# Euroopa Liidu C 285/29.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 285 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik29. august 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 285

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik29. august 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2013–201424.–27. veebruari 2014. aasta istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 61, 19.2.2015 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2013–201424.–27. veebruari 2014. aasta istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 61, 19.2.2015 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

ELTs C 61, 19.2.2015

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 25. veebruar 2014 |
| 2017/C 285/01 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (2013/2004(INL)) | 2 |
| 2017/C 285/02 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle (2012/2323(INI)) | 11 |
| 2017/C 285/03 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (2013/2157(INI)) | 18 |
| 2017/C 285/04 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2014. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (2013/2158(INI)) | 24 |
| 2017/C 285/05 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon ühtse turu juhtimise kohta Euroopa 2014. aasta poolaasta raames (2013/2194(INI)) | 40 |
| 2017/C 285/06 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon sordiaretuse ning võimaluste kohta suurendada kvaliteeti ja saagikust (2013/2099(INI)) | 47 |
| | Kolmapäev, 26. veebruar 2014 |
| 2017/C 285/07 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni seitsmendat ja kaheksandat eduaruannet ELi ühtekuuluvuspoliitika kohta ja 2013. aasta strateegilist aruannet programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013 (2013/2008(INI)) | 52 |
| 2017/C 285/08 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon äärepoolseimate piirkondade potentsiaali optimeerimise kohta struktuurifondide ja muude Euroopa Liidu programmide koostoimimise abil (2013/2178(INI)) | 58 |
| 2017/C 285/09 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon liidu rahanduse tulemuspõhise hindamise kui uue vahendi kohta Euroopa Komisjoni eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse täiustamiseks (2013/2172(INI)) | 68 |
| 2017/C 285/10 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta (2013/2175(INI)) | 71 |
| 2017/C 285/11 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon seksuaalse ärakasutamise ja prostitutsiooni ning nende mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele (2013/2103(INI)) | 78 |
| 2017/C 285/12 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon arengu edendamise kohta vastutustundlike äritavade rakendamise abil ja kaevandustööstuse rolli kohta arenguriikides (2013/2126(INI)) | 87 |
| | Neljapäev, 27. veebruar 2014 |
| 2017/C 285/13 | Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon siseturu probleemide lahendamise võrgustiku SOLVIT kohta (2013/2154(INI)) | 96 |
| 2017/C 285/14 | Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon olukorra kohta Ukrainas (2014/2595(RSP)) | 102 |
| 2017/C 285/15 | Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon olukorra kohta Iraagis (2014/2565(RSP)) | 106 |
| 2017/C 285/16 | Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon relvastatud droonide kasutamise kohta (2014/2567(RSP)) | 110 |
| 2017/C 285/17 | Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2012) (2013/2078(INI)) | 112 |
| 2017/C 285/18 | Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile Euroopa vahistamismääruse läbivaatamise kohta (2013/2109(INL)) | 135 |
| 2017/C 285/19 | Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahel (2013/2990(RSP)) | 141 |
| 2017/C 285/20 | Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon olukorra kohta Venezuelas (2014/2600(RSP)) | 145 |
| 2017/C 285/21 | Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon ELi viisapoliitika tuleviku kohta (2014/2586(RSP)) | 147 |
| 2017/C 285/22 | Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika erimeetmete kohta naiste rolli edendamiseks (2013/2150(INI)) | 150 |
| 2017/C 285/23 | Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu kohta (2013/2114(INI)) | 156 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 25. veebruar 2014

2017/C 285/01

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (2013/2004(INL))

2

2017/C 285/02

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle (2012/2323(INI))

11

2017/C 285/03

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (2013/2157(INI))

18

2017/C 285/04

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2014. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (2013/2158(INI))

24

2017/C 285/05

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon ühtse turu juhtimise kohta Euroopa 2014. aasta poolaasta raames (2013/2194(INI))

40

2017/C 285/06

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon sordiaretuse ning võimaluste kohta suurendada kvaliteeti ja saagikust (2013/2099(INI))

47

Kolmapäev, 26. veebruar 2014

2017/C 285/07

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni seitsmendat ja kaheksandat eduaruannet ELi ühtekuuluvuspoliitika kohta ja 2013. aasta strateegilist aruannet programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013 (2013/2008(INI))

52

2017/C 285/08

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon äärepoolseimate piirkondade potentsiaali optimeerimise kohta struktuurifondide ja muude Euroopa Liidu programmide koostoimimise abil (2013/2178(INI))

58

2017/C 285/09

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon liidu rahanduse tulemuspõhise hindamise kui uue vahendi kohta Euroopa Komisjoni eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse täiustamiseks (2013/2172(INI))

68

2017/C 285/10

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta (2013/2175(INI))

71

2017/C 285/11

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon seksuaalse ärakasutamise ja prostitutsiooni ning nende mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele (2013/2103(INI))

78

2017/C 285/12

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon arengu edendamise kohta vastutustundlike äritavade rakendamise abil ja kaevandustööstuse rolli kohta arenguriikides (2013/2126(INI))

87

Neljapäev, 27. veebruar 2014

2017/C 285/13

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon siseturu probleemide lahendamise võrgustiku SOLVIT kohta (2013/2154(INI))

96

2017/C 285/14

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon olukorra kohta Ukrainas (2014/2595(RSP))

102

2017/C 285/15

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon olukorra kohta Iraagis (2014/2565(RSP))

106

2017/C 285/16

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon relvastatud droonide kasutamise kohta (2014/2567(RSP))

110

2017/C 285/17

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2012) (2013/2078(INI))

112

2017/C 285/18

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile Euroopa vahistamismääruse läbivaatamise kohta (2013/2109(INL))

135

2017/C 285/19

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahel (2013/2990(RSP))

141

2017/C 285/20

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon olukorra kohta Venezuelas (2014/2600(RSP))

145

2017/C 285/21

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon ELi viisapoliitika tuleviku kohta (2014/2586(RSP))

147

2017/C 285/22

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika erimeetmete kohta naiste rolli edendamiseks (2013/2150(INI))

150

2017/C 285/23

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu kohta (2013/2114(INI))

156

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 25. veebruar 2014 |
| 2017/C 285/24 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta otsus Tadeusz Cymański puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2013/2278(IMM)) | 161 |
| 2017/C 285/25 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 136 muutmise kohta seoses parlamendiliikmete osavõtuga istungitest (2013/2033(REG)) | 163 |
| | Kolmapäev, 26. veebruar 2014 |
| 2017/C 285/26 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta otsus, millega pikendatakse kodukorra artikli 147 kohaldamist parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja lõpuni (2014/2585(RSO)) | 164 |
| 2017/C 285/27 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta otsus parlamendi kodukorra artikli 166 (lõpphääletus) ja artikli 195 (komisjonis toimuvad hääletused) lõike 3 muutmise kohta (2014/2001(REG)) | 166 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 25. veebruar 2014

2017/C 285/24

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta otsus Tadeusz Cymański puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2013/2278(IMM))

161

2017/C 285/25

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 136 muutmise kohta seoses parlamendiliikmete osavõtuga istungitest (2013/2033(REG))

163

Kolmapäev, 26. veebruar 2014

2017/C 285/26

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta otsus, millega pikendatakse kodukorra artikli 147 kohaldamist parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja lõpuni (2014/2585(RSO))

164

2017/C 285/27

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta otsus parlamendi kodukorra artikli 166 (lõpphääletus) ja artikli 195 (komisjonis toimuvad hääletused) lõike 3 muutmise kohta (2014/2001(REG))

