# Uradni list C 340/2017

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 340 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6011. oktober 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 340

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6011. oktober 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 340/01 | Mnenje Komisije z dne 3. oktobra 2017 o priporočilu Evropske centralne banke za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi člena 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska komisija

2017/C 340/01

Mnenje Komisije z dne 3. oktobra 2017 o priporočilu Evropske centralne banke za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi člena 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 340/02 | Menjalni tečaji eura | 5 |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2017/C 340/03 | Povzetek mnenja o predlogu uredbe o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala in načelu samo enkrat | 6 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2017/C 340/04 | Sporočilo francoske vlade v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov – Obvestilo o zahtevku za razširitev koncesije za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovane concession de Nonville (
  1
  ) | 10 |
| 2017/C 340/05 | Obvestilo vlade Republike Poljske v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov v regiji Lelików | 12 |
| 2017/C 340/06 | Obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  ) | 14 |
| 2017/C 340/07 | Obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  ) | 15 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 340/02

Menjalni tečaji eura

5

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2017/C 340/03

Povzetek mnenja o predlogu uredbe o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala in načelu samo enkrat

6

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2017/C 340/04

Sporočilo francoske vlade v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov – Obvestilo o zahtevku za razširitev koncesije za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovane concession de Nonville (
  1
  )

1

10

2017/C 340/05

Obvestilo vlade Republike Poljske v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov v regiji Lelików

12

2017/C 340/06

Obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  )

1

14

2017/C 340/07

Obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  )

1

15

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 340/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8627 – GETEC/Briva/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 16 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2017/C 340/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8627 – GETEC/Briva/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

16

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska komisija

| 11.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 340/1

---

MNENJE KOMISIJE

z dne 3. oktobra 2017

o priporočilu Evropske centralne banke za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi člena 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke

(2017/C 340/01)

1.   UVOD

| 1. | Evropska centralna banka (v nadaljnjem besedilu: ECB) je 22. junija 2017 predložila priporočilo za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi člena 22 o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (ECB/2017/18) (1). 12. julija 2017 se je Svet o tem priporočilu posvetoval s Komisijo. |
| --- | --- |

1.

Evropska centralna banka (v nadaljnjem besedilu: ECB) je 22. junija 2017 predložila priporočilo za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi člena 22 o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (ECB/2017/18) (1). 12. julija 2017 se je Svet o tem priporočilu posvetoval s Komisijo.

| 2. | Pristojnost Komisije, da poda mnenje, temelji na členu 129(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in členu 40.1 Statuta ESCB in ECB. |
| --- | --- |

2.

Pristojnost Komisije, da poda mnenje, temelji na členu 129(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in členu 40.1 Statuta ESCB in ECB.

| 3. | Komisija odločno pozdravlja pobudo ECB, da je zakonodajalcema predlagala spremembo člena 22 Statuta ESCB in ECB, da se ECB omogoči regulacija „klirinških sistemov za finančne instrumente“ za namene denarne politike, saj dopolnjuje zakonodajni predlog Komisije z dne 13. junija 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (2) s prilagoditvijo pravnega okvira, ki se uporablja za ECB. Tako bi lahko ECB v celoti opravljala naloge centralnih bank, ki se na podlagi navedenega predloga Komisije odobrijo centralnim bankam izdajateljicam v zvezi s klirinškimi sistemi za finančne instrumente, denominirane v eurih. |
| --- | --- |

3.

Komisija odločno pozdravlja pobudo ECB, da je zakonodajalcema predlagala spremembo člena 22 Statuta ESCB in ECB, da se ECB omogoči regulacija „klirinških sistemov za finančne instrumente“ za namene denarne politike, saj dopolnjuje zakonodajni predlog Komisije z dne 13. junija 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (2) s prilagoditvijo pravnega okvira, ki se uporablja za ECB. Tako bi lahko ECB v celoti opravljala naloge centralnih bank, ki se na podlagi navedenega predloga Komisije odobrijo centralnim bankam izdajateljicam v zvezi s klirinškimi sistemi za finančne instrumente, denominirane v eurih.

2.   SPLOŠNE PRIPOMBE

| 4. | Komisija se strinja s stališčem ECB, da so centralne nasprotne stranke (v nadaljnjem besedilu: CNS) ključnega pomena za Unijo, prav tako pa se tudi strinja z ECB, da postaja centralni kliring vse bolj čezmejen in sistemsko pomemben. Od sprejetja Uredbe (EU) št. 648/2012 ter zaradi dejavnikov na trgu in regulativnih dejavnikov se obseg in razpon poslovnih dejavnosti CNS v Uniji in po svetu hitro povečujeta. Centralni kliring prispeva k zmanjševanju sistemskega tveganja s strogim upravljanjem tveganja nasprotne stranke, večjo preglednostjo in učinkovitejšo uporabo zavarovanj. Voditelji skupine G20 so se že leta 2009 zavezali obveznemu centralnemu kliringu standardiziranih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki se od takrat izvaja v Evropski uniji in po svetu. Od takrat se je povečal delež standardiziranih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, za katere se opravi centralni kliring, ta širitev dejavnosti pa se bo gotovo nadaljevala tudi v prihodnjih letih zaradi uvedbe dodatnih obveznosti kliringa za druge vrste instrumentov in rasti prostovoljnega kliringa s strani nasprotnih strank, za katere obveznost kliringa še ne velja. Zakonodajni predlog Komisije z dne 4. maja 2017 o ciljno usmerjeni spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 za izboljšanje njene učinkovitosti in sorazmernosti bo ustvaril dodatne spodbude za CNS, da nasprotnim strankam ponudijo storitve centralnega kliringa izvedenih finančnih instrumentov in olajšajo dostop do kliringa malim finančnim in nefinančnim nasprotnim strankam. Poleg tega so klirinški trgi dobro povezani po vsej Uniji, a visoko skoncentrirani v nekaterih razredih sredstev in medsebojno tesno povezani. Vendar povečanje deleža centralnega kliringa nujno pomeni večjo koncentracijo tveganj pri CNS. Komisija se strinja, da je treba to ustrezno obravnavati in je v ta namen že predlagala regulativne ukrepe. |
| --- | --- |

4.

Komisija se strinja s stališčem ECB, da so centralne nasprotne stranke (v nadaljnjem besedilu: CNS) ključnega pomena za Unijo, prav tako pa se tudi strinja z ECB, da postaja centralni kliring vse bolj čezmejen in sistemsko pomemben. Od sprejetja Uredbe (EU) št. 648/2012 ter zaradi dejavnikov na trgu in regulativnih dejavnikov se obseg in razpon poslovnih dejavnosti CNS v Uniji in po svetu hitro povečujeta. Centralni kliring prispeva k zmanjševanju sistemskega tveganja s strogim upravljanjem tveganja nasprotne stranke, večjo preglednostjo in učinkovitejšo uporabo zavarovanj. Voditelji skupine G20 so se že leta 2009 zavezali obveznemu centralnemu kliringu standardiziranih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki se od takrat izvaja v Evropski uniji in po svetu. Od takrat se je povečal delež standardiziranih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, za katere se opravi centralni kliring, ta širitev dejavnosti pa se bo gotovo nadaljevala tudi v prihodnjih letih zaradi uvedbe dodatnih obveznosti kliringa za druge vrste instrumentov in rasti prostovoljnega kliringa s strani nasprotnih strank, za katere obveznost kliringa še ne velja. Zakonodajni predlog Komisije z dne 4. maja 2017 o ciljno usmerjeni spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 za izboljšanje njene učinkovitosti in sorazmernosti bo ustvaril dodatne spodbude za CNS, da nasprotnim strankam ponudijo storitve centralnega kliringa izvedenih finančnih instrumentov in olajšajo dostop do kliringa malim finančnim in nefinančnim nasprotnim strankam. Poleg tega so klirinški trgi dobro povezani po vsej Uniji, a visoko skoncentrirani v nekaterih razredih sredstev in medsebojno tesno povezani. Vendar povečanje deleža centralnega kliringa nujno pomeni večjo koncentracijo tveganj pri CNS. Komisija se strinja, da je treba to ustrezno obravnavati in je v ta namen že predlagala regulativne ukrepe.

| 5. | Komisija se zato strinja z ECB, da bi lahko zaradi povečevanja sistemske pomembnosti CNS nastala tveganja, ki bi lahko vplivala na klirinške sisteme, kar bi lahko imelo negativen učinek na nemoteno delovanje plačilnih sistemov in izvajanje enotne monetarne politike ter v končni fazi vplivalo na glavni cilj ohranjanja stabilnosti cen. |
| --- | --- |

5.

Komisija se zato strinja z ECB, da bi lahko zaradi povečevanja sistemske pomembnosti CNS nastala tveganja, ki bi lahko vplivala na klirinške sisteme, kar bi lahko imelo negativen učinek na nemoteno delovanje plačilnih sistemov in izvajanje enotne monetarne politike ter v končni fazi vplivalo na glavni cilj ohranjanja stabilnosti cen.

| 6. | Komisija se tudi strinja z ECB, da izstop Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije, kot je bil uradno napovedan 29. marca 2017, za Unijo pomeni dodaten velik izziv, saj se določbe Uredbe (EU) št. 648/2012 ne bodo več uporabljale za CNS s sedežem v Združenem kraljestvu, število finančnih instrumentov, denominiranih v valutah držav članic, za katere se kliring izvede v tretjih državah, pa se bo močno povečalo. |
| --- | --- |

6.

