дейностите за контрол на вноса е прието. То опростява и прецизира регулаторната рамка. Хармонизиране на правилата за по-строги проверки.

Подобряване на мрежата от информационни системи.

Разработване на документи с насоки и програми за обучение.

Подобряване на модела за оценка на риска, използван за планиране на одитите на Генерална дирекция „Здравеопазване и безопасност на храните“.

Държавите членки предприемат коригиращи действия, следвайки препоръките на Генерална дирекция „Здравеопазване и безопасност на храните“.

Стратегията на ЕС за хуманно отношение към животните е включена в международните споразумения относно санитарните и фитосанитарните мерки.

Някои международни споразумения относно санитарните и фитосанитарните мерки все още са в процес на договаряне. Третите държави (с някои изключения) все още отказват да признаят ЕС като единен субект.

Очаква се новият Регламент на ЕС относно официалния контрол да започне да се прилага до края на 2019 г. Все още не са приети актове за изпълнение.

Съветът и Парламентът не са разгледали члена в предложението на Комисията, с което се делегират правомощия на Комисията да определя правила относно показателите за изпълнението.

Проверката на конкретната сума на таксите за проверки при вноса не се счита за приоритет в обхвата на одитите на вноса, извършвани от Генерална дирекция „Здравеопазване и безопасност на храните“.

2

СД No 11/2012

Директните помощи за крави с бозаещи телета, овце майки и кози майки при частичното прилагане на разпоредбите за СЕП

Добавени са изисквания за насоченост на доброволно обвързаното с производството подпомагане. Държавите членки вече трябва да посочат определение на конкретния вид производство, за да обосноват мерките. Комисията е създала обща рамка за наблюдение и оценка, както и специални правила и показатели.

Въпреки вече извършената или продължаващата работа по оценяване, Комисията все още не е извършила цялостна оценка на въздействието на схемите.

3

СД No 14/2012

Прилагане на законодателството на ЕС за хигиената в кланиците в държавите, присъединили се към ЕС от 2004 г. нататък

Одитите за проследяване на изпълнението на препоръките на ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“ към държавите членки се извършват редовно.

Предоставени са насоки, курсове за обучение и семинари. Разработена е електронна база данни за национални ръководства в сектора на хигиената.

Приета е рамка за стандартни оперативни процедури, за да се прецизират отношенията и отговорностите между ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“ и Изпълнителната агенция за потребителите, здравеопазването, селското стопанство и храните.

Няма обзорни доклади относно одита/анализа на многогодишните национални планове за контрол на държавите членки. Липсва доклад за оценка на тенденциите в разработването на националните ръководства или тяхното качество.

Липсват статистически данни относно обучението от страна на държавите членки, предназначено за предприятията за хранителни продукти.

Няма оценка на отражението на средствата на ЕС, използвани за изпълнението на стандартите за хигиена и безопасност на храните.

4

СД No 20/2012

Ефективно ли е финансирането чрез структурни мерки на инфраструктурни проекти за управление на общинските отпадъци в подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС относно отпадъците?

Предварителните условия гарантират наличието на планове за управление на отпадъците и обвързват помощта от ЕС с постижения. По-добро определяне на количествата отпадъци. Насоки и обмен на информация относно плановете за отпадъците. Предприети са стъпки за предотвратяване на генерирането на отпадъци и рециклирането на продукти. Прецизирана е преработката на отпадъци.

Липсва увереност, че описаните действия в плановете за управление на отпадъците гарантират обработването на отпадъците преди изхвърлянето им в депа, както и че е налице съсредоточаване върху инфраструктурните обекти за управление на отпадъците, които обработват разделени при източника отпадъци. Липсва увереност, че системите за мониторинг на отпадъците и базите данни предоставят надеждни данни. Намалените размери на помощта не се прилагат систематично. Не са определени цели за предотвратяване на генерирането на отпадъци.

5

СД No 23/2012

Допринесли ли са успешно структурните мерки на ЕС за възстановяването на изоставени промишлени и военни терени?

Интегрираното устойчиво градско развитие и възстановяване се насърчават категорично.

Възстановяването и обеззаразяването на изоставени промишлени терени са приоритет за периода 2014—2020 г.

Налице е определение и насоки за прилагане на принципа „замърсителят плаща“.

Спазването на правилата на ЕС за държавната помощ се проверява и междинните плащания може да бъдат преустановени в случай на неспазване.

Издадени са допълнителни насоки, които да напомнят на държавите членки задължението им да определят недостига от финансиране.

Липсват стандарти на ЕС за определяне на замърсени терени и на значимостта на рисковете за здравето и за околната среда, които те представляват.

Липсва методология на ЕС за определяне на стандарти за саниране по видове терени.

Липсва проследяване на прилагането на клаузи за възстановяване на средства.

6

СД No 5/2013

Правилно ли са изразходвани средствата за пътища от фондовете на политиката на сближаване на ЕС?

Новото ръководство за анализ на разходите и ползите, публикувано през 2014 г., съдържа практическо проучване на проекти за пътища с разбивка на разходите и основни причини за разликите в цените за единица продукт.

Основните принципи на анализите на разходите и ползите са залегнали в правните актове, а насоките са по-подробни.

Бъдещото съфинансиране на големи проекти за пътища и на Механизма за свързване на Европа зависи от анализ на разходите и ползите, включително проучване за осъществимост, анализ на възможните варианти, анализ на търсенето с прогнози за движението и моделиране. Качеството се проверява от независими експерти.

Осъществява се обмен на най-добри практики, свързани с прогнозите за движението и на държавите членки се предоставя специфична помощ (от JASPERS).

Изчисляването на цените за един проект все още не е напълно завършено. Все още е налице безпокойство относно по-малките проекти, които изцяло се разработват, избират и осъществяват на равнището на държавите членки. Липсва база данни за целия ЕС за сравнение на разходите.

7

СД No 17/2013

Финансиране от ЕС на борбата с изменението на климата в контекста на външната помощ

Публикувана е пътната карта за финансирането за борба с изменението на климата.

Комисията е издала насоки за докладване и е предложила методология за определяне на допълняемостта. Бюджетните кредити за поети задължения са показани.

Независимата оценка на Световния алианс за борба с изменението на климата е публично достъпна.

През 2015 г. е приет План за действие в областта на дипломацията за климата.

Създадени са експертни работни групи, които провеждат редовни заседания.

Няма индикация дали е постигната целта 20 % от разходите на ЕС да бъдат предназначени за помощ за развитие за действия в областта на климата.

В независимата оценка само бегло се анализират причините, поради които повечето държави членки не са избрали да съфинансират Световния алианс за борба с изменението на климата.

8

СД No 14/2013

Директно финансово подпомагане от Европейския съюз за Палестинската власт

Установени са връзки между ЕС и плана за действие на палестинската власт и подпомагането от ЕС за Палестина.

Помощта от ЕС се програмира на многогодишна основа.

Ориентираната към резултатите рамка съдържа специфични и обвързани със срокове показатели.

Използвани са конкурентни тръжни процедури.

Взето е решение за прекратяване на финансирането на заплатите и пенсиите на държавните служители в Газа.

На техническите срещи с израелските власти са поставени конкретни въпроси във връзка с подпомагането от ЕС.

Условията не са прилагани систематично.

Все още не е получена документация относно изпълнението на решението за заплатите и пенсиите.

Комисията и ЕСВД не са изготвили подробен план за действие за стъпките, които трябва да предприеме Израел, за да повиши ефективността на помощта от ЕС за Палестина, нито са използвали потенциалния тласък, предоставен им от рамката на по-широкомащабното сътрудничество между ЕС и Израел.

9

СД No 13/2013

Помощ за развитие от Европейския съюз за Централна Азия

Ценностите на ЕС са популяризирани чрез по-прагматичен и гъвкав подход.

Броят на секторите е намален.

Изготвени са оценки на необходимите човешки ресурси (в човекогодини).

Прилагат се условия за бюджетна подкрепа. Извършва се мониторинг на управлението на публичните финанси, прилагат се мерки за борба с корупцията.

Разработени са нови програми.

Ключовите показатели за изпълнението се отчитат и наблюдават.

Липсва отчитане на административните разходи (човешки ресурси, оборудване и т.н.) на регионално или национално равнище.

Не са предоставени отчети за действителните спрямо планираните разходи, както и за постигнатите цели на регионално равнище.

10

СД No 9/2013

Подкрепа от страна на ЕС за управлението в Демократична република Конго

Подобреното планиране е насочено също и към развитието на селските райони и инфраструктурата.

Местните участници са били включени в разработването на програмата за околната среда и техните нужди са разгледани.

Проведен е политически диалог.

ЕС многократно е подчертавал, че е важно да се проведат избори, както се изисква от конституцията.

Подобрения в прозрачността на управлението на природните ресурси.

По-доброто управление, прозрачност и отчетност са оказали положително въздействие върху борбата с измамите и корупцията.

Комисията установява основните рискове и предлага мерки за тяхното ограничаване.

Броят на секторите, към които е насочена помощта от ЕС, е по-малък в сравнение с предходния период.

Обикновено показателите са обвързани със срокове и са по-реалистични.

Корекциите на програмите се документират.

Лидерите са провеждали срещи и са публикували съвместни изявления.

Комисията не е заделила помощи за изборния процес.

Политическият диалог относно президентските и парламентарните избори все още е неефективен.

В националната индикативна програма не е определена подкрепа за укрепване на процеса на външен одит и националните надзорни институции.

Липсват ясно определени показатели за корупция. В програмата липсва прилагане на закони срещу корупцията.

Много важни тематични групи са неактивни. Обикновено липсва и информация за техните мисии, цели, стратегии, бюджети, отговорности и координация между членовете.

11

СД No 4/2013

Сътрудничество на ЕС с Египет в областта на управлението

Установени са ограничен брой приоритети в областта на правата на човека и демокрацията, свързаният с тях диалог е подновен.

Увеличено е финансирането за Европейския инструмент за демокрация и права на човека и организации на гражданското общество.

Осигурена е координация и правилно разпределяне на средствата между различните инструменти.

Пътна карта адаптира подкрепата за организации на гражданското общество, а Финансовият регламент позволява ускоряването на процедурата.

По време на срещи се обръща внимание на управлението на публичните финанси и борбата срещу корупцията.

Въведени са условия: Комисията е преустановила операциите за бюджетна подкрепа в Египет.

12

СД No 12/2012

Подобрен ли е процесът на изготвяне на надеждна и достоверна европейска статистика в Комисията и Евростат?

Системата на европейската статистика е подобрена.

Регулаторната рамка е изменена, като се признава значението на Кодекса на практиката.

Европейският консултативен съвет за статистическо управление е участвал в партньорски проверки, които вече са публично достъпни.

Създадени са насоки и процедури за статистическата програма на ЕС. Приоритетите са преразгледани.

Напредъкът по изпълнението на проекти за модернизация се отчита редовно.

Разходите за персонал са анализирани с цел повишаване на ефикасността.

Насоките за възлагане на обществени поръчки засилват конкуренцията.

Необходими са прозрачни и обективни процедури за назначаване и освобождаване от длъжност на ръководителите на статистическите служби.

Продължават да съществуват пречки пред достъпа и ефективното използване на данни.

Координацията между статистическите данни и ресурсите са проблемни области.

Не е създадена надзорна структура, която да наблюдава проверките и инспекциите.

13

СД No 2/2013

Осигурила ли е Комисията ефективно изпълнение на Седмата рамкова програма за научни изследвания?

Програмата „Хоризонт 2020“ е въвела по-голяма гъвкавост при отчитането на разходите.

Рационализирани изисквания за кандидатите. По-голяма съгласуваност в управлението на Седмата рамкова програма чрез Общия център за подкрепа.

Интегрирани ИТ работни потоци, показатели, обща служба за одит.

Рамката за съвместните технологични инициативи е по-гъвкава.

EIT не е обхванат от Общия център за подкрепа и неговите правила не са последователно хармонизирани с рамката на „Хоризонт 2020“, което води до неефективност за неговите бенефициенти.

Комисията не е приложила ефективни мерки за гарантиране на допълняемостта на следващия Механизъм за финансиране с поделяне на риска. Това е било потвърдено през ноември 2016 г. с независима оценка, в която се изразява загриженост относно липсата на допълняемост на 28 % от проектите и се препоръчва да се определят ясни критерии за подбор, за да се гарантира допълняемостта.

Отговори на Комисията

СД No 12/2012:

Въведени са подходяща правна рамка и необходимите предпазни мерки, за да се гарантира, че процедурите за назначаване и отстраняване от длъжност на генералния директор на Евростат са прозрачни, като в тази връзка се гарантира пълно спазване на принципа на независимост, предвиден в Регламент (ЕО) No 223/2009.

Прозрачността бе демонстрирана при проведената наскоро процедура във връзка с длъжността на генералния директор на Евростат, която бе открита за външни кандидати. В допълнение към това за целите на независимото докладване на Европейския консултативен съвет за статистическо управление (ESGAB) относно прилагането на Кодекса на европейската статистическа практика от Комисията (Евростат) е най-добре тя да не участва директно в назначаването на генералния директор на Евростат. На последно място междуинституционалните отношения между Европейския парламент, Съвета и Комисията са добре установени, например по отношение на законодателната процедура, но и във връзка с факта, че като цяло Комисията се отчита пред Парламента. Ежегодният диалог по въпросите на статистиката, предвиден в Регламент (ЕО) No 223/2009, цели да гарантира подходящо участие и информиране на Парламента по статистически въпроси, включително като предвижда новоназначеният генерален директор на Евростат да се явява пред съответната комисия на Европейския парламент непосредствено след назначаването му.

ПРИЛОЖЕНИЕ 3.3

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ ОТНОСНО СЛАБОСТИ ПРИ ИЗПЪЛНЕНИЕТО

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Не е приложима | Недостатъчни данни |
| В голяма степен | В известна степен |
| 2013 | Комисията следва: | | | | | | | |
| Препоръка 1:

  при следващия случай на ревизиране на Финансовия регламент, да рационализира своята рамка за отчитане на изпълнението | | | X | | | | |
| Препоръка 2:

  да гарантира, че докладът за оценка представя обобщаващ отчет, който включва цялата налична информация относно напредъка за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, за да може читателят да разполага с ясно представяне на постигнатите резултати | | | X | | | | |
| Препоръка 3:

  да продължи да подобрява своята система за управление и отчитане на изпълнението, така че в декларациите за достоверност на генералните директори да може да поеме отговорност за доброто финансово управление, както и за приноса на бюджета на ЕС за постиженията на политиката. | | | | X | | | |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на Комисията

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Не е приложима

Недостатъчни данни

В голяма степен

В известна степен

2013

Комисията следва:

Препоръка 1:

при следващия случай на ревизиране на Финансовия регламент, да рационализира своята рамка за отчитане на изпълнението

X

Препоръка 2:

да гарантира, че докладът за оценка представя обобщаващ отчет, който включва цялата налична информация относно напредъка за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, за да може читателят да разполага с ясно представяне на постигнатите резултати

X

Препоръка 3:

да продължи да подобрява своята система за управление и отчитане на изпълнението, така че в декларациите за достоверност на генералните директори да може да поеме отговорност за доброто финансово управление, както и за приноса на бюджета на ЕС за постиженията на политиката.

X

---

ГЛАВА 4

Приходи

СЪДЪРЖАНИE

| Въведение | 4.1-4.6 |
| --- | --- |

| Кратко описание на приходите | 4.2-4.5 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 4.6 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 4.7 |
| --- | --- |

| Преглед на годишни отчети за дейността и други елементи на системите за вътрешен контрол | 4.8-4.20 |
| --- | --- |

| Преглед на резервите по БНД и ДДС и отворените въпроси по ТСР | 4.9 |
| --- | --- |

| Въздействието на глобализацията върху националните сметки по ESA 2010 | 4.10-4.13 |
| --- | --- |

| Управление на ТСР | 4.14-4.18 |
| --- | --- |

| Изчисления на Комисията на вноските от държавите от ЕИП/ЕАСТ и вноските на държавите членки след влизането в сила на РСР 2014 | 4.19 |
| --- | --- |

| Годишни отчети за дейността и други управленски документи | 4.20 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 4.21-4.23 |
| --- | --- |

| Заключение | 4.21 |
| --- | --- |

| Препоръки | 4.22-4.23 |
| --- | --- |

| Приложение 4.1 — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с приходите |
| --- | --- |

Приложение 4.1 —

| Приложение 4.2 — | Брой на поддържаните резерви по БНД и ДДС и отворените въпроси по ТСР, по държави членки към 31.12.2016 г. |
| --- | --- |

Приложение 4.2 —

| Приложение 4.3 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с приходите |
| --- | --- |

Приложение 4.3 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 4.1. | В тази глава се съдържат констатациите на Сметната палата относно приходите, които включват собствени ресурси и други приходи.
  Каре 4.1
  съдържа разбивка на приходите за 2016 г. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

4.1.

В тази глава се съдържат констатациите на Сметната палата относно приходите, които включват собствени ресурси и други приходи.
  Каре 4.1
  съдържа разбивка на приходите за 2016 г.

Каре 4.1 —   Разбивка на приходите за 2016 г.

(В млрд. евро)

| (В млрд. евро) |
| --- |
| |
| Общо приходи за 2016 г. (1) | 144,7 |

Image

Общо приходи за 2016 г. (1)

144,7

Кратко описание на приходите

| 4.2. | По-голямата част от приходите (91 %) се формират от три категории собствени ресурси: |
| --- | --- |

4.2.

По-голямата част от приходите (91 %) се формират от три категории собствени ресурси:

| — | Собствените ресурси на база

  брутен национален доход

  (БНД) представляват 66 % от приходите в бюджета на ЕС и изравняват бюджета до балансирана позиция след изчисляване на приходите от всички други източници. Вноската на всяка държава членка е пропорционална на нейния БНД (1). |
| --- | --- |

—

Собствените ресурси на база

  брутен национален доход

  (БНД) представляват 66 % от приходите в бюджета на ЕС и изравняват бюджета до балансирана позиция след изчисляване на приходите от всички други източници. Вноската на всяка държава членка е пропорционална на нейния БНД (1).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| — | Традиционните собствени ресурси (ТСР) осигуряват 14 % от приходите на ЕС. Те включват мита върху вноса (20,0  млрд. евро) и налози върху производството на захар (0,1  млрд. евро). Тези мита и налози се събират от държавите членки. Бюджетът на ЕС получава 80 % от общата сума, а държавите членки задържат останалите 20 % за покриване на разходите по събирането им. |
| --- | --- |

—

Традиционните собствени ресурси (ТСР) осигуряват 14 % от приходите на ЕС. Те включват мита върху вноса (20,0  млрд. евро) и налози върху производството на захар (0,1  млрд. евро). Тези мита и налози се събират от държавите членки. Бюджетът на ЕС получава 80 % от общата сума, а държавите членки задържат останалите 20 % за покриване на разходите по събирането им.

| — | Собствените ресурси от данъка върху добавената стойност (ДДС) представляват 11 % от приходите на ЕС. Собствените ресурси на база ДДС се формират от прилагането на уеднаквени ставки към хармонизираните бази за начисляване на ДДС в държавите членки. |
| --- | --- |

—

Собствените ресурси от данъка върху добавената стойност (ДДС) представляват 11 % от приходите на ЕС. Собствените ресурси на база ДДС се формират от прилагането на уеднаквени ставки към хармонизираните бази за начисляване на ДДС в държавите членки.

| 4.3. | Приходите включват също суми, получени от други източници. Най-значимите от тези източници са вноски и възстановени суми, произтичащи от споразумения и програми на ЕС (5,9  млрд. евро, или 4 % от приходите на ЕС), и санкции и глоби (3,1  млрд. евро, или 2 % от приходите на ЕС). |
| --- | --- |

4.3.

Приходите включват също суми, получени от други източници. Най-значимите от тези източници са вноски и възстановени суми, произтичащи от споразумения и програми на ЕС (5,9  млрд. евро, или 4 % от приходите на ЕС), и санкции и глоби (3,1  млрд. евро, или 2 % от приходите на ЕС).

| 4.4. | На 1 октомври 2016 г. влезе в сила ново решение относно системата на собствените ресурси на ЕС (РСР 2014) (2). Тъй като то се прилага считано от 1 януари 2014 г., Комисията преизчисли със задна дата вноските на държавите членки за 2014 и 2015 г. Тя адаптира и предвидените им вноски за 2016 г. (3) |
| --- | --- |

4.4.

На 1 октомври 2016 г. влезе в сила ново решение относно системата на собствените ресурси на ЕС (РСР 2014) (2). Тъй като то се прилага считано от 1 януари 2014 г., Комисията преизчисли със задна дата вноските на държавите членки за 2014 и 2015 г. Тя адаптира и предвидените им вноски за 2016 г. (3)

| 4.5. | В 
  каре 4.2
  е представено по какъв начин преизчисляването съгласно РСР 2014 влияе върху размера на приходите от собствени ресурси общо за 2014 и 2015 г.
  В каре 4.3
  е показано отражението на преизчисляването върху вноските на отделните държави членки общо за 2014 и 2015 г. Това преизчисляване не променя общия размер на приходите на ЕС. |
| --- | --- |

4.5.

В 
  каре 4.2
  е представено по какъв начин преизчисляването съгласно РСР 2014 влияе върху размера на приходите от собствени ресурси общо за 2014 и 2015 г.
  В каре 4.3
  е показано отражението на преизчисляването върху вноските на отделните държави членки общо за 2014 и 2015 г. Това преизчисляване не променя общия размер на приходите на ЕС.

Каре 4.2 —   Въздействие на новото решение относно собствените ресурси върху размера на приходите от отделните видове собствени ресурси през 2014 и 2015 г.

(В млрд. евро)

| (В млрд. евро) |
| --- |
| |
| Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2016 г. |

Image

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2016 г.

Каре 4.3 —   Въздействие на новото решение за собствените ресурси върху вноските на отделните държави членки през 2014 и 2015 г.

(В млрд. евро)

| (В млрд. евро) |
| --- |
| |
| Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2016 г. |

Image

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2016 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Обхват и подход на одита

| 4.6. | Прилагайки одитния подход и одитните методи, описани в 
  приложение 1.1
  , през 2016 г. Сметната палата провери в областта на приходите:






  а) | извадка от 55 нареждания за събиране на вземания, издадени от Комисията (4); извадката е формирана така, че да бъде представителна за всички източници на приходи; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Прилагайки одитния подход и одитните методи, описани в 
  приложение 1.1
  , през 2016 г. Сметната палата провери в областта на приходите:

а)

извадка от 55 нареждания за събиране на вземания, издадени от Комисията (4); извадката е формирана така, че да бъде представителна за всички източници на приходи;

| б) | дали годишните отчети за дейността на Генерална дирекция „Бюджет“ (ГД „Бюджет“) и Евростат съдържат информация относно редовността на приходите, която в значителна степен да съответства на резултатите, изчислени от Сметната палата; |
| --- | --- |

б)

дали годишните отчети за дейността на Генерална дирекция „Бюджет“ (ГД „Бюджет“) и Евростат съдържат информация относно редовността на приходите, която в значителна степен да съответства на резултатите, изчислени от Сметната палата;

| в) | системите на Комисията:






  i) | чрез които се следи за това данните за БНД и ДДС на държавите членки да осигуряват подходяща основа за изчисляване на вноските от собствени ресурси, както и системите ѝ за изчисляване и събиране на тези вноски (5); |
| --- | --- | --- |

в)

системите на Комисията:

i)

чрез които се следи за това данните за БНД и ДДС на държавите членки да осигуряват подходяща основа за изчисляване на вноските от собствени ресурси, както и системите ѝ за изчисляване и събиране на тези вноски (5);

| ii) | управлението на ТСР, включително процедурите за мониторинг на извършвания от държавите членки одит на мита, след като стоките са били внесени в ЕС (т.е. одити след митническо оформяне); |
| --- | --- |

ii)

управлението на ТСР, включително процедурите за мониторинг на извършвания от държавите членки одит на мита, след като стоките са били внесени в ЕС (т.е. одити след митническо оформяне);

| iii) | управлението на глоби и санкции; |
| --- | --- |

iii)

управлението на глоби и санкции;

| iv) | изчисляването на вноските на държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ) по споразумението за Европейското икономическо пространство (6); корективните механизми; и въздействието на новото решение за собствените ресурси (РСР 2014) върху вноските на държавите членки през 2014 и 2015 г.; |
| --- | --- |

iv)

изчисляването на вноските на държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ) по споразумението за Европейското икономическо пространство (6); корективните механизми; и въздействието на новото решение за собствените ресурси (РСР 2014) върху вноските на държавите членки през 2014 и 2015 г.;

| г) | системите за осчетоводяване на ТСР (7), включително одити след митническо оформяне в три избрани държави членки (Белгия, България и Швеция) (8). |
| --- | --- |

г)

системите за осчетоводяване на ТСР (7), включително одити след митническо оформяне в три избрани държави членки (Белгия, България и Швеция) (8).

РЕДОВНОСТ НА ОПЕРАЦИИТЕ

| 4.7. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 4.1
  . От проверените 55 операции нито една не е засегната от грешки. |
| --- | --- |

4.7.

Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 4.1
  . От проверените 55 операции нито една не е засегната от грешки.

ПРЕГЛЕД НА ГОДИШНИ ОТЧЕТИ ЗА ДЕЙНОСТТА И ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ НА СИСТЕМИТЕ ЗА ВЪТРЕШЕН КОНТРОЛ

| 4.8. | Както е посочено в точка 4.6, Сметната палата подбра и направи проверка на няколко системи. Изложените по-долу коментари не са в противоречие с изразеното от Сметната палата цялостно становище относно приходите на ЕС (вж. глава 1), но в тях се посочват области, в които изчисляването и събирането на приходите могат да бъдат допълнително подобрени. |
| --- | --- |

4.8.

Както е посочено в точка 4.6, Сметната палата подбра и направи проверка на няколко системи. Изложените по-долу коментари не са в противоречие с изразеното от Сметната палата цялостно становище относно приходите на ЕС (вж. глава 1), но в тях се посочват области, в които изчисляването и събирането на приходите могат да бъдат допълнително подобрени.

Преглед на резервите по БНД и по ДДС и отворени въпроси по ТСР

| 4.9. | Когато Комисията установи случаи на евентуално неспазване на регламентите за собствените ресурси (9), тя отбелязва тези данни като отворен въпрос, който подлежи на изменения. По отношение на случаите във връзка с БНД или ДДС процедурата се нарича „изразяване на резерви“, а що се отнася до случаите с ТСР — съответната процедура се отбелязва като „отворен въпрос“. В края на 2016 г. се поддържат две резерви по отношение на БНД. Броят на резервите във връзка с ДДС и отворените въпроси по ТСР са сходни с тези от предходни години. В 
  приложение 4.2
  се посочва броят на поддържаните резерви във връзка с БНД и ДДС и отворените въпроси за ТСР по държави членки. Въздействието на тези резерви и отворени въпроси все още се установява и може да доведе до промени във вноските на държавите членки. |
| --- | --- |

4.9.

Когато Комисията установи случаи на евентуално неспазване на регламентите за собствените ресурси (9), тя отбелязва тези данни като отворен въпрос, който подлежи на изменения. По отношение на случаите във връзка с БНД или ДДС процедурата се нарича „изразяване на резерви“, а що се отнася до случаите с ТСР — съответната процедура се отбелязва като „отворен въпрос“. В края на 2016 г. се поддържат две резерви по отношение на БНД. Броят на резервите във връзка с ДДС и отворените въпроси по ТСР са сходни с тези от предходни години. В 
  приложение 4.2
  се посочва броят на поддържаните резерви във връзка с БНД и ДДС и отворените въпроси за ТСР по държави членки. Въздействието на тези резерви и отворени въпроси все още се установява и може да доведе до промени във вноските на държавите членки.

Въздействие на глобализацията върху националните сметки по ESA 2010

| 4.10. | В РСР 2014 се постановява, че при съставянето на БНД за целите на собствените ресурси рамката на ESA 95 (10) следва да се замени със счетоводната рамка ESA 2010 (11). Една съществена разлика между двете рамки се отнася до начина, по който се третират разходите за научни изследвания и развойна дейност. Съгласно рамката ESA 95 средствата за научни изследвания и развойна дейност се разглеждат като текущи разходи, докато съгласно рамката ESA 2010 те се третират като инвестиции (12). По икономически или фискални причини многонационалните компании могат лесно да прехвърлят активи за научни изследвания и развойна дейност между различни държави. |
| --- | --- |

4.10.

В РСР 2014 се постановява, че при съставянето на БНД за целите на собствените ресурси рамката на ESA 95 (10) следва да се замени със счетоводната рамка ESA 2010 (11). Една съществена разлика между двете рамки се отнася до начина, по който се третират разходите за научни изследвания и развойна дейност. Съгласно рамката ESA 95 средствата за научни изследвания и развойна дейност се разглеждат като текущи разходи, докато съгласно рамката ESA 2010 те се третират като инвестиции (12). По икономически или фискални причини многонационалните компании могат лесно да прехвърлят активи за научни изследвания и развойна дейност между различни държави.

| 4.11. | Сметната палата сравни прогнозните данни за БНД за всички държави членки. В повечето случаи разликите не бяха съществени. Въпреки това отчетеният БНД на Ирландия значително се е увеличил през 2015 г. Това е в резултат от преместването в Ирландия на активи в областта на научните изследвания и развойната дейност от страна на многонационални компании (вж.
  каре 4.4
  ). |
| --- | --- |

4.11.

Сметната палата сравни прогнозните данни за БНД за всички държави членки. В повечето случаи разликите не бяха съществени. Въпреки това отчетеният БНД на Ирландия значително се е увеличил през 2015 г. Това е в резултат от преместването в Ирландия на активи в областта на научните изследвания и развойната дейност от страна на многонационални компании (вж.
  каре 4.4
  ).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Каре 4.4 —
  Прехвърляне на активи в областта на научните изследвания и развойната дейност: въздействие върху националните сметки на Ирландия

През септември 2016 г. Ирландия информира Комисията, че през 2015 г. нейният БНД е нараснал с 23,9  % (+39,4  млрд. евро). Това е предизвикано от малък брой многонационални компании, които прехвърлят голям размер нематериални активи в Ирландия. Тези суми се състоят основно от капитализирани разходи за научни изследвания и развойна дейност, които са вписани в счетоводния баланс като права върху интелектуалната собственост. Спецификациите на тези права върху интелектуалната собственост се използват като основа за производство чрез договори с изпълнители в различни страни по света.

Освен това при прехвърлянето на активите за научни изследвания и развойна дейност съставянето на данните за БНД се усложнява от следните фактори:

| — | Прилагане на критерии за постоянно пребиваване. Съгласно ESA 2010 продуктите във връзка с тези активи се регистрират в страната, където се извършва ефективният контрол на активите. |
| --- | --- |

—

Прилагане на критерии за постоянно пребиваване. Съгласно ESA 2010 продуктите във връзка с тези активи се регистрират в страната, където се извършва ефективният контрол на активите.

| — | Оценка на активите. В Ирландия тази информация е сверена с финансовите отчети на компаниите. |
| --- | --- |

—

Оценка на активите. В Ирландия тази информация е сверена с финансовите отчети на компаниите.

| 4.12. | Комисията бързо е реагирала на увеличението в данните за БНД, представени от Ирландия, и е проверила основателността на методологията, използвана за съставяне на националните отчети на страната. Комисията също така е поискала от държавите членки да попълнят въпросник относно научните изследвания и развойната дейност, както и относно други въпроси, свързани с многонационални дейности. Отговорите на държавите членки показват, че те нямат достатъчно информация в това отношение. В резултат на това Комисията разполага с ограничена информация относно начина на третиране на тези въпроси при съставянето на данните за БНД. |
| --- | --- |

4.12.

Комисията бързо е реагирала на увеличението в данните за БНД, представени от Ирландия, и е проверила основателността на методологията, използвана за съставяне на националните отчети на страната. Комисията също така е поискала от държавите членки да попълнят въпросник относно научните изследвания и развойната дейност, както и относно други въпроси, свързани с многонационални дейности. Отговорите на държавите членки показват, че те нямат достатъчно информация в това отношение. В резултат на това Комисията разполага с ограничена информация относно начина на третиране на тези въпроси при съставянето на данните за БНД.

| 4.12. | Общ отговор по точки 4.11, 4.12 и 4.13.

  Този въпрос е с висок приоритет и понастоящем по него се работи в настоящия кръг от проверки.


  В момента Комисията проучва няколко допълнителни примера за това явление. Сформирана бе работна група на високо равнище с представители на държавите членки и една от първите ѝ задачи е да създаде процедура за ранно предупреждение. Националните статистически институти ще трябва да информират Евростат веднага щом получат на национално равнище информация за важен случай, свързан с преструктуриране, и ще бъде сформирана специална работна група на засегнатите държави членки в зависимост от всеки отделен случай, която да се договори относно аспектите, свързани с методиката, и аспектите на съставянето за конкретния случай.


  Успехът на тази инициатива зависи от сътрудничеството между самите многонационални предприятия и националните статистически институти, от една страна, и от сътрудничеството, и по-специално обмена на информация, между националните статистически институти в различните държави членки. |
| --- | --- |

4.12.

Този въпрос е с висок приоритет и понастоящем по него се работи в настоящия кръг от проверки.

В момента Комисията проучва няколко допълнителни примера за това явление. Сформирана бе работна група на високо равнище с представители на държавите членки и една от първите ѝ задачи е да създаде процедура за ранно предупреждение. Националните статистически институти ще трябва да информират Евростат веднага щом получат на национално равнище информация за важен случай, свързан с преструктуриране, и ще бъде сформирана специална работна група на засегнатите държави членки в зависимост от всеки отделен случай, която да се договори относно аспектите, свързани с методиката, и аспектите на съставянето за конкретния случай.

Успехът на тази инициатива зависи от сътрудничеството между самите многонационални предприятия и националните статистически институти, от една страна, и от сътрудничеството, и по-специално обмена на информация, между националните статистически институти в различните държави членки.

| 4.13. | Следователно ще е необходимо Комисията да положи допълнителни усилия, за да определи потенциалното въздействие на многонационалните дейности върху националните сметки, както по отношение на методологията, така и по отношение на процеса на верификация. Тъй като данните за БНД, които ще бъдат използвани за изчисляване на собствените ресурси за периода от 2010 г., все още не са окончателни (13), вноските на държавите членки продължават да бъдат предмет на корекции. |
| --- | --- |

4.13.

Следователно ще е необходимо Комисията да положи допълнителни усилия, за да определи потенциалното въздействие на многонационалните дейности върху националните сметки, както по отношение на методологията, така и по отношение на процеса на верификация. Тъй като данните за БНД, които ще бъдат използвани за изчисляване на собствените ресурси за периода от 2010 г., все още не са окончателни (13), вноските на държавите членки продължават да бъдат предмет на корекции.

Управление на ТСР

| 4.14. | Всяка държава членка изпраща на Комисията месечен отчет за събраните мита и налози върху захарта (сметки А) и тримесечен отчет за онези установени мита, които не са включени в сметка А (сметки Б). |
| --- | --- |

4.14.

Всяка държава членка изпраща на Комисията месечен отчет за събраните мита и налози върху захарта (сметки А) и тримесечен отчет за онези установени мита, които не са включени в сметка А (сметки Б).

| 4.15. | Сметната палата провери събирането на ТСР в Белгия, България и Швеция. Тя насочи своя анализ към: изготвянето на сметки А; процедурите за събиране на вписаните в сметки Б суми; и одитите след митническо оформяне (вж. точка 4.6). Сметната палата не установи значителни проблеми при съставянето на сметки А, но отбеляза някои повтарящи се недостатъци в управлението на сметки Б (14). |
| --- | --- |

4.15.

Сметната палата провери събирането на ТСР в Белгия, България и Швеция. Тя насочи своя анализ към: изготвянето на сметки А; процедурите за събиране на вписаните в сметки Б суми; и одитите след митническо оформяне (вж. точка 4.6). Сметната палата не установи значителни проблеми при съставянето на сметки А, но отбеляза някои повтарящи се недостатъци в управлението на сметки Б (14).

| 4.15. | Въпреки че националните митнически органи трябва старателно да управляват своите сметки „Б“, очевидно е, че при сметка от такова естество — база данни, съдържаща проблемни случаи, винаги съществува риск от недостатъци. Ето защо всяка проверка, която извършва Комисията, включва проверка на сметка „Б“ за проверяваните митнически учреждения. Комисията ще продължи да работи със съответните държави членки за отстраняване на откритите от Палатата недостатъци. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Стоките могат да бъдат подложени на митнически проверки, след като са допуснати за свободно обращение в ЕС (за разлика от проверката, която се извършва към момента на вноса). Тази процедура се нарича последващ митнически контрол — категория, която включва одити след митническо оформяне. |
| --- | --- |

4.16.

Стоките могат да бъдат подложени на митнически проверки, след като са допуснати за свободно обращение в ЕС (за разлика от проверката, която се извършва към момента на вноса). Тази процедура се нарича последващ митнически контрол — категория, която включва одити след митническо оформяне.

| 4.17. | Както и в предходни години (15), Сметната палата откри слабости в начина, по който държавите членки определят и избират за кои вносители да се извърши одит след митническо оформяне, както и в начина, по който се извършват тези одити. Швеция и България са установили своите рамки за последващ митнически контрол в съответствие с приетото от Комисията ръководство за митнически одит. В Белгия обаче изборът за последващ митнически контрол зависи от характеристиките на отделните операции, а не от рисковия профил на компаниите. Сметната палата констатира също така, че обикновено не са били провеждани одити след митническо оформяне. |
| --- | --- |

4.17.

Както и в предходни години (15), Сметната палата откри слабости в начина, по който държавите членки определят и избират за кои вносители да се извърши одит след митническо оформяне, както и в начина, по който се извършват тези одити. Швеция и България са установили своите рамки за последващ митнически контрол в съответствие с приетото от Комисията ръководство за митнически одит. В Белгия обаче изборът за последващ митнически контрол зависи от характеристиките на отделните операции, а не от рисковия профил на компаниите. Сметната палата констатира също така, че обикновено не са били провеждани одити след митническо оформяне.

| 4.17. | При проверките на традиционните собствени ресурси Комисията винаги препоръчва на държавите членки да следват Ръководството за митнически одит на Комисията, включително при подготвянето и извършването на последващия контрол. Тя ще продължи да насърчава държавите членки да го правят. Липсата на последващи одити в Белгия се обсъжда с националните органи.

  Комисията продължава да работи с държавите членки за подобряване на общата рамка за управление на риска за митническия контрол във връзка с финансовите рискове в съответствие със стратегията и плана за действие на ЕС за управление на риска в областта на митниците. Създадени са проектни групи, които да разработят общи за ЕС критерии за риска и стандарти за финансовите рискове и да проучат възможността за изготвяне на допълнителни насоки относно последващия одит във връзка с въпросите, повдигнати от Сметната палата. Вж. също отговора по точка 4.18. |
| --- | --- |

4.17.

Комисията продължава да работи с държавите членки за подобряване на общата рамка за управление на риска за митническия контрол във връзка с финансовите рискове в съответствие със стратегията и плана за действие на ЕС за управление на риска в областта на митниците. Създадени са проектни групи, които да разработят общи за ЕС критерии за риска и стандарти за финансовите рискове и да проучат възможността за изготвяне на допълнителни насоки относно последващия одит във връзка с въпросите, повдигнати от Сметната палата. Вж. също отговора по точка 4.18.

| 4.18. | През юли 2016 г. (16) Комисията отбеляза, че шест държави членки (17) не са извършили никакви одити след митническо оформяне или не са предоставили никаква информация относно тези проверки (18). Тези държави членки представляват около 20 % от всички мита, събрани в ЕС. |
| --- | --- |

4.18.

През юли 2016 г. (16) Комисията отбеляза, че шест държави членки (17) не са извършили никакви одити след митническо оформяне или не са предоставили никаква информация относно тези проверки (18). Тези държави членки представляват около 20 % от всички мита, събрани в ЕС.

| 4.18. | Комисията редовно дава методически разяснения на всички държави членки, настоява за точно и надеждно отчитане и когато е необходимо, ги приканва да предоставят липсващата информация и/или да разяснят предоставената информация. Комисията ще продължи да оценява докладите на държавите членки, изготвени съгласно член 6 от Регламент (ЕС, Евратом) No 608/2014 на Съвета, и ще напомни на държавите членки необходимостта от извършване на подходящ контрол, включително последващ одит.

  Комисията ще повдигне новите въпроси, упоменати в констатации 4.17 и 4.18, пред държавите членки в контекста на текущата работа, упомената в 4.17. |
| --- | --- |

4.18.

Комисията ще повдигне новите въпроси, упоменати в констатации 4.17 и 4.18, пред държавите членки в контекста на текущата работа, упомената в 4.17.

Изчисления на Комисията на вноските от държавите от ЕИП/ЕАСТ и вноските на държавите членки след влизането в сила на РСР 2014

| 4.19. | Сметната палата не откри значителни проблеми при преизчисляването на вноските на държавите членки след влизането в сила на РСР 2014. Тя обаче установи някои незначителни грешки в изчислението на вноските в контекста на ЕИП/ЕАСТ за 2016 г. Тези грешки са подобни на грешките, които Сметната палата установи в предходната година (19). |
| --- | --- |

4.19.

Сметната палата не откри значителни проблеми при преизчисляването на вноските на държавите членки след влизането в сила на РСР 2014. Тя обаче установи някои незначителни грешки в изчислението на вноските в контекста на ЕИП/ЕАСТ за 2016 г. Тези грешки са подобни на грешките, които Сметната палата установи в предходната година (19).

| 4.19. | През април 2017 г. бе създадена система за вътрешна проверка за изчисляването на постигнатите от ЕИП/ЕАСТ резултати, за да се предотвратят грешки в бъдещите покани за внасяне на средства. |
| --- | --- |

4.19.

Годишни отчети за дейността и други управленски документи

| 4.20. | Информацията, предоставена в годишните отчети за дейността за 2016 г., публикувани от ГД „Бюджет“ и Евростат, потвърждава констатациите и заключенията на Сметната палата. Сметната палата отбелязва, че ГД „Бюджет“ е изразила резерва за ТСР, които не се събрани от Обединеното кралство. Това е в резултат на разследване на OLAF относно оценката на вноса на текстил и обувки от Китай. OLAF е публикувала окончателния си доклад и препоръки през март 2017 г. Размерът на дължимите ТСР, за които се отнася резервата, все още трябва да бъде потвърден чрез използване на информацията, която трябва да бъде предоставена от Обединеното кралство. |
| --- | --- |

4.20.

Информацията, предоставена в годишните отчети за дейността за 2016 г., публикувани от ГД „Бюджет“ и Евростат, потвърждава констатациите и заключенията на Сметната палата. Сметната палата отбелязва, че ГД „Бюджет“ е изразила резерва за ТСР, които не се събрани от Обединеното кралство. Това е в резултат на разследване на OLAF относно оценката на вноса на текстил и обувки от Китай. OLAF е публикувала окончателния си доклад и препоръки през март 2017 г. Размерът на дължимите ТСР, за които се отнася резервата, все още трябва да бъде потвърден чрез използване на информацията, която трябва да бъде предоставена от Обединеното кралство.

ЗАКЛЮЧЕНИЕ И ПРЕПОРЪКИ

Заключение

| 4.21. | Като цяло одитните доказателства показват, че приходите не са засегнати от съществено ниво на грешки. Сметната палата счита, че проверените от нея системи, свързани с приходите, като цяло са ефективни. Ключовите системи за вътрешен контрол относно ТСР, които Сметната палата провери в някои държави членки, са частично ефективни. |
| --- | --- |

4.21.

Като цяло одитните доказателства показват, че приходите не са засегнати от съществено ниво на грешки. Сметната палата счита, че проверените от нея системи, свързани с приходите, като цяло са ефективни. Ключовите системи за вътрешен контрол относно ТСР, които Сметната палата провери в някои държави членки, са частично ефективни.

Препоръки

| 4.22. | В 
  приложение 4.3
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на пет препоръки, отправени в нейния годишен доклад за 2013 г. (20). Комисията е изпълнила изцяло две от тези препоръки, а три са изпълнени в голяма степен. |
| --- | --- |

4.22.

В 
  приложение 4.3
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на пет препоръки, отправени в нейния годишен доклад за 2013 г. (20). Комисията е изпълнила изцяло две от тези препоръки, а три са изпълнени в голяма степен.

| 4.23. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2016 г. Сметната палата препоръчва на Комисията: |
| --- | --- |

4.23.

Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2016 г. Сметната палата препоръчва на Комисията:

| — | Препоръка 1: да анализира, в сътрудничество с държавите членки, всички потенциални последици от многонационалните дейности върху изчисляването на БНД и да им предостави насоки за това как да третират тези дейности при съставянето на националните сметки. |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: да анализира, в сътрудничество с държавите членки, всички потенциални последици от многонационалните дейности върху изчисляването на БНД и да им предостави насоки за това как да третират тези дейности при съставянето на националните сметки.

Комисията приема препоръката. Вече се работи за насърчаване на държавите членки да повишат приоритета на тази дейност, и по-специално да профилират големите многонационални предприятия. Комисията ще предостави насоки и ако е необходимо, ще бъдат формулирани резерви. Вж. също общия отговор по точки 4.11, 4.12 и 4.13.

| — | Препоръка 2: да потвърди по време на текущия цикъл на проверка на БНД, че активите за научни изследвания и развойна дейност са били правилно отразени в националните сметки на държавите членки, като обръща особено внимание на оценката на активите за научни изследвания и развойна дейност и на критериите за постоянно пребиваване в случаите, когато биват прехвърляни многонационални дейности. |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: да потвърди по време на текущия цикъл на проверка на БНД, че активите за научни изследвания и развойна дейност са били правилно отразени в националните сметки на държавите членки, като обръща особено внимание на оценката на активите за научни изследвания и развойна дейност и на критериите за постоянно пребиваване в случаите, когато биват прехвърляни многонационални дейности.

Комисията приема препоръката. На НИРД се отделя голямо внимание в рамките на настоящия кръг от проверки. Прилагането на съответните правила на ESA 2010 се проверява подробно за всички държави членки, включително въздействието на глобализацията.

---

(1)  Първоначалното изчисляване се извършва въз основа на прогнозни данни за БНД. Разликите между прогнозните и окончателните данни за БНД се коригират през следващите години и влияят върху разпределението на собствените ресурси между отделните държави членки, а не върху общия размер на събраните суми.

(2)  Решение 2014/335/ЕС, Евратом на Съвета от 26 май 2014 г. относно системата на собствените ресурси на ЕС (ОВ L 168, 7.6.2014 г., стр. 105).

(3)  Вноските на държавите членки са преизчислени, като се има предвид следното:

| — | За Германия, Нидерландия, Швеция се прилага намаление от 0,15 % на изискуемата ставка за ДДС, а за другите държави членки изискуемата ставка остава 0,3 %. |
| --- | --- |

—

За Германия, Нидерландия, Швеция се прилага намаление от 0,15 % на изискуемата ставка за ДДС, а за другите държави членки изискуемата ставка остава 0,3 %.

| — | Намаления в плащанията на база БНД с еднократни фиксирани суми са предоставени на Австрия, Дания, Нидерландия и Швеция. |
| --- | --- |

—

Намаления в плащанията на база БНД с еднократни фиксирани суми са предоставени на Австрия, Дания, Нидерландия и Швеция.

| — | Процентът задържани средства от събраните ТСР е намален на 20 % (спрямо предходния, който е в размер на 25 %). |
| --- | --- |

—

Процентът задържани средства от събраните ТСР е намален на 20 % (спрямо предходния, който е в размер на 25 %).

| — | БНД за целите на собствените ресурси се изчислява съгласно ESA 2010 (преди това е използвана ESA 95). Вж. бележка под линия 10. |
| --- | --- |

—

БНД за целите на собствените ресурси се изчислява съгласно ESA 2010 (преди това е използвана ESA 95). Вж. бележка под линия 10.

(4)  Нареждането за събиране на вземания представлява документ на Комисията, в който е посочен размерът на средствата, подлежащи на събиране.

(5)  За отправна точка на одита бяха използвани съгласуваните данни за БНД и хармонизираната основа за ДДС, изготвена от държавите членки. По време на одита не бяха тествани пряко статистическите данни и информацията, предоставени от Комисията и държавите членки.

(6)  Исландия, Лихтенщайн и Норвегия участват във финансирането на бюджета на ЕС в рамките на споразумението за ЕИП. Швейцария също участва във финансирането на бюджета на ЕС в контекста на различни споразумения.

(7)  По време на одита са използвани данни от счетоводните системи за ТСР на посетените държави членки. Извършваният от Сметната палата одит не може да обхване недекларирания внос или вноса, който не е регистриран от митническите органи.

(8)  Тези три държави членки бяха избрани на ротационен принцип, като беше взет под внимание размерът на техните вноски.

(9)  Регламент (ЕС, Евратом) No 609/2014 на Съвета от 26 май 2014 г. относно методите и процедурата за предоставяне на традиционните собствени ресурси, собствените ресурси на база ДДС и на база БНД, и относно мерките за удовлетворяване на потребностите от парични средства (ОВ L 168, 7.6.2014 г., стр. 39) и Регламент (ЕС, Евратом) No 608/2014 на Съвета от 26 май 2014 г. за определяне на мерки за прилагане на системата на собствените ресурси на Европейския съюз (ОВ L 168, 7.6.2014 г., стр. 29).

(10)  Регламент (ЕО) No 2223/96 на Съвета от 25 юни 1996 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Общността (ОВ L 310, 30.11.1996 г., стр. 1).

(11)  Европейската система от национални и регионални сметки (ESA 2010) е най-новата международно съвместима рамка за счетоводна отчетност на ЕС. Тя се използва за изготвяне на систематично и подробно описание на дадена икономика. Вж. Регламент (EС) No 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Европейския съюз (ОВ L 174, 26.6.2013 г., стр. 1).

(12)  Изменението в националните счетоводни правила (от ESA 95 към ESA 2010) във връзка с третирането на средствата за научна и развойна дейност е довело до увеличаване на БНД на държавите членки. Последните изчисления на Комисията показват средно увеличение на декларирания БНД в резултат на тези промени в размер на 2,0 %.

(13)  Тези данни могат да бъдат ревизирани в продължение на четири години, след което не могат повече да бъдат променяни, освен ако не им бъдат наложени резерви от Комисията.

(14)  Вж. Годишен доклад за 2015 г., точка 4.18, Годишен доклад за 2014 г., точка 4.22, Годишен доклад за 2013 г., точка 2.16 и Годишен доклад за 2012 г.,точки 2.32 и 2.33.

(15)  Вж. Годишен доклад за 2015 г., точки 4.15 и 4.16, Годишен доклад за 2014 г., точка 4.19, Годишен доклад за 2013 г., точка 2.14 и Годишен доклад за 2012 г.,точка 2.31.

(16)  На заседание на ККСР, проведено на 7 юли 2016 г., Комисията представи информация относно докладите на държавите членки за 2015 г. по член 17, параграф 5 от регламента за собствените ресурси (Регламент (ЕО, Евратом) No 1150/2000 на Съвета от 22 май 2000 г. за прилагане на Решение 2007/436/ЕО, Евратом относно системата на собствени ресурси на Европейските общности (ОВ L 130, 31.5.2000 г., стр. 1).

(17)  Белгия, Естония, Италия, Португалия, Румъния и Словения.

(18)  В предишни свои доклади (вж. препоръки 3 и 4 от Годишния доклад за 2013 г. и препоръка 3 от Годишния доклад за 2014 г.) Сметната палата препоръчва на Комисията да усъвършенства съществуващите насоки относно извършването на одит след митническо оформяне и да насърчава прилагането му от държавите членки. Въпреки че Комисията е постигнала известен напредък в тази област, препоръките на Сметната палата все още не са изпълнени изцяло.

(19)  Вж. точка 4.20 от годишния доклад за 2015 г.

(20)  Тази година Сметната палата избра да проследи изпълнението на препоръките си от доклада за 2013 г., тъй като по правило трябва да е изминало достатъчно време, за да могат институциите и органите да изпълнят препоръките.

(1)  Тази сума представлява размера на приходите в бюджета на ЕС. Сумите в отчета за финансовия резултат са представени по различен начин, като се използва система за отчетност на базата на текущо начисляване. В резултат на използването на тази система приходите на ЕС в отчета за финансовия резултат се определят на 146,2 млрд. евро.

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2016 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ 4.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ПРИХОДИТЕ

| | 2016 г. | 2015 г. |
| --- | --- | --- |
| |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| |
| Общ брой операции | 55 | 55 |
| |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| | | |
| Изчислен процент грешки | 0,0  % | 0,0  % |
| | | |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 0,0  % | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 0,0  % | |

2016 г.

2015 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общ брой операции

55

55

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

0,0  %

0,0  %

Горна граница на процента грешки (UEL)

0,0  %

Долна граница на процента грешки (LEL)

0,0  %

ПРИЛОЖЕНИЕ 4.2

БРОЙ НА ПОДДЪРЖАНИТЕ РЕЗЕРВИ ПО БНД И ДДС И ОТВОРЕНИТЕ ВЪПРОСИ ПО ТСР, ПО ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ КЪМ 31.12.2016 Г.

| Държава членка | Резерви, свързани с БНД (състояние към 31.12.2016 г.) | Резерви, свързани с ДДС (състояние към 31.12.2016 г.) | „Отворени въпроси“, свързани с ТСР (състояние към 31.12.2016 г.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Белгия | 0 | 4 | 29 |
| България | 0 | 2 | 4 |
| Чешка република | 0 | 0 | 6 |
| Дания | 0 | 3 | 19 |
| Германия | 0 | 8 | 8 |
| Естония | 0 | 1 | 2 |
| Ирландия | 0 | 12 | 12 |
| Гърция | 2 | 8 | 26 |
| Испания | 0 | 1 | 26 |
| Франция | 0 | 5 | 26 |
| Хърватия | 0 | 1 | 0 |
| Италия | 0 | 4 | 18 |
| Кипър | 0 | 1 | 5 |
| Латвия | 0 | 2 | 2 |
| Литва | 0 | 0 | 0 |
| Люксембург | 0 | 10 | 1 |
| Унгария | 0 | 1 | 8 |
| Малта | 0 | 0 | 2 |
| Нидерландия | 0 | 5 | 46 |
| Австрия | 0 | 10 | 6 |
| Полша | 0 | 4 | 8 |
| Португалия | 0 | 0 | 20 |
| Румъния | 0 | 2 | 16 |
| Словения | 0 | 0 | 4 |
| Словакия | 0 | 0 | 2 |
| Финландия | 0 | 4 | 10 |
| Швеция | 0 | 3 | 7 |
| Обединено кралство | 0 | 4 | 22 |
| ОБЩО 31.12.2016 г. | 2 | 95 | 335 |
| ОБЩО 31.12.2015 г. | 55 | 85 | 325 |
| Специфичните резерви за БНД, отнасящи се до конкретния процес, не са включени в таблицата.

  Източник: Европейска сметна палата. |

Държава членка

Резерви, свързани с БНД (състояние към 31.12.2016 г.)

Резерви, свързани с ДДС (състояние към 31.12.2016 г.)

„Отворени въпроси“, свързани с ТСР (състояние към 31.12.2016 г.)

Белгия

0

4

29

България

0

2

4

Чешка република

0

0

6

Дания

0

3

19

Германия

0

8

8

Естония

0

1

2

Ирландия

0

12

12

Гърция

2

8

26

Испания

0

1

26

Франция

0

5

26

Хърватия

0

1

0

Италия

0

4

18

Кипър

0

1

5

Латвия

0

2

2

Литва

0

0

0

Люксембург

0

10

1

Унгария

0

1

8

Малта

0

0

2

Нидерландия

0

5

46

Австрия

0

10

6

Полша

0

4

8

Португалия

0

0

20

Румъния

0

2

16

Словения

0

0

4

Словакия

0

0

2

Финландия

0

4

10

Швеция

0

3

7

Обединено кралство

0

4

22

ОБЩО 31.12.2016 г.

2

95

335

ОБЩО 31.12.2015 г.

55

85

325

Специфичните резерви за БНД, отнасящи се до конкретния процес, не са включени в таблицата.

Източник: Европейска сметна палата.

ПРИЛОЖЕНИЕ 4.3

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ПРИХОДИТЕ

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- | --- |
| изцяло изпълнена | в процес на изпълнение | не е изпълнена | не е приложимо | недостатъчни данни |
| в голяма степен | в известна степен |
| 2013 г. | Препоръка 1:

  Комисията следва да насърчава държавите членки да пояснят методологиите, които използват за събиране на данни за ненаблюдаваната икономика, и да подкрепя процес на хармонизиране в тази област между държавите членки. | X | | | | | | |
| Препоръка 2:

  Комисията следва да въведе и да извършва строг мониторинг на подробен план за действие с ясни междинни етапи с оглед преодоляване на проблемите при съставяне на националните отчети на Гърция. | X | | | | | | |
| Препоръка 3:

  Комисията следва да установи минимални стандарти за анализ на риска по отношение на одита след митническо освобождаване, в т.ч. надграждане на информацията от съществуващите бази данни за внос, с оглед да се позволи на държавите членки по-добро идентифициране на рисковите вносители. | | X | | | | | |
| Препоръка 4:

  Комисията следва да насърчи държавите членки да използват съществуващото ръководство и да извършва мониторинг на изпълнението от държавите членки на одит след митническо освобождаване. | | X | | | | | Комисията ще продължи да оценява докладите на държавите членки, изготвени съгласно член 6 от Регламент (ЕС, Евратом) No 608/2014, и ще напомни на държавите членки необходимостта от извършване на подходящ контрол, включително последващ одит. При проверките на традиционните собствени ресурси Комисията винаги препоръчва на държавите членки да следват Ръководството за митнически одит на Комисията. При проверките през 2017 г. Комисията иска от държавите членки да потвърдят, че използват Ръководството при подготвянето и извършването на последващия контрол. Препоръката се отнася до непрекъснат процес, който Комисията продължава да следва. |
| 2013 г. | Препоръка 5:

  Комисията следва да насърчава държавите членки да използват правилно сметки A и Б и да следят за това тези сметки да бъдат изчерпателни и точни. | | X | | | | | Съгласно настоящата правна рамка извършването на контрол попада в обхвата на компетентност на държавите членки. При проверките, които извършва, Комисията насърчава държавите членки да използват правилно сметки „А“ и „Б“ и ще продължи да го прави. Тя ще продължи да проверява как се използват сметки „А“ и „Б“ в хода на своите проверки и ще изисква от държавите членки да гарантират тяхната изчерпателност и точност. |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на Комисията

изцяло изпълнена

в процес на изпълнение

не е изпълнена

не е приложимо

недостатъчни данни

в голяма степен

в известна степен

2013 г.

Препоръка 1:

Комисията следва да насърчава държавите членки да пояснят методологиите, които използват за събиране на данни за ненаблюдаваната икономика, и да подкрепя процес на хармонизиране в тази област между държавите членки.

X

Препоръка 2:

Комисията следва да въведе и да извършва строг мониторинг на подробен план за действие с ясни междинни етапи с оглед преодоляване на проблемите при съставяне на националните отчети на Гърция.

X

Препоръка 3:

Комисията следва да установи минимални стандарти за анализ на риска по отношение на одита след митническо освобождаване, в т.ч. надграждане на информацията от съществуващите бази данни за внос, с оглед да се позволи на държавите членки по-добро идентифициране на рисковите вносители.

X

Препоръка 4:

Комисията следва да насърчи държавите членки да използват съществуващото ръководство и да извършва мониторинг на изпълнението от държавите членки на одит след митническо освобождаване.

X

Комисията ще продължи да оценява докладите на държавите членки, изготвени съгласно член 6 от Регламент (ЕС, Евратом) No 608/2014, и ще напомни на държавите членки необходимостта от извършване на подходящ контрол, включително последващ одит. При проверките на традиционните собствени ресурси Комисията винаги препоръчва на държавите членки да следват Ръководството за митнически одит на Комисията. При проверките през 2017 г. Комисията иска от държавите членки да потвърдят, че използват Ръководството при подготвянето и извършването на последващия контрол. Препоръката се отнася до непрекъснат процес, който Комисията продължава да следва.

2013 г.

Препоръка 5:

Комисията следва да насърчава държавите членки да използват правилно сметки A и Б и да следят за това тези сметки да бъдат изчерпателни и точни.

X

Съгласно настоящата правна рамка извършването на контрол попада в обхвата на компетентност на държавите членки. При проверките, които извършва, Комисията насърчава държавите членки да използват правилно сметки „А“ и „Б“ и ще продължи да го прави. Тя ще продължи да проверява как се използват сметки „А“ и „Б“ в хода на своите проверки и ще изисква от държавите членки да гарантират тяхната изчерпателност и точност.

---

ГЛАВА 5

Конкурентоспособност за растеж и работни места

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 5.1-5.6 |
| --- | --- |

| Кратко описание на подфункцията от МФР „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ | 5.2-5.5 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 5.6 |
| --- | --- |

| Част 1 — Редовност на операциите | 5.7-5.27 |
| --- | --- |

| Основният източник на количествено измерими грешки е възстановяването на недопустими разходи, декларирани от бенефициентите | 5.9-5.11 |
| --- | --- |

| Повечето количествено неизмерими грешки засягат проекти за изследвания и иновации | 5.12 |
| --- | --- |

| Програма „Хоризонт 2020“ — опростяването на правилата продължава, но са необходими още усилия | 5.13-5.19 |
| --- | --- |

| Годишните отчети за дейността потвърждават констатациите и заключенията на Сметната палата, но следват различни подходи при представянето на процента грешки и размера на изложените на риск средства | 5.20-5.23 |
| --- | --- |

| Обща служба за одит — необходими са значителни усилия за подобряване на процедурите за планиране, мониторинг и докладване за програма „Хоризонт 2020“ | 5.24-5.27 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 5.28-5.31 |
| --- | --- |

| Заключение | 5.28-5.29 |
| --- | --- |

| Препоръки | 5.30-5.31 |
| --- | --- |

| Част 2 — Въпроси, свързани с резултатите от изпълнението на проекти в областта на изследванията и иновациите | 5.32-5.35 |
| --- | --- |

| Повечето проекти са постигнали очакваните крайни продукти и резултати | 5.34-5.35 |
| --- | --- |

| Приложение 5.1 — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с подфункция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ |
| --- | --- |

Приложение 5.1 —

| Приложение 5.2 — | Преглед на грешките с отражение най-малко 20 % за подфункция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ |
| --- | --- |

Приложение 5.2 —

| Приложение 5.3 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с подфункция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ |
| --- | --- |

Приложение 5.3 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 5.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на подфункцията на многогодишната финансова рамка (МФР) „Конкурентоспособност за растеж и работни места“. В 
  каре 5.1
  са представени обобщено основните дейности и разходи по тази подфункция през 2016 г. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

5.1.

В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на подфункцията на многогодишната финансова рамка (МФР) „Конкурентоспособност за растеж и работни места“. В 
  каре 5.1
  са представени обобщено основните дейности и разходи по тази подфункция през 2016 г.

Каре 5.1 —   Разбивка за 2016 г. за подфункция 1а на МФР „Конкурентоспособност за растеж и работни места“

(В млрд. евро)

Image

| Общо плащания за годината | 18,5 |
| --- | --- |
| –авансови плащания
   (18) | 12,2 |
| + уравняване на авансови плащания
   (18) | 8,9 |
| Общо за одитираната популация | 15,2 |

Общо плащания за годината

18,5

–авансови плащания
   (18)

12,2

- уравняване на авансови плащания
   (18)

8,9

Общо за одитираната популация

15,2

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Кратко описание на подфункцията от МФР „Конкурентоспособност за растеж и работни места“

| 5.2. | Целите на политиката по тази подфункция включват подобряване на изследователската дейност и иновациите, повишаване на нивото на образователните системи и насърчаване на заетостта, осигуряване на единен електронен пазар, насърчаване на възобновяемата енергия и енергийната ефективност, модернизиране на транспортния сектор и подобряване на бизнес средата, особено за малките и средните предприятия (МСП). |
| --- | --- |

5.2.

Целите на политиката по тази подфункция включват подобряване на изследователската дейност и иновациите, повишаване на нивото на образователните системи и насърчаване на заетостта, осигуряване на единен електронен пазар, насърчаване на възобновяемата енергия и енергийната ефективност, модернизиране на транспортния сектор и подобряване на бизнес средата, особено за малките и средните предприятия (МСП).

| 5.3. | За изследвания и иновации се отделят около 59 % от разходите, които се извършват чрез Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие 2007—2013 г. (наричана по-нататък Седма рамкова програма) и програма „Хоризонт 2020“ — Рамковата програма за научни изследвания и иновации 2014—2020 г. (наричана по-нататък „Хоризонт 2020“). |
| --- | --- |

5.3.

За изследвания и иновации се отделят около 59 % от разходите, които се извършват чрез Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие 2007—2013 г. (наричана по-нататък Седма рамкова програма) и програма „Хоризонт 2020“ — Рамковата програма за научни изследвания и иновации 2014—2020 г. (наричана по-нататък „Хоризонт 2020“).

| 5.4. | По-голямата част от разходите се извършват под формата на безвъзмездна финансова помощ, отпускана на участващи в проекти бенефициенти от публичния и частния сектор. Комисията предоставя авансови средства на бенефициентите след сключването на споразумение за отпускане на безвъзмездна помощ или вземането на решение за финансиране. Тя възстановява финансираните от ЕС разходи, които бенефициентите докладват, като приспада изплатените аванси. |
| --- | --- |

5.4.

По-голямата част от разходите се извършват под формата на безвъзмездна финансова помощ, отпускана на участващи в проекти бенефициенти от публичния и частния сектор. Комисията предоставя авансови средства на бенефициентите след сключването на споразумение за отпускане на безвъзмездна помощ или вземането на решение за финансиране. Тя възстановява финансираните от ЕС разходи, които бенефициентите докладват, като приспада изплатените аванси.

| 5.5. | Основният риск за редовността на операциите се състои в това, че бенефициентите могат да декларират недопустими разходи, които да не бъдат открити или коригирани, преди Комисията да възстанови средствата. Този риск е особено висок за Седмата рамкова програма, чиито сложни правила за допустимост често се тълкуват погрешно от бенефициентите (особено от бенефициентите, които не са запознати в дълбочина с правилата, като например МСП, участващи за пръв път организации и структури от държави извън ЕС). |
| --- | --- |

5.5.

Основният риск за редовността на операциите се състои в това, че бенефициентите могат да декларират недопустими разходи, които да не бъдат открити или коригирани, преди Комисията да възстанови средствата. Този риск е особено висок за Седмата рамкова програма, чиито сложни правила за допустимост често се тълкуват погрешно от бенефициентите (особено от бенефициентите, които не са запознати в дълбочина с правилата, като например МСП, участващи за пръв път организации и структури от държави извън ЕС).

Обхват и подход на одита

| 5.6. | Прилагайки описаните в 
  приложение 1.1
  одитен подход и методи, през 2016 г. Сметната палата провери следните елементи от подфункция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“: |
| --- | --- |

5.6.

Прилагайки описаните в 
  приложение 1.1
  одитен подход и методи, през 2016 г. Сметната палата провери следните елементи от подфункция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“:

| а) | извадка от 150 операции, както е посочено в точка 7от
  приложение 1.1
  . Извадката е формирана така, че да бъде представителна за целия набор от операции в рамките на тази подфункция от МФР. Тя включва 92 операции, свързани с изследвания и иновации (79 по Седмата рамкова програма и 13 по програма „Хоризонт 2020“) и 58 операции по други програми и действия; |
| --- | --- |

а)

извадка от 150 операции, както е посочено в точка 7от
  приложение 1.1
  . Извадката е формирана така, че да бъде представителна за целия набор от операции в рамките на тази подфункция от МФР. Тя включва 92 операции, свързани с изследвания и иновации (79 по Седмата рамкова програма и 13 по програма „Хоризонт 2020“) и 58 операции по други програми и действия;

| б) | дали Годишните отчети за дейността на Генерална дирекция „Научни изследвания и иновации“, Генерална дирекция „Образование, младеж, спорт и култура“ и Генерална дирекция „Мобилност и транспорт“ съдържат информация относно редовността на приходите, която в значителна степен да съответства на резултатите, изчислени от Сметната палата (1); |
| --- | --- |

б)

дали Годишните отчети за дейността на Генерална дирекция „Научни изследвания и иновации“, Генерална дирекция „Образование, младеж, спорт и култура“ и Генерална дирекция „Мобилност и транспорт“ съдържат информация относно редовността на приходите, която в значителна степен да съответства на резултатите, изчислени от Сметната палата (1);

| в) | извършения през 2016 г. от Службата за вътрешен одит (IAS) на Комисията одит на напредъка, постигнат от Комисията при изпълнението на последващи одити на разходите в областта на научните изследвания и иновациите. |
| --- | --- |

в)

извършения през 2016 г. от Службата за вътрешен одит (IAS) на Комисията одит на напредъка, постигнат от Комисията при изпълнението на последващи одити на разходите в областта на научните изследвания и иновациите.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

ЧАСТ 1 — РЕДОВНОСТ НА ОПЕРАЦИИТЕ

| 5.7. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 5.1
  . От проверените 150 операции 74 (49 %) съдържат грешки. Въз основа на 48-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки беше изчислен на 4,1  % (2). |
| --- | --- |

5.7.

Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 5.1
  . От проверените 150 операции 74 (49 %) съдържат грешки. Въз основа на 48-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки беше изчислен на 4,1  % (2).

| 5.7. | Прогнозният процент на грешка, докладван от Сметната палата, е един от показателите за ефективността на изпълнението на разходите на ЕС. Независимо от това Комисията има многогодишна стратегия за контрол. На тази основа нейните служби изчисляват процента на остатъчна грешка, в който се вземат предвид събраните суми, корекциите и последиците от всички техни проверки и одити през периода на изпълнение на програмата. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | В 
  каре 5.2
  е представена разбивка на изчисления от Сметната палата процент грешки за 2016 г. Сметната палата разкри количествено измерими грешки, свързани с недопустими разходи, в 37 от 92-те операции за изследвания и иновации в извадката. Тези грешки съставляват почти 90 % от изчисления от Сметната палата процент грешки за подфункцията „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ за 2016 г. |
| --- | --- |

5.8.

В 
  каре 5.2
  е представена разбивка на изчисления от Сметната палата процент грешки за 2016 г. Сметната палата разкри количествено измерими грешки, свързани с недопустими разходи, в 37 от 92-те операции за изследвания и иновации в извадката. Тези грешки съставляват почти 90 % от изчисления от Сметната палата процент грешки за подфункцията „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ за 2016 г.

Каре 5.2 —   Повечето грешки възникват в проекти за изследвания и иновации

Image

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Основният източник на количествено измерими грешки е възстановяването на недопустими разходи, декларирани от бенефициентите

| 5.9. | Шест от остойностените грешки надхвърлят 20 % от стойността на съответните операции (вж.
  приложение 5.2
  ). Тези шест случая засягат най-вече недопустими разходи за персонал, декларирани от бенефициентите в проекти по Седмата рамкова програма за научни изследвания. |
| --- | --- |

5.9.

Шест от остойностените грешки надхвърлят 20 % от стойността на съответните операции (вж.
  приложение 5.2
  ). Тези шест случая засягат най-вече недопустими разходи за персонал, декларирани от бенефициентите в проекти по Седмата рамкова програма за научни изследвания.

| 5.9. | Общ отговор по точки 5.9 и 5.10

  В проектите за изследвания и иновации разходите за персонал представляват голяма част от разходите по проекта. С оглед да се отчете разнообразната структура на разходите в областта на научните изследвания в ЕС бе направен съзнателен избор на политиката тези категории разходи да се възстановяват въз основа на действителните разходи, а не въз основа на единични разходи или единни ставки. Това обяснява защо при тях съществува тенденция за грешки, което е отразено в каре 5.2. „Хоризонт 2020“ е замислена така, че да се неутрализират, доколкото е възможно, тези източници на грешки чрез въвеждането на редица опростявания (вж. точка 5.12 по-долу). |
| --- | --- |

5.9.