166

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 25. veebruar 2014 |
| 2017/C 285/28 | P7_TA(2014)0111Finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevad liikmesriigid ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (COM(2013)0428 – C7-0178/2013 – 2013/0200(COD))P7_TC1-COD(2013)0200Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist | 167 |
| 2017/C 285/29 | P7_TA(2014)0112Õigusaktide, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise, kohandamine (ELi toimimise lepingu artiklid 290 ja 291) ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (COM(2013)0751 – C7-0386/2013 – 2013/0365(COD))P7_TC1-COD(2013)0365Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 ja 291 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist | 169 |
| 2017/C 285/30 | P7_TA(2014)0113Õigusaktide, mis näevad õigusküsimuste valdkonnas ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise, kohandamine (ELi toimimise lepingu artikkel 290) ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad õigusküsimuste valdkonnas ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (COM(2013)0452 – C7-0197/2013 – 2013/0220(COD))P7_TC1-COD(2013)0220Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad õigusküsimuste valdkonnas ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist | 190 |
| 2017/C 285/31 | P7_TA(2014)0114Õigusaktide, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise, kohandamine (ELi toimimise lepingu artikkel 290) ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (COM(2013)0451 – C7-0198/2013 – 2013/0218(COD))P7_TC1-COD(2013)0218Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist | 194 |
| 2017/C 285/32 | Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Oskar Herics kontrollikoja liikmeks (C7-0009/2014 – 2014/0802(NLE)) | 207 |
| 2017/C 285/33 | P7_TA(2014)0117Uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttase ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 443/2009, et määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks (COM(2012)0393 – C7-0184/2012 – 2012/0190(COD))P7_TC1-COD(2012)0190Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 443/2009, et määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks | 208 |
| 2017/C 285/34 | P7_TA(2014)0118Ühenduse kaubamärk ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (COM(2013)0161 – C7-0087/2013 – 2013/0088(COD))P7_TC1-COD(2013)0088Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (
  1
  ) | 209 |
| 2017/C 285/35 | P7_TA(2014)0119Kaubamärke käsitlevad liikmesriikide õigusaktid ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0162 – C7-0088/2013 – 2013/0089(COD))P7_TC1-COD(2013)0089Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (
  1
  ) | 262 |
| 2017/C 285/36 | P7_TA(2014)0120Kriminaaltulu arestimine ja konfiskeerimine ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (COM(2012)0085 – C7-0075/2012 – 2012/0036(COD))P7_TC1-COD(2012)0036Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus | 287 |
| 2017/C 285/37 | P7_TA(2014)0121Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse amet (Europol) ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ametit (Europol) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK (COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD))P7_TC1-COD(2013)0091Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ameti (Europol) asutamist ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused nõukogu otsus 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK [ME 1] | 288 |
| 2017/C 285/38 | P7_TA(2014)0122Kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja seal elamise tingimused ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike teadustöö, õpingute, õpilasvahetuse, tasustatud ja tasustamata praktika, vabatahtliku teenistuse ja au pair’ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0151 – C7-0080/2013 – 2013/0081(COD))P7_TC1-COD(2013)0081Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, kolmandate riikide kodanike teadustöö, õpingute, õpilasvahetuse, tasustatud ja tasustamata praktika, vabatahtliku teenistuse ja au pair’ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (uuesti sõnastatud) | 348 |
| 2017/C 285/39 | P7_TA(2014)0123Euroopa vabatahtlik humanitaarkorpus ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarkorpus ELi humanitaarabi vabatahtlikud (EU Aid Volunteers) (COM(2012)0514 – C7-0303/2012 – 2012/0245(COD))P7_TC1-COD(2012)0245Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus) | 376 |
| 2017/C 285/40 | P7_TA(2014)0124Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))P7_TC1-COD(2012)0295Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks | 377 |
| 2017/C 285/41 | P7_TA(2014)0125Biotsiidid ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavate turulepääsu tingimustega seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (COM(2013)0288 – C7-0141/2013 – 2013/0150(COD))P7_TC1-COD(2013)0150Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse teatavate turulepääsu tingimuste osas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist | 378 |
| | Kolmapäev, 26. veebruar 2014 |
| 2017/C 285/42 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöölepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, välja arvatud selle artikli 49 lõike 3 osas (12399/2013 – C7-0425/2013 – 2012/0219A(NLE)) | 379 |
| 2017/C 285/43 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöölepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta seoses selle artikli 49 lõikega 3 (12400/2013 – C7-0426/2013 – 2012/0219B(NLE)) | 380 |
| 2017/C 285/44 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2013)0803 – C7-0417/2013 – 2013/0392(NLE)) | 381 |
| 2017/C 285/45 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, standardse käibedeklaratsiooni osas (COM(2013)0721 – C7-0394/2013 – 2013/0343(CNS)) | 382 |
| 2017/C 285/46 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsuse 2009/831/EÜ kohaldamisaega (COM(2013)0930 – C7-0022/2014 – 2013/0446(CNS)) | 385 |
| 2017/C 285/47 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2004/162/EÜ seoses selle kohaldamisega Mayotte'i suhtes alates 1. jaanuarist 2014 (COM(2014)0024 – C7-0031/2014 – 2014/0010(CNS)) | 386 |
| 2017/C 285/48 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon, milles käsitletakse nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta, välja arvatud tagasivõtmisega seotud küsimused (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE)) | 387 |
| 2017/C 285/49 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta, välja arvatud tagasivõtmisega seotud küsimused (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE)) | 394 |
| 2017/C 285/50 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta seoses tagasivõtmisega seotud küsimustega (11313/2013 – C7-0356/2013 – 2013/0120B(NLE)) | 395 |
| 2017/C 285/51 | Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, milles käsitletakse nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtulepingu sõlmimise kohta (10697/2012 – C7-0029/2014 – 2012/0122(NLE)) | 396 |
| 2017/C 285/52 | P7_TA(2014)0147Ühtne Euroopa raudteepiirkond ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/34/EL (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond) riigisiseste reisijateveoteenuste turu avamise ja raudteeinfrastruktuuri juhtimise osas (COM(2013)0029 – C7-0025/2013 – 2013/0029(COD))P7_TC1-COD(2013)0029Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond) riigisiseste reisijateveoteenuste turu avamise ja raudteeinfrastruktuuri juhtimise osas (
  1
  ) | 397 |
| 2017/C 285/53 | P7_TA(2014)0148Raudtee-reisijateveoteenuste siseturg ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb raudtee-reisijateveoteenuste siseturu avamist (COM(2013)0028 – C7-0024/2013 – 2013/0028(COD))P7_TC1-COD(2013)0028Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2104, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb raudtee-reisijateveoteenuste siseturu avamist (
  1
  ) | 420 |
| 2017/C 285/54 | P7_TA(2014)0149Raudteesüsteemi koostalitlus ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0030 – C7-0027/2013 – 2013/0015(COD))P7_TC1-COD(2013)0015Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (uuesti sõnastatud) (
  1
  ) | 432 |
| 2017/C 285/55 | P7_TA(2014)0150Raudteeohutus ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv raudteeohutuse kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0031 – C7-0028/2013 – 2013/0016(COD))P7_TC1-COD(2013)0016Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL raudteeohutuse kohta (uuesti sõnastatud) (
  1
  ) | 485 |
| 2017/C 285/56 | P7_TA(2014)0151Euroopa Liidu Raudteeamet ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (COM(2013)0027 – C7-0029/2013 – 2013/0014(COD))P7_TC1-COD(2013)0014Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu määrus (EL) nr .../2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (
  1
  ) | 524 |
| 2017/C 285/57 | P7_TA(2014)0152Raudtee-ettevõtjate finantskohustuste ja soodustuste tasendamine ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1192/69 raudtee-ettevõtjate finantskohustuste ja soodustuste tasendamise ühisreeglite kohta (COM(2013)0026 – C7-0026/2013 – 2013/0013(COD))P7_TC1-COD(2013)0013Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1192/69 raudtee-ettevõtjate finantskohustuste ja soodustuste tasendamise ühisreeglite kohta (
  1
  ) | 565 |
| 2017/C 285/58 | P7_TA(2014)0153Tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamine ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise kohta ning määruse (EL) nr 996/2010 muutmise ja direktiivi 2003/42/EÜ, komisjoni määruse (EÜ) nr 1321/2007 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1330/2007 kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2012)0776 – C7-0418/2012 – 2012/0361(COD))P7_TC1-COD(2012)0361Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007 | 567 |
| 2017/C 285/59 | P7_TA(2014)0154Sõidukisisese eCall-süsteemi kasutuselevõtmine ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb sõidukisisese automaatsete hädaabikõnede eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ (COM(2013)0316 – C7-0174/2013 – 2013/0165(COD))P7_TC1-COD(2013)0165Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb hädaabinumbri 112 teenusel põhineva sõidukisisese automaatsete hädaabikõnede eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ [ME 1] (
  1
  ) | 568 |
| 2017/C 285/60 | Euroopa Parlamendi 26. veebruaril 2014. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kindlustusvahenduse kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD)) | 581 |
| 2017/C 285/61 | P7_TA(2014)0156Liidu kolmas programm tervishoiu valdkonnas (2014–2020) ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse programm Tervis majanduskasvuks, ELi kolmas mitme-aastane tegevusprogramm tervishoiu valdkonnas aastateks 2014–2020 (COM(2011)0709 – C7-0399/2011 – 2011/0339(COD))P7_TC1-COD(2011)0339Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega luuakse liidu kolmas tervisevaldkonna tegevusprogramm aastateks 2014–2020 ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1350/2007/EÜ | 620 |
| 2017/C 285/62 | P7_TA(2014)0157Üleeuroopalised telekommunikatsioonivõrgud ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ COM(2013)0329 – C7-0149/2013 – 2011/0299(COD))P7_TC1-COD(2011)0299Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ | 622 |
| 2017/C 285/63 | P7_TA(2014)0158Avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavus ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (COM(2012)0721 – C7-0394/2012 – 2012/0340(COD))P7_TC1-COD(2012)0340Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, avaliku sektori asutuste veebisaitide ja avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavate veebisaitide käideldavuse kohta [ME 1] (
  1
  ) | 623 |
| 2017/C 285/64 | P7_TA(2014)0159Euroopa ühine müügiõigus ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa ühise müügiõiguse kohta (COM(2011)0635 – C7-0329/2011 – 2011/0284(COD))P7_TC1-COD(2011)0284Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014 Euroopa ühise müügiõiguse kohta | 638 |
| 2017/C 285/65 | P7_TA(2014)0160Tubaka ja seonduvate toodete tootmine, esitlemine ja müük ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))P7_TC1-COD(2012)0366Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ | 725 |
| | Neljapäev, 27. veebruar 2014 |
| 2017/C 285/66 | P7_TA(2014)0165Euroopa uurimismäärus ***IEuroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (09288/2010 – C7-0185/2010 – 2010/0817(COD))P7_TC1-COD(2010)0817Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades | 727 |
| 2017/C 285/67 | P7_TA(2014)0166Viisanõuded kolmandate riikide kodanikele ***IEuroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (COM(2013)0853 – C7-0430/2013 – 2013/0415(COD))P7_TC1-COD(2013)0415Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud | 728 |
| 2017/C 285/68 | Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahel (11767/1/2013 – C7-0344/2013 – 2013/0205(NLE)) | 729 |
| 2017/C 285/69 | P7_TA(2014)0168Välispiiridel isikute kontrollimine ***IEuroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Horvaatia ja Küpros tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumilt läbisõiduks või kuni 90-päevaseks kavatsetavaks viibimiseks oma territooriumil mis tahes 180-päevase perioodi jooksul, ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 895/2006/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 582/2008/EÜ (COM(2013)0441 – C7-0186/2013 – 2013/0210(COD))P7_TC1-COD(2013)0210Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2014/EL, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumilt läbisõiduks või kuni 90-päevaseks kavatsetavaks viibimiseks oma territooriumil mis tahes 180-päevase perioodi jooksul, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused nr 895/2006/EÜ ja nr 582/2008/EÜ | 730 |
| 2017/C 285/70 | P7_TA(2014)0169Kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud ***IEuroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (COM(2012)0650 – C7-0371/2012 – 2012/0309(COD))P7_TC1-COD(2012)0309Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud | 731 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 25. veebruar 2014

2017/C 285/28

P7_TA(2014)0111Finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevad liikmesriigid ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (COM(2013)0428 – C7-0178/2013 – 2013/0200(COD))P7_TC1-COD(2013)0200Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist

167

2017/C 285/29

P7_TA(2014)0112Õigusaktide, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise, kohandamine (ELi toimimise lepingu artiklid 290 ja 291) ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (COM(2013)0751 – C7-0386/2013 – 2013/0365(COD))P7_TC1-COD(2013)0365Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 ja 291 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist

169

2017/C 285/30

P7_TA(2014)0113Õigusaktide, mis näevad õigusküsimuste valdkonnas ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise, kohandamine (ELi toimimise lepingu artikkel 290) ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad õigusküsimuste valdkonnas ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (COM(2013)0452 – C7-0197/2013 – 2013/0220(COD))P7_TC1-COD(2013)0220Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad õigusküsimuste valdkonnas ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist

190

2017/C 285/31

P7_TA(2014)0114Õigusaktide, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise, kohandamine (ELi toimimise lepingu artikkel 290) ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (COM(2013)0451 – C7-0198/2013 – 2013/0218(COD))P7_TC1-COD(2013)0218Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist

194

2017/C 285/32

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Oskar Herics kontrollikoja liikmeks (C7-0009/2014 – 2014/0802(NLE))

207

2017/C 285/33

P7_TA(2014)0117Uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttase ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 443/2009, et määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks (COM(2012)0393 – C7-0184/2012 – 2012/0190(COD))P7_TC1-COD(2012)0190Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 443/2009, et määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks

2

2

2

208

2017/C 285/34

P7_TA(2014)0118Ühenduse kaubamärk ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (COM(2013)0161 – C7-0087/2013 – 2013/0088(COD))P7_TC1-COD(2013)0088Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (
  1
  )

1

209

2017/C 285/35

P7_TA(2014)0119Kaubamärke käsitlevad liikmesriikide õigusaktid ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0162 – C7-0088/2013 – 2013/0089(COD))P7_TC1-COD(2013)0089Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (
  1
  )

1

262

2017/C 285/36

P7_TA(2014)0120Kriminaaltulu arestimine ja konfiskeerimine ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (COM(2012)0085 – C7-0075/2012 – 2012/0036(COD))P7_TC1-COD(2012)0036Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus

287

2017/C 285/37

P7_TA(2014)0121Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse amet (Europol) ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ametit (Europol) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK (COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD))P7_TC1-COD(2013)0091Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ameti (Europol) asutamist ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused nõukogu otsus 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK [ME 1]

ja -koolituse

asutamist

otsused

otsus

ja 2005/681/JSK

288

2017/C 285/38

P7_TA(2014)0122Kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja seal elamise tingimused ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike teadustöö, õpingute, õpilasvahetuse, tasustatud ja tasustamata praktika, vabatahtliku teenistuse ja au pair’ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0151 – C7-0080/2013 – 2013/0081(COD))P7_TC1-COD(2013)0081Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, kolmandate riikide kodanike teadustöö, õpingute, õpilasvahetuse, tasustatud ja tasustamata praktika, vabatahtliku teenistuse ja au pair’ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (uuesti sõnastatud)

348

2017/C 285/39

P7_TA(2014)0123Euroopa vabatahtlik humanitaarkorpus ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarkorpus ELi humanitaarabi vabatahtlikud (EU Aid Volunteers) (COM(2012)0514 – C7-0303/2012 – 2012/0245(COD))P7_TC1-COD(2012)0245Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus)

376

2017/C 285/40

P7_TA(2014)0124Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))P7_TC1-COD(2012)0295Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks

377

2017/C 285/41

P7_TA(2014)0125Biotsiidid ***IEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavate turulepääsu tingimustega seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (COM(2013)0288 – C7-0141/2013 – 2013/0150(COD))P7_TC1-COD(2013)0150Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse teatavate turulepääsu tingimuste osas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist

378

Kolmapäev, 26. veebruar 2014

2017/C 285/42

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöölepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, välja arvatud selle artikli 49 lõike 3 osas (12399/2013 – C7-0425/2013 – 2012/0219A(NLE))

379

2017/C 285/43

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöölepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta seoses selle artikli 49 lõikega 3 (12400/2013 – C7-0426/2013 – 2012/0219B(NLE))

380

2017/C 285/44

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2013)0803 – C7-0417/2013 – 2013/0392(NLE))

381

2017/C 285/45

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, standardse käibedeklaratsiooni osas (COM(2013)0721 – C7-0394/2013 – 2013/0343(CNS))

382

2017/C 285/46

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsuse 2009/831/EÜ kohaldamisaega (COM(2013)0930 – C7-0022/2014 – 2013/0446(CNS))

385

2017/C 285/47

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2004/162/EÜ seoses selle kohaldamisega Mayotte'i suhtes alates 1. jaanuarist 2014 (COM(2014)0024 – C7-0031/2014 – 2014/0010(CNS))

386

2017/C 285/48

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon, milles käsitletakse nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta, välja arvatud tagasivõtmisega seotud küsimused (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

387

2017/C 285/49

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta, välja arvatud tagasivõtmisega seotud küsimused (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

394

2017/C 285/50

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta seoses tagasivõtmisega seotud küsimustega (11313/2013 – C7-0356/2013 – 2013/0120B(NLE))

395

2017/C 285/51

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, milles käsitletakse nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtulepingu sõlmimise kohta (10697/2012 – C7-0029/2014 – 2012/0122(NLE))

396

2017/C 285/52

P7_TA(2014)0147Ühtne Euroopa raudteepiirkond ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/34/EL (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond) riigisiseste reisijateveoteenuste turu avamise ja raudteeinfrastruktuuri juhtimise osas (COM(2013)0029 – C7-0025/2013 – 2013/0029(COD))P7_TC1-COD(2013)0029Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond) riigisiseste reisijateveoteenuste turu avamise ja raudteeinfrastruktuuri juhtimise osas (
  1
  )

1

397

2017/C 285/53

P7_TA(2014)0148Raudtee-reisijateveoteenuste siseturg ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb raudtee-reisijateveoteenuste siseturu avamist (COM(2013)0028 – C7-0024/2013 – 2013/0028(COD))P7_TC1-COD(2013)0028Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2104, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb raudtee-reisijateveoteenuste siseturu avamist (
  1
  )

1

420

2017/C 285/54

P7_TA(2014)0149Raudteesüsteemi koostalitlus ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0030 – C7-0027/2013 – 2013/0015(COD))P7_TC1-COD(2013)0015Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (uuesti sõnastatud) (
  1
  )

1

432

2017/C 285/55

P7_TA(2014)0150Raudteeohutus ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv raudteeohutuse kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0031 – C7-0028/2013 – 2013/0016(COD))P7_TC1-COD(2013)0016Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL raudteeohutuse kohta (uuesti sõnastatud) (
  1
  )