Komisija se tudi strinja z ECB, da izstop Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije, kot je bil uradno napovedan 29. marca 2017, za Unijo pomeni dodaten velik izziv, saj se določbe Uredbe (EU) št. 648/2012 ne bodo več uporabljale za CNS s sedežem v Združenem kraljestvu, število finančnih instrumentov, denominiranih v valutah držav članic, za katere se kliring izvede v tretjih državah, pa se bo močno povečalo.

3.   POSEBNE PRIPOMBE

| 7. | Opozoriti je treba, da je v skladu s členom 127(1) PDEU poglavitni cilj ESCB ohranjanje stabilnosti cen. V skladu s členom 127(2) PDEU so med temeljnimi nalogami ESCB opredelitev in izvajanje monetarne politike Unije ter podpiranje nemotenega delovanja plačilnih sistemov. Te temeljne naloge so navedene tudi v členu 3(1) Statuta ESCB in ECB. Namenjene so uresničevanju poglavitnega cilja ESCB, tj. ohranjanja stabilnosti cen, zato mora njihovo izvajanje prispevati k doseganju tega cilja. |
| --- | --- |

7.

Opozoriti je treba, da je v skladu s členom 127(1) PDEU poglavitni cilj ESCB ohranjanje stabilnosti cen. V skladu s členom 127(2) PDEU so med temeljnimi nalogami ESCB opredelitev in izvajanje monetarne politike Unije ter podpiranje nemotenega delovanja plačilnih sistemov. Te temeljne naloge so navedene tudi v členu 3(1) Statuta ESCB in ECB. Namenjene so uresničevanju poglavitnega cilja ESCB, tj. ohranjanja stabilnosti cen, zato mora njihovo izvajanje prispevati k doseganju tega cilja.

| 8. | Člen 22 Statuta ESCB in ECB z naslovom „Klirinški in plačilni sistemi“ določa, da lahko ECB in nacionalne centralne banke ustvarijo možnosti, ECB pa lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov znotraj Unije in z drugimi državami. Člen 22 je vključen v poglavje IV Statuta ESCB in ECB z naslovom „Monetarne funkcije in poslovanje ESCB“, skupaj z drugimi določbami, ki ECB omogočajo, da izvaja temeljne naloge ESCB. |
| --- | --- |

8.

Člen 22 Statuta ESCB in ECB z naslovom „Klirinški in plačilni sistemi“ določa, da lahko ECB in nacionalne centralne banke ustvarijo možnosti, ECB pa lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov znotraj Unije in z drugimi državami. Člen 22 je vključen v poglavje IV Statuta ESCB in ECB z naslovom „Monetarne funkcije in poslovanje ESCB“, skupaj z drugimi določbami, ki ECB omogočajo, da izvaja temeljne naloge ESCB.

| 9. | Komisija predlagano spremembo člena 22 Statuta ESCB in ECB s strani ECB razume v luči sodbe Splošnega sodišča z dne 4. marca 2015 v zadevi T-496/11, Združeno kraljestvo proti ECB (3). Splošno sodišče je navedlo, da je pristojnost za sprejetje predpisov na podlagi člena 22 Statuta ESCB in ECB eno od sredstev, ki so ECB na voljo za opravljanje naloge podpiranja nemotenega delovanja plačilnih sistemov, ki jo Eurosistemu podeljuje člen 127(2) PDEU. Ta naloga služi poglavitnemu cilju, navedenemu v členu 127(1) PDEU. V isti sodbi je Splošno sodišče navedlo tudi, da je izraz „klirinški in plačilni sistemi“, ki se uporablja v členu 22 Statuta ESCB in ECB treba razumeti glede na nalogo spodbujanja „nemotenega delovanja plačilnih sistemov“, zato pooblastila, ki ga ima ECB v skladu s členom 22 Statuta, da sprejema predpise „za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov“, ne bi smeli razumeti, kot da ima ECB enaka pooblastila v zvezi z vsemi klirinškimi sistemi, vključno s tistimi, ki se nanašajo na posle z vrednostnimi papirji, pač pa je to pooblastilo omejeno na plačilne klirinške sisteme. |
| --- | --- |

9.

Komisija predlagano spremembo člena 22 Statuta ESCB in ECB s strani ECB razume v luči sodbe Splošnega sodišča z dne 4. marca 2015 v zadevi T-496/11, Združeno kraljestvo proti ECB (3). Splošno sodišče je navedlo, da je pristojnost za sprejetje predpisov na podlagi člena 22 Statuta ESCB in ECB eno od sredstev, ki so ECB na voljo za opravljanje naloge podpiranja nemotenega delovanja plačilnih sistemov, ki jo Eurosistemu podeljuje člen 127(2) PDEU. Ta naloga služi poglavitnemu cilju, navedenemu v členu 127(1) PDEU. V isti sodbi je Splošno sodišče navedlo tudi, da je izraz „klirinški in plačilni sistemi“, ki se uporablja v členu 22 Statuta ESCB in ECB treba razumeti glede na nalogo spodbujanja „nemotenega delovanja plačilnih sistemov“, zato pooblastila, ki ga ima ECB v skladu s členom 22 Statuta, da sprejema predpise „za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov“, ne bi smeli razumeti, kot da ima ECB enaka pooblastila v zvezi z vsemi klirinškimi sistemi, vključno s tistimi, ki se nanašajo na posle z vrednostnimi papirji, pač pa je to pooblastilo omejeno na plačilne klirinške sisteme.

| 10. | ECB si s priporočilom prizadeva za spremembo področja uporabe člena 22 Statuta ESCB in ECB, tako da bo urejal tudi klirinške sisteme za finančne instrumente. Taka predlagana sprememba bi torej pomenila razširitev regulativnih pooblastil ECB in ji omogočila, da sprejema predpise v zvezi s klirinškimi sistemi za finančne instrumente. Vendar je treba opozoriti, da lahko ECB v skladu s členom 34.1 Statuta ESCB in ECB sprejema predpise le, če je to potrebno za izvajanje člena 22 Statuta ESCB in ECB. |
| --- | --- |

10.

ECB si s priporočilom prizadeva za spremembo področja uporabe člena 22 Statuta ESCB in ECB, tako da bo urejal tudi klirinške sisteme za finančne instrumente. Taka predlagana sprememba bi torej pomenila razširitev regulativnih pooblastil ECB in ji omogočila, da sprejema predpise v zvezi s klirinškimi sistemi za finančne instrumente. Vendar je treba opozoriti, da lahko ECB v skladu s členom 34.1 Statuta ESCB in ECB sprejema predpise le, če je to potrebno za izvajanje člena 22 Statuta ESCB in ECB.

| 11. | Komisija si z zakonodajnim predlogom z dne 13. junija 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 prizadeva povečati pristojnosti centralnih bank izdajateljic kar zadeva CNS, ki so pooblaščene ali priznane za izvajanje dejavnosti v Uniji. Predlog za povečanje pristojnosti centralnih bank izdajateljic je posledica potencialnih tveganj, ki bi jih slabo delovanje CNS lahko pomenilo za nemoteno delovanje plačilnih sistemov in izvajanje enotne monetarne politike, ki sta med temeljnimi nalogami ESCB, in ki bi lahko imela učinek na doseganje poglavitnega cilja ohranjanja stabilnosti cen. Okrepljena vloga centralnih bank ESCB v skladu z zakonodajnim predlogom Komisije je zato skladna s poglavitnim ciljem ESCB ter izvajanjem temeljnih nalog ESCB s strani ECB. |
| --- | --- |

11.

Komisija si z zakonodajnim predlogom z dne 13. junija 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 prizadeva povečati pristojnosti centralnih bank izdajateljic kar zadeva CNS, ki so pooblaščene ali priznane za izvajanje dejavnosti v Uniji. Predlog za povečanje pristojnosti centralnih bank izdajateljic je posledica potencialnih tveganj, ki bi jih slabo delovanje CNS lahko pomenilo za nemoteno delovanje plačilnih sistemov in izvajanje enotne monetarne politike, ki sta med temeljnimi nalogami ESCB, in ki bi lahko imela učinek na doseganje poglavitnega cilja ohranjanja stabilnosti cen. Okrepljena vloga centralnih bank ESCB v skladu z zakonodajnim predlogom Komisije je zato skladna s poglavitnim ciljem ESCB ter izvajanjem temeljnih nalog ESCB s strani ECB.

| 12. | Ker niti v Pogodbi niti Statutu ESCB in ECB ni izrecnega sklicevanja na klirinške sisteme za finančne instrumente ali CNS, je zaradi pravne varnosti bistvenega pomena, da je ECB v skladu s členom 22 Statuta ESCB in ECB jasno pooblaščena za sprejemanje potrebnih ukrepov v zvezi s klirinškimi sistemi za finančne instrumente za doseganje ciljev ESCB in izvajanje njegovih temeljnih nalog. Tako pooblastilo je zlasti nujno, da bo lahko ECB v celoti izvajala naloge, ki jih za centralne banke izdajateljice določa zakonodajni predlog Komisije z dne 13. junija 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

12.