В проектите за изследвания и иновации разходите за персонал представляват голяма част от разходите по проекта. С оглед да се отчете разнообразната структура на разходите в областта на научните изследвания в ЕС бе направен съзнателен избор на политиката тези категории разходи да се възстановяват въз основа на действителните разходи, а не въз основа на единични разходи или единни ставки. Това обяснява защо при тях съществува тенденция за грешки, което е отразено в каре 5.2. „Хоризонт 2020“ е замислена така, че да се неутрализират, доколкото е възможно, тези източници на грешки чрез въвеждането на редица опростявания (вж. точка 5.12 по-долу).

| 5.10. | Сметната палата откри количествено измерими грешки в 8 от 58-те операции в извадката, които са свързани с други програми и действия. Грешките са възникнали при нарушаване на правилата за допустимост от страна на бенефициентите и се изразяват например в неправилно изчисляване на разходи за персонал, деклариране на разходи без съответни подкрепящи документи или извършване на разходи извън периода на заявката за възстановяването им (3). |
| --- | --- |

5.10.

Сметната палата откри количествено измерими грешки в 8 от 58-те операции в извадката, които са свързани с други програми и действия. Грешките са възникнали при нарушаване на правилата за допустимост от страна на бенефициентите и се изразяват например в неправилно изчисляване на разходи за персонал, деклариране на разходи без съответни подкрепящи документи или извършване на разходи извън периода на заявката за възстановяването им (3).

| 5.11. | При 19 количествено измерими грешки, допуснати от бенефициентите, Комисията или независимите одитори (4) са разполагали с достатъчно информация, за да предотвратят или за да открият и коригират грешките преди одобряването на разходите. Ако Комисията или независимите одитори бяха използвали правилно цялата налична информация, размерът на изчисления процент грешки за настоящата глава би бил с 1,2  процентни пункта по-нисък (5). |
| --- | --- |

5.11.

При 19 количествено измерими грешки, допуснати от бенефициентите, Комисията или независимите одитори (4) са разполагали с достатъчно информация, за да предотвратят или за да открият и коригират грешките преди одобряването на разходите. Ако Комисията или независимите одитори бяха използвали правилно цялата налична информация, размерът на изчисления процент грешки за настоящата глава би бил с 1,2  процентни пункта по-нисък (5).

| 5.11. | Комисията има стабилна система за предварителни проверки, включваща подробни автоматизирани контролни списъци, писмени указания и непрекъснато обучение. Подобряването на тази система, без да се създава допълнителна административна тежест за бенефициерите и като същевременно се гарантира бързото извършване на плащанията на изследователите, е постоянно предизвикателство. Констатациите на Палатата са били и ще бъдат използвани за по-нататъшно усъвършенстване на предварителните проверки.

  Що се отнася до независимите одитори, заверяващи декларациите за разходи, които представляват 15 от 19-те случая, посочени от Палатата, това е добре познат проблем, разглеждан в предишни доклади. С цел да предприеме последващи действия във връзка с препоръките на Сметната палата Комисията организира поредица от срещи, насочени към бенефициерите и независимите заверяващи одитори, с цел да повиши осведомеността относно най-често срещаните грешки. Освен това на заверяващите одитори, които са допуснали грешки, бе предоставена обратна информация и в рамките на „Хоризонт 2020“ е осигурен по-дидактичен образец на одитните сертификати. По отношение на изследванията се очаква одитните сертификати да доведат до намаляване на процента на грешка с 50 % в сравнение с този при незаверените декларации. Ето защо, макар да се признава, че те не откриват всички грешки, те са важен инструмент за намаляване на общия процент на грешка. |
| --- | --- |

5.11.

Що се отнася до независимите одитори, заверяващи декларациите за разходи, които представляват 15 от 19-те случая, посочени от Палатата, това е добре познат проблем, разглеждан в предишни доклади. С цел да предприеме последващи действия във връзка с препоръките на Сметната палата Комисията организира поредица от срещи, насочени към бенефициерите и независимите заверяващи одитори, с цел да повиши осведомеността относно най-често срещаните грешки. Освен това на заверяващите одитори, които са допуснали грешки, бе предоставена обратна информация и в рамките на „Хоризонт 2020“ е осигурен по-дидактичен образец на одитните сертификати. По отношение на изследванията се очаква одитните сертификати да доведат до намаляване на процента на грешка с 50 % в сравнение с този при незаверените декларации. Ето защо, макар да се признава, че те не откриват всички грешки, те са важен инструмент за намаляване на общия процент на грешка.

Повечето количествено неизмерими грешки засягат проекти за изследвания и иновации

| 5.12. | Между 150-те операции в извадката Сметната палата откри също 61 количествено неизмерими грешки, свързани със случаи на неспазване на правилата за финансиране (6). Тези случаи засягат най-вече проектите в областта на изследванията и иновациите и са свързани основно със слабости в системите на бенефициентите за отчитане на времето и със закъснения при разпределянето на средствата от ЕС от страна на координатора на проекта към другите участници. Въпреки че в някои случаи са налице основателни причини, подобни закъснения при прехвърлянето на средствата от ЕС могат да имат сериозни финансови последици за бенефициентите, особено за МСП (7). |
| --- | --- |

5.12.

Между 150-те операции в извадката Сметната палата откри също 61 количествено неизмерими грешки, свързани със случаи на неспазване на правилата за финансиране (6). Тези случаи засягат най-вече проектите в областта на изследванията и иновациите и са свързани основно със слабости в системите на бенефициентите за отчитане на времето и със закъснения при разпределянето на средствата от ЕС от страна на координатора на проекта към другите участници. Въпреки че в някои случаи са налице основателни причини, подобни закъснения при прехвърлянето на средствата от ЕС могат да имат сериозни финансови последици за бенефициентите, особено за МСП (7).

| 5.12. | Комисията счита, че е най-добре прехвърлянето на средства между членовете на консорциума да се управлява в рамките на консорциума.

  Комисията напомня на координаторите за тяхното задължение за своевременно прехвърляне на средствата и, когато е налице случай на забавено разпределение на средствата или е налице жалба по този въпрос, стандартната практика на Комисията е да предприеме последващи мерки заедно с координатора на проекта във връзка с причините за забавянето. |
| --- | --- |

5.12.

Комисията напомня на координаторите за тяхното задължение за своевременно прехвърляне на средствата и, когато е налице случай на забавено разпределение на средствата или е налице жалба по този въпрос, стандартната практика на Комисията е да предприеме последващи мерки заедно с координатора на проекта във връзка с причините за забавянето.

Програма „Хоризонт 2020“ — опростяването на правилата продължава, но са необходими още усилия

| 5.13. | Както Сметната палата е отбелязвала и преди, програма „Хоризонт 2020“ е създадена с по-прости правила за финансиране от Седмата рамкова програма, а Комисията е вложила значителни усилия, за да намали административната сложност (8). |
| --- | --- |

5.13.

Както Сметната палата е отбелязвала и преди, програма „Хоризонт 2020“ е създадена с по-прости правила за финансиране от Седмата рамкова програма, а Комисията е вложила значителни усилия, за да намали административната сложност (8).

| 5.14. | Опростяването на правилата е важно, защото по този начин се намалява административната тежест. През 2016 Комисията е въвела допълнителни мерки за опростяване — ново определение за допълнителното възнаграждение за изследователи, рационализиране на работната програма на „Хоризонт 2020“ за периода 2018—2020 г., целенасочена подкрепа за стартиращите предприятия и иноваторите и по-широко използване на финансирането на проекти с еднократна обща сума. Тези мерки представляват подобрение в сравнение с предходните рамкови програми. |
| --- | --- |

5.14.

Опростяването на правилата е важно, защото по този начин се намалява административната тежест. През 2016 Комисията е въвела допълнителни мерки за опростяване — ново определение за допълнителното възнаграждение за изследователи, рационализиране на работната програма на „Хоризонт 2020“ за периода 2018—2020 г., целенасочена подкрепа за стартиращите предприятия и иноваторите и по-широко използване на финансирането на проекти с еднократна обща сума. Тези мерки представляват подобрение в сравнение с предходните рамкови програми.

| 5.15. | Мерките за опростяване на правилата имат за цел да намалят рисковете от възникване на правна несигурност и непоследователно третиране на бенефициентите. Това са често срещани проблеми в предходните рамкови програми и Сметната палата счита, че има още възможности за опростяване на нормативната рамка. |
| --- | --- |

5.15.

Мерките за опростяване на правилата имат за цел да намалят рисковете от възникване на правна несигурност и непоследователно третиране на бенефициентите. Това са често срещани проблеми в предходните рамкови програми и Сметната палата счита, че има още възможности за опростяване на нормативната рамка.

| 5.15. | Процесът на опростяване е непрестанен. Създаването на общ център за подпомагане е ключово действие, с което се цели да се гарантират правна сигурност и последователност при третирането на бенефициерите. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Комисията е публикувала преразгледаните правила за изчисляване на разходите за персонал през юли 2016 г., но основният документ за насоки („Модел за споразумение за безвъзмездна финансова помощ с обяснителни бележки“) е актуализиран едва през ноември 2016 г. Преразгледаните правила съдържат сложна формула, която може да се използва за изчисляване на разходите за персонал, което всъщност увеличава тежестта за бенефициентите. Сметната палата установи, че на практика правилното прилагане на формулата може да доведе също до деклариране от бенефициентите на повече разходи от реално извършените. |
| --- | --- |

5.16.

Комисията е публикувала преразгледаните правила за изчисляване на разходите за персонал през юли 2016 г., но основният документ за насоки („Модел за споразумение за безвъзмездна финансова помощ с обяснителни бележки“) е актуализиран едва през ноември 2016 г. Преразгледаните правила съдържат сложна формула, която може да се използва за изчисляване на разходите за персонал, което всъщност увеличава тежестта за бенефициентите. Сметната палата установи, че на практика правилното прилагане на формулата може да доведе също до деклариране от бенефициентите на повече разходи от реално извършените.

| 5.16. | Новата възможност за изчисляване на разходите за персонал, въведена в „Хоризонт 2020“ за безвъзмездните средства, беше с цел да се удовлетворят многократните искания от страна на участниците, по-специално да им се даде възможност по-лесно да използват своите обичайни практики за счетоводно отчитане на разходите. Също така е налице една опростена възможност, предоставена на всички бенефициери. Тези изчисления са предмет на допълнителна предпазна мярка, която се състои в това, че бенефициерите трябва да гарантират, че размерът на общата сума на разходите за персонал (на човек/годишно), декларирана по безвъзмездни средства от ЕС и Евратом, е спазен.

  На 25 август 2016 г. Комисията публикува на портала за участниците често задавани въпроси с разяснения и примери за това как да се прилага новата възможност относно разходите за персонал. |
| --- | --- |

5.16.

На 25 август 2016 г. Комисията публикува на портала за участниците често задавани въпроси с разяснения и примери за това как да се прилага новата възможност относно разходите за персонал.

| 5.17. | Правилата са опростени и по отношение на използването на консултанти, което е друг източник на грешки при Седмата рамкова програма (9). Промяната на правилата обаче е довела до намаляване на гъвкавостта за бенефициентите — по Седмата рамкова програма в дефиницията на вътрешни консултанти влизат както физически, така и юридически лица, докато по програма „Хоризонт 2020“ само физическите лица могат да се считат за такива консултанти. |
| --- | --- |

5.17.

Правилата са опростени и по отношение на използването на консултанти, което е друг източник на грешки при Седмата рамкова програма (9). Промяната на правилата обаче е довела до намаляване на гъвкавостта за бенефициентите — по Седмата рамкова програма в дефиницията на вътрешни консултанти влизат както физически, така и юридически лица, докато по програма „Хоризонт 2020“ само физическите лица могат да се считат за такива консултанти.

| 5.17. | Комисията взе решение да ограничи използването на консултанти до физически лица въз основа на опита от 7-та рамкова програма (РП). По време на РП7 някои разходи за консултанти, заявени като преки разходи за персонал, редовно са били считани за недопустими по време на одитите.

  Правилата по линия на „Хоризонт 2020“ за вътрешни консултанти са по-опростени и по-ясни. При тях се отчитат в по-голяма степен специфичните национални особености на държавите членки. Разходите за правни субекти, предоставящи консултантски услуги, могат да бъдат начислени като разходи за поръчки, разпределени за подизпълнители. |
| --- | --- |

5.17.

Правилата по линия на „Хоризонт 2020“ за вътрешни консултанти са по-опростени и по-ясни. При тях се отчитат в по-голяма степен специфичните национални особености на държавите членки. Разходите за правни субекти, предоставящи консултантски услуги, могат да бъдат начислени като разходи за поръчки, разпределени за подизпълнители.

| 5.18. | Основният източник на насоки („Модел за споразумение за безвъзмездна финансова помощ с обяснителни бележки“) се е превърнал в много подробен документ с обем от над 700 стр. Сметната палата установи, че за два проекта по програма „Хоризонт 2020“ Комисията е одобрила споразумения за отпускане на безвъзмездна помощ, при които някои от задължителните клаузи са липсвали или са били формулирани неправилно, което е увеличило правната несигурност. |
| --- | --- |

5.18.

Основният източник на насоки („Модел за споразумение за безвъзмездна финансова помощ с обяснителни бележки“) се е превърнал в много подробен документ с обем от над 700 стр. Сметната палата установи, че за два проекта по програма „Хоризонт 2020“ Комисията е одобрила споразумения за отпускане на безвъзмездна помощ, при които някои от задължителните клаузи са липсвали или са били формулирани неправилно, което е увеличило правната несигурност.

| 5.18. | В Анотираното споразумение за отпускане на безвъзмездни средства (АСОБС) в един документ се групират всички необходими разяснения относно разпоредбите за безвъзмездни средства по „Хоризонт 2020“. В рамките на 7РП тези разяснения бяха разпределени в няколко документа, възлизащи на повече от 1000 страници. В АСОБС са обхванати 24 вида различни безвъзмездни средства. Въпреки това не е необходимо бенефициерите да прочетат целия документ, а само да се позовават на членове или части, които са от значение за предоставяните им безвъзмездни средства.

  Комисията признава, че в малък брой от първите споразумения за отпускане на безвъзмездни средства по „Хоризонт 2020“ е имало някои незначителни грешки. Комисията отдава особено внимание на практическите аспекти на изпълнението на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства по „Хоризонт 2020“ (процеси по линия на ИТ, бизнес процеси и т.н.) и постоянно актуализира информационната система и обучава своя персонал, преследвайки целта да се предотвратяват грешки при подписването и прилагането на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства. |
| --- | --- |

5.18.

Комисията признава, че в малък брой от първите споразумения за отпускане на безвъзмездни средства по „Хоризонт 2020“ е имало някои незначителни грешки. Комисията отдава особено внимание на практическите аспекти на изпълнението на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства по „Хоризонт 2020“ (процеси по линия на ИТ, бизнес процеси и т.н.) и постоянно актуализира информационната система и обучава своя персонал, преследвайки целта да се предотвратяват грешки при подписването и прилагането на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства.

| 5.19. | Както Сметната палата е посочвала преди, Европейският институт за иновации и технологии (EIT) остава извън обхвата на общата рамка на Комисията за управление и контрол на разходите в областта на изследванията и иновациите, въпреки че изпълнява проекти със средства по „Хоризонт 2020“ (10). В някои случаи EIT прилага условия, различни от правилата по „Хоризонт 2020“. Например по правилата на „Хоризонт 2020“ бенефициентите могат да използват избран от тях независим одитор, който да сертифицира декларираните от тях разходи, докато EIT определя свой собствен външен одитор. |
| --- | --- |

5.19.

Както Сметната палата е посочвала преди, Европейският институт за иновации и технологии (EIT) остава извън обхвата на общата рамка на Комисията за управление и контрол на разходите в областта на изследванията и иновациите, въпреки че изпълнява проекти със средства по „Хоризонт 2020“ (10). В някои случаи EIT прилага условия, различни от правилата по „Хоризонт 2020“. Например по правилата на „Хоризонт 2020“ бенефициентите могат да използват избран от тях независим одитор, който да сертифицира декларираните от тях разходи, докато EIT определя свой собствен външен одитор.

| 5.19. | Споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства между Европейския институт за иновации и технологии (ЕИИТ) и общностите на знание и иновации (ОЗИ) се основават на модела на споразумение за отпускане на безвъзмездни средства по „Хоризонт 2020“. Рамката за управление и контрол на ЕИИТ, която е под надзора на Комисията, гарантира спазването на тези правила.

  Задължението за представяне на сертификат за финансовите отчети се прилага в продължение на цялата рамкова програма. Централизирането на закупуването на одиторски заверки е практично решение, подходящо за конкретната ситуация на ЕИИТ. То намалява административната тежест за бенефициерите и може едновременно с това да повиши получената увереност, чрез вземането в предвид предишни препоръки от одита на Сметната палата. |
| --- | --- |

5.19.

Задължението за представяне на сертификат за финансовите отчети се прилага в продължение на цялата рамкова програма. Централизирането на закупуването на одиторски заверки е практично решение, подходящо за конкретната ситуация на ЕИИТ. То намалява административната тежест за бенефициерите и може едновременно с това да повиши получената увереност, чрез вземането в предвид предишни препоръки от одита на Сметната палата.

Годишните отчети за дейността потвърждават констатациите и заключенията на Сметната палата, но следват различни подходи при представянето на процента грешки и размера на изложените на риск средства

| 5.20. | Проверените от Сметната палата годишни отчети за дейността дават вярна оценка за финансовото управление на съответните генерални дирекции по отношение на редовността на операциите, а предоставената информация потвърждава в голяма степен констатациите и заключенията на Палатата. Например в Годишните отчети за дейността на всички генерални дирекции, управляващи разходи в областите на научните изследвания и иновациите, е включена резерва, засягаща плащанията за възстановяване на средства по декларациите за разходи по Седмата рамкова програма. |
| --- | --- |

5.20.

Проверените от Сметната палата годишни отчети за дейността дават вярна оценка за финансовото управление на съответните генерални дирекции по отношение на редовността на операциите, а предоставената информация потвърждава в голяма степен констатациите и заключенията на Палатата. Например в Годишните отчети за дейността на всички генерални дирекции, управляващи разходи в областите на научните изследвания и иновациите, е включена резерва, засягаща плащанията за възстановяване на средства по декларациите за разходи по Седмата рамкова програма.

| 5.20. | Комисията приветства оценката на Сметната палата. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Въпреки че информацията, представена в проверените отчети, потвърждава констатациите и заключенията на Сметната палата, открихме различни подходи за изчисляване на процента грешки за части от Седмата рамкова програма. За подпрограмите в областта на космическото пространство и сигурността ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ и ГД „Миграция и вътрешни работи“ са изчислили общ процент остатъчни грешки, докато за частта от бюджета на същите подпрограми, делегирана на REA, Изпълнителната агенция е изчислила отделен процент остатъчни грешки за всяка подпрограма. |
| --- | --- |

5.21.

Въпреки че информацията, представена в проверените отчети, потвърждава констатациите и заключенията на Сметната палата, открихме различни подходи за изчисляване на процента грешки за части от Седмата рамкова програма. За подпрограмите в областта на космическото пространство и сигурността ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ и ГД „Миграция и вътрешни работи“ са изчислили общ процент остатъчни грешки, докато за частта от бюджета на същите подпрограми, делегирана на REA, Изпълнителната агенция е изчислила отделен процент остатъчни грешки за всяка подпрограма.

| 5.21. | От всяка генерална дирекция или служба се изисква да оцени процента на остатъчна грешка в своя годишен отчет за дейността.

  Изпълнителната агенция за научни изследвания (REA) управлява три програми, всяка с различни присъщи характеристики на риска. Следователно е нормално тя да счита всяка подпрограма по различен начин при разглеждането на процента на остатъчна грешка във всяка от тях. |
| --- | --- |

5.21.

Изпълнителната агенция за научни изследвания (REA) управлява три програми, всяка с различни присъщи характеристики на риска. Следователно е нормално тя да счита всяка подпрограма по различен начин при разглеждането на процента на остатъчна грешка във всяка от тях.

| 5.22. | За подпрограми „Мария Кюри“ и „Изследвания в полза на МСП“ Комисията е използвала процент грешки, основан не само на резултатите от произволно избрани последващи одити, но и на резултатите от целенасочени одити на бенефициентите, получили най-голям размер средства. За подпрограма „Мария Кюри“ този подход е имал за резултат изчислен процент грешки в размер на 1,2  %, докато процентът грешки, изчислен само въз основа на случайно подбраните одити, би бил 4,1  %. |
| --- | --- |

5.22.

За подпрограми „Мария Кюри“ и „Изследвания в полза на МСП“ Комисията е използвала процент грешки, основан не само на резултатите от произволно избрани последващи одити, но и на резултатите от целенасочени одити на бенефициентите, получили най-голям размер средства. За подпрограма „Мария Кюри“ този подход е имал за резултат изчислен процент грешки в размер на 1,2  %, докато процентът грешки, изчислен само въз основа на случайно подбраните одити, би бил 4,1  %.

| 5.22. | REA очерта в своя годишен отчет за дейността причините, поради които е включила одити на големи бенефициери. На около 15 % от класираните на първите места големи бенефициери (от гледна точка на стойността на тяхното участие) се пада 80 % от бюджета за действията „Мария Склодовска-Кюри“. В резултат на това включването на одитите на тези големи бенефициери е от особено значение при оценката на риска от грешки в съвкупните безвъзмездни средства по линия на действията „Мария Склодовска-Кюри“. |
| --- | --- |

5.22.

| 5.23. | Както и през 2014 г. (11), Сметната палата установи също несъответствия с подхода на Комисията за изчисляване на общия размер на средствата, изложени на риск. За административните разходи са използвани четири различни подхода (12). За оперативните разходи несъответствието се отнася до използването на различни проценти грешки за онези части на бюджета за изследвания и иновации, които са делегирани на съвместни предприятия или управлявани чрез финансови инструменти. |
| --- | --- |

5.23.

Както и през 2014 г. (11), Сметната палата установи също несъответствия с подхода на Комисията за изчисляване на общия размер на средствата, изложени на риск. За административните разходи са използвани четири различни подхода (12). За оперативните разходи несъответствието се отнася до използването на различни проценти грешки за онези части на бюджета за изследвания и иновации, които са делегирани на съвместни предприятия или управлявани чрез финансови инструменти.

| 5.23. | Комисията предприе стъпки за хармонизиране на представянето на подхода към големите разходни позиции, особено за рамковите програми. Тя обаче приема, че са налице някои несъответствия при определени разходни пера, като например административните разходи. Различните подходи могат да бъдат обосновани, но когато това е възможно, Комисията ще гарантира хармонизиране в бъдеще. |
| --- | --- |

5.23.

Обща служба за одит — необходими са значителни усилия за подобряване на процедурите за планиране, мониторинг и докладване за програма „Хоризонт 2020“

| 5.24. | Извършваните от Комисията последващи одити на бенефициентите представляват ключов контрол за проверка на редовността на операциите. Одитите предоставят изключително важна информация за оценката на Комисията на редовността на операциите и формират основата за събирането на средствата, които са били изплатени за възстановяване на недопустими разходи. От 2014 г. насам Общата служба за одит на Комисията за разходите в областта на изследванията и иновациите отговаря за изпълнението на стратегиите на Комисията за последващ одит за Седмата рамкова програма за научни изследвания и програма „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

5.24.

Извършваните от Комисията последващи одити на бенефициентите представляват ключов контрол за проверка на редовността на операциите. Одитите предоставят изключително важна информация за оценката на Комисията на редовността на операциите и формират основата за събирането на средствата, които са били изплатени за възстановяване на недопустими разходи. От 2014 г. насам Общата служба за одит на Комисията за разходите в областта на изследванията и иновациите отговаря за изпълнението на стратегиите на Комисията за последващ одит за Седмата рамкова програма за научни изследвания и програма „Хоризонт 2020“.

| 5.25. | През 2016 г. IAS е извършила одит на напредъка, постигнат от Общата служба за одит в областта на изследванията и иновациите, в изпълнение на целите на стратегията на Комисията за последващ одит на Седмата рамкова програма за научни изследвания. |
| --- | --- |

5.25.

През 2016 г. IAS е извършила одит на напредъка, постигнат от Общата служба за одит в областта на изследванията и иновациите, в изпълнение на целите на стратегията на Комисията за последващ одит на Седмата рамкова програма за научни изследвания.

| 5.25. | Службата за вътрешен одит е важна част от цялостната система за контрол на Комисията и дава увереност на институцията относно функционирането на нейните вътрешни системи. Тя разполага с многогодишен план за одити, основан на риска. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | IAS е установила, че Общата служба за одит е постигнала добри резултати в изпълнението на стратегическите годишни цели за броя на одити, приключени през 2014 и 2015 г. Въпреки това IAS е заключила, че Общата служба за одит следва да положи значителни усилия, за да подобри вътрешните си процедури с оглед да постигне общите цели на стратегията и да бъде добре подготвена за предизвикателствата, които поставя стратегията за последващ одит на програма „Хоризонт 2020“. IAS подчертава по-специално необходимостта да се съкрати времето за приключване на одитите и да се подобрят вътрешните процедури за планиране, мониторинг и докладване по тези одити. Общата служба за одит е приела всички препоръки, отправени от IAS. |
| --- | --- |

5.26.

IAS е установила, че Общата служба за одит е постигнала добри резултати в изпълнението на стратегическите годишни цели за броя на одити, приключени през 2014 и 2015 г. Въпреки това IAS е заключила, че Общата служба за одит следва да положи значителни усилия, за да подобри вътрешните си процедури с оглед да постигне общите цели на стратегията и да бъде добре подготвена за предизвикателствата, които поставя стратегията за последващ одит на програма „Хоризонт 2020“. IAS подчертава по-специално необходимостта да се съкрати времето за приключване на одитите и да се подобрят вътрешните процедури за планиране, мониторинг и докладване по тези одити. Общата служба за одит е приела всички препоръки, отправени от IAS.

| 5.26. | Общата служба за одит постигна своите стратегически годишни цели за приключване на одити през 2016 г. Общата служба за одит изготви подробен план за действие, който Службата за вътрешен одит счете за задоволителен за намаляването на установените рискове. Службата за вътрешен одит планира последващ одит през 2018 г. с цел оценяване на ефективното изпълнение на препоръките. |
| --- | --- |

5.26.

| 5.27. | Сметната палата е отбелязвала и преди, че различните изпълняващи органи се затрудняват да постигнат обща позиция относно изпълнението на препоръките от последващите одити, засягащи събирането на вземания от недопустими разходи, като това увеличава риска от непоследователно третиране на бенефициентите и създаване на правна несигурност (13). През април 2017 г. Комисията трябваше да определи общ подход за изпълняващите органи за действията им по отношение на одитните резултати, но е отложила това за януари 2018 г. |
| --- | --- |

5.27.

Сметната палата е отбелязвала и преди, че различните изпълняващи органи се затрудняват да постигнат обща позиция относно изпълнението на препоръките от последващите одити, засягащи събирането на вземания от недопустими разходи, като това увеличава риска от непоследователно третиране на бенефициентите и създаване на правна несигурност (13). През април 2017 г. Комисията трябваше да определи общ подход за изпълняващите органи за действията им по отношение на одитните резултати, но е отложила това за януари 2018 г.

| 5.27. | Понастоящем Комисията предприема значителни ad hoc усилия за координация, целящи да гарантират, че установеният риск е смекчен по подходящ начин и че съществува хармонизирано третиране на бенефициерите. За да се повиши ефективността, Общият център за подкрепа ще поеме тази координация от януари 2018 г., точно навреме за изпълнението на първите одити по линия на „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

5.27.

ЗАКЛЮЧЕНИЕ И ПРЕПОРЪКИ

Заключение

| 5.28. | Като цяло одитните доказателства показват, че разходите по подфункция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ са засегнати от съществено ниво на грешки. |
| --- | --- |

5.28.

Като цяло одитните доказателства показват, че разходите по подфункция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ са засегнати от съществено ниво на грешки.

| 5.29. | По отношение на тази подфункция от МФР тестването на операциите показва, че общият изчислен процент грешки е в размер на 4,1  % (вж.
  приложение 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.29.

По отношение на тази подфункция от МФР тестването на операциите показва, че общият изчислен процент грешки е в размер на 4,1  % (вж.
  приложение 5.1
  ).

Препоръки

| 5.30. | В 
  приложение 5.3
  са представени констатациите от проверката на Сметната палата на изпълнението на три препоръки, отправени в нейния годишен доклад за 2013 г. (14) Комисията е изпълнила тези препоръки в голяма степен. |
| --- | --- |

5.30.

В 
  приложение 5.3
  са представени констатациите от проверката на Сметната палата на изпълнението на три препоръки, отправени в нейния годишен доклад за 2013 г. (14) Комисията е изпълнила тези препоръки в голяма степен.

| 5.31. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2016 г. Сметната палата препоръчва на Комисията: |
| --- | --- |

5.31.

Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2016 г. Сметната палата препоръчва на Комисията:

| — | Препоръка 1: да продължи рационализирането на правилата и процедурите по програма „Хоризонт 2020“ с цел да се намали правната несигурност, като се вземат под внимание също и опростените варианти за разходите, предвидени в преразгледания Финансов регламент, като например разходи за единица продукт, еднократни общи суми, финансиране с единна ставка и награди. |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: да продължи рационализирането на правилата и процедурите по програма „Хоризонт 2020“ с цел да се намали правната несигурност, като се вземат под внимание също и опростените варианти за разходите, предвидени в преразгледания Финансов регламент, като например разходи за единица продукт, еднократни общи суми, финансиране с единна ставка и награди.

Комисията приема препоръката. Някои опростени варианти за разходите (ОВР) вече се използват в „Хоризонт 2020“ и Комисията непрекъснато обмисля как те могат да бъдат разширени.

| — | Препоръка 2: да следи за това нейните служби да прилагат последователен подход при изчисляването на процента грешки и общия размер на средствата, изложени на риск. |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: да следи за това нейните служби да прилагат последователен подход при изчисляването на процента грешки и общия размер на средствата, изложени на риск.

Комисията приема препоръката.

Специфичните обстоятелства на всяка генерална дирекция и на всяка разходна програма може винаги да изискват известно прецизиране на подхода за изчисляване на процента на грешка. Въпреки това Комисията постоянно работи за увеличаване на съгласуваността при тези изчисления.

| — | Препоръка 3: незабавно да предприеме действия за преодоляване на установените от IAS слабости в нейните последващи одити, като съкрати времето, необходимо за приключване на последващите одити, и подобри вътрешните процедури за планиране, мониторинг и докладване по одитите. |
| --- | --- |

—

Препоръка 3: незабавно да предприеме действия за преодоляване на установените от IAS слабости в нейните последващи одити, като съкрати времето, необходимо за приключване на последващите одити, и подобри вътрешните процедури за планиране, мониторинг и докладване по одитите.

Комисията приема препоръката и вече е изготвила план за действие, който понастоящем е в процес на изпълнение.

ЧАСТ 2 — ВЪПРОСИ, СВЪРЗАНИ С РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОЕКТИ В ОБЛАСТТА НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА И ИНОВАЦИИТЕ

| 5.32. | Сметната палата разгледа изпълнението на 60 от избраните в извадката проекти в областта на изследванията и иновациите (15). В 23 случая проектите бяха вече завършени. Сметната палата не извърши пряка оценка на качеството на научните изследвания или на въздействието на проектите от гледна точка на постигането на целите на политиката за подобряване на изследванията и иновациите. |
| --- | --- |

5.32.

Сметната палата разгледа изпълнението на 60 от избраните в извадката проекти в областта на изследванията и иновациите (15). В 23 случая проектите бяха вече завършени. Сметната палата не извърши пряка оценка на качеството на научните изследвания или на въздействието на проектите от гледна точка на постигането на целите на политиката за подобряване на изследванията и иновациите.

| 5.33. | За всеки проект разгледахме доклада за оценка, който се изготвя от отговорния за проекта служител на Комисията като част от проверките преди възстановяването на декларираните разходи. Сметната палата провери дали отговорният за проекта служител е заключил, че: |
| --- | --- |

5.33.

За всеки проект разгледахме доклада за оценка, който се изготвя от отговорния за проекта служител на Комисията като част от проверките преди възстановяването на декларираните разходи. Сметната палата провери дали отговорният за проекта служител е заключил, че:

| — | докладваният напредък по отношение на крайните продукти и резултатите съответства на целите, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездна помощ, |
| --- | --- |

—

докладваният напредък по отношение на крайните продукти и резултатите съответства на целите, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездна помощ,

| — | декларираните по проекта разходи са разумни спрямо докладвания напредък, |
| --- | --- |

—

декларираните по проекта разходи са разумни спрямо докладвания напредък,

| — | крайните продукти и резултатите от проекта са били разпространени в съответствие с изискванията на споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. |
| --- | --- |

—

крайните продукти и резултатите от проекта са били разпространени в съответствие с изискванията на споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ.

Повечето проекти са постигнали очакваните крайни продукти и резултати

| 5.34. | Въз основа на докладите на Комисията Сметната палата установи, че повечето проекти са постигнали очакваните крайни продукти и резултати, а в 12 случая Комисията е счела, че проектите са били изключително успешни. Докладите на Комисията обаче разкриват също, че няколко проекта са засегнати от проблеми, които са се отразили негативно на тяхното изпълнение: |
| --- | --- |

5.34.

Въз основа на докладите на Комисията Сметната палата установи, че повечето проекти са постигнали очакваните крайни продукти и резултати, а в 12 случая Комисията е счела, че проектите са били изключително успешни. Докладите на Комисията обаче разкриват също, че няколко проекта са засегнати от проблеми, които са се отразили негативно на тяхното изпълнение:

| 5.34. | Целта на процеса на мониторинг е да се определят случаите, в които проектите не са напълно успешни, и да се предприемат подходящи действия за решаване на проблема.

  В зависимост от конкретната ситуация Комисията може да промени договора (например, ако научните достижения са направили неактуални първоначалните цели), да открие дискусия с партньорите по проекта, за да се рестартира проекта, да намали плащането или да анулира договора. Целта е проблемът да се разреши по време на жизнения цикъл на проекта, за да се гарантира, че в неговия край се реализират висококачествени научни изследвания. |
| --- | --- |

5.34.

В зависимост от конкретната ситуация Комисията може да промени договора (например, ако научните достижения са направили неактуални първоначалните цели), да открие дискусия с партньорите по проекта, за да се рестартира проекта, да намали плащането или да анулира договора. Целта е проблемът да се разреши по време на жизнения цикъл на проекта, за да се гарантира, че в неговия край се реализират висококачествени научни изследвания.

| — | в девет случая докладваният напредък е съответствал само отчасти на съгласуваните с Комисията цели, |
| --- | --- |

—

в девет случая докладваният напредък е съответствал само отчасти на съгласуваните с Комисията цели,

| — | в четири случая (16) Комисията е счела, че докладваните разходи не са разумни спрямо постигнатия напредък, |
| --- | --- |

—

в четири случая (16) Комисията е счела, че докладваните разходи не са разумни спрямо постигнатия напредък,

| — | в шест случая (17) крайните продукти и резултатите на проектите са разпространени само отчасти, а в един случай изобщо не са проведени дейности по разпространяване. |
| --- | --- |

—

в шест случая (17) крайните продукти и резултатите на проектите са разпространени само отчасти, а в един случай изобщо не са проведени дейности по разпространяване.

Следва да се отбележи, че разпространението често възниква след края на проекта, например поради времето, необходимо за публикуване/заявка за патент.

| 5.35. | Като цяло Сметната палата установи, че трудностите в управлението и координацията се увеличават, когато по проектите работят голям брой участници. |
| --- | --- |

5.35.

Като цяло Сметната палата установи, че трудностите в управлението и координацията се увеличават, когато по проектите работят голям брой участници.

---

(1)  Сметната палата извърши също така ограничена проверка на изчисляването на процента грешки, публикуван в Годишните отчети за дейността на Генерална дирекция „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“, Генерална дирекция „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“, Изпълнителната агенция на Европейския научноизследователски съвет и Изпълнителната агенция за научни изследвания.

(2)  Сметната палата изчислява нивото на грешките въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява нашата най-добра приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 2,1 и 6,1 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(3)  Грешките варират между 1 и 20 % от проверената стойност и засягат проекти по програмата за Трансевропейски транспортни мрежи (2 случая), Програмата за конкурентоспособност и иновации (2 случая), Програмата за учене през целия живот (2 случая), Механизма за свързване на Европа (1 случай), както и плащане на годишна субсидия за Европейския институт за иновации и технологии (1 случай).

(4)  В някои случаи, например при декларациите за разходи по проекти по Седмата рамкова програма, при които финансовото участие на ЕС надхвърля 375 000 евро, допустимостта на разходите следва да бъде заверена от независими одитори.

(5)  Информация, съдържаща се в подкрепящите документи и бази данни, или извлечена от стандартните кръстосани проверки и (други) задължителни проверки.

(6)  25 операции съдържат както количествено измерими, така и количествено неизмерими грешки.

(7)  Вж. също Годишен доклад за 2012 г., точка 8.18 и точка 8.42 (препоръка 2), както и Годишен доклад за 2013 г., точка 8.12.

(8)  Вж. Годишен доклад за 2014 г., точка 5.12.

(9)  Вж. също Годишен доклад за 2015 г., точка 5.13.

(10)  Вж. Годишен доклад за 2015 година, точка 5.23.

(11)  Годишен доклад за 2014 г., точки 5.29—5.31.

(12)  Минимални/максимални проценти грешки в размер съответно на 0 %/0,5 %, 0 %/0,6 %, 0 %/1,99 % и 0 %/2 %.

(13)  Вж. Годишен доклад за 2015 година, точка 5.26.

(14)  Тази година избрахме да проследим изпълнението на препоръките ни от 2013 г., тъй като по правило би трябвало да е изминало достатъчно време, за да могат институциите и органите да ги изпълнят.

(15)  Сметната палата извърши оценка на изпълнението на съвместни проекти с участието на множество партньори, но не разгледа операции, като например плащания за мобилност към отделните изследователи.

(16)  В два от тези четири случая докладваният напредък само частично е съгласуван с целите.

(17)  В един от тези шест случая докладваният напредък само частично е съгласуван с целите.

(18)  В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 10).

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2016 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ 5.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ПОДФУНКЦИЯ „КОНКУРЕНТОСПОСОБНОСТ ЗА РАСТЕЖ И РАБОТНИ МЕСТА“

| | 2016 г. | 2015 г. |
| --- | --- | --- |
| |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| |
| Общо брой операции | 150 | 150 |
| |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| | | |
| Изчислен процент грешки | 4,1  % | 4,4  % |
| | | |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 6,1  % | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 2,1  % | |

2016 г.

2015 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общо брой операции

150

150

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

4,1  %

4,4  %

Горна граница на процента грешки (UEL)

6,1  %

Долна граница на процента грешки (LEL)

2,1  %

ПРИЛОЖЕНИЕ 5.2

ПРЕГЛЕД НА ГРЕШКИТЕ С ОТРАЖЕНИЕ НАЙ-МАЛКО 20 % ЗА ПОДФУНКЦИЯ „КОНКУРЕНТОСПОСОБНОСТ ЗА РАСТЕЖ И РАБОТНИ МЕСТА“

Въведение

Като приложи общата одитна методология, описана в 
  приложение 1.1
  , Сметната палата извърши тестове на представителна извадка от операции, за да изчисли нивото на нередности в популацията за тази подфункция на МФР. Разкритите при тестването грешки не представляват изчерпателен списък нито на отделните грешки, нито на видовете грешки. Изложените по-долу констатации по отношение на грешките с отражение най-малко 20 % от стойността на проверените операции са представени като пример (1). Тези грешки бяха открити при операции на стойност между 155 000 евро и 1,3 млн. евро, със средна стойност (2) от 273 000 евро.

Примери за грешки

Проекти по Седмата рамкова програма за научни изследвания

Пример 1 — Декларираните разходи не се предвиждат в споразумението за отпускане на безвъзмездна помощ

Бенефициентът (обществен орган от страна извън ЕС, участващ в проект за разработване на защитно покритие за кораби) е декларирал разходи, които в действителност са извършени от друга организация, която не участва в споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. Недопустимите разходи възлизат на 100 % от проверените разходи.

Пример 2 — Декларирани са прекомерни разходи за персонал

Не беше възможно равняване между разходите, заявени за възстановяване, и отчетите на бенефициента (изследователска организация без стопанска цел, която участва в съвместен проект за разработване на сигурни системи за веригата за доставки), а самият бенефициент не беше в състояние да предостави всички изчисления, използвани за изготвянето на декларацията за разходи. Сметната палата установи, че часовата ставка, използвана за изчисление на разходите за заплати, е прекомерно висока. Недопустимите разходи възлизат на 81 % от проверените разходи.

Пример 3 — Недопустими непреки разходи и плащания за премии

Бенефициентът (обществен орган, участващ в проект за разработване на интернет инфраструктура за услуги в облак) е заявил разходи за персонал, които включват недопустими плащания за премии. Освен това бенефициентът е декларирал непреки разходи, но не е спазил критерия за използване на аналитична счетоводна система, която да показва свързаните с проекта непреки разходи. Недопустимите разходи възлизат на 51 % от проверените разходи.

Пример 4 — Неправилно изчислени разходи за персонал и други недопустими разходи

Бенефициентът (обществен орган от страна извън ЕС, участващ в проект в областта на технологиите за биогорива) е изчислил неправилно разходите за персонал и е декларирал за възстановяване разходи без достатъчно доказателства, че те са свързани с проекта. Недопустимите разходи възлизат на 38 % от проверените разходи.

Пример 5 — Прекомерни разходи за персонал

Бенефициентът (МСП, участващо в проект за разработване на координирани решения за извънредни ситуации в ЕС, свързани със здравето) е декларирал изключително високи разходи за персонал, както и разходи за персонал, възникнали извън периода на декларацията за разходи. Недопустимите разходи възлизат на 37 % от проверените разходи.

Пример 6 — Несъответствия в отчитането на времето

Сметната палата разкри множество несъответствия в отчетите за отработени часове, свързани с разходите за персонал, декларирани от бенефициента (публичен орган, участващ в проект за разработване на енергийно-ефективни системи въз основа на интернет технологии). Недопустимите разходи възлизат на 21 % от проверените разходи.

---

(1)  Тези грешки съставляват повече от половината от общия изчислен процент грешки за „Конкурентоспособност за растеж и работни места“.

(2)  Т.е. половината от всички грешки с отражение най-малко 20 % са разкрити в операции, които са на стойност под 273 000 евро, а останалите — в операции на стойност над тази сума.

ПРИЛОЖЕНИЕ 5.3

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ПОДФУНКЦИЯ „КОНКУРЕНТОСПОСОБНОСТ ЗА РАСТЕЖ И РАБОТНИ МЕСТА“

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- | --- |
| изцяло изпълнена | в процес на изпълнение | не е изпълнена | не е приложимо | недостатъчни данни |
| в голяма степен | в известна степен |
| 2013 | Сметната палата препоръчва на Комисията: | | | | | | | |
| Препоръка 1:

  Комисията следва да разшири и да засили комуникационната кампания за повишаване на информираността сред бенефициентите и независимите одитори по отношение на правилата за допустимост за разходите за изследвания в рамките на 7РП | | X | | | | | Комуникационната кампания първоначално беше стартирана във връзка със 7РП и обхвана целия спектър от участници (около 4 500 ). Понастоящем Комисията се съсредоточава върху предоставянето на насоки за „Хоризонт 2020“. Бенефициерите и техните одитори присъстват на тези заседания. Освен това насоките, свързани с всички съществени аспекти на управлението на безвъзмездни средства, се предоставят на всички заинтересовани страни посредством интернет. |
| Препоръка 2:

  по отношение на цялата група политики Комисията следва да провежда контролни дейности, които са основани в по-голяма степен върху риска, като насочва проверките към високорискови бенефициенти (например организации с по-малък опит в областта на европейското финансиране) и намали тежестта на проверките за бенефициентите, при които рискът е по-малък | | X | | | | | Стратегиите за контрол на Комисията за текущите програми за финансиране имат за цел да включват повече контрол, основан на риска. |
| Препоръка 3:

  Комисията следва да предостави навременни, последователни и ясни указания на бенефициентите и управляващите органи по отношение на изменените изисквания за допустимост и контрол за новите програми за изследвания и други вътрешни политики за периода 2014 — 2020 г. | | X | | | | | За текущите програми за финансиране Комисията е предоставила значителни насоки за бенефициерите по всички важни аспекти, свързани с изпълнението на програмата. Информацията се актуализира редовно от Комисията. Тя беше разпространена по интернет, но също така и по време на рекламни кампании, по време на срещи с държавите членки и ad hoc срещи с участници и техните одитори. |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на Комисията

изцяло изпълнена

в процес на изпълнение

не е изпълнена

не е приложимо

недостатъчни данни

в голяма степен

в известна степен

2013

Сметната палата препоръчва на Комисията:

Препоръка 1:

Комисията следва да разшири и да засили комуникационната кампания за повишаване на информираността сред бенефициентите и независимите одитори по отношение на правилата за допустимост за разходите за изследвания в рамките на 7РП

X

Комуникационната кампания първоначално беше стартирана във връзка със 7РП и обхвана целия спектър от участници (около 4 500 ). Понастоящем Комисията се съсредоточава върху предоставянето на насоки за „Хоризонт 2020“. Бенефициерите и техните одитори присъстват на тези заседания. Освен това насоките, свързани с всички съществени аспекти на управлението на безвъзмездни средства, се предоставят на всички заинтересовани страни посредством интернет.

Препоръка 2:

по отношение на цялата група политики Комисията следва да провежда контролни дейности, които са основани в по-голяма степен върху риска, като насочва проверките към високорискови бенефициенти (например организации с по-малък опит в областта на европейското финансиране) и намали тежестта на проверките за бенефициентите, при които рискът е по-малък

X

Стратегиите за контрол на Комисията за текущите програми за финансиране имат за цел да включват повече контрол, основан на риска.

Препоръка 3:

Комисията следва да предостави навременни, последователни и ясни указания на бенефициентите и управляващите органи по отношение на изменените изисквания за допустимост и контрол за новите програми за изследвания и други вътрешни политики за периода 2014 — 2020 г.

X

За текущите програми за финансиране Комисията е предоставила значителни насоки за бенефициерите по всички важни аспекти, свързани с изпълнението на програмата. Информацията се актуализира редовно от Комисията. Тя беше разпространена по интернет, но също така и по време на рекламни кампании, по време на срещи с държавите членки и ad hoc срещи с участници и техните одитори.

---

ГЛАВА 6

„Икономическо, социално и териториално сближаване“

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 6.1-6.6 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“ | 6.2-6.4 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 6.5-6.6 |
| --- | --- |

| Част 1 — Редовност на операциите | 6.7-6.37 |
| --- | --- |

| Резултати от тестовете на операциите | 6.7-6.19 |
| --- | --- |

| Използване на финансови инструменти при споделено управление през програмния период 2007—2013 г. | 6.20-6.25 |
| --- | --- |

| Годишни отчети за дейността на Комисията и други управленски въпроси | 6.26-6.27 |
| --- | --- |

| Получаване на увереност от Комисията за програмния период 2007—2013 г. | 6.28-6.29 |
| --- | --- |

| Получаване на увереност от Комисията за програмния период 2014—2020 г. | 6.30-6.37 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 6.38-6.41 |
| --- | --- |

| Заключение | 6.38-6.39 |
| --- | --- |

| Препоръки | 6.40-6.41 |
| --- | --- |

| Част 2 — Оценка на резултатите от проектите | 6.42-6.57 |
| --- | --- |

| Оценка на модела на системата за изпълнение | 6.44-6.50 |
| --- | --- |

| Оценка на резултатите от проектите | 6.51-6.55 |
| --- | --- |

| Заключение | 6.56-6.57 |
| --- | --- |

| Приложение 6.1 — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с икономическото, социалното и териториалното сближаване |
| --- | --- |

Приложение 6.1 —

| Приложение 6.2 — | Преглед на резултатите от тестовете на операциите за всяка държава членка |
| --- | --- |

Приложение 6.2 —

| Приложение 6.3 — | Преглед на грешките с въздействие най-малко 20 % за функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“ |
| --- | --- |

Приложение 6.3 —

| Приложение 6.4 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с икономическото, социалното и териториалното сближаване |
| --- | --- |

Приложение 6.4 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 6.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата, свързани с функцията от МФР„Икономическо, социално и териториално сближаване“. В
  каре 6.1
  са представени обобщено основните дейности и разходи по тази функция през 2016 г. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

6.1.

В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата, свързани с функцията от МФР„Икономическо, социално и териториално сближаване“. В
  каре 6.1
  са представени обобщено основните дейности и разходи по тази функция през 2016 г.

Каре 6.1 —   Разбивка за 2016 г. за подфункция 1б от МФР „Икономическо, социално и териториално сближаване“

(В млрд. евро)

Image

| Общо плащания за годината | 37,8 |
| --- | --- |
| - | авансови плащания
   (53)
   (54) |

Общо плащания за годината

37,8

-

11,7

| + | уравняване на авансови плащания
   (53) |
| --- | --- |

+

15

| + | плащания към крайни получатели на средства от финансови инструменти, изпълнявани чрез споделено управление |
| --- | --- |

+

2,5

| - | плащания за периода на МФР 2014—2020 г. |
| --- | --- |

-

7,9

Общо за одитираната популация

35,7

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Кратко описание на функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“

| 6.2. | Разходите по подфункция 1б от МФР „Икономическо, социално и териториално сближаване“ са насочени към намаляване на разликите в степента на развитие между отделните държави членки и региони, повишаване на конкурентоспособността на всички региони и развиване на междурегионалното сътрудничество (1). Тези цели се изпълняват чрез следните фондове/инструменти: |
| --- | --- |

6.2.

Разходите по подфункция 1б от МФР „Икономическо, социално и териториално сближаване“ са насочени към намаляване на разликите в степента на развитие между отделните държави членки и региони, повишаване на конкурентоспособността на всички региони и развиване на междурегионалното сътрудничество (1). Тези цели се изпълняват чрез следните фондове/инструменти:

| — | Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР, 56 % от плащанията за 2016 г.), чиято цел е преодоляване на основните дисбаланси между регионите чрез финансова подкрепа за създаване на инфраструктура и продуктивни инвестиции, насочени към създаването на работни места, най-вече за предприятията, |
| --- | --- |

—

Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР, 56 % от плащанията за 2016 г.), чиято цел е преодоляване на основните дисбаланси между регионите чрез финансова подкрепа за създаване на инфраструктура и продуктивни инвестиции, насочени към създаването на работни места, най-вече за предприятията,

| — | Кохезионен фонд (КФ, 20 %), който финансира проекти в областта на околната среда и транспорта в държавите членки, чийто БНД на глава от населението е по-малък от 90 % от средния за Европейския съюз (2), |
| --- | --- |

—

Кохезионен фонд (КФ, 20 %), който финансира проекти в областта на околната среда и транспорта в държавите членки, чийто БНД на глава от населението е по-малък от 90 % от средния за Европейския съюз (2),

| — | Европейски социален фонд (ЕСФ, 21 %), който има за цел подобряване на заетостта и възможностите за работа, като се насърчава постигането на високи нива на заетост и създаването на повече и по-добри работни места, |
| --- | --- |

—

Европейски социален фонд (ЕСФ, 21 %), който има за цел подобряване на заетостта и възможностите за работа, като се насърчава постигането на високи нива на заетост и създаването на повече и по-добри работни места,

| — | други по-малки инструменти/фондове (3 %), като например Европейския инструмент за съседство (подпомагане на трансграничното сътрудничество и политическите инициативи за укрепване на връзките между ЕС и неговите съседи), както и Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (FEAD — материална помощ за извеждане от бедност на засегнатите лица). |
| --- | --- |

—

други по-малки инструменти/фондове (3 %), като например Европейския инструмент за съседство (подпомагане на трансграничното сътрудничество и политическите инициативи за укрепване на връзките между ЕС и неговите съседи), както и Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (FEAD — материална помощ за извеждане от бедност на засегнатите лица).

| 6.3. | С няколко изключения ЕФРР, КФ и ЕСФ се ръководят от общи правила. Тези фондове се изпълняват чрез многогодишни програми, а управлението им е споделено между Комисията и държавите членки. За всеки програмен период държавите членки изготвят оперативни програми (ОП), които трябва да бъдат одобрени от Комисията (3). Проектите, които ще бъдат финансирани от ОП, се избират на ниво държави членки. Бенефициентите подават заявления за възстановяване на извършените разходи до компетентните органи на държавите членки, които заверяват разходите и ги декларират пред Комисията. Тези разходи се одитират от функционално независими одитни органи в държавите членки. Комисията може също така да налага корективни мерки. |
| --- | --- |

6.3.

С няколко изключения ЕФРР, КФ и ЕСФ се ръководят от общи правила. Тези фондове се изпълняват чрез многогодишни програми, а управлението им е споделено между Комисията и държавите членки. За всеки програмен период държавите членки изготвят оперативни програми (ОП), които трябва да бъдат одобрени от Комисията (3). Проектите, които ще бъдат финансирани от ОП, се избират на ниво държави членки. Бенефициентите подават заявления за възстановяване на извършените разходи до компетентните органи на държавите членки, които заверяват разходите и ги декларират пред Комисията. Тези разходи се одитират от функционално независими одитни органи в държавите членки. Комисията може също така да налага корективни мерки.

| 6.4. | 2016 г. е последната година, за която всички плащания, одитирани от Сметната палата, са свързани с програмния период 2007—2013 г. |
| --- | --- |

6.4.

2016 г. е последната година, за която всички плащания, одитирани от Сметната палата, са свързани с програмния период 2007—2013 г.

Обхват и подход на одита

| 6.5. | Прилагайки описаните в 
  приложение 1.1
  одитен подход и методи, тази година Сметната палата провери следните елементи от функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“: |
| --- | --- |

6.5.

Прилагайки описаните в 
  приложение 1.1
  одитен подход и методи, тази година Сметната палата провери следните елементи от функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“:

| а) | извадка от 180 операции (4), както е посочено в точка 7 от
  приложение 1.1
  . Извадката е формирана така, че да бъде представителна за целия набор от операции в рамките на тази функция от МФР. Тя включва операции от 14 държави членки и една програма — „Европейско териториално сътрудничество“ (ЕТС) (5); |
| --- | --- |

а)

извадка от 180 операции (4), както е посочено в точка 7 от
  приложение 1.1
  . Извадката е формирана така, че да бъде представителна за целия набор от операции в рамките на тази функция от МФР. Тя включва операции от 14 държави членки и една програма — „Европейско териториално сътрудничество“ (ЕТС) (5);

| б) | извадка от 12 финансови инструмента при споделено управление в осем държави членки (6). Тук Сметната палата провери също и нивото на усвояване (дела от средствата, които достигат до крайните получатели), а в случая на гаранциите — коефициента на мултиплициране, отчетен в доклада за напредъка на Комисията за 2015 г.; |
| --- | --- |

б)

извадка от 12 финансови инструмента при споделено управление в осем държави членки (6). Тук Сметната палата провери също и нивото на усвояване (дела от средствата, които достигат до крайните получатели), а в случая на гаранциите — коефициента на мултиплициране, отчетен в доклада за напредъка на Комисията за 2015 г.;

| в) | дали в Годишните отчети за дейността на Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ и Генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ е представена информация относно редовността на разходите, която като цяло да съответства на получените от Сметната палата резултати. |
| --- | --- |

в)

дали в Годишните отчети за дейността на Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ и Генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ е представена информация относно редовността на разходите, която като цяло да съответства на получените от Сметната палата резултати.

| 6.6. | За част втора от настоящата глава, която се фокусира върху резултатите от изпълнението, Сметната палата провери системите на държавите членки за измерване на резултатите на физически завършени проекти (всички операции в нашата извадка с изключение на 12 финансови инструмента при споделено управление). |
| --- | --- |

6.6.

За част втора от настоящата глава, която се фокусира върху резултатите от изпълнението, Сметната палата провери системите на държавите членки за измерване на резултатите на физически завършени проекти (всички операции в нашата извадка с изключение на 12 финансови инструмента при споделено управление).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

ЧАСТ 1 — РЕДОВНОСТ НА ОПЕРАЦИИТЕ

Резултати от тестването на операциите

| 6.7. | В 
  приложение 6.1
  е представен преглед на резултатите от тестването на операциите. От проверените 180 операции 87 (48 %) съдържат грешки. Въз основа на 25-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки беше изчислен на 4,8  % (7). |
| --- | --- |

6.7.

В 
  приложение 6.1
  е представен преглед на резултатите от тестването на операциите. От проверените 180 операции 87 (48 %) съдържат грешки. Въз основа на 25-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки беше изчислен на 4,8  % (7).

| 6.7. | Комисията отбелязва, че отчетеният от Сметната палата процент грешки представлява годишна приблизителна оценка, в рамките на която се отчитат корекции на разходи или възстановявания по проекти, засегнати от грешки, които са били установени и регистрирани преди извършването на одитите от страна на Сметната палата. Комисията подчертава, че е задължена да спазва Финансовия регламент, в чийто член 32, параграф 2, буква д) е посочено, че нейната система за вътрешен контрол следва да гарантира, наред с други неща: „подходящо управление на рисковете, свързани със законосъобразността и редовността на извършените операции, като се взема предвид многогодишният характер на програмите, както и естеството на съответните плащания“.

  Като се има предвид многогодишният характер на системите за управление и контрол през програмните период 2007—2013 г. в областта на политиката на сближаване, грешките могат да бъдат коригирани до приключването. В момента Комисията прави преглед на декларациите за приключване, за да се увери, че са приложени всички необходими корекции, и няма да приключи нито една програма докато не получи разумна увереност, че остатъчният риск за съответната програма е под прага на същественост (2 %).


  Комисията също така отбелязва, че изчисляваното от Сметната палата най-вероятно ниво на грешки се подобрява през годините.


  Това потвърждава, че процентът грешки за програмния период 2007—2013 г. се запазва непроменен и е значително по-нисък от процентите, докладвани за периода 2000—2006 г. Тази промяна произтича от правилата за засилен контрол през периода 2007—2013 г. и строгата политика на Комисията да прекъсва/спира плащания при установяване на слабости, както се вижда в годишните отчети за дейността (ГОД) за 2016 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“. През 2016 г. Комисията продължи да съсредоточава своите одити и действия върху най-рисковите програми/държави членки с оглед на подготовката за приключване и да изпълнява при необходимост корективни мерки чрез строга политика на прекъсване и спиране на плащания до приключването.


  За новия програмен период 2014—2020 г. цялостният корективен капацитет се засилва още повече от възможността Комисията да налага нетни финансови корекции при установени от Комисията или от Сметната палата сериозни слабости, които не са били разкрити преди това от държавата членка. Това ще представлява важен стимул за държавите членки да разкриват и коригират сериозните нередности преди сертифицирането на годишните отчети за Комисията, както се вижда от първия набор годишни отчети и пакети документи за получаване на увереност, получени към 15 февруари 2017 г. |
| --- | --- |

6.7.

Като се има предвид многогодишният характер на системите за управление и контрол през програмните период 2007—2013 г. в областта на политиката на сближаване, грешките могат да бъдат коригирани до приключването. В момента Комисията прави преглед на декларациите за приключване, за да се увери, че са приложени всички необходими корекции, и няма да приключи нито една програма докато не получи разумна увереност, че остатъчният риск за съответната програма е под прага на същественост (2 %).

Комисията също така отбелязва, че изчисляваното от Сметната палата най-вероятно ниво на грешки се подобрява през годините.

Това потвърждава, че процентът грешки за програмния период 2007—2013 г. се запазва непроменен и е значително по-нисък от процентите, докладвани за периода 2000—2006 г. Тази промяна произтича от правилата за засилен контрол през периода 2007—2013 г. и строгата политика на Комисията да прекъсва/спира плащания при установяване на слабости, както се вижда в годишните отчети за дейността (ГОД) за 2016 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“. През 2016 г. Комисията продължи да съсредоточава своите одити и действия върху най-рисковите програми/държави членки с оглед на подготовката за приключване и да изпълнява при необходимост корективни мерки чрез строга политика на прекъсване и спиране на плащания до приключването.

За новия програмен период 2014—2020 г. цялостният корективен капацитет се засилва още повече от възможността Комисията да налага нетни финансови корекции при установени от Комисията или от Сметната палата сериозни слабости, които не са били разкрити преди това от държавата членка. Това ще представлява важен стимул за държавите членки да разкриват и коригират сериозните нередности преди сертифицирането на годишните отчети за Комисията, както се вижда от първия набор годишни отчети и пакети документи за получаване на увереност, получени към 15 февруари 2017 г.

| 6.8. | Сметната палата също така констатира основен проблем във връзка с използването на средства от финансовите инструменти след края на периода на допустимост — 31 декември 2015 г. (вж. точки 6.20—6.21). |
| --- | --- |

6.8.

Сметната палата също така констатира основен проблем във връзка с използването на средства от финансовите инструменти след края на периода на допустимост — 31 декември 2015 г. (вж. точки 6.20—6.21).

| 6.8. | Комисията припомня своята позиция по тази констатация в отговорите на годишните доклади на Сметната палата за 2014 г. и 2015 г.

  Вж. също отговора на Комисията на точки 6.20 и 6.21. |
| --- | --- |

6.8.

Вж. също отговора на Комисията на точки 6.20 и 6.21.

| 6.9. | В
  каре 6.2
  е представена разбивка на изчисления процент грешки за 2016 г. Основните източници на грешки са включването на недопустими разходи в декларациите на бенефициентите, нарушенията на правилата на вътрешния пазар (правилата на ЕС и националните правила в областта на обществените поръчки) и изборът на недопустими за подпомагане проекти, дейности или бенефициенти. |
| --- | --- |

6.9.

В
  каре 6.2
  е представена разбивка на изчисления процент грешки за 2016 г. Основните източници на грешки са включването на недопустими разходи в декларациите на бенефициентите, нарушенията на правилата на вътрешния пазар (правилата на ЕС и националните правила в областта на обществените поръчки) и изборът на недопустими за подпомагане проекти, дейности или бенефициенти.

Каре 6.2 –   Разбивка на изчисления процент грешки за функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“

Image

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Недопустими разходи

| 6.10. | Недопустими разходи са декларирани в 10 % от всички проверени операции (вж. 
  приложение 6.3
  , примери 1—6). Тези случаи представляват 72 % от всички количествено измерими грешки, или приблизително 2,0  процентни пункта от изчисления процент грешки. |
| --- | --- |

6.10.

Недопустими разходи са декларирани в 10 % от всички проверени операции (вж. 
  приложение 6.3
  , примери 1—6). Тези случаи представляват 72 % от всички количествено измерими грешки, или приблизително 2,0  процентни пункта от изчисления процент грешки.

| 6.10. | Комисията ще проследи случаите, установени от Сметната палата, и ще предложи при необходимост да се предприемат действия. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Основните причини за недопустими разходи са нарушенията на националните правила/правилата на ЕС за допустимост. По-голямата част от нарушените правила са били национални. Най-често срещаните грешки са липса на одитна следа, която да оправдае разходите, недопустими разходи за заплати, неправилно изчисляване (или липса на изчисления) на недостига на финансиране за проектите, генериращи приходи, деклариране на подлежащ на възстановяване ДДС, неправилно прилагане на финансови корекции и неспазване на други специфични правила за допустимост. |
| --- | --- |

6.11.

Основните причини за недопустими разходи са нарушенията на националните правила/правилата на ЕС за допустимост. По-голямата част от нарушените правила са били национални. Най-често срещаните грешки са липса на одитна следа, която да оправдае разходите, недопустими разходи за заплати, неправилно изчисляване (или липса на изчисления) на недостига на финансиране за проектите, генериращи приходи, деклариране на подлежащ на възстановяване ДДС, неправилно прилагане на финансови корекции и неспазване на други специфични правила за допустимост.

| 6.11. | Комисията смята, че призивът ѝ към държавите членки за по-нататъшно опростяване на правилата на национално равнище и за по-широко използване на опростени варианти за разходите би трябвало да допринесе за намаляване на грешките, свързани със загубата на одитната следа или с недопустими разходи. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | През последните пет години 135 от 1 437  операции, проверени от Сметната палата, са използвали опростени варианти за разходите (ОВР) при декларирането на разходи. През този период Сметната палата не е остойностила грешки, но е установила десет количествено неизмерими грешки, свързани с използването на ОВР (8). Това показва, че при проектите, които използват ОВР, съществува по-малка вероятност за грешки, отколкото при проектите, по които се възстановяват реално извършени разходи. През програмния период 2014—2020 г. държавите членки като цяло са насърчавани да използват в по-голяма степен ОВР в областта на сближаването, като това е задължително за всички проекти по ЕСФ, чиято стойност е под 50 000  евро (9). |
| --- | --- |

6.12.

През последните пет години 135 от 1 437  операции, проверени от Сметната палата, са използвали опростени варианти за разходите (ОВР) при декларирането на разходи. През този период Сметната палата не е остойностила грешки, но е установила десет количествено неизмерими грешки, свързани с използването на ОВР (8). Това показва, че при проектите, които използват ОВР, съществува по-малка вероятност за грешки, отколкото при проектите, по които се възстановяват реално извършени разходи. През програмния период 2014—2020 г. държавите членки като цяло са насърчавани да използват в по-голяма степен ОВР в областта на сближаването, като това е задължително за всички проекти по ЕСФ, чиято стойност е под 50 000  евро (9).

| 6.12. | Комисията счита, че оценката на Палатата потвърждава, че при опростените варианти за разходите съществува по-малка вероятност за грешки, и по тази причина след въвеждането на опростените варианти за разходите (ОВР) тя активно работи за постепенното разширяване на тяхната употреба. Това вече е довело до положителни резултати.

  Комисията продължава активно да насърчава използването на ОВР през програмния период 2014—2020 г., когато те са били значително засилени, както в Регламента за общоприложимите разпоредби, така и в специфичния регламент за ЕСФ, с цел да се намали административната тежест върху бенефициерите, да се насърчи насочеността към постигане на резултати и да се намали допълнително рискът от грешки.


  Освен че предоставя подробни насоки и пряка подкрепа на държавите членки за прилагане на ОВР, ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ провежда многобройни семинари по опростяването, като обръща особено внимание на някои приоритетни държави членки, които са допуснали многократно високи проценти грешки през програмния период 2007—2013 г. и все още не използват ОВР в достатъчна степен.


  В контекста на междинния преглед на Многогодишната финансова рамка Комисията направи някои предложения през 2016 г., за да се предвидят допълнителни мерки за опростяване и гъвкавост в правната рамка за ЕСИ фондовете. В предложението се предвижда значително разширяване на приложното поле на опростените варианти за разходите и задължително използване на ОВР за операции в рамките на ЕСИ фондовете на стойност под 100 000  евро. |
| --- | --- |

6.12.

Комисията продължава активно да насърчава използването на ОВР през програмния период 2014—2020 г., когато те са били значително засилени, както в Регламента за общоприложимите разпоредби, така и в специфичния регламент за ЕСФ, с цел да се намали административната тежест върху бенефициерите, да се насърчи насочеността към постигане на резултати и да се намали допълнително рискът от грешки.

Освен че предоставя подробни насоки и пряка подкрепа на държавите членки за прилагане на ОВР, ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ провежда многобройни семинари по опростяването, като обръща особено внимание на някои приоритетни държави членки, които са допуснали многократно високи проценти грешки през програмния период 2007—2013 г. и все още не използват ОВР в достатъчна степен.

В контекста на междинния преглед на Многогодишната финансова рамка Комисията направи някои предложения през 2016 г., за да се предвидят допълнителни мерки за опростяване и гъвкавост в правната рамка за ЕСИ фондовете. В предложението се предвижда значително разширяване на приложното поле на опростените варианти за разходите и задължително използване на ОВР за операции в рамките на ЕСИ фондовете на стойност под 100 000  евро.

| 6.13. | За големите проекти е необходимо одобрението на Комисията (10). Извадката на Сметната палата включва три големи проекта, за които органите на държавите членки не са подали необходимото заявление до крайния срок за приключване — 31 март 2017 г. При липсата на решение на Комисията за одобрение на големите проекти декларираните разходи са недопустими и следва да бъдат обратно възстановени. |
| --- | --- |

6.13.

За големите проекти е необходимо одобрението на Комисията (10). Извадката на Сметната палата включва три големи проекта, за които органите на държавите членки не са подали необходимото заявление до крайния срок за приключване — 31 март 2017 г. При липсата на решение на Комисията за одобрение на големите проекти декларираните разходи са недопустими и следва да бъдат обратно възстановени.

| 6.13. | Комисията внимателно наблюдава всички представени големи проекти или изменения, внесени от държавите членки, и ще вземе всички необходими решения до приключването. Комисията ще направи оценка на допустимостта на съответните разходи при приключване на тази основа. Ако има големи проекти, за които Комисията не е уведомена в съответствие с член 40 от Регламент (ЕО) No 1083/2006, Комисията ще предложи държавите членки да подадат заявление за голям проект или ще наложи финансова корекция според случая. Ако държава членка подаде заявление, Комисията може да приеме решение за големия проект. |
| --- | --- |

6.13.

Недопустими проекти

| 6.14. | Сметната палата откри три проекта, които не отговарят на правилата за допустимост, посочени в регламента, и/или на критериите за допустимост в ОП или в конкретната покана за представяне на предложения. Тези проекти представляват 12 % от всички количествено измерими грешки, или приблизително 1,3  процентни пункта от изчисления процент грешки (вж.
  приложение 6.3
  , примери 7 и 8). |
| --- | --- |

6.14.

Сметната палата откри три проекта, които не отговарят на правилата за допустимост, посочени в регламента, и/или на критериите за допустимост в ОП или в конкретната покана за представяне на предложения. Тези проекти представляват 12 % от всички количествено измерими грешки, или приблизително 1,3  процентни пункта от изчисления процент грешки (вж.
  приложение 6.3
  , примери 7 и 8).

| 6.14. | Комисията ще проследи случаите, установени от Сметната палата, и ще предложи при необходимост да се предприемат действия. |
| --- | --- |

6.14.

Нарушения на правилата на вътрешния пазар

Обществени поръчки

| 6.15. | Тази година Сметната палата провери 121 договорни процедури за строителни работи, услуги и доставки, свързани с извършваните тестове на операциите. Общата изчислена стойност възлиза на приблизително 3 млрд. евро (11), като по-голямата част от тези договори са свързани с проекти по ЕФРР/КФ (12). |
| --- | --- |

6.15.

Тази година Сметната палата провери 121 договорни процедури за строителни работи, услуги и доставки, свързани с извършваните тестове на операциите. Общата изчислена стойност възлиза на приблизително 3 млрд. евро (11), като по-голямата част от тези договори са свързани с проекти по ЕФРР/КФ (12).

| 6.15. и 6.16. | Правилата за възлагането на обществени поръчки са приложими за всички публични разходи в държавите членки и не са специфични за политиката на сближаване. Неспазването на европейските или националните правила за обществените поръчки е основен източник на грешки в тази област на политиката, по-специално по отношение на регионалната и селищната политика, най-вече поради вида на съфинансираните проекти. Поради тази причина Комисията предприе редица превантивни и корективни действия през последните програмни периоди, за да се преодолеят разкритите в тази област слабости.

  Комисията има предвид по-конкретно своя План за действие в областта на обществените поръчки, който беше разработен през 2013 г. и утвърден от Комисията през декември 2015 г. и който цели по-нататъшно подобряване на прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки в държавите членки чрез допълнителни превантивни мерки като например насочване, обучение, споделяне на добри практики, сборник с грешки, които следва да бъдат избягвани и пактове за почтеност (http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/public-procurement/). Планът за действие в областта на обществените поръчки беше актуализиран през март 2017 г., за да включи нови действия във връзка с транспонирането на новите директиви за обществените поръчки и да се ориентира по-целенасочено към стратегическите обществени поръчки и прозрачността.


  Правната рамка за ЕСИ фондовете за периода 2014—2020 г. също въвежда конкретни предварителни условия във връзка с обществените поръчки, което заедно с опростените директиви от 2014 г. следва да доведат до по-нататъшни подобрения в тази област.


  Комисията ще проследи всички грешки в обществените поръчки, които са докладвани от Сметната палата, в съответствие с Решение на Комисията С(2013)9527 окончателен текст „Установяване и одобряване на насоките за определяне на финансовите корекции от страна на Комисията по отношение на разходите, финансирани от Съюза в рамките на споделеното управление, в случаите на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки“. |
| --- | --- |

6.15. и 6.16.