1

485

2017/C 285/56

P7_TA(2014)0151Euroopa Liidu Raudteeamet ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (COM(2013)0027 – C7-0029/2013 – 2013/0014(COD))P7_TC1-COD(2013)0014Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu määrus (EL) nr .../2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (
  1
  )

1

524

2017/C 285/57

P7_TA(2014)0152Raudtee-ettevõtjate finantskohustuste ja soodustuste tasendamine ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1192/69 raudtee-ettevõtjate finantskohustuste ja soodustuste tasendamise ühisreeglite kohta (COM(2013)0026 – C7-0026/2013 – 2013/0013(COD))P7_TC1-COD(2013)0013Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1192/69 raudtee-ettevõtjate finantskohustuste ja soodustuste tasendamise ühisreeglite kohta (
  1
  )

1

565

2017/C 285/58

P7_TA(2014)0153Tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamine ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise kohta ning määruse (EL) nr 996/2010 muutmise ja direktiivi 2003/42/EÜ, komisjoni määruse (EÜ) nr 1321/2007 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1330/2007 kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2012)0776 – C7-0418/2012 – 2012/0361(COD))P7_TC1-COD(2012)0361Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007

567

2017/C 285/59

P7_TA(2014)0154Sõidukisisese eCall-süsteemi kasutuselevõtmine ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb sõidukisisese automaatsete hädaabikõnede eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ (COM(2013)0316 – C7-0174/2013 – 2013/0165(COD))P7_TC1-COD(2013)0165Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb hädaabinumbri 112 teenusel põhineva sõidukisisese automaatsete hädaabikõnede eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ [ME 1] (
  1
  )

hädaabinumbri 112 teenusel põhineva

1

568

2017/C 285/60

Euroopa Parlamendi 26. veebruaril 2014. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kindlustusvahenduse kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD))

581

2017/C 285/61

P7_TA(2014)0156Liidu kolmas programm tervishoiu valdkonnas (2014–2020) ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse programm Tervis majanduskasvuks, ELi kolmas mitme-aastane tegevusprogramm tervishoiu valdkonnas aastateks 2014–2020 (COM(2011)0709 – C7-0399/2011 – 2011/0339(COD))P7_TC1-COD(2011)0339Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega luuakse liidu kolmas tervisevaldkonna tegevusprogramm aastateks 2014–2020 ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1350/2007/EÜ

620

2017/C 285/62

P7_TA(2014)0157Üleeuroopalised telekommunikatsioonivõrgud ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ COM(2013)0329 – C7-0149/2013 – 2011/0299(COD))P7_TC1-COD(2011)0299Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ

622

2017/C 285/63

P7_TA(2014)0158Avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavus ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (COM(2012)0721 – C7-0394/2012 – 2012/0340(COD))P7_TC1-COD(2012)0340Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, avaliku sektori asutuste veebisaitide ja avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavate veebisaitide käideldavuse kohta [ME 1] (
  1
  )

ja avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavate veebisaitide

1

623

2017/C 285/64

P7_TA(2014)0159Euroopa ühine müügiõigus ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa ühise müügiõiguse kohta (COM(2011)0635 – C7-0329/2011 – 2011/0284(COD))P7_TC1-COD(2011)0284Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014 Euroopa ühise müügiõiguse kohta

638

2017/C 285/65

P7_TA(2014)0160Tubaka ja seonduvate toodete tootmine, esitlemine ja müük ***IEuroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))P7_TC1-COD(2012)0366Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ

725

Neljapäev, 27. veebruar 2014

2017/C 285/66

P7_TA(2014)0165Euroopa uurimismäärus ***IEuroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (09288/2010 – C7-0185/2010 – 2010/0817(COD))P7_TC1-COD(2010)0817Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades

727

2017/C 285/67

P7_TA(2014)0166Viisanõuded kolmandate riikide kodanikele ***IEuroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (COM(2013)0853 – C7-0430/2013 – 2013/0415(COD))P7_TC1-COD(2013)0415Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud

728

2017/C 285/68

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahel (11767/1/2013 – C7-0344/2013 – 2013/0205(NLE))

729

2017/C 285/69

P7_TA(2014)0168Välispiiridel isikute kontrollimine ***IEuroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Horvaatia ja Küpros tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumilt läbisõiduks või kuni 90-päevaseks kavatsetavaks viibimiseks oma territooriumil mis tahes 180-päevase perioodi jooksul, ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 895/2006/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 582/2008/EÜ (COM(2013)0441 – C7-0186/2013 – 2013/0210(COD))P7_TC1-COD(2013)0210Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2014/EL, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumilt läbisõiduks või kuni 90-päevaseks kavatsetavaks viibimiseks oma territooriumil mis tahes 180-päevase perioodi jooksul, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused nr 895/2006/EÜ ja nr 582/2008/EÜ

730

2017/C 285/70

P7_TA(2014)0169Kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud ***IEuroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (COM(2012)0650 – C7-0371/2012 – 2012/0309(COD))P7_TC1-COD(2012)0309Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud

731

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

29.8.2017

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2013–2014

24.–27. veebruari 2014. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 61, 19.2.2015
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 25. veebruar 2014

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/2

---

P7_TA(2014)0126

Naistevastase vägivalla vastane võitlus

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (2013/2004(INL))

(2017/C 285/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 23, 24 ja 25, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 23, 24 ja 25,

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni naiste suguelundite moonutamise vastase võitluse kohta Euroopa Liidus (1) ja oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni naiste suguelundite moonutamise lõpetamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni naiste suguelundite moonutamise vastase võitluse kohta Euroopa Liidus (1) ja oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni naiste suguelundite moonutamise lõpetamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2009. aasta resolutsiooni kampaania „Ütle EI naistevastasele vägivallale“ kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2009. aasta resolutsiooni kampaania „Ütle EI naistevastasele vägivallale“ kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni naiste mõrvade (feminitsiidide) kohta Mehhikos ja Kesk-Ameerikas ning Euroopa Liidu rolli kohta selle nähtuse vastases võitluses (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni naiste mõrvade (feminitsiidide) kohta Mehhikos ja Kesk-Ameerikas ning Euroopa Liidu rolli kohta selle nähtuse vastases võitluses (7);

| — | võttes arvesse naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat (2010–2015), mille komisjon esitas 21. septembril 2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat (2010–2015), mille komisjon esitas 21. septembril 2010,

| — | võttes arvesse komisjoni Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava (COM(2010)0171),

| — | võttes arvesse õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi (2014–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi (2014–2020),

| — | võttes arvesse nõukogu (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused) 8. märtsi 2010. aasta järeldusi naistevastase vägivalla kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused) 8. märtsi 2010. aasta järeldusi naistevastase vägivalla kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust teemal „Naistevastase koduvägivalla kaotamine“ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust teemal „Naistevastase koduvägivalla kaotamine“ (9),

| — | võttes arvesse ELi suuniseid, mis käsitlevad naiste- ja tüdrukutevastast vägivalda ja nende igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid, mis käsitlevad naiste- ja tüdrukutevastast vägivalda ja nende igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemist,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta resolutsiooniga 34/180 vastu võetud konventsiooni (naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta) artikli 11 lõike 1 punkti d, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta resolutsiooniga 34/180 vastu võetud konventsiooni (naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta) artikli 11 lõike 1 punkti d,

| — | võttes arvesse inimõiguste, eelkõige naiste õiguste alaseid sätteid ÜRO õigusaktides, nagu ÜRO põhikiri, inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsioon, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle fakultatiivne protokoll, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastane konventsioon, 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon ning selles sätestatud tagasi- ja väljasaatmise lubamatus ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste, eelkõige naiste õiguste alaseid sätteid ÜRO õigusaktides, nagu ÜRO põhikiri, inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsioon, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle fakultatiivne protokoll, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastane konventsioon, 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon ning selles sätestatud tagasi- ja väljasaatmise lubamatus ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon,

| — | võttes arvesse teisi naistevastase vägivalla alaseid ÜRO dokumente, nagu 25. juuni 1993. aasta Viini deklaratsioon ja tegevuskava, mis võeti vastu inimõiguste maailmakonverentsil (A/CONF. 157/23), ning 20. detsembri 1993. aasta deklaratsioon naistevastase vägivalla likvideerimise kohta (A/RES/48/104), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teisi naistevastase vägivalla alaseid ÜRO dokumente, nagu 25. juuni 1993. aasta Viini deklaratsioon ja tegevuskava, mis võeti vastu inimõiguste maailmakonverentsil (A/CONF. 157/23), ning 20. detsembri 1993. aasta deklaratsioon naistevastase vägivalla likvideerimise kohta (A/RES/48/104),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 12. detsembri 1997. aasta resolutsiooni kuritegude ennetamiseks ja naistevastase vägivalla likvideerimiseks võetavate kriminaalõiguse meetmete kohta (A/RES/52/86), 18. detsembri 2002. aasta resolutsiooni naistevastaste aukuritegude kaotamiseks meetmete võtmise kohta (A/RES/57/179) ja 22. detsembri 2003. aasta resolutsiooni naistevastase koduvägivalla likvideerimise kohta (A/RES/58/147) ning ÜRO Peaassamblee 5. märtsi 2013. aasta resolutsiooni „Naiste suguelundite moonutamise kaotamiseks tehtavate ülemaailmsete jõupingutuste tugevdamine“ (A/RES/67/146), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 12. detsembri 1997. aasta resolutsiooni kuritegude ennetamiseks ja naistevastase vägivalla likvideerimiseks võetavate kriminaalõiguse meetmete kohta (A/RES/52/86), 18. detsembri 2002. aasta resolutsiooni naistevastaste aukuritegude kaotamiseks meetmete võtmise kohta (A/RES/57/179) ja 22. detsembri 2003. aasta resolutsiooni naistevastase koduvägivalla likvideerimise kohta (A/RES/58/147) ning ÜRO Peaassamblee 5. märtsi 2013. aasta resolutsiooni „Naiste suguelundite moonutamise kaotamiseks tehtavate ülemaailmsete jõupingutuste tugevdamine“ (A/RES/67/146),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku eriraportööride aruandeid naistevastase vägivalla kohta ja naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee soovitust nr 19 (11. istungjärk, 1992), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku eriraportööride aruandeid naistevastase vägivalla kohta ja naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee soovitust nr 19 (11. istungjärk, 1992),

| — | võttes arvesse Pekingis 15. septembril 1995. aastal neljandal ülemaailmsel naistekonverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning Euroopa Parlamendi 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusplatvormi järelmeetmete kohta (10), 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi järelmeetmete kohta – tegevusplatvorm (Peking + 10) (11) ja 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni „Peking + 15“ – ÜRO soolise võrdõiguslikkuse tegevusprogrammi kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pekingis 15. septembril 1995. aastal neljandal ülemaailmsel naistekonverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning Euroopa Parlamendi 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusplatvormi järelmeetmete kohta (10), 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi järelmeetmete kohta – tegevusplatvorm (Peking + 10) (11) ja 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni „Peking + 15“ – ÜRO soolise võrdõiguslikkuse tegevusprogrammi kohta (12),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 2006. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kõigi vormide kaotamiseks tehtavate jõupingutuste tugevdamise kohta (A/RES/61/143) ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 ja 1820 naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 2006. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kõigi vormide kaotamiseks tehtavate jõupingutuste tugevdamise kohta (A/RES/61/143) ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 ja 1820 naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse naiste olukorra komisjoni 57. istungi järeldusi igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste olukorra komisjoni 57. istungi järeldusi igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri Rashida Manjoo 16. mai 2012. aasta aruannet naistevastase vägivalla, selle põhjuste ja tagajärgede kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri Rashida Manjoo 16. mai 2012. aasta aruannet naistevastase vägivalla, selle põhjuste ja tagajärgede kohta,

| — | võttes arvesse Madridi rahvusvahelise vananemise tegevuskava artiklit 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Madridi rahvusvahelise vananemise tegevuskava artiklit 5,

| — | võttes arvesse Euroopa lisaväärtuse hindamist (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa lisaväärtuse hindamist (13),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A7-0075/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A7-0075/2014),

| A. | arvestades, et direktiivis 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (14), on sooline vägivald määratletud kui vägivald, mis on suunatud isiku vastu selle isiku soo, soolise identiteedi või soolise eneseväljenduse tõttu, või mis mõjutab ebaproportsionaalselt teatud soost isikuid; arvestades, et see võib tekitada ohvrile füüsilist, seksuaalset, emotsionaalset või psühholoogilist kahju või majanduslikku kahju ja seda loetakse diskrimineerimise vormiks ja ohvri põhivabaduste rikkumiseks ning see hõlmab vägivalda lähisuhetes, seksuaalvägivalda (sh vägistamine, seksuaalne väärkohtlemine ja ahistamine), inimkaubandust, orjapidamist ning mitmesuguseid kahjulikke tavasid, nagu sundabielud, naiste suguelundite moonutamine ning n-ö aukuriteod; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et direktiivis 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (14), on sooline vägivald määratletud kui vägivald, mis on suunatud isiku vastu selle isiku soo, soolise identiteedi või soolise eneseväljenduse tõttu, või mis mõjutab ebaproportsionaalselt teatud soost isikuid; arvestades, et see võib tekitada ohvrile füüsilist, seksuaalset, emotsionaalset või psühholoogilist kahju või majanduslikku kahju ja seda loetakse diskrimineerimise vormiks ja ohvri põhivabaduste rikkumiseks ning see hõlmab vägivalda lähisuhetes, seksuaalvägivalda (sh vägistamine, seksuaalne väärkohtlemine ja ahistamine), inimkaubandust, orjapidamist ning mitmesuguseid kahjulikke tavasid, nagu sundabielud, naiste suguelundite moonutamine ning n-ö aukuriteod;