Ker niti v Pogodbi niti Statutu ESCB in ECB ni izrecnega sklicevanja na klirinške sisteme za finančne instrumente ali CNS, je zaradi pravne varnosti bistvenega pomena, da je ECB v skladu s členom 22 Statuta ESCB in ECB jasno pooblaščena za sprejemanje potrebnih ukrepov v zvezi s klirinškimi sistemi za finančne instrumente za doseganje ciljev ESCB in izvajanje njegovih temeljnih nalog. Tako pooblastilo je zlasti nujno, da bo lahko ECB v celoti izvajala naloge, ki jih za centralne banke izdajateljice določa zakonodajni predlog Komisije z dne 13. junija 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012.

| 13. | Komisija je seznanjena z mnenjem ECB, da bi morala imeti regulativna pooblastila (uvodna izjava 7 Priporočila ECB/2017/18). V zvezi s tem Komisija opominja, da njen zakonodajni predlog za spremembo Uredbe (EU) št. 648/2012 določa, da morajo centralne banke izdajateljice sodelovati pri sprejemanju (zavezujočih) odločitev o številnih vprašanjih v procesu izdaje dovoljenj CNS iz Unije ali priznavanja CNS iz tretjih držav, pa tudi pri tekočem nadzoru nad CNS. Zakonodajni predlog Komisije z dne 13. junija 2017 tudi izhaja iz dejstva, da lahko centralne banke izdajateljice CNS iz Unije in sistemsko pomembnim CNS iz tretjih držav (CNS stopnje 2) naložijo dodatne zahteve v zvezi z izvajanjem njihovih nalog na področju monetarne politike (glej zlasti člen 21a(2) za CNS iz Unije ter člena 25(2b)(b) in 25(b)(1) in (2) za CNS iz tretjih držav. Slednje je mogoče razumeti, kot da presega zgolj pregled nad infrastrukturami klirinških sistemov vrednostnih papirjev s strani centralnih bank izdajateljic in lahko s pravnega vidika pomeni udeležbo pri regulaciji njihovih dejavnosti. Komisija zato znotraj okvira, določenega v njenem zakonodajnem predlogu, meni, da je primerno, da se ECB po potrebi pooblasti za sprejemanje odločitev in predpisov v zvezi s klirinškimi sistemi vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

13.

Komisija je seznanjena z mnenjem ECB, da bi morala imeti regulativna pooblastila (uvodna izjava 7 Priporočila ECB/2017/18). V zvezi s tem Komisija opominja, da njen zakonodajni predlog za spremembo Uredbe (EU) št. 648/2012 določa, da morajo centralne banke izdajateljice sodelovati pri sprejemanju (zavezujočih) odločitev o številnih vprašanjih v procesu izdaje dovoljenj CNS iz Unije ali priznavanja CNS iz tretjih držav, pa tudi pri tekočem nadzoru nad CNS. Zakonodajni predlog Komisije z dne 13. junija 2017 tudi izhaja iz dejstva, da lahko centralne banke izdajateljice CNS iz Unije in sistemsko pomembnim CNS iz tretjih držav (CNS stopnje 2) naložijo dodatne zahteve v zvezi z izvajanjem njihovih nalog na področju monetarne politike (glej zlasti člen 21a(2) za CNS iz Unije ter člena 25(2b)(b) in 25(b)(1) in (2) za CNS iz tretjih držav. Slednje je mogoče razumeti, kot da presega zgolj pregled nad infrastrukturami klirinških sistemov vrednostnih papirjev s strani centralnih bank izdajateljic in lahko s pravnega vidika pomeni udeležbo pri regulaciji njihovih dejavnosti. Komisija zato znotraj okvira, določenega v njenem zakonodajnem predlogu, meni, da je primerno, da se ECB po potrebi pooblasti za sprejemanje odločitev in predpisov v zvezi s klirinškimi sistemi vrednostnih papirjev.

| 14. | Nova pooblastila ECB v zvezi s CNS v skladu s členom 22 bi imela medsebojen vpliv s pooblastili drugih institucij, agencij in organov Unije na podlagi določb v zvezi z vzpostavitvijo ali delovanjem notranjega trga iz tretjega dela PDEU, vključno z akti, ki jih v skladu s svojimi pooblastili sprejmeta Komisija ali Svet. Po mnenju Komisije je treba nujno jasno določiti in razlikovati področje uporabe (regulativnih) pooblastil različnih institucij Unije, da bi se izognili vzporednim ali nasprotujočim si pravilom za CNS. |
| --- | --- |

14.

Nova pooblastila ECB v zvezi s CNS v skladu s členom 22 bi imela medsebojen vpliv s pooblastili drugih institucij, agencij in organov Unije na podlagi določb v zvezi z vzpostavitvijo ali delovanjem notranjega trga iz tretjega dela PDEU, vključno z akti, ki jih v skladu s svojimi pooblastili sprejmeta Komisija ali Svet. Po mnenju Komisije je treba nujno jasno določiti in razlikovati področje uporabe (regulativnih) pooblastil različnih institucij Unije, da bi se izognili vzporednim ali nasprotujočim si pravilom za CNS.

| 15. | Pravni akti Evropskega parlamenta in Sveta, sprejeti na podlagi določb iz tretjega dela PDEU, ki se nanašajo na vzpostavitev ali delovanje notranjega trga, vključno z akti, ki jih sprejmeta Komisija ali Svet v skladu s svojimi pristojnostmi, bi morali določiti splošen pravni okvir za klirinške sisteme za finančne instrumente, zlasti za izdajo dovoljenj, priznavanje in nadziranje CNS v pravu Unije. Medtem ko bi sodelovanje ECB pri odločanju v zvezi s CNS iz Unije in tretjih držav in izvajanje njenih regulativnih pooblastil za nalaganje zahtev za CNS v zvezi z njenimi temeljnimi nalogami potekalo neodvisno na podlagi člena 130 PDEU, kolikor je potrebno za doseganje poglavitnega cilja ESCB, pa bi morala nove pristojnosti izvajati skladno z zgoraj omenjenim splošnim okvirom za notranji trg, ki ga določijo Evropski parlament in Svet ali Komisija ali Svet na podlagi takih pooblastil, ter po potrebi spoštovati institucionalne pristojnosti in postopke iz navedenega okvira. |
| --- | --- |

15.

Pravni akti Evropskega parlamenta in Sveta, sprejeti na podlagi določb iz tretjega dela PDEU, ki se nanašajo na vzpostavitev ali delovanje notranjega trga, vključno z akti, ki jih sprejmeta Komisija ali Svet v skladu s svojimi pristojnostmi, bi morali določiti splošen pravni okvir za klirinške sisteme za finančne instrumente, zlasti za izdajo dovoljenj, priznavanje in nadziranje CNS v pravu Unije. Medtem ko bi sodelovanje ECB pri odločanju v zvezi s CNS iz Unije in tretjih držav in izvajanje njenih regulativnih pooblastil za nalaganje zahtev za CNS v zvezi z njenimi temeljnimi nalogami potekalo neodvisno na podlagi člena 130 PDEU, kolikor je potrebno za doseganje poglavitnega cilja ESCB, pa bi morala nove pristojnosti izvajati skladno z zgoraj omenjenim splošnim okvirom za notranji trg, ki ga določijo Evropski parlament in Svet ali Komisija ali Svet na podlagi takih pooblastil, ter po potrebi spoštovati institucionalne pristojnosti in postopke iz navedenega okvira.

| 16. | Glede na navedeno Komisija meni, da so za spremembo člena 22 Statuta ESCB in ECB, kot jo predlaga ECB, potrebna dodatna pojasnila in da bi jo bilo treba preoblikovati, da se poudari, da sta regulativna vloga in pristojnost odločanja ECB namenjeni uresničevanju ciljev ESCB in izvajanju njegovih temeljnih nalog. Poleg tega bi morala sprememba poudariti, da se te pristojnosti izvajajo na način, ki je skladen z akti, ki jih sprejmeta Evropski parlament in Svet na podlagi določb o vzpostavitvi ali delovanju notranjega trga iz tretjega dela PDEU, delegiranimi akti, ki jih sprejme Komisija, in izvedbenimi akti, ki jih sprejmeta Sveta ali Komisija v skladu s svojimi pooblastili. |
| --- | --- |

16.

Glede na navedeno Komisija meni, da so za spremembo člena 22 Statuta ESCB in ECB, kot jo predlaga ECB, potrebna dodatna pojasnila in da bi jo bilo treba preoblikovati, da se poudari, da sta regulativna vloga in pristojnost odločanja ECB namenjeni uresničevanju ciljev ESCB in izvajanju njegovih temeljnih nalog. Poleg tega bi morala sprememba poudariti, da se te pristojnosti izvajajo na način, ki je skladen z akti, ki jih sprejmeta Evropski parlament in Svet na podlagi določb o vzpostavitvi ali delovanju notranjega trga iz tretjega dela PDEU, delegiranimi akti, ki jih sprejme Komisija, in izvedbenimi akti, ki jih sprejmeta Sveta ali Komisija v skladu s svojimi pooblastili.

4.   ZAKLJUČEK

Komisija podaja pozitivno mnenje o predlogu ECB o spremembi člena 22 Statuta ESCB in ECB, ob upoštevanju sprememb iz točk 10–16 tega mnenja.

V prilogi k temu mnenju je sprememba, ki jo predlaga Komisija, v obliki tabele. To tabelo bi bilo treba brati skupaj z besedilom tega mnenja.

To mnenje se posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

V Strasbourgu, 3. oktobra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL C 212, 1.7.2017, str. 14.

1

(2)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

2

(3)  ECLI: EU:T:2015:133.