Комисията има предвид по-конкретно своя План за действие в областта на обществените поръчки, който беше разработен през 2013 г. и утвърден от Комисията през декември 2015 г. и който цели по-нататъшно подобряване на прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки в държавите членки чрез допълнителни превантивни мерки като например насочване, обучение, споделяне на добри практики, сборник с грешки, които следва да бъдат избягвани и пактове за почтеност (http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/public-procurement/). Планът за действие в областта на обществените поръчки беше актуализиран през март 2017 г., за да включи нови действия във връзка с транспонирането на новите директиви за обществените поръчки и да се ориентира по-целенасочено към стратегическите обществени поръчки и прозрачността.

Правната рамка за ЕСИ фондовете за периода 2014—2020 г. също въвежда конкретни предварителни условия във връзка с обществените поръчки, което заедно с опростените директиви от 2014 г. следва да доведат до по-нататъшни подобрения в тази област.

Комисията ще проследи всички грешки в обществените поръчки, които са докладвани от Сметната палата, в съответствие с Решение на Комисията С(2013)9527 окончателен текст „Установяване и одобряване на насоките за определяне на финансовите корекции от страна на Комисията по отношение на разходите, финансирани от Съюза в рамките на споделеното управление, в случаите на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки“.

| 6.16. | Сметната палата установи елементи на неспазване на правилата на ЕС и/или националните правила за възлагане на обществени поръчки в 23 процедури. Четири от тях са сериозни нарушения и са класифицирани като количествено измерими грешки. Те представляват 16 % от всички количествено измерими грешки, или приблизително 1,4  процентни пункта от изчисления процент грешки (вж.
  приложение 6.3
  , примери 9—11). |
| --- | --- |

6.16.

Сметната палата установи елементи на неспазване на правилата на ЕС и/или националните правила за възлагане на обществени поръчки в 23 процедури. Четири от тях са сериозни нарушения и са класифицирани като количествено измерими грешки. Те представляват 16 % от всички количествено измерими грешки, или приблизително 1,4  процентни пункта от изчисления процент грешки (вж.
  приложение 6.3
  , примери 9—11).

| 6.17. | През 2014 г. Съветът и Европейският парламент приеха три директиви, които имат за цел опростяване и повишаване на гъвкавостта на процедурите за обществени поръчки (13). На държавите членки е даден срок до април 2016 г., за да транспонират новите правила в националното си законодателство (за електронните обществени поръчки крайният срок е октомври 2018 г.). До 2 юни 2017 г. 17 държави членки са изпълнили изискванията (14). Една година след крайния срок е постигнат недостатъчен напредък в сравнение с предишната година (15). Комисията е изпратила мотивирани становища до редица държави членки. След юни 2017 г. обаче все още е необходимо производствата срещу неизпълнилите изискванията държави членки да напреднат и да бъдат отнесени до Съда на ЕС във възможно най-кратък срок (16). |
| --- | --- |

6.17.

През 2014 г. Съветът и Европейският парламент приеха три директиви, които имат за цел опростяване и повишаване на гъвкавостта на процедурите за обществени поръчки (13). На държавите членки е даден срок до април 2016 г., за да транспонират новите правила в националното си законодателство (за електронните обществени поръчки крайният срок е октомври 2018 г.). До 2 юни 2017 г. 17 държави членки са изпълнили изискванията (14). Една година след крайния срок е постигнат недостатъчен напредък в сравнение с предишната година (15). Комисията е изпратила мотивирани становища до редица държави членки. След юни 2017 г. обаче все още е необходимо производствата срещу неизпълнилите изискванията държави членки да напреднат и да бъдат отнесени до Съда на ЕС във възможно най-кратък срок (16).

| 6.17. | Към юни 2017 г. 17 държави членки са приключили процеса на транспониране и на трите директиви, четири държави членки са транспонирали директивите относно обществените поръчки, но не и Директивата за възлагане на договори на концесия, и седем държави членки все още не са транспонирали нито една от трите директиви. Комисията намира това състояние за незадоволително, особено с оглед на засилената помощ, която предоставяше и продължава да предоставя на държавите членки. Затова Комисията своевременно започна производства за установяване на нарушение съгласно член 258 от ДФЕС срещу всички държави членки, които не са изпълнили задълженията си за транспониране, и изпрати 21 официални уведомителни писма през май 2016 г., а впоследствие и 15 мотивирани становища до съответните държави членки през декември 2016 г. Получените отговори от държавите членки и последните промени в момента се проверяват с оглед на предстоящите призовавания пред Съда на ЕС. След задълбочена проверка на всички подробности във връзка с вече приетите и нотифицирани разпоредби Комисията ще прецени във всеки отделен случай необходимостта от налагане на съразмерни финансови санкции съгласно разпоредбите на Договора. |
| --- | --- |

6.17.

Държавна помощ

| 6.18. | Тази година Сметната палата установи, че 11 проекта в седем държави членки (17) не съответстват на правилата на ЕС за държавна помощ. Основната причина за неспазването на изискванията е липсата на оценка и/или нотификация на проектите с държавна помощ. Сметната палата обаче не остойности грешки по отношение на държавната помощ, тъй като заключи, че тези случаи на неспазване на правилата нямат отражение върху размера на публичното финансиране от ЕС и/или държавите членки. Проектите по ЕСФ много често попадат в обхвата на правилото „de minimis“ и поради това са по-малко засегнати от нарушения на правилата за държавна помощ, отколкото проектите по ЕФРР и КФ. |
| --- | --- |

6.18.

Тази година Сметната палата установи, че 11 проекта в седем държави членки (17) не съответстват на правилата на ЕС за държавна помощ. Основната причина за неспазването на изискванията е липсата на оценка и/или нотификация на проектите с държавна помощ. Сметната палата обаче не остойности грешки по отношение на държавната помощ, тъй като заключи, че тези случаи на неспазване на правилата нямат отражение върху размера на публичното финансиране от ЕС и/или държавите членки. Проектите по ЕСФ много често попадат в обхвата на правилото „de minimis“ и поради това са по-малко засегнати от нарушения на правилата за държавна помощ, отколкото проектите по ЕФРР и КФ.

| 6.18. | Комисията отбелязва намаляване на броя на случаите на държавна помощ с въздействие върху изчисления от Сметната палата процент грешки през годините. Но поради рисковете, които носи неспазването на правилата за държавната помощ в тази област на политиката, Комисията предприе превантивни и корективни действия в съответствие с плана за действие в областта на държавните помощи от 2015 г. за по-нататъшно подобряване на прилагането на правилата за държавната помощ в държавите членки. Тук се включва и проследяването на изпълнението на препоръките, дадени от Сметната палата в нейния Специален доклад 24/2016.

  Комисията ще проследи случаите, посочени от Сметната палата, и ще предложи действия, каквито сметне за необходими. |
| --- | --- |

6.18.

Комисията ще проследи случаите, посочени от Сметната палата, и ще предложи действия, каквито сметне за необходими.

Информацията не винаги се използва по подходящ начин

| 6.19. | Комисията и в много по-голяма степен органите на държавите членки са приложили корективни мерки, които са засегнали пряко девет от операциите в извадката. Тези мерки са от значение за изчисленията на Сметната палата, тъй като са намалили изчисления процент грешки за настоящата глава с 3,3  процентни пункта. За 18 случая на количествено измерими грешки държавите членки са разполагали с достатъчно информация (18), за да предотвратят или да открият и коригират грешките преди декларирането на разходите пред Комисията. Ако държавите членки бяха използвали правилно цялата налична информация, размерът на изчисления процент грешки за настоящата глава би бил с 3,7  процентни пункта по-нисък. |
| --- | --- |

6.19.

Комисията и в много по-голяма степен органите на държавите членки са приложили корективни мерки, които са засегнали пряко девет от операциите в извадката. Тези мерки са от значение за изчисленията на Сметната палата, тъй като са намалили изчисления процент грешки за настоящата глава с 3,3  процентни пункта. За 18 случая на количествено измерими грешки държавите членки са разполагали с достатъчно информация (18), за да предотвратят или да открият и коригират грешките преди декларирането на разходите пред Комисията. Ако държавите членки бяха използвали правилно цялата налична информация, размерът на изчисления процент грешки за настоящата глава би бил с 3,7  процентни пункта по-нисък.

| 6.19. | Комисията внимателно следи развитието на тези случаи и е съгласна, че трябва да се въведат строги и своевременни проверки на управлението, за да се предотвратят нередностите, появяващи се или съдържащи се в заявките за плащане.

  От 2010 г. насам Комисията извършва целенасочени одити на проверките на управлението на високорискови програми, за които е установила, че за одитния орган на програмата могат да останат неоткрити или неоткрити своевременно недостатъци. Резултатите от извършените до 2016 г. одити са представени в ГОД за 2016 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ (вж. съответно стр. 61—64 и стр. 65—66).


  През програмния период 2014—2020 г. проверките на управлението и контролът (включително проверки на място) трябва да се извършват своевременно с оглед на сертифицирането пред Комисията на годишните отчети на програмата, внасянето на декларациите за управлението и изчисляването на надеждни остатъчни нива на грешките в отчетите в резултат на всички корекции, извършени след края на финансовата година. Комисията разпространи актуализирани насоки за държавите членки, като извлече поуки от предишния програмен период, които заедно с изискването за използване на ОВР следва да допринесат за повишаване на качеството на проверките на управлението.


  Комисията смята, че тези засилени контролни процедури следва до доведат до траен спад на процента грешки, както се вижда от получените през 2017 г. пакети документи за получаване на увереност. |
| --- | --- |

6.19.

От 2010 г. насам Комисията извършва целенасочени одити на проверките на управлението на високорискови програми, за които е установила, че за одитния орган на програмата могат да останат неоткрити или неоткрити своевременно недостатъци. Резултатите от извършените до 2016 г. одити са представени в ГОД за 2016 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ (вж. съответно стр. 61—64 и стр. 65—66).

През програмния период 2014—2020 г. проверките на управлението и контролът (включително проверки на място) трябва да се извършват своевременно с оглед на сертифицирането пред Комисията на годишните отчети на програмата, внасянето на декларациите за управлението и изчисляването на надеждни остатъчни нива на грешките в отчетите в резултат на всички корекции, извършени след края на финансовата година. Комисията разпространи актуализирани насоки за държавите членки, като извлече поуки от предишния програмен период, които заедно с изискването за използване на ОВР следва да допринесат за повишаване на качеството на проверките на управлението.

Комисията смята, че тези засилени контролни процедури следва до доведат до траен спад на процента грешки, както се вижда от получените през 2017 г. пакети документи за получаване на увереност.

Използване на финансови инструменти при споделено управление през програмния период 2007—2013 г.

| 6.20. | Съгласно член 56, параграф 1 от Регламент (EO) No 1083/2006 крайният срок за допустимост на плащанията за периода 2007—2013 г. е 31 декември 2015 г. През април 2015 г. в насоките за приключване Комисията е представила свое тълкуване, че периодът на допустимост ще продължи до 31 март 2017 г. (19), но без да поиска от Съвета и Парламента да изменят регламента. |
| --- | --- |

6.20.

Съгласно член 56, параграф 1 от Регламент (EO) No 1083/2006 крайният срок за допустимост на плащанията за периода 2007—2013 г. е 31 декември 2015 г. През април 2015 г. в насоките за приключване Комисията е представила свое тълкуване, че периодът на допустимост ще продължи до 31 март 2017 г. (19), но без да поиска от Съвета и Парламента да изменят регламента.

| 6.20. и 6.21. | Комисията счита, че измененията, въведени в нейните насоки за приключване, са били в обхвата на член 78, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 1083/2006, изменен, и поради това не се изисква изменение на законодателния акт.

  Комисията изрази своята позиция по същата констатация в отговорите си на годишните доклади на Сметната палата за 2014 г. и 2015 г. Комисията е действала съобразно препоръките на Европейския съвет от декември 2014 г. в рамките на маржа, предлаган от съществуващата регулаторна рамка. Поради тази причина Комисията смята, че извършените плащания на крайните получатели до края на март 2017 г. са в рамките на определения период на допустимост. Комисията ще провери съответните суми, докладвани от държавите членки при приключване и ще потвърди съответните данни в доклада, който планира да представи към октомври 2017 г. |
| --- | --- |

6.20. и 6.21.

Комисията изрази своята позиция по същата констатация в отговорите си на годишните доклади на Сметната палата за 2014 г. и 2015 г. Комисията е действала съобразно препоръките на Европейския съвет от декември 2014 г. в рамките на маржа, предлаган от съществуващата регулаторна рамка. Поради тази причина Комисията смята, че извършените плащания на крайните получатели до края на март 2017 г. са в рамките на определения период на допустимост. Комисията ще провери съответните суми, докладвани от държавите членки при приключване и ще потвърди съответните данни в доклада, който планира да представи към октомври 2017 г.

| 6.21. | Както е посочено в последните два годишни доклада (20), Сметната палата счита, че това тълкуване на периода на допустимост не спазва йерархията на нормите, според която правна разпоредба може да бъде изменена само чрез законодателен документ с равна или по-висока правна стойност. На това основание Сметната палата счита, че всички извършени плащания или предоставени гаранции от финансовите инструменти на крайните получатели след 31 декември 2015 г. попадат извън периода на допустимост, определен в член 56, параграф 1 от Регламент (EO) No 1083/2006. По изчисления на Сметната палата стойността на извършените плащания или предоставените гаранции на крайните получатели след 31 декември 2015 г. възлиза на 2,5  млрд. евро. |
| --- | --- |

6.21.

Както е посочено в последните два годишни доклада (20), Сметната палата счита, че това тълкуване на периода на допустимост не спазва йерархията на нормите, според която правна разпоредба може да бъде изменена само чрез законодателен документ с равна или по-висока правна стойност. На това основание Сметната палата счита, че всички извършени плащания или предоставени гаранции от финансовите инструменти на крайните получатели след 31 декември 2015 г. попадат извън периода на допустимост, определен в член 56, параграф 1 от Регламент (EO) No 1083/2006. По изчисления на Сметната палата стойността на извършените плащания или предоставените гаранции на крайните получатели след 31 декември 2015 г. възлиза на 2,5  млрд. евро.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Вноските са използвани в недостатъчна степен, а инструментите не са реализирали пълния си потенциал

| 6.22. | Общият размер на предоставения капитал за 2015 г. е бил около 16,9  млрд. евро (21). В
  каре 6.3
  е показано как е била усвоена тази сума досега. |
| --- | --- |

6.22.

Общият размер на предоставения капитал за 2015 г. е бил около 16,9  млрд. евро (21). В
  каре 6.3
  е показано как е била усвоена тази сума досега.

Каре 6.3 –   Нива на усвояване (кумулативно) за периода 2011—2015 г. по ЕФРР и ЕСФ

(В млрд. евро)

Image

Източник: Европейска сметна палата въз основа на доклад за изпълнението на Комисията.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 6.23. | До 31 декември 2015 г. са използвани само 75 % от цялото финансиране чрез финансовите инструменти на ЕФРР и ЕСФ. Както Сметната палата вече посочи в миналогодишния си доклад (22), това ниско ниво показва, че няколко държави членки няма да могат да използват в пълен размер капитала на финансовите си инструменти, дори с удължения период на допустимост. При по-ниско от 100 % усвояване не се използва изцяло потенциалът на инструментите за постигане на „револвираща“ структура (23), което е едно от основните им предимства пред безвъзмездната финансова помощ. |
| --- | --- |

6.23.

До 31 декември 2015 г. са използвани само 75 % от цялото финансиране чрез финансовите инструменти на ЕФРР и ЕСФ. Както Сметната палата вече посочи в миналогодишния си доклад (22), това ниско ниво показва, че няколко държави членки няма да могат да използват в пълен размер капитала на финансовите си инструменти, дори с удължения период на допустимост. При по-ниско от 100 % усвояване не се използва изцяло потенциалът на инструментите за постигане на „револвираща“ структура (23), което е едно от основните им предимства пред безвъзмездната финансова помощ.

| 6.23. и 6.24. | Комисията подчертава, че средното ниво на усвояване от 75 % към края на 2015 г. — значително увеличение в сравнение с 57 % към края на 2014 г. — отразява много голямо разнообразие между държавите членки в зависимост от редица фактори, включително финансовата криза, ограничения опит на някои държави членки и закъснялото начало на някои инструменти през целия програмен период. Като се вземе предвид жизненият цикъл на финансовите инструменти, все още може да се очаква съществено повишаване на нивата на усвояване през последната година на изпълнение и едва при приключването може да се направи окончателен извод за нивата на усвояване.

  Комисията ще докладва към 1 октомври 2017 г. за съществуващото положение при приключването (края на март 2017 г.) на основата на отчетените от държавите членки данни. При приключването държавите членки трябва да приспаднат оставащите суми по финансовите инструменти, които не са изцяло усвоени съгласно член 78, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 1083/2006.


  През програмния период 2014—2020 г. плащанията на траншове от финансовите инструменти в зависимост от реалното ниво на усвояване от крайните получатели ще ограничат риска от недостатъчно усвояване на финансовите инструменти и от възникване на неусвоено захранване на сметките по време на изпълнението. |
| --- | --- |

6.23. и 6.24.

Комисията ще докладва към 1 октомври 2017 г. за съществуващото положение при приключването (края на март 2017 г.) на основата на отчетените от държавите членки данни. При приключването държавите членки трябва да приспаднат оставащите суми по финансовите инструменти, които не са изцяло усвоени съгласно член 78, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 1083/2006.

През програмния период 2014—2020 г. плащанията на траншове от финансовите инструменти в зависимост от реалното ниво на усвояване от крайните получатели ще ограничат риска от недостатъчно усвояване на финансовите инструменти и от възникване на неусвоено захранване на сметките по време на изпълнението.

| 6.24. | В
  каре 6.4
  са представени нивата на усвояване към 31 декември 2015 г. за финансовите инструменти в областта на сближаването. Нивата в четири държави членки (Испания, Италия, Нидерландия и Словакия) са значително по-ниски от средната за ЕС стойност от 75 %. |
| --- | --- |

6.24.

В
  каре 6.4
  са представени нивата на усвояване към 31 декември 2015 г. за финансовите инструменти в областта на сближаването. Нивата в четири държави членки (Испания, Италия, Нидерландия и Словакия) са значително по-ниски от средната за ЕС стойност от 75 %.

Каре 6.4 –   Усвояване на финансовите инструменти в областта на сближаването към 31 декември 2015 г.

Image

Източник: Европейска сметна палата въз основа на документ на Комисията за насоки EGESIF_16-0011-00, 20 септември 2016 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Непълно или неточно докладване относно финансовите инструменти от страна на държавите членки

| 6.25. | Докладваната от Комисията информация относно прилагането на финансовите инструменти по ЕФРР и ЕСФ се основава на данни, получени директно от държавите членки. От 2011 г. насам Комисията полага значителни усилия за подобряване на качеството на данните, но в някои случаи те все още са непълни или неточни. Тази година Сметната палата установи неточности в четири от 12-те проверени инструмента. Тези грешки водят до завишаване на резултатите и ако не бъдат коригирани, биха могли изкуствено да повишат декларирания размер на допустимите разходи при приключването, особено в случая на гаранционните фондове. |
| --- | --- |

6.25.

Докладваната от Комисията информация относно прилагането на финансовите инструменти по ЕФРР и ЕСФ се основава на данни, получени директно от държавите членки. От 2011 г. насам Комисията полага значителни усилия за подобряване на качеството на данните, но в някои случаи те все още са непълни или неточни. Тази година Сметната палата установи неточности в четири от 12-те проверени инструмента. Тези грешки водят до завишаване на резултатите и ако не бъдат коригирани, биха могли изкуствено да повишат декларирания размер на допустимите разходи при приключването, особено в случая на гаранционните фондове.

| 6.25. | При приключването държавите членки трябва да сертифицират ефективното използване на средствата във връзка с финансовите инструменти. Тези разходи трябва да бъдат проверени от управляващите и одитните органи преди внасянето на пакета за приключване. Всъщност за редица оперативни програми одитните органи поставиха под условие одитните си становища поради необходимостта от довършване на одитната работа в тази връзка. Продължаващата одитна работа включва, сред останалите области, извършените плащания на равнището на крайните получатели. Затова Комисията няма да приключи съответните програми, докато не получи разумна увереност за ефективно изплатените суми и тяхната допустимост или ще наложи съответните финансови корекции. |
| --- | --- |

6.25.

Годишни отчети за дейността на Комисията и други управленски въпроси

| 6.26. | Сметната палата провери годишните отчети за дейността (ГОД) за 2016 г. и придружаващите ги декларации на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ (24). По-специално Сметната палата провери последователността и точността на извършените от Комисията изчисления на сумите, изложени на риск, както и дали процентът грешки съответства на изчисленията на Сметната палата. |
| --- | --- |

6.26.

Сметната палата провери годишните отчети за дейността (ГОД) за 2016 г. и придружаващите ги декларации на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ (24). По-специално Сметната палата провери последователността и точността на извършените от Комисията изчисления на сумите, изложени на риск, както и дали процентът грешки съответства на изчисленията на Сметната палата.

| 6.27. | Тези ГОД съдържат само предварителна информация за сумите, изложени на риск, и за остатъчния риск (25) както по отношение на приключването на периода 2007—2013 г., така и по отношение на годишния пакет документи за получаване на увереност, разработен за периода 2014—2020 г. |
| --- | --- |

6.27.

Тези ГОД съдържат само предварителна информация за сумите, изложени на риск, и за остатъчния риск (25) както по отношение на приключването на периода 2007—2013 г., така и по отношение на годишния пакет документи за получаване на увереност, разработен за периода 2014—2020 г.

| 6.27. | Към датата на представяне на ГОД за 2016 г. генералните дирекции все още не бяха в състояние да потвърдят информацията, която беше предоставена от одитните органи, за изложените на риск суми и за нивото на остатъчния риск. Това се дължи на срока за приключване (31 март 2017 г.) и на законовия срок за представяне на документите за периода 2014—2020 г. във връзка с годишното приемане на отчетите (към 1 март) и приемането на отчетите от Комисията (към 31 май 2017 г.).

  Въпреки това Комисията използва пълноценно цялата информация, налична към датата на представяне на ГОД за 2016 г., включително данните, предоставени от одитните органи, с някои малки уточнения. |
| --- | --- |

6.27.

Въпреки това Комисията използва пълноценно цялата информация, налична към датата на представяне на ГОД за 2016 г., включително данните, предоставени от одитните органи, с някои малки уточнения.

Получаване на увереност от Комисията за програмния период 2007—2013 г.

| 6.28. | Въпреки че крайният срок за представяне на документите за приключването на периода 2007—2013 г. е бил 31 март 2017 г. (26), оценката на Комисията на документацията по приключването е трябвало да се представи до 31 август 2017 г. Ако в своята оценка Комисията констатира съществени проблеми, този краен срок може да бъде удължен. Комисията ще докладва за резултата от своята оценка на остатъчните проценти, отчетени от одитните органи, в своя ГОД за 2017 г. (април 2018 г.). |
| --- | --- |

6.28.

Въпреки че крайният срок за представяне на документите за приключването на периода 2007—2013 г. е бил 31 март 2017 г. (26), оценката на Комисията на документацията по приключването е трябвало да се представи до 31 август 2017 г. Ако в своята оценка Комисията констатира съществени проблеми, този краен срок може да бъде удължен. Комисията ще докладва за резултата от своята оценка на остатъчните проценти, отчетени от одитните органи, в своя ГОД за 2017 г. (април 2018 г.).

| 6.28. | Комисията извършва задълбочена оценка на представените от държавите членки документи за приключването, която ще бъде изготвена в рамките на законовия срок 31 август 2017 г. Резултатът от оценката ще бъде отчетен в ГОД за 2017 г. |
| --- | --- |

6.28.

| 6.29. | Комисията може да приключи дадена програма само когато остатъчният процент — като се вземат предвид всички финансови корекции — е сведен под 2 % (27). В наскоро публикуван специален доклад относно подготовката за приключване на програмите за периода 2007—2013 г. (28) Сметната палата отбеляза, че Комисията е взела подходящи мерки, за да могат държавите членки да приключат своите ОП в областта на сближаването. В друг специален доклад относно прилаганите от Комисията финансови корекции в областта на сближаването през програмния период 2007—2013 г. (29) Сметната палата също така заключи, че Комисията е използвала ефективно мерките, с които разполага, за да защити бюджета на ЕС от неправомерно разходване на средства. |
| --- | --- |

6.29.

Комисията може да приключи дадена програма само когато остатъчният процент — като се вземат предвид всички финансови корекции — е сведен под 2 % (27). В наскоро публикуван специален доклад относно подготовката за приключване на програмите за периода 2007—2013 г. (28) Сметната палата отбеляза, че Комисията е взела подходящи мерки, за да могат държавите членки да приключат своите ОП в областта на сближаването. В друг специален доклад относно прилаганите от Комисията финансови корекции в областта на сближаването през програмния период 2007—2013 г. (29) Сметната палата също така заключи, че Комисията е използвала ефективно мерките, с които разполага, за да защити бюджета на ЕС от неправомерно разходване на средства.

Получаване на увереност от Комисията за програмния период 2014—2020 г.

Коментари във връзка с началото на периода 2014—2020 г.

| 6.30. | Три години след началото на периода 2014—2020 г. държавите членки са определили само 77 % от органите по програмите, отговарящи за средствата по политиката на сближаване (30). До 1 март 2017 г. Комисията е получила окончателни отчети с разходи, които обхващат само 0,7  % от отпуснатия бюджет за целия програмен период. До средата на 2017 г. забавянията в изпълнението на бюджета са били по-големи в сравнение със същия момент през периода 2007—2013 г. (31) |
| --- | --- |

6.30.

Три години след началото на периода 2014—2020 г. държавите членки са определили само 77 % от органите по програмите, отговарящи за средствата по политиката на сближаване (30). До 1 март 2017 г. Комисията е получила окончателни отчети с разходи, които обхващат само 0,7  % от отпуснатия бюджет за целия програмен период. До средата на 2017 г. забавянията в изпълнението на бюджета са били по-големи в сравнение със същия момент през периода 2007—2013 г. (31)

| 6.30. | Определените досега 77 % от програмните органи отговарят за 88 % от общия размер на разпределените бюджетни кредити в областта на политиката на сближаване. Комисията отбелязва, че определянето на органи, отговарящи за фондовете, е задължение на държавите членки. Комисията многократно насърчава държавите членки по различни поводи (на срещи и в писмена кореспонденция) да ускорят процеса, като същевременно гарантира пълно зачитане на критериите за определяне съгласно регламента и при необходимост предоставя разяснения и помощ.

  Това все още не е довело до заявки за плащане от държавите членки на нива, сходни с нивата от периода 2007—2013 г., но вече всички условия са налице за усвояване по места. Нивото на усвояване към края на 2016 г. е общо 3,7  % за ЕФРР/КФ и 3,3  % за ЕСФ/ИМЗ, което вече отразява известно подобрение в сравнение с данните към средата на 2016 г. на основата на отчетите, получени към 1 март 2017 г.


  Комисията обаче подчертава, че през първите години на изпълнение подборът на проекти за съфинансиране е ключова стъпка към успешното изпълнение на политиката на сближаване. В тази връзка Комисията отбелязва, че през 2016 г. се ускори ритъмът на подбора на проекти, като общото ниво на подбор достигна 26 % за проектите по ЕФРР/КФ и 32 % за проектите по ЕСФ/ИМЗ според отчетите на държавите членки. Тези данни са сходни с отчетените по същото време през програмния период 2007—2013 г. |
| --- | --- |

6.30.

Това все още не е довело до заявки за плащане от държавите членки на нива, сходни с нивата от периода 2007—2013 г., но вече всички условия са налице за усвояване по места. Нивото на усвояване към края на 2016 г. е общо 3,7  % за ЕФРР/КФ и 3,3  % за ЕСФ/ИМЗ, което вече отразява известно подобрение в сравнение с данните към средата на 2016 г. на основата на отчетите, получени към 1 март 2017 г.

Комисията обаче подчертава, че през първите години на изпълнение подборът на проекти за съфинансиране е ключова стъпка към успешното изпълнение на политиката на сближаване. В тази връзка Комисията отбелязва, че през 2016 г. се ускори ритъмът на подбора на проекти, като общото ниво на подбор достигна 26 % за проектите по ЕФРР/КФ и 32 % за проектите по ЕСФ/ИМЗ според отчетите на държавите членки. Тези данни са сходни с отчетените по същото време през програмния период 2007—2013 г.

Новият модел на Комисията за получаване на увереност по отношение на разходите в областта на сближаването

| 6.31. | Държавите членки представят „пакет документи за получаване на увереност“, в който са включени отчетите след заверяването им от сертифициращите органи. С този пакет държавите членки потвърждават ефективността на системите за управление и вътрешен контрол за дадена ОП, както и законосъобразността и редовността на заверените разходи, и обявяват остатъчните проценти, изчислени от одитните органи. Остатъчният процент включва приложените и регистрираните в отчетите финансови корекции за намаляване на рисковете, установени от одитите на операциите. |
| --- | --- |

6.31.

Държавите членки представят „пакет документи за получаване на увереност“, в който са включени отчетите след заверяването им от сертифициращите органи. С този пакет държавите членки потвърждават ефективността на системите за управление и вътрешен контрол за дадена ОП, както и законосъобразността и редовността на заверените разходи, и обявяват остатъчните проценти, изчислени от одитните органи. Остатъчният процент включва приложените и регистрираните в отчетите финансови корекции за намаляване на рисковете, установени от одитите на операциите.

| 6.32. | До 31 май Комисията трябва да приеме или отхвърли отчетите и трябва да изплати окончателното салдо в срок от още един месец. Преди да приеме отчетите, тя се съсредоточава главно върху административни проверки на изчерпателността и точността. На този етап Комисията не оценява законосъобразността и редовността, въпреки че впоследствие може да започне одити на законосъобразността и редовността в държавите членки, за да извърши преглед на работата на одитните органи (32). Ето защо нейните заключения относно законосъобразността и редовността ще бъдат докладвани в ГОД за годината „n+1“. |
| --- | --- |

6.32.

До 31 май Комисията трябва да приеме или отхвърли отчетите и трябва да изплати окончателното салдо в срок от още един месец. Преди да приеме отчетите, тя се съсредоточава главно върху административни проверки на изчерпателността и точността. На този етап Комисията не оценява законосъобразността и редовността, въпреки че впоследствие може да започне одити на законосъобразността и редовността в държавите членки, за да извърши преглед на работата на одитните органи (32). Ето защо нейните заключения относно законосъобразността и редовността ще бъдат докладвани в ГОД за годината „n+1“.

| 6.32. | Комисията продължава да извършва задълбочена документна проверка на всички документи, съдържащи се в пакетите за получаване на увереност; и по-специално, отчетените проценти грешки, остатъчните рискове и одитните становища, представени от одитните органи. В съответствие с единната одитна стратегия, която се изпълнява от съответните генерални дирекции, документната проверка се допълва с одити на съответствието на основата на риска. Основната цел е чрез прегледа на работата на одитните органи след приемането на отчетите да се получи разумна увереност, че не остава неразкрита, недокладвана и следователно некоригирана сериозна слабост в системите за управление и контрол. |
| --- | --- |

6.32.

Коментари относно предоставената информация в ГОД за периода 2014—2020 г.

| 6.33. | За периода 2014—2020 г. 18 държави членки са представили отчети с разходи по отношение на 71 от 419-те одобрени ОП (33), на обща стойност 3,3  млрд. евро (34). Комисията е приела 69 отчета в рамките на нормативно определения срок 31 май 2017 г. (35) Както при декларацията за приключване за предходния период (вж. точка 6.29), административното приемане на отчетите се е състояло след приемането на ГОД. Освен това Комисията е започнала да проверява законосъобразността и редовността на 71 ОП едва през юни 2017 г. Ето защо резултатите няма да бъдат публикувани преди изготвянето на ГОД за 2017 г. през юни 2018 г. |
| --- | --- |

6.33.

За периода 2014—2020 г. 18 държави членки са представили отчети с разходи по отношение на 71 от 419-те одобрени ОП (33), на обща стойност 3,3  млрд. евро (34). Комисията е приела 69 отчета в рамките на нормативно определения срок 31 май 2017 г. (35) Както при декларацията за приключване за предходния период (вж. точка 6.29), административното приемане на отчетите се е състояло след приемането на ГОД. Освен това Комисията е започнала да проверява законосъобразността и редовността на 71 ОП едва през юни 2017 г. Ето защо резултатите няма да бъдат публикувани преди изготвянето на ГОД за 2017 г. през юни 2018 г.

| 6.33. | При новата организация за програмния период 2014—2020 г. Комисията ще допълни документната оценка на докладваните от одитните органи проценти грешки с одити на място на основата на риска. Преди да потвърди надеждността на отчетените данни в последващите годишни отчети за дейността, Комисията ще бъде в състояние да вземе предвид констатациите, които Сметната палата би представила на този етап. Това ще повиши качеството на данните, представяни пред органите, които освобождават от отговорност, в съответните годишни отчети за дейността. |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | Сметната палата установи редица методологични рискове, които следва да бъдат преодолени, за да се гарантира прозрачността и надеждността на докладваните остатъчни проценти: |
| --- | --- |

6.34.

Сметната палата установи редица методологични рискове, които следва да бъдат преодолени, за да се гарантира прозрачността и надеждността на докладваните остатъчни проценти:

6.34.

| — | Периодът на докладване в ГОД не е идентичен на този за годишните отчети, представяни от държавите членки. От генералните дирекции се изисква да докладват за изпълнението на плащанията за календарната година „n“, но държавите членки докладват за декларираните разходи пред Комисията за финансовата година, която е с период от юли „n-1“ до юни „n“. Това означава, че Комисията ще изрази увереност за различен период (календарна година) от използвания от органите на държавите членки (финансова година). Следователно във всеки ГОД следва ясно да се посочва резултатът от цялостната оценка на Комисията на първоначално представените отчети в ГОД за предходната година. |
| --- | --- |

—

Периодът на докладване в ГОД не е идентичен на този за годишните отчети, представяни от държавите членки. От генералните дирекции се изисква да докладват за изпълнението на плащанията за календарната година „n“, но държавите членки докладват за декларираните разходи пред Комисията за финансовата година, която е с период от юли „n-1“ до юни „n“. Това означава, че Комисията ще изрази увереност за различен период (календарна година) от използвания от органите на държавите членки (финансова година). Следователно във всеки ГОД следва ясно да се посочва резултатът от цялостната оценка на Комисията на първоначално представените отчети в ГОД за предходната година.

| — | Комисията използва цялата информация, която е налична към датата на представяне на ГОД, каквато е установената практика през изминалите няколко години.


  Комисията подчертава, че регламентът за програмния период 2014—2020 г. и определеният срок за пакета документи за получаване на увереност създават условия за по-добро синхронизиране на отчетните периоди с програмните органи в сравнение с програмния период 2007—2013 г. Генералният директор трябва да даде увереност за разходите през календарната година, като взема предвид увереността, получена от програмния орган в пакета документи и удържаните 10 % по всяко междинно плащане. Комисията е съгласна да представи в ГОД резултата от пълната оценка на законосъобразността и редовността от пакетите документи за получаване на увереност, представени от държавите членки през предходната година (вж. отговора на Комисията на точка 6.33). |
| --- | --- |

—

Комисията използва цялата информация, която е налична към датата на представяне на ГОД, каквато е установената практика през изминалите няколко години.

Комисията подчертава, че регламентът за програмния период 2014—2020 г. и определеният срок за пакета документи за получаване на увереност създават условия за по-добро синхронизиране на отчетните периоди с програмните органи в сравнение с програмния период 2007—2013 г. Генералният директор трябва да даде увереност за разходите през календарната година, като взема предвид увереността, получена от програмния орган в пакета документи и удържаните 10 % по всяко междинно плащане. Комисията е съгласна да представи в ГОД резултата от пълната оценка на законосъобразността и редовността от пакетите документи за получаване на увереност, представени от държавите членки през предходната година (вж. отговора на Комисията на точка 6.33).

| — | Съгласно член 137, параграф 2 от Регламента за общоприложимите разпоредби (РОР) държавите членки трябва да изключат от отчетите си всички суми, които преди това са били включени в искане за плащане, но за които се извършва текуща оценка на законосъобразността и редовността. Всяка част от тези суми, за която впоследствие се установи, че е законосъобразна и редовна, може да бъде включена в бъдещо искане за плащане. Сметната палата установи един случай, в който одитният орган е включил суми от този вид в изчислението на остатъчните проценти. Комисията следва отново да напомни на одитните органи, че сумите по член 137, параграф 2 трябва да бъдат ясно определими и да не се вземат предвид за изчисляването на остатъчните проценти. |
| --- | --- |

—

Съгласно член 137, параграф 2 от Регламента за общоприложимите разпоредби (РОР) държавите членки трябва да изключат от отчетите си всички суми, които преди това са били включени в искане за плащане, но за които се извършва текуща оценка на законосъобразността и редовността. Всяка част от тези суми, за която впоследствие се установи, че е законосъобразна и редовна, може да бъде включена в бъдещо искане за плащане. Сметната палата установи един случай, в който одитният орган е включил суми от този вид в изчислението на остатъчните проценти. Комисията следва отново да напомни на одитните органи, че сумите по член 137, параграф 2 трябва да бъдат ясно определими и да не се вземат предвид за изчисляването на остатъчните проценти.

| — | Комисията всъщност вече е разяснила на одитните органи в Насоките относно годишните контролни доклади и одитните становища (36) критериите за изчисляване на процентите на остатъчния риск. Както отбелязва Сметната палата, решаващият фактор е дали целта на финансовата корекция е да намали риска, установен от одитните органи в резултат на одита на операциите (вж. констатацията на Сметната палата в точка 6.32).


  Временно оттеглените средства, които са предмет на оценка съгласно член 137, параграф 2, представляват допълнителна гаранция, че всички разходи, сертифицирани в годишните отчети, са законосъобразни и редовни и не би следвало да имат въздействие върху изчисляването на процента остатъчен риск от одитните органи. Комисията съответно ще даде по-нататъшни разяснения по насоките за държавите членки. |
| --- | --- |

—

Комисията всъщност вече е разяснила на одитните органи в Насоките относно годишните контролни доклади и одитните становища (36) критериите за изчисляване на процентите на остатъчния риск. Както отбелязва Сметната палата, решаващият фактор е дали целта на финансовата корекция е да намали риска, установен от одитните органи в резултат на одита на операциите (вж. констатацията на Сметната палата в точка 6.32).

Временно оттеглените средства, които са предмет на оценка съгласно член 137, параграф 2, представляват допълнителна гаранция, че всички разходи, сертифицирани в годишните отчети, са законосъобразни и редовни и не би следвало да имат въздействие върху изчисляването на процента остатъчен риск от одитните органи. Комисията съответно ще даде по-нататъшни разяснения по насоките за държавите членки.

| — | Формулярите за докладване във връзка с отчетите не съдържат подробен раздел за отделните оттеглени средства и за сумите по член 137, параграф 2. Въпреки че са посочени обобщени данни, само подробната информация на ниво операции може да осигури подходяща одитна следа за приемане на отчетите. Прекият достъп до такава информация в общата система за докладване ще увеличи прозрачността и ще позволи извършването на необходимите проверки. |
| --- | --- |

—

Формулярите за докладване във връзка с отчетите не съдържат подробен раздел за отделните оттеглени средства и за сумите по член 137, параграф 2. Въпреки че са посочени обобщени данни, само подробната информация на ниво операции може да осигури подходяща одитна следа за приемане на отчетите. Прекият достъп до такава информация в общата система за докладване ще увеличи прозрачността и ще позволи извършването на необходимите проверки.

| — | Средствата, предмет на оценка, следва да бъдат представени глобално в Приложение 8 към отчетите с обяснение от сертифициращия орган, като одитният орган следва да провери обясненията и евентуалните разминавания.


  Сертифициращият орган следва да поддържа пълна и подробна счетоводна отчетност в системата за наблюдение на програмата по отношение на отделните движения по сметките и измененията, настъпили между подаването на заявка за междинно плащане и декларирането на средствата в годишните отчети, за да проследи възможността по член 137, параграф 2 за последващо деклариране на тези средства. Ако впоследствие бъде установено, че средствата са законосъобразни и редовни и те бъдат включени в заявките за плащане през последващи години, към тях ще се приложи същият механизъм за проверка и контрол, какъвто се прилага към всеки нов разход. |
| --- | --- |

—

Средствата, предмет на оценка, следва да бъдат представени глобално в Приложение 8 към отчетите с обяснение от сертифициращия орган, като одитният орган следва да провери обясненията и евентуалните разминавания.

Сертифициращият орган следва да поддържа пълна и подробна счетоводна отчетност в системата за наблюдение на програмата по отношение на отделните движения по сметките и измененията, настъпили между подаването на заявка за междинно плащане и декларирането на средствата в годишните отчети, за да проследи възможността по член 137, параграф 2 за последващо деклариране на тези средства. Ако впоследствие бъде установено, че средствата са законосъобразни и редовни и те бъдат включени в заявките за плащане през последващи години, към тях ще се приложи същият механизъм за проверка и контрол, какъвто се прилага към всеки нов разход.

Необходима е повече яснота относно определянето на подлежащата на одит популация от финансови инструменти и авансови плащания на държавна помощ

| 6.35. | Комисията следва да прецизира правилата относно начина, по който одитните органи на държавите членки трябва да определят подлежащите на одит популации от финансови инструменти (37). Плащанията за даден инструмент се извършват веднага след като бъде създадена неговата правна структура и се включват в заявките за междинни плащания до Комисията (38). В нормативната рамка допустими разходи се определят само по отношение на плащания към крайни получатели, средства, за които са поети задължения по договори за гаранции, и възстановяване на разходи и такси за управление (39). Формирането на одитна популация от първоначално предоставения капитал, а не от допустимите разходи, оповестени в годишните отчети, води до занижаване на остатъчния процент. Същият проблем засяга и авансовите плащания на държавна помощ. |
| --- | --- |

6.35.

Комисията следва да прецизира правилата относно начина, по който одитните органи на държавите членки трябва да определят подлежащите на одит популации от финансови инструменти (37). Плащанията за даден инструмент се извършват веднага след като бъде създадена неговата правна структура и се включват в заявките за междинни плащания до Комисията (38). В нормативната рамка допустими разходи се определят само по отношение на плащания към крайни получатели, средства, за които са поети задължения по договори за гаранции, и възстановяване на разходи и такси за управление (39). Формирането на одитна популация от първоначално предоставения капитал, а не от допустимите разходи, оповестени в годишните отчети, води до занижаване на остатъчния процент. Същият проблем засяга и авансовите плащания на държавна помощ.

| 6.35. | Комисията се ангажира да работи съвместно с одитните органи и Сметната палата, за да гарантира еднаквото разбиране на процента грешки, който следва да бъде отчетен. По-конкретно, за да се направи качествена оценка на процента грешки, Комисията насърчи одитните органи да използват регулаторния вариант за съставяне на конкретна подсъвкупност за финансовите инструменти (член 28, параграф 10 от Делегиран регламент No 480/2014 на Комисията). Одитните органи ще получат по-нататъшни насоки в тази връзка.

  Член 127 от Регламента за определяне на общоприложими разпоредби, който е приложим за периода 2014—2020 г., предвижда извършването на одити на подходяща извадка от операции въз основа на декларираните разходи.


  Комисията подчертава, че плащанията за финансовите инструменти през периода 2014—2020 г. ще се извършват на траншове в съответствие с регулаторните задължения по отношение на реалното използване на предходното плащане, което ще трябва да бъде включено в обхвата на извършвания от одитните органи одит на операциите. За първия транш одитните органи трябва да проверят дали са спазени приложимите изисквания (обществени поръчки, предварителна оценка) и дали разкритите грешки оказват въздействие върху процента грешки.


  Във връзка с авансовите плащания на държавни помощи, каквито вече бяха извършени за приключване на периода 2007—2013 г., Комисията ще поясни пред одитните органи, че имат задължение да извършат одити (т.е. одити на системите), за да потвърдят, че управляващите органи са създали система, която гарантира, че авансовите плащания са правилно обосновани в рамките на предвидения в регулаторната рамка срок. |
| --- | --- |

6.35.

Член 127 от Регламента за определяне на общоприложими разпоредби, който е приложим за периода 2014—2020 г., предвижда извършването на одити на подходяща извадка от операции въз основа на декларираните разходи.

Комисията подчертава, че плащанията за финансовите инструменти през периода 2014—2020 г. ще се извършват на траншове в съответствие с регулаторните задължения по отношение на реалното използване на предходното плащане, което ще трябва да бъде включено в обхвата на извършвания от одитните органи одит на операциите. За първия транш одитните органи трябва да проверят дали са спазени приложимите изисквания (обществени поръчки, предварителна оценка) и дали разкритите грешки оказват въздействие върху процента грешки.

Във връзка с авансовите плащания на държавни помощи, каквито вече бяха извършени за приключване на периода 2007—2013 г., Комисията ще поясни пред одитните органи, че имат задължение да извършат одити (т.е. одити на системите), за да потвърдят, че управляващите органи са създали система, която гарантира, че авансовите плащания са правилно обосновани в рамките на предвидения в регулаторната рамка срок.

Съответствие на информацията в ГОД с констатациите на Сметната палата

| 6.36. | В
  каре 6.5
  е обобщена предоставената информация от ГОД за програмния период 2007—2013 г. |
| --- | --- |

6.36.

В
  каре 6.5
  е обобщена предоставената информация от ГОД за програмния период 2007—2013 г.

Каре 6.5 –   Обобщение на информацията в ГОД за периода 2007—2013 г.

| (В млрд. евро) |
| --- |
| Дейност | Фонд | Общ размер на разходите | Разходи за 2016 г. | ОП | Процент грешки за 2016 г. | Остатъчен риск | Брой на резервите |
| мин. | макс. |
| Програмен период 2007—2013 г. | ЕФРР/КФ | 254,5 | 26,2 | 322 | 2,2  % | 4,2  % | 0,4  % | 66 |
| ЕСФ | 70,2 | 6,4 | 118 | 3,9  % | 4,3  % | 0,7  % | 23 |
| Общо | 324,7 | 32,6 | 440 | 2,6  % | 4,2  % | 0,5  % | 89 |
| Източник: ГОД за 2016 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“. |

(В млрд. евро)

Дейност

Фонд

Общ размер на разходите

Разходи за 2016 г.

ОП

Процент грешки за 2016 г.

Остатъчен риск

Брой на резервите

мин.

макс.

Програмен период 2007—2013 г.

ЕФРР/КФ

254,5

26,2

322

2,2  %

4,2  %

0,4  %

66

ЕСФ

70,2

6,4

118

3,9  %

4,3  %

0,7  %

23

Общо

324,7

32,6

440

2,6  %

4,2  %

0,5  %

89

Източник: ГОД за 2016 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.

| 6.37. | Изчисленият процент грешки от Сметната палата е по-висок от процентите грешки, които Комисията е докладвала в своите ГОД въз основа на резултатите на одитните органи. Тези два различни процента грешки обаче не са напълно съпоставими главно поради следните причини:






  — | докладваните остатъчни проценти в ГОД не се отнасят до същия период като тези, публикувани от Сметната палата (40), |
| --- | --- | --- |

6.37.

Изчисленият процент грешки от Сметната палата е по-висок от процентите грешки, които Комисията е докладвала в своите ГОД въз основа на резултатите на одитните органи. Тези два различни процента грешки обаче не са напълно съпоставими главно поради следните причини:

—

докладваните остатъчни проценти в ГОД не се отнасят до същия период като тези, публикувани от Сметната палата (40),

| — | изчисляваните от Комисията остатъчни проценти имат многогодишен характер и отразяват всички финансови корекции, извършени на ниво ЕС и на ниво държави членки, |
| --- | --- |

—

изчисляваните от Комисията остатъчни проценти имат многогодишен характер и отразяват всички финансови корекции, извършени на ниво ЕС и на ниво държави членки,

| — | резултатите на Сметната палата се основават на статистически представителна извадка от операции на ниво ЕС, докато одитните органи, въпреки че обикновено прилагат статистически методи за формирането на извадка, могат да изберат одити на операциите и въз основа на нестатистически извадки. |
| --- | --- |

—

резултатите на Сметната палата се основават на статистически представителна извадка от операции на ниво ЕС, докато одитните органи, въпреки че обикновено прилагат статистически методи за формирането на извадка, могат да изберат одити на операциите и въз основа на нестатистически извадки.

| 6.37. | Комисията подчертава, че оценката на надеждността на процента грешки, докладван от държавите членки всяка година, се основава на задълбочена документна проверка на цялата налична информация, събрана по време на мисии на място за установяване на фактите на основата на риска, като същевременно се взема предвид цялостната оценка на надеждността на работата на одитните органи. При необходимост Комисията изисква и получава от одитните органи всяка необходима допълнителна информация. Вж. също отговора на Комисията по точка 6.27.

  За годишния доклад за 2016 г., също както за последните шест поредни години за генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и съответно пет години за генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ преди настоящия годишен доклад, Комисията смята, че резултатът от оценката на Комисията съответства на изчисления от Сметната палата процент грешки (вж. стр. 75 и 64 на съответните ГОД). |
| --- | --- |

6.37.

За годишния доклад за 2016 г., също както за последните шест поредни години за генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и съответно пет години за генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ преди настоящия годишен доклад, Комисията смята, че резултатът от оценката на Комисията съответства на изчисления от Сметната палата процент грешки (вж. стр. 75 и 64 на съответните ГОД).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

ЗАКЛЮЧЕНИЕ И ПРЕПОРЪКИ

Заключение

| 6.38. | Като цяло одитните доказателства показват, че нивото на грешки при разходите по функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“ е съществено. |
| --- | --- |

6.38.

Като цяло одитните доказателства показват, че нивото на грешки при разходите по функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“ е съществено.

| 6.38. и 6.39. | Комисията отбелязва, че изчисленият от Сметната палата процент грешки се подобрява през годините и съответства на процентите грешки, посочени в ГОД на съответните служби на Комисията.

  През 2016 г. Комисията продължи да съсредоточава своите одити и действия върху най-рисковите програми/държави членки с оглед на подготовката за приключване и да изпълнява при необходимост корективни мерки чрез строга политика на прекъсване и спиране на плащания до приключването. Комисията прилага строг анализ и процедури при приключването, за да изключи всякакъв останал съществен риск от нередности в разходите.


  Комисията също така отбелязва, че като се има предвид многогодишният характер на системите за управление и контрол през програмния период 2007—2013 г. за политиката на сближаване, грешките може да бъдат коригирани до приключването, както се вижда в раздел 2.1.3 от съответните ГОД за 2016 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.


  За да се реши въпросът с процента съществени грешки, докладвани от Сметната палата в областта на политиката на сближаване, засилените изисквания за законосъобразност, редовност и отговорност на програмните органи, включват за програмния период 2014—2020 г., въвеждането на годишни отчети, които не са засегнати от съществени нередности, и укрепването на корективния капацитет на Комисията чрез възможността за прилагане на нетни финансови корекции при определени условия.


  Тези изисквания ще бъдат важен стимул за държавите членки да откриват, докладват и коригират сериозните слабости преди сертифицирането на годишните отчети за Комисията и следва да допринесат за трайно намаляване на процента грешки, докладван от одитните органи, както личи от първите пакети документи за получаване на увереност, получени през 2017 г.


  Комисията освен това припомня своите отговори по точки 6.7 и 6.19. |
| --- | --- |

6.38. и 6.39.

През 2016 г. Комисията продължи да съсредоточава своите одити и действия върху най-рисковите програми/държави членки с оглед на подготовката за приключване и да изпълнява при необходимост корективни мерки чрез строга политика на прекъсване и спиране на плащания до приключването. Комисията прилага строг анализ и процедури при приключването, за да изключи всякакъв останал съществен риск от нередности в разходите.

Комисията също така отбелязва, че като се има предвид многогодишният характер на системите за управление и контрол през програмния период 2007—2013 г. за политиката на сближаване, грешките може да бъдат коригирани до приключването, както се вижда в раздел 2.1.3 от съответните ГОД за 2016 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.

За да се реши въпросът с процента съществени грешки, докладвани от Сметната палата в областта на политиката на сближаване, засилените изисквания за законосъобразност, редовност и отговорност на програмните органи, включват за програмния период 2014—2020 г., въвеждането на годишни отчети, които не са засегнати от съществени нередности, и укрепването на корективния капацитет на Комисията чрез възможността за прилагане на нетни финансови корекции при определени условия.

Тези изисквания ще бъдат важен стимул за държавите членки да откриват, докладват и коригират сериозните слабости преди сертифицирането на годишните отчети за Комисията и следва да допринесат за трайно намаляване на процента грешки, докладван от одитните органи, както личи от първите пакети документи за получаване на увереност, получени през 2017 г.

Комисията освен това припомня своите отговори по точки 6.7 и 6.19.

| 6.39. | По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че изчисленият общ процент грешки е в размер на 4,8  % (вж.
  приложение 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.39.

По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че изчисленият общ процент грешки е в размер на 4,8  % (вж.
  приложение 6.1
  ).

Препоръки

| 6.40. | В 
  приложение 6.4
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на 11 препоръки, отправени в нейния Годишен доклад за 2013 г. (41) От тях Комисията е изпълнила изцяло осем препоръки, две са били изпълнени в голяма степен, а по една не са предприети никакви действия. |
| --- | --- |

6.40.

В 
  приложение 6.4
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на 11 препоръки, отправени в нейния Годишен доклад за 2013 г. (41) От тях Комисията е изпълнила изцяло осем препоръки, две са били изпълнени в голяма степен, а по една не са предприети никакви действия.

| 6.40. | Комисията отбелязва, че не е приела докладваната по тази точка препоръка като неизпълнена. |
| --- | --- |

6.40.

| 6.41. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2016 г. Сметната палата препоръчва на Комисията: |
| --- | --- |

6.41.

Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2016 г. Сметната палата препоръчва на Комисията:

| — | Препоръка 1: при приключването на програмите за периода 2007—2013 г. да обърне специално внимание на областите, в които има по-голям риск от недопустими разходи или от оповестяване на неточна информация, която може да доведе до възстановяване на средства в прекалено висок размер. По-специално Комисията следва да се съсредоточи върху това да:






  a) | следи за това докладваните допустими суми за финансовите инструменти при приключването да не са изкуствено завишени поради надценяване на докладваните използвани суми на ниво крайни получатели. Рискът е най-голям за гаранционните фондове, където изкуствено занижен коефициент на мултиплициране би довел до необосновано увеличение на допустимите разходи; |
| --- | --- | --- |

—

Препоръка 1: при приключването на програмите за периода 2007—2013 г. да обърне специално внимание на областите, в които има по-голям риск от недопустими разходи или от оповестяване на неточна информация, която може да доведе до възстановяване на средства в прекалено висок размер. По-специално Комисията следва да се съсредоточи върху това да:

a)

следи за това докладваните допустими суми за финансовите инструменти при приключването да не са изкуствено завишени поради надценяване на докладваните използвани суми на ниво крайни получатели. Рискът е най-голям за гаранционните фондове, където изкуствено занижен коефициент на мултиплициране би довел до необосновано увеличение на допустимите разходи;

| б) | проверява дали авансовите плащания на държавна помощ са покрити от действителни разходи на ниво проекти, които са единствените допустими разходи. Комисията следва да изисква управляващите органи да извършват достатъчно проверки, които да осигуряват подходяща одитна следа за уравняването на авансовите плащания и приспадането на неоправданите суми; |
| --- | --- |

б)

проверява дали авансовите плащания на държавна помощ са покрити от действителни разходи на ниво проекти, които са единствените допустими разходи. Комисията следва да изисква управляващите органи да извършват достатъчно проверки, които да осигуряват подходяща одитна следа за уравняването на авансовите плащания и приспадането на неоправданите суми;

| в) | следи за това разходите за всички големи проекти да са подкрепени с решение на Комисията за одобрение на проекта, като в противен случай декларираните разходи стават недопустими. Особен риск възниква, когато по-големи проекти са разделени на по-малки части, които попадат под праговете за голям проект. |
| --- | --- |

в)

следи за това разходите за всички големи проекти да са подкрепени с решение на Комисията за одобрение на проекта, като в противен случай декларираните разходи стават недопустими. Особен риск възниква, когато по-големи проекти са разделени на по-малки части, които попадат под праговете за голям проект.

Комисията приема тази препоръка и вече взема предвид и конкретните области, посочени от Сметната палата по отношение на финансовите инструменти, държавните помощи и големите проекти, по време на текущия в момента преглед на пакетите за приключването на програмния период 2007—2013 г.

Комисията припомня, че нотифицирането на големите проекти пред Комисията е отговорност на държавите членки.

| — | Препоръка 2: за периода 2014—2020 г. да предприеме мерки за решаване на въпросите, които могат да се отразят върху надеждното изчисляване на остатъчния процент, чрез въвеждане на солидни проверки и насоки във връзка със: |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: за периода 2014—2020 г. да предприеме мерки за решаване на въпросите, които могат да се отразят върху надеждното изчисляване на остатъчния процент, чрез въвеждане на солидни проверки и насоки във връзка със:

Комисията приема тази препоръка.

| | a) | одитната популация от финансови инструменти и авансови плащания на държавна помощ. В популацията следва надлежно да се отчитат: за финансовите инструменти — използваните суми на ниво крайни получатели, а за държавната помощ — действителните разходи на ниво проекти, вписани в отчетите; |
| --- | --- | --- |

a)

одитната популация от финансови инструменти и авансови плащания на държавна помощ. В популацията следва надлежно да се отчитат: за финансовите инструменти — използваните суми на ниво крайни получатели, а за държавната помощ — действителните разходи на ниво проекти, вписани в отчетите;

| а) | На фона на обстоятелствата, описани в отговорите на точка 6.36 и с оглед на съдържанието на Регламента за определяне на общоприложимите разпоредби относно допустимите разходи и подлежащата на одит популация, Комисията се ангажира да работи съвместно с одитните органи и Сметната палата, за да се осигури еднакво разбиране за третирането на финансовите инструменти и авансовите плащания на държавни помощи в подлежащата на одит популация и да се извърши съответната одитна работа за получаване на изискваната разумна увереност. |
| --- | --- |

а)

На фона на обстоятелствата, описани в отговорите на точка 6.36 и с оглед на съдържанието на Регламента за определяне на общоприложимите разпоредби относно допустимите разходи и подлежащата на одит популация, Комисията се ангажира да работи съвместно с одитните органи и Сметната палата, за да се осигури еднакво разбиране за третирането на финансовите инструменти и авансовите плащания на държавни помощи в подлежащата на одит популация и да се извърши съответната одитна работа за получаване на изискваната разумна увереност.

| | б) | обхвата на одита за финансовите инструменти, управлявани от ЕИБ. Комисията следва да се увери, че съществуват адекватни одитни механизми както на ниво финансови посредници, така и на това на крайните получатели. Окончателното одобрение на измененията на съществуващата нормативна база, които Комисията предложи за Регламента „Омнибус“
   (42), както и задължението за одитиране на ниво държави членки, ще изиграят важна роля в това отношение; |
| --- | --- | --- |

б)

обхвата на одита за финансовите инструменти, управлявани от ЕИБ. Комисията следва да се увери, че съществуват адекватни одитни механизми както на ниво финансови посредници, така и на това на крайните получатели. Окончателното одобрение на измененията на съществуващата нормативна база, които Комисията предложи за Регламента „Омнибус“
   (42), както и задължението за одитиране на ниво държави членки, ще изиграят важна роля в това отношение;

| б) | Комисията предложи в приетия през септември 2016 г. Регламент „Омнибус“ да бъде изменен член 40 от Регламента за определяне на общоприложимите разпоредби.

  Предложеното изменение на член 40, приложимо към всички финансови инструменти, управлявани от ЕИБ и други международни финансови институции (МФИ), пояснява съществуването на две равнища на контрол/одити: 1) на равнището на ЕИБ/МФИ; 2) на равнището на органите под юрисдикцията на държавите членки.
  За първото равнище групата на ЕИБ или другите МФИ ще представят контролни доклади, придружени от годишен одитен доклад/одитно становище на одиторите, определени в Споразумението за финансиране.
  За второто равнище в държавите членки ще се извършват проверки от управляващите органи и одити от одитните органи на равнището на финансовите посредници и — по отношение на одитните органи на равнището на крайните получатели, за които отговарят, когато това е приложимо. Като вземат предвид установените рискове, тези проверки и одити ще обхванат изпълнението по инструментите. Резултатите от проверките и одитите ще допълват докладите, получени от групата на ЕИБ/МФИ. |
| --- | --- |

б)

Комисията предложи в приетия през септември 2016 г. Регламент „Омнибус“ да бъде изменен член 40 от Регламента за определяне на общоприложимите разпоредби.

| | в) | изключването на сумите, които са предмет на текуща оценка, посочени в член 137, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1303/2013, от изчисляването на остатъчния процент, докладван от държавите членки, тъй като тяхното включване води до занижаване на този процент и намалява прозрачността и надеждността на този ключов показател. |
| --- | --- | --- |

в)

изключването на сумите, които са предмет на текуща оценка, посочени в член 137, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1303/2013, от изчисляването на остатъчния процент, докладван от държавите членки, тъй като тяхното включване води до занижаване на този процент и намалява прозрачността и надеждността на този ключов показател.

| в) | Комисията смята, че вече е предприела действия, но има готовност да доизясни действащите насоки на държавите членки.

  Както беше обяснено в отговора на Комисията на точка 6.34, съгласно действащата нормативна уредба за периода 2014-2020 г. държавите членки следва да изключат от своите отчети определени средства, които преди това са били включени в заявка за плащане, но към момента са били предмет на оценка на законосъобразността и редовността на съответните разходи. Всички разходи, които са оценени като законосъобразни и редовни, може впоследствие да бъдат включени в бъдеща заявка за плащане.
  Поради тази причина средствата, които са предмет на продължаваща оценка съгласно член 137, параграф 2, нямат никакво въздействие върху изчисляването на процента остатъчен риск. Комисията поясни на одитните органи в „Насоките относно годишните контролни доклади и одитните становища“ (43) критериите за изчисляване на финансовата корекция при процента остатъчен риск. Създадената по силата на регламента възможност средствата, предмет на продължаваща оценка, да бъдат включени в последващо заявление за междинно плащане, ако се установи, че са законосъобразни и редовни, няма отношение към изчисляването на процента остатъчен риск и дава допълнителни гаранции, че разходите, сертифицирани в годишните отчети, са законосъобразни и редовни. |
| --- | --- |

в)

Комисията смята, че вече е предприела действия, но има готовност да доизясни действащите насоки на държавите членки.

| — | Препоръка 3: при преразглеждането на концепцията и механизма за прилагане на ЕСИ фондовете за периода след 2020 г. да засили насочеността на програмите към постигането на резултати и да опрости механизма за плащанията, като насърчи, когато е уместно, въвеждането на допълнителни мерки, които да обвързват равнището на плащанията с резултатите, вместо просто да възстановяват разходи. |
| --- | --- |

—

Препоръка 3: при преразглеждането на концепцията и механизма за прилагане на ЕСИ фондовете за периода след 2020 г. да засили насочеността на програмите към постигането на резултати и да опрости механизма за плащанията, като насърчи, когато е уместно, въвеждането на допълнителни мерки, които да обвързват равнището на плащанията с резултатите, вместо просто да възстановяват разходи.

Комисията приема тази препоръка, тъй като напълно споделя идеята да обмисли алтернативни концепции и механизми за прилагане, включително препоръчаните от Сметната палата, но все още не може да се ангажира с подробна позиция по предложенията за ЕСИ фондовете за периода след 2020 г. Комисията също така отбелязва, че предложеното изменение на Регламента за определяне на общоприложимите разпоредби, което беше внесено и прието от Комисията в края на 2016 г. (т.нар. „Омнибус“), ако бъде прието от другите институции, би позволило при определени условия да се премине от възстановяване на разходи към плащания на основата на резултатите от проектите.

Внасянето на своевременни законодателни предложения в областта на политиката на сближаване е приоритет за Комисията. Графикът обаче зависи от приемането на предложението за Регламента за многогодишната финансова рамка. След него Комисията ще предложи законодателен пакет в областта на политиката на сближаване за периода след 2020 г.

Комисията ще работи в тясно взаимодействие със съзаконодателите с оглед на своевременното приемане и влизане в сила на правната рамка.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ЧАСТ 2 — ОЦЕНКА НА РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ ПРОЕКТИТЕ

| 6.42. | Принципът на добро финансово управление при изпълнението на бюджета на ЕС предполага фокусиране не само върху спазването на нормативните изисквания, но и върху постигането на заложените цели (44). |
| --- | --- |

6.42.

Принципът на добро финансово управление при изпълнението на бюджета на ЕС предполага фокусиране не само върху спазването на нормативните изисквания, но и върху постигането на заложените цели (44).

| 6.43. | През последните три години освен проверка на редовността, когато разглежданите проекти са физически завършени, Сметната палата извършва и оценка на постигнатите резултати (45). Тази година, тъй като периодът на допустимост приключва на 31 декември 2015 г., всички 168 проекта, проверени от Сметната палата (с изключение на финансовите инструменти), следваше да са завършени към момента на провеждане на одита. За 168-те проекта Сметната палата провери: |
| --- | --- |

6.43.

През последните три години освен проверка на редовността, когато разглежданите проекти са физически завършени, Сметната палата извършва и оценка на постигнатите резултати (45). Тази година, тъй като периодът на допустимост приключва на 31 декември 2015 г., всички 168 проекта, проверени от Сметната палата (с изключение на финансовите инструменти), следваше да са завършени към момента на провеждане на одита. За 168-те проекта Сметната палата провери:

| — | някои аспекти на модела на системата за изпълнение (по-специално дали ОП са имали показатели за крайни продукти/услуги и показатели за резултати, свързани с техните цели, и дали посочените в документите за проектите (46) цели за крайни продукти/услуги и резултати са съответствали на целите на ОП за всяка приоритетна ос), |
| --- | --- |

—

някои аспекти на модела на системата за изпълнение (по-специално дали ОП са имали показатели за крайни продукти/услуги и показатели за резултати, свързани с техните цели, и дали посочените в документите за проектите (46) цели за крайни продукти/услуги и резултати са съответствали на целите на ОП за всяка приоритетна ос),

| — | резултатите от проектите, т.е. дали проектите са постигнали целите си и целевите стойности, определени за всеки показател. |
| --- | --- |

—

резултатите от проектите, т.е. дали проектите са постигнали целите си и целевите стойности, определени за всеки показател.

Оценка на модела на системата за изпълнение

| 6.44. | За програмния период 2007—2013 г. правната рамка е изисквала от бенефициентите да определят и да докладват за реализираните крайни продукти/услуги. За да оценят приноса на даден проект към постигането на целите на ОП, държавите членки също така са имали възможност да определят показатели за резултатите, които обвързват резултатите от проектите със съответните показатели за приоритетната ос на ОП. |
| --- | --- |

6.44.

За програмния период 2007—2013 г. правната рамка е изисквала от бенефициентите да определят и да докладват за реализираните крайни продукти/услуги. За да оценят приноса на даден проект към постигането на целите на ОП, държавите членки също така са имали възможност да определят показатели за резултатите, които обвързват резултатите от проектите със съответните показатели за приоритетната ос на ОП.

| 6.45. | Нормативните разпоредби за периода 2014—2020 г. съдържат някои мерки, които — ако бъдат приложени по подходящ начин — следва да допринесат за оценката на изпълнението на програмите. В един случай от одитните органи се е изисквало да проверят надеждността на данните за изпълнението (47). В друг случай, след прегледа на изпълнението, Комисията може да наложи санкции в случаите, когато по дадена приоритетна ос постигнатите резултати са много под определените финансови показатели и показатели за продукти/услуги (48). |
| --- | --- |

6.45.

Нормативните разпоредби за периода 2014—2020 г. съдържат някои мерки, които — ако бъдат приложени по подходящ начин — следва да допринесат за оценката на изпълнението на програмите. В един случай от одитните органи се е изисквало да проверят надеждността на данните за изпълнението (47). В друг случай, след прегледа на изпълнението, Комисията може да наложи санкции в случаите, когато по дадена приоритетна ос постигнатите резултати са много под определените финансови показатели и показатели за продукти/услуги (48).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Една трета от проверените проекти са обхванати от система за измерване на резултатите с показатели за крайни продукти/услуги и показатели за резултати, свързани с целите на ОП

| 6.46. | Сметната палата установи, че за 63 от 168-те проекта (38 %) е въведена система за измерване на резултатите, която обвързва крайните продукти/услуги и резултатите по проекта с тези в целите на ОП. |
| --- | --- |

6.46.

Сметната палата установи, че за 63 от 168-те проекта (38 %) е въведена система за измерване на резултатите, която обвързва крайните продукти/услуги и резултатите по проекта с тези в целите на ОП.

| 6.47. | В други 101 случая (60 %) Сметната палата установи редица слабости в начина, по който органите на държавите членки са разработили своите системи за измерване на резултатите както на ниво ОП, така и на ниво проекти. Най-честите слабости са: |
| --- | --- |

6.47.

В други 101 случая (60 %) Сметната палата установи редица слабости в начина, по който органите на държавите членки са разработили своите системи за измерване на резултатите както на ниво ОП, така и на ниво проекти. Най-честите слабости са:

| 6.47. | Макар че законодателната рамка за структурните фондове за периода 2007—2013 г. не е задължила националните органи да определят показатели за резултатите на равнището на проектите, Комисията насърчи такова определяне, когато то е целесъобразно. В действителност тези показатели за резултатите не биха могли да бъдат измерени по смислен начин на ниво отделен проект. |
| --- | --- |

6.47.

| — | в 70 случая (42 % от 168) компетентните органи не са определили показатели за резултатите или целеви стойности за измерване на резултатите от изпълнението на ниво проекти или определените показатели за резултатите не са съответствали на тези в ОП. При тези обстоятелства е невъзможно да се определи дали проектите са имали някакъв принос към общите цели на програмите (вж. също точка 6.55), |
| --- | --- |

—

в 70 случая (42 % от 168) компетентните органи не са определили показатели за резултатите или целеви стойности за измерване на резултатите от изпълнението на ниво проекти или определените показатели за резултатите не са съответствали на тези в ОП. При тези обстоятелства е невъзможно да се определи дали проектите са имали някакъв принос към общите цели на програмите (вж. също точка 6.55),

| — | в 13 случая компетентните органи погрешно са класифицирали крайните продукти/услуги като резултати, или обратното, в ОП и/или документите за одобрение на проектите, |
| --- | --- |

—

в 13 случая компетентните органи погрешно са класифицирали крайните продукти/услуги като резултати, или обратното, в ОП и/или документите за одобрение на проектите,

| — | в 12 случая показателите за крайните продукти/услуги от проектите не са съответствали на тези в ОП. |
| --- | --- |

—

в 12 случая показателите за крайните продукти/услуги от проектите не са съответствали на тези в ОП.

| 6.48. | За четирите останали случая (2 %) (49) компетентните органи не са разполагали със система за изпълнение, която да определя и измерва крайните продукти/услуги и резултатите на ниво проекти. В тези четири случая Сметната палата не можа да оцени резултатите от изпълнението на проектите. |
| --- | --- |

6.48.

За четирите останали случая (2 %) (49) компетентните органи не са разполагали със система за изпълнение, която да определя и измерва крайните продукти/услуги и резултатите на ниво проекти. В тези четири случая Сметната палата не можа да оцени резултатите от изпълнението на проектите.

| 6.49. | Въпреки че в нормативните документи за програмните периоди 2007—2013 г. и 2014—2020 г. от държавите членки не се изисква да определят показатели за резултати на ниво проекти, това е направено за 90 (54 %) от проверените 168 проекта. Това е добра практика и, когато е възможно, управляващите органи и междинните звена следва да определят подобни показатели за резултати, за да може да се измери конкретният принос на даден проект за постигането на целите на съответната приоритетна ос. |
| --- | --- |

6.49.