| B. | arvestades, et soolise vägivalla ohvrid ja selle toimepanijad on igas vanuses, erineva haridusliku tausta, sissetuleku ja sotsiaalse positsiooniga ja see on seotud naiste ja meeste vahelise võimu ebaühtlase jaotumisega ning stereotüüpidel põhinevate ideede ja käitumisega meie ühiskonnas, mille vastu tuleb võidelda alates lapseeast, et hoiakud muutuksid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et soolise vägivalla ohvrid ja selle toimepanijad on igas vanuses, erineva haridusliku tausta, sissetuleku ja sotsiaalse positsiooniga ja see on seotud naiste ja meeste vahelise võimu ebaühtlase jaotumisega ning stereotüüpidel põhinevate ideede ja käitumisega meie ühiskonnas, mille vastu tuleb võidelda alates lapseeast, et hoiakud muutuksid;

| C. | arvestades, et üha rohkem on naistevastase vägivalla vorme, kus vägivalla toimepanijad on abikaasa, elukaaslane või endine abikaasa või endine partner; arvestades, et ohvrite arv ja tagajärgede raskusaste, ka surmaga lõppemine, on mõnes riigis palju suurenenud ning statistika näitab, et tapetud naiste arv mõrvade koguarvust on suurenemas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üha rohkem on naistevastase vägivalla vorme, kus vägivalla toimepanijad on abikaasa, elukaaslane või endine abikaasa või endine partner; arvestades, et ohvrite arv ja tagajärgede raskusaste, ka surmaga lõppemine, on mõnes riigis palju suurenenud ning statistika näitab, et tapetud naiste arv mõrvade koguarvust on suurenemas;

| D. | arvestades, et mõnes riigis on statistikauuringud näidanud, et isegi kui mõrvade koguarv ei ole suurenenud, siis on siiski suurenemas tapetud naiste arv mõrvade koguarvust, mis kinnitab naistevastase vägivalla suurenemist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mõnes riigis on statistikauuringud näidanud, et isegi kui mõrvade koguarv ei ole suurenenud, siis on siiski suurenemas tapetud naiste arv mõrvade koguarvust, mis kinnitab naistevastase vägivalla suurenemist;

| E. | arvestades, et äärmine vaesus suurendab naiste vastu suunatud vägivalla riski ja muid ärakasutamise vorme, mis takistavad naistel täiel määral osaleda kõigis eluvaldkondades ja saavutada soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et äärmine vaesus suurendab naiste vastu suunatud vägivalla riski ja muid ärakasutamise vorme, mis takistavad naistel täiel määral osaleda kõigis eluvaldkondades ja saavutada soolist võrdõiguslikkust;

| F. | arvestades, et naiste majandusliku ja sotsiaalse sõltumatuse ja osalemise parandamine võimaldab vähendada nende haavatavust soolise vägivalla suhtes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naiste majandusliku ja sotsiaalse sõltumatuse ja osalemise parandamine võimaldab vähendada nende haavatavust soolise vägivalla suhtes;

| G. | arvestades, et veebisuhtlusvõrgustike kasvava kasutusega on hiljuti tekkinud uusi stereotüüpe ning diskrimineerimis- ja vägivallavorme, nagu eelkõige teismelistele suunatud emotsionaalse kontakti otsimine seksuaalsuhete eesmärgil (grooming); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et veebisuhtlusvõrgustike kasvava kasutusega on hiljuti tekkinud uusi stereotüüpe ning diskrimineerimis- ja vägivallavorme, nagu eelkõige teismelistele suunatud emotsionaalse kontakti otsimine seksuaalsuhete eesmärgil (grooming);

| H. | arvestades, et seksistlik hoiak soorollide suhtes on noorema põlvkonna seas püsiv; noori naisi, kes on vägivallaohvrid, süüdistavad ja häbistavad jätkuvalt nende eakaaslased ja ülejäänud ühiskond; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et seksistlik hoiak soorollide suhtes on noorema põlvkonna seas püsiv; noori naisi, kes on vägivallaohvrid, süüdistavad ja häbistavad jätkuvalt nende eakaaslased ja ülejäänud ühiskond;

| I. | arvestades, et vägivald on traumaatiline kogemus iga mehe, naise või lapse jaoks, kuid soolist vägivalda kasutavad naiste ja tütarlaste suhtes enamasti mehed ning see kajastab ja kinnistab ühtlasi meeste ja naiste ebavõrdsust ning seab ohtu vägivalla ohvrite tervise, väärikuse, turvalisuse ja iseseisvuse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vägivald on traumaatiline kogemus iga mehe, naise või lapse jaoks, kuid soolist vägivalda kasutavad naiste ja tütarlaste suhtes enamasti mehed ning see kajastab ja kinnistab ühtlasi meeste ja naiste ebavõrdsust ning seab ohtu vägivalla ohvrite tervise, väärikuse, turvalisuse ja iseseisvuse;

| J. | arvestades, et lapsi, kes on pidanud tunnistama lähisugulase vastu suunatud vägivalda, tuleb arvesse võtta ja nende eest asjakohaste psühholoogiliste ja sotsiaalsete sekkumismeetmetega hoolt kanda, lisaks on vägivalda tunnistama pidanud laste puhul suur emotsionaalsete probleemide ja käitumisprobleemide avaldumise oht; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lapsi, kes on pidanud tunnistama lähisugulase vastu suunatud vägivalda, tuleb arvesse võtta ja nende eest asjakohaste psühholoogiliste ja sotsiaalsete sekkumismeetmetega hoolt kanda, lisaks on vägivalda tunnistama pidanud laste puhul suur emotsionaalsete probleemide ja käitumisprobleemide avaldumise oht;

| K. | arvestades, et soolise vägivalla ohvritest naised ja nende lapsed vajavad tihtipeale erilist tuge ja kaitset seoses uue või korduva ohvriks langemise suure ohuga või sellise vägivallaga seotud hirmutamise või kättemaksuga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et soolise vägivalla ohvritest naised ja nende lapsed vajavad tihtipeale erilist tuge ja kaitset seoses uue või korduva ohvriks langemise suure ohuga või sellise vägivallaga seotud hirmutamise või kättemaksuga;

| L. | arvestades, et vägivalda kogenud naised ja lapsed vajavad spetsiaalseid varjupaiku, kus neile pakutakse piisavat tervishoiuteenust, õigusabi ning psühholoogilist nõustamist ja ravi; arvestades, et naiste varjupaigad vajavad liikmesriikidepoolset piisavat rahastamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vägivalda kogenud naised ja lapsed vajavad spetsiaalseid varjupaiku, kus neile pakutakse piisavat tervishoiuteenust, õigusabi ning psühholoogilist nõustamist ja ravi; arvestades, et naiste varjupaigad vajavad liikmesriikidepoolset piisavat rahastamist;

| M. | arvestades, et meeste vägivald naiste suhtes muudab naiste kohta ühiskonnas ja nende enesemääramisõigust – nende tervist, juurdepääsu tööle ja haridusele, integreerumist sotsiaal- ja kultuuritegevusse, majanduslikku iseseisvust, osalemist avalikus ja poliitilises elus, otsuste tegemist ja suhteid meestega ning enesest lugupidamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et meeste vägivald naiste suhtes muudab naiste kohta ühiskonnas ja nende enesemääramisõigust – nende tervist, juurdepääsu tööle ja haridusele, integreerumist sotsiaal- ja kultuuritegevusse, majanduslikku iseseisvust, osalemist avalikus ja poliitilises elus, otsuste tegemist ja suhteid meestega ning enesest lugupidamist;

| N. | arvestades, et naistevastane vägivald võib jätta naistele ja tüdrukutele sügavad füüsilised ja psühholoogilised armid ning rikkuda üldiselt nende tervist, sealhulgas reproduktiiv- ja seksuaaltervist, ning mõnel juhul põhjustab nende surma, mida nimetatakse ka feminitsiidiks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et naistevastane vägivald võib jätta naistele ja tüdrukutele sügavad füüsilised ja psühholoogilised armid ning rikkuda üldiselt nende tervist, sealhulgas reproduktiiv- ja seksuaaltervist, ning mõnel juhul põhjustab nende surma, mida nimetatakse ka feminitsiidiks;

| O. | arvestades, et on vajadus hariduse ja koolituse järele väga noorest east alates, et võidelda naistevastase ja soolise vägivallaga üldiselt, kuna see arendab noorte inimeste oskusi kohelda oma partnerit lugupidavalt, olenemata tema soost, ja olla teadlik võrdsuse põhimõtetest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et on vajadus hariduse ja koolituse järele väga noorest east alates, et võidelda naistevastase ja soolise vägivallaga üldiselt, kuna see arendab noorte inimeste oskusi kohelda oma partnerit lugupidavalt, olenemata tema soost, ja olla teadlik võrdsuse põhimõtetest;

| P. | arvestades, et naistevastane vägivald on omandamas aina vastuvõetamatumaid vorme, sealhulgas naiste osalemine rühmitustes, kes organiseerivad naistega kauplemist seksuaalse ärakasutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et naistevastane vägivald on omandamas aina vastuvõetamatumaid vorme, sealhulgas naiste osalemine rühmitustes, kes organiseerivad naistega kauplemist seksuaalse ärakasutamise eesmärgil;

| Q. | arvestades, et naistevastase vägivalla alastes uuringutes hinnatakse, et üks viiendik kuni üks neljandik Euroopa naiselanikkonnast on talunud füüsilist vägivalda vähemalt kord oma täiskasvanuelu jooksul ja et üle ühe kümnendiku on talunud jõu kasutamisega seotud seksuaalset vägivalda (15); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et naistevastase vägivalla alastes uuringutes hinnatakse, et üks viiendik kuni üks neljandik Euroopa naiselanikkonnast on talunud füüsilist vägivalda vähemalt kord oma täiskasvanuelu jooksul ja et üle ühe kümnendiku on talunud jõu kasutamisega seotud seksuaalset vägivalda (15);

| R. | arvestades, et vastavalt Euroopa lisaväärtuse hindamisele oli naistevastase soolise vägivalla kulu ELile hinnanguliselt 228 miljardit eurot 2011. aastal (s.o 1,8 % ELi SKPst), millest 45 miljardit eurot on avalike ja riigiteenuste kulu ning 24 miljardit on saamata jäänud majanduslik kasu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vastavalt Euroopa lisaväärtuse hindamisele oli naistevastase soolise vägivalla kulu ELile hinnanguliselt 228 miljardit eurot 2011. aastal (s.o 1,8 % ELi SKPst), millest 45 miljardit eurot on avalike ja riigiteenuste kulu ning 24 miljardit on saamata jäänud majanduslik kasu;

| S. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet avaldas 2013. aasta märtsis Euroopa uuringu mõned esialgsed tulemused naistevastase vägivalla kohta, kust muu hulgas selgus, et neli naist viiest ei pöördunud mõne sellise teenuse poole nagu tervishoid, sotsiaalteenused või ohvriabi pärast väga tõsist vägivallajuhtumit, mille tekitaja ei olnud tema partner; naised, kes otsisid abi, pöördusid kõige tõenäolisemalt arstiabi poole, mis rõhutab vajadust tagada, et tervishoiutöötajad suudavad tegeleda vägivallaohvrite vajadustega; kaks naist viiest ei olnud teadlikud õigusaktidest ja poliitilistest algatustest, mis pakuvad neile perevägivalla korral kaitset, ning pooled naised ei olnud teadlikud ühestki ennetavast õigusaktist ega algatusest; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet avaldas 2013. aasta märtsis Euroopa uuringu mõned esialgsed tulemused naistevastase vägivalla kohta, kust muu hulgas selgus, et neli naist viiest ei pöördunud mõne sellise teenuse poole nagu tervishoid, sotsiaalteenused või ohvriabi pärast väga tõsist vägivallajuhtumit, mille tekitaja ei olnud tema partner; naised, kes otsisid abi, pöördusid kõige tõenäolisemalt arstiabi poole, mis rõhutab vajadust tagada, et tervishoiutöötajad suudavad tegeleda vägivallaohvrite vajadustega; kaks naist viiest ei olnud teadlikud õigusaktidest ja poliitilistest algatustest, mis pakuvad neile perevägivalla korral kaitset, ning pooled naised ei olnud teadlikud ühestki ennetavast õigusaktist ega algatusest;

| T. | arvestades, et komisjon rõhutab soolise võrdõiguslikkuse strateegias aastateks 2010–2015, et sooline vägivald on üks põhiprobleeme, mis tuleb tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks lahendada; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et komisjon rõhutab soolise võrdõiguslikkuse strateegias aastateks 2010–2015, et sooline vägivald on üks põhiprobleeme, mis tuleb tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks lahendada;