3

---

PRILOGA

OSNUTEK PREDLOGA

| Besedilo, ki ga predlaga ECB | Sprememba, ki jo predlaga Komisija |
| --- | --- |
| Sprememba |
| Člen 22 |
| „Člen 22
  Klirinški in plačilni sistemi
  ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov ter klirinških sistemov za finančne instrumente znotraj Unije in s tretjimi državami.“ | „Člen 22
  Plačilni in klirinški sistemi
  22.1   ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov znotraj Unije in s tretjimi državami.
  22.2   ECB lahko za doseganje ciljev ESCB in izvajanje njegovih nalog sprejema predpise v zvezi s klirinškimi sistemi za finančne instrumente znotraj Unije in s tretjimi državami članicami, v skladu z akti, ki jih sprejmeta Evropski parlament in Svet, ter ukrepi, sprejetimi na podlagi teh aktov.“ |

Besedilo, ki ga predlaga ECB

Sprememba, ki jo predlaga Komisija

Sprememba

Člen 22

„Člen 22

Klirinški in plačilni sistemi

ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov ter klirinških sistemov za finančne instrumente znotraj Unije in s tretjimi državami.“

„Člen 22

Plačilni in klirinški sistemi

22.1   ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov znotraj Unije in s tretjimi državami.

22.2   ECB lahko za doseganje ciljev ESCB in izvajanje njegovih nalog sprejema predpise v zvezi s klirinškimi sistemi za finančne instrumente znotraj Unije in s tretjimi državami članicami, v skladu z akti, ki jih sprejmeta Evropski parlament in Svet, ter ukrepi, sprejetimi na podlagi teh aktov.“

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 11.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 340/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 340/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

10. oktobra 2017

(2017/C 340/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1797 |
| JPY | japonski jen | 132,55 |
| DKK | danska krona | 7,4428 |
| GBP | funt šterling | 0,89410 |
| SEK | švedska krona | 9,5265 |
| CHF | švicarski frank | 1,1522 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,3745 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,900 |
| HUF | madžarski forint | 310,65 |
| PLN | poljski zlot | 4,2931 |
| RON | romunski leu | 4,5753 |
| TRY | turška lira | 4,3385 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5155 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4745 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,2067 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6688 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6001 |
| KRW | južnokorejski won | 1 336,25 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,1484 |
| CNY | kitajski juan | 7,7609 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5035 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 912,97 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9783 |
| PHP | filipinski peso | 60,728 |
| RUB | ruski rubelj | 68,2832 |
| THB | tajski bat | 39,237 |
| BRL | brazilski real | 3,7378 |
| MXN | mehiški peso | 21,9090 |
| INR | indijska rupija | 76,9720 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1797

JPY

japonski jen

132,55

DKK

danska krona

7,4428

GBP

funt šterling

0,89410

SEK

švedska krona

9,5265

CHF

švicarski frank

1,1522

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,3745

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,900

HUF

madžarski forint

310,65

PLN

poljski zlot

4,2931

RON

romunski leu

4,5753

TRY

turška lira

4,3385

AUD

avstralski dolar

1,5155

CAD

kanadski dolar

1,4745

HKD

hongkonški dolar

9,2067

NZD

novozelandski dolar

1,6688

SGD

singapurski dolar

1,6001

KRW

južnokorejski won

1 336,25

ZAR

južnoafriški rand

16,1484

CNY

kitajski juan

7,7609

HRK

hrvaška kuna

7,5035

IDR

indonezijska rupija

15 912,97

MYR

malezijski ringit

4,9783

PHP

filipinski peso

60,728

RUB

ruski rubelj

68,2832

THB

tajski bat

39,237

BRL

brazilski real

3,7378

MXN

mehiški peso

21,9090

INR

indijska rupija

76,9720

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 11.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 340/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 340/6

---

Povzetek mnenja o predlogu uredbe o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala in načelu „samo enkrat“

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP) www.edps.europa.eu)

(2017/C 340/03)

Predlog je eden izmed prvih instrumentov EU, ki se izrecno nanašajo na in izvajajo načelo „samo enkrat“, katerega cilj je zagotoviti, da se od državljanov in podjetij zahteva, da iste informacije javni upravi predložijo le enkrat, ta pa lahko nato večkrat uporabi informacije, ki jih že ima. V predlogu je predvideno, da bi se izmenjava dokazil za natančno določene čezmejne postopke (kot je na primer vložitev prošnje za priznanje diplome) začela na izrecno zahtevo uporabnika in bi se izvedla v tehničnem sistemu, ki ga vzpostavijo Komisija in države članice, vgrajen pa bi imel mehanizem za predogled, s čimer bi se uporabniku zagotovila preglednost.

ENVP pozdravlja predlog Komisije za posodobitev upravnih storitev in ceni njena prizadevanja glede vpliva tega predloga na varstvo osebnih podatkov. Mnenje se izdaja na posebno zahtevo tako Komisije kot Parlamenta. Izhaja tudi iz prednostnih nalog estonskega predsedovanja Svetu, med katerimi sta izrecno navedena „digitalna Evropa in prosti pretok podatkov“.

Poleg zagotavljanja specifičnih priporočil v zvezi z nadaljnjim izboljšanjem kakovosti zakonodaje želi ENVP to priložnost izkoristiti še za uvodni pregled ključnih vprašanj glede načela „samo enkrat“ na splošno, čeprav v predlogu v sedanji obliki ni nujno temeljev za številne tovrstne pomisleke. Ti se nanašajo zlasti na pravno podlago obdelave, omejitev namena in pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. ENVP poudarja, da je treba za zagotovitev uspešnega izvajanja načela „samo enkrat“ po celotni EU in za omogočanje zakonite čezmejne izmenjave podatkov načelo „samo enkrat“ izvajati v skladu z ustreznimi načeli varstva podatkov.

ENVP v zvezi s predlogom podpira prizadevanja, s katerimi se zagotavlja, da posamezniki ohranijo nadzor nad svojimi osebnimi podatki, vključno z izraženo „izrecno zahtevo uporabnika“ pred morebitnim prenosom dokazil med pristojnimi organi in z omogočanjem možnosti uporabniku glede „predogleda“ dokazil, ki se izmenjujejo. Pozdravlja tudi spremembe uredbe IMI, s katerimi se potrjujejo in posodabljajo določbe o mehanizmu usklajenega nadzora, ki je predviden za IMI in bi Evropskemu odboru za varstvo podatkov omogočil, da izkoristi tehnične možnosti, ki jih zagotavlja IMI za izmenjavo informacij v sklopu splošne uredbe o varstvu podatkov.

To mnenje vsebuje priporočila o raznovrstnih vprašanjih in se osredotoča na pravno podlago za čezmejno izmenjavo dokazil, omejitev namena in področje uporabe načela „samo enkrat“ ter praktične pomisleke glede uporabniškega nadzora. Ključna priporočila vključujejo pojasnilo, da predlog ne zagotavlja pravne podlage za uporabo tehničnega sistema za izmenjavo informacij za namene, ki niso predvideni v štirih navedenih direktivah ali kakor koli drugače predvideni v zakonodaji EU ali nacionalni zakonodaji, ki se uporablja, in da ni cilj predloga, da bi omejevali načelo omejitve namena na podlagi splošne uredbe o varstvu podatkov, poleg tega pojasnjujejo številna vprašanja v zvezi z izvajanjem uporabniškega nadzora v praksi. Glede sprememb uredbe IMI ENVP priporoča, naj se splošna uredba o varstvu podatkov doda kot priloga k uredbi IMI in se tako omogoči morebitna uporaba IMI za namene varstva podatkov.

1.   UVOD IN OZADJE

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 2. maja 2017 sprejela predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje informacij in postopkov ter služb za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (1) (v nadaljnjem besedilu: predlog).

Cilj predloga je olajšati čezmejne dejavnosti državljanov in podjetij, pri čemer se jim na enotnem digitalnem portalu omogoča uporabnikom prijazen dostop do informacij in postopkov ter storitev za pomoč in reševanje težav, ki jih potrebujejo za uresničevanje svojih pravic na notranjem trgu. V zvezi s tem ta predlog prinaša pomembno pobudo pri prizadevanjih Komisije za razvoj globljega in bolj poštenega notranjega trga in enotnega digitalnega trga (2).

V členih 4 do 6 predloga so opisane „storitve digitalnega portala“, ki jih omogoča enotni digitalni portal. Te natančno odražajo naslov predloga in zajemajo:

| — | dostop do informacij, |
| --- | --- |

—

dostop do informacij,

| — | dostop do postopkov in |
| --- | --- |

—

dostop do postopkov in

| — | dostop do služb za pomoč in reševanje težav. |
| --- | --- |

—

dostop do služb za pomoč in reševanje težav.

Upoštevati je treba še, da člen 36 predloga vsebuje spremembe več določb Uredbe (EU) št. 1024/2012 (v nadaljnjem besedilu: uredba IMI) (3), ki je pravna podlaga za delovanje informacijskega sistema za notranji trg (v nadaljnjem besedilu: IMI) (4).

Predlog je eden izmed prvih instrumentov EU, ki se izrecno nanašajo na in izvajajo načelo „samo enkrat“ (5). Predlog se nanaša na pojasnilo načela „samo enkrat“ in njegove prednosti, pri čemer pojasnjuje, da „državljanom in podjetjem za čezmejno izmenjavo dokazil javnim organom istih informacij ne bi bilo treba predložiti več kot enkrat“ (6). V predlogu je predvideno, da bi se izmenjava dokazil za natančno določene postopke začela na zahtevo uporabnika in bi se izvedla v tehničnem sistemu, ki ga vzpostavijo Komisija in države članice (7) (za več podrobnosti glej razdelek 3 v nadaljevanju).

To mnenje je odziv na zahtevo Komisije in naknadno ločeno zahtevo Evropskega parlamenta (v nadaljnjem besedilu: Parlament) Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP), kot neodvisnemu nadzornemu organu, za mnenje o predlogu. ENVP pozdravlja, da sta ga obe instituciji pozvali za mnenje. Mnenje sledi neformalnemu posvetovanju Komisije z ENVP pred sprejetjem predloga.