Въпреки че в нормативните документи за програмните периоди 2007—2013 г. и 2014—2020 г. от държавите членки не се изисква да определят показатели за резултати на ниво проекти, това е направено за 90 (54 %) от проверените 168 проекта. Това е добра практика и, когато е възможно, управляващите органи и междинните звена следва да определят подобни показатели за резултати, за да може да се измери конкретният принос на даден проект за постигането на целите на съответната приоритетна ос.

| 6.49. | Комисията отбелязва, че за периода 2014—2020 г. е постигнат значителен напредък с въвеждането на всеобхватна система от задължителни показатели за крайните продукти и показатели за резултати на програмно ниво. Постигането на целите се измерва чрез показател за резултатите (с изходни параметри — отправната точка — и цел). Програмите ще измерват и докладват систематично напредъка по показателите за резултати. Избират се такива проекти по дадена програма, които ще реализират крайни продукти и ще допринесат за постигане на резултатите на програмно ниво. Напредъкът се измерва чрез показатели за крайните продукти. Те също са задължителни. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | Сметната палата откри проекти без показатели за резултати в 11 от 14-те държави членки, от които бе съставена извадката от операции (50). Те обаче се срещат най-често в България, Испания и Италия за ЕФРР/КФ и в Ирландия и Испания за ЕСФ. В тези държави повече от половината от проверените от ЕСП приключени проекти нямат показатели за резултати или тези показатели не са съгласувани с ОП. |
| --- | --- |

6.50.

Сметната палата откри проекти без показатели за резултати в 11 от 14-те държави членки, от които бе съставена извадката от операции (50). Те обаче се срещат най-често в България, Испания и Италия за ЕФРР/КФ и в Ирландия и Испания за ЕСФ. В тези държави повече от половината от проверените от ЕСП приключени проекти нямат показатели за резултати или тези показатели не са съгласувани с ОП.

Оценка на резултатите от проектите

| 6.51. | В
  каре 6.6
  е представено обобщение на резултатите от оценката на изпълнението на проектите. |
| --- | --- |

6.51.

В
  каре 6.6
  е представено обобщение на резултатите от оценката на изпълнението на проектите.

Каре 6.6 –   Оценка на изпълнението на проектите

| Оценка на изпълнението | Брой проекти, за които Сметната палата оцени: |
| --- | --- |
| показателите за крайни продукти/услуги и показателите за резултати | само показателите за крайни продукти/услуги (не са определени показатели за резултати) | нито показатели за крайни продукти/услуги, нито за резултати | нефункциониращи проекти | ОБЩО |
| Брой проекти | 90 (100 %) | 70 (100 %) | 4 (100 %) | 4 (100 %) | 168 (100 %) |
| — | Напълно изпълнени |

Оценка на изпълнението

Брой проекти, за които Сметната палата оцени:

показателите за крайни продукти/услуги и показателите за резултати

само показателите за крайни продукти/услуги (не са определени показатели за резултати)

нито показатели за крайни продукти/услуги, нито за резултати

нефункциониращи проекти

ОБЩО

Брой проекти

90 (100 %)

70 (100 %)

4 (100 %)

4 (100 %)

168 (100 %)

—

Напълно изпълнени

43 (48 %)

54 (77 %)

97 (58 %)

| — | Частично изпълнени |
| --- | --- |

—

Частично изпълнени

45 (50 %)

12 (17 %)

57 (34 %)

| — | Неизпълнени |
| --- | --- |

—

Неизпълнени

2 (2 %)

4 (6 %)

4 (100 %)

10 (6 %)

| — | Не е възможно да се направи оценка |
| --- | --- |

—

Не е възможно да се направи оценка

4 (100 %)

4 (2 %)

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

88 от 90-те проекта с показатели за крайни продукти/услуги и показатели за резултати са изпълнили своите цели поне частично

| 6.52. | От 90-те проекта със система за измерване на изпълнението на крайните продукти/услуги и резултатите 43 (48 %) са изпълнили напълно показателите за крайни продукти/услуги и показателите за резултати, определени от управляващите органи. |
| --- | --- |

6.52.

От 90-те проекта със система за измерване на изпълнението на крайните продукти/услуги и резултатите 43 (48 %) са изпълнили напълно показателите за крайни продукти/услуги и показателите за резултати, определени от управляващите органи.

| 6.52. | Комисията отбелязва, че преди всичко, от управляващите органи се изисква да гарантират подбор и одобряване на проекти с добавена стойност за ЕС.

  Що се отнася до показателите за крайни стоки/услуги, оценката на изпълнението на програмите е подсилена за периода 2014—2020 г.: както се предвижда в регулаторната рамка за периода 2014—2020 г. (член 22, параграфи 6 и 7 от Регламент (ЕС) No 1303/2013), Комисията има право да спре междинните плащания или да приложи финансови корекции в случай на тежко неизпълнение на приоритетна ос в програмата или съответно вследствие на преглед на изпълнението (член 22, параграф 6 от Регламент (ЕС) No 1303/2013) и при приключването (член 22, параграф 7). |
| --- | --- |

6.52.

Що се отнася до показателите за крайни стоки/услуги, оценката на изпълнението на програмите е подсилена за периода 2014—2020 г.: както се предвижда в регулаторната рамка за периода 2014—2020 г. (член 22, параграфи 6 и 7 от Регламент (ЕС) No 1303/2013), Комисията има право да спре междинните плащания или да приложи финансови корекции в случай на тежко неизпълнение на приоритетна ос в програмата или съответно вследствие на преглед на изпълнението (член 22, параграф 6 от Регламент (ЕС) No 1303/2013) и при приключването (член 22, параграф 7).

| 6.53. | Други 45 проекта (50 %) са постигнали частично своите цели за крайни продукти/услуги и за резултати. От тях седем в крайна сметка са били прекратени през двата програмни периода (2007—2013 г. и 2014—2020 г.). Тези проекти са в три ОП в три държави членки (Унгария, Полша и Румъния). |
| --- | --- |

6.53.

Други 45 проекта (50 %) са постигнали частично своите цели за крайни продукти/услуги и за резултати. От тях седем в крайна сметка са били прекратени през двата програмни периода (2007—2013 г. и 2014—2020 г.). Тези проекти са в три ОП в три държави членки (Унгария, Полша и Румъния).

| 6.53. | Комисията отбелязва, че краят на периода на допустимост невинаги съвпада с крайната целева дата за измерване на всички показатели за изпълнението. |
| --- | --- |

6.53.

| 6.54. | И на последно място, два проекта не са постигнали нито една от своите цели. Освен това четири проекта са „нефункциониращи“ съгласно определението в указанията за приключване (51). От управляващите органи изрично се изисква да докладват за „нефункциониращи“ проекти в декларацията за приключване на дадена ОП. |
| --- | --- |

6.54.

И на последно място, два проекта не са постигнали нито една от своите цели. Освен това четири проекта са „нефункциониращи“ съгласно определението в указанията за приключване (51). От управляващите органи изрично се изисква да докладват за „нефункциониращи“ проекти в декларацията за приключване на дадена ОП.

| 6.54. | Комисията използва всички възможни мерки, с които тя разполага, за да осигури добро и ефикасно финансово управление на фондовете на ЕС. Освен това изпълнението на проектите, финансирани по линия на оперативни програми, ще се оценява още на етап приключване. |
| --- | --- |

6.54.

66 от 70-те проекта, в които са определени и оценени само показателите за крайни продукти/услуги, са постигнали своите цели за крайни продукти/услуги поне частично

| 6.55. | 54 от 70-те проекта (77 %) са постигнали изцяло поставените от управляващите органи цели относно крайните продукти/услуги, други 12 проекта (17 %) са постигнали частично тези цели, а останалите четири проекта (6 %) не са постигнали нито една от целите. |
| --- | --- |

6.55.

54 от 70-те проекта (77 %) са постигнали изцяло поставените от управляващите органи цели относно крайните продукти/услуги, други 12 проекта (17 %) са постигнали частично тези цели, а останалите четири проекта (6 %) не са постигнали нито една от целите.

| 6.55. | Комисията отбелязва, че преди всичко, от управляващите органи се изисква да гарантират подбор и одобряване на проекти с добавена стойност за ЕС. |
| --- | --- |

6.55.

Заключение

| 6.56. | Само една трета от проверените проекти са имали система за измерване на резултатите с показатели за крайни продукти/услуги и показатели за резултати, свързани с целите на ОП. По-голямата част от проектите са постигнали своите цели за крайни продукти/услуги поне частично. За 42 % от проектите обаче не е било възможно да се определи и измери конкретен принос към общите цели на програмите, тъй като на равнището на проектите не са били определени показатели за резултатите или целеви стойности. |
| --- | --- |

6.56.

Само една трета от проверените проекти са имали система за измерване на резултатите с показатели за крайни продукти/услуги и показатели за резултати, свързани с целите на ОП. По-голямата част от проектите са постигнали своите цели за крайни продукти/услуги поне частично. За 42 % от проектите обаче не е било възможно да се определи и измери конкретен принос към общите цели на програмите, тъй като на равнището на проектите не са били определени показатели за резултатите или целеви стойности.

| 6.56. | Макар че законодателната рамка за структурните фондове за периода 2007—2013 г. не е задължила националните органи да определят показатели за резултатите на равнището на проектите, Комисията насърчи такова определяне, когато то е целесъобразно. В действителност тези показатели за резултатите не биха могли да бъдат измерени по смислен начин на ниво отделен проект. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.57. | Едновременното определяне на показатели и задаването на целеви стойности изисква ясен стратегически подход в интервенционната логика за дадена ОП. Както в резултатите от неотдавнашните одити на Сметната палата, така и в нейното становище относно преразглеждането на Финансовия регламент
   (52) се подчертава, че са налице съществени разлики при използването на показатели за крайни продукти/услуги, а в още по-голяма степен на показатели за резултати в различните области на политика и различните фондове в рамките на една и съща област на политика. |
| --- | --- |

6.57.

Едновременното определяне на показатели и задаването на целеви стойности изисква ясен стратегически подход в интервенционната логика за дадена ОП. Както в резултатите от неотдавнашните одити на Сметната палата, така и в нейното становище относно преразглеждането на Финансовия регламент
   (52) се подчертава, че са налице съществени разлики при използването на показатели за крайни продукти/услуги, а в още по-голяма степен на показатели за резултати в различните области на политика и различните фондове в рамките на една и съща област на политика.

| 6.57. | Комисията припомня подробните си в Специален доклад No 2/2017 на Сметната палата. |
| --- | --- |

6.57.

---

(1)  Тези цели са посочени в членове 174—178 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

(2)  Както за програмния период 2007—2013 г., така и за програмния период 2014—2020 г. КФ е приложим за България, Чешката република, Естония, Гърция, Хърватия, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Португалия, Румъния, Словения и Словакия. Испания също е отговаряла на условията през 2007—2013 г., но само за преходно подпомагане.

(3)  За програмния период 2007—2013 г. Комисията е одобрила 440 ОП (322 по ЕФРР/КФ и 188 по ЕСФ); за 2014—2020 г. е одобрила 392 ОП (по-голямата част от тях обхващат повече от един фонд).

(4)  Извадката е съставена от всички уравнявания и плащания, с изключение на авансовите плащания. 180-те операции са в рамките на 54 междинни плащания за периода 2007—2013 г. и са свързани с 92 проекта по ЕФРР, 36 проекта по КФ, 40 проекта по ЕСФ, 11 финансови инструмента на ЕФРР и един финансов инструмент на ЕСФ.

(5)  България, Чешка република, Германия, Ирландия, Гърция, Испания, Италия, Унгария, Малта, Полша, Португалия, Румъния, Словакия, Обединено кралство и ЕТС между Гърция и България.

(6)  България, Германия, Гърция, Италия, Полша, Португалия, Словакия и Обединеното кралство.

(7)  Сметната палата изчислява нивото на грешките въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 2,2 и 7,4 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(8)  Вж. също годишните доклади за 2012 г. (точка 6.23), 2013 г. (точка 6.16), 2014 г. (точка 6.29) и 2015 г. (точка 6.15).

(9)  Член 14, параграф 4 от Регламент (EС) No 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно Европейския социален фонд (ОВ L 347, 20.12.2013г, стр. 470 ); член 68 от Регламент (ЕС) No 1303/2013 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 376).

(10)  Вж. членове 39 и 41 от Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25). Голям проект е операция, която включва серия от строителни работи, дейности или услуги и която е предназначена сама по себе си да изпълни неделима задача от точно икономическо или техническо естество. Тя има и ясно набелязани цели и обща стойност, която надхвърля 50 млн. евро.

(11)  Тази стойност представлява общият размер на разходите за възложените поръчки, част от които са били заверени в проверените декларации за разходите.

(12)  Стойността на поръчките на около 49 % от 121-та процедури е била над прага за прилагане на правилата на ЕС за обществените поръчки (транспонирани в националното законодателство), като 33 са свързани с ЕФРР/КФ и една — с ЕСФ.

(13)  Директиви от 26 февруари 2014 г. относно обществените поръчки (2014/24/ЕС), за възлагане на договори за концесия (2014/23/ЕС) и относно възлагането на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (2014/25/ЕС) (ОВ L 94, 28.3.2014 г.).

(14)  Държавите членки, които са транспонирали и трите директиви до тази дата, са Чешката република, Дания, Германия, Гърция, Франция, Италия, Ирландия, Унгария, Кипър, Латвия, Малта, Нидерландия, Полша, Румъния, Словакия, Швеция и Обединеното кралство.

(15)  Годишен доклад за 2015 г., точка 6.24. Осем държави членки са транспонирали и трите директиви до май 2016 г.

(16)  Вж. член 258 от ДФЕС.

(17)  Девет проекта по ЕФРР/КФ (включително два финансови инструмента в рамките на JESSICA) и два проекта по ЕСФ (включително един финансов инструмент).

(18)  Под формата на подкрепяща документация, включително стандартни кръстосани проверки, информация в базите данни и резултати от задължителните проверки.

(19)  Решение С(2015) 2771 на Комисията.

(20)  Вж. Годишен доклад за 2014 г., точка 6.52 и Годишен доклад за 2015 г., точка 6.45.

(21)  Европейска комисия, „Обобщени данни относно постигнатия напредък в областта на финансирането и изпълнението на финансови инструменти, докладван от управляващите органи в съответствие с член 67, параграф 2, буква й) от Регламент (ЕО) No 1083/2006, състояние към 31 декември 2015 г.“, EGESIF_16-0011-00, 20 септември 2016 г. Данните за 2016 г. ще бъдат публикувани до 1 октомври 2017 г.

(22)  Годишен доклад за 2015 г., точка 6.42.

(23)  Финансовите инструменти предоставят на държавите членки възможността да използват средствата повече от веднъж — т.е. цялата възвръщаемост на инвестициите или заемите, включително печалбите, се инвестира обратно в същите дейности.

(24)  Ежегодно до края на месец април всяка генерална дирекция изготвя годишен отчет за дейността за предходната година. Той се представя на Европейския парламент и на Съвета и впоследствие се публикува. Докладът е придружен от декларация на генералния директор, в която той посочва дали бюджетът, за който отговаря, е бил изпълнен съгласно изискванията за законосъобразност и редовност — по същество, дали нивото на нередности е под определения от Комисията праг на същественост от 2 %. За ОП, при които това не е така, генералният директор може да изрази пълни или частични резерви.

(25)  В своя ГОД Комисията посочва „процента на остатъчен риск“, когато разглежда приключването на програмния период 2007—2013 г., и „остатъчния общ процент на грешките“, когато разглежда програмния период 2014—2020 г. Тези два процента са равностойни концептуално, но се отнасят за различни периоди. В настоящата глава и двата са наричани „остатъчен(ни) процент(и)“.

(26)  С изключение на Хърватия, чийто краен срок е до 31 март 2018 г.

(27)  Насоки относно приключването на оперативните програми, Решение C(2015) 2771 на Комисията, приложение VI.

(28)  Специален доклад No 36/2016: „Оценка на разпоредбите за приключване на програмите за сближаване и развитие на селските райони за периода 2007—2013 г.“.

(29)  Специален доклад No 4/2017: „Защита на бюджета на ЕС от неправомерно разходване на средства: през периода 2007—2013 г. Комисията все повече използва превантивни мерки и финансови корекции в областта на сближаването“.

(30)  ЕФРР, КФ и ЕСФ/ИМЗ.

(31)  Сметната палата отбеляза проблема със забавянията в Специален доклад No 2/2017: „Договарянето от страна на Комисията на споразумения за партньорство и програми в областта на сближаването за периода 2014—2020 г.“.

(32)  Член 139, параграф 5 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.

(33)  Това включва 391 ОП по ЕСИ фондовете и 28 ОП по FEAD.

(34)  Включително 0,7 млрд. евро първоначални средства за финансовите инструменти.

(35)  Това включва 61 ОП по ЕСИ фондовете и осем ОП по FEAD.

(36)  EGESIF_15-0002-03 от 9 октомври 2015 г.

(37)  Вж. също и Годишен доклад за 2015 г., точки 6.60—6.63.

(38)  Член 41 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.

(39)  Член 42, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.

(40)  Процентите грешки, докладвани от одитните органи за годината „n“, се отнасят до заверените пред Комисията разходи в годината „n-1“. Процентите грешки на Сметната палата за годината „n“ се отнасят за разходи, изплатени от Комисията в годината „n“.

(41)  Тази година избрахме да проследим изпълнението на препоръките ни от 2013 г., тъй като по правило би трябвало да е изминало достатъчно време, за да може Комисията да ги изпълни.

(42)  Предложение за регламент относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза, COM(2016) 605 окончателен, 14.9.2016 г.

(43)  EGESIF_15-0002-03 от 9 октомври 2015 г.

(44)  Вж. Годишен доклад за 2013 година, точка 10.10.

(45)  Вж. Годишен доклад за 2014 година, точки 6.80—6.86, и Годишен доклад за 2015 година, точки 6.77—6.89.

(46)  Заявления за кандидатстване, споразумения за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, договори и/или решения за съфинансиране.

(47)  Член 22, параграфи 6 и 7, и член 127 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.

(48)  Член 142, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.

(49)  Тези четири проекта са в Ирландия.

(50)  ОП в Словакия и ОП за ЕТС между Гърция и България са единствените две програми, в които целите за крайните продукти/услуги и резултатите са взаимно съгласувани.

(51)  Приложение към Решение на Комисията за изменение на Решение C(2013) 1573 относно одобряването на насоките във връзка с приключването на оперативните програми, C(2015) 2771 окончателен, 30.4.2015 г., точка 3.5.

(52)  Вж. Специален доклад No 2/2017 „Договарянето от страна на Комисията на споразумения за партньорство и програми в областта на сближаването“ (точки 149—151); Становище No 1/2017 относно предложението за преразглеждане на Финансовия регламент (ОВ C 91, 23.3.2017 г.), точки 147 и 148.

(53)  В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 10).

(54)  Тази цифра включва вноски към финансови инструменти, изпълнявани чрез споделено управление.

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2016 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ 6.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ИКОНОМИЧЕСКОТО, СОЦИАЛНОТО И ТЕРИТОРИАЛНОТО СБЛИЖАВАНЕ

| | 2016 г. | 2015 г. |
| --- | --- | --- |
| |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| |
| Общ брой операции | 180 | 223 |
| |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| | | |
| Изчислен процент грешки | 4,8  % | 5,2  % |
| | | |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 7,4  % | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 2,2  % | |

2016 г.

2015 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общ брой операции

180

223

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

4,8  %

5,2  %

Горна граница на процента грешки (UEL)

7,4  %

Долна граница на процента грешки (LEL)

2,2  %

ПРИЛОЖЕНИЕ 6.2

ПРЕГЛЕД НА РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ ЗА ВСЯКА ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА

Image

ПРИЛОЖЕНИЕ 6.3

ПРЕГЛЕД НА ГРЕШКИТЕ С ВЪЗДЕЙСТВИЕ НАЙ-МАЛКО 20 % ЗА ФУНКЦИЯ „ИКОНОМИЧЕСКО, СОЦИАЛНО И ТЕРИТОРИАЛНО СБЛИЖАВАНЕ“

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА |
| --- | --- |
| Въведение |
| Прилагайки общата одитна методология, описана в 
  приложение 1.1
  , Сметната палата извърши тестове на представителна извадка от операции, за да изчисли нивото на нередности в популацията за тази функция от МФР. Разкритите при тестването грешки не представляват изчерпателен списък нито на отделните грешки, нито на възможните видове грешки. Изложените по-долу констатации по отношение на грешките с отражение най-малко 20 % от стойността на проверените операции са представени като пример. Тези грешки бяха открити при операции на стойност между 74 000  евро и 10,3  млн. евро, със средна стойност 0,9  млн. евро (1). | Комисията взема предвид коментара на Сметната палата в приложение 6.2, че прегледът на операциите от Сметната палата не е показателен за относителното ниво на грешките в държавите членки, които са включени в извадката. Комисията подчертава, че за всяка държава членка е представена подробна информация за резултатите от одитите, извършени от Комисията и от държавите членки, в годишните отчети за дейността на структурите на Комисията, които работят със средства на ЕС в рамките на споделеното управление, и техническите приложения към тях.


  Комисията ще проследи случаите, установени от Сметната палата, и ще предложи при необходимост да се предприемат действия. |
| Примери за грешки |
| Недопустими разходи |
| Пример 1 — Няколко нарушения на правилата за допустимост на ЕС и националните правила за допустимост |
| Бенефициентът на научноизследователски проект, финансиран от ЕФРР в Испания, е нарушил няколко правила за допустимост на ЕС и национални правила за допустимост: преки разходи са погрешно включени при изчисляването на непреките разходи, а подлежащ на възстановяване ДДС и грешен размер на заплата са били неправилно декларирани за съфинансиране. Освен това някои разходи не са доказани с оправдателни документи. | |
| Сметната палата установи подобни случаи (остойностени до или над 20 %) в други три проекта по ЕФРР в Испания. | |
| Пример 2 — Подлежащ на възстановяване ДДС, деклариран като допустим за съфинансиране от ЕС |
| В Полша местен орган, получил финансиране от КФ за проект за трамваи, е декларирал ДДС като допустим разход. Платеният ДДС за нова инфраструктура обаче, за чието ползване ще бъде събирана такса от ползвателите, всъщност подлежи на възстановяване и следователно е недопустим за съфинансиране. | |
| Пример 3 — Липсва изчисление на недостига на финансиране за проекти, генериращи приходи, и недопустим ДДС |
| Един бенефициент в България е получил финансиране от ЕФРР за закупуване на оборудване, което е използвал с образователна цел. При изчисляването на размера на допустимите разходи бенефициентът не е взел предвид генерираните приходи от предоставените услуги на широката общественост в тези помещения. Той също така е декларирал известни суми ДДС, подлежащ на възстановяване. | Комисията ще поиска от бенефициера да представи изчисление на недостига на финансиране, включително всички свързани с него приходи и разходи за дейността, и ще направи съответните изводи. |
| Пример 4 — Неправилно приложена финансова корекция |
| В резултат от одита на Сметната палата за 2014 г. (2) Комисията е наложила 25 % финансова корекция на проект по КФ в Малта. Вместо обаче първо да заверят всички допустими разходи и след това да приложат корекцията, органите на държавата членка са заверили разходи до 75 % от първоначалния бюджет на проекта. Вследствие на това незаверената част от разходите по проекта, която се отнася за разходи, незасегнати от финансовата корекция, по принцип няма да подлежи на одит. | |
| Пример 5 — Недокументирани часове работна заетост и неоправдано изплащане на частта от хонорарното възнаграждение на изпълнителя, свързана с резултатите от изпълнението |
| Бенефициентът на проект по ЕСФ в Ирландия за предоставяне на обучение на безработни лица, търсещи работа, не е могъл да представи доказателства в подкрепа на отчетените часове работна заетост на участниците, както се изисква от националните правила за допустимост. Във връзка със същия проект органите на държавата членка са изплатили частта от хонорарното възнаграждение на изпълнителя, свързана с резултатите от изпълнението, за курс за обучение, въпреки че резултатът по отношение на осигурената заетост е бил по-нисък от заложеното. | |
| Сметната палата установи примери за грешки с недопустими разходи (остойностени до 20 %) в Чешката република, Испания, Унгария и Румъния, както и в ОП за ЕТС между Гърция и България. | |
| Пример 6 — Неизпълнени условия за отпускане на безвъзмездна финансова помощ |
| Бенефициентът на един проект по ЕФРР в Испания не е изпълнил изискването в поканата за представяне на предложения да запази съфинансираното оборудване в региона в рамките на договорения период. Това е направило оборудването недопустимо за съфинансиране. | |
| Недопустими проекти |
| Пример 7 — Недопустим бенефициент |
| В поканата за представяне на предложения при един проект по ЕФРР в Чешката република е било посочено, че се допускат единствено МСП. При проверката си за спазване на това изискване управляващият орган е основал решението си на декларацията на бенефициента и на информацията от неговата система за мониторинг. Това е било недостатъчно, за да се докаже подходящият статут на бенефициента. В резултат на това финансирането е било отпуснато на бенефициент, който не е МСП. | |
| Пример 8 — Частично недопустим проект |
| Приоритетна ос 3 на ОП по ЕСФ в Испания, която има за цел да увеличи човешкия капитал, има три специфични цели. Съответната цел за един проект, проверен в рамките на тази ОП, е била развитието на човешкия потенциал в областта на научните изследвания и иновациите. Органите на държавата членка са декларирали за съфинансиране със задна дата изплатените заплати на медицински специалисти по време на стажове за специализация през 2014 г. Въпреки че тези стажове са имали известна връзка с научноизследователска дейност, основната им цел е била подготовката на специализиран медицински персонал за испанската здравна система. Ето защо е непропорционално да се разглежда целият проект като предимно научноизследователска дейност. Освен това тази схема за обучение във всички случаи е задължителна за медицинските специалисти съгласно испанското законодателство. Следователно част от проекта е недопустима и той не е следвало да бъде деклариран за съфинансиране. | Комисията смята, че обучението на здравни специалисти чрез програмата за следдипломна квалификация ЕИР (постоянно пребиваващи специализанти) е допустимо по Приоритетна ос 3 „Увеличаване и подобряване на човешкия капитал“, тъй като допринася за постигането на нейните цели. В Испания специализацията е задължителна по закон с оглед на провеждането на клинични изследвания. Освен това управляващият орган е представил доказателства за общо 99 конкретни изследователски дейности за 20-те участници, включени в извадката на Сметната палата, в това число научни публикации, участие в конкурсни научни програми с външно финансиране и участие във висококвалифицирани изследователски групи.


  Поради тази причина Комисията смята, че сертифицираният разход изцяло отговаря на критериите за допустимост. |
| Сметната палата установи подобен случай и в друг проект по ЕСФ в Испания. | |
| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| Нарушения на правилата за възлагане на обществени поръчки |
| Пример 9 — Неправилно използване на вторична конкуренция в рамков договор |
| Бенефициентът на един проект по ЕФРР в Обединеното кралство за изграждане на пешеходен мост е използвал рамков договор за възлагане на поръчката за строителство. Избраната процедура от бенефициента за вторичната конкуренция не е позволила да се определи икономически най-изгодната оферта. Освен това бенефициентът неправилно е приложил дисконтови проценти в хода на преговорите с изпълнителя и е възложил допълнителни строителни дейности директно на същия изпълнител. Ето защо процедурата е нарушила принципите на равнопоставеност и недискриминация и се е отклонила от описаната процедура в рамковото споразумение. Вследствие на това поръчката е неправомерна, а свързаните с нея разходи са недопустими за финансиране от ЕС. | |
| Пример 10 — Незаконно изменение на договор |
| Бенефициентът на един проект по КФ в Унгария (разширяване на пречиствателна станция за отпадъчни води) значително е изменил договора след неговото подписване, без да стартира отново процедурата. Подобни изменения нарушават правилата за обществените поръчки. | |
| Пример 11 — Неподходящи икономически оператори, поканени да представят оферти |
| Само едно от трите дружества, поканени да представят оферти за проект по ЕСФ за езиково обучение в Унгария, е имало подходящ профил за провеждане на обучението. Резултатът от поканата за участие на двама неподходящи кандидати е бил, че поръчката е възложена директно, без надлежна обосновка. | |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Въведение

Прилагайки общата одитна методология, описана в 
  приложение 1.1
  , Сметната палата извърши тестове на представителна извадка от операции, за да изчисли нивото на нередности в популацията за тази функция от МФР. Разкритите при тестването грешки не представляват изчерпателен списък нито на отделните грешки, нито на възможните видове грешки. Изложените по-долу констатации по отношение на грешките с отражение най-малко 20 % от стойността на проверените операции са представени като пример. Тези грешки бяха открити при операции на стойност между 74 000  евро и 10,3  млн. евро, със средна стойност 0,9  млн. евро (1).

Комисията взема предвид коментара на Сметната палата в приложение 6.2, че прегледът на операциите от Сметната палата не е показателен за относителното ниво на грешките в държавите членки, които са включени в извадката. Комисията подчертава, че за всяка държава членка е представена подробна информация за резултатите от одитите, извършени от Комисията и от държавите членки, в годишните отчети за дейността на структурите на Комисията, които работят със средства на ЕС в рамките на споделеното управление, и техническите приложения към тях.

Комисията ще проследи случаите, установени от Сметната палата, и ще предложи при необходимост да се предприемат действия.

Примери за грешки

Недопустими разходи

Пример 1 — Няколко нарушения на правилата за допустимост на ЕС и националните правила за допустимост

Бенефициентът на научноизследователски проект, финансиран от ЕФРР в Испания, е нарушил няколко правила за допустимост на ЕС и национални правила за допустимост: преки разходи са погрешно включени при изчисляването на непреките разходи, а подлежащ на възстановяване ДДС и грешен размер на заплата са били неправилно декларирани за съфинансиране. Освен това някои разходи не са доказани с оправдателни документи.

Сметната палата установи подобни случаи (остойностени до или над 20 %) в други три проекта по ЕФРР в Испания.

Пример 2 — Подлежащ на възстановяване ДДС, деклариран като допустим за съфинансиране от ЕС

В Полша местен орган, получил финансиране от КФ за проект за трамваи, е декларирал ДДС като допустим разход. Платеният ДДС за нова инфраструктура обаче, за чието ползване ще бъде събирана такса от ползвателите, всъщност подлежи на възстановяване и следователно е недопустим за съфинансиране.

Пример 3 — Липсва изчисление на недостига на финансиране за проекти, генериращи приходи, и недопустим ДДС

Един бенефициент в България е получил финансиране от ЕФРР за закупуване на оборудване, което е използвал с образователна цел. При изчисляването на размера на допустимите разходи бенефициентът не е взел предвид генерираните приходи от предоставените услуги на широката общественост в тези помещения. Той също така е декларирал известни суми ДДС, подлежащ на възстановяване.

Комисията ще поиска от бенефициера да представи изчисление на недостига на финансиране, включително всички свързани с него приходи и разходи за дейността, и ще направи съответните изводи.

Пример 4 — Неправилно приложена финансова корекция

В резултат от одита на Сметната палата за 2014 г. (2) Комисията е наложила 25 % финансова корекция на проект по КФ в Малта. Вместо обаче първо да заверят всички допустими разходи и след това да приложат корекцията, органите на държавата членка са заверили разходи до 75 % от първоначалния бюджет на проекта. Вследствие на това незаверената част от разходите по проекта, която се отнася за разходи, незасегнати от финансовата корекция, по принцип няма да подлежи на одит.

Пример 5 — Недокументирани часове работна заетост и неоправдано изплащане на частта от хонорарното възнаграждение на изпълнителя, свързана с резултатите от изпълнението

Бенефициентът на проект по ЕСФ в Ирландия за предоставяне на обучение на безработни лица, търсещи работа, не е могъл да представи доказателства в подкрепа на отчетените часове работна заетост на участниците, както се изисква от националните правила за допустимост. Във връзка със същия проект органите на държавата членка са изплатили частта от хонорарното възнаграждение на изпълнителя, свързана с резултатите от изпълнението, за курс за обучение, въпреки че резултатът по отношение на осигурената заетост е бил по-нисък от заложеното.

Сметната палата установи примери за грешки с недопустими разходи (остойностени до 20 %) в Чешката република, Испания, Унгария и Румъния, както и в ОП за ЕТС между Гърция и България.

Пример 6 — Неизпълнени условия за отпускане на безвъзмездна финансова помощ

Бенефициентът на един проект по ЕФРР в Испания не е изпълнил изискването в поканата за представяне на предложения да запази съфинансираното оборудване в региона в рамките на договорения период. Това е направило оборудването недопустимо за съфинансиране.

Недопустими проекти

Пример 7 — Недопустим бенефициент

В поканата за представяне на предложения при един проект по ЕФРР в Чешката република е било посочено, че се допускат единствено МСП. При проверката си за спазване на това изискване управляващият орган е основал решението си на декларацията на бенефициента и на информацията от неговата система за мониторинг. Това е било недостатъчно, за да се докаже подходящият статут на бенефициента. В резултат на това финансирането е било отпуснато на бенефициент, който не е МСП.

Пример 8 — Частично недопустим проект

Приоритетна ос 3 на ОП по ЕСФ в Испания, която има за цел да увеличи човешкия капитал, има три специфични цели. Съответната цел за един проект, проверен в рамките на тази ОП, е била развитието на човешкия потенциал в областта на научните изследвания и иновациите. Органите на държавата членка са декларирали за съфинансиране със задна дата изплатените заплати на медицински специалисти по време на стажове за специализация през 2014 г. Въпреки че тези стажове са имали известна връзка с научноизследователска дейност, основната им цел е била подготовката на специализиран медицински персонал за испанската здравна система. Ето защо е непропорционално да се разглежда целият проект като предимно научноизследователска дейност. Освен това тази схема за обучение във всички случаи е задължителна за медицинските специалисти съгласно испанското законодателство. Следователно част от проекта е недопустима и той не е следвало да бъде деклариран за съфинансиране.

Комисията смята, че обучението на здравни специалисти чрез програмата за следдипломна квалификация ЕИР (постоянно пребиваващи специализанти) е допустимо по Приоритетна ос 3 „Увеличаване и подобряване на човешкия капитал“, тъй като допринася за постигането на нейните цели. В Испания специализацията е задължителна по закон с оглед на провеждането на клинични изследвания. Освен това управляващият орган е представил доказателства за общо 99 конкретни изследователски дейности за 20-те участници, включени в извадката на Сметната палата, в това число научни публикации, участие в конкурсни научни програми с външно финансиране и участие във висококвалифицирани изследователски групи.

Поради тази причина Комисията смята, че сертифицираният разход изцяло отговаря на критериите за допустимост.

Сметната палата установи подобен случай и в друг проект по ЕСФ в Испания.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Нарушения на правилата за възлагане на обществени поръчки

Пример 9 — Неправилно използване на вторична конкуренция в рамков договор

Бенефициентът на един проект по ЕФРР в Обединеното кралство за изграждане на пешеходен мост е използвал рамков договор за възлагане на поръчката за строителство. Избраната процедура от бенефициента за вторичната конкуренция не е позволила да се определи икономически най-изгодната оферта. Освен това бенефициентът неправилно е приложил дисконтови проценти в хода на преговорите с изпълнителя и е възложил допълнителни строителни дейности директно на същия изпълнител. Ето защо процедурата е нарушила принципите на равнопоставеност и недискриминация и се е отклонила от описаната процедура в рамковото споразумение. Вследствие на това поръчката е неправомерна, а свързаните с нея разходи са недопустими за финансиране от ЕС.

Пример 10 — Незаконно изменение на договор

Бенефициентът на един проект по КФ в Унгария (разширяване на пречиствателна станция за отпадъчни води) значително е изменил договора след неговото подписване, без да стартира отново процедурата. Подобни изменения нарушават правилата за обществените поръчки.

Пример 11 — Неподходящи икономически оператори, поканени да представят оферти

Само едно от трите дружества, поканени да представят оферти за проект по ЕСФ за езиково обучение в Унгария, е имало подходящ профил за провеждане на обучението. Резултатът от поканата за участие на двама неподходящи кандидати е бил, че поръчката е възложена директно, без надлежна обосновка.

---

(1)  Тези грешки съставляват повече от три четвърти от общия изчислен процент грешки за функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“.

(2)  Годишен доклад за 2014 г., каре 6.1, пример а).

ПРИЛОЖЕНИЕ 6.4

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ИКОНОМИЧЕСКОТО, СОЦИАЛНОТО И ТЕРИТОРИАЛНОТО СБЛИЖАВАНЕ

E = ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“; R = ГД „Регионална и селищна политика“; X = Обща оценка за двете ГД

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- | --- |
| изцяло изпълнена | в процес на изпълнение | не е изпълнена | не е приложимо | недостатъчни данни |
| в голяма степен | в известна степен |
| 2013 г. | Глава 5, препоръка 1: [Комисията да] изисква от държавите членки да включват в своите декларации за управлението (съгласно член 59, параграф 5, буква а) от Финансовия регламент) изрично потвърждение относно ефективността на контролите от първо ниво, прилагани от управляващите и сертифициращите органи | R | | | | | | |
| Глава 5, препоръка 2: [Комисията] да направи оценка на „контролите от първо ниво“, извършвани през програмния период 2007—2013 г. съгласно член 32, параграф 5 от Финансовия регламент. Отчитайки установените недостатъци, Комисията следва да анализира разходите и ползите от евентуални корективни мерки и да предприеме (или предложи) целесъобразни действия (като например опростяване на приложимите разпоредби, подобряване на системите за контрол и преработване на програмата или системата за изпълнение) | R | | | | | | |
| Глава 5, препоръка 3: [Комисията] да анализира причините, свързани с увеличения брой случаи на нарушение на правилата на ЕС за държавната помощ | R | | | | | | |
| Глава 5, препоръка 4: [Комисията] да анализира причините за продължаващите закъснения в усвояването на средства на ЕС чрез ИФИ и да предприема необходимите корективни мерки | R (1) | | | | | | |
| Глава 5, препоръка 5: [Комисията] да потвърждава в годишния отчет за дейността (ГОД) на генерална дирекция „Регионална и селищна политика“, че изчислението на Комисията за процента остатъчни грешки се основава на точна, пълна и надеждна информация относно финансовите корекции. За да постигне това, Комисията следва да изисква от одитните органи да удостоверяват точността на данните за финансовите корекции, докладвани от сертифициращите органи за всяка ОП, винаги когато счетат това за необходимо | R (1) | | | | | | |
| 2013 | Глава 5, препоръка 6 (вж. също и глава 6): [Комисията] да оповестява последователно в своя годишен отчет за дейността причините, поради които не са изразени резерви (или са изразени резерви с по-малък финансов ефект) в случаите, когато това се дължи на изключения от приложимите насоки на Комисията или одобрените одитни стратегии | X (1) | | | | | | |
| Глава 6, препоръка 1: да осигури, заедно с държавите членки, проследяването на слабостите, открити при основания на риска тематичен одит на проверките от ръководството, извършен от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“. Това ще изисква да се подобрят проверките, свързани със спазването на правилата за възлагане на обществени поръчки и други актуални източници на грешки (разходи, които не са свързани с проектите или не носят добавена стойност) | Е | | | | | | |
| Глава 6, препоръка 2: [Комисията] да потвърждава в годишния си отчет за дейността, че е извършила съответните проверки, за да гарантира, че процентът остатъчни грешки се базира на точна, пълна и надеждна информация за финансовите корекции. За да постигне това, когато счете за необходимо, Комисията следва да изисква от одитните органи да заверяват точността на данните за финансовите корекции, докладвани от сертифициращите органи по всяка ОП | E (1) | | | | | | |
| Глава 6, препоръка 3: [Комисията] да следи членове 78 и 130 от Регламента за общите разпоредби за програмния период 2014—2020 г. да бъдат прилагани по такъв начин, че да се предотврати натрупването на предварително финансиране в допълнение към първоначалното авансово плащане. | | | | E (2) | | | |
| Глава 6, препоръка 4: [Комисията] да следи дали органите на държавите членки, които отговарят за управлението на структурните фондове, предприемат действия по проблема с декларирането на по-високи разходи за персонала по проекти на ЕС в сравнение с проектите, финансирани с национални средства | | E (3) | | | | | |
| Глава 6, препоръка 5: при одобряването на ОП за новия програмен период [Комисията] да следи дали държавите членки са разгледали всички възможности за опростяване, създадени от нормативните разпоредби за европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. | | E (4) | | | | | |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на Комисията

изцяло изпълнена

в процес на изпълнение

не е изпълнена

не е приложимо

недостатъчни данни

в голяма степен

в известна степен

2013 г.

Глава 5, препоръка 1: [Комисията да] изисква от държавите членки да включват в своите декларации за управлението (съгласно член 59, параграф 5, буква а) от Финансовия регламент) изрично потвърждение относно ефективността на контролите от първо ниво, прилагани от управляващите и сертифициращите органи

R

Глава 5, препоръка 2: [Комисията] да направи оценка на „контролите от първо ниво“, извършвани през програмния период 2007—2013 г. съгласно член 32, параграф 5 от Финансовия регламент. Отчитайки установените недостатъци, Комисията следва да анализира разходите и ползите от евентуални корективни мерки и да предприеме (или предложи) целесъобразни действия (като например опростяване на приложимите разпоредби, подобряване на системите за контрол и преработване на програмата или системата за изпълнение)

R

Глава 5, препоръка 3: [Комисията] да анализира причините, свързани с увеличения брой случаи на нарушение на правилата на ЕС за държавната помощ

R

Глава 5, препоръка 4: [Комисията] да анализира причините за продължаващите закъснения в усвояването на средства на ЕС чрез ИФИ и да предприема необходимите корективни мерки

R (1)

Глава 5, препоръка 5: [Комисията] да потвърждава в годишния отчет за дейността (ГОД) на генерална дирекция „Регионална и селищна политика“, че изчислението на Комисията за процента остатъчни грешки се основава на точна, пълна и надеждна информация относно финансовите корекции. За да постигне това, Комисията следва да изисква от одитните органи да удостоверяват точността на данните за финансовите корекции, докладвани от сертифициращите органи за всяка ОП, винаги когато счетат това за необходимо

R (1)

2013

Глава 5, препоръка 6 (вж. също и глава 6): [Комисията] да оповестява последователно в своя годишен отчет за дейността причините, поради които не са изразени резерви (или са изразени резерви с по-малък финансов ефект) в случаите, когато това се дължи на изключения от приложимите насоки на Комисията или одобрените одитни стратегии

X (1)

Глава 6, препоръка 1: да осигури, заедно с държавите членки, проследяването на слабостите, открити при основания на риска тематичен одит на проверките от ръководството, извършен от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“. Това ще изисква да се подобрят проверките, свързани със спазването на правилата за възлагане на обществени поръчки и други актуални източници на грешки (разходи, които не са свързани с проектите или не носят добавена стойност)

Е

Глава 6, препоръка 2: [Комисията] да потвърждава в годишния си отчет за дейността, че е извършила съответните проверки, за да гарантира, че процентът остатъчни грешки се базира на точна, пълна и надеждна информация за финансовите корекции. За да постигне това, когато счете за необходимо, Комисията следва да изисква от одитните органи да заверяват точността на данните за финансовите корекции, докладвани от сертифициращите органи по всяка ОП

E (1)

Глава 6, препоръка 3: [Комисията] да следи членове 78 и 130 от Регламента за общите разпоредби за програмния период 2014—2020 г. да бъдат прилагани по такъв начин, че да се предотврати натрупването на предварително финансиране в допълнение към първоначалното авансово плащане.

E (2)

Глава 6, препоръка 4: [Комисията] да следи дали органите на държавите членки, които отговарят за управлението на структурните фондове, предприемат действия по проблема с декларирането на по-високи разходи за персонала по проекти на ЕС в сравнение с проектите, финансирани с национални средства

E (3)

Глава 6, препоръка 5: при одобряването на ОП за новия програмен период [Комисията] да следи дали държавите членки са разгледали всички възможности за опростяване, създадени от нормативните разпоредби за европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г.

E (4)

---

(1)  Прилагането следва да продължи до приключване на програмния период.

(2)  Препоръката не е приета от Комисията (вж. Годишен доклад за 2014 г., точка 6.79).

(3)  Не са предприети системни мерки.

(4)  Новият програмен период все още не е в достатъчно напреднал етап, за да се извърши пълна оценка на изпълнението.

---

ГЛАВА 7

„Природни ресурси“

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 7.1-7.8 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция „Природни ресурси“ | 7.3-7.6 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 7.7-7.8 |
| --- | --- |

| Част 1 — Редовност на операциите | 7.9-7.35 |
| --- | --- |

| ЕФГЗ — Пазари и преки помощи | 7.11-7.19 |
| --- | --- |

| Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство | 7.20-7.27 |
| --- | --- |

| Годишни отчети за дейността и други управленски документи | 7.28-7.31 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 7.32 -7.35 |
| --- | --- |

| Заключение | 7.32-7.33 |
| --- | --- |

| Препоръки | 7.34-7.35 |
| --- | --- |

| Част 2 — Изпълнение | 7.36-7.56 |
| --- | --- |

| Оценка на изпълнението на проектите за развитие на селските райони | 7.37-7.42 |
| --- | --- |

| Оценка на резултатите в областта на екологизирането | 7.43-7.54 |
| --- | --- |

| Заключения | 7.55-7.56 |
| --- | --- |

| Приложение 7.1 — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с функция „Природни ресурси“ |
| --- | --- |

Приложение 7.1 —

| Приложение 7.2 — | Преглед на резултатите от тестовете на операциите за всяка държава членка за областта на развитието на селските райони, околната среда, действията по климата и рибарството |
| --- | --- |

Приложение 7.2 —

| Приложение 7.3 — | Преглед на грешките с въздействие най-малко 20 % за областта на развитието на селските райони, околната среда, действията по климата и рибарството |
| --- | --- |

Приложение 7.3 —

| Приложение 7.4 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с функция „Природни ресурси“ |
| --- | --- |

Приложение 7.4 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 7.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функцията от МФР„Природни ресурси“. Тя обхваща разходите по Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) (в така наречената „първа специфична оценка“ от тази глава), както и развитието на селските райони, околната среда, действията по климата и рибарството („втора специфична оценка“ в настоящата глава). В 
  каре 7.1
  са представени обобщено основните дейности и разходите по тази функция през 2016 г. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

7.1.

В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функцията от МФР„Природни ресурси“. Тя обхваща разходите по Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) (в така наречената „първа специфична оценка“ от тази глава), както и развитието на селските райони, околната среда, действията по климата и рибарството („втора специфична оценка“ в настоящата глава). В 
  каре 7.1
  са представени обобщено основните дейности и разходите по тази функция през 2016 г.

Каре 7.1 —   Разбивка за 2016 г. на функция 2 от МФР „Природни ресурси“

(В млрд. евро)

Image

| Общо плащания за годината | 57,4 |
| --- | --- |
| - авансови плащания
   (47) | 1,5 |
| + уравняване на авансови плащания
   (47) | 2,0 |
| Общо за одитираната популация | 57,9 |

Общо плащания за годината

57,4

- авансови плащания
   (47)

1,5

- уравняване на авансови плащания
   (47)

2,0

Общо за одитираната популация

57,9

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 7.2. | Освен представянето на констатациите на Сметната палата относно редовността, настоящата глава също така съдържа раздел относно изпълнението на извадка от проекти за развитие на селските райони и на новата схема за екологизиране (вж. точка 7.4). |
| --- | --- |

7.2.

Освен представянето на констатациите на Сметната палата относно редовността, настоящата глава също така съдържа раздел относно изпълнението на извадка от проекти за развитие на селските райони и на новата схема за екологизиране (вж. точка 7.4).

Кратко описание на функция „Природни ресурси“

| 7.3. | Общата селскостопанска политика (ОСП) е основата за разходите на ЕС в областта на земеделието. Комисията, и по-конкретно Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“ (ГД AGRI), споделя управлението на ОСП с разплащателни агенции в държавите членки. Те изплащат средства на бенефициентите главно чрез два фонда (1) — Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), от който изцяло се финансират преките помощи и пазарните мерки
   (2), и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), по който заедно с държавите членки се съфинансират програми за развитие на селските райони. |
| --- | --- |

7.3.

Общата селскостопанска политика (ОСП) е основата за разходите на ЕС в областта на земеделието. Комисията, и по-конкретно Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“ (ГД AGRI), споделя управлението на ОСП с разплащателни агенции в държавите членки. Те изплащат средства на бенефициентите главно чрез два фонда (1) — Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), от който изцяло се финансират преките помощи и пазарните мерки
   (2), и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), по който заедно с държавите членки се съфинансират програми за развитие на селските райони.

| 7.4. | ЕФГЗ (77 % от разходите за функция „Природни ресурси“) финансира редица схеми за преки помощи (40,8  млрд. евро през 2016 г.), както и интервенционни мерки на селскостопанските пазари (3) (3,2  млрд. евро през 2016 г.). Реформата на ОСП от 2013 г. (4) въведе значителни промени в схемите за преки помощи (вж. точки 7.15 и 7.16), а през 2016 г. (която се разглежда в настоящия доклад) за първи път плащанията за крайните бенефициенти са направени (5) въз основа на новите правила. Четирите основни схеми, които включват 91 % от всички преки плащания на помощ, са: |
| --- | --- |

7.4.

ЕФГЗ (77 % от разходите за функция „Природни ресурси“) финансира редица схеми за преки помощи (40,8  млрд. евро през 2016 г.), както и интервенционни мерки на селскостопанските пазари (3) (3,2  млрд. евро през 2016 г.). Реформата на ОСП от 2013 г. (4) въведе значителни промени в схемите за преки помощи (вж. точки 7.15 и 7.16), а през 2016 г. (която се разглежда в настоящия доклад) за първи път плащанията за крайните бенефициенти са направени (5) въз основа на новите правила. Четирите основни схеми, които включват 91 % от всички преки плащания на помощ, са:

| — | две схеми, обвързани с площ, които предоставят необвързано с производството
   (6)
  подпомагане на доходите: „Схема за основно плащане“ (СОП) (17,8  млрд. евро през 2016 г.) (7) и „Схема за единно плащане на площ“ (СЕПП) (4 млрд. евро през 2016 г.), |
| --- | --- |

—

две схеми, обвързани с площ, които предоставят необвързано с производството
   (6)
  подпомагане на доходите: „Схема за основно плащане“ (СОП) (17,8  млрд. евро през 2016 г.) (7) и „Схема за единно плащане на площ“ (СЕПП) (4 млрд. евро през 2016 г.),

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| — | плащането за земеделски практики, благоприятни за климата и околната среда (известно като „плащане за екологизиране“; 11,7  млрд. евро през 2016 г.), |
| --- | --- |

—

плащането за земеделски практики, благоприятни за климата и околната среда (известно като „плащане за екологизиране“; 11,7  млрд. евро през 2016 г.),

| — | обвързаното с производството подпомагане, свързано с конкретни видове земеделско производство (например говеждо и телешко месо, мляко или протеинови култури), които са особено важни по икономически, социални или екологични причини и се сблъскват с известни трудности (3,8  млрд. евро през 2016 г.). |
| --- | --- |

—

обвързаното с производството подпомагане, свързано с конкретни видове земеделско производство (например говеждо и телешко месо, мляко или протеинови култури), които са особено важни по икономически, социални или екологични причини и се сблъскват с известни трудности (3,8  млрд. евро през 2016 г.).

| 7.5. | ЕЗФРСР (21 % от разходите по функция „Природни ресурси“) съфинансира разходите за развитие на селските райони, извършени по програмите на държавите членки за развитие на селските райони. Разходите се извършват както по обвързани (8), така и по необвързани с площ мерки (9). През 2016 г. разходите по ЕЗФРСР са на стойност 12,4  млрд. евро, 63 % от които са свързани с програми за развитие на селските райони за програмния период 2014—2020 г., а 37 % — за предишни програми. |
| --- | --- |

7.5.

ЕЗФРСР (21 % от разходите по функция „Природни ресурси“) съфинансира разходите за развитие на селските райони, извършени по програмите на държавите членки за развитие на селските райони. Разходите се извършват както по обвързани (8), така и по необвързани с площ мерки (9). През 2016 г. разходите по ЕЗФРСР са на стойност 12,4  млрд. евро, 63 % от които са свързани с програми за развитие на селските райони за програмния период 2014—2020 г., а 37 % — за предишни програми.

| 7.5. | Тъй като 37 % от плащанията са извършени по отношение на задълженията, поети през предходни програми, тук се включват плащания, извършени през последното тримесечие във връзка с програмите за 2007—2013 г., както и изравнителни плащания. От общо 92 програми за развитие на селските райони за периода 2007—2013 г. 64 бяха вече приключени през 2016 г. със среден процент на изпълнение 99,1  % и общ размер на изравнителните плащания 2,7  милиарда евро. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Функцията от МФР обхваща също и общата политика в областта на рибарството и някои от разходите на ЕС за околна среда и действия по климата (10) (2 % от разходите за функция „Природни ресурси“). |
| --- | --- |

7.6.

Функцията от МФР обхваща също и общата политика в областта на рибарството и някои от разходите на ЕС за околна среда и действия по климата (10) (2 % от разходите за функция „Природни ресурси“).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Обхват и подход на одита

| 7.7. | Прилагайки одитния подход и одитните методи, описани в 
  приложение 1.1
  , през 2016 г. Сметната палата провери: |
| --- | --- |

7.7.

Прилагайки одитния подход и одитните методи, описани в 
  приложение 1.1
  , през 2016 г. Сметната палата провери:

| а) | Извадки от 217 операции по ЕФГЗ и 163 операции за развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство, в съответствие с точка 7 от
  приложение 1.1
  . И двете извадки са формирани така, че да бъдат представителни за целия набор от разходи по МФР в рамките на всяка от двете специфични оценки
   (11). Извадката от ЕФГЗ включва операции от 21 държави членки (12). Извадката за втората специфична оценка се състои от 153 операции за развитие на селските райони и 10 други операции (в области, които включват околната среда, действията по климата и рибарството) от 20 държави членки (13). |
| --- | --- |

а)

Извадки от 217 операции по ЕФГЗ и 163 операции за развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство, в съответствие с точка 7 от
  приложение 1.1
  . И двете извадки са формирани така, че да бъдат представителни за целия набор от разходи по МФР в рамките на всяка от двете специфични оценки
   (11). Извадката от ЕФГЗ включва операции от 21 държави членки (12). Извадката за втората специфична оценка се състои от 153 операции за развитие на селските райони и 10 други операции (в области, които включват околната среда, действията по климата и рибарството) от 20 държави членки (13).

| б) | Дали годишните отчети за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, ГД „Морско дело и рибарство“ и ГД „Околна среда“/„Действия по климата“ (14) съдържат информация относно редовността на разходите, която в значителна степен да съответства на резултатите, изчислени от Сметната палата. |
| --- | --- |

б)

Дали годишните отчети за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, ГД „Морско дело и рибарство“ и ГД „Околна среда“/„Действия по климата“ (14) съдържат информация относно редовността на разходите, която в значителна степен да съответства на резултатите, изчислени от Сметната палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 7.8. | За втората част от настоящата глава, която се фокусира върху изпълнението, Сметната палата разгледа: |
| --- | --- |

7.8.

За втората част от настоящата глава, която се фокусира върху изпълнението, Сметната палата разгледа:

| а) | дали за 193 инвестиционни проекта, които ЕСП провери за периода 2014—2016 г., бенефициентите са извършили инвестициите по план и на разумна цена; |
| --- | --- |

а)

дали за 193 инвестиционни проекта, които ЕСП провери за периода 2014—2016 г., бенефициентите са извършили инвестициите по план и на разумна цена;

| б) | дали за 6 проекта, проверени през 2016 г. и одобрени съгласно правилата за периода 2014—2020 г., е било подходящо прилагането на опростени варианти за разходите; |
| --- | --- |

б)

дали за 6 проекта, проверени през 2016 г. и одобрени съгласно правилата за периода 2014—2020 г., е било подходящо прилагането на опростени варианти за разходите;

| в) | някои въпроси, свързани с изпълнението на новото плащане за екологизиране за 197 земеделски стопанства. |
| --- | --- |

в)

някои въпроси, свързани с изпълнението на новото плащане за екологизиране за 197 земеделски стопанства.

ЧАСТ 1 — РЕДОВНОСТ НА ОПЕРАЦИИТЕ

| 7.9. | За 2016 г. по преценка на ЕСП изчисленият процент грешки е под прага на същественост от 2 % за разходите по ЕФГЗ. Това е едната от двете специфични оценки, която представяме в настоящата глава (вж. точка 7.11), обхващаща над три четвърти от разходите по функция 2 от МФР. Резултатите от тестовете на операциите по функция „Природни ресурси“ са представени в 
  приложение 7.1
   — общо за тази функция и за всяка от двете специфични оценки. От 380-те проверени операции 112 (29 %) са засегнати от грешки, от които 90 са количествено измерими. Според оценката на Сметната палата нивото на грешки за функция „Природни ресурси“ като цяло е 2,5  % (15). |
| --- | --- |

7.9.

За 2016 г. по преценка на ЕСП изчисленият процент грешки е под прага на същественост от 2 % за разходите по ЕФГЗ. Това е едната от двете специфични оценки, която представяме в настоящата глава (вж. точка 7.11), обхващаща над три четвърти от разходите по функция 2 от МФР. Резултатите от тестовете на операциите по функция „Природни ресурси“ са представени в 
  приложение 7.1
   — общо за тази функция и за всяка от двете специфични оценки. От 380-те проверени операции 112 (29 %) са засегнати от грешки, от които 90 са количествено измерими. Според оценката на Сметната палата нивото на грешки за функция „Природни ресурси“ като цяло е 2,5  % (15).

| 7.9. | Комисията е дълбоко удовлетворена от констатацията на Сметната палата, че разходите по ЕФГЗ, които възлизат на 44 милиарда евро годишно, не са засегнати от съществени грешки. Освен това Комисията изразява задоволството си, че посоченото от Сметната палата общо ниво на грешки и нивото на грешки за ОСП в годишния отчет за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ за 2016 г. са много сходни.

  Според Комисията нетните финансови корекции в резултат на процедурите за съответствие на многогодишна основа, както и възстановяването на неправомерно изплатени суми в бюджета на ЕС представляват корективен капацитет, който Комисията взема предвид при оценяването на окончателния риск за бюджета на ЕС.


  Комисията отбелязва по-конкретно, че според годишния отчет за дейността на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“ за 2016 г. корективният ѝ капацитет за същата година възлиза на 2,04  % от съответните разходи за ОСП. |
| --- | --- |

7.9.

Според Комисията нетните финансови корекции в резултат на процедурите за съответствие на многогодишна основа, както и възстановяването на неправомерно изплатени суми в бюджета на ЕС представляват корективен капацитет, който Комисията взема предвид при оценяването на окончателния риск за бюджета на ЕС.

Комисията отбелязва по-конкретно, че според годишния отчет за дейността на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“ за 2016 г. корективният ѝ капацитет за същата година възлиза на 2,04  % от съответните разходи за ОСП.

| 7.10. | В 
  каре 7.2
  е представена разбивка на общия изчислен процент грешки за 2016 г., както и на естеството и мащаба на грешките, засягащи ЕФГЗ и развитието на селските райони, околната среда, действията по климата и рибарството. |
| --- | --- |

7.10.

В 
  каре 7.2
  е представена разбивка на общия изчислен процент грешки за 2016 г., както и на естеството и мащаба на грешките, засягащи ЕФГЗ и развитието на селските райони, околната среда, действията по климата и рибарството.

Каре 7.2 —   Разбивка на изчисления процент грешки по видове грешки — функция „Природни ресурси“

Image

Източник: Европейска сметна палата.

ЕФГЗ — Пазари и преки помощи

| 7.11. | Като цяло резултатите от тестовете на операциите показват, че грешките не са съществени за тази специфична оценка. От 217-те проверени операции по ЕФГЗ обаче 49 (23 %) са засегнати от грешки, като всички са количествено измерими. Сметната палата оценява нивото на грешки на 1,7  % (16). |
| --- | --- |

7.11.

Като цяло резултатите от тестовете на операциите показват, че грешките не са съществени за тази специфична оценка. От 217-те проверени операции по ЕФГЗ обаче 49 (23 %) са засегнати от грешки, като всички са количествено измерими. Сметната палата оценява нивото на грешки на 1,7  % (16).

| 7.11. | Комисията изразява голямото си задоволство, че изчисленият от Сметната палата най-вероятен процент грешки е под прага на същественост и силно се доближава до посочения в годишния отчет за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ за 2016 г. Това потвърждава ефективността на плановете за корективни действия, изпълнявани през предходни години от съответните държави членки, особено по отношение на подобряването на техните системи за идентификация на земеделските парцели (СИЗП) и наблюдаването им отблизо от страна на Комисията. |
| --- | --- |

7.11.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 7.12. | В 
  каре 7.3
  е представена разбивка на изчисления от Сметната палата процент грешки за 2016 г. по видове грешки. |
| --- | --- |

7.12.

В 
  каре 7.3
  е представена разбивка на изчисления от Сметната палата процент грешки за 2016 г. по видове грешки.

Каре 7.3 —   Разбивка на изчисления процент грешки по видове грешки — ЕФГЗ

Image

Източник: Европейска сметна палата.

| 7.13. | От 217-те проверени операции по ЕФГЗ 201 са свързани със схеми за преки помощи, а 16 — с интервенционни мерки на селскостопанските пазари и други разходи. Основната система за управление и контрол на плащанията за пряко подпомагане, която осигурява редовността на операциите, е Интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК). Както е докладвано и преди, ИСАК (17), и по-специално Системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП)
   (18) има значителен принос за предотвратяване и намаляване на процента грешки. |
| --- | --- |

7.13.

От 217-те проверени операции по ЕФГЗ 201 са свързани със схеми за преки помощи, а 16 — с интервенционни мерки на селскостопанските пазари и други разходи. Основната система за управление и контрол на плащанията за пряко подпомагане, която осигурява редовността на операциите, е Интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК). Както е докладвано и преди, ИСАК (17), и по-специално Системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП)
   (18) има значителен принос за предотвратяване и намаляване на процента грешки.

| 7.13. | Комисията приветства становището, че ИСАК, и по-специално СИЗП, има значителен принос за предотвратяване и намаляване на процента грешки. Това потвърждава мнението на Комисията, че ИСАК, включително СИЗП, е решаващо средство в модела за получаване на увереност в ОСП. Комисията продължава да подпомага държавите членки за гарантиране на подходящо качество и ефективност, включително за мерките по ЕФГЗ. |
| --- | --- |

7.13.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 7.14. | Органите на държавите членки са приложили корективни мерки, които са засегнали пряко 6 от включените в извадката операции. Тези мерки се отразяват върху изчисленията на Сметната палата, тъй като са намалили изчисления процент грешки за тази специфична оценка с 0,7  процентни пункта. За 16 случая на количествено измерими грешки националните органи са разполагали с достатъчно информация (19), за да предотвратят или да открият и коригират грешката преди декларирането на разходите пред Комисията. Ако националните органи бяха използвали правилно цялата информация на тяхно разположение, размерът на изчисления процент грешки за тази специфична оценка щеше да бъде с 0,5  процентни пункта по-нисък. |
| --- | --- |

7.14.

Органите на държавите членки са приложили корективни мерки, които са засегнали пряко 6 от включените в извадката операции. Тези мерки се отразяват върху изчисленията на Сметната палата, тъй като са намалили изчисления процент грешки за тази специфична оценка с 0,7  процентни пункта. За 16 случая на количествено измерими грешки националните органи са разполагали с достатъчно информация (19), за да предотвратят или да открият и коригират грешката преди декларирането на разходите пред Комисията. Ако националните органи бяха използвали правилно цялата информация на тяхно разположение, размерът на изчисления процент грешки за тази специфична оценка щеше да бъде с 0,5  процентни пункта по-нисък.

| 7.14. | Комисията приветства оценката, която Сметната палата дава на ролята на държавите членки и предприетите от тях корективни действия и ще продължи да насърчава и подкрепя държавите членки да предприемат необходимите действия за предотвратяване, разкриване и коригиране на грешките.

  По-специално, Комисията ще продължи да работи с държавите членки, за да се гарантира надеждността на техните системи за контрол и управление, като отчита, че средствата на разположение на разплащателните агенции за установяване на недопустими разходи са ограничени и следва да бъдат съразмерни на риска. |
| --- | --- |

7.14.

По-специално, Комисията ще продължи да работи с държавите членки, за да се гарантира надеждността на техните системи за контрол и управление, като отчита, че средствата на разположение на разплащателните агенции за установяване на недопустими разходи са ограничени и следва да бъдат съразмерни на риска.

Завишени или недопустими за подпомагане площи, включително за новото плащане за екологизиране

| 7.15. | Сметната палата установи, че допустимите за подпомагане площи са по-точно определени, отколкото през предишни години. Основните причини за това подобрение са: |
| --- | --- |

7.15.

Сметната палата установи, че допустимите за подпомагане площи са по-точно определени, отколкото през предишни години. Основните причини за това подобрение са:

7.15.

| — | съгласно преразгледаното определение за „постоянно затревени площи“, в резултат от реформата на ОСП от 2013 г., определени площи земя, която преди това не е била допустима за подпомагане, е станала допустима съгласно правилата, приложими от референтната 2015 година нататък (вж.
  каре 7.4
  ), |
| --- | --- |

—

съгласно преразгледаното определение за „постоянно затревени площи“, в резултат от реформата на ОСП от 2013 г., определени площи земя, която преди това не е била допустима за подпомагане, е станала допустима съгласно правилата, приложими от референтната 2015 година нататък (вж.
  каре 7.4
  ),

| — | както вече бе отбелязано в предишни доклади (20), надеждността на данните относно допустимостта на земята, съдържащи се в СИЗП, продължава да се подобрява в резултат от изпълнението на текущите планове за действие от държавите членки по тяхна собствена инициатива или по искане на Комисията, |
| --- | --- |

—

както вече бе отбелязано в предишни доклади (20), надеждността на данните относно допустимостта на земята, съдържащи се в СИЗП, продължава да се подобрява в резултат от изпълнението на текущите планове за действие от държавите членки по тяхна собствена инициатива или по искане на Комисията,

| — | Комисията приветства оценката на Сметната палата относно ефективността на плановете за действие във връзка със СИЗП.


  Комисията ще продължи да работи с държавите членки за поддържане на качеството на СИЗП и ИСАК като цяло. |
| --- | --- |

—

Комисията приветства оценката на Сметната палата относно ефективността на плановете за действие във връзка със СИЗП.

Комисията ще продължи да работи с държавите членки за поддържане на качеството на СИЗП и ИСАК като цяло.

| — | използването на новата процедура за геопространствени заявления за подпомагане (GSAA) (21) е намалило броя на грешките, свързани с площ, в заявленията за подпомагане. По отношение на заявленията за подпомагане, подадени през референтната 2015 г., над една трета от разплащателните агенции вече прилагат този полезен инструмент. GSAA предстои да стане напълно действаща от референтната 2018 г. |
| --- | --- |

—

използването на новата процедура за геопространствени заявления за подпомагане (GSAA) (21) е намалило броя на грешките, свързани с площ, в заявленията за подпомагане. По отношение на заявленията за подпомагане, подадени през референтната 2015 г., над една трета от разплащателните агенции вече прилагат този полезен инструмент. GSAA предстои да стане напълно действаща от референтната 2018 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Каре 7.4 —   Новото определение за „постоянно пасище“ е спомогнало за намаляване на процента грешки

През предходните години недопустимите за подпомагане постоянно затревени площи са основен източник на грешки (22). Сега подобни грешки са намалели значително по брой и мащаб, което се дължи по-специално на новото определение за „постоянно пасище“ в рамките на реформираната ОСП.

Докато старото определение ограничава допустимостта до частта от даден парцел, покрита с трева или друга тревиста растителност, обхватът сега е разширен до всички видове растителност, подходящи за паша, включително храсти и дървета, при условие те да не са преобладаващи. Държавите членки могат също така да разширят допустимостта по отношение на земята, върху която нетревната растителност е преобладаваща, ако това е част от установени местни практики. Снимките по-долу илюстрират промяната на политиката.

Снимка 1 —   Нетревната растителност сега е допустима за подпомагане, когато е подходяща за паша и не е преобладаваща

Image

Преди реформата на ОСП от 2013 г. този парцел е бил с ниво на допустимост 40 % предвид площта на тревната покривка. В рамките на новото определение за допустимост нивото на допустимост се е увеличило на 60 %, тъй като се включва и друга подходяща за паша растителност (като храсти и малки дръвчета).

Източник: Европейска сметна палата.

Снимка 2 —   Нетревната растителност може да бъде също и доминираща, ако е част от установените местни практики

Image

Някои държави членки (23) са избрали да приемат като допустими пасища земи, на които преобладава нетревна растителност, подходяща за паша (напр. пасищни площи с ниски храсти).

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 7.16. | Новото плащане за екологизиране създава допълнителни изисквания за земеделските производители. Целта на схемата за помощ за екологизиране е да направи земеделските стопанства на ЕС по-екологосъобразни чрез три практики: диверсификация на културите, поддръжка на съществуващите постоянно затревени площи и създаване на екологично насочени площи върху обработваема земя (24). Тези три практики са описани в точки 7.44—7.46. |
| --- | --- |

7.16.

Новото плащане за екологизиране създава допълнителни изисквания за земеделските производители. Целта на схемата за помощ за екологизиране е да направи земеделските стопанства на ЕС по-екологосъобразни чрез три практики: диверсификация на културите, поддръжка на съществуващите постоянно затревени площи и създаване на екологично насочени площи върху обработваема земя (24). Тези три практики са описани в точки 7.44—7.46.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 7.17. | ЕСП провери плащането за екологизиране за 63 стопанства (25). Сметната палата установи, че всички, за които се прилага изискването за диверсификация на културите, отговарят на изискванията. По отношение на поддържането на съществуващите постоянно затревени площи Сметната палата не откри нарушения за парцелите, вписани правилно в СИЗП. Не всички постоянно затревени площи обаче са били правилно вписани като такива (26) и в един случай това е довело до нарушаване на изискванията за поддържане на екологично чувствителни постоянно затревени площи (ESPG; вж. точка 7.45). По-голямата част от констатираните грешки в областта на екологизирането са свързани със спазването на изискванията за екологично насочени площи. |
| --- | --- |

7.17.

ЕСП провери плащането за екологизиране за 63 стопанства (25). Сметната палата установи, че всички, за които се прилага изискването за диверсификация на културите, отговарят на изискванията. По отношение на поддържането на съществуващите постоянно затревени площи Сметната палата не откри нарушения за парцелите, вписани правилно в СИЗП. Не всички постоянно затревени площи обаче са били правилно вписани като такива (26) и в един случай това е довело до нарушаване на изискванията за поддържане на екологично чувствителни постоянно затревени площи (ESPG; вж. точка 7.45). По-голямата част от констатираните грешки в областта на екологизирането са свързани със спазването на изискванията за екологично насочени площи.

| 7.18. | Земеделските парцели се класифицират в три категории — обработваема земя, постоянно затревени площи и постоянни култури (напр. овощни и маслинови градини). Екологично насочените площи трябва да бъдат разположени върху (или в съседство до) обработваема земя. Сметната палата установи, че няколко разплащателни агенции не са разполагали с надеждна информация относно категориите земя в своята СИЗП или не са я използвали за проверка на заявления (вж.
  каре 7.5
  ). |
| --- | --- |

7.18.

Земеделските парцели се класифицират в три категории — обработваема земя, постоянно затревени площи и постоянни култури (напр. овощни и маслинови градини). Екологично насочените площи трябва да бъдат разположени върху (или в съседство до) обработваема земя. Сметната палата установи, че няколко разплащателни агенции не са разполагали с надеждна информация относно категориите земя в своята СИЗП или не са я използвали за проверка на заявления (вж.
  каре 7.5
  ).

| 7.18. | Комисията е информирана за слабостите в някои държави членки. Те възникнаха през първата година от прилагането на новите преки плащания, засягат ограничени области и са предприети коригиращи действия. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ открива процедури на уравняване с оглед на съответствието, които ще защитят финансовия интерес на ЕС срещу този риск. |
| --- | --- |

7.18.

Каре 7.5 —   Правилното категоризиране на земята е важно за гарантиране на спазването на изискванията за екологизиране

Каре 7.5 — Правилното категоризиране на земята е важно за гарантиране на спазването на изискванията за екологизиране

В законодателството на ЕС се посочва, че обработваема земя, използвана за отглеждане на треви, се превръща в постоянно пасище, след като е била изключена от сеитбооборота в продължение на пет последователни години.

В Чешката република и Полша базата данни на СИЗП не съдържа информация относно предходното използване на земята. В такива случаи органите не могат да извършват автоматизирани кръстосани проверки с цел да установят дали обработваема земя, използвана за отглеждане на треви, се е превърнала в постоянно затревени площи. Това поражда риск органите да не установят някои декларирани екологично насочени площи, ако те са разположени върху постоянно затревени площи (т.е. необработваема земя).

ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ открива процедури на уравняване с оглед на съответствието, които ще защитят финансовия интерес на ЕС срещу този риск.

Освен това Сметната палата установи слабости при категоризирането на постоянно затревени площи или свързаните с това кръстосани проверки в Германия (Бавария, Мекленбург-Предна Померания, Северен Рейн-Вестфалия, Саксония-Анхалт, Шлезвиг-Холщайн), Франция, Италия (Ломбардия), Португалия и Обединеното кралство (Англия).

Недопустим бенефициент/разход

| 7.19. | При три случая на пазарни мерки от извадката на ЕСП разплащателните агенции са възстановили разходи, които са били частично недопустими. Въпреки че подобни мерки представляват малка част от общите разходи по ЕФГЗ, тези грешки представляват съществен източник на завишени плащания по фонда в извадката на Сметната палата. |
| --- | --- |

7.19.

При три случая на пазарни мерки от извадката на ЕСП разплащателните агенции са възстановили разходи, които са били частично недопустими. Въпреки че подобни мерки представляват малка част от общите разходи по ЕФГЗ, тези грешки представляват съществен източник на завишени плащания по фонда в извадката на Сметната палата.

Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство

| 7.20. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 7.1
  . В областта на развитието на селските райони, околната среда, действията по климата и рибарството от проверените 163 операции 63 (39 %) са засегнати от грешки, от които 41 са количествено измерими. Сметната палата оценява нивото на грешки на 4,9  % (27). В 
  приложение 7.2
  са представени резултатите от тестовете на операциите по държави членки за операциите при споделено управление, а в 
  приложение 7.3
  са представени всички грешки с въздействие най-малко 20 % от стойността на разглежданата операция. |
| --- | --- |

7.20.

Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 7.1
  . В областта на развитието на селските райони, околната среда, действията по климата и рибарството от проверените 163 операции 63 (39 %) са засегнати от грешки, от които 41 са количествено измерими. Сметната палата оценява нивото на грешки на 4,9  % (27). В 
  приложение 7.2
  са представени резултатите от тестовете на операциите по държави членки за операциите при споделено управление, а в 
  приложение 7.3
  са представени всички грешки с въздействие най-малко 20 % от стойността на разглежданата операция.

| 7.20. | Комисията отбелязва изчисленото от Сметната палата ниво на грешки, което е сходно с отчетеното в годишния отчет за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ за 2016 г.

  Развитието на селските райони продължава да бъде област, която налага да се следи отблизо, особено за мерките от инвестиционен тип. Комисията системно призовава държавите членки да разработват планове за корективни действия, когато бъдат установени слабости в контрола, и подкрепя тяхното изпълнение. Комисията също така активно се застъпва за използване на опростени варианти за разходите, за да се намалят както административните разходи, така и грешките. Като се вземе предвид необходимостта да се балансират законосъобразността и редовността с постиженията на целите на политиката, като същевременно се отчитат и разходите за доставка, не може да се очаква с абсолютна сигурност, че в областта на развитието на селските райони е възможно с разумни усилия да се постигне остатъчен финансов риск под 2 %. Въпреки това корективният капацитет на държавите членки при възстановяването на неправомерно изплатени суми и финансовите корекции на Комисията през годините след годината на възникване на разхода дава възможност на Комисията да получи увереност за разходите по ОСП. |
| --- | --- |

7.20.

Развитието на селските райони продължава да бъде област, която налага да се следи отблизо, особено за мерките от инвестиционен тип. Комисията системно призовава държавите членки да разработват планове за корективни действия, когато бъдат установени слабости в контрола, и подкрепя тяхното изпълнение. Комисията също така активно се застъпва за използване на опростени варианти за разходите, за да се намалят както административните разходи, така и грешките. Като се вземе предвид необходимостта да се балансират законосъобразността и редовността с постиженията на целите на политиката, като същевременно се отчитат и разходите за доставка, не може да се очаква с абсолютна сигурност, че в областта на развитието на селските райони е възможно с разумни усилия да се постигне остатъчен финансов риск под 2 %. Въпреки това корективният капацитет на държавите членки при възстановяването на неправомерно изплатени суми и финансовите корекции на Комисията през годините след годината на възникване на разхода дава възможност на Комисията да получи увереност за разходите по ОСП.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 7.21. | В 
  каре 7.6
  е представена разбивка на изчисления от Сметната палата процент грешки за 2016 г. по видове грешки. |
| --- | --- |

7.21.

В 
  каре 7.6
  е представена разбивка на изчисления от Сметната палата процент грешки за 2016 г. по видове грешки.

Каре 7.6 —   Разбивка на изчисления процент грешки — Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство

Image

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 7.22. | В областта на развитието на селските райони от общо 153 проверени операции 64 са обвързани с площ, а 89 не са (типично инвестиционни проекти). От 153-те операции 58 (38 %) съдържат грешки, от които 38 са количествено измерими. По отношение на 10-те операции от извадката в областта на околната среда, действията по климата и рибарството 5 (50 %) са засегнати от грешки, от които три са количествено измерими. |
| --- | --- |

7.22.

В областта на развитието на селските райони от общо 153 проверени операции 64 са обвързани с площ, а 89 не са (типично инвестиционни проекти). От 153-те операции 58 (38 %) съдържат грешки, от които 38 са количествено измерими. По отношение на 10-те операции от извадката в областта на околната среда, действията по климата и рибарството 5 (50 %) са засегнати от грешки, от които три са количествено измерими.

| 7.22. | Комисията отбелязва, че 30 от 38-те количествено измерими грешки са под 20 %. |
| --- | --- |

7.22.

| 7.23. | Органите на държавите членки са приложили корективни мерки, които са засегнали пряко 8 от включените в извадката операции. Тези мерки се отразяват върху изчисленията на Сметната палата, тъй като са намалили изчисления процент грешки за тази специфична оценка с 0,4  процентни пункта. За 16 случая на количествено измерими грешки националните органи са разполагали с достатъчно информация (28), за да предотвратят или да открият и коригират грешката преди декларирането на разходите пред Комисията. Ако националните органи бяха използвали правилно цялата информация на тяхно разположение, размерът на изчисления процент грешки за тази специфична оценка щеше да бъде с 1,5  процентни пункта по-нисък. |
| --- | --- |

7.23.

Органите на държавите членки са приложили корективни мерки, които са засегнали пряко 8 от включените в извадката операции. Тези мерки се отразяват върху изчисленията на Сметната палата, тъй като са намалили изчисления процент грешки за тази специфична оценка с 0,4  процентни пункта. За 16 случая на количествено измерими грешки националните органи са разполагали с достатъчно информация (28), за да предотвратят или да открият и коригират грешката преди декларирането на разходите пред Комисията. Ако националните органи бяха използвали правилно цялата информация на тяхно разположение, размерът на изчисления процент грешки за тази специфична оценка щеше да бъде с 1,5  процентни пункта по-нисък.

| 7.23. | Комисията е наясно, че вероятно е можело националните органи да открият много от грешките, констатирани от Сметната палата. Правилата на ОСП предоставят на държавите членки всички необходими инструменти, за да неутрализират по-голямата част от риска от грешки.

  Комисията също така смята, че усилията на държавите членки да следят операциите трябва да бъдат съразмерни.


  Комисията проявява бдителност и организира мисии за уравняване с оглед на съответствието, които проверяват системите за управление и контрол в отделните разплащателни агенции на държавите членки и осигуряват ценна информация по въпроса доколко ефективно тези системи защитават средствата на ЕС, за чието изплащане отговарят.


  През 2016 г. Комисията (ГД „Земеделие и развитие на селските райони“) извърши 56 одита на съответствието в областта на ЕФЗРСР. Сертифициращите органи в държавите членки също допринасят за предотвратяването на грешки. |
| --- | --- |

7.23.

Комисията също така смята, че усилията на държавите членки да следят операциите трябва да бъдат съразмерни.

Комисията проявява бдителност и организира мисии за уравняване с оглед на съответствието, които проверяват системите за управление и контрол в отделните разплащателни агенции на държавите членки и осигуряват ценна информация по въпроса доколко ефективно тези системи защитават средствата на ЕС, за чието изплащане отговарят.

През 2016 г. Комисията (ГД „Земеделие и развитие на селските райони“) извърши 56 одита на съответствието в областта на ЕФЗРСР. Сертифициращите органи в държавите членки също допринасят за предотвратяването на грешки.

| 7.24. | Видовете грешки са подобни на установените през предходни години и на тези, представени в специалния доклад на ЕСП, който анализира причините за грешки при разходите за развитие на селските райони (29). Както и през предходни години, основната част (62 %) от изчисления процент грешки, посочен в точка 7.20, представляват мерките, които не са обвързани с площ. |
| --- | --- |

7.24.

Видовете грешки са подобни на установените през предходни години и на тези, представени в специалния доклад на ЕСП, който анализира причините за грешки при разходите за развитие на селските райони (29). Както и през предходни години, основната част (62 %) от изчисления процент грешки, посочен в точка 7.20, представляват мерките, които не са обвързани с площ.

| 7.24. | Комисията обръща особено внимание на вече направените констатации през предходните години, както и на предприемането на подходящи последващи мерки и предотвратяването на подобни грешки в другите държави членки.

  Освен това службите на Комисията следят отблизо изпълнението на плановете за действие. Комисията смята, че успешното изпълнение на тези планове за действие допринася за намаляването на грешките. |
| --- | --- |

7.24.

Освен това службите на Комисията следят отблизо изпълнението на плановете за действие. Комисията смята, че успешното изпълнение на тези планове за действие допринася за намаляването на грешките.

| 7.25. | При проверените операции, необвързани с площ, основната причина за грешки е неспазване на изискванията за допустимост. По отношение на околната среда, действията по климата и рибарството трите количествено измерими грешки са възникнали също поради недопустими разходи. |
| --- | --- |

7.25.

При проверените операции, необвързани с площ, основната причина за грешки е неспазване на изискванията за допустимост. По отношение на околната среда, действията по климата и рибарството трите количествено измерими грешки са възникнали също поради недопустими разходи.

| 7.26. | Тази година три от най-големите грешки по отношение на допустимостта включват бенефициенти, които не са разкрили, че са контролирани от свързани дружества, извършили са покупки от такива дружества или са подали съвместни заявления, в нарушение на правилата на ЕС или на националните правила (вж. примери 1, 2 и 6 в 
  приложение 7.3
  ). |
| --- | --- |

7.26.

Тази година три от най-големите грешки по отношение на допустимостта включват бенефициенти, които не са разкрили, че са контролирани от свързани дружества, извършили са покупки от такива дружества или са подали съвместни заявления, в нарушение на правилата на ЕС или на националните правила (вж. примери 1, 2 и 6 в 
  приложение 7.3
  ).

| 7.27. | От 64-те операции, свързани с площ, Сметната палата установи 22 случая (34 %), при които земите са били недопустими за подпомагане или декларираната площ е била завишена (вж. примери 7 и 8 от
  приложение 7.3
  ). |
| --- | --- |

7.27.

От 64-те операции, свързани с площ, Сметната палата установи 22 случая (34 %), при които земите са били недопустими за подпомагане или декларираната площ е била завишена (вж. примери 7 и 8 от
  приложение 7.3
  ).

| 7.27. | Реформата на ОСП и изпълнението на програмите за развитие на селските райони през периода 2014—2020 г. предизвикаха също промени в правилата за допустимостта на земята и следователно в СИЗП. Вж. също отговора на Комисията по точка 7.13. |
| --- | --- |

7.27.

Годишни отчети за дейността и други управленски документи

Годишен отчет за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“

| 7.28. | В своя ГОД за 2016 г. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ представя общ коригиран процент грешки за разходите по ОСП в размер на 2,5  %. Тази стойност е в съответствие с одитното заключение на ЕСП, че нивото на грешки за тази област на разходи е съществено. |
| --- | --- |

7.28.

В своя ГОД за 2016 г. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ представя общ коригиран процент грешки за разходите по ОСП в размер на 2,5  %. Тази стойност е в съответствие с одитното заключение на ЕСП, че нивото на грешки за тази област на разходи е съществено.

| 7.29. | Въз основа на статистическите данни от контрола на разплащателните агенции държавите членки отчитат общо ниво на грешки в размер на 1,2  % (30). Впоследствие ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ прави корекции, като използва най-вече резултатите от своите одити и одитите на ЕСП, извършени през последните три години, и в по-малка степен — становищата на сертифициращите органи относно законосъобразността и редовността за финансовата 2016 година (31). |
| --- | --- |

7.29.

Въз основа на статистическите данни от контрола на разплащателните агенции държавите членки отчитат общо ниво на грешки в размер на 1,2  % (30). Впоследствие ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ прави корекции, като използва най-вече резултатите от своите одити и одитите на ЕСП, извършени през последните три години, и в по-малка степен — становищата на сертифициращите органи относно законосъобразността и редовността за финансовата 2016 година (31).

| 7.30. | Тази година Сметната палата публикува специален доклад, който разглежда въпроса, дали новата рамка, въведена през 2015 г. от Комисията, е направила възможно за сертифициращи органи да формулират своите становища съгласно регламентите на ЕС и международните одитни стандарти. Въпреки че въвеждането на рамката е положителна стъпка към единен модел за одит, ЕСП откри съществени слабости (32). Сметната палата отправя редица препоръки за подобрения, които следва да се включат в новите насоки на Комисията, приложими от 2018 г. нататък. |
| --- | --- |

7.30.

Тази година Сметната палата публикува специален доклад, който разглежда въпроса, дали новата рамка, въведена през 2015 г. от Комисията, е направила възможно за сертифициращи органи да формулират своите становища съгласно регламентите на ЕС и международните одитни стандарти. Въпреки че въвеждането на рамката е положителна стъпка към единен модел за одит, ЕСП откри съществени слабости (32). Сметната палата отправя редица препоръки за подобрения, които следва да се включат в новите насоки на Комисията, приложими от 2018 г. нататък.

| 7.30. | Комисията прие изцяло пет от седемте препоръки и потвърди, че те се смятат за вече изпълнени в насоките за сертифициращите органи, приложими от 2018 г. нататък. Комисията не прие препоръката да е възможно становищата на сертифициращите органи да се използват само след приключване на работата съгласно препоръките и поддържа обратната позиция — макар и насоките за финансовата 2015 г. да могат да се подобрят там, където те се прилагат правилно, дори и в сегашната си форма създават условия сертифициращите органи да дават становища по законосъобразността и редовността в съответствие с приложимите правила и стандарти. |
| --- | --- |

7.30.

Годишни отчети за дейността на ГД „Морско дело и рибарство“, на ГД „Околна среда“ и на ГД „Действия по климата“

| 7.31. | Годишните отчети за дейността са изготвени в съответствие с указанията на ГД „Бюджет“, а методите, използвани за изчисляване на процентите грешки, не разкриват методологични проблеми. Броят на одитираните от ЕСП операции през 2016 г. в областите рибарство, околна среда и действия по климата е статистически твърде малък, за да може Сметната палата да сравни информацията относно редовността на разходите, отчетени от тези три генерални дирекции, с резултатите от извършения от нея одит. |
| --- | --- |

7.31.

Годишните отчети за дейността са изготвени в съответствие с указанията на ГД „Бюджет“, а методите, използвани за изчисляване на процентите грешки, не разкриват методологични проблеми. Броят на одитираните от ЕСП операции през 2016 г. в областите рибарство, околна среда и действия по климата е статистически твърде малък, за да може Сметната палата да сравни информацията относно редовността на разходите, отчетени от тези три генерални дирекции, с резултатите от извършения от нея одит.

Заключение и препоръки

Заключение

| 7.32. | Като цяло одитните доказателства сочат, че нивото на грешки при разходите за функция „Природни ресурси“ и в областта, предмет на специфична оценка относно развитието на селските райони, околната среда, действията по климата и рибарството (вж. точки 7.9 и 7.20), е съществено. Въпреки това за ЕФГЗ (който представлява повече от три четвърти от разходите по функция 2 от МФР) изчисленото ниво на грешки за 2016 г. е под прага на същественост (вж. точки 7.9 и 7.11). |
| --- | --- |

7.32.

Като цяло одитните доказателства сочат, че нивото на грешки при разходите за функция „Природни ресурси“ и в областта, предмет на специфична оценка относно развитието на селските райони, околната среда, действията по климата и рибарството (вж. точки 7.9 и 7.20), е съществено. Въпреки това за ЕФГЗ (който представлява повече от три четвърти от разходите по функция 2 от МФР) изчисленото ниво на грешки за 2016 г. е под прага на същественост (вж. точки 7.9 и 7.11).

| 7.32. | Комисията високо цени оценката на Сметната палата, че нивото на грешки за ЕФГЗ е под прага на същественост, което Комисията възприема като отражение на действащите системи за управление и контрол, по-специално на ИСАК.

  Комисията би желала да обърне внимание на корективния капацитет на одитите, извършвани от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, и на контрола от страна на държавите членки (вж. отговора на Комисията на точка 7.9), които дават увереност за разходите за ОСП като цяло. |
| --- | --- |

7.32.

Комисията би желала да обърне внимание на корективния капацитет на одитите, извършвани от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, и на контрола от страна на държавите членки (вж. отговора на Комисията на точка 7.9), които дават увереност за разходите за ОСП като цяло.

| 7.33. | По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че изчисленият общ процент грешки е в размер на 2,5  % (вж.
  приложение 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.33.

По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че изчисленият общ процент грешки е в размер на 2,5  % (вж.
  приложение 7.1
  ).

| 7.33. | Комисията приветства изчисленото от Сметната палата ниво на грешки, което много се доближава до отчетения процент грешки в годишния отчет на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ за 2016 г. |
| --- | --- |

7.33.

Препоръки

| 7.34. | В 
  приложение 7.4
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на 10 препоръки, отправени в нейния Годишен доклад за 2013 г. (33) От тях една вече не е приложима. Комисията и държавите членки са изпълнили изцяло пет препоръки, докато две са изпълнени в голяма степен, а две — само в известна степен. |
| --- | --- |

7.34.

В 
  приложение 7.4
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на 10 препоръки, отправени в нейния Годишен доклад за 2013 г. (33) От тях една вече не е приложима. Комисията и държавите членки са изпълнили изцяло пет препоръки, докато две са изпълнени в голяма степен, а две — само в известна степен.

| 7.35. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2016 г. Сметната палата препоръчва на Комисията: |
| --- | --- |

7.35.

Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2016 г. Сметната палата препоръчва на Комисията:

| — | Препоръка 1: Да преразгледа подхода, прилаган от разплащателните агенции за класифициране и актуализиране на категориите земи в техните СИЗП и за извършване на необходимите кръстосани проверки, с цел намаляване на риска от грешки при плащането за екологизиране (вж. точки 7.17 и 7.18, както и 
  каре 7.5
  ). |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: Да преразгледа подхода, прилаган от разплащателните агенции за класифициране и актуализиране на категориите земи в техните СИЗП и за извършване на необходимите кръстосани проверки, с цел намаляване на риска от грешки при плащането за екологизиране (вж. точки 7.17 и 7.18, както и 
  каре 7.5
  ).

Комисията приема тази препоръка.

Вече се прилагат корективни мерки в съответните държави членки, където необходимите процедури на уравняване с оглед на съответствието ще защитят бюджета на ЕС.

| — | Препоръка 2: Да предостави насоки и да разпространи добрите практики (напр. използване на нови информационни технологии) между националните органи, за да гарантира, че техните проверки откриват връзките между заявителите и другите заинтересовани страни, участващи в подпомаганите проекти (вж. точка 7.26). |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: Да предостави насоки и да разпространи добрите практики (напр. използване на нови информационни технологии) между националните органи, за да гарантира, че техните проверки откриват връзките между заявителите и другите заинтересовани страни, участващи в подпомаганите проекти (вж. точка 7.26).

Комисията приема тази препоръка.

По време на одитите в различни държави членки се споделят най-добрите практики, включително под формата на препоръки за подобряване на системата за контрол и управление. Комисията редовно организира семинари и конференции, на които се разпространяват най-добрите практики. Проучват се и решения на основата на информационните технологии.

ЧАСТ 2 — ИЗПЪЛНЕНИЕ

| 7.36. | Тази част от доклада се отнася до изпълнението на избрани операции в областта на развитието на селските райони (34) и на новото плащане за екологизиране. |
| --- | --- |

7.36.

Тази част от доклада се отнася до изпълнението на избрани операции в областта на развитието на селските райони (34) и на новото плащане за екологизиране.

Оценка на изпълнението на проектите за развитие на селските райони

| 7.37. | През последните три години (2014—2016 г.) ЕСП извърши преглед на избрани въпроси, свързани с изпълнението на 193 проекта за инвестиции в материални активи. Сметната палата установи, че: |
| --- | --- |

7.37.

През последните три години (2014—2016 г.) ЕСП извърши преглед на избрани въпроси, свързани с изпълнението на 193 проекта за инвестиции в материални активи. Сметната палата установи, че:

| — | 95 % от инвестициите, които бяха приключени по времето на одитното посещение, са извършени по план, |
| --- | --- |

—

95 % от инвестициите, които бяха приключени по времето на одитното посещение, са извършени по план,

| — | В 34 % от случаите доказателствата за основателния характер на разходите са недостатъчни. |
| --- | --- |

—

В 34 % от случаите доказателствата за основателния характер на разходите са недостатъчни.

Изпълнение на инвестиционните проекти

| 7.38. | 139 от тези 193 проверени инвестиционни проекта бяха приключени по времето на одитното посещение на ЕСП. Сметната палата провери дали тези приключени инвестиционни проекти са били извършени по план; 95 % от инвестициите изпълняват този критерий. |
| --- | --- |

7.38.

139 от тези 193 проверени инвестиционни проекта бяха приключени по времето на одитното посещение на ЕСП. Сметната палата провери дали тези приключени инвестиционни проекти са били извършени по план; 95 % от инвестициите изпълняват този критерий.

Основателност на разходите и потенциал за засилено използване на опростени варианти за разходите

| 7.39. | В периода 2014—2016 г. Сметната палата анализира 193 инвестиционни проекта, за да провери дали има достатъчно доказателства, че разходите са били обосновани. Бяха открити достатъчно доказателства за 127 от тези проекти (66 %). В 66 (34 %) от случаите доказателствата за основателния характер на разходите са недостатъчни. |
| --- | --- |

7.39.

В периода 2014—2016 г. Сметната палата анализира 193 инвестиционни проекта, за да провери дали има достатъчно доказателства, че разходите са били обосновани. Бяха открити достатъчно доказателства за 127 от тези проекти (66 %). В 66 (34 %) от случаите доказателствата за основателния характер на разходите са недостатъчни.

| 7.39. | Отговорността за оценката на основателността на разходите се носи от държавите членки (вж. член 48 от Регламент (ЕС) No 809/2014). Когато чрез процедурите за съответствие бъдат установени слабости, Комисията защитава бюджета на ЕС и издава насоки как да се подобрят съществуващите системи (вж. насоките относно контрола и санкциите във връзка с развитието на селските райони, съдържащи контролен списък за оценка на основателността на разходите). |
| --- | --- |

7.39.

| 7.40. | Почти всички 193 проекта използват система за възстановяване на извършените разходи (35). През периода 2014—2020 г. държавите членки могат алтернативно да използват система с опростени варианти за разходите — стандартни таблици за разходите за единица продукт, еднократни суми и финансиране с единна ставка (36). Където е възможно, използването на опростени варианти на разходите ефективно ограничава рисковете от прекомерни цени — при условие че те са определени на правилното ниво (37)
   (38). |
| --- | --- |

7.40.

Почти всички 193 проекта използват система за възстановяване на извършените разходи (35). През периода 2014—2020 г. държавите членки могат алтернативно да използват система с опростени варианти за разходите — стандартни таблици за разходите за единица продукт, еднократни суми и финансиране с единна ставка (36). Където е възможно, използването на опростени варианти на разходите ефективно ограничава рисковете от прекомерни цени — при условие че те са определени на правилното ниво (37)
   (38).

| 7.41. | През 2016 г. повечето от проверените от ЕСП проекти са одобрени в рамките на правилата за периода 2007—2013 г., когато все още не са могли да бъдат използвани опростени варианти за разходите за инвестиции за развитие на селските райони. Сметната палата провери 6 проекта, одобрени съгласно правилата за периода 2014—2020 г., и счита, че 5 са подходящи, но само един използва опростени варианти за разходите (вж.
  каре 7.7
  ). |
| --- | --- |

7.41.

През 2016 г. повечето от проверените от ЕСП проекти са одобрени в рамките на правилата за периода 2007—2013 г., когато все още не са могли да бъдат използвани опростени варианти за разходите за инвестиции за развитие на селските райони. Сметната палата провери 6 проекта, одобрени съгласно правилата за периода 2014—2020 г., и счита, че 5 са подходящи, но само един използва опростени варианти за разходите (вж.
  каре 7.7
  ).

| 7.41. | При споделеното управление държавите членки изцяло поемат отговорността за разработването на техните програми и мерки. Комисията насърчаваше и подпомагаше и ще продължи да насърчава и подпомага използването на опростени варианти за разходите като ефикасно средство за намаляване както на административните разходи, така и на грешките. |
| --- | --- |

7.41.

Каре 7.7 —   Опростените варианти за разходите могат да спомогнат да се гарантира основателност на разходите

В Обединеното кралство (Англия) Сметната палата извърши одит на проект за изграждане на нов покрив на сграда за подслон на селскостопански животни. Плащането се основава на стандартни разходи за единица продукт (за покриви) от 62 британски лири на квадратен метър, с максимална отпусната безвъзмездна финансова помощ на земеделско стопанство от 10 000  британски лири.

Стандартната цена на единица за покрива е от публикация, което е един от най-широко използваните независими източници на търговска информация за земеделска дейност в Обединеното кралство. Цените от публикацията се актуализират всяка година.

| 7.42. | В момента ЕСП работи по одит, в който се анализира по-задълбочено използването на опростени варианти за разходите с оглед публикуване на специален доклад по темата през 2018 г. |
| --- | --- |

7.42.

В момента ЕСП работи по одит, в който се анализира по-задълбочено използването на опростени варианти за разходите с оглед публикуване на специален доклад по темата през 2018 г.

Оценка на резултатите в областта на екологизирането

| 7.43. | През 2016 г. Сметната палата извърши одит на плащанията за екологизиране през първата година. Целта на новата схема за екологизиране е да се направят земеделските стопанства в ЕС по-екологосъобразни чрез три практики, насочени към целите на политиката в областта на климата и на околната среда: |
| --- | --- |

7.43.

През 2016 г. Сметната палата извърши одит на плащанията за екологизиране през първата година. Целта на новата схема за екологизиране е да се направят земеделските стопанства в ЕС по-екологосъобразни чрез три практики, насочени към целите на политиката в областта на климата и на околната среда:

| — | диверсификация на културите, |
| --- | --- |

—

диверсификация на културите,

| — | поддържане на съществуващите постоянно затревени площи, |
| --- | --- |

—

поддържане на съществуващите постоянно затревени площи,

| — | установяване на екологично насочени площи. |
| --- | --- |

—

установяване на екологично насочени площи.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 7.44. | Диверсификацията на културите цели по-конкретно да подобри качеството на почвите (39). Тази практика е задължителна за стопанства с повече от 10 ха обработваема земя, като за големите земеделски стопанства са приложими допълнителни изисквания, както е илюстрирано в 
  каре 7.8
  . |
| --- | --- |

7.44.

Диверсификацията на културите цели по-конкретно да подобри качеството на почвите (39). Тази практика е задължителна за стопанства с повече от 10 ха обработваема земя, като за големите земеделски стопанства са приложими допълнителни изисквания, както е илюстрирано в 
  каре 7.8
  .

Каре 7.8 —   Изисквания за диверсификация на културите

| Ха обработваема земя от земеделското стопанство | Минимален брой изисквани култури | Ограничение за основната култура | Ограничение на двете основни култури |
| --- | --- | --- | --- |
| Между 10 и 30 | 2 | 75 % | Няма данни |
| Повече от 30 | 3 | 75 % | 95 % |

Ха обработваема земя от земеделското стопанство

Минимален брой изисквани култури

Ограничение за основната култура

Ограничение на двете основни култури

Между 10 и 30

2

75 %

Няма данни

Повече от 30

3

75 %

95 %

| 7.45. | Главната цел, залегнала в основата на поддържането на съществуващи постоянно затревени площи, е да се ограничат емисиите на въглерод от почвите в бъдеще (40). Държавите членки трябва да следят за това съотношението на постоянно затревените площи спрямо общата земеделска площ да не бъде с повече от 5 % под референтното съотношение. Ако това стане, държавите членки следва да задължат земеделските производители да поддържат цялата постоянно затревена площ и да възстановят постоянно затревени площи, които са били преобразувани в миналото. Държавите членки трябва също така да определят области на екологично чувствителни постоянно затревени площи, които земеделските производители не трябва да обработват с плуг или да превръщат в други видове земя за ползване. |
| --- | --- |

7.45.

Главната цел, залегнала в основата на поддържането на съществуващи постоянно затревени площи, е да се ограничат емисиите на въглерод от почвите в бъдеще (40). Държавите членки трябва да следят за това съотношението на постоянно затревените площи спрямо общата земеделска площ да не бъде с повече от 5 % под референтното съотношение. Ако това стане, държавите членки следва да задължат земеделските производители да поддържат цялата постоянно затревена площ и да възстановят постоянно затревени площи, които са били преобразувани в миналото. Държавите членки трябва също така да определят области на екологично чувствителни постоянно затревени площи, които земеделските производители не трябва да обработват с плуг или да превръщат в други видове земя за ползване.

| 7.46. | Основната цел на екологично насочените площи е опазване и подобряване на биологичното разнообразие (41). Изискването за екологично насочени площи задължава кандидатите за помощ да определят площ, съответстваща на 5 % от тяхната обработваема земя, като екологично насочена площ (42). Държавите членки избират допустимите райони от списък, съдържащ се в правилата на ЕС. Между възможните варианти в списъка са редица постоянни характеристики (например живи плетове, канавки, групи от дървета и т.н.) и някои временни, екологосъобразни употреби на обработваема земя (напр. зелена покривка, култури, които обогатяват почвата с азот, междинни култури и земя, оставена под угар). |
| --- | --- |

7.46.

Основната цел на екологично насочените площи е опазване и подобряване на биологичното разнообразие (41). Изискването за екологично насочени площи задължава кандидатите за помощ да определят площ, съответстваща на 5 % от тяхната обработваема земя, като екологично насочена площ (42). Държавите членки избират допустимите райони от списък, съдържащ се в правилата на ЕС. Между възможните варианти в списъка са редица постоянни характеристики (например живи плетове, канавки, групи от дървета и т.н.) и някои временни, екологосъобразни употреби на обработваема земя (напр. зелена покривка, култури, които обогатяват почвата с азот, междинни култури и земя, оставена под угар).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 7.47. | В допълнение към работата си, свързана с редовността (вж. точки 7.16—7.18), Сметната палата провери и степента на промените при диверсификацията на културите и екологично насочените площи, откакто е въведено екологизирането. Тя направи оценка на тези промени за 197 земеделски стопанства, които получават плащания за екологизиране. По-долу са представени резултатите за всяка от двете практики. |
| --- | --- |

7.47.

В допълнение към работата си, свързана с редовността (вж. точки 7.16—7.18), Сметната палата провери и степента на промените при диверсификацията на културите и екологично насочените площи, откакто е въведено екологизирането. Тя направи оценка на тези промени за 197 земеделски стопанства, които получават плащания за екологизиране. По-долу са представени резултатите за всяка от двете практики.

| 7.48. | ЕСП разглежда въпроса за поддържането на съществуващите постоянно затревени площи в точка 7.17. Сметната палата не откри проблеми за парцели, регистрирани правилно в СИЗП. При все това не всички постоянно затревени площи са били правилно вписани като такива, и по-специално при един случай това е довело до неспазване на изискването за поддръжка на междинни култури. |
| --- | --- |

7.48.

ЕСП разглежда въпроса за поддържането на съществуващите постоянно затревени площи в точка 7.17. Сметната палата не откри проблеми за парцели, регистрирани правилно в СИЗП. При все това не всички постоянно затревени площи са били правилно вписани като такива, и по-специално при един случай това е довело до неспазване на изискването за поддръжка на междинни култури.

Диверсификация на културите

| 7.49. | Ако сравним 2015 г. с 2014 г., изискванията за диверсификация на културите не са довели до никакви промени при 89 % от проверените стопанства. Две са причините за този висок процент. На първо място, около половината от стопанствата вече са извършили диверсификация на културите през годината преди въвеждането на практиките за екологизиране. На второ място, около една трета от стопанствата са били освободени от изискването за диверсификация на културите поради малките си размери. В 
  каре 7.9
  са обобщени констатациите на ЕСП. |
| --- | --- |

7.49.

Ако сравним 2015 г. с 2014 г., изискванията за диверсификация на културите не са довели до никакви промени при 89 % от проверените стопанства. Две са причините за този висок процент. На първо място, около половината от стопанствата вече са извършили диверсификация на културите през годината преди въвеждането на практиките за екологизиране. На второ място, около една трета от стопанствата са били освободени от изискването за диверсификация на културите поради малките си размери. В 
  каре 7.9
  са обобщени констатациите на ЕСП.

| 7.49. | Комисията отбелязва, че преди 2015 г. в повечето държави членки не съществуваше задължение земеделските стопани да отчитат земеделските култури. |
| --- | --- |

7.49.

| 7.50. | Сметната палата установи, че 11 % от посетените стопанства е трябвало да увеличат площта за диверсификация на отглежданите култури през 2015 г. в сравнение с 2014 г. За стопанствата от извадката Сметната палата счита, че въвеждането на изискванията за диверсификация на културите в рамките на екологизирането е довело до промени в използването на земята при приблизително 2 % от тяхната обработваема площ (43)
   (44). |
| --- | --- |

7.50.

Сметната палата установи, че 11 % от посетените стопанства е трябвало да увеличат площта за диверсификация на отглежданите култури през 2015 г. в сравнение с 2014 г. За стопанствата от извадката Сметната палата счита, че въвеждането на изискванията за диверсификация на културите в рамките на екологизирането е довело до промени в използването на земята при приблизително 2 % от тяхната обработваема площ (43)
   (44).

| 7.50 и 7.51. | Комисията отбелязва, че преди 2015 г. в повечето държави членки не съществуваше задължение земеделските стопани да отчитат земеделските култури. Комисията смята, че оценката на въздействието на изискванията за екологизиране ще изискват по-подходящ подход (на основата на подходящ контрафактически сценарий) и освен това тя трябва да се проследи за период от повече от една година на приложение. На този етап не може пряко да се измери доколко са подобрени екологичните и климатичните резултати от площите, където са променени културите. Комисията следи отблизо въздействието на новата политика. |
| --- | --- |

7.50 и 7.51.

Каре 7.9 —   Промени в диверсификацията на културите след въвеждането на екологизирането

| Промени в диверсификацията на културите | Земеделски стопанства | % |
| --- | --- | --- |
| Без изменение (бенефициентът вече е спазил изискванията за диверсификация на културите) | 107 | 54 % |
| Без изменение (бенефициентът не е обвързан от изискването за диверсификация на културите) | 69 | 35 % |
| Изменение (по-голяма диверсификация на културите) | 21 | 11 % |
| ОБЩО | 197 | 100 % |

Промени в диверсификацията на културите

Земеделски стопанства

%

Без изменение (бенефициентът вече е спазил изискванията за диверсификация на културите)

107

54 %

Без изменение (бенефициентът не е обвързан от изискването за диверсификация на културите)

69

35 %

Изменение (по-голяма диверсификация на културите)

21

11 %

ОБЩО

197

100 %

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 7.51. | Сметната палата анализира средния размер на обработваемата земя за всяка от трите категории в таблицата по-горе. Данните показват, че средният размер на земеделските стопанства по ЕФГЗ от извадката на Сметната палата, които вече спазват изискванията за диверсификация на културите през 2014 г. (438 хектара), е бил значително по-голям от средния размер на земеделските стопанства, които е трябвало да променят своята диверсификация на културите през 2015 г. (87 хектара). Това предполага, че средните по размер стопанства са засегнати в по-голяма степен от въвеждането на новите изисквания, като същевременно основно по-големите земеделски стопанства вече отговарят на изискванията, а по-малките са освободени от тях. |
| --- | --- |

7.51.

Сметната палата анализира средния размер на обработваемата земя за всяка от трите категории в таблицата по-горе. Данните показват, че средният размер на земеделските стопанства по ЕФГЗ от извадката на Сметната палата, които вече спазват изискванията за диверсификация на културите през 2014 г. (438 хектара), е бил значително по-голям от средния размер на земеделските стопанства, които е трябвало да променят своята диверсификация на културите през 2015 г. (87 хектара). Това предполага, че средните по размер стопанства са засегнати в по-голяма степен от въвеждането на новите изисквания, като същевременно основно по-големите земеделски стопанства вече отговарят на изискванията, а по-малките са освободени от тях.

Екологично насочени площи

| 7.52. | Ако сравним 2015 г. с 2014 г., изискванията за екологично насочени площи не са довели до никакви промени при 67 % от одитираните стопанства. Валидни са същите две причини, като за диверсификацията на културите — около една четвърт от посетените стопанства вече са разполагали с достатъчна площ, определена като екологично насочена през годината преди въвеждане на изискването за екологизиране, а 42 % от посетените стопанства на практика са освободени от задължението за екологично насочени площи поради малките си размери. В 
  каре 7.10
  са обобщени констатациите на ЕСП. |
| --- | --- |

7.52.

Ако сравним 2015 г. с 2014 г., изискванията за екологично насочени площи не са довели до никакви промени при 67 % от одитираните стопанства. Валидни са същите две причини, като за диверсификацията на културите — около една четвърт от посетените стопанства вече са разполагали с достатъчна площ, определена като екологично насочена през годината преди въвеждане на изискването за екологизиране, а 42 % от посетените стопанства на практика са освободени от задължението за екологично насочени площи поради малките си размери. В 
  каре 7.10
  са обобщени констатациите на ЕСП.

| 7.52. | Комисията отбелязва, че преди 2015 г. не се водеше отчет на екологично насочените площи, което затруднява сравненията на равнището на отделните стопанства и ги прави неточни. |
| --- | --- |

7.52.

| 7.53. | Сметната палата установи, че 32 % от посетените стопанства е трябвало да увеличат, в някои случаи значително, своите екологично насочени площи през 2015 г. в сравнение с 2014 г. За стопанствата от извадката Сметната палата счита, че въвеждането на изискванията за екологично насочени площи в рамките на екологизирането е довело до промени в използването на земята при приблизително 1,5  % от тяхната обработваема площ (45). |
| --- | --- |

7.53.

Сметната палата установи, че 32 % от посетените стопанства е трябвало да увеличат, в някои случаи значително, своите екологично насочени площи през 2015 г. в сравнение с 2014 г. За стопанствата от извадката Сметната палата счита, че въвеждането на изискванията за екологично насочени площи в рамките на екологизирането е довело до промени в използването на земята при приблизително 1,5  % от тяхната обработваема площ (45).

| 7.53. | Вж. също отговора на Комисията на точки 7.51 и 7.52.

  Комисията смята, че на този етап не може пряко да се измери доколко е променено земеползването в резултат на изискванията за екологично насочени площи. Очаква се екологично насочените площи да имат по-широко въздействие. |
| --- | --- |

7.53.

Комисията смята, че на този етап не може пряко да се измери доколко е променено земеползването в резултат на изискванията за екологично насочени площи. Очаква се екологично насочените площи да имат по-широко въздействие.

Каре 7.10 —   Промени в екологично насочените площи след въвеждането на екологизирането

| Промени в екологично насочените площи | Земеделски стопанства | % |
| --- | --- | --- |
| Без изменение (бенефициентът вече е спазил изискванията за екологично насочените площи) | 49 | 25 % |
| Без изменение (бенефициентът не е обвързан от изискването за екологично насочените площи) | 82 | 42 % |
| Изменение (увеличаване на екологично насочените площи) | 64 | 32 % |
| Недостатъчни данни | 2 | 1 % |
| ОБЩО | 197 | 100 % |

Промени в екологично насочените площи

Земеделски стопанства

%

Без изменение (бенефициентът вече е спазил изискванията за екологично насочените площи)

49

25 %

Без изменение (бенефициентът не е обвързан от изискването за екологично насочените площи)

82

42 %

Изменение (увеличаване на екологично насочените площи)

64

32 %

Недостатъчни данни

2

1 %

ОБЩО

197

100 %

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 7.54. | ЕСП извършва подробен анализ на концепцията и първата година на прилагане на изискването за екологизиране, с оглед публикуване на специален доклад. |
| --- | --- |

7.54.

ЕСП извършва подробен анализ на концепцията и първата година на прилагане на изискването за екологизиране, с оглед публикуване на специален доклад.

| 7.54. | Неотдавнашният доклад на Комисията (март 2017 г.) (46) обърна още по-голямо внимание на прилагането на екологично насочени площи. През 2015 г. за екологично насочени площи са обявени 8 милиона хектара земя, което представлява 13 % от обработваемата земя, към която се прилага задължението, и 10 % след отчитане на претеглените фактори.

  Докладът стига до заключението, че практиката на екологично насочени площи съдържа голям потенциал. Може да се отбележи известно положително въздействие върху биологичното разнообразие според предварителните резултати на основата на някои симулации, извършени от Съвместния изследователски център (СИЦ) и според прегледа на подбрана литература. Така например очаква се цветните лехи да имат благоприятно екологично въздействие извън засадените с цветя площи чрез опрашителите. Освен това екологично насочените площи може да имат положително въздействие върху обслужването на екосистемите (например качеството на водите и опрашителите). Въвеждането на екологично насочени площи може да допринесе за климатичната устойчивост на стопанствата (например чрез по-широко осигуряване на особеностите на ландшафта) и да засили борбата срещу климатичните изменения (например чрез по-широко използване на бобови култури).


  Анализът също така разкрива, че екологичните ползи зависят не само от количеството, но и от качеството, което може да се повиши още повече чрез коригиране на управленските условия. Последните изменения на неотдавна приетия от двамата съзаконодатели делегиран акт (Делегиран регламент (ЕС) No 639/2014) са ориентирани в тази посока, като въвеждат забрана върху използването на продукти за растителна защита на обработваеми площи, определени като екологично насочени площи. |
| --- | --- |

7.54.

Докладът стига до заключението, че практиката на екологично насочени площи съдържа голям потенциал. Може да се отбележи известно положително въздействие върху биологичното разнообразие според предварителните резултати на основата на някои симулации, извършени от Съвместния изследователски център (СИЦ) и според прегледа на подбрана литература. Така например очаква се цветните лехи да имат благоприятно екологично въздействие извън засадените с цветя площи чрез опрашителите. Освен това екологично насочените площи може да имат положително въздействие върху обслужването на екосистемите (например качеството на водите и опрашителите). Въвеждането на екологично насочени площи може да допринесе за климатичната устойчивост на стопанствата (например чрез по-широко осигуряване на особеностите на ландшафта) и да засили борбата срещу климатичните изменения (например чрез по-широко използване на бобови култури).

Анализът също така разкрива, че екологичните ползи зависят не само от количеството, но и от качеството, което може да се повиши още повече чрез коригиране на управленските условия. Последните изменения на неотдавна приетия от двамата съзаконодатели делегиран акт (Делегиран регламент (ЕС) No 639/2014) са ориентирани в тази посока, като въвеждат забрана върху използването на продукти за растителна защита на обработваеми площи, определени като екологично насочени площи.

Заключения

| 7.55. | Извършената от ЕСП проверка на изпълнението на инвестиционни проекти в областта на развитието на селските райони показа, че 95 % от инвестициите са извършени по план, въпреки че при 34 % от случаите няма достатъчно доказателства, че разходите са били основателни. Където е възможно, използването на опростени варианти на разходите ефективно ограничава рисковете от прекомерни цени — при условие че те са определени на правилното ниво. В момента ЕСП работи по одит, в който се прави по-задълбочен анализ на използването на опростени варианти за разходите с оглед публикуване на специален доклад по темата през 2018 г. |
| --- | --- |

7.55.

Извършената от ЕСП проверка на изпълнението на инвестиционни проекти в областта на развитието на селските райони показа, че 95 % от инвестициите са извършени по план, въпреки че при 34 % от случаите няма достатъчно доказателства, че разходите са били основателни. Където е възможно, използването на опростени варианти на разходите ефективно ограничава рисковете от прекомерни цени — при условие че те са определени на правилното ниво. В момента ЕСП работи по одит, в който се прави по-задълбочен анализ на използването на опростени варианти за разходите с оглед публикуване на специален доклад по темата през 2018 г.

| 7.55. | Отговорността за оценката на основателността на разходите се носи от държавите членки (вж. член 48 от Регламент (ЕС) No 809/2014). Когато чрез процедурите за съответствие бъдат установени слабости, Комисията защитава бюджета на ЕС и издава насоки как да се подобрят съществуващите системи (вж. насоките относно контрола и санкциите във връзка с развитието на селските райони, съдържащи контролен списък за оценка на основателността на разходите). Освен това Европейската мрежа за развитие на селските райони организира обучения и споделяне на добри практики. И накрая, Комисията насърчава активното използване в държавите членки на опростени варианти на разходите. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | При одита си в областта на екологизирането Сметната палата установи някои положителни промени в земеделските практики вследствие на въвеждането на схемата, особено във връзка с екологично насочените площи. В извадката на ЕСП земеделската площ, за която бяха констатирани положителни промени, представлява около 3,5  % от обработваемата земя (вж. точки 7.50 и 7.53). |
| --- | --- |

7.56.

При одита си в областта на екологизирането Сметната палата установи някои положителни промени в земеделските практики вследствие на въвеждането на схемата, особено във връзка с екологично насочените площи. В извадката на ЕСП земеделската площ, за която бяха констатирани положителни промени, представлява около 3,5  % от обработваемата земя (вж. точки 7.50 и 7.53).

| 7.56. | Комисията смята, че след като са изминали една или две години е твърде рано да се правят заключения за точните екологични резултати. Всъщност ще бъде трудно да се разработи методология поради липсата на описание на изходното положение от гледна точка на биологичното разнообразие и качеството на почвите преди 2015 г. Освен това има и други фактори като екологизирането, които допринасят за екологичните резултати в земеделието.

  Въпреки това Комисията отбелязва внимателно промените в земеделските практики след въвеждането на мерките за екологизиране и отбелязва също, че 11 % от посетените стопанства е трябвало да променят практиката си за диверсификация на културите, а 32 % — практиките си във връзка с екологично насочените площи спрямо 2014 г.


  Трябва обаче да се припомни, че измерването на промените в културите и земеползването в резултат на екологизирането не е достатъчно, за да се направи оценка на резултатите от екологизирането за околната среда.


  На основата на неотдавнашната оценка (преглед на екологизирането една година след началото, работен документ от юни 2016 г. и доклад на Комисията за екологично насочените площи от март 2017 г.) може да се каже, че „зелените“ преки плащания имат голям потенциал във връзка с обхвата. През 2016 г. 77 % от земеделските площи са включени в мерки за екологизиране и 69 % от обработваемата земя е в обхвата на изискванията за екологично насочени площи.


  Докладът на Комисията (март 2017 г.) за екологично насочените площи прави оценка на потенциалния екологичен ефект от екологично насочените площи, декларирани от земеделските стопани през 2015 г.


  Предварителните резултати са обещаващи, особено при такива характеристики извън производството като особеностите на ландшафта или синорите за биологичното разнообразие, но и в други насоки като например бобовите култури за биологичното разнообразие и обслужването на екосистемите в зависимост от тяхното управление.


  Изменението на делегирания акт (Делегиран регламент (ЕС) No 639/2014) е важна стъпка към по-нататъшното подобряване на резултатите от екологизирането чрез забраната върху използването на продукти за растителна защита на обработваеми площи, определени като екологично насочени площи. |
| --- | --- |

7.56.

Въпреки това Комисията отбелязва внимателно промените в земеделските практики след въвеждането на мерките за екологизиране и отбелязва също, че 11 % от посетените стопанства е трябвало да променят практиката си за диверсификация на културите, а 32 % — практиките си във връзка с екологично насочените площи спрямо 2014 г.

Трябва обаче да се припомни, че измерването на промените в културите и земеползването в резултат на екологизирането не е достатъчно, за да се направи оценка на резултатите от екологизирането за околната среда.

На основата на неотдавнашната оценка (преглед на екологизирането една година след началото, работен документ от юни 2016 г. и доклад на Комисията за екологично насочените площи от март 2017 г.) може да се каже, че „зелените“ преки плащания имат голям потенциал във връзка с обхвата. През 2016 г. 77 % от земеделските площи са включени в мерки за екологизиране и 69 % от обработваемата земя е в обхвата на изискванията за екологично насочени площи.

Докладът на Комисията (март 2017 г.) за екологично насочените площи прави оценка на потенциалния екологичен ефект от екологично насочените площи, декларирани от земеделските стопани през 2015 г.

Предварителните резултати са обещаващи, особено при такива характеристики извън производството като особеностите на ландшафта или синорите за биологичното разнообразие, но и в други насоки като например бобовите култури за биологичното разнообразие и обслужването на екосистемите в зависимост от тяхното управление.

Изменението на делегирания акт (Делегиран регламент (ЕС) No 639/2014) е важна стъпка към по-нататъшното подобряване на резултатите от екологизирането чрез забраната върху използването на продукти за растителна защита на обработваеми площи, определени като екологично насочени площи.

---

(1)  Регламент (ЕС) No 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 352/78, (ЕО) No 165/94, (ЕО) No 2799/98, (ЕО) No 814/2000, (ЕО) No 1290/2005 и (ЕО) No 485/2008 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 549).

(2)  С изключение на някои съфинансирани мерки, като например мерките за насърчаване и схемата за предлагане на плодове в училищата.

(3)  Обхващат по-специално помощи за секторите на винопроизводството и производството на плодове и зеленчуци, за мляко и плодове в училищата, както и мерки, насочени към най-отдалечените региони на ЕС.

(4)  Европейският парламент, Съветът и Европейската комисия постигнаха споразумение относно реформата на ОСП през 2013 г. След това бяха одобрени редица законодателни текстове, насочени към нейното практическо прилагане.

(5)  Въз основа на заявленията за помощи, подадени през 2015 г. (т.е. кампания 2015).

(6)  Необвързаните с производството плащания се предоставят за всяка допустима земеделска земя, независимо дали тя се използва за производство.

(7)  В момента Сметната палата проверява прилагането на СОП с оглед публикуване на специален доклад (вж. Работна програма на ЕСП за 2017 г.; http://eca.europa.eu).

(8)  При обвързаните с площ мерки плащанията са свързани с броя на хектарите, както е например при плащанията за агроекология и компенсаторните плащания за земеделски производители в районите с неблагоприятни природни условия.

(9)  Мерките, които не са обвързани с площ, обикновено са инвестиции например за модернизиране на земеделските стопанства или за създаване на основни услуги за икономиката и населението в селските райони.

(10)  Други разходни области на ЕС извън функцията на МФР „Природни ресурси“ също предоставят финансиране за околната среда и действията по климата.

(11)  Подходът на Сметната палата се базира на редица избрани на случаен принцип елементи (напр. парцели или фактури) от всяка операция. Поради това фактът, че е установена грешка, не винаги отразява общото ниво на грешки за дадената операция.

(12)  Белгия (Валония и Фландрия), България, Чешката република, Дания, Германия (Бавария, Хамбург-Йонас, Мекленбург-Предна Померания, Северен Рейн-Вестфалия, Саксония-Анхалт, Шлезвиг-Холщайн), Ирландия, Гърция, Испания (Страната на баските, Андалусия, Мурсия, Валенсия, Арагон, Кастилия-Ла Манча, Екстремадура и Кастилия и Леон), Франция, Италия (AGEA, Калабрия, Ломбардия, Тоскана и Венето), Латвия, Литва, Унгария, Нидерландия, Полша, Португалия, Румъния, Словакия, Финландия, Швеция и Обединеното кралство (Англия, Северна Ирландия и Шотландия). Извадката включва също така една операция под пряко управление.

(13)  България, Чешката република, Дания, Германия (Долна Саксония-Бремен, Саксония и Саксония-Анхалт), Естония, Ирландия, Гърция, Испания (Андалусия, Кастилия-Ла Манча и Екстремадура), Франция (Средни Пиренеи и Рона-Алпи), Хърватия, Италия (Базиликата), Литва, Унгария, Австрия, Полша, Португалия (Азорски острови и континентална част), Румъния, Словакия, Финландия и Обединеното кралство (Англия и Шотландия). Извадката включва седем операции, извършени при пряко управление, от които две са свързани с финансови средства на ЕС, изразходвани за споразумения за партньорство в областта на рибарството извън Европейския съюз.

(14)  ГД „Околна среда“ и ГД „Действия по климата“ имат обща дирекция за финансови ресурси.

(15)  Сметната палата изчислява нивото на грешките въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява нашата най-добра приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 1,5 % и 3,5 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(16)  Сметната палата изчислява нивото на грешките въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 0,8 % и 2,6 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(17)  Вж. точка 7.35 от годишния доклад на ЕСП за 2014 г.

(18)  Вж. точка 7.17 от годишния доклад на ЕСП за 2015 г.

(19)  Информация, съдържаща се в подкрепящите документи и бази данни, или извлечена от стандартните кръстосани проверки и други задължителни проверки.

(20)  Вж. точка 7.17 от Годишния доклад на ЕСП за 2015 г. и точки 60—64 от Специален доклад на ЕСП No 25/2016 „Система за идентификация на земеделските парцели — полезен инструмент за определяне на допустимостта на земеделската земя, но управлението ѝ може още да се подобри“ (http://eca.europa.eu).

(21)  Вж. също точки 46—48 от Специален доклад No 25/2016.

(22)  Вж. точка 7.20 от Годишен доклад на ЕСП за 2015 г., точка 7.21 от Годишен доклад на ЕСП за 2014 г., точка 3.9 от Годишен доклад на ЕСП за 2013 г., точка 3.13 от Годишен доклад на ЕСП за 2012 г.,точка 3.12 от Годишен доклад на ЕСП за 2011 г.

(23)  Германия, Гърция, Испания, Франция, Хърватия, Италия, Португалия, Швеция и Обединеното кралство.

(24)  Само определени дейности за допустими екологично насочени площи могат да бъдат извършвани върху земя, различна от обработваема (напр. дървесни култури с кратък цикъл на ротация и залесени площи). Постоянни характеристики, отговарящи на условията за екологично насочени площи, като характеристики на ландшафта и буферни ивици, могат да бъдат на земя, която е в пряко съседство с обработваема земя.

(25)  Не във всички посетени стопанства са били приложени и трите практики, като някои са били освободени от прилагането на една или повече практики главно поради малките си размери.

(26)  Вж. също точки 37—38 от Специален доклад No 25/2016.

(27)  Сметната палата изчислява нивото на грешките въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 2,1 % и 7,7 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(28)  Информация, съдържаща се в подкрепящите документи и бази данни, или извлечена от стандартните кръстосани проверки и други задължителни проверки.

(29)  Вж. специален доклад No 23/2014 „Грешки в разходването на средства за развитие на селските райони: какви са причините и какви мерки се предприемат?“ (http://eca.europa.eu).

(30)  Средното ниво на грешки, докладвано от държавите членки, е 1,09 % за ЕФГЗ и 1,78 % за ЕЗФРСР.

(31)  От сертифициращите органи се изисква да потвърдят въз основа на представителна извадка законосъобразността и редовността на разходите, за които разплащателните агенции са заявили възстановяване от Комисията. Сертифициращите органи издават първите си становища относно редовността за финансовата 2015 година.

(32)  За подробности вж. Специален доклад No 7/2017 „Новата роля на сертифициращите органи в областта на разходите за ОСП: положителна стъпка към модел за единен одит, но със съществени слабости, които следва да се преодолеят“ (http://eca.europa.eu).

(33)  Тази година избрахме да проследим изпълнението на препоръките ни от 2013 г., тъй като по правило би трябвало да е изминало достатъчно време, за да могат те да бъдат изпълнени.

(34)  Вж. част 2 от глава 7 от годишните доклади за 2014 и 2015 г.

(35)  При схемите с възстановяване на разходи се наблюдават по-високи нива на грешки. Относно този въпрос вж. също така точки 1.21—1.24 от Годишния доклад за 2015 г.

(36)  Член 67, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320). Някои форми на опростени варианти за разходите вече са били разрешени през програмния период 2007—2013 г. за някои мерки за развитие на селските райони, но не и за инвестиционни проекти.

(37)  Вж. точки 58—63 от Специален доклад No 22/2014 „Постигане на икономии: контрол над разходите, свързани с финансираните от ЕС безвъзмездна финансова помощ за проекти за развитие на селските райони“ (http://eca.europa.eu).

(38)  Опитът на ЕСП в областта на одита на разходите за икономическо, социално и териториално сближаване показва също, че реализираните проекти, които използват опростени варианти за разходите, са по-малко податливи на грешки. Вж. точка 6.15 от Годишния доклад за 2015 г.

(39)  Съображение 41 от Регламент (ЕС) No 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 608).

(40)  Вж. съображение 42 от Регламент (ЕС) No 1307/2013.

(41)  Съображение 44 от Регламент (EС) No 1307/2013.

(42)  Стопанства с по-малко от 15 ха обработваема земя са освободени от изискването за екологично насочени площи.

(43)  Оценката на ЕСП се базира на действителните промени, направени от стопанствата, включени в извадката от плащанията за ЕФГЗ. Изискването за екологизиране във връзка с диверсификацията на културите определя ограничение за първата реколта в размер на 75 % от общата обработваема площ за земеделски стопанства с над 10 хектара обработваема земя. Следователно максималната възможна промяна, свързана с екологизирането, е 25 % от обработваемата земя на стопанствата, които са обект на това изискване (а именно, когато през 2014 г. земеделско стопанство има монокултура и изпълнява изискването през 2015 г.). Много земеделски стопанства обаче вече са изпълнили изискването през 2014 г. За тях ЕСП счита, че не са претърпели промяна. Освен това много малко на брой земеделски стопанства, които е трябвало да адаптират своята диверсификация на културите, през 2014 г. в действителност са имали монокултури.

(44)  Извършеният от Комисията преглед на екологизирането след една година заключи, че прехвърлената земя поради задължението за диверсификация възлиза на около 0,8 % от обработваемата земя. Вж. Работен документ на службите на Комисията „Преглед на разпоредбите за екологизиране след първата година на прилагане“ — SWD(2016) 218, приложение 4, раздел 5.2.2.

(45)  Оценката на ЕСП се базира на действителните промени, направени от стопанствата, включени в извадката от плащанията за ЕФГЗ. За да отговаря на изискването за екологично насочени площи, земеделски стопанин, който заявява над 15 ха обработваема земя, трябва да гарантира, че площ, равна на 5 % от общата площ на обработваемата му земя, е екологично насочена. Следователно максималната възможна промяна, свързана с екологизирането, е 5 % от обработваемата земя на стопанствата, които са обект на това изискване (а именно, когато през 2014 г. земеделско стопанство няма екологично насочени площи и изпълнява изискването през 2015 г.). Въпреки това много земеделски стопанства вече са изпълнили това изискване през 2014 г., а повечето стопанства вече са имали известен дял екологично насочени площи през 2014 г., дори и да не е бил 5 %.

(46)  COM(2017) 152 окончателен.

(47)  В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 10).

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2016 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ 7.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „ПРИРОДНИ РЕСУРСИ“

| | 2016 г. | 2015 г. |
| --- | --- | --- |
| |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| |
| Земеделие: Пазари и преки помощи | 217 | 180 |
| Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство | 163 | 179 |
| Общ брой на операциите по функция „Природни ресурси“ | 380 | 359 |
| |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| | | |
| Изчислен процент грешки: Пазари и преки помощи | 1,7  % | 2,2  % |
| Изчислен процент грешки: Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство | 4,9  % | 5,3  % |
| Изчислен процент грешки: „Природни ресурси“ | 2,5  % | 2,9  % |
| | | |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 3,5  % | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 1,5  % | |
| Горната и долната граница на процента грешки за „Пазари и преки помощи в областта на земеделието“ са: 0,8 и 2,6  %.
  Горната и долната граница на процента грешки за „Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство“ са: 2,1 и 7,7  %. |

2016 г.

2015 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Земеделие: Пазари и преки помощи

217

180

Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство

163

179

Общ брой на операциите по функция „Природни ресурси“

380

359

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки: Пазари и преки помощи

1,7  %

2,2  %

Изчислен процент грешки: Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство

4,9  %

5,3  %

Изчислен процент грешки: „Природни ресурси“

2,5  %

2,9  %

Горна граница на процента грешки (UEL)

3,5  %

Долна граница на процента грешки (LEL)

1,5  %

Горната и долната граница на процента грешки за „Пазари и преки помощи в областта на земеделието“ са: 0,8 и 2,6  %.

Горната и долната граница на процента грешки за „Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство“ са: 2,1 и 7,7  %.

ПРИЛОЖЕНИЕ 7.2

ПРЕГЛЕД НА РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ ЗА ВСЯКА ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА ЗА ОБЛАСТТА НА РАЗВИТИЕТО НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ, ОКОЛНАТА СРЕДА, ДЕЙСТВИЯТА ПО КЛИМАТА И РИБАРСТВОТО (1)

Image

---

(1)  Седемте проверени операции при пряко управление не са включени в картата.

ПРИЛОЖЕНИЕ 7.3

ПРЕГЛЕД НА ГРЕШКИТЕ С ВЪЗДЕЙСТВИЕ НАЙ-МАЛКО 20 % ЗА ОБЛАСТТА НА РАЗВИТИЕТО НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ, ОКОЛНАТА СРЕДА, ДЕЙСТВИЯТА ПО КЛИМАТА И РИБАРСТВОТО

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА |
| --- | --- |
| Въведение |
| Прилагайки общата одитна методология, описана в 
  приложение 1.1
  , Сметната палата извърши тестове на представителна извадка от операции, за да изчисли нивото на нередности в популацията за тази функция на МФР. Разкритите при тестването грешки не представляват изчерпателен списък нито на отделните грешки, нито на възможните видове грешки. Изложените по-долу констатации по отношение на грешките с отражение най-малко 20 % от стойността на проверените операции са представени като пример за специфичната оценка, която обхваща областта на развитието на селските райони, околната средата, действията по климата и рибарството (1). Тези грешки бяха открити при операциите на стойност между 1 600  евро и 1 млн. евро, със средна стойност от малко под 100 000  евро (2). | Комисията отбелязва коментара на Сметната палата в приложение 7.2, че общият преглед на операциите от Сметната палата не дава представа за относителното ниво на грешките в държавите членки, включени в извадката. Комисията подчертава, че за всяка държава членка е представена подробна информация за резултатите от одитите, извършени от Комисията и от държавите членки, в годишните отчети за дейността на структурите на Комисията, които работят със средства на ЕС в рамките на споделеното управление, и техническите приложения към тях. |
| Примери за грешки |
| Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство |
| Недопустим бенефициент/разход |
| Пример 1 — Подкрепа за микро-, малки и средни предприятия, предоставена на кооперация, принадлежаща към голямо многонационално дружество |
| В Литва ЕСП провери плащане, извършено към кооперация за инвестиционна помощ за преработката и предлагането на пазара на селскостопански продукти. Съгласно правилата на ЕС и националните правила тази подкрепа се предоставя само за микро-, малки и средни предприятия, в зависимост от броя на служителите, годишния оборот и общата сума на годишния счетоводен баланс. Свързаните предприятия, като дружество майка или дъщерни дружества, трябва да бъдат включени в изчислението. Сметната палата установи, че разглежданата кооперация принадлежи към голямо многонационално дружество и поради това не се квалифицира като микро-, малко или средно предприятие. Бенефициентът не е бил допустим за подпомагане, което води до грешка в размер на 100 %. | |
| Пример 2 — Бенефициент е получил подпомагане за машини, които е закупил от свързано дружество |
| Сметната палата провери плащане, направено към селскостопанско дружество в Унгария за закупуване на машини. Сметната палата откри убедителни доказателства, че бенефициентът е имал връзки с дружеството, което е предоставило машините. Съгласно националното законодателство това прави цялото плащане недопустимо, което води до 100 % грешка. | |
| Пример 3 — Неспазване на правилата за допустимост на програмата LIFE |
| Сметната палата разгледа плащане за пряко управляван проект в областта на околната среда и финансиран по програма LIFE. Тя установи редица нарушения на правилата за допустимост на програма LIFE относно разходите за персонал. Например в договорите не се споменава програма LIFE, отчетите за отработеното време не са заверени и разходите не са начислени въз основа на действителното отработено време. Сметната палата докладва за грешки в размер на 60 % от проверените разходи. | Съгласно член 25.1 от Общите разпоредби за програмата LIFE (на основата на член 126 от Финансовия регламент) приемливите разходи трябва да се основават на реално извършените разходи и затова разходите не могат да се основават на заложени в бюджета дневни надници.


  Времето, през което персоналът работи по проекта, следва да се документира чрез подходящи средства (отчетни графици). Следва обаче да се отбележи, че отчетеното време до два дни месечно за една календарна година се приема без отчетен график. Освен това ако отработеното за проекта време може да се документира чрез алтернативни източници (например извлечения от системата за аналитична счетоводна отчетност), Комисията би приела съответните разходи за допустими.


  Няма условие проектът да бъде изрично посочен в договора със служителя, но проектът следва да бъде упоменат в отчетните графици или другите средства за отчитане на времето. Освен това ако отработеното за проекта време може да се документира чрез алтернативни източници, различни от отчетните графици, като например извлечения от системата за аналитична счетоводна отчетност, съответните разходи ще бъдат приети за допустими.


  Ако отчетните графици не са подписани от служителя и одобрени от негов ръководител, те не отговарят на възприетия стандарт и съответните разходи се смятат за недопустими. Но графиците се смятат за недопустими само ако системно не се подписват и одобряват. Отчетни графици, които само случайно не са подписани и одобрени, се смятат за техническа грешка и обикновено не се изключват. |
| Примери 4 и 5 — Регионално правителство е получило финансиране от ЕС за строителни дейности, изчислено въз основа на завишени разходи |
| Сметната палата провери две строителни дейности, средствата за които са изплатени от регионалните власти на Андалусия (Испания) — едната за реконструиране на селски път, а другата — за селска къща с прилежаща стопанска сграда. И в двата случая беше установено, че строителните дейности са били пряко възложени на дружество при завишени цени. Сметната палата докладва за грешки в размер съответно на 33 % и 41 % от проверените разходи. | |
| Пример 6 — Няма разрешение за съвместно заявление за помощ |
| Сметната палата провери плащане, направено към селскостопанско дружество в Естония за закупуването на машини. Заявлението за проекта е подадено заедно с друго дружество. Според националните правила съвместните заявления отговарят на условията за получаване на помощ в по-голям размер, но се допускат само ако нито един от заявителите не оказва пряко или непряко доминиращо влияние върху другите. ЕСП установи обаче, че това условие не е било изпълнено, което е довело до грешка в размер на 32 %. | |
| Сметната палата установи наличието на грешки, дължащи се на недопустими бенефициенти/разходи (остойностени до 20 %) в Дания, Германия, Гърция, Португалия (континентална част), Италия (Базиликата), Австрия и Полша. | |
| Завишени или недопустими площи |
| Пример 7 — Подкрепа за съхраняване на традиционни овощни градини, изплатена за площ с твърде малко на брой традиционни дървета |
| В Португалия Сметната палата провери плащане, извършено към земеделски производител по мярката за развитие на селските райони „агроекология и климат“ за опазването на традиционните овощни градини на Азорските острови. Едно от националните условия за получаване на плащането е наличието на овощна градина с поне един сорт, който е традиционен за Азорските острови и който, ако се отглежда заедно с други видове, представлява най-малко 80 % от дървесната популация. Сметната палата посети двата заявени парцела и констатира, че на тях не се отглеждат достатъчно допустими дървета. Парцелите не отговарят на правилата за допустимост, което води до грешка в размер на 100 %. | |
| Пример 8 — Подпомагане, предоставено за площи без земеделска дейност |
| Мярката за развитие на селските райони „Плащания за райони с природни или други специфични ограничения“ подпомага стопанства в някои определени райони, като например планински области. Плащанията се извършват веднъж годишно на хектар допустима земя с цел да компенсират земеделските стопани за всички или за някои от извършените допълнителни разходи и пропуснати приходи поради ограниченията на земеделската продукция в тези райони. Земеделските стопани трябва да осъществяват земеделска дейност в определените райони, за да бъдат допустими за подпомагане. | |
| Сметната палата посети стопанство в Хърватия, което е получило плащане на компенсация за „планински райони“. ЕСП прегледа извадка от три парцела, които бенефициентът е заявил като пасище. На единия от парцелите Сметната палата не откри признаци за каквато и да е земеделска дейност, например паша. Следователно парцелът е бил недопустим за компенсация. Установени бяха недопустими площи върху двата други парцела поради наличието на гъсто залесяване. ЕСП отбелязва, че и разплащателната агенция е установила подобни проблеми и впоследствие е предприела действия за възстановяване на отпуснатите средства. Въз основа на извадката ЕСП изчисли грешка в размер на 91 %. | Комисията е уведомена, че хърватските органи са установили потенциалната недопустимост на площите в резултат на оценка на качеството на СИЗП и са положили усилия да предприемат мерки за коригиране на грешката.


  Комисията е уведомена, че хърватските органи са актуализирали СИЗП след бързо посещение на място и са започнали процедура за възстановяване на изплатената помощ в предвидените от законодателството на ЕС срокове; следователно няма да има финансово въздействие от свръхдекларирането. |
| Сметната палата установи наличието на грешки, дължащи се на завишени или недопустими площи (остойностени до 20 %), в Чешката република, Германия (Саксония), Испания (Естремадура), Франция (Рон-Алп), Хърватия, Португалия (Азорски острови и континентална част), Словакия, Финландия и Обединеното кралство (Англия). | |
| Неспазване на правилата за обществени поръчки |
| Пример 9 — Публичен орган неправомерно е изключил най-ниска оферта за извършване на строителни работи |
| В Полша ЕСП провери плащане, направено към публичен орган за възстановяване на насипи за защита на земеделска земя от речни наводнения. Строителните работи представляват 97 % от одитираните разходи. ЕСП направи проверка на процедурата за обществени поръчки, използвана при подбора на дружеството, извършило строителните работи, и установи, че офертата с най-ниска цена е била изключена без основателна причина. Поради това съответните разходи не са допустими, което води до 97 % грешка. | Комисията е уведомена, че решението за изключване на най-ниската оферта е обжалвано от неуспелия кандидат. Но Националният апелативен орган (КИО), който е компетентен по въпроса, е отхвърлил жалбата. Разплащателната агенция се е съобразила с решението на Националния апелативен орган. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Въведение

Прилагайки общата одитна методология, описана в 
  приложение 1.1
  , Сметната палата извърши тестове на представителна извадка от операции, за да изчисли нивото на нередности в популацията за тази функция на МФР. Разкритите при тестването грешки не представляват изчерпателен списък нито на отделните грешки, нито на възможните видове грешки. Изложените по-долу констатации по отношение на грешките с отражение най-малко 20 % от стойността на проверените операции са представени като пример за специфичната оценка, която обхваща областта на развитието на селските райони, околната средата, действията по климата и рибарството (1). Тези грешки бяха открити при операциите на стойност между 1 600  евро и 1 млн. евро, със средна стойност от малко под 100 000  евро (2).

Комисията отбелязва коментара на Сметната палата в приложение 7.2, че общият преглед на операциите от Сметната палата не дава представа за относителното ниво на грешките в държавите членки, включени в извадката. Комисията подчертава, че за всяка държава членка е представена подробна информация за резултатите от одитите, извършени от Комисията и от държавите членки, в годишните отчети за дейността на структурите на Комисията, които работят със средства на ЕС в рамките на споделеното управление, и техническите приложения към тях.

Примери за грешки

Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство

Недопустим бенефициент/разход

Пример 1 — Подкрепа за микро-, малки и средни предприятия, предоставена на кооперация, принадлежаща към голямо многонационално дружество

В Литва ЕСП провери плащане, извършено към кооперация за инвестиционна помощ за преработката и предлагането на пазара на селскостопански продукти. Съгласно правилата на ЕС и националните правила тази подкрепа се предоставя само за микро-, малки и средни предприятия, в зависимост от броя на служителите, годишния оборот и общата сума на годишния счетоводен баланс. Свързаните предприятия, като дружество майка или дъщерни дружества, трябва да бъдат включени в изчислението. Сметната палата установи, че разглежданата кооперация принадлежи към голямо многонационално дружество и поради това не се квалифицира като микро-, малко или средно предприятие. Бенефициентът не е бил допустим за подпомагане, което води до грешка в размер на 100 %.