| U. | arvestades, et Lissaboni lepingus kindlaks määratud õigusraamistik pakub ELi tasandil uusi võimalusi suuremaks koostööks kriminaalõiguspoliitika vallas, sest see võimaldab institutsioonidel ja liikmesriikidel teha koostööd kindlatel alustel ja loob igasuguse naistevastase vägivalla ja naiste diskrimineerimise vastu võitlemise valdkonnas ühtse ELi õiguskultuuri, mis on kooskõlas riigisiseste õigussüsteemide ja -traditsioonidega, kuid ei asenda neid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Lissaboni lepingus kindlaks määratud õigusraamistik pakub ELi tasandil uusi võimalusi suuremaks koostööks kriminaalõiguspoliitika vallas, sest see võimaldab institutsioonidel ja liikmesriikidel teha koostööd kindlatel alustel ja loob igasuguse naistevastase vägivalla ja naiste diskrimineerimise vastu võitlemise valdkonnas ühtse ELi õiguskultuuri, mis on kooskõlas riigisiseste õigussüsteemide ja -traditsioonidega, kuid ei asenda neid;

| V. | arvestades, et teadlikkuse parandamine ja mobiliseerimine, sealhulgas meedia ja sotsiaalmeedia kaudu, on tõhusa ennetusstrateegia oluline osa; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et teadlikkuse parandamine ja mobiliseerimine, sealhulgas meedia ja sotsiaalmeedia kaudu, on tõhusa ennetusstrateegia oluline osa;

| W. | arvestades, et üksiksekkumised ei kaota naistevastast vägivalda, kuid infrastruktuuri-, õigus-, kohtu-, õiguskaitse-, kultuuri-, haridus-, sotsiaal-, tervishoiualaste ja muude teenustega seotud tegevuse ühendamine võib teadlikkust tõsta ning soolist vägivalda ja selle tagajärgi märgatavalt vähendada; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et üksiksekkumised ei kaota naistevastast vägivalda, kuid infrastruktuuri-, õigus-, kohtu-, õiguskaitse-, kultuuri-, haridus-, sotsiaal-, tervishoiualaste ja muude teenustega seotud tegevuse ühendamine võib teadlikkust tõsta ning soolist vägivalda ja selle tagajärgi märgatavalt vähendada;

| X. | arvestades, et kuus lahutamatut eesmärki naistevastase vägivalla vastu võitlemises on poliitika, ennetus, kaitse, vastutuselevõtmine, seadusesätted ja partnerlus; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kuus lahutamatut eesmärki naistevastase vägivalla vastu võitlemises on poliitika, ennetus, kaitse, vastutuselevõtmine, seadusesätted ja partnerlus;

| Y. | arvestades, et on oluline tõhustada selliste tööstusharude vastaseid meetmeid, kus suhtutakse tüdrukutesse ja naistesse kui seksuaalobjektidesse; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et on oluline tõhustada selliste tööstusharude vastaseid meetmeid, kus suhtutakse tüdrukutesse ja naistesse kui seksuaalobjektidesse;

| Z. | arvestades, et liikmesriikide erineva poliitika ja õigusaktide tõttu, muu hulgas õiguserikkumise määratluse ja õigusaktide reguleerimisala erinevuste tõttu ei ole naised meeste vägivalla eest liidus võrdselt kaitstud ja on seetõttu sellise vägivalla ees kaitsetud; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et liikmesriikide erineva poliitika ja õigusaktide tõttu, muu hulgas õiguserikkumise määratluse ja õigusaktide reguleerimisala erinevuste tõttu ei ole naised meeste vägivalla eest liidus võrdselt kaitstud ja on seetõttu sellise vägivalla ees kaitsetud;

| AA. | arvestades, et mitme teguri tõttu, näiteks rass, etniline päritolu, usutunnistus või veendumus, tervis, perekonnaseis, eluase, sisserändestaatus, vanus, puue, klass, seksuaalne sättumus ja sooline identiteet, võivad naistel olla erivajadused ja nad võivad olla mitmekordse diskrimineerimise ees kaitsetumad; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et mitme teguri tõttu, näiteks rass, etniline päritolu, usutunnistus või veendumus, tervis, perekonnaseis, eluase, sisserändestaatus, vanus, puue, klass, seksuaalne sättumus ja sooline identiteet, võivad naistel olla erivajadused ja nad võivad olla mitmekordse diskrimineerimise ees kaitsetumad;

| AB. | arvestades, et paljudel juhtudel jätavad naised nendevastaste soopõhise vägivalla aktide kohta kaebuse esitamata keerulistel ja erinevatel põhjustel, mille hulka kuuluvad psühholoogilised, majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised tegurid, sest neil võib puududa ka usaldus politsei, õigussüsteemi ning sotsiaal- ja terviseteenistuste suutlikkuse vastu neid konkreetselt aidata; arvestades, et mõnedel juhtudel leiavad asutused, et sooline vägivald on pere probleem ja seega lahendatav pere tasandil; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et paljudel juhtudel jätavad naised nendevastaste soopõhise vägivalla aktide kohta kaebuse esitamata keerulistel ja erinevatel põhjustel, mille hulka kuuluvad psühholoogilised, majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised tegurid, sest neil võib puududa ka usaldus politsei, õigussüsteemi ning sotsiaal- ja terviseteenistuste suutlikkuse vastu neid konkreetselt aidata; arvestades, et mõnedel juhtudel leiavad asutused, et sooline vägivald on pere probleem ja seega lahendatav pere tasandil;

| AC. | arvestades, et reproduktiivtervisealane poliitika peaks olema selle arutelu keskmes; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et reproduktiivtervisealane poliitika peaks olema selle arutelu keskmes;

| AD. | arvestades, et on tingimata vaja koguda sooliselt eristatud, kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt võrreldavaid ning probleemi kõiki aspekte hõlmavaid andmeid, et mõista naistevastase vägivalla tegelikku ulatust liidus, ning seega töötada välja tõhus poliitika; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et on tingimata vaja koguda sooliselt eristatud, kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt võrreldavaid ning probleemi kõiki aspekte hõlmavaid andmeid, et mõista naistevastase vägivalla tegelikku ulatust liidus, ning seega töötada välja tõhus poliitika;

| AE. | arvestades, et komisjoni ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kuritegevusohutuse Euroopa statistika kohta (16) tagasilükkamine Euroopa Parlamendi poolt 12. detsembril 2012. aastal rõhutab vajadust uue ELi seadusandliku ettepaneku järele, millega luuakse sidus süsteem statistika kogumiseks naistevastase vägivalla kohta liikmesriikides, ning arvestades, et nõukogu nõudis oma 2012. aasta detsembris esitatud järeldustes, et parandataks võrreldavate, usaldusväärsete ja pidevalt ajakohastatud andmete kogumist ja levitamist kõigi naistevastase vägivalla vormide kohta nii riigi kui ka ELi tasandil; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et komisjoni ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kuritegevusohutuse Euroopa statistika kohta (16) tagasilükkamine Euroopa Parlamendi poolt 12. detsembril 2012. aastal rõhutab vajadust uue ELi seadusandliku ettepaneku järele, millega luuakse sidus süsteem statistika kogumiseks naistevastase vägivalla kohta liikmesriikides, ning arvestades, et nõukogu nõudis oma 2012. aasta detsembris esitatud järeldustes, et parandataks võrreldavate, usaldusväärsete ja pidevalt ajakohastatud andmete kogumist ja levitamist kõigi naistevastase vägivalla vormide kohta nii riigi kui ka ELi tasandil;

| AF. | arvestades, et naiste suguelundite moonutamine on rahvusvaheliselt tunnistatud tüdrukute ja naiste inimõiguste rikkumiseks, nende piinamise vormiks ja see kajastab sügavalt juurdunud soolist ebavõrdsust; arvestades, et naiste suguelundite moonutamine on naistevastase vägivalla äärmuslik vorm, seda pannakse toime alaealiste kallal ning see on laste õiguste rikkumine; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et naiste suguelundite moonutamine on rahvusvaheliselt tunnistatud tüdrukute ja naiste inimõiguste rikkumiseks, nende piinamise vormiks ja see kajastab sügavalt juurdunud soolist ebavõrdsust; arvestades, et naiste suguelundite moonutamine on naistevastase vägivalla äärmuslik vorm, seda pannakse toime alaealiste kallal ning see on laste õiguste rikkumine;

| AG. | arvestades, et prostitutsiooni võib vaadelda naistevastase vägivalla liigina naise füüsilisele ja vaimsele tervisele avalduva mõju tõttu, eelkõige sunniviisilise prostitutsiooni ja prostitutsiooni eesmärgil naistega kauplemise korral; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et prostitutsiooni võib vaadelda naistevastase vägivalla liigina naise füüsilisele ja vaimsele tervisele avalduva mõju tõttu, eelkõige sunniviisilise prostitutsiooni ja prostitutsiooni eesmärgil naistega kauplemise korral;

| AH. | arvestades, et aumõrvade sooritamine on liidus kasvav ohtlik suundumus, mis puudutab peamiselt tüdrukuid; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et aumõrvade sooritamine on liidus kasvav ohtlik suundumus, mis puudutab peamiselt tüdrukuid;

| AI. | arvestades, et eakate väärkohtlemine on rahvusvaheliselt tunnistatud vanemate naiste inimõiguste rikkumiseks, samuti arvestades vajadust ennetada ja võidelda eakate väärkohtlemisega kõikides ELi riikides; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et eakate väärkohtlemine on rahvusvaheliselt tunnistatud vanemate naiste inimõiguste rikkumiseks, samuti arvestades vajadust ennetada ja võidelda eakate väärkohtlemisega kõikides ELi riikides;

| AJ. | arvestades, et ELi suuniste vastuvõtmine naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla ja kõigi nendevastase diskrimineerimise vormide tõkestamise kohta, samuti ELi inimõiguste strateegilise raamistiku ja tegevuskava eraldi peatükk naiste kaitsmise kohta soolise vägivalla eest tõendavad, et ELil on olemas selge poliitiline tahe käsitleda naiste õiguste teemat esmatähtsana ning võtta selles valdkonnas pikaajalisi meetmeid; arvestades, et inimõigusi käsitleva poliitika sise- ja välismõõtme vaheline sidusus võib mõnikord paljastada lõhe retoorika ja käitumise vahel; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et ELi suuniste vastuvõtmine naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla ja kõigi nendevastase diskrimineerimise vormide tõkestamise kohta, samuti ELi inimõiguste strateegilise raamistiku ja tegevuskava eraldi peatükk naiste kaitsmise kohta soolise vägivalla eest tõendavad, et ELil on olemas selge poliitiline tahe käsitleda naiste õiguste teemat esmatähtsana ning võtta selles valdkonnas pikaajalisi meetmeid; arvestades, et inimõigusi käsitleva poliitika sise- ja välismõõtme vaheline sidusus võib mõnikord paljastada lõhe retoorika ja käitumise vahel;

| AK. | arvestades, et komisjoni ja Amnesty Internationali aruannete kohaselt puudutab naiste suguelundite moonutamine Euroopas sadu tuhandeid naisi ja tüdrukuid ning ohvrite arv on hinnanguliselt 500 000; arvestades, et liikmesriikidevahelised erinevused õigusnormides tekitavad Euroopas nn piiriülese naiste suguelundite moonutamise turismi fenomeni; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et komisjoni ja Amnesty Internationali aruannete kohaselt puudutab naiste suguelundite moonutamine Euroopas sadu tuhandeid naisi ja tüdrukuid ning ohvrite arv on hinnanguliselt 500 000; arvestades, et liikmesriikidevahelised erinevused õigusnormides tekitavad Euroopas nn piiriülese naiste suguelundite moonutamise turismi fenomeni;

| AL. | arvestades, et on jätkuv vajadus ELi koostöö järele kolmandate riikidega, et kaotada vägivaldne naiste suguelundite moonutamise tava; arvestades, et liikmesriigid ja kolmandad riigid, kes omavad naiste suguelundite moonutamist kuritegelikuks tunnistavaid siseriiklikke õigusakte, peaksid järgima neid õigusakte; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et on jätkuv vajadus ELi koostöö järele kolmandate riikidega, et kaotada vägivaldne naiste suguelundite moonutamise tava; arvestades, et liikmesriigid ja kolmandad riigid, kes omavad naiste suguelundite moonutamist kuritegelikuks tunnistavaid siseriiklikke õigusakte, peaksid järgima neid õigusakte;

| 1. | palub komisjonil esitada 2014. aasta lõpuks ELi toimimise lepingu artikli 84 alusel õigusakti ettepanek, millega luuakse meetmed liikmesriikide tegevuse edendamiseks ja toetamiseks naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla ennetamise valdkonnas, järgides resolutsiooni ettepaneku lisas esitatud üksikasjalikke soovitusi; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil esitada 2014. aasta lõpuks ELi toimimise lepingu artikli 84 alusel õigusakti ettepanek, millega luuakse meetmed liikmesriikide tegevuse edendamiseks ja toetamiseks naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla ennetamise valdkonnas, järgides resolutsiooni ettepaneku lisas esitatud üksikasjalikke soovitusi;