ENVP se seznanja s predlogom Komisije za posodobitev upravnih storitev z omogočanjem razpoložljivosti, kakovosti in dostopnosti informacij po celotni Evropski uniji in predlog pozdravlja. Pri tem še zlasti poudarja, da bi lahko načelo „samo enkrat“ prispevalo k tem ciljem, in to ob upoštevanju zakonodaje o varstvu podatkov, ki se uporablja, in spoštovanju temeljnih pravic posameznikov.

ENVP pozdravlja prizadevanja Komisije in Parlamenta glede potencialnega vpliva tega predloga na varstvo osebnih podatkov. Pozdravlja, da so bile upoštevane številne njegove neformalne pripombe. Še zlasti podpira:

| — | prizadevanja, s katerimi se zagotavlja, da posamezniki ohranijo nadzor nad svojimi osebnimi podatki, vključno z izraženo „izrecno zahtevo uporabnika“ pred morebitnim prenosom dokazil med pristojnimi organi (člen 12(4)) in z omogočanjem možnosti uporabniku glede „predogleda“ dokazil, ki se izmenjujejo (člen 12(2)(e)), |
| --- | --- |

—

prizadevanja, s katerimi se zagotavlja, da posamezniki ohranijo nadzor nad svojimi osebnimi podatki, vključno z izraženo „izrecno zahtevo uporabnika“ pred morebitnim prenosom dokazil med pristojnimi organi (člen 12(4)) in z omogočanjem možnosti uporabniku glede „predogleda“ dokazil, ki se izmenjujejo (člen 12(2)(e)),

| — | prizadevanja za določitev pomembnega področja uporabe načela „samo enkrat“ (člen 12(1)) in |
| --- | --- |

—

prizadevanja za določitev pomembnega področja uporabe načela „samo enkrat“ (člen 12(1)) in

| — | izrecno zahtevo glede uporabe anonimnih in/ali zbirnih podatkov za zbiranje ustreznih povratnih informacij uporabnikov in statističnih podatkov o uporabnikih (členi 21–23), |
| --- | --- |

—

izrecno zahtevo glede uporabe anonimnih in/ali zbirnih podatkov za zbiranje ustreznih povratnih informacij uporabnikov in statističnih podatkov o uporabnikih (členi 21–23),

| — | predlagano spremembo uredbe IMI, s katero se potrjujejo in posodabljajo določbe o mehanizmu usklajenega nadzora, ki je predviden za IMI, da se omogoči usklajen in skladen pristop (člen 36(6)(b), |
| --- | --- |

—

predlagano spremembo uredbe IMI, s katero se potrjujejo in posodabljajo določbe o mehanizmu usklajenega nadzora, ki je predviden za IMI, da se omogoči usklajen in skladen pristop (člen 36(6)(b),

| — | nazadnje, dobrodošle so splošnejše določbe, iz katerih bi bila razvidna zavezanost za zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic posameznikov, vključno s pravico do varstva osebnih podatkov, kot so tiste v uvodnih izjavah 43 in 44 ter členu 29. |
| --- | --- |

—

nazadnje, dobrodošle so splošnejše določbe, iz katerih bi bila razvidna zavezanost za zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic posameznikov, vključno s pravico do varstva osebnih podatkov, kot so tiste v uvodnih izjavah 43 in 44 ter členu 29.

Cilj tega mnenja je zagotoviti specifična priporočila, s katerimi se bodo obravnavala preostala vprašanja o varstvu podatkov in se bo dodatno izboljšala kakovost zakonodaje (glej razdelek 3 v nadaljevanju). Od treh zgoraj navedenih storitev digitalnega portala se bo to mnenje osredotočilo na „dostop do postopkov“ (člen 5) in zlasti na določbe v zvezi s „čezmejno izmenjavo dokazil med pristojnimi organi“ iz člena 12, saj so te najpomembnejše za varstvo osebnih podatkov. Preostali del predloga (vključno z določbami o dostopu do informacij in dostopu do storitev za pomoč in reševanje težav) vzbuja manj tehtnih pomislekov. Poleg tega ENVP tudi na kratko pokomentira izbrane spremembe uredbe IMI.

Ob tem želi ENVP to priložnost izkoristiti za uvodni pregled ključnih vprašanj glede načela „samo enkrat“ na splošno, čeprav v predlogu v sedanji obliki ni nujno temeljev za številne tovrstne pomisleke (glej razdelek 2 v nadaljevanju).

4.   SKLEPNE UGOTOVITVE

ENVP pozdravlja predlog Komisije za posodobitev upravnih storitev z omogočanjem razpoložljivosti, kakovosti in dostopnosti informacij po celotni Evropski uniji ter pozdravlja posvetovanja s Komisijo in Parlamentom in prizadevanja v zvezi s potencialnim vplivom tega predloga na varstvo osebnih podatkov.

Poleg zagotavljanja specifičnih priporočil v zvezi z nadaljnjim izboljšanjem kakovosti zakonodaje želi to priložnost izkoristiti še za uvodni pregled ključnih vprašanj glede načela „samo enkrat“ na splošno, čeprav v predlogu v sedanji obliki ni nujno temeljev za številne tovrstne pomisleke. Ti se nanašajo še zlasti na:

| — | pravno podlago za obdelavo, |
| --- | --- |

—

pravno podlago za obdelavo,

| — | omejitev namena |
| --- | --- |

—

omejitev namena

| — | in pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

—

in pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

ENVP poudarja, da je treba za zagotovitev uspešnega izvajanja načela „samo enkrat“ po celotni EU in za omogočanje zakonite čezmejne izmenjave podatkov načelo „samo enkrat“ izvajati v skladu z ustreznimi načeli varstva podatkov.

ENVP v zvezi s predlogom podpira:

| — | prizadevanja, s katerimi se zagotavlja, da posamezniki ohranijo nadzor nad svojimi osebnimi podatki, vključno z izraženo „izrecno zahtevo uporabnika“ pred morebitnim prenosom dokazil med pristojnimi organi (člen 12(4)) in z omogočanjem možnosti uporabniku glede „predogleda“ dokazil, ki se izmenjujejo (člen 12(2)(e)), in |
| --- | --- |

—

prizadevanja, s katerimi se zagotavlja, da posamezniki ohranijo nadzor nad svojimi osebnimi podatki, vključno z izraženo „izrecno zahtevo uporabnika“ pred morebitnim prenosom dokazil med pristojnimi organi (člen 12(4)) in z omogočanjem možnosti uporabniku glede „predogleda“ dokazil, ki se izmenjujejo (člen 12(2)(e)), in

| — | prizadevanja za določitev pomembnega področja uporabe načela „samo enkrat“ (člen 12(1)), |
| --- | --- |

—

prizadevanja za določitev pomembnega področja uporabe načela „samo enkrat“ (člen 12(1)),

| — | poleg tega pozdravlja predlagano spremembo uredbe IMI, s katero se potrjujejo in posodabljajo določbe o mehanizmu usklajenega nadzora, ki je predviden za IMI, da se omogoči usklajen in skladen pristop (člen 36(6)(b), |
| --- | --- |

—

poleg tega pozdravlja predlagano spremembo uredbe IMI, s katero se potrjujejo in posodabljajo določbe o mehanizmu usklajenega nadzora, ki je predviden za IMI, da se omogoči usklajen in skladen pristop (člen 36(6)(b),

| — | pozdravlja tudi, da so v predlogu v opredelitev udeležencev IMI vključeni organi EU, kar lahko pomaga Evropskemu odboru za varstvo podatkov, da bo izkoristil tehnične možnosti, ki jih zagotavlja IMI za izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

—

pozdravlja tudi, da so v predlogu v opredelitev udeležencev IMI vključeni organi EU, kar lahko pomaga Evropskemu odboru za varstvo podatkov, da bo izkoristil tehnične možnosti, ki jih zagotavlja IMI za izmenjavo informacij.

V zvezi s pravno podlago obdelave ENVP priporoča, naj se doda ena ali več uvodnih izjav, v katerih bi se pojasnilo, da:

| — | predlog ne zagotavlja pravne podlage za izmenjavo dokazil in da mora biti pravna podlaga za izmenjavo dokazil na podlagi člena 12(1) zagotovljena drugje, na primer v štirih direktivah, navedenih v členu 12(1) ali v zakonodaji EU ali nacionalni zakonodaji, ki se uporablja, |
| --- | --- |

—

predlog ne zagotavlja pravne podlage za izmenjavo dokazil in da mora biti pravna podlaga za izmenjavo dokazil na podlagi člena 12(1) zagotovljena drugje, na primer v štirih direktivah, navedenih v členu 12(1) ali v zakonodaji EU ali nacionalni zakonodaji, ki se uporablja,

| — | je pravna podlaga za uporabo tehničnega sistema iz člena 12 za izmenjavo dokazil izvajanje naloge v javnem interesu na podlagi člena 6(1)(e) splošne uredbe o varstvu podatkov in |
| --- | --- |

—

je pravna podlaga za uporabo tehničnega sistema iz člena 12 za izmenjavo dokazil izvajanje naloge v javnem interesu na podlagi člena 6(1)(e) splošne uredbe o varstvu podatkov in

| — | imajo uporabniki na podlagi člena 21(1) splošne uredbe o varstvu podatkov pravico zavrniti obdelavo svojih osebnih podatkov v tehničnem sistemu. |
| --- | --- |

—

imajo uporabniki na podlagi člena 21(1) splošne uredbe o varstvu podatkov pravico zavrniti obdelavo svojih osebnih podatkov v tehničnem sistemu.