Пример 2 — Бенефициент е получил подпомагане за машини, които е закупил от свързано дружество

Сметната палата провери плащане, направено към селскостопанско дружество в Унгария за закупуване на машини. Сметната палата откри убедителни доказателства, че бенефициентът е имал връзки с дружеството, което е предоставило машините. Съгласно националното законодателство това прави цялото плащане недопустимо, което води до 100 % грешка.

Пример 3 — Неспазване на правилата за допустимост на програмата LIFE

Сметната палата разгледа плащане за пряко управляван проект в областта на околната среда и финансиран по програма LIFE. Тя установи редица нарушения на правилата за допустимост на програма LIFE относно разходите за персонал. Например в договорите не се споменава програма LIFE, отчетите за отработеното време не са заверени и разходите не са начислени въз основа на действителното отработено време. Сметната палата докладва за грешки в размер на 60 % от проверените разходи.

Съгласно член 25.1 от Общите разпоредби за програмата LIFE (на основата на член 126 от Финансовия регламент) приемливите разходи трябва да се основават на реално извършените разходи и затова разходите не могат да се основават на заложени в бюджета дневни надници.

Времето, през което персоналът работи по проекта, следва да се документира чрез подходящи средства (отчетни графици). Следва обаче да се отбележи, че отчетеното време до два дни месечно за една календарна година се приема без отчетен график. Освен това ако отработеното за проекта време може да се документира чрез алтернативни източници (например извлечения от системата за аналитична счетоводна отчетност), Комисията би приела съответните разходи за допустими.

Няма условие проектът да бъде изрично посочен в договора със служителя, но проектът следва да бъде упоменат в отчетните графици или другите средства за отчитане на времето. Освен това ако отработеното за проекта време може да се документира чрез алтернативни източници, различни от отчетните графици, като например извлечения от системата за аналитична счетоводна отчетност, съответните разходи ще бъдат приети за допустими.

Ако отчетните графици не са подписани от служителя и одобрени от негов ръководител, те не отговарят на възприетия стандарт и съответните разходи се смятат за недопустими. Но графиците се смятат за недопустими само ако системно не се подписват и одобряват. Отчетни графици, които само случайно не са подписани и одобрени, се смятат за техническа грешка и обикновено не се изключват.

Примери 4 и 5 — Регионално правителство е получило финансиране от ЕС за строителни дейности, изчислено въз основа на завишени разходи

Сметната палата провери две строителни дейности, средствата за които са изплатени от регионалните власти на Андалусия (Испания) — едната за реконструиране на селски път, а другата — за селска къща с прилежаща стопанска сграда. И в двата случая беше установено, че строителните дейности са били пряко възложени на дружество при завишени цени. Сметната палата докладва за грешки в размер съответно на 33 % и 41 % от проверените разходи.

Пример 6 — Няма разрешение за съвместно заявление за помощ

Сметната палата провери плащане, направено към селскостопанско дружество в Естония за закупуването на машини. Заявлението за проекта е подадено заедно с друго дружество. Според националните правила съвместните заявления отговарят на условията за получаване на помощ в по-голям размер, но се допускат само ако нито един от заявителите не оказва пряко или непряко доминиращо влияние върху другите. ЕСП установи обаче, че това условие не е било изпълнено, което е довело до грешка в размер на 32 %.

Сметната палата установи наличието на грешки, дължащи се на недопустими бенефициенти/разходи (остойностени до 20 %) в Дания, Германия, Гърция, Португалия (континентална част), Италия (Базиликата), Австрия и Полша.

Завишени или недопустими площи

Пример 7 — Подкрепа за съхраняване на традиционни овощни градини, изплатена за площ с твърде малко на брой традиционни дървета

В Португалия Сметната палата провери плащане, извършено към земеделски производител по мярката за развитие на селските райони „агроекология и климат“ за опазването на традиционните овощни градини на Азорските острови. Едно от националните условия за получаване на плащането е наличието на овощна градина с поне един сорт, който е традиционен за Азорските острови и който, ако се отглежда заедно с други видове, представлява най-малко 80 % от дървесната популация. Сметната палата посети двата заявени парцела и констатира, че на тях не се отглеждат достатъчно допустими дървета. Парцелите не отговарят на правилата за допустимост, което води до грешка в размер на 100 %.

Пример 8 — Подпомагане, предоставено за площи без земеделска дейност

Мярката за развитие на селските райони „Плащания за райони с природни или други специфични ограничения“ подпомага стопанства в някои определени райони, като например планински области. Плащанията се извършват веднъж годишно на хектар допустима земя с цел да компенсират земеделските стопани за всички или за някои от извършените допълнителни разходи и пропуснати приходи поради ограниченията на земеделската продукция в тези райони. Земеделските стопани трябва да осъществяват земеделска дейност в определените райони, за да бъдат допустими за подпомагане.

Сметната палата посети стопанство в Хърватия, което е получило плащане на компенсация за „планински райони“. ЕСП прегледа извадка от три парцела, които бенефициентът е заявил като пасище. На единия от парцелите Сметната палата не откри признаци за каквато и да е земеделска дейност, например паша. Следователно парцелът е бил недопустим за компенсация. Установени бяха недопустими площи върху двата други парцела поради наличието на гъсто залесяване. ЕСП отбелязва, че и разплащателната агенция е установила подобни проблеми и впоследствие е предприела действия за възстановяване на отпуснатите средства. Въз основа на извадката ЕСП изчисли грешка в размер на 91 %.

Комисията е уведомена, че хърватските органи са установили потенциалната недопустимост на площите в резултат на оценка на качеството на СИЗП и са положили усилия да предприемат мерки за коригиране на грешката.

Комисията е уведомена, че хърватските органи са актуализирали СИЗП след бързо посещение на място и са започнали процедура за възстановяване на изплатената помощ в предвидените от законодателството на ЕС срокове; следователно няма да има финансово въздействие от свръхдекларирането.

Сметната палата установи наличието на грешки, дължащи се на завишени или недопустими площи (остойностени до 20 %), в Чешката република, Германия (Саксония), Испания (Естремадура), Франция (Рон-Алп), Хърватия, Португалия (Азорски острови и континентална част), Словакия, Финландия и Обединеното кралство (Англия).

Неспазване на правилата за обществени поръчки

Пример 9 — Публичен орган неправомерно е изключил най-ниска оферта за извършване на строителни работи

В Полша ЕСП провери плащане, направено към публичен орган за възстановяване на насипи за защита на земеделска земя от речни наводнения. Строителните работи представляват 97 % от одитираните разходи. ЕСП направи проверка на процедурата за обществени поръчки, използвана при подбора на дружеството, извършило строителните работи, и установи, че офертата с най-ниска цена е била изключена без основателна причина. Поради това съответните разходи не са допустими, което води до 97 % грешка.

Комисията е уведомена, че решението за изключване на най-ниската оферта е обжалвано от неуспелия кандидат. Но Националният апелативен орган (КИО), който е компетентен по въпроса, е отхвърлил жалбата. Разплащателната агенция се е съобразила с решението на Националния апелативен орган.

---

(1)  Тези грешки представляват повече от три четвърти от общия изчислен процент грешки за тази специфична оценка.

(2)  Т.е. половината от всички грешки с отражение най-малко 20 % са разкрити в операции, които са на стойност под 100 000 евро, а останалите — в операции на стойност над тази сума.

ПРИЛОЖЕНИЕ 7.4

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „ПРИРОДНИ РЕСУРСИ“

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- | --- |
| изцяло изпълнена | в процес на изпълнение | не е изпълнена | вече не е приложима | недостатъчни данни |
| в голяма степен | в известна степен |
| 2013 г. | 3.46. | Въз основа на настоящия преглед и на направените констатации и заключения за 2013 г. Сметната палата препоръчва: |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на Комисията

изцяло изпълнена

в процес на изпълнение

не е изпълнена

вече не е приложима

недостатъчни данни

в голяма степен

в известна степен

2013 г.

3.46.

Препоръка 1: Комисията и държавите членки да предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че целият потенциал на ИСАК се използва. Това включва специални усилия, за да се гарантира, че:

| — | допустимостта за подпомагане и размерът на земеделските парцели, и в частност на постоянните пасища, се оценяват и вписват правилно от държавите членки на базата на приложимите критерии на ЕС чрез обстоен анализ на най-новите ортофото снимки (вж. точки 3.9, 3.10 и 3.20); |
| --- | --- |

—

допустимостта за подпомагане и размерът на земеделските парцели, и в частност на постоянните пасища, се оценяват и вписват правилно от държавите членки на базата на приложимите критерии на ЕС чрез обстоен анализ на най-новите ортофото снимки (вж. точки 3.9, 3.10 и 3.20);

| — | държавите членки предприемат незабавни действия, в случай че се установи, че ИСАК е засегнат от системни грешки, особено по отношение на неправилно административно обработване на заявленията за подпомагане (вж. точка 3.15 и каре 3.5); |
| --- | --- |

—

държавите членки предприемат незабавни действия, в случай че се установи, че ИСАК е засегнат от системни грешки, особено по отношение на неправилно административно обработване на заявленията за подпомагане (вж. точка 3.15 и каре 3.5);

| — | регистрите на длъжниците на държавите членки съдържат пълна и надеждна информация относно размера и естеството на дълговете, както и че се прилагат ефективни процедури за събиране/прилагане без ненужно забавяне (вж. точки 3.24 и 3.25); |
| --- | --- |

—

регистрите на длъжниците на държавите членки съдържат пълна и надеждна информация относно размера и естеството на дълговете, както и че се прилагат ефективни процедури за събиране/прилагане без ненужно забавяне (вж. точки 3.24 и 3.25);

X

Препоръка 2: Комисията гарантира, че ефективно се изпълнява процедурата за повишаване на увереността с цел подобряване на качеството и съпоставимостта на дейността на одитните органи, както и че се предприемат корективни действия по отношение на неоправданото намаление на процента проверки на място от италианските органи (вж. точки 3.30—3.35);

X

2013 г.

Препоръка 3: Комисията активно извършва мониторинг на прилагането на корективни действия по отношение на недостатъците на системата за контрол, приложима за помощта от ЕС за групи производители в Полша (вж. точки 3.36—3.38).

X

| 4.37. | Въз основа на настоящия преглед и на направените констатации и заключения за 2013 г. Палатата отправя следните препоръки за текущия програмен период в областта на развитието на селските райони: |
| --- | --- |

4.37.

Препоръка 1: държавите членки следва да подобрят действащите административни проверки, като използват цялата необходима информация, налична в разплащателните агенции, тъй като това би им позволило да открият и коригират по-голямата част от грешките (вж. точки 4.8 и 4.20). Специално за инвестиционните мерки административните проверки следва да използват всичката налична информация, за да проверят допустимостта на разходите, проектите и бенефициентите (в т.ч. всички акционери), както и спазването на процедурите за възлагане на обществени поръчки, заедно с приложимите правила на ЕС и/или на държавите членки.

X

Препоръка 2: Комисията следи за правилното проследяване на всички случаи, в които Сметната палата е открила грешки (така както са идентифицирани в точки 4.14, 4.20 и 4.21, както и в точка 4.16 относно околната среда);

X

Комисията споделя разбирането, че е предоставила на Сметната палата доказателства за предприемането на подходящи последващи мерки по всички случаи. Отделните операции, описани в точки 4.14 и 4.21, са обхванати от целеви одити на Комисията. Описаните в точка 4.20 системни слабости се отнасят до същите въпроси, които са установени от одиторите на Комисията и като такива са включени в оценката на риска при разработването на годишната работна програма.

Освен това във връзка с точка 4.16 тъй като бенефициерът потвърди писмено в хода на оценката на окончателния доклад, че не е в състояние да възстанови ДДС, Комисията нямаше никакви основания да поставя под въпрос това писмено потвърждение.

Препоръка 3: Държавите членки да гарантират изчерпателността на плановете за действие срещу високия процент грешки в областта на развитието на селските райони, като включат всички региони и мерки, а в частност инвестиционните мерки, и да вземат предвид одитните констатации на Комисията и на Сметната палата (вж. точка 4.30).

X

2013 г.

и общо по отношение на ОСП:

Препоръка 4: Комисията документира начина на изчисляване на разходите, включени в нейните одити на съответствието (вж. точка 4.24).

X

Препоръка 5: Комисията да предприеме стъпки за допълнително намаляване на броя на неприключените досиета, така че всички одити, стартирани преди 2012 г., да бъдат приключени до края на 2015 г. (вж. точка 4.27).

X

Препоръка 6: Комисията да разработи допълнително своя подход за изчисляване на процента остатъчни грешки, като гарантира, че взема под внимание всички разходи и разплащателни агенции (вж. точка 4.29).

X

| 4.38. | Освен това Сметната палата препоръчва следното: |
| --- | --- |

4.38.

Препоръка 7: Финансовите корекции за държавите членки относно Европейския фонд за рибарство да бъдат подпомагани от доказателства за тяхното валидиране (вж. точка 4.34).

X

---

ГЛАВА 8

Сигурност и гражданство

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 8.1-8.6 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция 3 от МФР | 8.2-8.5 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 8.6 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 8.7 |
| --- | --- |

| Преглед на избрани системи | 8.8-8.12 |
| --- | --- |

| Споделено управление | 8.8-8.10 |
| --- | --- |

| Пряко управление | 8.11 |
| --- | --- |

| Годишни отчети за дейността и други управленски документи | 8.12 |
| --- | --- |

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 8.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функцията от многогодишната финансова рамка (МФР) „Сигурност и гражданство“. В 
  каре 8.1
  са представени обобщено основните дейности и разходите по тази функция през 2016 г. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

8.1.

В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функцията от многогодишната финансова рамка (МФР) „Сигурност и гражданство“. В 
  каре 8.1
  са представени обобщено основните дейности и разходите по тази функция през 2016 г.

Каре 8.1 —   Разбивка за 2016 г. на функция 3 от МФР

(В млрд. евро)

Image

| Общо плащания за годината | 3,1 |
| --- | --- |
| – авансови плащания
   (8) | 2,2 |
| + уравняване на авансови плащания
   (8) | 1,5 |
| Общо за одитираната популация | 2,4 |

Общо плащания за годината

3,1

– авансови плащания
   (8)

2,2

- уравняване на авансови плащания
   (8)

1,5

Общо за одитираната популация

2,4

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Кратко описание на функцията от МФР

| 8.2. | Функция 3 от МФР обединява различни политики, чиято обща цел е да утвърдят концепцията за „европейско гражданство“ чрез създаването на пространство на свобода, правосъдие и сигурност без вътрешни граници. Както е показано в 
  каре 8.1,
  най-значимото перо разходи е за областта „Миграция и сигурност“. Финансиране се предоставя и за областта „Храни и фуражи“ (която обхваща храненето, здравето на животните и растенията и хуманното отношение към животните) и за културни и творчески дейности (област „Творческа Европа“), както и за програми в следните области: правосъдие, права, равенство и гражданство и потребители и здравеопазване. Значителен дял от плащанията се извършва чрез децентрализирани агенции (1). |
| --- | --- |

8.2.

Функция 3 от МФР обединява различни политики, чиято обща цел е да утвърдят концепцията за „европейско гражданство“ чрез създаването на пространство на свобода, правосъдие и сигурност без вътрешни граници. Както е показано в 
  каре 8.1,
  най-значимото перо разходи е за областта „Миграция и сигурност“. Финансиране се предоставя и за областта „Храни и фуражи“ (която обхваща храненето, здравето на животните и растенията и хуманното отношение към животните) и за културни и творчески дейности (област „Творческа Европа“), както и за програми в следните области: правосъдие, права, равенство и гражданство и потребители и здравеопазване. Значителен дял от плащанията се извършва чрез децентрализирани агенции (1).

Миграция и сигурност

| 8.3. | По-голямата част от разходите в област „Миграция и сигурност“ се финансират чрез два фонда — Фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (2) (ФУМИ) и Фонд „Вътрешна сигурност“ (ФВС). Те функционират от 2014 до 2020 г. и заменят програмата „SOLID“ („Солидарност и управление на миграционните потоци“), която включваше четири инструмента (3) и две програми: „Предотвратяване и борба с престъпността“ (ISEC) и „Предотвратяване, готовност и управление на последиците от тероризъм и други рискове, свързани със сигурността“ (CIPS). Както и при програма SOLID, управлението на по-голямата част от средствата по ФУМИ и ФВС е споделено между държавите членки и Комисията (ГД „Миграция и вътрешни работи“). Целта на ФУМИ е да допринася за ефективното управление на миграционните потоци и да развива общ подход на ЕС в областта на убежището и миграцията. Фонд „Вътрешна сигурност“ има за цел да се постигне високо ниво на сигурност в ЕС. Той се състои от два инструмента (4): ФВС — външни граници и визи, и ФВС — полиция. Първият инструмент осигурява подкрепа за хармонизирани мерки за управление на границите и разработването на обща визова политика, докато вторият акцентира върху сътрудничеството между правоприлагащите агенции и подобряването на капацитета за управление на рискове и кризите, свързани със сигурността. |
| --- | --- |

8.3.

По-голямата част от разходите в област „Миграция и сигурност“ се финансират чрез два фонда — Фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (2) (ФУМИ) и Фонд „Вътрешна сигурност“ (ФВС). Те функционират от 2014 до 2020 г. и заменят програмата „SOLID“ („Солидарност и управление на миграционните потоци“), която включваше четири инструмента (3) и две програми: „Предотвратяване и борба с престъпността“ (ISEC) и „Предотвратяване, готовност и управление на последиците от тероризъм и други рискове, свързани със сигурността“ (CIPS). Както и при програма SOLID, управлението на по-голямата част от средствата по ФУМИ и ФВС е споделено между държавите членки и Комисията (ГД „Миграция и вътрешни работи“). Целта на ФУМИ е да допринася за ефективното управление на миграционните потоци и да развива общ подход на ЕС в областта на убежището и миграцията. Фонд „Вътрешна сигурност“ има за цел да се постигне високо ниво на сигурност в ЕС. Той се състои от два инструмента (4): ФВС — външни граници и визи, и ФВС — полиция. Първият инструмент осигурява подкрепа за хармонизирани мерки за управление на границите и разработването на обща визова политика, докато вторият акцентира върху сътрудничеството между правоприлагащите агенции и подобряването на капацитета за управление на рискове и кризите, свързани със сигурността.

Други области

| 8.4. | Основната цел на програма „Храни и фуражи“ е да се гарантира здравето на хората, животните и растенията на всеки етап от хранителната верига. Най-голямото разходно перо покрива възстановяването на разходите на държавите членки в рамките на одобрени от Комисията програми за някои болести по животните. |
| --- | --- |

8.4.

Основната цел на програма „Храни и фуражи“ е да се гарантира здравето на хората, животните и растенията на всеки етап от хранителната верига. Най-голямото разходно перо покрива възстановяването на разходите на държавите членки в рамките на одобрени от Комисията програми за някои болести по животните.

| 8.5. | „Творческа Европа“ е рамковата програма на ЕС за подкрепа на културата и аудио-визуалния сектор. Функция 3 включва също редица програми, насочени към изпълнението на общата цел за укрепване на областта на сигурността и гражданството, и по-специално програмите в областта на правосъдието, потребителите, правата, равенството и гражданството. |
| --- | --- |

8.5.

„Творческа Европа“ е рамковата програма на ЕС за подкрепа на културата и аудио-визуалния сектор. Функция 3 включва също редица програми, насочени към изпълнението на общата цел за укрепване на областта на сигурността и гражданството, и по-специално програмите в областта на правосъдието, потребителите, правата, равенството и гражданството.

Обхват и подход на одита

| 8.6. | Прилагайки одитния подход и одитните методи, описани в 
  приложение 1.1
  , през 2016 г. Сметната палата провери в областта „Сигурност и гражданство“: |
| --- | --- |

8.6.

Прилагайки одитния подход и одитните методи, описани в 
  приложение 1.1
  , през 2016 г. Сметната палата провери в областта „Сигурност и гражданство“:

| а) | извадка от 15 операции, както е посочено в точка 7 от
  приложение 1.1
  . Извадката е разработена с цел Сметната палата да формира своето становище относно разходите от бюджета за 2016 г. като цяло — тоест становището не е представително за пълния обхват на разходите по тази функция от МФР. Този избор е обоснован от сравнително ниското ниво на плащания за тази област на политика през 2016 г. (около 2 % от общия размер плащания на ЕС). Извадката се състои от пет операции, изпълнени при споделено управление с държавите членки (5), седем — при пряко управление от Комисията, и три — свързани с уравняването на авансови плащания към агенции; |
| --- | --- |

а)

извадка от 15 операции, както е посочено в точка 7 от
  приложение 1.1
  . Извадката е разработена с цел Сметната палата да формира своето становище относно разходите от бюджета за 2016 г. като цяло — тоест становището не е представително за пълния обхват на разходите по тази функция от МФР. Този избор е обоснован от сравнително ниското ниво на плащания за тази област на политика през 2016 г. (около 2 % от общия размер плащания на ЕС). Извадката се състои от пет операции, изпълнени при споделено управление с държавите членки (5), седем — при пряко управление от Комисията, и три — свързани с уравняването на авансови плащания към агенции;

| б) | основните системи, използвани от Комисията и от държавите членки за предоставяне на увереност относно плащанията, направени по SOLID, ФУМИ и ФВС. Сметната палата извърши също така допълнително тестване на извадка от 35 операции в подкрепа на одита на системите: 24 в рамките на споделено управление от страна на Комисията и държавите членки и 11 при пряко управление от Комисията. В извадката със споделено управление са включени предимно операции по програма SOLID, тъй като и през 2016 г. повечето случаи на уравнени от Комисията разходи продължават да бъдат по тази програма. Сметната палата разгледа преди всичко системите на тези държави членки, които са оценени от Комисията като предоставящи разумно ниво на увереност; |
| --- | --- |

б)

основните системи, използвани от Комисията и от държавите членки за предоставяне на увереност относно плащанията, направени по SOLID, ФУМИ и ФВС. Сметната палата извърши също така допълнително тестване на извадка от 35 операции в подкрепа на одита на системите: 24 в рамките на споделено управление от страна на Комисията и държавите членки и 11 при пряко управление от Комисията. В извадката със споделено управление са включени предимно операции по програма SOLID, тъй като и през 2016 г. повечето случаи на уравнени от Комисията разходи продължават да бъдат по тази програма. Сметната палата разгледа преди всичко системите на тези държави членки, които са оценени от Комисията като предоставящи разумно ниво на увереност;

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| в) | дали годишните отчети за дейността на ГД „Миграция и вътрешни работи“ и ГД „Комуникации“ съдържат информация относно редовността на разходите, която в значителна степен да съответства на резултатите, изчислени от Сметната палата. |
| --- | --- |

в)

дали годишните отчети за дейността на ГД „Миграция и вътрешни работи“ и ГД „Комуникации“ съдържат информация относно редовността на разходите, която в значителна степен да съответства на резултатите, изчислени от Сметната палата.

РЕДОВНОСТ НА ОПЕРАЦИИТЕ

| 8.7. | От 15-те проверени операции четири са засегнати от количествено измерими грешки, като три от тях са под 2 % от стойността на разглежданата операция. Тъй като тази извадка не е предназначена да бъде представителна за разходите по тази функция от МФР, процентът грешки не се изчислява. |
| --- | --- |

8.7.

От 15-те проверени операции четири са засегнати от количествено измерими грешки, като три от тях са под 2 % от стойността на разглежданата операция. Тъй като тази извадка не е предназначена да бъде представителна за разходите по тази функция от МФР, процентът грешки не се изчислява.

ПРОВЕРКА НА ИЗБРАНИ СИСТЕМИ

Споделено управление

ФУМИ и ФВС

| 8.8. | Сметната палата провери процедурата, довела до одобряване от Комисията на десет национални програми на държавите членки, оценката ѝ на системите за управление и контрол на държавите членки, както и финансовото уравняване на сметките на ФУМИ и ФВС през 2016 г. Сметната палата извърши тестове на същите системи при посещения в четири държави членки (6). Както е показано в 
  каре 8.2
  , две години след началото на седемгодишния програмен период се наблюдава бавен напредък в плащанията по съвместно управляваните ФУМИ и ФВС. |
| --- | --- |

8.8.

Сметната палата провери процедурата, довела до одобряване от Комисията на десет национални програми на държавите членки, оценката ѝ на системите за управление и контрол на държавите членки, както и финансовото уравняване на сметките на ФУМИ и ФВС през 2016 г. Сметната палата извърши тестове на същите системи при посещения в четири държави членки (6). Както е показано в 
  каре 8.2
  , две години след началото на седемгодишния програмен период се наблюдава бавен напредък в плащанията по съвместно управляваните ФУМИ и ФВС.

| 8.8. | Въпреки че нивото на плащанията в първите отчети, обхващащи финансовите години 2014 и 2015, беше ниско, Комисията желае да подчертае, че плащанията, докладвани през 2017 г. (в отчетите за 2016 г.), са се увеличили повече от три пъти в сравнение с отчетите за 2014—2015 г. Освен това сумите, за които е поето задължение на равнището на държавите членки, са достигнали 36 % за ФУМИ и 40 % за ФВС съгласно годишния доклад за изпълнението за 2016 г. Поради това се очаква, че тенденцията на нарастване на плащанията ще продължи и в бъдеще. |
| --- | --- |

8.8.

Каре 8.2 —   Усвояването на средства по ФУМИ и ФВС до финансовата 2015 година е относително бавно

Image

Забележка: Степента на усвояване се изчислява, като се съпоставят разходите при споделено управление през финансовите години 2014 и 2015 с общия размер на средствата, разпределени за финансовия период 2014—2020 г. за 13-те държави членки, за които Комисията е уравнила разходите за 2014 и 2015 г.

Източник: Решение на Комисията относно уравняването на годишните отчети за националните програми във връзка с разходите, подкрепяни по ФУМИ и ФВС, за финансовите години 2014 и 2015.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 8.9. | Сметната палата установи различни слабости на ниво Комисия (ГД „Миграция и вътрешни работи“) и на ниво държави членки. В 
  каре 8.3
  са показани основните установени слабости и тяхното въздействие. |
| --- | --- |

8.9.

Сметната палата установи различни слабости на ниво Комисия (ГД „Миграция и вътрешни работи“) и на ниво държави членки. В 
  каре 8.3
  са показани основните установени слабости и тяхното въздействие.

| 8.9. | Комисията подчертава, че нейната система за контрол е функционирала добре и е била последователна, като по този начин е позволила на Комисията да предостави подходящо ниво на увереност, както е демонстрирано в годишния отчет за дейността. |
| --- | --- |

8.9.

SOLID

| 8.10. | Извършената от Сметната палата проверка на допълнителна извадка от операции (вж. точка 8.6, буква б) като цяло потвърди оценките на Комисията за нивото на увереност, предоставено от системите на държавите членки. |
| --- | --- |

8.10.

Извършената от Сметната палата проверка на допълнителна извадка от операции (вж. точка 8.6, буква б) като цяло потвърди оценките на Комисията за нивото на увереност, предоставено от системите на държавите членки.

| 8.10. | Комисията приветства потвърждението на ЕСП като цяло на нейната оценка за нивото на увереност, предоставено от системите на държавите членки за SOLID. Комисията счита това за потвърждение и на надеждността на нивото на увереност. |
| --- | --- |

8.10.

Каре 8.3 —   Слабости в системите, свързани със SOLID, ФУМИ и ФВС

| Установена слабост | Въздействие | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- |
| На ниво Комисия | |
| 1. | Съществуват твърде много проекти на програми по ФУМИ/ФВС (напр. 10 варианта на ФВС за Германия и девет варианта на ФУМИ за Обединеното кралство), изготвени от държавите членки и разгледани от Комисията преди тяхното одобрение. |

Установена слабост

Въздействие

Отговор на Комисията

На ниво Комисия

1.

Съществуват твърде много проекти на програми по ФУМИ/ФВС (напр. 10 варианта на ФВС за Германия и девет варианта на ФУМИ за Обединеното кралство), изготвени от държавите членки и разгледани от Комисията преди тяхното одобрение.

Потенциално забавя изпълнението.

Етапът на програмиране е повтарящ се процес с държавите членки, който е необходим, за да се гарантира високото качество на националните програми, одобрени от Комисията за периода на програмиране 2014—2020 г.

| 2. | Оценката на Комисията на системите на държавите членки за ФУМИ и ФВС често се основава на недостатъчно подробна информация, особено в областта на стратегиите за одит. |
| --- | --- |

2.

Оценката на Комисията на системите на държавите членки за ФУМИ и ФВС често се основава на недостатъчно подробна информация, особено в областта на стратегиите за одит.

Ограничава извършваната от Комисията оценка на системите на държавите членки.

Комисията не споделя становището на ЕСП, по-специално в областта на стратегиите за одит, въз основа на следните твърдения.

Въпреки факта, че правното основание не изисква от одитните органи да представят своите доклади за одита на системата, когато това е необходимо, Комисията отправя систематично искания към одитните органи да представят тези доклади. Въз основа на модела за получаване на увереност при споделено управление тя счита, че не е реалистично и ефикасно да преглежда и анализира цялото съдържание на всички индивидуални доклади за одита на системата.

Одитните доклади на одитния орган са само едно от средствата, които дават възможност на одитния орган и впоследствие на Комисията да получат увереност относно достоверността на трите становища, изразени от одитния орган в отчетите. Моделът за получаване на увереност при споделено управление се основава на четири други стълба за получаване на увереност (обобщение на стратегията за одит; резултат от одита на системата; резултат от финансовия одит; ако е приложимо, повторно извършване и всякакви други одити, на които отговорният орган е бил обект през референтния период; собствената одитна дейност на ГД „Вътрешни работи“, например чрез проверки на документи, срещи за преглед и одити на системата).

| 3. | Възлагане на външни изпълнители на одитната дейност по програма SOLID: |
| --- | --- |

3.

Възлагане на външни изпълнители на одитната дейност по програма SOLID:

| | — | Въпреки бързата реакция на държавите членки са налице закъснения в докладването на последващите одити на съответствието (средно 20 месеца за представяне на окончателния одитен доклад). |
| --- | --- | --- |

—

Въпреки бързата реакция на държавите членки са налице закъснения в докладването на последващите одити на съответствието (средно 20 месеца за представяне на окончателния одитен доклад).

Забавя коригирането на недостатъци в системите за контрол на държавите членки.

Макар Комисията да признава за някои закъснения в докладването на последващите одити на съответствието в миналото, тя не е съгласна, че те са забавили коригирането на недостатъците в системите за контрол на държавите членки.

Основната цел на последващия контрол е да се определи остатъчното ниво на грешки в одитираната(ите) програма(и); увереността на Комисията се основава и на одити на системите през целия период на програмиране, които са основната възможност за държавите членки да предприемат корективни мерки по отношение на недостатъците в системата.

| | — | Недостатъчно добре документирани процедури за контрол на качеството по отношение на възложената на външни изпълнители одитна дейност. |
| --- | --- | --- |

—

Недостатъчно добре документирани процедури за контрол на качеството по отношение на възложената на външни изпълнители одитна дейност.

Излага на риск постоянното качество на последващите одити на съответствието.

ГД „Вътрешни работи“ използва тези външни изпълнители за извършването на одитите в съответствие с годишния работен план.

ГД „Вътрешни работи“ основава своя надзор над изпълнителите на ключови елементи, които надхвърлят системното попълване на контролни списъци и последващата административна тежест (т.е. конкретни насоки относно рисковете, давани на висш ръководител, който координира процеса на преглед, стандартни контролни списъци за одитите на проекти, разработени, за да гарантират последователен одитен подход във всички държави членки, срещи между отговорния одитор и външния изпълнител за предоставяне на информация за обхвата на одитната задача, рисковете и т.н.).

На ниво държави членки

| 4. | В Австрия и Испания извършените от компетентните органи проверки на място не са достатъчно добре документирани, а в Испания извадките за проверка не са били формирани от цялата популация. |
| --- | --- |

4.

В Австрия и Испания извършените от компетентните органи проверки на място не са достатъчно добре документирани, а в Испания извадките за проверка не са били формирани от цялата популация.

Увеличен риск за допустимостта, управлението и контрола на финансираните действия.

| 5. | Испания и Франция не разполагат със специален ИТ инструмент за управление и контрол на средствата. |
| --- | --- |

5.

Испания и Франция не разполагат със специален ИТ инструмент за управление и контрол на средствата.

Що се отнася до ИТ инструментите за управление на средствата, Франция е въвела системата PRESAGE, която все още не функционираше в пълна степен към момента на изготвянето на първите отчети. Отговорният орган се ангажира да въведе всички проекти в базата данни до средата на 2017 г. Това обаче не е повлияло на допустимостта на разходите и не беше свързано с финансови рискове, тъй като отговорният орган направи само авансови плащания.

| 6. | Слабости в одитната дейност, извършена от одитните органи:
  В Германия и Австрия няма достатъчно доказателства, че избраният орган отговаря на критериите за определяне на компетентен орган. |
| --- | --- |

6.

Слабости в одитната дейност, извършена от одитните органи:

В Германия и Австрия няма достатъчно доказателства, че избраният орган отговаря на критериите за определяне на компетентен орган.

| | Във Франция методологията за формиране на извадки не взема под внимание разликите между ФУМИ и ФВС по отношение на присъщите рискове.
  Тестването на административния контрол в Германия е било ограничено. |
| --- | --- |

Във Франция методологията за формиране на извадки не взема под внимание разликите между ФУМИ и ФВС по отношение на присъщите рискове.

Тестването на административния контрол в Германия е било ограничено.

Що се отнася до използваната методологията за формиране на извадки от френския одитен орган, той промени своя подход.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Пряко управление

| 8.11. | По отношение на разходите, управлявани пряко от Комисията, извършената от Сметната палата проверка на извадка от операции показа, че около половината от тях не са засегнати от грешки. Откритите от Сметната палата грешки предимно не бяха сериозни и са свързани с допустимостта на разходите и с процедурите за възлагане на обществени поръчки. В 
  каре 8.4
  е представена констатация относно финансирането от ЕС на проект за предоставяне на спешна помощ. |
| --- | --- |

8.11.

По отношение на разходите, управлявани пряко от Комисията, извършената от Сметната палата проверка на извадка от операции показа, че около половината от тях не са засегнати от грешки. Откритите от Сметната палата грешки предимно не бяха сериозни и са свързани с допустимостта на разходите и с процедурите за възлагане на обществени поръчки. В 
  каре 8.4
  е представена констатация относно финансирането от ЕС на проект за предоставяне на спешна помощ.

| 8.11. | Комисията приветства потвърждението от страна на ЕСП, че установените грешки са били предимно несериозни. |
| --- | --- |

8.11.

Каре 8.4 —   Пример за констатация

Каре 8.4 — Пример за констатация

Сметната палата разгледа плащане на Комисията (ГД „Миграция и вътрешни работи“) за Гърция в контекста на предоставянето на извънредна помощ за транспортиране на мигранти от държави извън ЕС от гръцките острови към континенталната част на Гърция в периода от август до ноември 2015 г., в разгара на кризата с бежанците.

Пристигането на стотици хиляди мигранти в Гърция изискваше предприемането на спешни и ефективни хуманитарни действия от страна на ЕС. Целта на действието беше да се позволи прехвърлянето на мигранти от островите на континенталната част, за да се избегне хуманитарна катастрофа. За тази цел Гърция сключи договори с корабоплавателни дружества за използване на плавателни съдове, които следователно не са могли да бъдат използвани за туристически дейности или за предоставянето на редовни услуги. Действието беше много спешно и изключително полезно и беше осъществено при пълно спазване на принципа на доброто финансово управление.

Гръцките органи са изплатили 8 млн. евро за наемане на плавателни съдове, които да се използват за транспортиране, настаняване и осигуряване на храна на мигрантите. По споразумение, подписано с гръцките органи през ноември 2015 г. Комисията е превела безвъзмездна финансова помощ в размер на 6 млн. евро за подпомагане на тази дейност.

Гръцките органи са подписали договор с цел да:

| 1. | гарантират, че плавателните съдове, които не са били използвани по редовни маршрути, особено за превоз на туристи през летния период, са били на разположение на проекта в полза на мигрантите; |
| --- | --- |

1.

гарантират, че плавателните съдове, които не са били използвани по редовни маршрути, особено за превоз на туристи през летния период, са били на разположение на проекта в полза на мигрантите;

| 2. | гарантират, че на мигрантите се предлагат услуги по транспортиране, настаняване и осигуряване на храна. |
| --- | --- |

2.

гарантират, че на мигрантите се предлагат услуги по транспортиране, настаняване и осигуряване на храна.

Избраните дружества за морски транспорт са превозили над 150 000  мигранти, като са им осигурили настаняване и храна и са таксували възрастните мигранти 60 евро за билет за пътуване (а децата — до 30 евро), като по този начин са получили близо 9 млн. евро. Корабите не са превозвали пътници, когато са идвали от континенталната част, за да вземат мигрантите от островите.

В поканата, издадена от гръцките органи, ясно се посочва, че от изпълнителя се очаква да предоставя услуги, надхвърлящи услугите, които обикновено са предвидени в цената на билета. Това включва предоставяне на храна, настаняване и т.н. От получените оферти също става ясно, че предложената цена отчита факта, че плавателните съдове трябва да се връщат празни. В тръжните документи, изготвени от гръцките органи, също така се посочва, че изпълнителят може да таксува мигрантите с цената на билетите за тези пътувания. Това е също отразено в цената на представените оферти.

Комисията е информирана, че мигрантите са били таксувани от дружествата за морски транспорт. При оценката на предложеното действие през октомври 2015 г. обаче и при оценката на изпълненото действие преди изплащането на остатъка от безвъзмездната финансова помощ през март 2016 г. Комисията не споменава евентуалният приход от мигрантите. В документацията за договора между гръцките органи и дружествата за морски транспорт се посочва, че мигрантите се таксуват, но не се прави разчет на тези приходи. Ето защо по отношение на това действие за осигуряване на извънредна помощ е налице липса на прозрачност относно разделението на финансирането между публичните източници и приходите от мигранти.

Комисията не е съгласна с оценката на Сметната палата и с тази констатация.

Финансовото изпълнение на действието съответства напълно на споразумението, сключено с гръцките органи, за отпускане на безвъзмездни средства и се изпълнява в съответствие с действащите правила, вследствие на което то е законосъобразно и редовно.

Цената на билетите не може да се счита за релевантен приход за целите на договора, поради това че целта на договора е била да бъдат предоставяни услуги, надхвърлящи предвидените в цената на билета.

Поради това Комисията счита, че тръжната процедура, оценката на офертите, възлагането на поръчката, извършването на услугите и плащането от гръцките органи са законосъобразни, редовни и напълно прозрачни.

Средната пазарна цена през високия сезон за двупосочен билет в икономична класа за съответните маршрути е била до 90 евро. Доходите от мигранти в размер до 60 евро на билет са допринесли за осигуряване на приходи и следователно за печалбите на дружествата за морски транспорт. Законодателството на ЕС не позволява на бенефициентите на безвъзмездна финансова помощ от ЕС да реализират печалба от изпълнението на даден проект. В действителност гръцките органи, в качеството си на бенефициент, не са реализирали печалби.

Като се има предвид също и фактът, че мигрантите са използвани всички съоръжения на плавателните средства (включително първа класа и каютите) и че корабоплавателните дружества не са получили приходи от транспортирането на превозни средства или други услуги, като предоставянето на храна, Комисията е на мнение, че гръцките органи са заплатили справедлива цена за услугата за превоз.

Както вече бе обяснено по-горе, договорът е бил за предоставяне на услуги, надхвърлящи предвидените в цената на билета, и следователно всички потенциални приходи или печалби (ако такива са налице) от билетите не са от значение за споразумението за отпускане на безвъзмездни средства и не са измерими.

Договорите на гръцките органи с дружествата за морски транспорт се отнасят до използването на плавателни съдове за периоди от не повече от 20 дни, като разходите възлизат между 30 000 и 40 000  евро на ден на кораб, за общо 228 плавателни дни. Имало е дни, през които корабите са били неактивни в пристанището, но съгласно договора са им били изплатени средства. Три плавателни съда са били бездействащи в пристанището съответно 3, 4 и 5 дни, за които на дружествата за морски транспорт са били изплатени 415 500  евро.

Неактивността на плавателните съдове в продължение на няколко дни, за която докладва ЕСП, е трябвало да се очаква, като се има предвид, че с оглед на изключителната извънредна ситуация, пред която Гърция е била изправена през периода на усвояване на безвъзмездните средства, съгласно договора плавателните средства е трябвало да бъдат на разположение, за да отплават във всеки момент и в която и да било посока. Комисията изчислява, че дните на неактивност са били общо седем.

Годишни отчети за дейността и други управленски документи

| 8.12. | Годишните отчети за дейността на ГД „Миграция и вътрешни работи“ и ГД „Комуникации“ са изготвени в съответствие с насоките на ГД „Бюджет“, а методите, използвани за изчисляване на процентите грешки, не разкриват методологични проблеми. Броят на одитираните операции през 2016 г. е твърде малък, за да може Сметната палата да сравни информацията относно редовността на разходите, отчетени от тези генерални дирекции, с резултатите от извършения от нея одит. |
| --- | --- |

8.12.

Годишните отчети за дейността на ГД „Миграция и вътрешни работи“ и ГД „Комуникации“ са изготвени в съответствие с насоките на ГД „Бюджет“, а методите, използвани за изчисляване на процентите грешки, не разкриват методологични проблеми. Броят на одитираните операции през 2016 г. е твърде малък, за да може Сметната палата да сравни информацията относно редовността на разходите, отчетени от тези генерални дирекции, с резултатите от извършения от нея одит.

---

(1)  Понастоящем 12 такива агенции действат в различни области на политиката, обхванати от тази функция.

(2)  Правният акт за създаване на ФУМИ може да бъде намерен на уебсайта на Eur-Lex.

(3)  Правните актове за създаване на тези инструменти могат да бъдат намерени на уебсайта на Eur-Lex: Фонд за външните граници, Европейски фонд за връщане, Европейски фонд за бежанци и Европейски фонд за интеграция на граждани на трети страни.

(4)  Правните актове за създаване на тези инструменти могат да бъдат намерени на уебсайта на Eur-Lex: ФВС — външни граници и визи, и ФВС — полиция.

(5)  Германия, Испания, Франция, Италия и Литва.

(6)  В Испания и Австрия за ФУМИ и в Германия и Франция за ФВС.

(7)  Включва разходи в следните области: потребители, правосъдие, права, равенство и гражданство.

(8)  В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 10).

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2016 г.

---

ГЛАВА 9

Глобална Европа

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 9.1-9.5 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция „Глобална Европа“ | 9.2-9.4 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 9.5 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 9.6-9.23 |
| --- | --- |

| Годишни отчети за дейността и други управленски документи | 9.24-9.33 |
| --- | --- |

| Оценка на системите на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ | 9.24-9.27 |
| --- | --- |

| Слабости при одитните органи | 9.24 |
| --- | --- |

| Проучване относно процента остатъчни грешки от 2016 г. | 9.25-9.27 |
| --- | --- |

| Оценка на системите на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ | 9.28 |
| --- | --- |

| Годишен отчет за дейността | 9.29-9.33 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 9.34-9.37 |
| --- | --- |

| Заключение | 9.34-9.35 |
| --- | --- |

| Препоръки | 9.36-9.37 |
| --- | --- |

| Приложение 9.1 — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с функция „Глобална Европа“ |
| --- | --- |

Приложение 9.1 —

| Приложение 9.2 — | Преглед на грешките с отражение най-малко 20 % за функция „Глобална Европа“ |
| --- | --- |

Приложение 9.2 —

| Приложение 9.3 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с функция „Глобална Европа“ |
| --- | --- |

Приложение 9.3 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 9.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функцията от МФР „Глобална Европа“. В 
  каре 9.1
  са представени обобщено основните дейности и разходите по тази функция през 2016 г. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

9.1.

В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функцията от МФР „Глобална Европа“. В 
  каре 9.1
  са представени обобщено основните дейности и разходите по тази функция през 2016 г.

Каре 9.1 —   Разбивка за 2016 г . на функцията от МФР „Глобална Европа“

(В млрд. евро)

Image

| Общо плащания за годината | 10,3 |
| --- | --- |
| - авансови плащания
   (20)
   (21) | 6,6 |
| + уравняване на авансови плащания
   (20) | 4,6 |
| Общо за одитираната популация | 8,3 |

Общо плащания за годината

10,3

- авансови плащания
   (20)
   (21)

6,6

- уравняване на авансови плащания
   (20)

4,6

Общо за одитираната популация

8,3

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Кратко описание на функция „Глобална Европа“

| 9.2. | Функцията „Глобална Европа“ включва разходите за всички външни дейности („външна политика“), финансирани от общия бюджет на ЕС. Политиките са насочени към:






  — | насърчаване на ценностите на ЕС в чужбина, като например правата на човека, демокрацията и принципите на правовата държава, |
| --- | --- | --- |

9.2.

Функцията „Глобална Европа“ включва разходите за всички външни дейности („външна политика“), финансирани от общия бюджет на ЕС. Политиките са насочени към:

—

насърчаване на ценностите на ЕС в чужбина, като например правата на човека, демокрацията и принципите на правовата държава,

| — | справяне с основни предизвикателства в световен план, като например изменението на климата и намаляването на биологично разнообразие, |
| --- | --- |

—

справяне с основни предизвикателства в световен план, като например изменението на климата и намаляването на биологично разнообразие,

| — | увеличаване на въздействието от сътрудничеството на ЕС за развитие с основна цел помощ за изкореняването на бедността, |
| --- | --- |

—

увеличаване на въздействието от сътрудничеството на ЕС за развитие с основна цел помощ за изкореняването на бедността,

| — | инвестиране в дългосрочния просперитет и стабилност на съседните на ЕС страни чрез подготовка на държавите кандидатки за членство и чрез политиката за съседство, |
| --- | --- |

—

инвестиране в дългосрочния просперитет и стабилност на съседните на ЕС страни чрез подготовка на държавите кандидатки за членство и чрез политиката за съседство,

| — | засилване на европейската солидарност след природни или предизвикани от човека бедствия, |
| --- | --- |

—

засилване на европейската солидарност след природни или предизвикани от човека бедствия,

| — | по-успешно предотвратяване на кризи и справяне с тях, опазване на мира и укрепване на международната сигурност. |
| --- | --- |

—

по-успешно предотвратяване на кризи и справяне с тях, опазване на мира и укрепване на международната сигурност.

| 9.3. | Основни отговорности за изпълнение на бюджета за външни дейности имат Генерална дирекция „Международно сътрудничество и развитие“, Генерална дирекция „Политика за съседство и преговори за разширяване“, Генерална дирекция „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ и Службата за инструментите в областта на външната политика. |
| --- | --- |

9.3.

Основни отговорности за изпълнение на бюджета за външни дейности имат Генерална дирекция „Международно сътрудничество и развитие“, Генерална дирекция „Политика за съседство и преговори за разширяване“, Генерална дирекция „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ и Службата за инструментите в областта на външната политика.

| 9.4. | През 2016 г. плащанията за „Глобална Европа“ възлизат на 10,3  млрд. евро и са разпределени с помощта на няколко инструмента (вж.
  каре 9.1
  ) и различни методи за изпълнение (1) в повече от 150 страни. |
| --- | --- |

9.4.

През 2016 г. плащанията за „Глобална Европа“ възлизат на 10,3  млрд. евро и са разпределени с помощта на няколко инструмента (вж.
  каре 9.1
  ) и различни методи за изпълнение (1) в повече от 150 страни.

Обхват и подход на одита

| 9.5. | Прилагайки одитния подход и одитните методи, описани в 
  приложение 1.1
  , през 2016 г. Сметната палата провери в областта на функция „Глобална Европа“:






  а) | извадка от 156 операции, както е посочено в точка 7 от
  приложение 1.1
  . Извадката е формирана така, че да бъде представителна за целия набор от операции в рамките на тази функция от МФР. В извадката бяха включени 68 операции, одобрени от делегациите на ЕС в 12 държави бенефициенти, и 88 операции, одобрени от централната служба на Комисията, 24 от които са изпълнени от партньори на ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ в райони, засегнати от хуманитарни кризи; |
| --- | --- | --- |

9.5.

Прилагайки одитния подход и одитните методи, описани в 
  приложение 1.1
  , през 2016 г. Сметната палата провери в областта на функция „Глобална Европа“:

а)

извадка от 156 операции, както е посочено в точка 7 от
  приложение 1.1
  . Извадката е формирана така, че да бъде представителна за целия набор от операции в рамките на тази функция от МФР. В извадката бяха включени 68 операции, одобрени от делегациите на ЕС в 12 държави бенефициенти, и 88 операции, одобрени от централната служба на Комисията, 24 от които са изпълнени от партньори на ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ в райони, засегнати от хуманитарни кризи;

| б) | системите, чрез които могат да се идентифицират системни слабости при установено наличие на грешки; |
| --- | --- |

б)

системите, чрез които могат да се идентифицират системни слабости при установено наличие на грешки;

| в) | дали годишните отчети за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ съдържат информация относно редовността на разходите, която в значителна степен да съответства на резултатите, изчислени от Сметната палата. |
| --- | --- |

в)

дали годишните отчети за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ съдържат информация относно редовността на разходите, която в значителна степен да съответства на резултатите, изчислени от Сметната палата.

РЕДОВНОСТ НА ОПЕРАЦИИТЕ

| 9.6. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 9.1
  . От проверените 156 операции 48 (31 %) съдържат грешки (2). Въз основа на 24-те грешки, остойностени от Сметната палата, вероятният процент грешки беше изчислен на 2,1  % (3). |
| --- | --- |

9.6.

Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 9.1
  . От проверените 156 операции 48 (31 %) съдържат грешки (2). Въз основа на 24-те грешки, остойностени от Сметната палата, вероятният процент грешки беше изчислен на 2,1  % (3).

| 9.7. | Комисията е приложила корективни мерки, които са засегнали пряко 13 от операциите от извадката на ЕСП. Тези мерки се отразяват върху изчисленията на Сметната палата, тъй като са намалили вероятния процент грешки за тази глава от Годишния доклад с 0,3  процентни пункта. |
| --- | --- |

9.7.

Комисията е приложила корективни мерки, които са засегнали пряко 13 от операциите от извадката на ЕСП. Тези мерки се отразяват върху изчисленията на Сметната палата, тъй като са намалили вероятния процент грешки за тази глава от Годишния доклад с 0,3  процентни пункта.

| 9.8. | За пет случая на количествено измерими грешки Комисията е разполагала с достатъчно информация, за да предотврати или да открие и коригира грешките преди одобряването на разходите. Ако Комисията беше използвала правилно цялата информация на нейно разположение, размерът на изчисления процент грешки за настоящата глава щеше да бъде с 0,7  процентни пункта по-нисък (4). Сметната палата разкри шест други операции, съдържащи грешки, които е следвало да бъдат открити от одиторите, определени от бенефициента. Тези случаи представляват 0,2 процентни пункта от изчисления процент грешки. |
| --- | --- |

9.8.

За пет случая на количествено измерими грешки Комисията е разполагала с достатъчно информация, за да предотврати или да открие и коригира грешките преди одобряването на разходите. Ако Комисията беше използвала правилно цялата информация на нейно разположение, размерът на изчисления процент грешки за настоящата глава щеше да бъде с 0,7  процентни пункта по-нисък (4). Сметната палата разкри шест други операции, съдържащи грешки, които е следвало да бъдат открити от одиторите, определени от бенефициента. Тези случаи представляват 0,2 процентни пункта от изчисления процент грешки.

| 9.9. | В 
  каре 9.2
  е представена разбивка на изчисления от Сметната палата процент грешки за 2016 г. по видове грешки. |
| --- | --- |

9.9.

В 
  каре 9.2
  е представена разбивка на изчисления от Сметната палата процент грешки за 2016 г. по видове грешки.

Каре 9.2 —   Разбивка на изчисления процент грешки за функция „Глобална Европа“

Image

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 9.10. | Условията за плащане в две области ограничават възможността операциите да бъдат засегнати от грешки. Тези области са бюджетната подкрепа
   (5) и областите, в които се прилага така нареченият „условен подход“ при проекти с множество донори, изпълнявани от международни организации (6). |
| --- | --- |

9.10.

Условията за плащане в две области ограничават възможността операциите да бъдат засегнати от грешки. Тези области са бюджетната подкрепа
   (5) и областите, в които се прилага така нареченият „условен подход“ при проекти с множество донори, изпълнявани от международни организации (6).

| 9.11. | Бюджетната подкрепа финансира общия бюджет на дадена държава или бюджета ѝ за изпълнение на конкретна политика или цел. Сметната палата провери дали Комисията е спазила условията за извършване на плащания за бюджетна подкрепа за страните партньори и дали е проверила изпълнението на общите условия за допустимост (като например задоволителен напредък в управлението на публичните финанси). |
| --- | --- |

9.11.

Бюджетната подкрепа финансира общия бюджет на дадена държава или бюджета ѝ за изпълнение на конкретна политика или цел. Сметната палата провери дали Комисията е спазила условията за извършване на плащания за бюджетна подкрепа за страните партньори и дали е проверила изпълнението на общите условия за допустимост (като например задоволителен напредък в управлението на публичните финанси).

| 9.12. | Като се вземат предвид обаче широките възможности за тълкуване на правните разпоредби, Комисията разполага със значителна гъвкавост при извършването на преценка дали тези общи условия са били изпълнени. Одитът на Сметната палата относно редовността не може да бъде извършен отвъд етапа, на който се изплаща помощта на страната партньор, тъй като средствата се обединяват с бюджетните ресурси на страната бенефициент. Евентуалните слабости в нейното финансово управление, водещи до неправомерно използване на средствата на национално ниво, не водят до грешки в рамките на одита на Сметната палата (7). |
| --- | --- |

9.12.

Като се вземат предвид обаче широките възможности за тълкуване на правните разпоредби, Комисията разполага със значителна гъвкавост при извършването на преценка дали тези общи условия са били изпълнени. Одитът на Сметната палата относно редовността не може да бъде извършен отвъд етапа, на който се изплаща помощта на страната партньор, тъй като средствата се обединяват с бюджетните ресурси на страната бенефициент. Евентуалните слабости в нейното финансово управление, водещи до неправомерно използване на средствата на национално ниво, не водят до грешки в рамките на одита на Сметната палата (7).

| 9.13. | Когато финансовото участие на Комисията в проекти с множество донори се обединява със средствата от други донори и не се заделя целево за конкретни и определими разходи, Комисията приема, че се спазват правилата за допустимост на ЕС, ако обединеното финансиране включва достатъчно допустими за подпомагане разходи, които да покрият частта на ЕС. Този подход, така както е прилаган от Комисията, също е взет предвид при проверките по същество, извършени от ЕСП (8). |
| --- | --- |

9.13.

Когато финансовото участие на Комисията в проекти с множество донори се обединява със средствата от други донори и не се заделя целево за конкретни и определими разходи, Комисията приема, че се спазват правилата за допустимост на ЕС, ако обединеното финансиране включва достатъчно допустими за подпомагане разходи, които да покрият частта на ЕС. Този подход, така както е прилаган от Комисията, също е взет предвид при проверките по същество, извършени от ЕСП (8).

| 9.14. | Ако от одитираната извадка се изключат 7 операции за бюджетна подкрепа и 17 операции, свързани с условния подход, процентът грешки се изчислява на 2,8  % (9). |
| --- | --- |

9.14.

Ако от одитираната извадка се изключат 7 операции за бюджетна подкрепа и 17 операции, свързани с условния подход, процентът грешки се изчислява на 2,8  % (9).

| 9.15. | 37 % от изчисления процент грешки се дължат на разходи, за които не е предоставена основна подкрепяща документация (вж. примери 1—3 в 
  приложение 9.2
  ). |
| --- | --- |

9.15.

37 % от изчисления процент грешки се дължат на разходи, за които не е предоставена основна подкрепяща документация (вж. примери 1—3 в 
  приложение 9.2
  ).

| 9.16. | 28 % от изчисления процент грешки се дължат на два случая, за които Комисията е приела разходи, които не са били действително извършени (вж. пример 4 в 
  приложение 9.2
  ). |
| --- | --- |

9.16.

28 % от изчисления процент грешки се дължат на два случая, за които Комисията е приела разходи, които не са били действително извършени (вж. пример 4 в 
  приложение 9.2
  ).

| 9.17. | Най-често срещаният вид грешки, представляващ 26 % от изчисления процент грешки, се отнася до допустимостта на разходите. Тези грешки включват разходи, свързани с дейности, които са извън обхвата на договора или са извършени извън допустимия срок, а също така и неспазване на правилото за произход, недопустими данъци и използване на грешни обменни курсове (вж. пример 5 в 
  приложение 9.2
  ). |
| --- | --- |

9.17.

Най-често срещаният вид грешки, представляващ 26 % от изчисления процент грешки, се отнася до допустимостта на разходите. Тези грешки включват разходи, свързани с дейности, които са извън обхвата на договора или са извършени извън допустимия срок, а също така и неспазване на правилото за произход, недопустими данъци и използване на грешни обменни курсове (вж. пример 5 в 
  приложение 9.2
  ).

| 9.18. | Комисията и нейните партньори по изпълнението са допуснали повече грешки при операциите, свързани с безвъзмездна финансова помощ и със споразумения за финансиране, сключени с международни организации, отколкото при другите форми на подпомагане. От проверените 91 операции от тези два вида 19 (21 %) съдържат количествено измерими грешки. |
| --- | --- |

9.18.

Комисията и нейните партньори по изпълнението са допуснали повече грешки при операциите, свързани с безвъзмездна финансова помощ и със споразумения за финансиране, сключени с международни организации, отколкото при другите форми на подпомагане. От проверените 91 операции от тези два вида 19 (21 %) съдържат количествено измерими грешки.

| 9.19. | Освен остойностените от Сметната палата грешки, бяха открити 32 количествено неизмерими грешки, свързани с неспазването на правни или договорни задължения. |
| --- | --- |

9.19.

Освен остойностените от Сметната палата грешки, бяха открити 32 количествено неизмерими грешки, свързани с неспазването на правни или договорни задължения.

| 9.20. | В седемте проверени операции за бюджетна подкрепа не са открити грешки. |
| --- | --- |

9.20.

В седемте проверени операции за бюджетна подкрепа не са открити грешки.

| 9.21. | Тестовете на операциите, извършени от Сметната палата, разкриха някои слабости на контрола в системите в генералните дирекции на Комисията, свързани с функцията „Глобална Европа“. Както е посочено в точка 9.8, в някои случаи определените от бенефициента одитори не са открили грешки при разходите, което е довело до приемане от страна на Комисията на недопустими разходи (10). |
| --- | --- |

9.21.

Тестовете на операциите, извършени от Сметната палата, разкриха някои слабости на контрола в системите в генералните дирекции на Комисията, свързани с функцията „Глобална Европа“. Както е посочено в точка 9.8, в някои случаи определените от бенефициента одитори не са открили грешки при разходите, което е довело до приемане от страна на Комисията на недопустими разходи (10).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 9.22. | Сметната палата провери три операции, управлявани от договори за туининг (11). Тъй като новите правила на Комисията относно разходите за единица продукт, еднократните общи суми и разходите с единна фиксирана ставка по туининг инструмента не бяха приети към момента на извършване на одита, разкритите през 2015 г. проблеми продължават да съществуват (12). Договорите за туининг са изготвени по модела на договорите за безвъзмездна финансова помощ и поради това те нямат право да генерират печалба (13). Ако не бъдат определени тавани за финансирането на непреките разходи, партньорите по изпълнението биха могли да генерират печалба. |
| --- | --- |

9.22.

Сметната палата провери три операции, управлявани от договори за туининг (11). Тъй като новите правила на Комисията относно разходите за единица продукт, еднократните общи суми и разходите с единна фиксирана ставка по туининг инструмента не бяха приети към момента на извършване на одита, разкритите през 2015 г. проблеми продължават да съществуват (12). Договорите за туининг са изготвени по модела на договорите за безвъзмездна финансова помощ и поради това те нямат право да генерират печалба (13). Ако не бъдат определени тавани за финансирането на непреките разходи, партньорите по изпълнението биха могли да генерират печалба.

| 9.22. | Комисията вече въведе (в съответствие с член 124 от Финансовия регламент) преразгледана система от единни ставки и единични разходи за изпълнението на туининг проекти. В нея се прави разграничение между преки и косвени разходи, като последните са ограничени до 6 % от общия размер на допустимите разходи. Тази нова система се прилага за безвъзмездни средства по туининг проекти. |
| --- | --- |

9.22.

| 9.23. | По-голямата част от операциите — 108 (69 %), не са засегнати от грешки. |
| --- | --- |

9.23.

По-голямата част от операциите — 108 (69 %), не са засегнати от грешки.

ГОДИШНИ ОТЧЕТИ ЗА ДЕЙНОСТТА И ДРУГИ УПРАВЛЕНСКИ ДОКУМЕНТИ

Оценка на системите на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“

Слабости при одитните органи

| 9.24. | При извършването на преглед на оценките на системите на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ ЕСП откри доказателства, че одиторите на генералната дирекция са установили слабости при непрякото управление на втория инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП II), и по-специално при одитните органи на три страни бенефициенти по ИПП II (Албания,Турция и Сърбия). Тези слабости варират от липса на квалификации на ръководителите на одитните органи до съществени недостатъци на методологията, както и организационни проблеми, като липса на подходящ контрол или слабости при планирането, обучението и набирането на служители. Албанските и сръбските одитни органи са извършили промени, насочени към разрешаване на установените проблеми, но в системите на турския одитен орган съществуват някои значими елементи, които продължават да ограничават предоставяната от него увереност за нуждите на Комисията. |
| --- | --- |

9.24.

При извършването на преглед на оценките на системите на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ ЕСП откри доказателства, че одиторите на генералната дирекция са установили слабости при непрякото управление на втория инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП II), и по-специално при одитните органи на три страни бенефициенти по ИПП II (Албания,Турция и Сърбия). Тези слабости варират от липса на квалификации на ръководителите на одитните органи до съществени недостатъци на методологията, както и организационни проблеми, като липса на подходящ контрол или слабости при планирането, обучението и набирането на служители. Албанските и сръбските одитни органи са извършили промени, насочени към разрешаване на установените проблеми, но в системите на турския одитен орган съществуват някои значими елементи, които продължават да ограничават предоставяната от него увереност за нуждите на Комисията.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Проучване на процента остатъчни грешки през 2016 г.

| 9.25. | През 2016 г. ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е извършила второто си проучване относно процента остатъчни грешки, за да изчисли нивото на грешките, които не са били установени от нито една проверка на ръководството, направена с цел предотвратяване, разкриване и коригиране на грешки в цялата област под нейна отговорност. |
| --- | --- |

9.25.

През 2016 г. ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е извършила второто си проучване относно процента остатъчни грешки, за да изчисли нивото на грешките, които не са били установени от нито една проверка на ръководството, направена с цел предотвратяване, разкриване и коригиране на грешки в цялата област под нейна отговорност.

| 9.26. | Проучването направи проверка на представителна извадка от операции, извършени по договори, сключени в периода септември 2015 г. — август 2016 г., като използва методология, прилагана от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ от 2012 г. насам. ЕСП разгледа тази методология и установи, че като цяло тя е подходяща за целта и е ефективна. Въпреки това при прегледа на проучването относно процента остатъчни грешки ЕСП установи, че има необходимост от подобрение в редица аспекти, особено по отношение на личната преценка на одиторите при изчисляването на процентите грешки при отделните операции. |
| --- | --- |

9.26.

Проучването направи проверка на представителна извадка от операции, извършени по договори, сключени в периода септември 2015 г. — август 2016 г., като използва методология, прилагана от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ от 2012 г. насам. ЕСП разгледа тази методология и установи, че като цяло тя е подходяща за целта и е ефективна. Въпреки това при прегледа на проучването относно процента остатъчни грешки ЕСП установи, че има необходимост от подобрение в редица аспекти, особено по отношение на личната преценка на одиторите при изчисляването на процентите грешки при отделните операции.

| 9.27. | Резултатите от проучването на процента остатъчни грешки на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ от 2016 г. са представени в Годишния отчет за дейността (14). Проучването изчислява общия процент остатъчни грешки за генералната дирекция на 0,93  %, което е под нивото на същественост от 2 %, установено от Комисията. |
| --- | --- |

9.27.

Резултатите от проучването на процента остатъчни грешки на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ от 2016 г. са представени в Годишния отчет за дейността (14). Проучването изчислява общия процент остатъчни грешки за генералната дирекция на 0,93  %, което е под нивото на същественост от 2 %, установено от Комисията.

Оценка на системите на ГД „Международно сътрудничество и развитие“

| 9.28. | Сметната палата направи оценка и на системите на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. Резултатите от одита на ЕСП са представени подробно в нейния Годишен доклад относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие (точки 28—33). |
| --- | --- |

9.28.

Сметната палата направи оценка и на системите на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. Резултатите от одита на ЕСП са представени подробно в нейния Годишен доклад относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие (точки 28—33).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Годишни отчети за дейността

| 9.29. | Тази година Сметната палата провери Годишния отчет на дейността на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ за 2016 г. |
| --- | --- |

9.29.

Тази година Сметната палата провери Годишния отчет на дейността на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ за 2016 г.

| 9.30. | ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ оценява общата сума, изложена на риск при извършените плащания (15) за приетите през 2016 г. разходи (2 543  млрд. евро), на 29 млн. евро (1,14  % от разходите през 2016 г.). Генералната дирекция изчислява, че 10 млн. евро от тази сума (35 %) ще бъдат коригирани при извършваните от нея проверки през следващите години (16). Генералният директор на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ заявява, че с оглед на размера на изложената на риск сума при приключването, финансовият риск на генералната дирекция е под прага на същественост от 2 %. Въпреки че ЕСП е установила съществено ниво на грешки по отношение на функцията от МФР „Глобална Европа“, декларацията на генералния директор не е в противоречие с резултатите от одитната дейност на Сметната палата, тъй като само малка част от процента грешки е свързан с операции, за които отговаря ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“. |
| --- | --- |

9.30.

ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ оценява общата сума, изложена на риск при извършените плащания (15) за приетите през 2016 г. разходи (2 543  млрд. евро), на 29 млн. евро (1,14  % от разходите през 2016 г.). Генералната дирекция изчислява, че 10 млн. евро от тази сума (35 %) ще бъдат коригирани при извършваните от нея проверки през следващите години (16). Генералният директор на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ заявява, че с оглед на размера на изложената на риск сума при приключването, финансовият риск на генералната дирекция е под прага на същественост от 2 %. Въпреки че ЕСП е установила съществено ниво на грешки по отношение на функцията от МФР „Глобална Европа“, декларацията на генералния директор не е в противоречие с резултатите от одитната дейност на Сметната палата, тъй като само малка част от процента грешки е свързан с операции, за които отговаря ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“.

| 9.30. | Общата сума, изложена на риск при приключването, е в резултат на проучването относно процента остатъчни грешки. |
| --- | --- |

9.30.

| 9.31. | Във връзка с капацитета за корекции на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ ЕСП установи, че въпреки усилията на генералната дирекция да изключи от изчисленията събраните суми по авансовото финансиране, отменените нареждания за събиране на вземания и получените лихви, стойността за 2016 г. (10 млн. евро) включва елементи, които би следвало да бъдат изключени (17), като това е довело до завишаване на капацитета за корекции и оттам — на изложената на риск сума към момента на плащането. Въпреки че е трудно да се измери количествено общото ниво на този недостатък, той не влияе върху предоставената от генералния директор увереност. |
| --- | --- |

9.31.

Във връзка с капацитета за корекции на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ ЕСП установи, че въпреки усилията на генералната дирекция да изключи от изчисленията събраните суми по авансовото финансиране, отменените нареждания за събиране на вземания и получените лихви, стойността за 2016 г. (10 млн. евро) включва елементи, които би следвало да бъдат изключени (17), като това е довело до завишаване на капацитета за корекции и оттам — на изложената на риск сума към момента на плащането. Въпреки че е трудно да се измери количествено общото ниво на този недостатък, той не влияе върху предоставената от генералния директор увереност.

| 9.32. | По признание на генералния директор положителната оценка на процедурите за контрол, която се базира на проучването относно процента остатъчни грешки от 2016 г., може да прикрива трудности в определени части на портфейла. Поради това ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е разработила шаблони за вътрешен контрол (ШВК) с цел откриване на съществени слабости (18). Все още обаче не са разработени показатели за риск, които да увеличат полезността на шаблоните. Поради това настоящата оценка на ШВК е ограничена до анализ на декларацията за достоверност на Сметната палата и на процента остатъчни грешки и има нужда от допълнително разработване, за да направи възможно измерването на цялостното въздействие на тези грешки. Освен това ЕСП отбелязва, че ГОД не оповестява по подходящ начин ограниченията на обхвата на проучването на процента остатъчни грешки в сравнение с одитния ангажимент. |
| --- | --- |

9.32.

По признание на генералния директор положителната оценка на процедурите за контрол, която се базира на проучването относно процента остатъчни грешки от 2016 г., може да прикрива трудности в определени части на портфейла. Поради това ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е разработила шаблони за вътрешен контрол (ШВК) с цел откриване на съществени слабости (18). Все още обаче не са разработени показатели за риск, които да увеличат полезността на шаблоните. Поради това настоящата оценка на ШВК е ограничена до анализ на декларацията за достоверност на Сметната палата и на процента остатъчни грешки и има нужда от допълнително разработване, за да направи възможно измерването на цялостното въздействие на тези грешки. Освен това ЕСП отбелязва, че ГОД не оповестява по подходящ начин ограниченията на обхвата на проучването на процента остатъчни грешки в сравнение с одитния ангажимент.

| 9.32. | Комисията би искала да подчертае, че през 2016 г. за първи път проучването относно процента остатъчни грешки обхвана всичките ѝ операции.

  През 2017 г. тя ще доразвие разделението според риска. |
| --- | --- |

9.32.

През 2017 г. тя ще доразвие разделението според риска.

| 9.33. | Сметната палата провери също така Годишния отчет за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за 2016 г. Резултатите са представени в Годишния доклад на ЕСП относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие (точки 34—37). |
| --- | --- |

9.33.

Сметната палата провери също така Годишния отчет за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за 2016 г. Резултатите са представени в Годишния доклад на ЕСП относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие (точки 34—37).

ЗАКЛЮЧЕНИЕ И ПРЕПОРЪКИ

Заключение

| 9.34. | Като цяло одитните доказателства показват, че разходите по функция „Глобална Европа“ са засегнати от съществено ниво на грешки. |
| --- | --- |

9.34.

Като цяло одитните доказателства показват, че разходите по функция „Глобална Европа“ са засегнати от съществено ниво на грешки.

| 9.35. | По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че изчисленият процент грешки е в размер на 2,1  % (
  вж. приложение 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.35.

По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че изчисленият процент грешки е в размер на 2,1  % (
  вж. приложение 9.1
  ).

Препоръки

| 9.36. | В 
  приложение 9.3
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на две препоръки, отправени в нейния Годишен доклад за 2013 г. (19) От тези препоръки Комисията е изпълнила едната изцяло, а другата — в известна степен. |
| --- | --- |

9.36.

В 
  приложение 9.3
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на две препоръки, отправени в нейния Годишен доклад за 2013 г. (19) От тези препоръки Комисията е изпълнила едната изцяло, а другата — в известна степен.

| 9.36. | Комисията би желала да подчертае, че изпълнението на препоръката, която според ЕСП „е изпълнила [...] в известна степен“, е в доста напреднал стадий.

  Към момента на публикуване на настоящия доклад пет от общо десет мисии се определят като съответстващи и представляват по-голямата част (75 % от плащанията през 2016 г.) на операциите по линия на ОПСО (EULEX Kosovo, EUPOL Afghanistan, EUMM Georgia, EUPOL COPPS в окупираните палестински територии и EUAM Ukraine). Съответствието по отношение на EUBAM Rafah ще бъдe оповестено официално през следващите седмици.