| 2. | palub komisjonil esitada muudetud ettepanek võtta vastu Euroopa statistika määrus, mis oleks suunatud vägivaldsetele kuritegudele ning sisaldaks sidusat süsteemi soolist vägivalda puudutava statistika kogumiseks liikmesriikides; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil esitada muudetud ettepanek võtta vastu Euroopa statistika määrus, mis oleks suunatud vägivaldsetele kuritegudele ning sisaldaks sidusat süsteemi soolist vägivalda puudutava statistika kogumiseks liikmesriikides;

| 3. | palub nõukogul kasutada sillaklauslit, võttes vastu ühehäälse otsuse, millega määratletakse naiste- ja tüdrukutevastane vägivald (ja soolise vägivalla muud vormid) ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 nimetatud kuriteoliigina; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul kasutada sillaklauslit, võttes vastu ühehäälse otsuse, millega määratletakse naiste- ja tüdrukutevastane vägivald (ja soolise vägivalla muud vormid) ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 nimetatud kuriteoliigina;

| 4. | palub komisjonil toetada riiklikke ratifitseerimisi ning algatada menetluse ELi ühinemiseks naistevastast vägivalda käsitleva Istanbuli konventsiooniga, kui komisjon on hinnanud mõju ning lisaväärtust, mida viimane avaldaks; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil toetada riiklikke ratifitseerimisi ning algatada menetluse ELi ühinemiseks naistevastast vägivalda käsitleva Istanbuli konventsiooniga, kui komisjon on hinnanud mõju ning lisaväärtust, mida viimane avaldaks;

| 5. | palub komisjonil esitada kogu ELi hõlmav strateegia ja tegevuskava võitluseks naistevastase vägivalla vastu, nagu on ette nähtud 2010. aastal Stockholmi programmi rakendamise tegevuskavas eesmärgiga saavutada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal naiste isikupuutumatuse, võrdsuse (ELi lepingu artikkel 2) ja heaolu (ELi lepingu artikli 3 lõige 1) konkreetne ja tõhus kaitse, pannes erilist rõhku ennetustööle, et parandada naiste teadlikkust oma õigustest ning suurendada ka meeste ja poiste (juba alates väga varajasest east) teadlikkust seoses naiste füüsilise ja psühholoogilise terviklikkuse austamisega ning rõhutades vajadust pakkuda politsei- ja õigusasutustele asjakohaseid koolitusi, kus võetakse arvesse soolise vägivalla eripära, ning julgustab liikmesriike võtma arvesse ohvrite abistamist oma elu uuesti ülesehitamisel ja enesekindluse taastamisel, et nad ei satuks uuesti haavatavuse või sõltuvuse olukorda; märgib, et sellises strateegias tuleks pöörata erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele, näiteks eakatele, puuetega inimestele, sisserändajatele ning LGBT inimestele (lesbid, geid, biseksuaalid ja transsoolised inimesed), ning et see peaks hõlmama ka meetmeid, millega toetatakse vägivalda kogema pidanud lapsi ja tunnistatakse sellised lapsed kuriteo ohvriteks; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil esitada kogu ELi hõlmav strateegia ja tegevuskava võitluseks naistevastase vägivalla vastu, nagu on ette nähtud 2010. aastal Stockholmi programmi rakendamise tegevuskavas eesmärgiga saavutada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal naiste isikupuutumatuse, võrdsuse (ELi lepingu artikkel 2) ja heaolu (ELi lepingu artikli 3 lõige 1) konkreetne ja tõhus kaitse, pannes erilist rõhku ennetustööle, et parandada naiste teadlikkust oma õigustest ning suurendada ka meeste ja poiste (juba alates väga varajasest east) teadlikkust seoses naiste füüsilise ja psühholoogilise terviklikkuse austamisega ning rõhutades vajadust pakkuda politsei- ja õigusasutustele asjakohaseid koolitusi, kus võetakse arvesse soolise vägivalla eripära, ning julgustab liikmesriike võtma arvesse ohvrite abistamist oma elu uuesti ülesehitamisel ja enesekindluse taastamisel, et nad ei satuks uuesti haavatavuse või sõltuvuse olukorda; märgib, et sellises strateegias tuleks pöörata erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele, näiteks eakatele, puuetega inimestele, sisserändajatele ning LGBT inimestele (lesbid, geid, biseksuaalid ja transsoolised inimesed), ning et see peaks hõlmama ka meetmeid, millega toetatakse vägivalda kogema pidanud lapsi ja tunnistatakse sellised lapsed kuriteo ohvriteks;

| 6. | palub komisjonil edendada koostööd liikmesriikide ja valitsusväliste naisorganisatsioonide ja muude naisorganisatsioonide vahel, et koostada ja rakendada tõhus strateegia naistevastase vägivalla kaotamiseks; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil edendada koostööd liikmesriikide ja valitsusväliste naisorganisatsioonide ja muude naisorganisatsioonide vahel, et koostada ja rakendada tõhus strateegia naistevastase vägivalla kaotamiseks;

| 7. | ergutab komisjoni tegema esimesi samme Euroopa naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla vaatluskeskuse rajamiseks olemasolevatele institutsioonilistele struktuuridele (Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut) tuginedes ja naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla vastase võitlusega tegeleva ELi koordinaatori juhtimisel; |
| --- | --- |

7.

ergutab komisjoni tegema esimesi samme Euroopa naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla vaatluskeskuse rajamiseks olemasolevatele institutsioonilistele struktuuridele (Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut) tuginedes ja naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla vastase võitlusega tegeleva ELi koordinaatori juhtimisel;

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon nimetaks lähema kolme aasta jooksul naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla lõpetamise Euroopa aasta eesmärgiga parandada kodanike ja ka kõikide poliitikute teadlikkust sellest kõiki ELi liikmesriike puudutavast laiaulatuslikust probleemist, et esitada selgem tegevuskava, millega lõpetatakse naistevastane vägivald; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et komisjon nimetaks lähema kolme aasta jooksul naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla lõpetamise Euroopa aasta eesmärgiga parandada kodanike ja ka kõikide poliitikute teadlikkust sellest kõiki ELi liikmesriike puudutavast laiaulatuslikust probleemist, et esitada selgem tegevuskava, millega lõpetatakse naistevastane vägivald;

| 9. | palub liikmesriikidel võidelda aumõrvade vastu, pakkudes haridust ja varjupaika võimalikele ohvritele, ning tõhustada teadlikkuse parandamise kampaaniaid inimõiguste rikkumiste äärmuslike vormide ja aumõrvade põhjustatud traagiliste surmade arvu kohta; |
| --- | --- |

9.

palub liikmesriikidel võidelda aumõrvade vastu, pakkudes haridust ja varjupaika võimalikele ohvritele, ning tõhustada teadlikkuse parandamise kampaaniaid inimõiguste rikkumiste äärmuslike vormide ja aumõrvade põhjustatud traagiliste surmade arvu kohta;

| 10. | palub liikmesriikidel ja sidusrühmadel aidata koostöös komisjoniga levitada teavet ELi programmide ja nendes pakutavate rahastamisvõimaluste kohta naistevastase vägivalla vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

10.

palub liikmesriikidel ja sidusrühmadel aidata koostöös komisjoniga levitada teavet ELi programmide ja nendes pakutavate rahastamisvõimaluste kohta naistevastase vägivalla vastu võitlemisel;

| 11. | kinnitab, et soovitused on kooskõlas põhiõigustega ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

11.

kinnitab, et soovitused on kooskõlas põhiõigustega ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega;

| 12. | on seisukohal, et taotletava ettepaneku finantsmõju tuleb katta liidu eelarve III jaost (ettepaneku teemaga seotud olemasoleva eelarvereaga täieliku vastastikuse täiendavuse tagamine); |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et taotletava ettepaneku finantsmõju tuleb katta liidu eelarve III jaost (ettepaneku teemaga seotud olemasoleva eelarvereaga täieliku vastastikuse täiendavuse tagamine);

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ning lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Nõukogule ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudile. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ning lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Nõukogule ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudile.

---

(1)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 52.

(2)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 87.

(3)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 131.

(4)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 53.

(5)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 26.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0045.

(7)  ELT C 227 E, 4.9.2008, lk 140.

(8)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.

(9)  ELT C 351, 15.11.2012, lk 21.

(10)  EÜT C 59, 23.2.2001, lk 258.

(11)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 247.

(12)  ELT C 348 E, 21.12.2010, lk 11.

(13)  PE 504.467.

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (ELT L 315, 14.11.2012, lk 57).

(15)  Euroopa Nõukogu töökond naistevastase vägivallaga, sealhulgas perevägivallaga võitlemiseks (EG-TFV), lõplik tegevusaruranne, september 2008.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0494.

---

RESOLUTSIOONI LISA:

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED ETTEPANEKU SISU OSAS

Soovitus nr 1 vastuvõetava määruse eesmärgi ja reguleerimisala kohta

Määruse eesmärk on kehtestada meetmed, mis edendaksid ja toetaksid liikmesriikide tegevust soolise vägivalla ennetamise valdkonnas.

Soolist vägivalda peaks käsitlema kui (nagu on juba sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivis 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK) vägivalda, mis on suunatud isiku vastu selle isiku soo, soolise identiteedi või soolise eneseväljenduse tõttu, või mis mõjutab ebaproportsionaalselt teatud soost isikuid. See võib tekitada ohvrile füüsilist, seksuaalset, emotsionaalset või psühholoogilist kahju või majanduslikku kahju ja see võib hõlmata vägivalda lähisuhetes, seksuaalvägivalda (sh vägistamine, seksuaalne väärkohtlemine ja ahistamine), inimkaubandust, orjapidamist ning mitmesuguseid kahjulikke tavasid, nagu sundabielud, naiste suguelundite moonutamine ning n-ö aukuriteod.

Soovitus nr 2 ennetusmeetmete ja soolise vägivalla vastase võitluse kohta

Liikmesriigid peaksid välja töötama mitmeid meetmeid naiste ja tüdrukute vastu suunatud soolise vägivalla ennetamiseks ja sellega võitlemiseks. Nad peaksid:

| — | iga-aastaselt kavandama, rakendama ja hindama kõikehõlmavaid strateegiaid ja programme, sealhulgas haridusprogramme ja õpetajate koolitust ning puhkesektori spetsialistide koolitust, mille eesmärk on eemaldada tõkked, mis takistavad naistel ja tüdrukutel oma õiguste ning vägivallast vaba elu täielikku nautimist, ning soodustada sotsiaalkultuurilise käitumise märkimisväärset muutmist; |
| --- | --- |

—

iga-aastaselt kavandama, rakendama ja hindama kõikehõlmavaid strateegiaid ja programme, sealhulgas haridusprogramme ja õpetajate koolitust ning puhkesektori spetsialistide koolitust, mille eesmärk on eemaldada tõkked, mis takistavad naistel ja tüdrukutel oma õiguste ning vägivallast vaba elu täielikku nautimist, ning soodustada sotsiaalkultuurilise käitumise märkimisväärset muutmist;

| — | viima läbi asjakohaseid teadusuuringuid soolise vägivalla kohta, sealhulgas vägivalla põhjuste ja motiivide kohta ning andmete kogumist ning analüüsi, tehes samal ajal jõupingutusi soolise vägivalla registreerimiskriteeriumide ühtlustamiseks, et muuta kogutud andmed võrreldavaks; |
| --- | --- |

—

viima läbi asjakohaseid teadusuuringuid soolise vägivalla kohta, sealhulgas vägivalla põhjuste ja motiivide kohta ning andmete kogumist ning analüüsi, tehes samal ajal jõupingutusi soolise vägivalla registreerimiskriteeriumide ühtlustamiseks, et muuta kogutud andmed võrreldavaks;

| — | korraldama koolitusi ametnikele ja spetsialistidele, kes tõenäoliselt puutuvad kokku soolise vägivalla juhtumitega – sealhulgas õiguskaitseorganite, sotsiaalkindlustuse, lastekaitse (lapsed, kes on vägivalla ohvrid või tunnistajad), tervishoiu ja hädaabikeskuste personal – selleks, et selliseid juhtumeid ära tunda, tuvastada ja nendega kohaselt tegeleda, pöörates erilist tähelepanu ohvrite vajadustele ja õigustele; |
| --- | --- |

—

korraldama koolitusi ametnikele ja spetsialistidele, kes tõenäoliselt puutuvad kokku soolise vägivalla juhtumitega – sealhulgas õiguskaitseorganite, sotsiaalkindlustuse, lastekaitse (lapsed, kes on vägivalla ohvrid või tunnistajad), tervishoiu ja hädaabikeskuste personal – selleks, et selliseid juhtumeid ära tunda, tuvastada ja nendega kohaselt tegeleda, pöörates erilist tähelepanu ohvrite vajadustele ja õigustele;

| — | vahetama oskusi, kogemusi, teavet ja parimaid tavasid Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustiku kaudu; |
| --- | --- |

—

vahetama oskusi, kogemusi, teavet ja parimaid tavasid Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustiku kaudu;

| — | korraldama teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, sealhulgas konkreetselt meestele suunatud kampaaniaid konsulteerides ja vajaduse korral koostöös valitsusväliste organisatsioonide, meedia ja teiste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

—

korraldama teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, sealhulgas konkreetselt meestele suunatud kampaaniaid konsulteerides ja vajaduse korral koostöös valitsusväliste organisatsioonide, meedia ja teiste sidusrühmadega;

| — | looma – juhul kui neid veel ei ole – ja toetama riiklikke tasuta abiliine koos erialaspetsialistidega; |
| --- | --- |

—

looma – juhul kui neid veel ei ole – ja toetama riiklikke tasuta abiliine koos erialaspetsialistidega;

| — | tagama, et on olemas spetsiaalsed varjupaigad (mis pakuksid naistele esimesel kokkupuutel antavat abi ja oleksid nende turva- ja tugikeskused) ning varustama neid vahendite ja nõuetekohaselt koolitatud personaliga, mis võimaldaksid kohta vähemalt ühele naisele 10 000 elaniku kohta; |
| --- | --- |

—

tagama, et on olemas spetsiaalsed varjupaigad (mis pakuksid naistele esimesel kokkupuutel antavat abi ja oleksid nende turva- ja tugikeskused) ning varustama neid vahendite ja nõuetekohaselt koolitatud personaliga, mis võimaldaksid kohta vähemalt ühele naisele 10 000 elaniku kohta;

| — | kindlustama toetuse naiste valitsusvälistele organisatsioonidele ja kodanikuühiskonna algatustele, et ennetada naiste ja tüdrukute vastu suunatud soolist vägivalda. |
| --- | --- |

—

kindlustama toetuse naiste valitsusvälistele organisatsioonidele ja kodanikuühiskonna algatustele, et ennetada naiste ja tüdrukute vastu suunatud soolist vägivalda.