V zvezi z omejitvijo namena ENVP priporoča, naj se doda ena ali več uvodnih izjav, v katerih bi se pojasnilo, da:

| — | predlog ne zagotavlja pravne podlage za uporabo tehničnega sistema za izmenjavo informacij za namene, ki niso predvideni v štirih navedenih direktivah ali kakor koli drugače predvideni v zakonodaji EU ali nacionalni zakonodaji, ki se uporablja, in |
| --- | --- |

—

predlog ne zagotavlja pravne podlage za uporabo tehničnega sistema za izmenjavo informacij za namene, ki niso predvideni v štirih navedenih direktivah ali kakor koli drugače predvideni v zakonodaji EU ali nacionalni zakonodaji, ki se uporablja, in

| — | ni cilj predloga, da bi kakor koli omejevali načelo omejitve namena na podlagi člena 6(4) in člena 23(1) splošne uredbe o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

—

ni cilj predloga, da bi kakor koli omejevali načelo omejitve namena na podlagi člena 6(4) in člena 23(1) splošne uredbe o varstvu podatkov.

Glede „izrecne zahteve“ ENVP priporoča, naj se v predlogu pojasni (najbolje v vsebinski določbi):

| — | kako zahteva postane „izrecna“ in koliko izrecna mora biti zahteva, |
| --- | --- |

—

kako zahteva postane „izrecna“ in koliko izrecna mora biti zahteva,

| — | ali se lahko zahteva vloži v tehničnem sistemu iz člena 12(1), |
| --- | --- |

—

ali se lahko zahteva vloži v tehničnem sistemu iz člena 12(1),

| — | katere posledice nastopijo, če se uporabnik ne odloči za vložitev „izrecne zahteve“, in |
| --- | --- |

—

katere posledice nastopijo, če se uporabnik ne odloči za vložitev „izrecne zahteve“, in

| — | ali je mogoče tako zahtevo preklicati (za specifična priporočila glej razdelek 3.3 zgoraj). |
| --- | --- |

—

ali je mogoče tako zahtevo preklicati (za specifična priporočila glej razdelek 3.3 zgoraj).

Glede vprašanja „predogleda“ ENVP priporoča, naj:

| — | se v predlogu pojasni, katere možnosti ima uporabnik na voljo, ki želi izkoristiti možnost „predogleda“ dokazil, ki se izmenjujejo, |
| --- | --- |

—

se v predlogu pojasni, katere možnosti ima uporabnik na voljo, ki želi izkoristiti možnost „predogleda“ dokazil, ki se izmenjujejo,

| — | bi se zlasti v členu 12(2)(e) pojasnilo, da se uporabniku omogoča možnost pravočasnega predogleda, preden je dokazilo na voljo prejemniku, in da lahko prekliče zahtevo za izmenjavo dokazila (glej tudi naša povezana priporočila o „izrecnih zahtevah“), |
| --- | --- |

—

bi se zlasti v členu 12(2)(e) pojasnilo, da se uporabniku omogoča možnost pravočasnega predogleda, preden je dokazilo na voljo prejemniku, in da lahko prekliče zahtevo za izmenjavo dokazila (glej tudi naša povezana priporočila o „izrecnih zahtevah“),

| — | to je mogoče doseči na primer z dodanimi besedami na koncu povedi v členu 12(2)(e): „preden je na voljo organu, ki je zaprosil zanj, poleg tega lahko zahtevo kadar koli prekliče“. |
| --- | --- |

—

to je mogoče doseči na primer z dodanimi besedami na koncu povedi v členu 12(2)(e): „preden je na voljo organu, ki je zaprosil zanj, poleg tega lahko zahtevo kadar koli prekliče“.

Glede opredelitve dokazila in obsega zajetih spletnih postopkov ENVP priporoča:

| — | zamenjavo sklica na člen 2(2)(b) in člen 3(4) s sklicem na člen 12(1) ali navedbo druge zakonodajne rešitve, ki bi imela podoben učinek, |
| --- | --- |

—

zamenjavo sklica na člen 2(2)(b) in člen 3(4) s sklicem na člen 12(1) ali navedbo druge zakonodajne rešitve, ki bi imela podoben učinek,

| — | ENVP poudarja še, da pozdravlja prizadevanja v predlogu v zvezi z omejevanjem izmenjave informacij na spletne postopke, navedene v Prilogi II, in na štiri posebej navedene direktive, |
| --- | --- |

—

ENVP poudarja še, da pozdravlja prizadevanja v predlogu v zvezi z omejevanjem izmenjave informacij na spletne postopke, navedene v Prilogi II, in na štiri posebej navedene direktive,

| — | tako priporoča, da področje uporabe predloga ostane jasno opredeljeno ter da še naprej vključuje Prilogo II in sklice na štiri posebej navedene direktive, |
| --- | --- |

—

tako priporoča, da področje uporabe predloga ostane jasno opredeljeno ter da še naprej vključuje Prilogo II in sklice na štiri posebej navedene direktive,

Nazadnje, ENVP priporoča:

| — | naj se splošna uredba o varstvu podatkov doda kot priloga k uredbi IMI in se tako omogoči morebitna uporaba IMI za namene varstva podatkov in |
| --- | --- |

—

naj se splošna uredba o varstvu podatkov doda kot priloga k uredbi IMI in se tako omogoči morebitna uporaba IMI za namene varstva podatkov in

| — | naj se na seznam služb za pomoč in reševanje težav v Prilogi III dodajo nadzorni organi za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

—

naj se na seznam služb za pomoč in reševanje težav v Prilogi III dodajo nadzorni organi za varstvo podatkov.

V Bruslju, 1. avgusta 2017

Giovanni BUTTARELLI

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje informacij in postopkov ter služb za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012, COM(2017) 256 final, 2017/0086 (COD) (v nadaljnjem besedilu: predlog).

1

(2)  Obrazložitveni memorandum k predlogu, str. 2.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg in razveljavitvi Odločbe Komisije 2008/49/ES (uredba IMI) (UL L 316, 14.11.2012, str. 1).

3

(4)  Glej tudi Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 22. novembra 2011 o predlogu Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg

4

(IMI), na voljo na naslovu https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/11-11-22_imi_opinion_sl.pdf.

(5)  Glej tudi člen 14 predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravnem in operativnem okviru evropske storitvene e-izkaznice, ki je bila uvedena zUredbo ... [uredba o evropski storitveni e-izkaznici], COM(2016) 823 final, 2016/0402(COD).

5

(6)  Uvodna izjava 28 predloga.

6

(7)  Člen 12(1) in (4) predloga.

7

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 11.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 340/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 340/10

---

Sporočilo francoske vlade v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1)

Obvestilo o zahtevku za razširitev koncesije za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovane „concession de Nonville“

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 340/04)

Družba BridgeOil SAS (49 rue Arsène et Louis Lambert, 86100 Châtellerault, Francija) je 16. decembra 2016 predložila in 13. marca 2017 dopolnila vlogo za razširitev koncesije za iskanje konvencionalnih tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovane „concession de Nonville“, ki zajema ozemlje občin Darvault, Nemours, Nonville in Treuzy-Levelay v departmaju Seine-et-Marne.

Območje s površino 12,71 km2, ki ga ta razširitev zajema, določajo daljice, ki povezujejo naslednje točke:

| Točka | NTF, začetni pariški poldnevnik | RGF93, začetni greenwiški poldnevnik |
| --- | --- | --- |
| Vzhodna zemljepisna dolžina | Severna zemljepisna širina | Vzhodna zemljepisna dolžina | Severna zemljepisna širina |
| A | 0,450 stopinje | 53,670 stopinje | 2° 44′ 30′′ | 48° 18′ 10′′ |
| B | 0,470 stopinje | 53,670 stopinje | 2° 45′ 34′′ | 48° 18′ 10′′ |
| C | 0,470 stopinje | 53,680 stopinje | 2° 45′ 34′′ | 48° 18′ 43′′ |
| D | 0,510 stopinje | 53,680 stopinje | 2° 47′ 44′′ | 48° 18′ 43′′ |
| E | 0,510 stopinje | 53,650 stopinje | 2° 47′ 44′′ | 48° 17′ 06′′ |
| F | 0,500 stopinje | 53,650 stopinje | 2° 47′ 12′′ | 48° 17′ 06′′ |
| G | 0,500 stopinje | 53,627 stopinje | 2° 47′ 12′′ | 48° 15′ 51′′ |
| H | 0,485 stopinje | 53,627 stopinje | 2° 46′ 23′′ | 48° 15′ 51′′ |
| I | 0,485 stopinje | 53,622 stopinje | 2° 46′ 23′′ | 48° 15′ 35′′ |
| J | 0,470 stopinje | 53,622 stopinje | 2° 45′ 34′′ | 48° 15′ 35′′ |
| K | 0,470 stopinje | 53,624 stopinje | 2° 45′ 34′′ | 48° 15′ 42′′ |
| L | 0,466 stopinje | 53,624 stopinje | 2° 45′ 21′′ | 48° 15′ 42′′ |
| M | 0,466 stopinje | 53,627 stopinje | 2° 45′ 21′′ | 48° 15′ 51′′ |
| N | 0,429 stopinje | 53,627 stopinje | 2° 43′ 22′′ | 48° 15′ 51′′ |
| O | 0,429 stopinje | 53,634 stopinje | 2° 43′ 22′′ | 48° 16′ 14′′ |
| P | 0,421 stopinje | 53,634 stopinje | 2° 42′ 56′′ | 48° 16′ 14′′ |
| Q | 0,421 stopinje | 53,646 stopinje | 2° 42′ 56′′ | 48° 16′ 53′′ |
| R | 0,428 stopinje | 53,646 stopinje | 2° 43′ 18′′ | 48° 16′ 53′′ |
| S | 0,428 stopinje | 53,649 stopinje | 2° 43′ 18′′ | 48° 17′ 03′′ |
| T | 0,432 stopinje | 53,649 stopinje | 2° 43′ 31′′ | 48° 17′ 03′′ |
| U | 0,432 stopinje | 53,653 stopinje | 2° 43′ 31′′ | 48° 17′ 16′′ |
| V | 0,435 stopinje | 53,653 stopinje | 2° 43′ 41′′ | 48° 17′ 16′′ |
| W | 0,435 stopinje | 53,655 stopinje | 2° 43′ 41′′ | 48° 17′ 22′′ |
| X | 0,450 stopinje | 53,655 stopinje | 2° 44′ 30′′ | 48° 17′ 22′′ |