  В момента се прави оценка на EUCAP Sahel Mali с оглед на това да бъде постигнато съответствие до ноември 2017 г. Оценките на EUCAP Sahel Niger и EUCAP Nestor преди 2016 г. не показаха съответствие, вследствие на което беше изготвена пътна карта. Работата по отношение на съответствието на тези две мисии вече е в напреднал стадий. Те ще бъдат оценени съгласно пътната карта през 2018 г.


  Одитът на EUBAM Libya е планиран за края на 2017 г. (мисията беше преместена от Триполи в Тунис и беше намалена). |
| --- | --- |

9.36.

Към момента на публикуване на настоящия доклад пет от общо десет мисии се определят като съответстващи и представляват по-голямата част (75 % от плащанията през 2016 г.) на операциите по линия на ОПСО (EULEX Kosovo, EUPOL Afghanistan, EUMM Georgia, EUPOL COPPS в окупираните палестински територии и EUAM Ukraine). Съответствието по отношение на EUBAM Rafah ще бъдe оповестено официално през следващите седмици.

В момента се прави оценка на EUCAP Sahel Mali с оглед на това да бъде постигнато съответствие до ноември 2017 г. Оценките на EUCAP Sahel Niger и EUCAP Nestor преди 2016 г. не показаха съответствие, вследствие на което беше изготвена пътна карта. Работата по отношение на съответствието на тези две мисии вече е в напреднал стадий. Те ще бъдат оценени съгласно пътната карта през 2018 г.

Одитът на EUBAM Libya е планиран за края на 2017 г. (мисията беше преместена от Триполи в Тунис и беше намалена).

| 9.37. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2016 г. Сметната палата препоръчва на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“: |
| --- | --- |

9.37.

Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2016 г. Сметната палата препоръчва на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“:

| — | Препоръка 1: Да работи в сътрудничество с одитните органи в страните бенефициенти по ИПП II с цел да подобри тяхната компетентност, по-конкретно чрез организиране на семинари, създаване на мрежи и използване на наличните инструменти, като туининг или техническа помощ. |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: Да работи в сътрудничество с одитните органи в страните бенефициенти по ИПП II с цел да подобри тяхната компетентност, по-конкретно чрез организиране на семинари, създаване на мрежи и използване на наличните инструменти, като туининг или техническа помощ.

Комисията приема тази препоръка.

| — | Препоръка 2: Да разработи показатели за риск с цел подобряване на оценките с помощта на шаблоните за вътрешен контрол, така че да се измерва по-добре отражението на грешките. |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: Да разработи показатели за риск с цел подобряване на оценките с помощта на шаблоните за вътрешен контрол, така че да се измерва по-добре отражението на грешките.

Комисията приема тази препоръка.

| — | Препоръка 3: Точно да оповести в своя следващ ГОД обхвата на проучването на процента остатъчни грешки, както и изчислените долна и горна граница на грешките. |
| --- | --- |

—

Препоръка 3: Точно да оповести в своя следващ ГОД обхвата на проучването на процента остатъчни грешки, както и изчислените долна и горна граница на грешките.

Комисията приема тази препоръка.

| — | Препоръка 4: Да подобри изчисляването на капацитета за корекции за 2017 г., като обърне внимание на установените в настоящия Годишен доклад недостатъци. |
| --- | --- |

—

Препоръка 4: Да подобри изчисляването на капацитета за корекции за 2017 г., като обърне внимание на установените в настоящия Годишен доклад недостатъци.

Комисията приема тази препоръка.

---

(1)  Например по-конкретно финансиране на обществени поръчки, споразумения за безвъзмездна финансова помощ, специални заеми, гаранции по заеми и финансово подпомагане, бюджетна подкрепа и други целеви форми на бюджетно подпомагане.

(2)  Някои операции съдържат повече от една грешка. Сметната палата докладва общо 56 грешки.

(3)  Сметната палата изчислява нивото на грешките въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява нашата най-добра приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 0,6 и 3,6 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(4)  Самата Комисия е допуснала грешки (в два случая), които представляват 0,6 % от нивото на грешки, а бенефициентите са допуснали грешки (в три случая), които формират 0,1 % от нивото на грешки.

(5)  Плащанията за бюджетна подкрепа, извършени през 2016 г. от общия бюджет, са в размер на 1,1 млрд. евро.

(6)  Плащанията към международни организации, извършени през 2016 г. от общия бюджет, са в размер на 3,0 млрд. евро. ЕСП не може да определи за какъв дял от тази сума се прилага условният подход, тъй като Комисията не наблюдава този аспект отделно.

(7)  Ефикасността и ефективността на бюджетната подкрепа са разгледани в редица специални доклади на Сметната палата, последните от които са СД No 32/2016 „Помощ от ЕС за Украйна“, СД No 30/2016 „Ефективност на подкрепата от ЕС на приоритетни сектори в Хондурас“ и СД No 13/2016 „Помощ от ЕС за укрепване на публичната администрация в Молдова“ (http://eca.europa.eu).

(8)  Сметната палата не е извършила проверки на отделни елементи на разходите, ако приносът на Комисията е бил под 75 % от бюджета за тази дейност. В случаите, когато този принос е между 75 % и 90 %, Сметната палата прецени необходимостта от извършване на проверки на основните елементи от разходите за всеки отделен случай.

(9)  132 операции: долна граница на грешките — 1,1 %, горна граница на грешките — 4,5 %, с ниво на увереност 95 %.

(10)  От шестте случая, описани в точка 9.8, пет засягат ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и един — ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“.

(11)  „Туининг“ е инструмент на ЕС за изграждане на институции, който е разработен от Комисията и се основава на партньорско сътрудничество между публичните администрации на държавите членки на ЕС и държавата бенефициент с цел постигане на задължителни резултати, съгласувани с Комисията.

(12)  Вж. глава 8 от Годишния доклад за 2015 г., точки 8.30 и 8.31.

(13)  Принцип за недопускане на печалба съгласно член 125, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1).

(14)  Вж. ГОД на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ за 2016 г., стр. 36 и 37.

(15)  Най-добрата консервативна оценка на разходите, които са били разрешени през годината, но не отговарят на договорните и регулаторните разпоредби, приложими към момента на извършване на плащането.

(16)  Вж. ГОД за 2016 г. на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“, стр. 51.

(17)  По време на своя преглед ЕСП откри грешки при 6 случая от извадката от 25 случая, които не са били взети под внимание при изчислението.

(18)  Вж. Годишен отчет за дейността за 2016 г. на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“, стр. 38—48.

(19)  Тази година Сметната палата избра да проследи изпълнението на препоръките си от доклада за 2013 г., тъй като по правило трябва да е изминало достатъчно време, за да могат институциите и органите да изпълнят препоръките.

(20)  В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 10).

(21)  В т.ч.0,3 млрд. евро плащания за Гаранционния фонд за външни дейности.

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2016 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ 9.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „ГЛОБАЛНА ЕВРОПА“

| | 2016 г. | 2015 г. |
| --- | --- | --- |
| |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| |
| Общо брой операции | 156 | 156 |
| |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| | | |
| Изчислен процент грешки | 2,1  % | 2,8  % |
| | | |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 3,6  % | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 0,6  % | |

2016 г.

2015 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общо брой операции

156

156

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

2,1  %

2,8  %

Горна граница на процента грешки (UEL)

3,6  %

Долна граница на процента грешки (LEL)

0,6  %

ПРИЛОЖЕНИЕ 9.2

ПРЕГЛЕД НА ГРЕШКИТЕ С ОТРАЖЕНИЕ НАЙ-МАЛКО 20 % ЗА ФУНКЦИЯ „ГЛОБАЛНА ЕВРОПА“

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА |
| --- | --- |
| Въведение |
| Прилагайки общата одитна методология, описана в 
  приложение 1.1
  , Сметната палата извърши тестове на представителна извадка от операции, за да изчисли нивото на нередности в популацията за тази функция на МФР. Разкритите при тестването грешки не представляват изчерпателен списък нито на отделните грешки, нито на възможните видове грешки. Изложените по-долу констатации по отношение на грешките с отражение най-малко 20 % от стойността на проверените операции са представени като пример (1). Тези грешки бяха открити при операции на стойност от 281 000  евро до 19,0  млн. евро, със средна стойност (2) над 1,3  млн. евро. | |
| Примери за грешки |
| Липса на основни подкрепящи документи |
| Пример 1 — Липса на подкрепящи документи |
| ГД „Международно сътрудничество и развитие“ — Индонезия
  ЕСП направи проверка на разходите, приети от Комисията по отношение на едно споразумение за финансиране, подписано с международна организация, която работи за подобряване на капацитета за сигурност на местните служители.
  Партньорите на бенефициента не са могли да предоставят (всички или определени) подкрепящи документи, за да оправдаят няколко от одитираните разходи, а по-специално разходите за консултантски услуги, пътните разходи и други оперативни разходи, които поради това са счетени за недопустими. Недопустимите разходи са довели до ниво грешки в размер на 41 %. | Процедурата по възстановяване на средства е в ход. |
| Пример 2 — Липса на подкрепящи документи |
| ГД „Международно сътрудничество и развитие“ — Нигер
  ЕСП провери разходите, приети от Комисията, относно безвъзмездна финансова помощ, отпусната на НПО, работеща в сферата на достъпа до услуги, свързани със сексуалното и репродуктивното здраве.
  Бенефициентът не е могъл да предостави подкрепящи документи за някои от одитираните разходи, по-специално за възнаграждения на служителите, осигуровки, националния данък върху дохода, както и за наемането на превозни средства и учебни зали. Поради това тези разходи са счетени за недопустими. Процентът грешки в този случай е 50 %. | Бенефициерът е заявил официално, че документите не могат да бъдат предоставени, тъй като са били изгубени при преместването на неговия офис след завършването на проекта. Поради това Комисията счита, че това не е случай на лошо управление, нито отказ да се предостави достъп. Въпреки това Комисията вече е започнала процедура за възстановяване на съответната сума. |
| Пример 3 — Липса на подкрепящи документи |
| ГД „Международно сътрудничество и развитие“
  Сметната палата извърши проверка на разходите, приети от Комисията във връзка с вноска в доверителен фонд, управляван от международна организация в областта на готовността за грипна пандемия в Азия.
  Бенефициентът не е могъл да предостави подкрепящи документи за някои от одитираните разходи, по-специално за лекарства и за медицинско оборудване. Ето защо разходите са счетени за недопустими в проучването на процента остатъчни грешки и Сметната палата приема това заключение. Процентът грешки в този случай е 35 %. | Тази операция е част от проучването относно процента остатъчни грешки на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. След приключването му международната организация предостави на Комисията доказателства относно причините за липсата на документи.


  Вследствие на вирусна инфекция в правителствена сграда в Камбоджа, както и на текущи строителни работи в друга сграда, която е била частично разрушена по време на земетресението в Непал през 2015 г., бенефициерът не беше в състояние да представи подкрепящи документи, за да обоснове някои от одитираните разходи, по-специално за лекарства и медицинско оборудване. |
| Неизвършени разходи |
| Пример 4 — Завишено уравняване на авансово финансиране |
| ГД „Международно сътрудничество и развитие“
  ЕСП направи проверка на разходите, приети от Комисията по отношение на едно споразумение за финансиране, подписано с международна организация, за опазването и устойчивото използване на животински генетични ресурси в Африка.
  Комисията е приела и осчетоводила сума, която е по-висока от общия размер на извършените разходи, декларирани от бенефициента в единствения наличен финансов отчет. Недопустимата завишена сума е довела до процент грешки в размер на 82 %. | След извършена документална проверка на ЕСП съответните уравнявания са отменени. |
| Недопустими разходи |
| Пример 5 — Недоказан произход на стоки |
| Инструменти в областта на външната политика — Нигер
  Сметната палата извърши проверка на приети от Комисията разходи за финансиране на публична организация, която работи за засилване на ролята на институционалните мироопазващи сили в определени региони на страната.
  Бенефициентът е закупил мотоциклети от местния пазар без достатъчно доказателства, че техният произход е от допустима държава. Неспазването на „правилото за произход“ прави съответните разходи недопустими; в този случай обаче Комисията неправилно ги е приела. ЕСП установи две недопустими плащания (авансово плащане от 40 % и окончателно плащане на салдото за същата покупка). Процентите грешки за тези две операции са съответно 27 % и 20 %. | Комисията е съгласна, че разходите са недопустими заради неспазване на правилата за произход. Комисията ще предприеме необходимите мерки за предотвратяване, установяване и коригиране на такива грешки в бъдеще. По-специално за по-голям надзор върху делегациите Комисията ще използва регионални екипи, считано от 2017 г. Делегацията на ЕС в Нигер също е включена в плана за мисия за надзор от 2017 г.


  Комисията е в процес на възстановяване на недопустимите средства с оглед на ефективната защита на финансовите интереси на ЕС. |
| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| Сериозни нарушения при спазването на правилата за възлагане на обществени поръчки |
| Пример 6 — Липса на конкуренция |
| ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ — Турция
  Сметната палата провери приетите от Комисията разходи за споразумение с регионална организация, която предоставя услуги по изграждане на капацитет в областта на околната среда.
  Бенефициентът не е спазил правилата за обществените поръчки, според които се изисква консултация с минимум трима доставчици, за да се осигури конкурентна оферта. Недопустимите разходи са довели до ниво грешки в размер на 20 %. | |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Въведение

Прилагайки общата одитна методология, описана в 
  приложение 1.1
  , Сметната палата извърши тестове на представителна извадка от операции, за да изчисли нивото на нередности в популацията за тази функция на МФР. Разкритите при тестването грешки не представляват изчерпателен списък нито на отделните грешки, нито на възможните видове грешки. Изложените по-долу констатации по отношение на грешките с отражение най-малко 20 % от стойността на проверените операции са представени като пример (1). Тези грешки бяха открити при операции на стойност от 281 000  евро до 19,0  млн. евро, със средна стойност (2) над 1,3  млн. евро.

Примери за грешки

Липса на основни подкрепящи документи

Пример 1 — Липса на подкрепящи документи

ГД „Международно сътрудничество и развитие“ — Индонезия

ЕСП направи проверка на разходите, приети от Комисията по отношение на едно споразумение за финансиране, подписано с международна организация, която работи за подобряване на капацитета за сигурност на местните служители.

Партньорите на бенефициента не са могли да предоставят (всички или определени) подкрепящи документи, за да оправдаят няколко от одитираните разходи, а по-специално разходите за консултантски услуги, пътните разходи и други оперативни разходи, които поради това са счетени за недопустими. Недопустимите разходи са довели до ниво грешки в размер на 41 %.

Процедурата по възстановяване на средства е в ход.

Пример 2 — Липса на подкрепящи документи

ГД „Международно сътрудничество и развитие“ — Нигер

ЕСП провери разходите, приети от Комисията, относно безвъзмездна финансова помощ, отпусната на НПО, работеща в сферата на достъпа до услуги, свързани със сексуалното и репродуктивното здраве.

Бенефициентът не е могъл да предостави подкрепящи документи за някои от одитираните разходи, по-специално за възнаграждения на служителите, осигуровки, националния данък върху дохода, както и за наемането на превозни средства и учебни зали. Поради това тези разходи са счетени за недопустими. Процентът грешки в този случай е 50 %.

Бенефициерът е заявил официално, че документите не могат да бъдат предоставени, тъй като са били изгубени при преместването на неговия офис след завършването на проекта. Поради това Комисията счита, че това не е случай на лошо управление, нито отказ да се предостави достъп. Въпреки това Комисията вече е започнала процедура за възстановяване на съответната сума.

Пример 3 — Липса на подкрепящи документи

ГД „Международно сътрудничество и развитие“

Сметната палата извърши проверка на разходите, приети от Комисията във връзка с вноска в доверителен фонд, управляван от международна организация в областта на готовността за грипна пандемия в Азия.

Бенефициентът не е могъл да предостави подкрепящи документи за някои от одитираните разходи, по-специално за лекарства и за медицинско оборудване. Ето защо разходите са счетени за недопустими в проучването на процента остатъчни грешки и Сметната палата приема това заключение. Процентът грешки в този случай е 35 %.

Тази операция е част от проучването относно процента остатъчни грешки на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. След приключването му международната организация предостави на Комисията доказателства относно причините за липсата на документи.

Вследствие на вирусна инфекция в правителствена сграда в Камбоджа, както и на текущи строителни работи в друга сграда, която е била частично разрушена по време на земетресението в Непал през 2015 г., бенефициерът не беше в състояние да представи подкрепящи документи, за да обоснове някои от одитираните разходи, по-специално за лекарства и медицинско оборудване.

Неизвършени разходи

Пример 4 — Завишено уравняване на авансово финансиране

ГД „Международно сътрудничество и развитие“

ЕСП направи проверка на разходите, приети от Комисията по отношение на едно споразумение за финансиране, подписано с международна организация, за опазването и устойчивото използване на животински генетични ресурси в Африка.

Комисията е приела и осчетоводила сума, която е по-висока от общия размер на извършените разходи, декларирани от бенефициента в единствения наличен финансов отчет. Недопустимата завишена сума е довела до процент грешки в размер на 82 %.

След извършена документална проверка на ЕСП съответните уравнявания са отменени.

Недопустими разходи

Пример 5 — Недоказан произход на стоки

Инструменти в областта на външната политика — Нигер

Сметната палата извърши проверка на приети от Комисията разходи за финансиране на публична организация, която работи за засилване на ролята на институционалните мироопазващи сили в определени региони на страната.

Бенефициентът е закупил мотоциклети от местния пазар без достатъчно доказателства, че техният произход е от допустима държава. Неспазването на „правилото за произход“ прави съответните разходи недопустими; в този случай обаче Комисията неправилно ги е приела. ЕСП установи две недопустими плащания (авансово плащане от 40 % и окончателно плащане на салдото за същата покупка). Процентите грешки за тези две операции са съответно 27 % и 20 %.

Комисията е съгласна, че разходите са недопустими заради неспазване на правилата за произход. Комисията ще предприеме необходимите мерки за предотвратяване, установяване и коригиране на такива грешки в бъдеще. По-специално за по-голям надзор върху делегациите Комисията ще използва регионални екипи, считано от 2017 г. Делегацията на ЕС в Нигер също е включена в плана за мисия за надзор от 2017 г.

Комисията е в процес на възстановяване на недопустимите средства с оглед на ефективната защита на финансовите интереси на ЕС.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Сериозни нарушения при спазването на правилата за възлагане на обществени поръчки

Пример 6 — Липса на конкуренция

ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ — Турция

Сметната палата провери приетите от Комисията разходи за споразумение с регионална организация, която предоставя услуги по изграждане на капацитет в областта на околната среда.

Бенефициентът не е спазил правилата за обществените поръчки, според които се изисква консултация с минимум трима доставчици, за да се осигури конкурентна оферта. Недопустимите разходи са довели до ниво грешки в размер на 20 %.

---

(1)  Тези грешки представляват повече от половината от общия изчислен процент грешки за функция „Глобална Европа“.

(2)  Т.е. половината от всички грешки с отражение най-малко 20 % са разкрити в операции, които са на стойност под 1,3 млн. евро, а останалите — в операции на стойност над тази сума.

ПРИЛОЖЕНИЕ 9.3

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „ГЛОБАЛНА ЕВРОПА“

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- | --- |
| изцяло изпълнена | в процес на изпълнение | не е изпълнена | не е приложимо | недостатъчни данни |
| в голяма степен | в известна степен |
| 2013 | Сметната палата отправя следните препоръки: | | | | | | | |
| Препоръка 1:

  Комисията, и в частност ГД „Разширяване“, следва да гарантира, че в инструкциите за персонала се посочва, че уравняване се извършва само въз основа на извършените разходи, а не на техните прогнозни стойности; | X | | | | | | |
| Препоръка 2:

  FPI да акредитира всички мисии в рамките на ОВППС в съответствие с оценка на „шестте стълба“. | | | X | | | | |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на Комисията

изцяло изпълнена

в процес на изпълнение

не е изпълнена

не е приложимо

недостатъчни данни

в голяма степен

в известна степен

2013

Сметната палата отправя следните препоръки:

Препоръка 1:

Комисията, и в частност ГД „Разширяване“, следва да гарантира, че в инструкциите за персонала се посочва, че уравняване се извършва само въз основа на извършените разходи, а не на техните прогнозни стойности;

X

Препоръка 2:

FPI да акредитира всички мисии в рамките на ОВППС в съответствие с оценка на „шестте стълба“.

X

---

ГЛАВА 10

Администрация

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 10.1-10.5 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция „Администрация“ от МФР | 10.3 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 10.4-10.5 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 10.6 |
| --- | --- |

| Годишни отчети за дейността и други управленски документи | 10.7 |
| --- | --- |

| Констатации и оценки относно институциите и органите | 10.8-10.16 |
| --- | --- |

| Констатации и оценки, отнасящи се общо до няколко институции и органа | 10.8-10.13 |
| --- | --- |

| Прилагане на бюджетния принцип на ежегодност | 10.8 |
| --- | --- |

| Изпълнение на плана за 5-процентно намаление на броя на служителите | 10.9-10.13 |
| --- | --- |

| Констатации и оценки относно отделни институции и органи | 10.14-10.16 |
| --- | --- |

| Европейски парламент | 10.15 |
| --- | --- |

| Европейска сметна палата | 10.16 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 10.17-10.19 |
| --- | --- |

| Заключение | 10.17 |
| --- | --- |

| Препоръки | 10.18-10.19 |
| --- | --- |

| Приложение 10.1 — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с функция „Администрация“ |
| --- | --- |

Приложение 10.1 —

| Приложение 10.2 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с функция „Администрация“ |
| --- | --- |

Приложение 10.2 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 10.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функция 5 от МФР „Администрация“ (1). В 
  каре 10.1

  са представени обобщено разходите на всяка институция по тази функция през 2016 г. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

10.1.

В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функция 5 от МФР „Администрация“ (1). В 
  каре 10.1

  са представени обобщено разходите на всяка институция по тази функция през 2016 г.

Каре 10.1 —   Разбивка за 2016 г. на функция 5 от МФР

(В млрд. евро)

Image

| Общо плащания за годината | 9,3 |
| --- | --- |
| — авансови плащания
   (22) | 0,1 |
| + уравняване на авансови плащания
   (22) | 0,2 |
| Общо за одитираната популация | 9,4 |

Общо плащания за годината

9,3

— авансови плащания
   (22)

0,1

- уравняване на авансови плащания
   (22)

0,2

Общо за одитираната популация

9,4

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 10.2. | Сметната палата изготвя отделни доклади относно агенциите и другите органи на ЕС (2). Правомощията на Сметната палата не включват извършването на финансов одит на Европейската централна банка. |
| --- | --- |

10.2.

Сметната палата изготвя отделни доклади относно агенциите и другите органи на ЕС (2). Правомощията на Сметната палата не включват извършването на финансов одит на Европейската централна банка.

Кратко описание на функцията от МФР

| 10.3. | Административните разходи включват разходи, свързани с човешките ресурси (около 60 % от общия размер на разходваните средства в тази област), и разходи за сгради, оборудване, енергия, комуникация и информационни технологии. Дългогодишната ни работа показва, че разходите в тази област се характеризират с ниско ниво на риск. |
| --- | --- |

10.3.

Административните разходи включват разходи, свързани с човешките ресурси (около 60 % от общия размер на разходваните средства в тази област), и разходи за сгради, оборудване, енергия, комуникация и информационни технологии. Дългогодишната ни работа показва, че разходите в тази област се характеризират с ниско ниво на риск.

Обхват и подход на одита

| 10.4. | Прилагайки описаните в 
  приложение 1.1
  одитен подход и методи, Сметната палата провери следните елементи от функция 5 на МФР: |
| --- | --- |

10.4.

Прилагайки описаните в 
  приложение 1.1
  одитен подход и методи, Сметната палата провери следните елементи от функция 5 на МФР:

| а) | извадка от 100 операции, както е посочено в точка 7 от
  приложение 1.1
  . Извадката е формирана така, че да бъде представителна за набора от разходи по тази функция от МФР (вж.
  каре 10.1
  и точка 10.3); |
| --- | --- |

а)

извадка от 100 операции, както е посочено в точка 7 от
  приложение 1.1
  . Извадката е формирана така, че да бъде представителна за набора от разходи по тази функция от МФР (вж.
  каре 10.1
  и точка 10.3);

| б) | основана на риска извадка от 20 поети задължения
   (3), одобрени почти в края на финансовата година въз основа на бюджетните кредити за 2016 г. и автоматично пренесени в 2017 г. Целта е да се провери дали институциите са използвали бюджета съгласно бюджетния принцип на ежегодност (4); |
| --- | --- |

б)

основана на риска извадка от 20 поети задължения
   (3), одобрени почти в края на финансовата година въз основа на бюджетните кредити за 2016 г. и автоматично пренесени в 2017 г. Целта е да се провери дали институциите са използвали бюджета съгласно бюджетния принцип на ежегодност (4);

| в) | как институциите и органите са изпълнили плана за намаляване на щатния персонал с 5 % (5) до 2017 г. (6); |
| --- | --- |

в)

как институциите и органите са изпълнили плана за намаляване на щатния персонал с 5 % (5) до 2017 г. (6);

| г) | дали информацията относно редовността на разходите, съдържаща се в годишните отчети за дейността на всички институции и органи на ЕС, вкл. на генералните дирекции (ГД) и службите на Европейската комисия, които основно отговарят за административните разходи (7), съответства в достатъчна степен на резултатите на Сметната палата. |
| --- | --- |

г)

дали информацията относно редовността на разходите, съдържаща се в годишните отчети за дейността на всички институции и органи на ЕС, вкл. на генералните дирекции (ГД) и службите на Европейската комисия, които основно отговарят за административните разходи (7), съответства в достатъчна степен на резултатите на Сметната палата.

| 10.5. | Разходите на Европейската сметна палата се одитират от външно дружество (8). В точка 10.16 са представени резултатите от извършения от него одит на финансовите отчети на Сметната палата за финансовата година, приключила на 31 декември 2016 г. |
| --- | --- |

10.5.

Разходите на Европейската сметна палата се одитират от външно дружество (8). В точка 10.16 са представени резултатите от извършения от него одит на финансовите отчети на Сметната палата за финансовата година, приключила на 31 декември 2016 г.

РЕДОВНОСТ НА ОПЕРАЦИИТЕ

| 10.6. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 10.1
  . От проверените 100 операции 12 (12 %) съдържат грешки. Въз основа на остойностените грешки (плащания, непокрити от договори във връзка с обществена процедура — вж. точка 10.15) Сметната палата изчислява нивото на грешки на 0,2  % (9). |
| --- | --- |

10.6.

Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 10.1
  . От проверените 100 операции 12 (12 %) съдържат грешки. Въз основа на остойностените грешки (плащания, непокрити от договори във връзка с обществена процедура — вж. точка 10.15) Сметната палата изчислява нивото на грешки на 0,2  % (9).

ГОДИШНИ ОТЧЕТИ ЗА ДЕЙНОСТТА И ДРУГИ УПРАВЛЕНСКИ ДОКУМЕНТИ

| 10.7. | В проверените от Сметната палата годишни отчети за дейността не се посочват съществени нива на грешки. Това е в съответствие с резултатите от нашия одит. |
| --- | --- |

10.7.

В проверените от Сметната палата годишни отчети за дейността не се посочват съществени нива на грешки. Това е в съответствие с резултатите от нашия одит.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ ОТНОСНО ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ

Констатации и оценки, отнасящи се общо до няколко институции и органа

Прилагане на бюджетния принцип на ежегодност

ОТГОВОР НА ЕВРОПЕЙСКАТА СЛУЖБА ЗА ВЪНШНА ДЕЙНОСТ

| 10.8. | Сметната палата провери 20 поети задължения, одобрени почти в края на финансовата 2016 година. За 15 от тях съответните услуги са били планирани за изпълнение изцяло или основно през 2017 г., и плащанията по тях — също през тази година. Разпоредбите на Финансовия регламент за прилагане на бюджетния принцип на ежегодност осигуряват гъвкавост за поемане на такива правни задължения преди края на годината и извършване на доставката на стоки и услуги и съответните плащания през следващата година. Отбелязваме обаче, че тези пренасяния на бюджетни кредити следва да се разбират като изключение от принципа на ежегодност и да се използват, когато действително е необходимо, и да не служат като средство за максимално усвояване на бюджетни кредити в края на годината. |
| --- | --- |

10.8.

Сметната палата провери 20 поети задължения, одобрени почти в края на финансовата 2016 година. За 15 от тях съответните услуги са били планирани за изпълнение изцяло или основно през 2017 г., и плащанията по тях — също през тази година. Разпоредбите на Финансовия регламент за прилагане на бюджетния принцип на ежегодност осигуряват гъвкавост за поемане на такива правни задължения преди края на годината и извършване на доставката на стоки и услуги и съответните плащания през следващата година. Отбелязваме обаче, че тези пренасяния на бюджетни кредити следва да се разбират като изключение от принципа на ежегодност и да се използват, когато действително е необходимо, и да не служат като средство за максимално усвояване на бюджетни кредити в края на годината.

| 10.8. | ЕСВД счита, както отбелязва ЕСП, че е изцяло в съответствие с разпоредбите на Финансовия регламент да поема правни и бюджетни задължения в края на финансовата година за стоки или услуги, които ще бъдат доставени през следващата финансова година. Финансовият регламент не съдържа никакви разпоредби, които да уточняват, че тези разпоредби следва да се прилагат само в изключителни случаи. |
| --- | --- |

10.8.

Изпълнение на плана за 5-процентно намаление на броя на служителите

| 10.9. | В отговор на увеличението на седмичното работно време на служителите на ЕС (от 37,5 на 40 часа, което представлява увеличение от 6,6  %) през 2013 г., бюджетните органи се договарят да намалят бройките в щатните разписания на институциите и органите на ЕС с 5 % за периода 2013—2017 г. Постигането на тази цел по принцип би означавало запазване на общия брой работни часове. |
| --- | --- |

10.9.

В отговор на увеличението на седмичното работно време на служителите на ЕС (от 37,5 на 40 часа, което представлява увеличение от 6,6  %) през 2013 г., бюджетните органи се договарят да намалят бройките в щатните разписания на институциите и органите на ЕС с 5 % за периода 2013—2017 г. Постигането на тази цел по принцип би означавало запазване на общия брой работни часове.

ОТГОВОР НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

| 10.10. | Сметната палата констатира, че общо за всички институции (10) бройките в щатното разписание са намалени с 4 % в периода 2013—2017 г. (от 39 649 на 38 072  бройки). Институциите са намалили броя на служителите (броя на действително заетите от служители щатни бройки) с 1,4  % в периода 2013—2017 г. (от 37 153 на 36 657  бройки — вж.
  каре 10.2
  ). |
| --- | --- |

10.10.

Сметната палата констатира, че общо за всички институции (10) бройките в щатното разписание са намалени с 4 % в периода 2013—2017 г. (от 39 649 на 38 072  бройки). Институциите са намалили броя на служителите (броя на действително заетите от служители щатни бройки) с 1,4  % в периода 2013—2017 г. (от 37 153 на 36 657  бройки — вж.
  каре 10.2
  ).

| 10.10. | Парламентът продължава да бъде ангажиран в пълна степен с прилагането на договорените съкращения. През 2018 г. ще бъдат съкратени 60 щатни бройки, а през 2019 г. — 59 бройки, както е определено през 2015 г. (11). |
| --- | --- |

10.10.

ОТГОВОР НА КОМИСИЯТА

| 10.10. | Комисията започна да намалява броя на персонала от началото на 2012 г. и този процес продължи до 1.1.2017 г. През този 5-годишен период (1.1.2012 г.—1.1.2017 г.) броят на служителите, заемащи длъжности в Комисията, е намалял с 4,0  % (от 24 016 на 23 045 ). |
| --- | --- |

10.10.

Каре 10.2 —   Изменение на предвидените и заетите бройки в щатното разписание в периода 2013—2017 г.

Image

Източник: ЕСП, въз основа на данни, предоставени от институциите.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОР НА КОМИСИЯТА

| 10.11. | В 
  каре 10.3
  са показани основните промени в бройките в щатното разписание. Освен 5-процентното намаление в щатните бройки (12) и добавените щатни бройки заради присъединяването на Хърватия, промените по-долу дават представа за по-голямата част от нетното намаление в „Други увеличения или намаления“ в размер на 230 щатни бройки. |
| --- | --- |

10.11.

В 
  каре 10.3
  са показани основните промени в бройките в щатното разписание. Освен 5-процентното намаление в щатните бройки (12) и добавените щатни бройки заради присъединяването на Хърватия, промените по-долу дават представа за по-голямата част от нетното намаление в „Други увеличения или намаления“ в размер на 230 щатни бройки.

| 10.11. | Действителният брой на съкращенията, представен в каре 10.3 (1 844 ), е с 54 по-висок от представения от Комисията в нейната таблица във връзка с намаляването на персонала с 5 % във всички институции. Това се дължи на използваната от Комисията методиката, според която неструктурните длъжности, предоставени на дадена институция, се отчитат като намаляващи напредъка към постигането на целта за намаление на персонала с 5 %. Поради това съгласно методиката на Комисията оставащият брой длъжности, които следва да бъдат съкратени, е 189. |
| --- | --- |

10.11.

| — | Европейската комисия е съкратила 359 щатни бройки, за да компенсира увеличението на щатните бройки и външните служители в изпълнителните агенции (13), както и увеличението в броя на служителите на Европейска агенция за ГНСС. |
| --- | --- |

—

Европейската комисия е съкратила 359 щатни бройки, за да компенсира увеличението на щатните бройки и външните служители в изпълнителните агенции (13), както и увеличението в броя на служителите на Европейска агенция за ГНСС.

| — | Европейският парламент е разкрил 93 нови щатни бройки за изпълнение на нови функции и на функции, които преди това са били възлагани на външни изпълнители и договорно наети служители, и е съкратил 76 бройки, за да компенсира увеличението на щатните бройки, предназначени за политическите групи (14). |
| --- | --- |

—

Европейският парламент е разкрил 93 нови щатни бройки за изпълнение на нови функции и на функции, които преди това са били възлагани на външни изпълнители и договорно наети служители, и е съкратил 76 бройки, за да компенсира увеличението на щатните бройки, предназначени за политическите групи (14).

| — | Съдът на Европейския съюз е получил 137 щатни бройки повече предимно заради увеличението в броя на съдиите и генералните адвокати. |
| --- | --- |

—

Съдът на Европейския съюз е получил 137 щатни бройки повече предимно заради увеличението в броя на съдиите и генералните адвокати.

| — | Институциите са разкрили 53 щатни бройки във връзка с постепенното прекратяване на дерогацията по отношение на превода на ирландски език. |
| --- | --- |

—

Институциите са разкрили 53 щатни бройки във връзка с постепенното прекратяване на дерогацията по отношение на превода на ирландски език.

Каре 10.3 —   Изпълнение на плана за 5-процентно намаление на броя на служителите (2013—2017 г.)

Image

Източник: ЕСП, въз основа на данни, предоставени от институциите.

| 10.12. | Проверихме също как се е променил броят на предвидените в бюджета договорно наети служители. Техният брой се е увеличил от 4 517 на 5 417 в периода 2013—2017 г., което представлява увеличение от 19,9  %. През 2013 г. договорно наетите служители съставляват 11,4  % от предвидените в щатното разписание бройки, а през 2017 г. — 14,2  %. По-голямата част от това увеличение се дължи на факта, че Европейският парламент използва договорно наети служители за изпълнение на функциите, които преди това са били възлагани на външни изпълнители. |
| --- | --- |

10.12.

Проверихме също как се е променил броят на предвидените в бюджета договорно наети служители. Техният брой се е увеличил от 4 517 на 5 417 в периода 2013—2017 г., което представлява увеличение от 19,9  %. През 2013 г. договорно наетите служители съставляват 11,4  % от предвидените в щатното разписание бройки, а през 2017 г. — 14,2  %. По-голямата част от това увеличение се дължи на факта, че Европейският парламент използва договорно наети служители за изпълнение на функциите, които преди това са били възлагани на външни изпълнители.

| 10.13. | Институциите постигат целта за 5-процентно намаление (15), като съкращават незаетите щатни бройки и като не запълват щатните бройки, които се освобождават при напускане на служителите поради пенсиониране, заболяване или изтичане на договорите на срочно наетите служители. |
| --- | --- |

10.13.

Институциите постигат целта за 5-процентно намаление (15), като съкращават незаетите щатни бройки и като не запълват щатните бройки, които се освобождават при напускане на служителите поради пенсиониране, заболяване или изтичане на договорите на срочно наетите служители.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Констатации и оценки относно отделни институции и органи

| 10.14. | Освен споменатите в точки 10.8—10.13 въпроси, одитът не установи конкретни проблеми по отношение на Съвета, Европейската комисия, Съда на Европейския съюз, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите, Европейския омбудсман и Европейския надзорен орган по защита на данните. Сметната палата установи недостатъци в процедурите за обществени поръчки, организирани от ЕСВД в държави извън ЕС. Информирали сме ръководството на ЕСВД относно тези въпроси. Подобни недостатъци бяха установени и при одита ни през 2015 г. (16) |
| --- | --- |

10.14.

Освен споменатите в точки 10.8—10.13 въпроси, одитът не установи конкретни проблеми по отношение на Съвета, Европейската комисия, Съда на Европейския съюз, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите, Европейския омбудсман и Европейския надзорен орган по защита на данните. Сметната палата установи недостатъци в процедурите за обществени поръчки, организирани от ЕСВД в държави извън ЕС. Информирали сме ръководството на ЕСВД относно тези въпроси. Подобни недостатъци бяха установени и при одита ни през 2015 г. (16)

Eвропейски парламент

ОТГОВОР НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

| 10.15. | При едно плащане за политическа група (17) Сметната палата установи слабости в контрола относно разрешаването и приключването на разходи, извършени през 2015 г., но уравнени през 2016 г. (18) Също така установихме, че са извършвани плащания, които не са покрити от договори, свързани с процедура за обществена поръчка (вж. също точка 10.6). През 2015 г. при проверка на операция, свързана с друга политическа група (19), констатирахме сходни слабости. |
| --- | --- |

10.15.

При едно плащане за политическа група (17) Сметната палата установи слабости в контрола относно разрешаването и приключването на разходи, извършени през 2015 г., но уравнени през 2016 г. (18) Също така установихме, че са извършвани плащания, които не са покрити от договори, свързани с процедура за обществена поръчка (вж. също точка 10.6). През 2015 г. при проверка на операция, свързана с друга политическа група (19), констатирахме сходни слабости.

| 10.15. | Парламентът приема за сведение констатацията и информира съответната политическа група. В съответствие с член 1.4 от приложимите правила, приети от Бюрото, „политическите групи носят отговорност пред институцията за разходването на бюджетните кредити в рамките на предоставените им от Бюрото правомощия за прилагане на настоящите правила“. Политическите групи следят бюджетните кредити да бъдат разходвани в съответствие с настоящите правила и предприемат подходящи действия за недопускане на разходи, които не са в съответствие с настоящите правила. Политическата група, представлявана от своя председател, има правомощия на разпоредител с бюджетни кредити...“.

  Въз основа на доклада на външния одитор на групите Парламентът ще реши дали да приложи 2.7.4 от горепосочените правила: в случай че Бюрото счита, че бюджетните кредити не са били разходвани в съответствие с настоящите правила, тези средства се възстановяват. |
| --- | --- |

10.15.

Въз основа на доклада на външния одитор на групите Парламентът ще реши дали да приложи 2.7.4 от горепосочените правила: в случай че Бюрото счита, че бюджетните кредити не са били разходвани в съответствие с настоящите правила, тези средства се възстановяват.

Европейска сметна палата

| 10.16. | В доклада на външния одитор (20) се съдържа становището, че „финансовите отчети дават точна и вярна представа за финансовото състояние на Европейската сметна палата към 31 декември 2016 г., както и за финансовите ѝ резултати, паричните потоци и промените в нетните активи за приключилата на тази дата финансова година“. |
| --- | --- |

10.16.

В доклада на външния одитор (20) се съдържа становището, че „финансовите отчети дават точна и вярна представа за финансовото състояние на Европейската сметна палата към 31 декември 2016 г., както и за финансовите ѝ резултати, паричните потоци и промените в нетните активи за приключилата на тази дата финансова година“.

ЗАКЛЮЧЕНИЕ И ПРЕПОРЪКИ

Заключение

| 10.17. | Като цяло одитните доказателства показват, че разходите по функция „Администрация“ не са засегнати от съществено ниво на грешки. По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че общият изчислен процент грешки е в размер на 0,2  % (
  вж. приложение 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.17.

Като цяло одитните доказателства показват, че разходите по функция „Администрация“ не са засегнати от съществено ниво на грешки. По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че общият изчислен процент грешки е в размер на 0,2  % (
  вж. приложение 10.1
  ).

Препоръки

ОТГОВОР НА КОМИСИЯТА

| 10.18. | В 
  приложение 10.2
  са представени констатациите от проверката на Сметната палата на изпълнението на три препоръки, отправени в нейния годишен доклад за 2013 г. (21) Засегнатите институции и органи са изпълнили две препоръки в голяма степен и една — в известна степен. |
| --- | --- |

10.18.

В 
  приложение 10.2
  са представени констатациите от проверката на Сметната палата на изпълнението на три препоръки, отправени в нейния годишен доклад за 2013 г. (21) Засегнатите институции и органи са изпълнили две препоръки в голяма степен и една — в известна степен.

| 10.18. | Що се отнася до препоръката за актуализиране на личното положение на служителите и управлението на семейните надбавки, Комисията вече е предприела мерки за подобряване на съществуващите системи за мониторинг и счита, че тази препоръка ще бъде изпълнена в пълна степен до края на 2017 г. |
| --- | --- |

10.18.

ОТГОВОР НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

| 10.19. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2016 г. Сметната палата препоръчва: |
| --- | --- |

10.19.

Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2016 г. Сметната палата препоръчва:

| — | Препоръка 1: Европейският парламент следва да преразгледа своята рамка за мониторинг на изпълнението на бюджетните кредити, отпускани на политическите групи. Също така той трябва да усъвършенства насоките си за политическите групи и да следи по-ефективно как те прилагат правилата за разрешаване и приключване на разходи и как провеждат процедурите за обществени поръчки (вж. точка 10.15). |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: Европейският парламент следва да преразгледа своята рамка за мониторинг на изпълнението на бюджетните кредити, отпускани на политическите групи. Също така той трябва да усъвършенства насоките си за политическите групи и да следи по-ефективно как те прилагат правилата за разрешаване и приключване на разходи и как провеждат процедурите за обществени поръчки (вж. точка 10.15).

Парламентът да вземе под внимание препоръката и ще има за цел осъществяването на подобрения при същевременно запазване на сегашния набор от правила.

Генералният секретариат ще продължи усилията си, започнати през 2016 г., с цел подпомагане на политическите групи и тяхното вътрешно финансово управление: По-специално, организирани са обучения относно общите принципи на управление на бюджета и за възлагане на обществени поръчки, в сътрудничество с групите, и са издадени указания относно тръжната процедура от страна на политическите групи. Самите групи също са положили усилия за по-нататъшно хармонизиране и подобряване.

---

(1)  Тази функция включва административните разходи на всички институции на ЕС, пенсиите и плащанията за Европейските училища. По отношение на Европейските училища Сметната палата изготвя специфичен годишен доклад, който се представя на Управителния съвет на Европейските училища. Копие от този доклад се изпраща на Европейския парламент, на Съвета и на Европейската комисия.

(2)  Специфичните годишни доклади на Сметната палата относно агенциите и другите органи се публикуват в Официален вестник.

(3)  Три за Европейския парламент, едно за Съвета, 12 за Европейската комисия, едно за Съда на Европейския съюз и три за Европейската служба за външна дейност.

(4)  На основание членове 9, 13, 202 и 203 от Финансовия регламент.

(5)  Намалението цели да неутрализира допълнителното натрупване на капацитет от увеличаването на работното време на 40 часа седмично и е планирано за осъществяване в периода 2013—2017 година, като за база се взимат бройките на отделните институции и органи — техните щатни разписания, към 1 януари 2013 г. То е прието с Междуинституционалното споразумение между Европейския парламент, Съвета и Комисията от 2 декември 2013 г. (член 27 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетните въпроси и относно доброто финансово управление (ОВ C 373, 20.12.2013 г., стр. 1).

(6)  В нашата проверка бяха включени Европейският парламент, Съветът, Европейската комисия, Съдът на Европейския съюз, Европейската сметна палата, Европейският икономически и социален комитет, Комитетът на регионите и Европейската служба за външна дейност. Европейският омбудсман и Европейският надзорен орган по защита на данните не бяха включени поради малката численост на щатните им разписания.

(7)  ГД „Човешки ресурси и сигурност“, Служба за управление и плащане по индивидуални права (PMO), Служби за инфраструктура и логистика в Брюксел и Люксембург, Служба за публикации и ГД „Информатика“.

(8)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(9)  Сметната палата изчислява нивото на грешките въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява нашата най-добра приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 0,0 % и 0,8 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(10)  Намалението в броя на служителите на Европейския омбудсман, Европейския надзорен орган по защита на данните и на агенциите не е включено в настоящия годишен доклад.

(11)  Вж. съвместна декларация 3.3 в законодателна резолюция на Европейския парламент от 25 ноември 2015 г. относно общия проект на общ бюджет на Европейския съюз за финансовата 2016 година, одобрен от Помирителния комитет в рамките на бюджетната процедура

(12)  Планираните намаления се отнасят до ЕСВД (2018 г.) и Европейския парламент (2018 и 2019 г.).

(13)  Вследствие на делегирането на функции на изпълнителните агенции.

(14)  Европейският парламент е решил да изключи политическите групи от обхвата на 5-процентното съкращение на служителите.

(15)  В Междуинституционалното споразумение заложената цел се отнася единствено до намаляване на броя на служителите в щатното разписание.

(16)  Вж. Годишен доклад за 2015 г., точка 9.14 и препоръка 4 в точка 9.18.

(17)  Приложимата правна уредба е Правилникът относно разходването на бюджетни кредити по бюджетна позиция 4 0 0, приет от Бюрото на 30 юни 2003 г. (последно изменен с решения на Бюрото от 14 април 2014 г. и 27 април 2015 г.). Политическите групи управляват предоставените им бюджетни кредити съгласно принципите на непряко управление на бюджетни кредити, прилагайки по аналогия член 60 от Финансовия регламент и отчитайки своите специфични изисквания.

(18)  Разходите през година n се уравняват през година n+1 въз основа на доклад относно отчетите, изготвен от независим външен одитор. Бюрото на Парламента може да поиска връщане на бюджетните кредити обратно на Парламента, ако се прецени, че те не са били използвани съгласно Правилата.

(19)  Вж. Годишен доклад за 2015 г., точка 9.11 и препоръка 1 в точка 9.18.

(20)  Вж. посочения в точка 10.5 доклад на външния одитор относно финансовите отчети.

(21)  Тази година избрахме да проследим изпълнението на препоръките ни от 2013 г., тъй като по правило трябва да е изминало достатъчно време, за да могат институциите и органите да изпълнят нашите препоръки.

(22)  В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 10).

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2016 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ 10.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „АДМИНИСТРАЦИЯ“

| | 2016 г. | 2015 г. |
| --- | --- | --- |
| |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| |
| Общо брой операции | 100 | 151 |
| |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| | | |
| Изчислен процент грешки | 0,2  % | 0,6  % |
| | | |
| | Горна граница на грешките (UEL) | 0,8  % | |
| | Долна граница на грешките (LEL) | 0,0  % | |

2016 г.

2015 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общо брой операции

100

151

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

0,2  %

0,6  %

Горна граница на грешките (UEL)

0,8  %

Долна граница на грешките (LEL)

0,0  %

ПРИЛОЖЕНИЕ 10.2

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „АДМИНИСТРАЦИЯ“

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на институцията |
| --- | --- | --- | --- |
| изцяло изпълнена | в процес на изпълнение | не е изпълнена | не е приложимо | недостатъчни данни |
| в голяма степен | в известна степен |
| 2013 | Препоръка 1 (Комисия):


  Актуализиране на информацията за личното положение на служителите и управление на семейните надбавки

  Комисията следва да предприеме допълнителни стъпки, за да гарантира, че служителите редовно представят необходимите документи за удостоверяване на тяхното лично положение, както и да подобри системите, за да бъдат обработвани в срок онези документи, които могат да повлияят върху изчисляването на семейните надбавки (вж. Годишен доклад за 2013 г., точки 9.11 и 9.20). | | X | | | | | |
| Препоръка 2 (ЕСВД):


  Актуализиране на информацията за личното положение на служителите и управление на семейните надбавки

  ЕСВД следва да предприеме допълнителни стъпки, за да гарантира, че служителите редовно представят необходимите документи за удостоверяване на тяхното лично положение, както и да подобри системите, за да бъдат обработвани в срок онези документи, които могат да повлияят върху изчисляването на семейните надбавки (вж. Годишен доклад за 2013 г., точки 9.13 и 9.20). | | X | | | | | По отношение на раздела „Актуализиране на промените в личното положение на служителите и управление на семейните надбавки“, редовно се напомня на служителите на ЕСВД тяхното задължение да съобщават незабавно всички промени в семейното им положение, като обичайна практика е връщането на неправилно изплатените надбавки. ЕСВД счита, че тази препоръка е изпълнена. |
| Препоръка 3 (ЕСВД):


  Обществени поръчки

  ЕСВД следва да подобри разработването, координацията и провеждането на процедурите за обществени поръчки с помощта на своята Централна служба, като предоставя подкрепа и дава насоки на делегациите (вж. Годишен доклад за 2013 г., точки 9.14, 9.15 и 9.20). | | | X | | | | По отношение на „Възлагане на обществени поръчки в делегациите“ (вж. също точка 10.14) се ангажираме активно да прилагаме тази препоръка. ЕСВД продължава да инвестира в подобряването на квалификацията и предоставянето на подкрепа и насоки за служителите на делегациите, които отговарят за възлагането на обществени поръчки. Освен това, в бъдеще следва да бъдат извлечени поуки от пилотния проект, свързан с регионализацията на административната подкрепа (предоставяна на 27 делегации в съседни държави). |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на институцията

изцяло изпълнена

в процес на изпълнение

не е изпълнена

не е приложимо

недостатъчни данни

в голяма степен

в известна степен

2013

Препоръка 1 (Комисия):

Актуализиране на информацията за личното положение на служителите и управление на семейните надбавки

Комисията следва да предприеме допълнителни стъпки, за да гарантира, че служителите редовно представят необходимите документи за удостоверяване на тяхното лично положение, както и да подобри системите, за да бъдат обработвани в срок онези документи, които могат да повлияят върху изчисляването на семейните надбавки (вж. Годишен доклад за 2013 г., точки 9.11 и 9.20).

X

Препоръка 2 (ЕСВД):

Актуализиране на информацията за личното положение на служителите и управление на семейните надбавки

ЕСВД следва да предприеме допълнителни стъпки, за да гарантира, че служителите редовно представят необходимите документи за удостоверяване на тяхното лично положение, както и да подобри системите, за да бъдат обработвани в срок онези документи, които могат да повлияят върху изчисляването на семейните надбавки (вж. Годишен доклад за 2013 г., точки 9.13 и 9.20).

X

По отношение на раздела „Актуализиране на промените в личното положение на служителите и управление на семейните надбавки“, редовно се напомня на служителите на ЕСВД тяхното задължение да съобщават незабавно всички промени в семейното им положение, като обичайна практика е връщането на неправилно изплатените надбавки. ЕСВД счита, че тази препоръка е изпълнена.

Препоръка 3 (ЕСВД):

Обществени поръчки

ЕСВД следва да подобри разработването, координацията и провеждането на процедурите за обществени поръчки с помощта на своята Централна служба, като предоставя подкрепа и дава насоки на делегациите (вж. Годишен доклад за 2013 г., точки 9.14, 9.15 и 9.20).

X

По отношение на „Възлагане на обществени поръчки в делегациите“ (вж. също точка 10.14) се ангажираме активно да прилагаме тази препоръка. ЕСВД продължава да инвестира в подобряването на квалификацията и предоставянето на подкрепа и насоки за служителите на делегациите, които отговарят за възлагането на обществени поръчки. Освен това, в бъдеще следва да бъдат извлечени поуки от пилотния проект, свързан с регионализацията на административната подкрепа (предоставяна на 27 делегации в съседни държави).

---

| 28.9.2017 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 322/281 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 322/281

---

ГОДИШЕН ДОКЛАД ОТНОСНО ДЕЙНОСТИТЕ, ФИНАНСИРАНИ ОТ ОСМИЯ, ДЕВЕТИЯ, ДЕСЕТИЯ И ЕДИНАДЕСЕТИЯ ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ ЗА ФИНАНСОВАТА 2016 Г.

(2017/C 322/02)

Годишен доклад относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие за финансовата 2016 г.

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 1-5 |
| --- | --- |

| Кратко описание на европейските фондове за развитие | 2-5 |
| --- | --- |

| Глава I — Финансово изпълнение на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР | 6-9 |
| --- | --- |

| Глава II — Декларация за достоверност на Сметната палата относно европейските фондове за развитие | 10-36 |
| --- | --- |

| Декларация за достоверност относно Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР, представена от Сметната палата на Европейския парламент и на Съвета — доклад на независимия одитор | I-XVIII |
| --- | --- |

| Информация в подкрепа на декларацията за достоверност | 10-36 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 10-13 |
| --- | --- |

| Надеждност на отчетите | 14 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 15-26 |
| --- | --- |

| Годишен отчет за дейността и други управленски документи | 27-36 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 37-40 |
| --- | --- |

| Заключение | 37-38 |
| --- | --- |

| Препоръки | 39-40 |
| --- | --- |

| Приложение 1 — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с европейските фондове за развитие |
| --- | --- |

Приложение 1 —

| Приложение 2 — | Преглед на грешките с отражение най-малко 20 % |
| --- | --- |

Приложение 2 —

| Приложение 3 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с европейските фондове за развитие |
| --- | --- |

Приложение 3 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 1. | В настоящия годишен доклад са представени констатациите на Сметната палата относно Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие (ЕФР). В 
  каре 1
  е представен преглед на дейностите и разходите в тази област през 2016 г. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

1.

В настоящия годишен доклад са представени констатациите на Сметната палата относно Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие (ЕФР). В 
  каре 1
  е представен преглед на дейностите и разходите в тази област през 2016 г.

Каре 1 —   Финансов преглед на европейските фондове за развитие за 2016 г.

Image

Таблица 1 — Основна информация относно Европейските фондове за развитие за 2016 г.

| (В млн.евро) |
| --- |
| Общо оперативни плащания (проекти) | 2 676 |
| Общо оперативни плащания (бюджетна подкрепа) | 644 |
| Общо административни плащания (42) | 96 |
| Общо плащания | 3 416 |
| - авансови плащания и вноски на ЕФР в доверителни фондове на ЕС | 2 057 |
| + уравняване на авансови плащания и доверителни фондове на ЕС | 1 477 |
| Одитирана популация | 2 836 |
| | |
| Индивидуални поети задължения, общо
   (43) | 4 234 |
| | |
| Глобални поети задължения, общо
   (43) | 6 491 |

(В млн.евро)

Общо оперативни плащания (проекти)

2 676

Общо оперативни плащания (бюджетна подкрепа)

644

Общо административни плащания (42)

96

Общо плащания

3 416

- авансови плащания и вноски на ЕФР в доверителни фондове на ЕС

2 057

- уравняване на авансови плащания и доверителни фондове на ЕС

1 477

Одитирана популация

2 836

Индивидуални поети задължения, общо
   (43)

4 234

Глобални поети задължения, общо
   (43)

6 491

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Кратко описание на европейските фондове за развитие

| 2. | Създадените през 1959 г. ЕФР са основният инструмент, чрез който Европейският съюз (ЕС) предоставя подпомагане в областта на сътрудничеството за развитие за държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) и отвъдморските страни и територии (ОСТ). Споразумението за партньорство, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. за период от 20 години („Споразумението от Котону“), определя настоящата рамка за отношенията на ЕС с държавите от АКТБ и ОСТ. Основната му цел е да намали и в крайна сметка да изкорени бедността. |
| --- | --- |

2.

Създадените през 1959 г. ЕФР са основният инструмент, чрез който Европейският съюз (ЕС) предоставя подпомагане в областта на сътрудничеството за развитие за държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) и отвъдморските страни и територии (ОСТ). Споразумението за партньорство, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. за период от 20 години („Споразумението от Котону“), определя настоящата рамка за отношенията на ЕС с държавите от АКТБ и ОСТ. Основната му цел е да намали и в крайна сметка да изкорени бедността.

| 3. | Европейските фондове за развитие (ЕФР) са по-специален инструмент поради това, че:






  а) | Те се финансират от държавите членки в съответствие с квоти, или алгоритми за вноски, които се определят от правителствата на държавите членки в Съвета на Европейския съюз; |
| --- | --- | --- |

3.

Европейските фондове за развитие (ЕФР) са по-специален инструмент поради това, че:

а)

Те се финансират от държавите членки в съответствие с квоти, или алгоритми за вноски, които се определят от правителствата на държавите членки в Съвета на Европейския съюз;

| б) | Управляват се от Комисията извън рамката на общия бюджет на ЕС и от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ); |
| --- | --- |

б)

Управляват се от Комисията извън рамката на общия бюджет на ЕС и от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ);

| в) | Поради междуправителствения характер на европейските фондове за развитие Европейският парламент играе по-ограничена роля в тяхното функциониране, отколкото при инструментите за сътрудничество за развитие, финансирани от общия бюджет на ЕС — по-специално, той не участва в съставянето и разпределянето на ресурсите на ЕФР. Въпреки това Европейският парламент остава органът по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, освен по отношение на Механизма за инвестиции, който се управлява от ЕИБ и поради това е извън обхвата на одита, извършен от Сметната палата (1)
   (2); |
| --- | --- |

в)

Поради междуправителствения характер на европейските фондове за развитие Европейският парламент играе по-ограничена роля в тяхното функциониране, отколкото при инструментите за сътрудничество за развитие, финансирани от общия бюджет на ЕС — по-специално, той не участва в съставянето и разпределянето на ресурсите на ЕФР. Въпреки това Европейският парламент остава органът по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, освен по отношение на Механизма за инвестиции, който се управлява от ЕИБ и поради това е извън обхвата на одита, извършен от Сметната палата (1)
   (2);

| г) | Принципът на ежегодност не се прилага за ЕФР — споразуменията по ЕФР обикновено се сключват за период за поемане на задължения от пет до седем години, а плащанията могат да бъдат извършвани за много по-дълъг период. |
| --- | --- |

г)

Принципът на ежегодност не се прилага за ЕФР — споразуменията по ЕФР обикновено се сключват за период за поемане на задължения от пет до седем години, а плащанията могат да бъдат извършвани за много по-дълъг период.

| 4. | ЕФР се управляват почти изцяло от Генерална дирекция „Международно сътрудничество и развитие“ на Комисията (3). |
| --- | --- |

4.

ЕФР се управляват почти изцяло от Генерална дирекция „Международно сътрудничество и развитие“ на Комисията (3).

| 5. | Разгледаните в настоящия доклад разходи се извършват по множество различни методи в 79 държави. Често правилата и процедурите са сложни, включително тези, които са свързани с обявяването на тръжни процедури и възлагането на поръчки. |
| --- | --- |

5.

Разгледаните в настоящия доклад разходи се извършват по множество различни методи в 79 държави. Често правилата и процедурите са сложни, включително тези, които са свързани с обявяването на тръжни процедури и възлагането на поръчки.

ГЛАВА I — ФИНАНСОВО ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ОСМИЯ, ДЕВЕТИЯ, ДЕСЕТИЯ И ЕДИНАДЕСЕТИЯ ЕФР

| 6. | Бюджетът на Осмия ЕФР (1995—2000 г.) възлиза на 12,840  млрд. евро, на Деветия ЕФР (2000—2007 г.) — на 13,8  млрд евро, а на Десетия ЕФР (2008—2013 г.) — на 22,682  млрд. евро. |
| --- | --- |

6.

Бюджетът на Осмия ЕФР (1995—2000 г.) възлиза на 12,840  млрд. евро, на Деветия ЕФР (2000—2007 г.) — на 13,8  млрд евро, а на Десетия ЕФР (2008—2013 г.) — на 22,682  млрд. евро.

| 7. | Вътрешното споразумение за създаване на 11-ия ЕФР (4) (2015—2020 г.) влезе в сила на 1 март 2015 г. 11-ият ЕФР възлиза общо на 30,506  млрд. евро (5), като 29,089  млрд. евро от тази сума се отпускат за държавите от АКТБ, а 364,5  млн. евро — за ОСТ. |
| --- | --- |

7.

Вътрешното споразумение за създаване на 11-ия ЕФР (4) (2015—2020 г.) влезе в сила на 1 март 2015 г. 11-ият ЕФР възлиза общо на 30,506  млрд. евро (5), като 29,089  млрд. евро от тази сума се отпускат за държавите от АКТБ, а 364,5  млн. евро — за ОСТ.

| 8. | В 
  каре 2
  е представено усвояването на ресурсите на ЕФР през 2016 г. и кумулативно. |
| --- | --- |

8.

В 
  каре 2
  е представено усвояването на ресурсите на ЕФР през 2016 г. и кумулативно.

Каре 2 —   Усвояване на ресурсите на ЕФР към 31 декември 2016 г.

| (В млн.евро) |
| --- |
| | Състояние в края на 2015 г. | Изпълнение на бюджета за финансовата 2016 година (нето) (49) | Състояние в края на 2016 г. |
| | Обща сума | Процент на изпълнение (45) | 8-и ЕФР (46) | 9-и ЕФР (46) | 10-и ЕФР | 11-и ЕФР (46) | Обща сума | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | 11-и ЕФР | Обща сума | Процент на изпълнение (45) |
| A — | РЕСУРСИ
   (44) |

(В млн.евро)

Състояние в края на 2015 г.

Изпълнение на бюджета за финансовата 2016 година (нето) (49)

Състояние в края на 2016 г.

Обща сума

Процент на изпълнение (45)

8-и ЕФР (46)

9-и ЕФР (46)

10-и ЕФР

11-и ЕФР (46)

Обща сума

8-и ЕФР

9-и ЕФР

10-и ЕФР

11-и ЕФР

Обща сума

Процент на изпълнение (45)

A —

76 880

- 20

- 163

223

- 24

16

10 392

15 467

21 607

29 430

76 896

| Б — | УСВОЯВАНЕ |
| --- | --- |

Б —

| 1. | Глобални поети задължения
   (47) |
| --- | --- |

1.

53 607

69,7  %

- 13

- 104

- 80

6 688

6 491

10 391

15 429

21 058

13 220

60 097

78,2  %

| 2. | Индивидуални поети задължения
   (48) |
| --- | --- |

2.

48 797

63,5  %

- 6

- 46

541

3 745

4 234

10 378

15 309

19 576

7 769

53 032

69,0  %

| 3. | Плащания |
| --- | --- |

3.

41 989

54,6  %

0

68

1 466

1 816

3 350

10 376

15 053

16 476

3 435

45 339

59,0  %

| В — | Непогасени задължения (Б1—Б3) |
| --- | --- |

В —

11 618

15,1  %

15

376

4 582

9 785

14 758

19,2  %

| Г — | Налично салдо (A—Б1) |
| --- | --- |

Г —

23 273

30,3  %

1

38

549

16 210

16 799

21,8  %

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 9. | През 2016 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ продължи да полага усилия да намали старите плащания и поети задължения за авансово финансиране за цялата сфера на своите отговорности и значително надхвърли своите цели (6). Тя също така се стреми да намали броя на неприключените изтекли договори (7). Както през последните две години, ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е близо до постигане на целта си за 2016 г. по отношение на дела на изтеклите договори общо за целия си портфейл (8), но напредъкът не е толкова задоволителен при ЕФР (9). |
| --- | --- |

9.

През 2016 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ продължи да полага усилия да намали старите плащания и поети задължения за авансово финансиране за цялата сфера на своите отговорности и значително надхвърли своите цели (6). Тя също така се стреми да намали броя на неприключените изтекли договори (7). Както през последните две години, ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е близо до постигане на целта си за 2016 г. по отношение на дела на изтеклите договори общо за целия си портфейл (8), но напредъкът не е толкова задоволителен при ЕФР (9).

| 9. | Основните проблеми, които спъват приключването на изтекли договори за ЕФР, са несъбрани вземания по нареждания за събиране на вземания, съдебни дела и продължаващ одитен процес. Въпреки че тези аспекти не са изцяло под контрола на Комисията, тя ще продължи да полага усилия за ускоряване на приключването на изтеклите договори. |
| --- | --- |

9.

ГЛАВА II — ДЕКЛАРАЦИЯ ЗА ДОСТОВЕРНОСТ НА СМЕТНАТА ПАЛАТА ОТНОСНО ЕВРОПЕЙСКИТЕ ФОНДОВЕ ЗА РАЗВИТИЕ

Декларация за достоверност относно Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР, представена от Сметната палата на Европейския парламент и на Съвета — доклад на независимия одитор

Становище

| I. | Сметната палата извърши одит на:






  а) | годишните отчети на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР, които включват счетоводен баланс, отчет за финансовия резултат, отчет за паричните потоци, отчет за промените в нетните активи и доклад относно финансовото изпълнение за финансовата година, приключила на 31 декември 2016 г., одобрени от Комисията на 23 юни 2017 г.; както и |
| --- | --- | --- |

I.

Сметната палата извърши одит на:

а)

годишните отчети на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР, които включват счетоводен баланс, отчет за финансовия резултат, отчет за паричните потоци, отчет за промените в нетните активи и доклад относно финансовото изпълнение за финансовата година, приключила на 31 декември 2016 г., одобрени от Комисията на 23 юни 2017 г.; както и

| б) | законосъобразността и редовността на свързаните с тези отчети операции, чието финансово управление е възложено на Комисията (10), |
| --- | --- |

б)

законосъобразността и редовността на свързаните с тези отчети операции, чието финансово управление е възложено на Комисията (10),

Съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и член 49 от Финансовия регламент, приложим за 11-ия европейски фонд за развитие, който се прилага също така и за предишните ЕФР.

Надеждност на отчетите

Становище относно надеждността на отчетите

| II. | Сметната палата счита, че годишните отчети на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР за годината, приключила на 31 декември 2016 г., дават вярна представа във всички съществени аспекти за финансовото състояние на ЕФР към 31 декември 2016 г., както и за резултатите от операциите, паричните потоци и промените в нетните активи за приключилата на тази дата финансова година, в съответствие с разпоредбите на Финансовия регламент за ЕФР и международно приетите счетоводни стандарти в публичния сектор. |
| --- | --- |

II.

Сметната палата счита, че годишните отчети на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР за годината, приключила на 31 декември 2016 г., дават вярна представа във всички съществени аспекти за финансовото състояние на ЕФР към 31 декември 2016 г., както и за резултатите от операциите, паричните потоци и промените в нетните активи за приключилата на тази дата финансова година, в съответствие с разпоредбите на Финансовия регламент за ЕФР и международно приетите счетоводни стандарти в публичния сектор.

Законосъобразност и редовност на операциите, свързани с отчетите

Приходи

Становище относно законосъобразността и редовността на приходите, свързани с отчетите

| III. | Сметната палата счита, че свързаните с отчетите приходи за годината, приключила на 31 декември 2016 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти. |
| --- | --- |

III.

Сметната палата счита, че свързаните с отчетите приходи за годината, приключила на 31 декември 2016 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти.

Плащания

Отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания

| IV. | Поради съществения характер на констатациите, посочени в основанието за изразяване на отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания, Сметната палата счита, че тези плащания за годината, приключила на 31 декември 2016 г., са засегнати от съществени грешки. |
| --- | --- |

IV.

Поради съществения характер на констатациите, посочени в основанието за изразяване на отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания, Сметната палата счита, че тези плащания за годината, приключила на 31 декември 2016 г., са засегнати от съществени грешки.

Основание за изразяване на становище

| V. | Сметната палата извърши своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (IFAC) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ). Отговорностите на Сметната палата по тези стандарти са описани подробно в раздела „Отговорност на одитора“ от доклада на ЕСП. ЕСП е независима институция и това съответства на изискванията на Етичния кодекс на професионалните счетоводители, издаден от Съвета за международни етични стандарти за счетоводители (Кодекса на СМЕСС), и също така се подчинява на етични изисквания, приложими към извършвания от нея одит. ЕСП е изпълнила своите етични задължения в съответствие с тези изисквания и с Кодекса на СМЕСС. Сметната палата счита, че събраните одитни данни са достатъчни и подходящи за обосноваване на нашето становище. |
| --- | --- |

V.

Сметната палата извърши своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (IFAC) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ). Отговорностите на Сметната палата по тези стандарти са описани подробно в раздела „Отговорност на одитора“ от доклада на ЕСП. ЕСП е независима институция и това съответства на изискванията на Етичния кодекс на професионалните счетоводители, издаден от Съвета за международни етични стандарти за счетоводители (Кодекса на СМЕСС), и също така се подчинява на етични изисквания, приложими към извършвания от нея одит. ЕСП е изпълнила своите етични задължения в съответствие с тези изисквания и с Кодекса на СМЕСС. Сметната палата счита, че събраните одитни данни са достатъчни и подходящи за обосноваване на нашето становище.

Основание за изразяване на отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания

| VI. | Разходите, извършени през 2016 г. по 8-ия, 9-ия, 10-ия и 11-ия ЕФР, са засегнати съществено от грешки. Сметната палата изчислява процента грешки за свързаните с отчетите разходи на 3,3  %. |
| --- | --- |

VI.

Разходите, извършени през 2016 г. по 8-ия, 9-ия, 10-ия и 11-ия ЕФР, са засегнати съществено от грешки. Сметната палата изчислява процента грешки за свързаните с отчетите разходи на 3,3  %.

Основни одитни въпроси

| VII. | Основни одитни въпроси са тези, които според нашата професионална преценка имат най-голямо значение при извършването на одита на финансовите отчети за текущия период. Тези въпроси са разгледани общо в контекста на одита на финансовите отчети и при изготвянето на нашето становище относно отчетите, но не предоставяме отделно становище по тях. |
| --- | --- |

VII.

Основни одитни въпроси са тези, които според нашата професионална преценка имат най-голямо значение при извършването на одита на финансовите отчети за текущия период. Тези въпроси са разгледани общо в контекста на одита на финансовите отчети и при изготвянето на нашето становище относно отчетите, но не предоставяме отделно становище по тях.

Начислени разходи

| VIII. | ЕСП провери начислените разходи, представени в отчетите (вж. бел. 2.9), които във висока степен са предмет на приблизително оценяване. В края на 2016 г. по оценка на Комисията допустимите извършени разходи, които още не са докладвани от бенефициентите, възлизат на 3,903  млрд. евро (в края на 2015 г.: 3 797  млрд. евро). |
| --- | --- |

VIII.

ЕСП провери начислените разходи, представени в отчетите (вж. бел. 2.9), които във висока степен са предмет на приблизително оценяване. В края на 2016 г. по оценка на Комисията допустимите извършени разходи, които още не са докладвани от бенефициентите, възлизат на 3,903  млрд. евро (в края на 2015 г.: 3 797  млрд. евро).

| IX. | ЕСП провери начина на изчисляване на тези начислени разходи и прегледа извадка от 30 отделни договора с оглед оценка на риска от неточности в данните за тях. Въз основа на извършената проверка Сметната палата заключава, че начислените разходи в окончателните отчети са представени вярно, след като Комисията е извършила всички необходими корекции, посочени от ЕСП. |
| --- | --- |

IX.

ЕСП провери начина на изчисляване на тези начислени разходи и прегледа извадка от 30 отделни договора с оглед оценка на риска от неточности в данните за тях. Въз основа на извършената проверка Сметната палата заключава, че начислените разходи в окончателните отчети са представени вярно, след като Комисията е извършила всички необходими корекции, посочени от ЕСП.

Отговорност на ръководството

| X. | В съответствие с членове 310—325 от ДФЕС и приложимия финансов регламент за 11-ия ЕФР, ръководството отговаря за изготвянето и представянето на годишните отчети на европейските фондове за развитие въз основа на международно приетите счетоводни стандарти в публичния сектор, както и за законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. Тази отговорност включва разработване, въвеждане и поддържане на система за вътрешен контрол, необходима за изготвянето и представянето на финансовите отчети, с цел те да не съдържат съществени неточности, независимо дали същите произтичат от измами или от грешки. Комисията носи крайната отговорност по отношение на законосъобразността и редовността на операциите, свързани с отчетите на ЕФР. |
| --- | --- |

X.