Soovitus nr 3 riiklike raportööride või samaväärsete mehhanismide kohta

Ühe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest peaksid liikmesriigid võtma vajalikke meetmeid riiklike raportööride või samaväärsete mehhanismide loomiseks. Selliste mehhanismide ülesanded peaksid hõlmama soolise vägivalla suundumuste hinnanguid, soolise vägivalla vastase võitluse riiklikul ja kohalikul tasandil võetud meetmete hindamist, statistika kogumist ning iga-aastast aruannet komisjonile ja pädevatele Euroopa Parlamendi komisjonidele.

Soovitus nr 4 liidu naistevastase vägivalla vastu võitlemise strateegia koordineerimise kohta

Selleks et panustada liidu ühtsesse ja kooskõlastatud soolise vägivalla vastasesse strateegiasse, peaksid liikmesriigid komisjonile edastama soovituses nr 3 osutatud teabe.

Soovitus nr 5 aruandluse kohta

Alates käesoleva määruse jõustumisest esitab komisjon iga aasta 31. detsembriks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, mil määral on liikmesriigid võtnud käesolevast määrusest tulenevaid meetmeid.

Selles aruandes loetletakse võetud meetmed ja tuuakse esile head tavad.

Soovitus nr 6 kodanikuühiskonna foorumi loomise kohta

Komisjon peab tihedat dialoogi soolise vägivalla vastase võitluse valdkonnas kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, Euroopa või rahvusvahelisel tasandil tegutsevate asjakohaste kodanikuühiskonna organisatsioonide ja pädevate asutustega ning moodustab sellise koostöö jaoks kodanikuühiskonna foorumi.

Foorum on vahend teabevahetuseks ja teadmiste jagamiseks. See tagab tiheda dialoogi liidu institutsioonide ja asjaomaste sidusrühmade vahel.

Kooskõlas esimese lõiguga on foorum avatud asjaomastele sidusrühmadele ja see kutsutakse kokku vähemalt kord aastas.

Soovitus nr 7 finantstoetuse kohta

Määrusega tuleks kehtestada finantstoetus soovituses nr 3 loetletud tegevustele liidu eelarve (III jao) raamistikus.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/11

---

P7_TA(2014)0127

Seadusandlike volituste delegeerimine ja komisjoni rakendamisvolituste teostamine

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle (2012/2323(INI))

(2017/C 285/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 290 ja 291, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 290 ja 291,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (1),

| — | võttes arvesse ühist seisukohta delegeeritud õigusaktide kohta, mille kiitis 3. märtsil 2011 heaks esimeeste konverents, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühist seisukohta delegeeritud õigusaktide kohta, mille kiitis 3. märtsil 2011 heaks esimeeste konverents,

| — | võttes arvesse viimast Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepet (2), eriti selle 1. lisa punkti 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viimast Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepet (2), eriti selle 1. lisa punkti 15,

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 5. septembri 2012. aasta otsust kohtuasjas C-355/10, Euroopa Parlament v. nõukogu (seni avaldamata) ja pooleliolevat kohtuasja C-427/12, komisjon v. Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 5. septembri 2012. aasta otsust kohtuasjas C-355/10, Euroopa Parlament v. nõukogu (seni avaldamata) ja pooleliolevat kohtuasja C-427/12, komisjon v. Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu,

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni õigusaktide delegeerimise volituste kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni õigusaktide delegeerimise volituste kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembril 2013 vastuvõetud teabearuannet „Parem õigusloome: rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembril 2013 vastuvõetud teabearuannet „Parem õigusloome: rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 26. novembri 2012. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, milles käsitletakse esimeeste konverentsi 15. novembril 2012 toimunud koosolekul kinnitatud delegeeritud õigusaktide kasutamise horisontaalseid põhimõtteid seoses mitmeaastase finantsraamistikuga hõlmatud mitmesuguste õigusalaste programmidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 26. novembri 2012. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, milles käsitletakse esimeeste konverentsi 15. novembril 2012 toimunud koosolekul kinnitatud delegeeritud õigusaktide kasutamise horisontaalseid põhimõtteid seoses mitmeaastase finantsraamistikuga hõlmatud mitmesuguste õigusalaste programmidega,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 8. veebruari 2013. aasta kirja nõukogu eesistujale ja komisjoni presidendile, milles käsitletakse edusammude puudumist nõukogus põllumajanduse ja kalanduse valdkonna vastavusse viimise ettepanekute osas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 8. veebruari 2013. aasta kirja nõukogu eesistujale ja komisjoni presidendile, milles käsitletakse edusammude puudumist nõukogus põllumajanduse ja kalanduse valdkonna vastavusse viimise ettepanekute osas,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A7-0435/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A7-0435/2013),

| A. | arvestades Lissaboni lepinguga Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi „seadusandja“) antud võimalust delegeerida osa oma volitusi õigusaktiga (edaspidi „alusakt“) komisjonile; arvestades, et volituste delegeerimine on delikaatne toiming, millega tehakse komisjonile ülesandeks teostada võimu, mis on lahutamatult seotud seadusandja enda ülesannetega; arvestades, et seetõttu on vaja tagada aluslepingu nõuetekohane kohaldamine, et kindlustada piisav demokraatlik legitiimsus ka delegeeritud õigusaktide puhul; arvestades, et delegeerimise otsustamine peab seega alati olema seadusandja vaba valik; arvestades, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale on reguleerimiseseme seisukohalt olemuslike eeskirjade vastuvõtmine seadusandja pädevuses ning seetõttu ei saa delegeerida niisuguste sätete vastuvõtmist, mis nõuavad seadusandja vastutusalasse kuuluvaid poliitilisi otsuseid; arvestades, et seetõttu võimaldab delegeeritud õigus vaid täiendada või muuta õigusaktide mitteolemuslikke osi; arvestades, et sellest tulenevalt on komisjoni poolt vastuvõetud delegeeritud õigusaktid üldkohaldatavad mitte-seadusandlikud aktid; ning arvestades, et alusaktis määratakse täpselt kindlaks delegeerimise eesmärgid, sisu, ulatus ja kestus ning kehtestatakse tingimused, mille korral delegeerimist lubatakse; |
| --- | --- |

A.

arvestades Lissaboni lepinguga Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi „seadusandja“) antud võimalust delegeerida osa oma volitusi õigusaktiga (edaspidi „alusakt“) komisjonile; arvestades, et volituste delegeerimine on delikaatne toiming, millega tehakse komisjonile ülesandeks teostada võimu, mis on lahutamatult seotud seadusandja enda ülesannetega; arvestades, et seetõttu on vaja tagada aluslepingu nõuetekohane kohaldamine, et kindlustada piisav demokraatlik legitiimsus ka delegeeritud õigusaktide puhul; arvestades, et delegeerimise otsustamine peab seega alati olema seadusandja vaba valik; arvestades, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale on reguleerimiseseme seisukohalt olemuslike eeskirjade vastuvõtmine seadusandja pädevuses ning seetõttu ei saa delegeerida niisuguste sätete vastuvõtmist, mis nõuavad seadusandja vastutusalasse kuuluvaid poliitilisi otsuseid; arvestades, et seetõttu võimaldab delegeeritud õigus vaid täiendada või muuta õigusaktide mitteolemuslikke osi; arvestades, et sellest tulenevalt on komisjoni poolt vastuvõetud delegeeritud õigusaktid üldkohaldatavad mitte-seadusandlikud aktid; ning arvestades, et alusaktis määratakse täpselt kindlaks delegeerimise eesmärgid, sisu, ulatus ja kestus ning kehtestatakse tingimused, mille korral delegeerimist lubatakse;

| B. | arvestades, et seadusandliku võimu delegeerimise suhtes kohaldatava praktilise korralduse ja kokkulepitud selgituste ja eelistuste sätestamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 võtsid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon vastu ühise seisukoha delegeeritud õigusaktide kohta, et tagada delegeeritud volituste sujuv teostamine ja võimupiiride tõhus kontrollimine Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et seadusandliku võimu delegeerimise suhtes kohaldatava praktilise korralduse ja kokkulepitud selgituste ja eelistuste sätestamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 võtsid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon vastu ühise seisukoha delegeeritud õigusaktide kohta, et tagada delegeeritud volituste sujuv teostamine ja võimupiiride tõhus kontrollimine Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt;

| C. | arvestades, et aluslepingute kohaselt võtavad liikmesriigid vastu kõik siseriikliku õiguse meetmed, mis on vajalikud liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks; arvestades aga, et kui liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks on siiski vaja ühetaolisi tingimusi, antakse nende õigusaktide alusel rakendamisvolitused komisjonile (ja teatavatel põhjendatud erijuhtudel nõukogule), nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 291; arvestades, et juhul kui alusaktis nähakse ette, et liikmesriigid peavad kontrollima rakendusaktide vastuvõtmist komisjoni poolt, tuleks alusaktiga komisjonile anda rakendamisvolitused vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011; arvestades, et peamine kohustus, mille komisjon on endale võtnud nimetatud määrusele lisatud avalduses, on liidu õigustiku, sealhulgas kontrolliga regulatiivmenetlusele viitavate alusaktide kiire vastavusse viimine delegeeritud ja rakendusaktide uue süsteemiga praeguse ametiaja jooksul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et aluslepingute kohaselt võtavad liikmesriigid vastu kõik siseriikliku õiguse meetmed, mis on vajalikud liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks; arvestades aga, et kui liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks on siiski vaja ühetaolisi tingimusi, antakse nende õigusaktide alusel rakendamisvolitused komisjonile (ja teatavatel põhjendatud erijuhtudel nõukogule), nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 291; arvestades, et juhul kui alusaktis nähakse ette, et liikmesriigid peavad kontrollima rakendusaktide vastuvõtmist komisjoni poolt, tuleks alusaktiga komisjonile anda rakendamisvolitused vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011; arvestades, et peamine kohustus, mille komisjon on endale võtnud nimetatud määrusele lisatud avalduses, on liidu õigustiku, sealhulgas kontrolliga regulatiivmenetlusele viitavate alusaktide kiire vastavusse viimine delegeeritud ja rakendusaktide uue süsteemiga praeguse ametiaja jooksul;

| D. | arvestades, et seadusandja määrab iga juhtumi puhul eraldi kindlaks iga õigusakti detailsuse ja ka selle, kas delegeerida volitused komisjonile eesmärgiga võtta vastu delegeeritud õigusakte, samuti volituste vajalikkuse õigusakti rakendamise ühtsete tingimuste tagamiseks; arvestades, et delegeeritud või rakendusvolituste andmine ei ole kunagi kohustuslik; arvestades, et delegeerimist tuleks kaaluda juhul, kui on vaja paindlikkust ja tõhusust, mida ei saa tagada seadusandliku tavamenetluse raames; arvestades, et otsus õiguste delegeerimise või rakendusvolituste andmise kohta peab põhinema objektiivsetel teguritel, mis peavad võimaldama valitud lahenduse kohtulikku läbivaatamist; arvestades, et kohtupraktika puudumine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 ja selles sisalduvate kriteeriumite kohta raskendab Euroopa Parlamendil ja nõukogul kokkuleppele jõudmist, kuidas ja kuhu tõmmata piir rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide vahele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seadusandja määrab iga juhtumi puhul eraldi kindlaks iga õigusakti detailsuse ja ka selle, kas delegeerida volitused komisjonile eesmärgiga võtta vastu delegeeritud õigusakte, samuti volituste vajalikkuse õigusakti rakendamise ühtsete tingimuste tagamiseks; arvestades, et delegeeritud või rakendusvolituste andmine ei ole kunagi kohustuslik; arvestades, et delegeerimist tuleks kaaluda juhul, kui on vaja paindlikkust ja tõhusust, mida ei saa tagada seadusandliku tavamenetluse raames; arvestades, et otsus õiguste delegeerimise või rakendusvolituste andmise kohta peab põhinema objektiivsetel teguritel, mis peavad võimaldama valitud lahenduse kohtulikku läbivaatamist; arvestades, et kohtupraktika puudumine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 ja selles sisalduvate kriteeriumite kohta raskendab Euroopa Parlamendil ja nõukogul kokkuleppele jõudmist, kuidas ja kuhu tõmmata piir rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide vahele;