Točka

NTF, začetni pariški poldnevnik

RGF93, začetni greenwiški poldnevnik

Vzhodna zemljepisna dolžina

Severna zemljepisna širina

Vzhodna zemljepisna dolžina

Severna zemljepisna širina

A

0,450 stopinje

53,670 stopinje

2° 44′ 30′′

48° 18′ 10′′

B

0,470 stopinje

53,670 stopinje

2° 45′ 34′′

48° 18′ 10′′

C

0,470 stopinje

53,680 stopinje

2° 45′ 34′′

48° 18′ 43′′

D

0,510 stopinje

53,680 stopinje

2° 47′ 44′′

48° 18′ 43′′

E

0,510 stopinje

53,650 stopinje

2° 47′ 44′′

48° 17′ 06′′

F

0,500 stopinje

53,650 stopinje

2° 47′ 12′′

48° 17′ 06′′

G

0,500 stopinje

53,627 stopinje

2° 47′ 12′′

48° 15′ 51′′

H

0,485 stopinje

53,627 stopinje

2° 46′ 23′′

48° 15′ 51′′

I

0,485 stopinje

53,622 stopinje

2° 46′ 23′′

48° 15′ 35′′

J

0,470 stopinje

53,622 stopinje

2° 45′ 34′′

48° 15′ 35′′

K

0,470 stopinje

53,624 stopinje

2° 45′ 34′′

48° 15′ 42′′

L

0,466 stopinje

53,624 stopinje

2° 45′ 21′′

48° 15′ 42′′

M

0,466 stopinje

53,627 stopinje

2° 45′ 21′′

48° 15′ 51′′

N

0,429 stopinje

53,627 stopinje

2° 43′ 22′′

48° 15′ 51′′

O

0,429 stopinje

53,634 stopinje

2° 43′ 22′′

48° 16′ 14′′

P

0,421 stopinje

53,634 stopinje

2° 42′ 56′′

48° 16′ 14′′

Q

0,421 stopinje

53,646 stopinje

2° 42′ 56′′

48° 16′ 53′′

R

0,428 stopinje

53,646 stopinje

2° 43′ 18′′

48° 16′ 53′′

S

0,428 stopinje

53,649 stopinje

2° 43′ 18′′

48° 17′ 03′′

T

0,432 stopinje

53,649 stopinje

2° 43′ 31′′

48° 17′ 03′′

U

0,432 stopinje

53,653 stopinje

2° 43′ 31′′

48° 17′ 16′′

V

0,435 stopinje

53,653 stopinje

2° 43′ 41′′

48° 17′ 16′′

W

0,435 stopinje

53,655 stopinje

2° 43′ 41′′

48° 17′ 22′′

X

0,450 stopinje

53,655 stopinje

2° 44′ 30′′

48° 17′ 22′′

Vložitev zahtevkov in merila za podelitev pravic

Vlagatelji začetnega zahtevka in konkurenčnih zahtevkov morajo dokazati, da izpolnjujejo pogoje za pridobitev dovoljenja iz členov 4 in 5 odloka št. 2006-648 z dne 2. junija 2006 o pravicah rudarjenja in pravicah podzemnega skladiščenja (Journal officiel de la République française z dne 3. junija 2006).

Zainteresirane družbe lahko predložijo konkurenčni zahtevek v devetdesetih dneh od dneva objave tega obvestila v skladu s postopkom, povzetim v „Obvestilu o pridobitvi rudarskih pravic za ogljikovodike v Franciji“, ki je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 374 z dne 30. decembra 1994, str. 11, in določenim z navedenim odlokom.

Konkurenčni zahtevki se pošljejo na spodaj navedeni naslov Ministrstva za ekološki in solidarnostni prehod. Odločitve o začetni vlogi in konkurenčnih vlogah bodo sprejete najpozneje 27. januarja 2020.

Pogoji in zahteve za izvajanje dejavnosti in njeno prenehanje

Vlagatelji naj upoštevajo člena L161-1 in L161-2 rudarskega zakonika in odlok št. 2006-649 z dne 2. junija 2006 o rudarskih dejavnostih, dejavnostih podzemnega skladiščenja ter o pravilih, ki urejajo rudnike in podzemna skladišča (Journal officeil de la République française z dne 3. junija 2006).

Dodatne informacije so na voljo pri Uradu za podzemne energijske vire Ministrstva za ekološki in solidarnostni prehod (Bureau des ressources énergétiques du sous-sol, Tour Séquoia, 1 place Carpeaux, 92800 Puteaux, Francija, telefon: +33 140819527).

Zgoraj navedene zakonske in druge določbe so na voljo na spletišču Légifrance: http://www.legifrance.gouv.fr.

---

(1)  ULES L 164, 30.6.1994, str. 3.

---

| 11.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 340/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 340/12

---

Obvestilo vlade Republike Poljske v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov v regiji „Lelików“

(2017/C 340/05)

Postopek zadeva izdajo koncesije za iskanje ali raziskovanje nahajališča zemeljskega plina na območju „Lelików“, ki se nahaja na ozemlju občin Cieszków in Milicz v Spodnješlezijskem vojvodstvu:

| Ime | Koordinatni sistem PL-1992 |
| --- | --- |
| X | Y |
| Lelików | 413 340,09 | 387 890,42 |
| 414 099,85 | 390 405,72 |
| 412 230,65 | 391 534,72 |
| 411 773,93 | 390 022,65 |
| 411 841,09 | 388 795,82 |

Ime

Koordinatni sistem PL-1992

X

Y

Lelików

413 340,09

387 890,42

414 099,85

390 405,72

412 230,65

391 534,72

411 773,93

390 022,65

411 841,09

388 795,82

Vloge morajo zajemati isto območje.

Vloge za koncesijo je treba predložiti osrednji pisarni Ministrstva za okolje najpozneje do 12. ure po srednjeevropskem času na zadnji dan 91-dnevnega obdobja, ki se začne dan po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

Prejete vloge bodo ocenjene na podlagi naslednjih meril:

| a) | tehnologija, predlagana za izvedbo del (40 %); |
| --- | --- |

a)

tehnologija, predlagana za izvedbo del (40 %);

| b) | tehnične in finančne zmožnosti vložnika (50 %); |
| --- | --- |

b)

tehnične in finančne zmožnosti vložnika (50 %);

| c) | predlagane višine pristojbine za podelitev užitka na rudarski pravici (10 %). |
| --- | --- |

c)

predlagane višine pristojbine za podelitev užitka na rudarski pravici (10 %).

Minimalna višina pristojbine za podelitev užitka na rudarski pravici za območje „Lelików“ znaša:

| 1. | v primeru iskanja nahajališč zemeljskega plina:






  — | v referenčnem obdobju treh let: 10 000,00 PLN na leto; |
| --- | --- | --- |

1.

v primeru iskanja nahajališč zemeljskega plina:

—

v referenčnem obdobju treh let: 10 000,00 PLN na leto;

| — | za četrto in peto leto veljavnosti pogodbe o užitku na rudarski pravici: 10 000,00 PLN na leto; |
| --- | --- |

—

za četrto in peto leto veljavnosti pogodbe o užitku na rudarski pravici: 10 000,00 PLN na leto;

| — | za šesto leto in naslednja leta veljavnosti pogodbe o užitku na rudarski pravici: 10 000,00 PLN na leto; |
| --- | --- |

—

za šesto leto in naslednja leta veljavnosti pogodbe o užitku na rudarski pravici: 10 000,00 PLN na leto;

| 2. | v primeru raziskovanja nahajališč zemeljskega plina:






  — | v referenčnem obdobju treh let: 20 000,00 PLN na leto; |
| --- | --- | --- |

2.

v primeru raziskovanja nahajališč zemeljskega plina:

—

v referenčnem obdobju treh let: 20 000,00 PLN na leto;

| — | za četrto in peto leto veljavnosti pogodbe o užitku na rudarski pravici: 20 000,00 PLN na leto; |
| --- | --- |

—

za četrto in peto leto veljavnosti pogodbe o užitku na rudarski pravici: 20 000,00 PLN na leto;

| — | za šesto leto in naslednja leta veljavnosti pogodbe o užitku na rudarski pravici: 20 000,00 PLN na leto; |
| --- | --- |

—

za šesto leto in naslednja leta veljavnosti pogodbe o užitku na rudarski pravici: 20 000,00 PLN na leto;

| 3. | v primeru iskanja in raziskovanja nahajališč zemeljskega plina:






  — | v referenčnem obdobju petih let: 30 000,00 PLN na leto; |
| --- | --- | --- |

3.

v primeru iskanja in raziskovanja nahajališč zemeljskega plina:

—

v referenčnem obdobju petih let: 30 000,00 PLN na leto;

| — | za šesto, sedmo in osmo leto veljavnosti pogodbe o užitku na rudarski pravici: 30 000,00 PLN na leto; |
| --- | --- |

—

za šesto, sedmo in osmo leto veljavnosti pogodbe o užitku na rudarski pravici: 30 000,00 PLN na leto;

| — | za deveto leto in naslednja leta veljavnosti pogodbe o užitku na rudarski pravici: 30 000,00 PLN na leto. |
| --- | --- |

—

za deveto leto in naslednja leta veljavnosti pogodbe o užitku na rudarski pravici: 30 000,00 PLN na leto.