В съответствие с членове 310—325 от ДФЕС и приложимия финансов регламент за 11-ия ЕФР, ръководството отговаря за изготвянето и представянето на годишните отчети на европейските фондове за развитие въз основа на международно приетите счетоводни стандарти в публичния сектор, както и за законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. Тази отговорност включва разработване, въвеждане и поддържане на система за вътрешен контрол, необходима за изготвянето и представянето на финансовите отчети, с цел те да не съдържат съществени неточности, независимо дали същите произтичат от измами или от грешки. Комисията носи крайната отговорност по отношение на законосъобразността и редовността на операциите, свързани с отчетите на ЕФР.

| XI. | При изготвянето на отчетите на ЕФР Комисията следва да извърши оценка на способността на ЕФР да продължат да работят като действащо предприятие, да оповестяват, ако е приложимо, информация, свързана с принципа на действащо предприятие, и да използват счетоводна отчетност на база принципа на действащо предприятие, освен ако ръководството не възнамерява да ликвидира предприятието или да прекрати неговата дейност, или когато на практика няма друга алтернатива, освен да постъпи по този начин. |
| --- | --- |

XI.

При изготвянето на отчетите на ЕФР Комисията следва да извърши оценка на способността на ЕФР да продължат да работят като действащо предприятие, да оповестяват, ако е приложимо, информация, свързана с принципа на действащо предприятие, и да използват счетоводна отчетност на база принципа на действащо предприятие, освен ако ръководството не възнамерява да ликвидира предприятието или да прекрати неговата дейност, или когато на практика няма друга алтернатива, освен да постъпи по този начин.

| XII. | Комисията отговаря за контрола върху процедурата за финансово отчитане на ЕФР. |
| --- | --- |

XII.

Комисията отговаря за контрола върху процедурата за финансово отчитане на ЕФР.

Отговорност на одитора за извършване на одит на отчетите на ЕФР и на операциите, свързани с тях

| XIII. | Целта на Сметната палата е да получи достатъчна увереност, че отчетите на ЕФР не са засегнати от съществени неточности и че свързаните с тях операции са законосъобразни и редовни. Въз основа на извършения одит Сметната палата също така следва да представи на Европейския парламент и на Съвета Декларация за достоверност относно надеждността на отчетите, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. „Достатъчна увереност“ означава високо ниво на увереност, но това не представлява гаранция, че при одита винаги ще бъдат разкривани евентуалните съществени неточности или несъответствия с приложимата нормативна уредба, които могат да се дължат на измами или на грешки. Тези неточности или несъответствия се считат за съществени, ако може разумно да се очаква, че индивидуално или взети заедно могат да повлияят на икономическите решения, които потребителите ще вземат въз основа на тези отчети. |
| --- | --- |

XIII.

Целта на Сметната палата е да получи достатъчна увереност, че отчетите на ЕФР не са засегнати от съществени неточности и че свързаните с тях операции са законосъобразни и редовни. Въз основа на извършения одит Сметната палата също така следва да представи на Европейския парламент и на Съвета Декларация за достоверност относно надеждността на отчетите, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. „Достатъчна увереност“ означава високо ниво на увереност, но това не представлява гаранция, че при одита винаги ще бъдат разкривани евентуалните съществени неточности или несъответствия с приложимата нормативна уредба, които могат да се дължат на измами или на грешки. Тези неточности или несъответствия се считат за съществени, ако може разумно да се очаква, че индивидуално или взети заедно могат да повлияят на икономическите решения, които потребителите ще вземат въз основа на тези отчети.

| XIV. | При извършването на одита, в съответствие с МОС и МСВОИ, ЕСП упражнява професионална преценка и поддържа отношение на професионален скептицизъм през цялото времетраене на одита. Сметната палата също така:






  — | идентифицира и оценява рисковете от съществени неточности в отчетите на ЕФР или съществено несъответствие на операциите с изискванията на правната рамка на ЕФР, независимо дали това се дължи на измами или на грешки; разработва и изпълнява одитни процедури в отговор на тези рискове и получава одитни доказателства, които са достатъчни и подходящи като база за предоставяните от нея становища. Рискът да не бъдат разкрити евентуални съществени неточности или несъответствия, произтичащи от измами, е по-голям от риска, произтичащ от грешки, тъй като измамата може да включва тайно споразумение, фалшификация, преднамерен пропуск, неточно представяне на информация или пренебрегване на вътрешния контрол, |
| --- | --- | --- |

XIV.

При извършването на одита, в съответствие с МОС и МСВОИ, ЕСП упражнява професионална преценка и поддържа отношение на професионален скептицизъм през цялото времетраене на одита. Сметната палата също така:

—

идентифицира и оценява рисковете от съществени неточности в отчетите на ЕФР или съществено несъответствие на операциите с изискванията на правната рамка на ЕФР, независимо дали това се дължи на измами или на грешки; разработва и изпълнява одитни процедури в отговор на тези рискове и получава одитни доказателства, които са достатъчни и подходящи като база за предоставяните от нея становища. Рискът да не бъдат разкрити евентуални съществени неточности или несъответствия, произтичащи от измами, е по-голям от риска, произтичащ от грешки, тъй като измамата може да включва тайно споразумение, фалшификация, преднамерен пропуск, неточно представяне на информация или пренебрегване на вътрешния контрол,

| — | запознава се с вътрешния контрол, свързан с конкретния одит, с оглед разработване на подходящи за обстоятелствата одитни процедури, но не с цел изразяване на становище относно ефективността на вътрешния контрол, |
| --- | --- |

—

запознава се с вътрешния контрол, свързан с конкретния одит, с оглед разработване на подходящи за обстоятелствата одитни процедури, но не с цел изразяване на становище относно ефективността на вътрешния контрол,

| — | прави оценка на уместността на използваните счетоводни политики и на основателността на счетоводните разчети и свързаните с тях оповестявания, направени от ръководството, |
| --- | --- |

—

прави оценка на уместността на използваните счетоводни политики и на основателността на счетоводните разчети и свързаните с тях оповестявания, направени от ръководството,

| — | прави заключение относно уместността на използването от ръководството на счетоводно отчитане на база действащо предприятие и, въз основа на получените одитни доказателства, заключава дали е налице съществена несигурност, свързана със събития или условия, които могат да породят сериозни съмнения относно способността на ЕФР да продължи да функционира като действащо предприятие. Ако ЕСП заключи, че е налице съществена несигурност, тя трябва да обърне внимание в своя одитен доклад на свързаните с това оповестявания в консолидираните отчети или, в случай че тези оповестявания са недостатъчни, да измени своето становище. Заключенията на Сметната палата се основават на одитни доказателства, получени до датата на изготвяне на одитния доклад. Бъдещи събития или условия обаче могат да принудят предприятието да преустанови функционирането си като действащо предприятие, |
| --- | --- |

—

прави заключение относно уместността на използването от ръководството на счетоводно отчитане на база действащо предприятие и, въз основа на получените одитни доказателства, заключава дали е налице съществена несигурност, свързана със събития или условия, които могат да породят сериозни съмнения относно способността на ЕФР да продължи да функционира като действащо предприятие. Ако ЕСП заключи, че е налице съществена несигурност, тя трябва да обърне внимание в своя одитен доклад на свързаните с това оповестявания в консолидираните отчети или, в случай че тези оповестявания са недостатъчни, да измени своето становище. Заключенията на Сметната палата се основават на одитни доказателства, получени до датата на изготвяне на одитния доклад. Бъдещи събития или условия обаче могат да принудят предприятието да преустанови функционирането си като действащо предприятие,

| — | оценява цялостното представяне, структура и съдържание на годишните отчети, в т.ч. оповестяванията, както и дали годишните отчети представят съответните операции и събития по достоверен начин. |
| --- | --- |

—

оценява цялостното представяне, структура и съдържание на годишните отчети, в т.ч. оповестяванията, както и дали годишните отчети представят съответните операции и събития по достоверен начин.

| XV. | Наред с други въпроси, ЕСП уведомява лицата, натоварени с управлението, относно планирания обхват и график на одита, както и относно значимите одитни констатации, включително евентуалните значителни недостатъци на вътрешния контрол, установени по време на одита. |
| --- | --- |

XV.

Наред с други въпроси, ЕСП уведомява лицата, натоварени с управлението, относно планирания обхват и график на одита, както и относно значимите одитни констатации, включително евентуалните значителни недостатъци на вътрешния контрол, установени по време на одита.

| XVI. | В областта на приходите Сметната палата проверява всички вноски от държавите членки и извадка от други видове приходни операции. |
| --- | --- |

XVI.

В областта на приходите Сметната палата проверява всички вноски от държавите членки и извадка от други видове приходни операции.

| XVII. | В областта на разходите Сметната палата проверява операциите по извършване на плащания, след като разходите са били извършени, вписани и приети. Тази проверка включва всички категории плащания (включително извършените за закупуване на активи), които са различни от авансовите плащания, към момента на тяхното извършване. Проверката на авансовите плащания се извършва когато получателят на тези средства представи основание за правилното им използване, а съответната институция или орган приемат това основание и уравнят авансовото плащане, през същата година или по-късно. |
| --- | --- |

XVII.

В областта на разходите Сметната палата проверява операциите по извършване на плащания, след като разходите са били извършени, вписани и приети. Тази проверка включва всички категории плащания (включително извършените за закупуване на активи), които са различни от авансовите плащания, към момента на тяхното извършване. Проверката на авансовите плащания се извършва когато получателят на тези средства представи основание за правилното им използване, а съответната институция или орган приемат това основание и уравнят авансовото плащане, през същата година или по-късно.

| XVIII. | Измежду въпросите, разисквани с Комисията, ЕСП определя кои от тях са от най-голямо значение при одита на отчетите на ЕФР за настоящия период и следователно са и основни одитни въпроси. ЕСП описва тези въпроси в своя одитен доклад, освен в случай че по силата на действащ закон или регламент се забранява публично оповестяване на въпроса, или когато в изключително редки случаи бъде взето решение, че даден въпрос не трябва да бъде упоменат в доклада на ЕСП, тъй като основателно може да се очаква неблагоприятните последствия от оповестяването на тази информация да бъдат повече от ползите за обществения интерес. |
| --- | --- |

XVIII.

Измежду въпросите, разисквани с Комисията, ЕСП определя кои от тях са от най-голямо значение при одита на отчетите на ЕФР за настоящия период и следователно са и основни одитни въпроси. ЕСП описва тези въпроси в своя одитен доклад, освен в случай че по силата на действащ закон или регламент се забранява публично оповестяване на въпроса, или когато в изключително редки случаи бъде взето решение, че даден въпрос не трябва да бъде упоменат в доклада на ЕСП, тъй като основателно може да се очаква неблагоприятните последствия от оповестяването на тази информация да бъдат повече от ползите за обществения интерес.

13 юли 2017 г.

Klaus-Heiner LEHNE

Председател

Европейска сметна палата

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBOURG

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Информация в подкрепа на декларацията за достоверност

Обхват и подход на одита

| 10. | Одитният подход и методите на Сметната палата са представени в приложение 1.1 към глава 1 от Годишния доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за 2016 г. Във връзка с тазгодишния одит на ЕФР следва да се отбележат по-конкретно следните въпроси. |
| --- | --- |

10.

Одитният подход и методите на Сметната палата са представени в приложение 1.1 към глава 1 от Годишния доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за 2016 г. Във връзка с тазгодишния одит на ЕФР следва да се отбележат по-конкретно следните въпроси.

| 11. | Констатациите и оценките на Сметната палата относно надеждността на отчетите на ЕФР се основават на финансовите отчети (11) на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР, одобрени от Комисията в съответствие с Финансовия регламент на ЕФР (12), придружени от писменото изявление на отговорния счетоводител и получени на 27 юни 2017 г. Одитът включи тестване на суми и оповестявания и оценка на използваните счетоводни принципи, както и всички по-съществените разчети, направени от Комисията, и цялостното представяне на отчетите. |
| --- | --- |

11.

Констатациите и оценките на Сметната палата относно надеждността на отчетите на ЕФР се основават на финансовите отчети (11) на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР, одобрени от Комисията в съответствие с Финансовия регламент на ЕФР (12), придружени от писменото изявление на отговорния счетоводител и получени на 27 юни 2017 г. Одитът включи тестване на суми и оповестявания и оценка на използваните счетоводни принципи, както и всички по-съществените разчети, направени от Комисията, и цялостното представяне на отчетите.

| 12. | За одита на редовността на операциите Сметната палата: |
| --- | --- |

12.

За одита на редовността на операциите Сметната палата:

| а) | провери всички вноски от държавите членки и извадка от други видове приходни операции; |
| --- | --- |

а)

провери всички вноски от държавите членки и извадка от други видове приходни операции;

| б) | направи проверка на извадка от 143 операции, формирана така, че да бъде представителна за целия набор от плащания в рамките на ЕФР. Извадката включи 108 плащания, одобрени от 16 делегации на ЕС (13), и 35 плащания, одобрени от централните служби на Комисията (14); |
| --- | --- |

б)

направи проверка на извадка от 143 операции, формирана така, че да бъде представителна за целия набор от плащания в рамките на ЕФР. Извадката включи 108 плащания, одобрени от 16 делегации на ЕС (13), и 35 плащания, одобрени от централните служби на Комисията (14);

| в) | извърши анализ на съответните системи, при които са открити грешки в операциите, с цел да идентифицира слабостите; |
| --- | --- |

в)

извърши анализ на съответните системи, при които са открити грешки в операциите, с цел да идентифицира слабостите;

| г) | разгледа системите в ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и делегациите на ЕС, в т.ч.: i) предварителните проверки от служители на Комисията, външни одитори или контрольори преди извършване на плащанията и ii) мониторинга и надзора, по-специално проследяването на предприетите действия във връзка с външни одити и проучването на процента остатъчни грешки на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ от 2016 г.; |
| --- | --- |

г)

разгледа системите в ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и делегациите на ЕС, в т.ч.: i) предварителните проверки от служители на Комисията, външни одитори или контрольори преди извършване на плащанията и ii) мониторинга и надзора, по-специално проследяването на предприетите действия във връзка с външни одити и проучването на процента остатъчни грешки на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ от 2016 г.;

| д) | провери Годишния отчет за дейността (ГОД) на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. |
| --- | --- |

д)

провери Годишния отчет за дейността (ГОД) на ГД „Международно сътрудничество и развитие“.

| е) | извърши проследяване на изпълнението на свои предишни препоръки. |
| --- | --- |

е)

извърши проследяване на изпълнението на свои предишни препоръки.

Каре 3 —   Одиторите проверяват точността на измерванията на дебелината на пътната настилка във връзка с плащане по проект за изграждане на път в Замбия

Image

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 13. | Както е посочено в точка 4, ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е натоварена с прилагането на повечето инструменти за предоставяне на външна помощ, финансирани от общия бюджет на ЕС и от ЕФР. Констатациите на Сметната палата относно системите и надеждността на ГОД и декларацията на генералния директор за 2016 г. са валидни за цялата сфера на отговорност на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. |
| --- | --- |

13.

Както е посочено в точка 4, ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е натоварена с прилагането на повечето инструменти за предоставяне на външна помощ, финансирани от общия бюджет на ЕС и от ЕФР. Констатациите на Сметната палата относно системите и надеждността на ГОД и декларацията на генералния директор за 2016 г. са валидни за цялата сфера на отговорност на ГД „Международно сътрудничество и развитие“.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Надеждност на отчетите

| 14. | През миналата година Сметната палата докладва относно събирането на неизразходвани авансови средства, неправилно вписани като оперативни приходи. Извършваните от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ счетоводни тестове и проверката на Сметната палата на извадка от нареждания за събиране на вземания (15) също са установили подобни случаи през 2016 г. Въпреки че в окончателните отчети на ЕФР са нанесени корекции в размер на 3,2  млн. евро (16), вероятно е подобни грешки да са възникнали в популацията, която не е била подложена на тестове. В края на 2016 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ издава подробни указания за своя персонал относно правилното записване на нарежданията за събиране на вземания от този вид. |
| --- | --- |

14.

През миналата година Сметната палата докладва относно събирането на неизразходвани авансови средства, неправилно вписани като оперативни приходи. Извършваните от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ счетоводни тестове и проверката на Сметната палата на извадка от нареждания за събиране на вземания (15) също са установили подобни случаи през 2016 г. Въпреки че в окончателните отчети на ЕФР са нанесени корекции в размер на 3,2  млн. евро (16), вероятно е подобни грешки да са възникнали в популацията, която не е била подложена на тестове. В края на 2016 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ издава подробни указания за своя персонал относно правилното записване на нарежданията за събиране на вземания от този вид.

| 14. | Указанията, изготвени от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ относно въвеждането на нареждания за събиране и корекции, извършени от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ въз основа на проверки на нареждания за събиране, издадени през 2016 г., доведоха до значително намаляване на грешките при въвеждането на нареждания за събиране и/или контекст на възстановяване (от 9,6 милиона евро, установени от ЕСП през 2015 г., на 3,2 милиона евро, установени от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и/или ЕСП през 2016 г.). ГД „Международно сътрудничество и развитие“ ще продължи усилията си през 2017 г. |
| --- | --- |

14.

Редовност на операциите

Приходи

| 15. | Приходните операции не са засегнати от съществено ниво на грешки. |
| --- | --- |

15.

Приходните операции не са засегнати от съществено ниво на грешки.

Плащания

| 16. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 1
  . От проверените 143 операции за плащания 35 (24 %) съдържат грешки. Въз основа на 26-те грешки, остойностени от Сметната палата, вероятният процент грешки беше изчислен на 3,3  % (17). |
| --- | --- |

16.

Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 1
  . От проверените 143 операции за плащания 35 (24 %) съдържат грешки. Въз основа на 26-те грешки, остойностени от Сметната палата, вероятният процент грешки беше изчислен на 3,3  % (17).

| 17. | В 
  каре 4
  е представена разбивка на изчисления от Сметната палата процент грешки за 2016 г. по видове грешки. |
| --- | --- |

17.

В 
  каре 4
  е представена разбивка на изчисления от Сметната палата процент грешки за 2016 г. по видове грешки.

Фигура 4 —   Разбивка на изчисления процент грешки

Image

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 18. | От проверените от ЕСП 130 операции за плащания, свързани с проектите, 35 (27 %) съдържат грешки. От 26 (74 %) плащания, съдържащи количествено измерими грешки, девет са окончателни операции, които са били разрешени след извършване на всички предварителни проверки. |
| --- | --- |

18.

От проверените от ЕСП 130 операции за плащания, свързани с проектите, 35 (27 %) съдържат грешки. От 26 (74 %) плащания, съдържащи количествено измерими грешки, девет са окончателни операции, които са били разрешени след извършване на всички предварителни проверки.

| 19. | Както и през предходни години, Комисията и нейните партньори по изпълнението са допуснали повече грешки при операциите, свързани с програмни разчети, безвъзмездна финансова помощ и споразумения с международни организации за отпускане на безвъзмездна финансова помощ и за финансово участие, отколкото при другите форми на подпомагане. От 67-те одитирани операции от този вид 23 (34 %) съдържат количествено измерими грешки, които представляват 85 % от изчисления процент грешки. |
| --- | --- |

19.

Както и през предходни години, Комисията и нейните партньори по изпълнението са допуснали повече грешки при операциите, свързани с програмни разчети, безвъзмездна финансова помощ и споразумения с международни организации за отпускане на безвъзмездна финансова помощ и за финансово участие, отколкото при другите форми на подпомагане. От 67-те одитирани операции от този вид 23 (34 %) съдържат количествено измерими грешки, които представляват 85 % от изчисления процент грешки.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Каре 5 — Примери за количествено измерими грешки при операциите по проекти

Каре 5 — Пример за количествено измерими грешки при операциите по проекти

Неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки от страна на бенефициента

Сметната палата провери уравняване на Комисията на 3 489 416  евро, изразходвани по договор за безвъзмездна финансова помощ за подпомагане на изграждането на търговски капацитет в държавите от АКТБ, изпълняван от международна организация. От извадката от 10 разходни позиции 6 са съдържали грешки, като при 5 са изплатени такси и надбавки на търговски консултанти въз основа на договори за услуги. Тези договори (на обща стойност 570 500  евро) не са били възложени след конкурентна процедура за подбор, както се изисква от споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. Вместо това договорите са възложени пряко на консултанти, работили по предишен проект.

Неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки от страна на бенефициента

Проектът се състои почти изключително от наемането на регионални и национални търговски консултанти. Независимо от вида на процедурата за подбор, тяхното наемане е било предмет на стандартните оперативни процедури за наемане на международен персонал, включително предварително публикуване на обявлението за свободна длъжност.

Недопустими разходи — дейности, които не попадат в обхвата на договора

Сметната палата провери окончателното уравняване от Комисията на 10 875 375  евро, изразходвани за работната програма за 2012 г. на международен орган, който предоставя помощ на предприятия в държавите от АКТБ. От извадката от 10 разходни позиции 3 се отнасят до договори с трети страни бенефициенти (на стойност 147 990  евро). Съгласно специалните условия за отпускане на безвъзмездна финансова помощ не е предвидено вторично отпускане на безвъзмездни средства, което означава, че дейностите са в нарушение на договора. Освен това безвъзмездна финансова помощ е била вторично отпусната пряко, без конкурсна процедура за подбор.

Недопустими разходи — дейности, които не попадат в обхвата на договора

Комисията започна процедура по събиране на вземания.

| 20. | За два случая на количествено измерими грешки Комисията е разполагала с достатъчно информация, за да предотврати или да открие и коригира грешките преди одобряването на разходите. Ако Комисията беше използвала правилно цялата информация на нейно разположение, размерът на изчисления процент грешки за настоящата глава щеше да бъде с 0,7  % по-нисък. Сметната палата установи пет други операции, съдържащи грешки, които е следвало да бъдат открити от външните одитори и от контрольорите. Тези случаи представляват 0,1  % от изчисления процент грешки (18). |
| --- | --- |

20.

За два случая на количествено измерими грешки Комисията е разполагала с достатъчно информация, за да предотврати или да открие и коригира грешките преди одобряването на разходите. Ако Комисията беше използвала правилно цялата информация на нейно разположение, размерът на изчисления процент грешки за настоящата глава щеше да бъде с 0,7  % по-нисък. Сметната палата установи пет други операции, съдържащи грешки, които е следвало да бъдат открити от външните одитори и от контрольорите. Тези случаи представляват 0,1  % от изчисления процент грешки (18).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 21. | Освен това, други 10 операции, съдържащи количествено измерими грешки (19), са преминали през одит или проверка на разходите. Предоставената информация в докладите от одитите/проверките относно действително извършените дейности не позволи на Сметната палата да прецени дали грешките са можели да бъдат открити и коригирани при тези предварителни проверки. |
| --- | --- |

21.

Освен това, други 10 операции, съдържащи количествено измерими грешки (19), са преминали през одит или проверка на разходите. Предоставената информация в докладите от одитите/проверките относно действително извършените дейности не позволи на Сметната палата да прецени дали грешките са можели да бъдат открити и коригирани при тези предварителни проверки.

| 22. | В две области самото естество на финансирането и условията за извършване на плащания ограничават риска от грешки в операциите. Тези области са бюджетната подкрепа
   (20) и областите, в които се прилага така нареченият „условен подход“ при проекти с множество донори, изпълнявани от международни организации (21). |
| --- | --- |

22.

В две области самото естество на финансирането и условията за извършване на плащания ограничават риска от грешки в операциите. Тези области са бюджетната подкрепа
   (20) и областите, в които се прилага така нареченият „условен подход“ при проекти с множество донори, изпълнявани от международни организации (21).

| 23. | Бюджетната подкрепа финансира общия бюджет на дадена държава или бюджета ѝ за изпълнение на конкретна политика или цел. Сметната палата провери дали Комисията е спазила условията за извършване на плащания за бюджетна подкрепа за страните партньори и дали е проверила изпълнението на общите условия за допустимост (като например задоволителен напредък в управлението на публичните финанси). |
| --- | --- |

23.

Бюджетната подкрепа финансира общия бюджет на дадена държава или бюджета ѝ за изпълнение на конкретна политика или цел. Сметната палата провери дали Комисията е спазила условията за извършване на плащания за бюджетна подкрепа за страните партньори и дали е проверила изпълнението на общите условия за допустимост (като например задоволителен напредък в управлението на публичните финанси).

| 24. | Като се вземат предвид обаче широките възможности за тълкуване на правните разпоредби, Комисията разполага със значителна гъвкавост при извършването на преценка дали тези общи условия са били изпълнени. Одитът на редовността на Сметната палата не може да бъде извършен отвъд етапа, на който се изплаща помощта на страната партньор, тъй като средствата се обединяват с бюджетните ресурси на страната бенефициент. Евентуалните слабости в нейното финансово управление, водещи до неправомерно използване на средствата на национално ниво, не водят до грешки при одита на редовността на Сметната палата (22). |
| --- | --- |

24.

Като се вземат предвид обаче широките възможности за тълкуване на правните разпоредби, Комисията разполага със значителна гъвкавост при извършването на преценка дали тези общи условия са били изпълнени. Одитът на редовността на Сметната палата не може да бъде извършен отвъд етапа, на който се изплаща помощта на страната партньор, тъй като средствата се обединяват с бюджетните ресурси на страната бенефициент. Евентуалните слабости в нейното финансово управление, водещи до неправомерно използване на средствата на национално ниво, не водят до грешки при одита на редовността на Сметната палата (22).

| 25. | Когато финансовото участие на Комисията в проекти с множество донори се обединява със средствата от други донори и не се заделя целево за конкретни и определими разходи, Комисията приема, че се спазват правилата за допустимост на ЕС, ако обединените средства се използват за финансиране на достатъчно допустими за подпомагане разходи, които да покрият вноската от ЕС. Този подход, така както е прилаган от Комисията, също е взет предвид при проверките по същество, извършени от ЕСП (23). |
| --- | --- |

25.

Когато финансовото участие на Комисията в проекти с множество донори се обединява със средствата от други донори и не се заделя целево за конкретни и определими разходи, Комисията приема, че се спазват правилата за допустимост на ЕС, ако обединените средства се използват за финансиране на достатъчно допустими за подпомагане разходи, които да покрият вноската от ЕС. Този подход, така както е прилаган от Комисията, също е взет предвид при проверките по същество, извършени от ЕСП (23).

| 26. | Ако от одитираната извадка се изключат 13 операции за бюджетна подкрепа и 6 операции, свързани с условния подход (описани в точки 22—25), процентът грешки се изчислява на 4,4  % (24). |
| --- | --- |

26.

Ако от одитираната извадка се изключат 13 операции за бюджетна подкрепа и 6 операции, свързани с условния подход (описани в точки 22—25), процентът грешки се изчислява на 4,4  % (24).

Годишен отчет за дейността и други управленски документи

| 27. | Във всеки годишен отчет за дейността от 2012 г. насам ГД „Международно сътрудничество и развитие“ изразява резерва по отношение на редовността на свързаните с отчетите операции. Впоследствие е бил приет план за действие, който да преодолее слабостите в прилагането на системата за контрол на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. В 
  каре 6
  са представени усилията, положени през последните четири години. |
| --- | --- |

27.

Във всеки годишен отчет за дейността от 2012 г. насам ГД „Международно сътрудничество и развитие“ изразява резерва по отношение на редовността на свързаните с отчетите операции. Впоследствие е бил приет план за действие, който да преодолее слабостите в прилагането на системата за контрол на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. В 
  каре 6
  са представени усилията, положени през последните четири години.

Каре 6 — Усилия от страна на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за подобряване на прилагането на нейната система за контрол

Миналата година Сметната палата докладва относно задоволителния напредък, постигнат по плановете за действие за 2013 и 2014 г.: 19 действия са били изпълнени изцяло, а останалите 4 са били прехвърлени към плана за действие за 2015 г.

Моделът на плана за действие за 2015 г. е допълнително подобрен, като в него са включени мерките, насочени към области с висок риск — фондове при непряко управление от международни организации и безвъзмездна финансова помощ при пряко управление. Първоначално е планирано всички действия да приключат до юни 2016 г. До края на 2016 г. десет дейности са били изцяло изпълнени, пет са били изпълнени частично, а една е в процес на изпълнение.

Четири нови целеви мерки са добавени към плана за действие за 2016 г., а напредъкът по тях ще бъде оценен в следващия годишен доклад на ЕСП.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 28. | Системата за контрол на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е съсредоточена около предварителни проверки, които се извършват преди да се приемат разходите, заявени от бенефициентите. И през тази година честотата на установените от Сметната палата грешки, в това число и тези от окончателните заявления за разходи, преминали през външни одити и проверка на разходите, показва наличие на слабости в тези проверки. |
| --- | --- |

28.

Системата за контрол на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е съсредоточена около предварителни проверки, които се извършват преди да се приемат разходите, заявени от бенефициентите. И през тази година честотата на установените от Сметната палата грешки, в това число и тези от окончателните заявления за разходи, преминали през външни одити и проверка на разходите, показва наличие на слабости в тези проверки.

| 29. | В годишните доклади на ЕСП за 2014 г. и 2015 г. бяха описани мерките (25), които ГД „Международно сътрудничество и развитие“ вече е предприела за подобряване на качеството на тези одити и проверки (26). ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е в процес на преразглеждане на заданията на одитите и проверките, за да получи информация, която да спомогне за извършването на оценка на качеството, съгласно препоръката на ЕСП от доклада от предходната година. Въпреки че се планира да завърши до юни 2017 г. (27), това изключително важно преразглеждане все още не е приключило. |
| --- | --- |

29.

В годишните доклади на ЕСП за 2014 г. и 2015 г. бяха описани мерките (25), които ГД „Международно сътрудничество и развитие“ вече е предприела за подобряване на качеството на тези одити и проверки (26). ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е в процес на преразглеждане на заданията на одитите и проверките, за да получи информация, която да спомогне за извършването на оценка на качеството, съгласно препоръката на ЕСП от доклада от предходната година. Въпреки че се планира да завърши до юни 2017 г. (27), това изключително важно преразглеждане все още не е приключило.

| 29. | Работата по преразглеждането на мандата за одитите и проверките все още е в ход. Комисията очаква работата да бъде приключена, макар и с непълна оперативност, до края на 2017 г. |
| --- | --- |

29.

Проучване на процента остатъчни грешки от 2016 г.

| 30. | През 2016 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е извършила петото си проучване относно процента остатъчни грешки, за да изчисли нивото на грешките, които не са били установени от нито една проверка на ръководството, направена с цел предотвратяване, разкриване и коригиране на грешки в цялата област под нейна отговорност (28). Обхватът на проучването относно процента остатъчни грешки, както и неговите ограничения, са оповестени в ГОД съгласно препоръката на ЕСП от 2013 г. (29) |
| --- | --- |

30.

През 2016 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е извършила петото си проучване относно процента остатъчни грешки, за да изчисли нивото на грешките, които не са били установени от нито една проверка на ръководството, направена с цел предотвратяване, разкриване и коригиране на грешки в цялата област под нейна отговорност (28). Обхватът на проучването относно процента остатъчни грешки, както и неговите ограничения, са оповестени в ГОД съгласно препоръката на ЕСП от 2013 г. (29)

| 31. | Проучването прави проверка на представителна извадка от операции, свързани с договорите, сключени в периода септември 2015 г. — август 2016 г. Сметната палата направи преглед на проучването относно процента остатъчни грешки от 2016 г. и установи, че то е проведено в съответствие с методологията за изчисляване на процента остатъчни грешки. Всички слабости, изложени в доклада на ЕСП от 2013 г., са коригирани, с изключение на специфичния за процента остатъчни грешки метод на изчисление, който все още предоставя прекалено голяма свобода на преценка при изчисляването на отделните проценти грешки. |
| --- | --- |

31.

Проучването прави проверка на представителна извадка от операции, свързани с договорите, сключени в периода септември 2015 г. — август 2016 г. Сметната палата направи преглед на проучването относно процента остатъчни грешки от 2016 г. и установи, че то е проведено в съответствие с методологията за изчисляване на процента остатъчни грешки. Всички слабости, изложени в доклада на ЕСП от 2013 г., са коригирани, с изключение на специфичния за процента остатъчни грешки метод на изчисление, който все още предоставя прекалено голяма свобода на преценка при изчисляването на отделните проценти грешки.

| 31. | Броят на оценките е намалял на годишна база от 43 през 2012 г. на 6 през 2016 г. Всяка оценка се преразглежда на ниво директор и партньор, за да се осигури последователност. Тази процедура ограничава свободата на преценка при изчисляването на отделните проценти грешки. Оценките се извършват, когато има правна или логистична причина документацията да не бъде на разположение одитора на процента остатъчни грешки (RER) преди крайния срок за приключване на работата в края на проучването. Операциите, при които не е предоставена документация, представляват присъщ засилен риск от грешки и поради това оценките повишават нивото на грешки. |
| --- | --- |

31.

| 32. | За първи път през 2016 г. проучването определи, че процентът остатъчни грешки е в рамките на прага на същественост от 2 %, определен от Комисията (30). Този резултат се дължи на комбинация от следните основни фактори: |
| --- | --- |

32.

За първи път през 2016 г. проучването определи, че процентът остатъчни грешки е в рамките на прага на същественост от 2 %, определен от Комисията (30). Този резултат се дължи на комбинация от следните основни фактори:

| 32. | Комисията смята, че намаляването на процента на грешки през годините, е свързано с редица фактори, като главният от тях са мерките, предприети за укрепване на системата за вътрешен контрол на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. |
| --- | --- |

32.

| а) | Усилията на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за подобряване на изпълнението на нейната система за вътрешен контрол (вж. точки27—29 и
  каре 6
  ); |
| --- | --- |

а)

Усилията на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за подобряване на изпълнението на нейната система за вътрешен контрол (вж. точки27—29 и
  каре 6
  );

| б) | Усилията на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ да получи подкрепящи документи, които доведоха до спад в броя на прогнозните оценки в извадката за изчисляване на процента остатъчни грешки. Оценките съдържат по-висок процент остатъчни грешки в сравнение с останалата част от популацията поради своя повишен присъщ риск (31); |
| --- | --- |

б)

Усилията на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ да получи подкрепящи документи, които доведоха до спад в броя на прогнозните оценки в извадката за изчисляване на процента остатъчни грешки. Оценките съдържат по-висок процент остатъчни грешки в сравнение с останалата част от популацията поради своя повишен присъщ риск (31);

| в) | Увеличения дял операции за бюджетна подкрепа в извадката за изчисляване на процента остатъчни грешки (32), за които процентът остатъчни грешки се оценява на 0 % (вж. също така точки 22—24). |
| --- | --- |

в)

Увеличения дял операции за бюджетна подкрепа в извадката за изчисляване на процента остатъчни грешки (32), за които процентът остатъчни грешки се оценява на 0 % (вж. също така точки 22—24).

| в) | От гледна точка на Комисията не съществува пряка взаимовръзка между дела на операциите за бюджетна подкрепа в извадката за изчисляване на процента остатъчни грешки и процента на грешки. Броят на елементите за бюджетна подкрепа в извадката изцяло зависи от прилагания метод на извадка по парична единица. Вярно е, че договорите за бюджетна подкрепа са много слабо засегнати от грешки, тъй като Комисията положи значителни усилия, за да подобри насоките и да се справи с рисковете в съответствие с вашите препоръки. Въпреки това очертаващата се низходяща тенденция по отношение на процента на грешки не е съпътствана от увеличаване на дела на операциите за бюджетна подкрепа в извадката през годините. Може да се твърди, че това е един от факторите за настоящата ситуация на процента на грешки. |
| --- | --- |

в)

От гледна точка на Комисията не съществува пряка взаимовръзка между дела на операциите за бюджетна подкрепа в извадката за изчисляване на процента остатъчни грешки и процента на грешки. Броят на елементите за бюджетна подкрепа в извадката изцяло зависи от прилагания метод на извадка по парична единица. Вярно е, че договорите за бюджетна подкрепа са много слабо засегнати от грешки, тъй като Комисията положи значителни усилия, за да подобри насоките и да се справи с рисковете в съответствие с вашите препоръки. Въпреки това очертаващата се низходяща тенденция по отношение на процента на грешки не е съпътствана от увеличаване на дела на операциите за бюджетна подкрепа в извадката през годините. Може да се твърди, че това е един от факторите за настоящата ситуация на процента на грешки.

Каре 7 –   Изменение на процента остатъчни грешки на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ от 2012 до 2016 г.

Image

Източник: Европейска сметна палата въз основа на проучвания относно процента остатъчни грешки за периода 2012—2016 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Преглед на годишния отчет за дейността за 2016 г.

| 33. | За периода 2012—2014 г. генералният директор е изразил обща резерва по отношение на законосъобразността и редовността на операциите, свързани с всички дейности на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. За първи път през 2015 г. генералният директор е изготвил декларация за достоверност, диференцирана съобразно риска, и е изразил резерва, насочена към две разходни области, идентифицирани като високо рискови: i) безвъзмездна финансова помощ при пряко управление, и ii) непряко управление чрез международни организации. |
| --- | --- |

33.

За периода 2012—2014 г. генералният директор е изразил обща резерва по отношение на законосъобразността и редовността на операциите, свързани с всички дейности на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. За първи път през 2015 г. генералният директор е изготвил декларация за достоверност, диференцирана съобразно риска, и е изразил резерва, насочена към две разходни области, идентифицирани като високо рискови: i) безвъзмездна финансова помощ при пряко управление, и ii) непряко управление чрез международни организации.

| 34. | През 2016 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е включила в обхвата на резервата и безвъзмездната финансова помощ и програмните разчети при непряко управление. Въпреки че процентът остатъчни грешки за 2016 г. е под прага на същественост от 2 %, обхватът на резервата е разширен с оглед на всички елементи в процеса на изграждане на увереност на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ (33). Изразената резерва е в съответствие с препоръките и констатациите на ЕСП от този и от предишни годишни доклади. |
| --- | --- |

34.

През 2016 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е включила в обхвата на резервата и безвъзмездната финансова помощ и програмните разчети при непряко управление. Въпреки че процентът остатъчни грешки за 2016 г. е под прага на същественост от 2 %, обхватът на резервата е разширен с оглед на всички елементи в процеса на изграждане на увереност на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ (33). Изразената резерва е в съответствие с препоръките и констатациите на ЕСП от този и от предишни годишни доклади.

Каре 8 —   Напредък на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ в изготвянето на декларация за достоверност, диференцирана съобразно риска

Image

Източник: Европейска сметна палата въз основа на годишните отчети за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 35. | ГД „Международно сътрудничество и развитие“ оценява общата сума, изложена на риск към момента на извършване на плащания (34) за одобрените през 2016 г. разходи (5 393  млрд. евро), на 105 млн. евро (1,9  % от разходите през 2016 г.). Генералната дирекция изчислява, че 25 млн. евро от тази сума (24 %) ще бъдат коригирани при извършваните от нея проверки през следващите години (35). |
| --- | --- |

35.

ГД „Международно сътрудничество и развитие“ оценява общата сума, изложена на риск към момента на извършване на плащания (34) за одобрените през 2016 г. разходи (5 393  млрд. евро), на 105 млн. евро (1,9  % от разходите през 2016 г.). Генералната дирекция изчислява, че 25 млн. евро от тази сума (24 %) ще бъдат коригирани при извършваните от нея проверки през следващите години (35).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 36. | Стойността за 2016 г. (36) (25 млн. евро) е половината от прогнозната стойност за 2015 г. поради усилията на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ да се изключат от изчислението възстановените суми по авансовото финансиране, отменените нареждания за събиране на вземания и получените лихви, съгласно препоръката на ЕСП от предходната година. Въпреки това надеждността на данните за 2016 г. все още е недостатъчна: i) поради установените грешки, които не са били екстраполирани изцяло към непроверената популация от нареждания за събиране на вземания от 2016 г. и от предишни години (37); и ii) защото изчисленията не са били сравнени с финансовите отчети на ЕФР (38). Трудно е да се измери количествено общото ниво на тези недостатъци (39). |
| --- | --- |

36.

Стойността за 2016 г. (36) (25 млн. евро) е половината от прогнозната стойност за 2015 г. поради усилията на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ да се изключат от изчислението възстановените суми по авансовото финансиране, отменените нареждания за събиране на вземания и получените лихви, съгласно препоръката на ЕСП от предходната година. Въпреки това надеждността на данните за 2016 г. все още е недостатъчна: i) поради установените грешки, които не са били екстраполирани изцяло към непроверената популация от нареждания за събиране на вземания от 2016 г. и от предишни години (37); и ii) защото изчисленията не са били сравнени с финансовите отчети на ЕФР (38). Трудно е да се измери количествено общото ниво на тези недостатъци (39).

| 36. | Мерките, предприети от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за предотвратяване и коригиране на грешки при въвеждането на контекст на възстановяване, са представени в точка 14 по-горе. Тези усилия ще бъдат продължени през 2017 г. Освен това ГД „Международно сътрудничество и развитие“ ще гарантира, че потенциалните грешки, открити в бъдеще, ще бъдат напълно екстраполирани към непроучената популация от нареждания за събиране, взети предвид при изчисляването на корективния капацитет.

  Системният дефект, който е причина за вписването на нареждания за събиране без поле „контекст на възстановяване“ (липсващ или квалифициран), ще бъде премахнат през 2017 г., поради което се смята за единичен случай. Това ще бъде постигнато чрез правилно използване на функционалността „контекст на възстановяване“ в съответствие с издадените указания (напр. наръчник за контекста на възстановяване) и чрез прилагане на необходимите бизнес правила в счетоводната система на Комисията. |
| --- | --- |

36.

Системният дефект, който е причина за вписването на нареждания за събиране без поле „контекст на възстановяване“ (липсващ или квалифициран), ще бъде премахнат през 2017 г., поради което се смята за единичен случай. Това ще бъде постигнато чрез правилно използване на функционалността „контекст на възстановяване“ в съответствие с издадените указания (напр. наръчник за контекста на възстановяване) и чрез прилагане на необходимите бизнес правила в счетоводната система на Комисията.

ЗАКЛЮЧЕНИЕ И ПРЕПОРЪКИ

Заключение

| 37. | Като цяло одитните доказателства показват, че годишните отчети на ЕФР за финансовата година, приключила на 31 декември 2016 г., дават вярна представа във всички съществени аспекти за финансовото състояние на европейските фондове за развитие, както и за резултатите от техните операции, паричните потоци и промените в нетните активи за приключилата на тази дата финансова година, в съответствие с разпоредбите на Финансовия регламент и счетоводните правила, приети от отговорния счетоводител на Комисията. |
| --- | --- |

37.

Като цяло одитните доказателства показват, че годишните отчети на ЕФР за финансовата година, приключила на 31 декември 2016 г., дават вярна представа във всички съществени аспекти за финансовото състояние на европейските фондове за развитие, както и за резултатите от техните операции, паричните потоци и промените в нетните активи за приключилата на тази дата финансова година, в съответствие с разпоредбите на Финансовия регламент и счетоводните правила, приети от отговорния счетоводител на Комисията.

| 38. | Като цяло одитните доказателства показват, че за финансовата година, приключила на 31 декември 2016 г.:






  а) | Приходите на европейските фондове за развитие не са засегнати от съществено ниво на грешки; |
| --- | --- | --- |

38.

Като цяло одитните доказателства показват, че за финансовата година, приключила на 31 декември 2016 г.:

а)

Приходите на европейските фондове за развитие не са засегнати от съществено ниво на грешки;

| б) | Операциите за плащания по ЕФР са засегнати от съществено ниво на грешки (вж. точки 16—26). Тестването на операциите от ЕСП имаше за резултат изчислен процент грешки в размер на 3,3  % (вж.
  приложение 1
  ). |
| --- | --- |

б)

Операциите за плащания по ЕФР са засегнати от съществено ниво на грешки (вж. точки 16—26). Тестването на операциите от ЕСП имаше за резултат изчислен процент грешки в размер на 3,3  % (вж.
  приложение 1
  ).

Препоръки

| 39. | В 
  приложение 3
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на пет препоръки, отправени в нейния годишен доклад за 2013 г. (40), като всички са изпълнени изцяло от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ (41). |
| --- | --- |

39.

В 
  приложение 3
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на пет препоръки, отправени в нейния годишен доклад за 2013 г. (40), като всички са изпълнени изцяло от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ (41).

| 40. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2016 г. Сметната палата отправя следните препоръки към ГД „Международно сътрудничество и развитие“: |
| --- | --- |

40.

Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2016 г. Сметната палата отправя следните препоръки към ГД „Международно сътрудничество и развитие“:

| — | Препоръка 1: Да засили мониторинга на стари неприключени изтекли договори по ЕФР с цел допълнително намаляване на техния брой. |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: Да засили мониторинга на стари неприключени изтекли договори по ЕФР с цел допълнително намаляване на техния брой.

Комисията приема препоръката.

| — | Препоръка 2: Да приключи преразглеждането на заданията за всички свои одити и проверки на разходите до края на 2017 г. |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: Да приключи преразглеждането на заданията за всички свои одити и проверки на разходите до края на 2017 г.

Комисията приема препоръката. Работата е вече в ход.

| — | Препоръка 3: Да разшири обхвата на предвидените действия в своя план за действие от 2017 г., така че те да са насочени и към безвъзмездната финансова помощ и финансовите разчети на програми при непряко управление, посочени в изразената резерва в ГОД. |
| --- | --- |

—

Препоръка 3: Да разшири обхвата на предвидените действия в своя план за действие от 2017 г., така че те да са насочени и към безвъзмездната финансова помощ и финансовите разчети на програми при непряко управление, посочени в изразената резерва в ГОД.

Комисията приема препоръката. Фактът, че е изразена резерва относно тези две области, вече предполага определянето на специфични действия за тях.

| — | Препоръка 4: Да обмисли намаляването на обхвата на проверките по същество на отделни нискорискови операции за бюджетна подкрепа при изчисляването на процента остатъчни грешки, както и преразпределянето на спестените ресурси за увеличаване на проверките по същество на свързаните с проекти операции. |
| --- | --- |

—

Препоръка 4: Да обмисли намаляването на обхвата на проверките по същество на отделни нискорискови операции за бюджетна подкрепа при изчисляването на процента остатъчни грешки, както и преразпределянето на спестените ресурси за увеличаване на проверките по същество на свързаните с проекти операции.

Препоръката е приета. Комисията ще разгледа подхода, предложен от ЕСП, и, ако е уместно, ще го въведе в методиката за процента остатъчни грешки.

| — | Препоръка 5: Да подобри допълнително изчисляването на корективния капацитет за 2017 г., като обърне внимание на установените в настоящия Годишен доклад недостатъци. |
| --- | --- |

—

Препоръка 5: Да подобри допълнително изчисляването на корективния капацитет за 2017 г., като обърне внимание на установените в настоящия Годишен доклад недостатъци.

Препоръката е приета.

---

(1)  Вж. членове 43, 48—50 и 58 от Регламент (ЕС) 2015/323 на Съвета от 2 март 2015 г. относно Финансовия регламент, приложим за 11-ия европейски фонд за развитие (ОВ L 58, 3.3.2015 г., стр. 17).

(2)  През 2012 г. в тристранно споразумение между ЕИБ, Комисията и Сметната палата (член 134 от Регламент (ЕО) 215/2008 на Съвета (ОВ L 78, 19.3.2008 г., стр. 1) са определени правилата за извършване на одит от Сметната палата на посочените операции. Механизмът за инвестиции не е включен в Декларацията за достоверност на Сметната палата.

(3)  С изключение на 3 % от разходите по ЕФР за 2016 г., управлявани от ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“.

(4)  ОВ L 210, 6.8.2013 г., стр. 1.

(5)  Включително 1,139 млрд. евро, управлявани от ЕИБ.

(6)  Намаляване на старо неприключено авансово финансиране за ЕФР: постигнато е намаление от 28 % (целево ниво — 25 %); намаляване на старите неизползвани кредити за задължения за ЕФР: постигнато е намаление от 36 % (целево ниво — 25 %).

(7)  Един договор се счита за изтекъл, ако е все още не е приключен повече от 18 месеца след края на оперативния му период. Закъсненията при приключването на договори увеличават риска от грешки по отношение на редовността, тъй като може да е трудно да бъде открита подкрепящата документация, ако тя не е била правилно архивирана, а ключови служители по проектите да са напуснали. Късното приключване на договорите може също така да забави възстановяването на неизразходваното авансово финансиране и недопустимите разходи.

(8)  Делът на изтеклите договори в портфейла на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е намалял от 18,62 % в края на 2013 г. до 15,15 % в края на 2016 г. (цел — 15 %).

(9)  От 1 896 изтекли договора 1 058 (56 %) са свързани с ЕФР. Делът на изтеклите договори спрямо броя на всички неприключени договори по ЕФР е 19 % в сравнение с 12 % за целия портфейл на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. За 156 договора (на стойност 323 млн. евро) от общо 1 058 изтекли договора по ЕФР (14,7 % като брой, 11,4 % като стойност) оперативният период е бил изтекъл преди повече от пет години.

(10)  Съгласно член 43, членове 48—50 и член 58 от Финансовия регламент, приложим за Единадесетия ЕФР, декларацията за достоверност не се отнася до средствата на ЕФР, които се управляват от ЕИБ.

(11)  Вж. член 44 от Регламент (ЕС) 2015/323.

(12)  Вж. член 43 от Регламент (ЕС) 2015/323.

(13)  Барбадос, Бенин, Буркина Фасо, Кабо Верде, Демократична република Конго, Фиджи, Гамбия, Гана, Кот д’Ивоар, Мадагаскар, Нигер, Нигерия, Руанда, Сенегал, Танзания и Замбия.

(14)  ГД „Международно сътрудничество и развитие“: 31 плащания; ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“: 4 плащания за хуманитарна помощ.

(15)  ЕСП тества 15 нареждания за събиране на вземания (на обща стойност 7,6 млн. евро) и установи, че 3 нареждания за събиране на вземания (0,5 млн. евро) са били неправилно вписани като приходи, вместо като възстановяване на неизразходвани авансови средства.

(16)  2,7 млн. евро корекции, установени от ГД „Международно сътрудничество и развитие“, 0,5 млн. евро установени впоследствие от одиторите на ЕСП.

(17)  Сметната палата изчислява нивото на грешките въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява нашата най-добра приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 1,0 % и 5,6 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(18)  За 0,7 процентни пункта един случай Комисията сама е допуснала грешка, а за 0,2 процентни пункта (шест случая) грешката е допусната от бенефициентите.

(19)  Тези грешки представляват 1,4 процентни пункта от изчисления процент грешки.

(20)  Плащанията за бюджетна подкрепа, финансирани от ЕФР през 2016 г., възлизат на 644 млн. евро.

(21)  Плащанията от ЕФР за проекти с множество донори, изпълнявани от международни организации, през 2016 г. са в размер на 914 млн. евро. ЕСП не може да определи за какъв дял от тази сума се прилага условният подход, тъй като Комисията не наблюдава този аспект отделно.

(22)  Ефикасността и ефективността на бюджетната подкрепа са разгледани в специалните доклади на Сметната палата, като най-скорошните доклади са СД No 32/2016 „Помощ от ЕС за Украйна“, СД No 30/2016 „Ефективност на подкрепата от ЕС на приоритетни сектори в Хондурас“ и СД No 13/2016 „Помощ от ЕС за укрепване на публичната администрация в Молдова“.

(23)  Сметната палата не извърши проверки на основните елементи на разходите в случаите, когато вноската на Комисията е под 75 % от бюджета на дейността. В случаите, когато тези вноски са били между 75 % и 90 %, Сметната палата прецени необходимостта от извършване на проверки на основните елементи от разходите за всеки отделен случай.

(24)  Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка на базата на представителна извадка от 124 операции. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 1,8 % и 7,1 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(25)  а) Въведен е задължителен анализ на риска при изготвянето на годишните планове за одит от делегациите на ЕС и отделите на ГД „Международно сътрудничество и развитие“; б) моделите за договорите за безвъзмездна финансова помощ са преразгледани, така че ГД „Международно сътрудничество и развитие“ да може пряко да избира или сключва договори с одитори; в) повишена е осведомеността относно най-често срещаните видове грешки, проведени са обучения и са укрепени финансовите и контролните умения на служителите на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и бенефициентите; г) въведена е таблица за осигуряване на качеството на одитите и проверките на разходите.

(26)  В точка 41 от годишния доклад за 2015 г. Сметната палата докладва също така относно мерките, насочени към подобряване на управлението на документацията и на процедурите за възлагане на обществени поръчки, както за Комисията, така и за бенефициентите.

(27)  До декември 2016 г. за непрякото управление чрез международни организации и до юни 2017 г. за безвъзмездната финансова помощ при пряко управление, както е предвидено в плана за действие от 2016 г.

(28)  ЕФР и общият бюджет на ЕС.

(29)  Бележка под линия 24 от годишния отчет за дейността за 2016 г.

(30)  2014 г.: 2,8 %; 2015 г.: 2,2 %; 2016 г.: 1,7 %.

(31)  2014 г.: 14 прогнозни оценки; 2015 г.: 10; 2016 г.: 6. Според методологията за изчисляване на процента остатъчни грешки прогнозните оценки следва да се използват само ако е налице валидна правна или логистична причина документацията да не бъде предоставена преди крайния срок за приключване на работата по процента остатъчни грешки до края на проучването. При операциите, за които не е била предоставена документация, се наблюдава засилен присъщ риск от податливост на грешки и прогнозните оценки следва да се изчисляват, като се взема това предвид.

(32)  2014 г.: 35 операции за бюджетна подкрепа; 2015 г.: 50; 2016 г.: 73, подбрани в извадката съгласно съответната им тежест в популацията.

(33)  Това включва анализ на риска на процента остатъчни грешки в миналото и на грешките, разкрити от ЕСП.

(34)  Най-добрата консервативна оценка на разходите, които са били разрешени през годината, но не отговарят на договорните и регулаторните разпоредби, приложими към момента на извършване на плащането.

(35)  Вж. ГОД на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за 2016 г., стр. 50.

(36)  Корективният капацитет за 2016 г. е изчислен като средна годишна стойност на нарежданията за събиране на вземания, издадени във връзка с грешки и нередности в периода 2010—2016 г.

(37)  ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е проверила голяма извадка от нареждания за събиране на вземания от 2016 г. и е заключила, че приблизително 50 % от всички нареждания за събиране на вземания, които засягат корективния капацитет, са били погрешно осчетоводени. Нарежданията за събиране на вземания за 2010—2015 г., използвани при изчислението, са съответно коригирани със същия процент. По време на прегледа ЕСП откри други грешки, които не са били взети предвид, което ще увеличи процента на погрешно осчетоводени вземания най-малко на 62 %.

(38)  Популацията на нарежданията за събиране на вземания от 2016 г. не включва нареждания за събиране на вземания без обосновка за вземането поради технически проблем в счетоводната система на Комисията.

(39)  Максималното потенциално отражение на тези недостатъци не засяга становището на Сметната палата относно надеждността на отчетите на ЕФР.

(40)  Тази година Сметната палата избра да проследи изпълнението на препоръките си от доклада за 2013 г., тъй като би трябвало да е изминало достатъчно време, за да може Комисията да изпълни препоръките.

(41)  Целта на това проследяване на препоръките е да провери въвеждането на корективни мерки в отговор на нашите препоръки, а не да се прави оценка на ефективността на тяхното изпълнение.

(42)  Вноска от ЕФР за покриване на разходите на Комисията и на делегациите на ЕС, свързани с административната подкрепа, необходима за управление на финансираните в рамките на ЕФР операции.

(43)  Глобалните поети задължения са свързани с решения за финансиране. Индивидуалните поети задължения са свързани с отделни договори.

Източник: Европейска сметна палата, въз основа на консолидираните отчети за 2016 г. на 8-ия, 9-ия, 10-ия и 11-ия ЕФР.

(44)  Включва първоначално предоставените ресурси по 8-ия, 9-ия, 10-ия и 11-ия ЕФР, съфинансиране, лихви, други ресурси и трансфери от предходни ЕФР.

(45)  Като процент от ресурсите.

(46)  Отрицателните стойности представляват освободени бюджетни кредити.

(47)  Глобалните поети задължения са свързани с решения за финансиране.

(48)  Индивидуалните поети задължения са свързани с отделни договори.

(49)  Нетни поети задължения след освобождаване на бюджетни кредити. Нетни плащания след събиране на неправомерно изплатени суми.

Източник: Европейска сметна палата, въз основа на консолидираните отчети за 2016 г. на 8-ия, 9-ия, 10-ия и 11-ия ЕФР. Представените данни не се отнасят до частта на ЕФР, която се управлява от ЕИБ.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТВАНЕТО НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ЕВРОПЕЙСКИТЕ ФОНДОВЕ ЗА РАЗВИТИЕ

| | 2016 г. | 2015 г. |
| --- | --- | --- |
| |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| |
| Общ брой операции | 143 | 140 |
| |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| | | |
| Изчислен процент грешки | 3,3  % | 3,8  % |
| | | |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 5,6  % | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 1,0  % | |

2016 г.

2015 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общ брой операции

143

140

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

3,3  %

3,8  %

Горна граница на процента грешки (UEL)

5,6  %

Долна граница на процента грешки (LEL)

1,0  %

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 2

ПРЕГЛЕД НА ГРЕШКИТЕ С ВЪЗДЕЙСТВИЕ ОТ НАЙ-МАЛКО 20 %

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА |
| --- | --- |
| Въведение |
| Прилагайки общата одитна методология, описана в приложение 1.1 към глава 1 от годишния доклад на ЕСП относно изпълнението на бюджета за 2016 г., Сметната палата извърши тестове на представителна извадка от операции, за да изчисли нивото на нередности в популацията за ЕФР. Разкритите при тестването грешки не представляват изчерпателен списък нито на отделните грешки, нито на възможните видове грешки. Изложените по-долу констатации по отношение на грешките с отражение от най-малко 20 % от стойността на проверените операции са представени като пример (1). Тези грешки бяха открити при операции на стойност между 128 000  евро и 11,8  млн. евро, със средна стойност (2) над 4,8  млн. евро. | |
| Примери за грешки
   (3) |
| Неспазване на правилата за обществени поръчки |
| Пример 1 — Неточна оценка на оферта за строителни дейности |
| Сметната палата направи проверка на уравняването от Комисията на разходите за строителни дейности, свързани с поликлиника в региона на Карибите. Възлагането на обществената поръчка за този проект не съответства на принципите на прозрачност и равно третиране и не следва собствените правила на Комисията за възлагане на обществени поръчки. Въпреки че според Сметната палата най-ниската оферта изпълнява всички критерии за подбор, тя е отхвърлена поради съмнения за техническия капацитет на оферента да изпълни дейностите. На ЕСП не беше представена надлежна обосновка за това решение. Уведомителното писмо дава на оферента неточна причина за отхвърлянето. По време на проверката на Сметната палата Комисията предостави обяснение, че най-ниската оферта не е съдържала достатъчно доказателства за минималното необходимо финансиране за дейността. Втората най-ниска оферта обаче, която е спечелила поръчката, също не е изпълнила изискването за минимален кредит с 10 %. Комисията за оценка е дала на втория оферент възможност да предостави допълнителна информация относно този критерий за подбор. Тази възможност не е била предоставена на първия оферент. Взети заедно всички тези недостатъци представляват сериозна грешка при възлагане на обществена поръчка (остойностена на 100 %). | Според заключенията на доклада за оценка комитетът за оценка на офертите е счел, че най-ниската предложена оферта е несъответстваща на изискванията, тъй като не разполага с достатъчно технически капацитет за изпълнение на обществената поръчка, заедно с другите две поръчки, вече възложени от възлагащия орган. Най-ниската оферта не е отговаряла и на изискването за минимален кредит. |
| Пример 2 — Липса на документация по процедура за възлагане на обществена поръчка |
| ЕСП провери окончателното уравняване от Комисията на разходи по проект за предоставяне на техническа помощ за подобряване на управлението на финансирани от ЕС проекти в Гренада. Заявката за плащане включва няколко елемента, свързани с договор за консултантски услуги. Сметната палата не е получила пълната документация за обществената поръчка по този договор и поради това не е в състояние да провери дали са спазени правилата за възлагане на обществени поръчки, както е предвидено в общите условия на проекта. Недопустимите разходи са довели до ниво на грешки от 30 % от общата сума на проверените разходи. | Комисията предприема последващи действия във връзка със заключенията на Сметната палата. |
| Неизвършени разходи |
| Пример 3 — Разходи, които не са извършени от бенефициента |
| Сметната палата провери уравняването от Комисията на разходи по изпълняван от международна организация проект за подкрепа на развитието на частния сектор в държавите от АКТБ. При проверката на цялата сума на одобрените разходи ЕСП установи, че те включват гаранционни писма, издадени от международната организация, и такси за управление за целия срок на споразумението за финансиране. Банковите гаранции не са били наложени от инвеститорите, т.е. бенефициентът не е направил действителни разходи. Освен това, периодът на изпълнение на договора е 20 години, а бъдещите такси за управление не могат да бъдат заявявани за финансиране предварително. Недопустимите разходи са довели до ниво на грешки от 98 % от общата сума на проверените разходи. | Комисията е предприела съответните корективни мерки: оспорваното уравняване е било отменено. |
| Липса на основна подкрепяща документация |
| Пример 4 — Недостатъчни подкрепящи документи |
| Сметната палата извърши проверка на междинното уравняване от Комисията на разходите по проект за подпомагане на търговията и селското стопанство в Танзания. За по-голямата част от проверените разходни позиции ЕСП не е получила никаква подкрепяща документация или представените документи са били недостатъчни, например не са обхващали цялата сума на разходната позиция. Ето защо Сметната палата не можа да провери допустимостта на тези разходни позиции. Недопустимите разходи са довели до ниво на грешки от 45 % от общата сума на проверените разходи. | След посещението на ЕСП Комисията все още е в процес на получаване на допълнителна документация преди установяване на окончателната дължима сума. |
| Пример 5 — Недостатъчни подкрепящи документи, недопустими разходи |
| ЕСП направи проверка на окончателното уравняване от Комисията на разходи по договор за безвъзмездна финансова помощ за предоставяне на финансови услуги в селските райони, изпълняван от организация с нестопанска цел в Малави. Бяха отбелязани редица проблеми в заявката за плащане. Не всички подкрепящи документи (като фишове за заплати или доказателства за извършено плащане) са били предоставени за одита на плащанията на трудови възнаграждения, а в заявката са били включени недопустими разходи — вносни мита. Освен това в някои случаи процедурата за възлагане на обществена поръчка не е спазила принципите на прозрачност и на недопускане на дискриминация. Недопустимите разходи са довели до ниво на грешки от 44 % от общата сума на проверените разходи. | Комисията ще предприеме необходимите действия, за да събере тези суми, които са счетени за недопустими. |
| Неточно изчисление на заявените разходи |
| Пример 6 — Грешки при изчисляването на таксите |
| ЕСП провери разходите на Комисията по доверителен фонд, управляван от международен орган. Заявлението за възстановяване на разходите включва такси за технически консултант. В договора за тези услуги се посочва, че консултантската компания следва да представи дневните работни часове като месеци, като използва за основа на изчислението месец от 30 работни дни. Вместо това дружеството е използвало месец от 21 работни дни, което е довело до увеличение на начислените такси. Освен това са били начислени време за пътуване и извънреден труд, което представлява нарушение на условията на договора. Недопустимите разходи са довели до ниво на грешки от 25 % от общата сума на проверените разходи. | Комисията ще предприеме необходимите действия, за да събере сумите, които са счетени за недопустими. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Въведение

Прилагайки общата одитна методология, описана в приложение 1.1 към глава 1 от годишния доклад на ЕСП относно изпълнението на бюджета за 2016 г., Сметната палата извърши тестове на представителна извадка от операции, за да изчисли нивото на нередности в популацията за ЕФР. Разкритите при тестването грешки не представляват изчерпателен списък нито на отделните грешки, нито на възможните видове грешки. Изложените по-долу констатации по отношение на грешките с отражение от най-малко 20 % от стойността на проверените операции са представени като пример (1). Тези грешки бяха открити при операции на стойност между 128 000  евро и 11,8  млн. евро, със средна стойност (2) над 4,8  млн. евро.

Примери за грешки
   (3)

Неспазване на правилата за обществени поръчки

Пример 1 — Неточна оценка на оферта за строителни дейности

Сметната палата направи проверка на уравняването от Комисията на разходите за строителни дейности, свързани с поликлиника в региона на Карибите. Възлагането на обществената поръчка за този проект не съответства на принципите на прозрачност и равно третиране и не следва собствените правила на Комисията за възлагане на обществени поръчки. Въпреки че според Сметната палата най-ниската оферта изпълнява всички критерии за подбор, тя е отхвърлена поради съмнения за техническия капацитет на оферента да изпълни дейностите. На ЕСП не беше представена надлежна обосновка за това решение. Уведомителното писмо дава на оферента неточна причина за отхвърлянето. По време на проверката на Сметната палата Комисията предостави обяснение, че най-ниската оферта не е съдържала достатъчно доказателства за минималното необходимо финансиране за дейността. Втората най-ниска оферта обаче, която е спечелила поръчката, също не е изпълнила изискването за минимален кредит с 10 %. Комисията за оценка е дала на втория оферент възможност да предостави допълнителна информация относно този критерий за подбор. Тази възможност не е била предоставена на първия оферент. Взети заедно всички тези недостатъци представляват сериозна грешка при възлагане на обществена поръчка (остойностена на 100 %).

Според заключенията на доклада за оценка комитетът за оценка на офертите е счел, че най-ниската предложена оферта е несъответстваща на изискванията, тъй като не разполага с достатъчно технически капацитет за изпълнение на обществената поръчка, заедно с другите две поръчки, вече възложени от възлагащия орган. Най-ниската оферта не е отговаряла и на изискването за минимален кредит.

Пример 2 — Липса на документация по процедура за възлагане на обществена поръчка

ЕСП провери окончателното уравняване от Комисията на разходи по проект за предоставяне на техническа помощ за подобряване на управлението на финансирани от ЕС проекти в Гренада. Заявката за плащане включва няколко елемента, свързани с договор за консултантски услуги. Сметната палата не е получила пълната документация за обществената поръчка по този договор и поради това не е в състояние да провери дали са спазени правилата за възлагане на обществени поръчки, както е предвидено в общите условия на проекта. Недопустимите разходи са довели до ниво на грешки от 30 % от общата сума на проверените разходи.

Комисията предприема последващи действия във връзка със заключенията на Сметната палата.

Неизвършени разходи

Пример 3 — Разходи, които не са извършени от бенефициента

Сметната палата провери уравняването от Комисията на разходи по изпълняван от международна организация проект за подкрепа на развитието на частния сектор в държавите от АКТБ. При проверката на цялата сума на одобрените разходи ЕСП установи, че те включват гаранционни писма, издадени от международната организация, и такси за управление за целия срок на споразумението за финансиране. Банковите гаранции не са били наложени от инвеститорите, т.е. бенефициентът не е направил действителни разходи. Освен това, периодът на изпълнение на договора е 20 години, а бъдещите такси за управление не могат да бъдат заявявани за финансиране предварително. Недопустимите разходи са довели до ниво на грешки от 98 % от общата сума на проверените разходи.

Комисията е предприела съответните корективни мерки: оспорваното уравняване е било отменено.

Липса на основна подкрепяща документация

Пример 4 — Недостатъчни подкрепящи документи

Сметната палата извърши проверка на междинното уравняване от Комисията на разходите по проект за подпомагане на търговията и селското стопанство в Танзания. За по-голямата част от проверените разходни позиции ЕСП не е получила никаква подкрепяща документация или представените документи са били недостатъчни, например не са обхващали цялата сума на разходната позиция. Ето защо Сметната палата не можа да провери допустимостта на тези разходни позиции. Недопустимите разходи са довели до ниво на грешки от 45 % от общата сума на проверените разходи.

След посещението на ЕСП Комисията все още е в процес на получаване на допълнителна документация преди установяване на окончателната дължима сума.

Пример 5 — Недостатъчни подкрепящи документи, недопустими разходи

ЕСП направи проверка на окончателното уравняване от Комисията на разходи по договор за безвъзмездна финансова помощ за предоставяне на финансови услуги в селските райони, изпълняван от организация с нестопанска цел в Малави. Бяха отбелязани редица проблеми в заявката за плащане. Не всички подкрепящи документи (като фишове за заплати или доказателства за извършено плащане) са били предоставени за одита на плащанията на трудови възнаграждения, а в заявката са били включени недопустими разходи — вносни мита. Освен това в някои случаи процедурата за възлагане на обществена поръчка не е спазила принципите на прозрачност и на недопускане на дискриминация. Недопустимите разходи са довели до ниво на грешки от 44 % от общата сума на проверените разходи.

Комисията ще предприеме необходимите действия, за да събере тези суми, които са счетени за недопустими.

Неточно изчисление на заявените разходи

Пример 6 — Грешки при изчисляването на таксите

ЕСП провери разходите на Комисията по доверителен фонд, управляван от международен орган. Заявлението за възстановяване на разходите включва такси за технически консултант. В договора за тези услуги се посочва, че консултантската компания следва да представи дневните работни часове като месеци, като използва за основа на изчислението месец от 30 работни дни. Вместо това дружеството е използвало месец от 21 работни дни, което е довело до увеличение на начислените такси. Освен това са били начислени време за пътуване и извънреден труд, което представлява нарушение на условията на договора. Недопустимите разходи са довели до ниво на грешки от 25 % от общата сума на проверените разходи.

Комисията ще предприеме необходимите действия, за да събере сумите, които са счетени за недопустими.

---

(1)  Тези грешки представляват повече от половината от общия изчислен процент грешки.

(2)  Т.е. половината от всички грешки с отражение най-малко 20 % са разкрити в операции, които са на стойност под 4,8 млн. евро, а останалите — в операции на стойност над тази сума.

(3)  В 
  каре 5
  от основния текст са представени два допълнителни примера за грешки.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 3

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ЕВРОПЕЙСКИТЕ ФОНДОВЕ ЗА РАЗВИТИЕ

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- | --- |
| изцяло изпълнена | в процес на изпълнение | не е изпълнена | не е приложимо | недостатъчни данни |
| в голяма степен | в известна степен |
| 2013 | Препоръка 1: EuropeAid да следи за това всички вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити ежегодно да събират вземанията от лихви по авансово финансиране, които са в размер на над 750 000  евро (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 1). | x | | | | | | |
| Препоръка 2: EuropeAid следва да приключи до края на 2014 г. разработването на системата CRIS, за да се позволи лихвите по авансовото финансиране, които са в размер от 250 000 до 750 000  евро, да бъдат признавани за финансови приходи (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 2). | x | | | | | | |
| Препоръка 3: EuropeAid следва да преразгледа остойностяването на ползите, реализирани от приложения контрол (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 3). | x | | | | | | |
| Препоръка 4: EuropeAid следва да докладва в годишния отчет за дейността относно напредъка при изпълнението на плана за действие за справяне със слабостите на системата си за контрол (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 4). | x | | | | | | |
| Препоръка 5: EuropeAid следва да посочи в своя годишен отчет за дейността обхвата на проучването относно процента остатъчни грешки, както и определените долна и горна граница на грешките (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 5). | x | | | | | | |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на Комисията

изцяло изпълнена

в процес на изпълнение

не е изпълнена

не е приложимо

недостатъчни данни

в голяма степен

в известна степен

2013

Препоръка 1: EuropeAid да следи за това всички вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити ежегодно да събират вземанията от лихви по авансово финансиране, които са в размер на над 750 000  евро (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 1).

x

Препоръка 2: EuropeAid следва да приключи до края на 2014 г. разработването на системата CRIS, за да се позволи лихвите по авансовото финансиране, които са в размер от 250 000 до 750 000  евро, да бъдат признавани за финансови приходи (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 2).

x

Препоръка 3: EuropeAid следва да преразгледа остойностяването на ползите, реализирани от приложения контрол (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 3).

x

Препоръка 4: EuropeAid следва да докладва в годишния отчет за дейността относно напредъка при изпълнението на плана за действие за справяне със слабостите на системата си за контрол (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 4).

x

Препоръка 5: EuropeAid следва да посочи в своя годишен отчет за дейността обхвата на проучването относно процента остатъчни грешки, както и определените долна и горна граница на грешките (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 5).

x

---