Postopek ocene vlog bo zaključen v šestih mesecih po izteku roka za vložitev vlog. Vložniki bodo pisno obveščeni o izidu postopka.

Vloge morajo biti sestavljene v poljskem jeziku.

Po tem, ko bo organ za izdajo dovoljenj upošteval mnenje ustreznih organov, bo uspešnemu vložniku izdal koncesijo za iskanje ali raziskovanje nahajališč zemeljskega plina ter z njim sklenil pogodbo o užitku na rudarski pravici.

Da bi zadevno podjetje lahko izvajalo dejavnosti iskanja ali raziskovanja nahajališč ogljikovodikov na Poljskem, mora imeti tako užitek na rudarski pravici kot koncesijo.

Vloge je treba poslati na naslednji naslov:

| Ministerstwo Środowiska (Ministrstvo za okolje) |
| --- |
| Departament Geologii i Koncesji Geologicznych (Oddelek za geologijo in geološke koncesije) |
| Wawelska 52/54 |
| 00-922 Warszawa |
| POLJSKA |

Ministerstwo Środowiska (Ministrstvo za okolje)

Departament Geologii i Koncesji Geologicznych (Oddelek za geologijo in geološke koncesije)

Wawelska 52/54

00-922 Warszawa

POLJSKA

Dodatne informacije najdete

| — | na spletni strani poljskega ministrstva za okolje: www.mos.gov.pl |
| --- | --- |

—

na spletni strani poljskega ministrstva za okolje: www.mos.gov.pl

| — | na Oddelku za geologijo in geološke koncesije Ministrstva za okolje:





  Departament Geologii i Koncesji Geologicznych |
| --- | --- |
| Ministerstwo Środowiska (Ministrstvo za okolje) |
| Wawelska 52/54 |
| 00-922 Warszawa |
| POLJSKA |
| Telefon: +48 223692449 |
| Telefaks: +48 223692460 |
| E-naslov: dgikg@mos.gov.pl |

—

na Oddelku za geologijo in geološke koncesije Ministrstva za okolje:

Departament Geologii i Koncesji Geologicznych

Ministerstwo Środowiska (Ministrstvo za okolje)

Wawelska 52/54

00-922 Warszawa

POLJSKA

Telefon: +48 223692449

Telefaks: +48 223692460

E-naslov: dgikg@mos.gov.pl

---

| 11.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 340/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 340/14

---

Obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 340/06)

| Država članica | Španija |
| --- | --- |
| Zadevne proge | Gran Canaria–Tenerife Sur
  Gran Canaria–El Hierro
  Tenerife Norte–La Gomera
  Gran Canaria–La Gomera |
| Ponovno odprtje proge, za katero veljajo obveznosti javne službe, za letalske prevoznike Skupnosti | 1. avgust 2018 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse druge informacije ali dokumentacijo v zvezi z obveznostmi javne službe | Ministerio de Fomento |
| Dirección General de Aviación Civil |
| Subdirección General de Transporte Aéreo |
| Paseo de la Castellana 67 |
| 28071 Madrid |
| MADRID |
| ŠPANIJA |
| Tel. +34 915977505 |
| Faks +34 915978643 |
| E-naslov: osp.dgac@fomento.es |

Država članica

Španija

Zadevne proge

Gran Canaria–Tenerife Sur

Gran Canaria–El Hierro

Tenerife Norte–La Gomera

Gran Canaria–La Gomera

Ponovno odprtje proge, za katero veljajo obveznosti javne službe, za letalske prevoznike Skupnosti

1. avgust 2018

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse druge informacije ali dokumentacijo v zvezi z obveznostmi javne službe

Ministerio de Fomento

Dirección General de Aviación Civil

Subdirección General de Transporte Aéreo

Paseo de la Castellana 67

28071 Madrid

MADRID

ŠPANIJA

Tel. +34 915977505

Faks +34 915978643

E-naslov: osp.dgac@fomento.es

Prevoz na progah, za katere veljajo obveznosti javne službe, se lahko opravlja na podlagi svobodne konkurence od 1. avgusta 2018. Če noben letalski prevoznik ne predloži programa storitev, ki bi bil v skladu z uvedenimi obveznostmi javne službe, bo dostop omejen na enega letalskega prevoznika prek ustreznega postopka javnega razpisa v skladu s členom 16(9) Uredbe (ES) št. 1008/2008.

---

| 11.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 340/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 340/15

---

Obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 340/07)

| Država članica | Španija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Almeria–Sevilla |
| Ponovno odprtje proge, za katero veljajo obveznosti javne službe, za letalske prevoznike Skupnosti | 1. avgust 2018 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse druge informacije ali dokumentacijo v zvezi z obveznostmi javne službe | Ministerio de Fomento |
| Dirección General de Aviación Civil |
| Subdirección General de Transporte Aéreo |
| Paseo de la Castellana 67 |
| 28071 Madrid |
| MADRID |
| ŠPANIJA |
| Tel. +34 915977505 |
| Faks +34 915978643 |
| E-naslov: osp.dgac@fomento.es |

Država članica

Španija

Zadevna proga

Almeria–Sevilla

Ponovno odprtje proge, za katero veljajo obveznosti javne službe, za letalske prevoznike Skupnosti

1. avgust 2018

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse druge informacije ali dokumentacijo v zvezi z obveznostmi javne službe

Ministerio de Fomento

Dirección General de Aviación Civil

Subdirección General de Transporte Aéreo

Paseo de la Castellana 67

28071 Madrid

MADRID

ŠPANIJA

Tel. +34 915977505

Faks +34 915978643

E-naslov: osp.dgac@fomento.es

Prevoz na progi, za katero veljajo obveznosti javne službe, se lahko opravlja na podlagi svobodne konkurence od 1. avgusta 2018. Če noben letalski prevoznik ne predloži programa storitev, ki bi bil v skladu z uvedenimi obveznostmi javne službe, bo dostop omejen na enega letalskega prevoznika prek ustreznega postopka javnega razpisa v skladu s členom 16(9) Uredbe (ES) št. 1008/2008.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 11.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 340/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 340/16

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8627 – GETEC/Briva/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 340/08)

| 1. | Komisija je 3. oktobra 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1).
  Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:






  — | podjetje GETEC Wärme und Effizienz AG („GETEC“, Nemčija), ki ga obvladujeta podjetji EQT Fund Management SARL (Luksemburg) in GETEC Energy Holding GmbH (Nemčija), |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija je 3. oktobra 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1).

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

—

podjetje GETEC Wärme und Effizienz AG („GETEC“, Nemčija), ki ga obvladujeta podjetji EQT Fund Management SARL (Luksemburg) in GETEC Energy Holding GmbH (Nemčija),

| — | podjetje Briva Group B.V. („Briva“, Nizozemska), ki ga obvladuje podjetje Ten Brinke Group B.V. (Nizozemska), |
| --- | --- |

—

podjetje Briva Group B.V. („Briva“, Nizozemska), ki ga obvladuje podjetje Ten Brinke Group B.V. (Nizozemska),

| — | skupno podjetje (Nemčija). |
| --- | --- |

—

skupno podjetje (Nemčija).

Podjetje GETEC in podjetje Briva pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad skupnim podjetjem.

Koncentracija se izvede na podlagi pogodbe o upravljanju ali kako drugače in z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za podjetje GETEC: zagotavljanje pogodbenih storitev na področju energetike v Nemčiji,
  —   za podjetje Briva: razvoj projektov, gradnja, prodaja ali oddajanje v najem stanovanjskih, poslovnih in industrijskih nepremičnin, predvsem strateškim vlagateljem v Nemčiji in na Nizozemskem.
  Skupno podjetje bo dejavno na področju zasnove, razvoja, upravljanja in vzdrževanja sistemov za proizvodnjo in distribucijo energije, zagotavljanja pogodbenih storitev na področju energetike za stavbe, prilagojene individualnim potrebam strank, zagotavljanja povezanih ukrepov za povečanje energetske učinkovitosti in razvoja novih poslovnih modelov. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za podjetje GETEC: zagotavljanje pogodbenih storitev na področju energetike v Nemčiji,

—   za podjetje Briva: razvoj projektov, gradnja, prodaja ali oddajanje v najem stanovanjskih, poslovnih in industrijskih nepremičnin, predvsem strateškim vlagateljem v Nemčiji in na Nizozemskem.

Skupno podjetje bo dejavno na področju zasnove, razvoja, upravljanja in vzdrževanja sistemov za proizvodnjo in distribucijo energije, zagotavljanja pogodbenih storitev na področju energetike za stavbe, prilagojene individualnim potrebam strank, zagotavljanja povezanih ukrepov za povečanje energetske učinkovitosti in razvoja novih poslovnih modelov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.
  V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:
  M.8627 – GETEC/Briva/JV
  Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:





  E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.8627 – GETEC/Briva/JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---