| E. | arvestades, et volituste delegeerimine komisjonile ei ole pelgalt tehniline probleem, vaid võib kätked märkimisväärse poliitilise tähtsusega küsimusi liidu kodanike ja tarbijate, ettevõtjate ja tervete sektorite jaoks selle võimaliku sotsiaal-majandusliku, keskkonna- ja tervisemõju tõttu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et volituste delegeerimine komisjonile ei ole pelgalt tehniline probleem, vaid võib kätked märkimisväärse poliitilise tähtsusega küsimusi liidu kodanike ja tarbijate, ettevõtjate ja tervete sektorite jaoks selle võimaliku sotsiaal-majandusliku, keskkonna- ja tervisemõju tõttu;

| F. | arvestades, et seadusandlikel läbirääkimistel on paljude teemade käsitlemisel ilmnenud, et institutsioonid tõlgendavad teatud küsimusi erinevalt; arvestades, et vastavalt kodukorra artiklile 37a võivad Euroopa Parlamendi komisjonid küsida õiguskomisjoni arvamust delegeeritud õigusakte puudutava ettepaneku menetlemisel; arvestades, et esimeeste konverents kiitis 13. jaanuaril 2012 heaks ühised seisukohad ja kiitis 19. aprillil 2012 heaks horisontaalse lähenemisviisi, mida peavad lahkarvamuste ületamiseks järgima üksikud komisjonid; arvestades, et Euroopa Parlamendi ühised seisukohad peaksid olema ühe sammu võrra eespool, milleks parlamendil tuleb määratleda oma kriteeriumid ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamiseks ning püüda jõuda nõukogu ja komisjoniga nende kriteeriumide suhtes kokkuleppele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et seadusandlikel läbirääkimistel on paljude teemade käsitlemisel ilmnenud, et institutsioonid tõlgendavad teatud küsimusi erinevalt; arvestades, et vastavalt kodukorra artiklile 37a võivad Euroopa Parlamendi komisjonid küsida õiguskomisjoni arvamust delegeeritud õigusakte puudutava ettepaneku menetlemisel; arvestades, et esimeeste konverents kiitis 13. jaanuaril 2012 heaks ühised seisukohad ja kiitis 19. aprillil 2012 heaks horisontaalse lähenemisviisi, mida peavad lahkarvamuste ületamiseks järgima üksikud komisjonid; arvestades, et Euroopa Parlamendi ühised seisukohad peaksid olema ühe sammu võrra eespool, milleks parlamendil tuleb määratleda oma kriteeriumid ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamiseks ning püüda jõuda nõukogu ja komisjoniga nende kriteeriumide suhtes kokkuleppele;

ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamise kriteeriumid

| 1. | on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamisel järgima alljärgnevaid mittesiduvaid kriteeriume; kriteeriumide loetelu ei tohiks pidada ammendavaks;






  — | Meetme siduva või mittesiduva iseloomu üle otsustamisel tuleb lähtuda selle olemusest ja sisust. ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt saab volitusi delegeerida vaid õiguslikult siduvate meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- | --- |

1.

on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamisel järgima alljärgnevaid mittesiduvaid kriteeriume; kriteeriumide loetelu ei tohiks pidada ammendavaks;

—

Meetme siduva või mittesiduva iseloomu üle otsustamisel tuleb lähtuda selle olemusest ja sisust. ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt saab volitusi delegeerida vaid õiguslikult siduvate meetmete kohaldamiseks.

| — | Komisjon võib õigusakte muuta ainult delegeeritud õigusaktide kaudu. See hõlmab ka lisade muudatusi, kuna lisad on õigusakti lahutamatu osa. Lisasid ei tohi lisada ega välja jätta, et delegeeritud õigusakte rakendada või nende rakendamist tõkestada. Kui seadusandja leiab, et tekst peaks olema alusakti lahutamatu osa, võib ta selle teksti lisada lisana. See kehtib eeskätt niisuguste liidu loa saanud toodete või ainete loeteludele või registritele, mis peaksid olema õiguskindluse huvides alusakti lahutamatu osa ja vajaduse korral lisa vormis. Õigusaktis sätestatud kohustuste sisu täpsustamise meetmete eesmärk on alusakti täiendada, lisades vähem olulisi sätteid. |
| --- | --- |

—

Komisjon võib õigusakte muuta ainult delegeeritud õigusaktide kaudu. See hõlmab ka lisade muudatusi, kuna lisad on õigusakti lahutamatu osa. Lisasid ei tohi lisada ega välja jätta, et delegeeritud õigusakte rakendada või nende rakendamist tõkestada. Kui seadusandja leiab, et tekst peaks olema alusakti lahutamatu osa, võib ta selle teksti lisada lisana. See kehtib eeskätt niisuguste liidu loa saanud toodete või ainete loeteludele või registritele, mis peaksid olema õiguskindluse huvides alusakti lahutamatu osa ja vajaduse korral lisa vormis. Õigusaktis sätestatud kohustuste sisu täpsustamise meetmete eesmärk on alusakti täiendada, lisades vähem olulisi sätteid.

| — | Meetmeid, mis on seotud prioriteetide, eesmärkide või oodatavate tulemuste valimisega, tuleks vastu võtta delegeeritud õigusaktide kaudu, kui seadusandja otsustab neid seadusandlikus aktis mitte käsitleda. |
| --- | --- |

—

Meetmeid, mis on seotud prioriteetide, eesmärkide või oodatavate tulemuste valimisega, tuleks vastu võtta delegeeritud õigusaktide kaudu, kui seadusandja otsustab neid seadusandlikus aktis mitte käsitleda.

| — | Meetmetega, mille eesmärk on kehtestada (täiendavad) tingimused, kriteeriumid või kohustuslikud nõuded – mille täitmise peavad tagama liikmesriigid või muud isikud või üksused, keda õigusaktid otseselt puudutavad –, muudetakse nende olemusest tulenevalt õigusaktide sisu ja lisatakse uusi üldkohaldatavaid norme. Seega võib selliseid täiendavaid õigusnorme või kriteeriume sätestada ainult delegeeritud õigusakti kaudu. Seevastu alusaktis (või tulevases delegeeritud õigusaktis) juba sätestatud õigusnormide või kriteeriumide rakendamine, muutmata sisuliselt neist tulenevaid õigusi või kohustusi ja tegemata täiendavaid poliitilisi valikuid, võib toimuda rakendusaktide kaudu. |
| --- | --- |

—

Meetmetega, mille eesmärk on kehtestada (täiendavad) tingimused, kriteeriumid või kohustuslikud nõuded – mille täitmise peavad tagama liikmesriigid või muud isikud või üksused, keda õigusaktid otseselt puudutavad –, muudetakse nende olemusest tulenevalt õigusaktide sisu ja lisatakse uusi üldkohaldatavaid norme. Seega võib selliseid täiendavaid õigusnorme või kriteeriume sätestada ainult delegeeritud õigusakti kaudu. Seevastu alusaktis (või tulevases delegeeritud õigusaktis) juba sätestatud õigusnormide või kriteeriumide rakendamine, muutmata sisuliselt neist tulenevaid õigusi või kohustusi ja tegemata täiendavaid poliitilisi valikuid, võib toimuda rakendusaktide kaudu.

| — | Teatavatel tingimustel on komisjonil õigus vastu võtta täiendavaid siduvaid üldise iseloomuga eeskirju, mis mõjutavad oluliselt alusaktis sätestatud õigusi või kohustusi. Need meetmed on oma olemuselt alusaktis sätestatud meetmete täienduseks, määratledes liidu poliitika täpsemalt. Seda võib teha ainult delegeeritud õigusaktide kaudu. |
| --- | --- |

—

Teatavatel tingimustel on komisjonil õigus vastu võtta täiendavaid siduvaid üldise iseloomuga eeskirju, mis mõjutavad oluliselt alusaktis sätestatud õigusi või kohustusi. Need meetmed on oma olemuselt alusaktis sätestatud meetmete täienduseks, määratledes liidu poliitika täpsemalt. Seda võib teha ainult delegeeritud õigusaktide kaudu.

| — | Sõltuvalt asjaomase finantsprogrammi struktuurist võib mitteolemuslikke osi, millega muudetakse või täiendatakse alusakti, näiteks seoses konkreetsete tehniliste küsimuste, strateegiliste huvide, eesmärkide, oodatavate tulemustega jms, vastu võtta delegeeritud õigusaktidega – sel määral, mil määral need osad ei sisaldu alusaktis. Vaid selliste osade puhul, mis ei peegelda muid, teistsuguseid poliitilisi või poliitikaga seotud suundumusi, võib seadusandja lubada, et need võetakse vastu rakendusaktidega. |
| --- | --- |

—

Sõltuvalt asjaomase finantsprogrammi struktuurist võib mitteolemuslikke osi, millega muudetakse või täiendatakse alusakti, näiteks seoses konkreetsete tehniliste küsimuste, strateegiliste huvide, eesmärkide, oodatavate tulemustega jms, vastu võtta delegeeritud õigusaktidega – sel määral, mil määral need osad ei sisaldu alusaktis. Vaid selliste osade puhul, mis ei peegelda muid, teistsuguseid poliitilisi või poliitikaga seotud suundumusi, võib seadusandja lubada, et need võetakse vastu rakendusaktidega.

| — | Meede, millega määratakse kindlaks, millist alusakti kohast teavet tuleb esitada (s.o teabe täpne sisu), üldiselt täiendab teavitamise kohustust ja see tuleks sätestada delegeeritud õigusakti kaudu. |
| --- | --- |

—

Meede, millega määratakse kindlaks, millist alusakti kohast teavet tuleb esitada (s.o teabe täpne sisu), üldiselt täiendab teavitamise kohustust ja see tuleks sätestada delegeeritud õigusakti kaudu.

| — | Meede, millega määratakse kindlaks teabe esitamise kord (st vorming), ei ole üldiselt teavitamiskohustuse täiendus. Seevastu võimaldab selline meede ühtset rakendamist. Selline meede tuleks seetõttu üldjuhul sätestada delegeeritud õigusakti kaudu. |
| --- | --- |

—

Meede, millega määratakse kindlaks teabe esitamise kord (st vorming), ei ole üldiselt teavitamiskohustuse täiendus. Seevastu võimaldab selline meede ühtset rakendamist. Selline meede tuleks seetõttu üldjuhul sätestada delegeeritud õigusakti kaudu.

| — | Meede, millega kehtestatakse kord (st millegi teostamise või jõustamise viis), võib olla sätestatud delegeeritud õigusaktis või rakendusaktis (või võib isegi olla alusakti olemuslik osa), sõltuvalt sisust, kontekstist ja alusakti sätete iseloomust. Meetmed, millega kehtestatakse niisuguste menetluste elemendid, mis hõlmavad muid mitteolemuslikke poliitikaga seotud valikuid alusaktis sätestatud õigusraamistiku täienduseks, peaksid üldiselt olema sätestatud delegeeritud õigusaktides. Meetmed, millega kehtestatakse menetluste üksikasjad, et tagada alusaktis sätestatud kohustuse ühtsed rakendustingimused, peaksid üldjuhul olema rakendusmeetmed. |
| --- | --- |

—

Meede, millega kehtestatakse kord (st millegi teostamise või jõustamise viis), võib olla sätestatud delegeeritud õigusaktis või rakendusaktis (või võib isegi olla alusakti olemuslik osa), sõltuvalt sisust, kontekstist ja alusakti sätete iseloomust. Meetmed, millega kehtestatakse niisuguste menetluste elemendid, mis hõlmavad muid mitteolemuslikke poliitikaga seotud valikuid alusaktis sätestatud õigusraamistiku täienduseks, peaksid üldiselt olema sätestatud delegeeritud õigusaktides. Meetmed, millega kehtestatakse menetluste üksikasjad, et tagada alusaktis sätestatud kohustuse ühtsed rakendustingimused, peaksid üldjuhul olema rakendusmeetmed.

| — | Nagu menetluskorra puhulgi, võib ka volituste andmine meetodite (st millegi tegemise viis, eriti regulaarsete ja süstemaatiliste tegevuste korral) või metoodika (st meetodite kindlaksmääramise eeskirjad) kindlaksmääramiseks viia delegeeritud õigusaktide või rakendusaktide vastuvõtmiseni, sõltuvalt sisust ja kontekstist. |
| --- | --- |

—

Nagu menetluskorra puhulgi, võib ka volituste andmine meetodite (st millegi tegemise viis, eriti regulaarsete ja süstemaatiliste tegevuste korral) või metoodika (st meetodite kindlaksmääramise eeskirjad) kindlaksmääramiseks viia delegeeritud õigusaktide või rakendusaktide vastuvõtmiseni, sõltuvalt sisust ja kontekstist.

| — | Üldiselt tuleks delegeeritud õigusakte kasutada juhul, kui alusaktis on komisjonile jäetud märkimisväärne kaalutlusõigus, et täiendada alusaktis sätestatud õigusraamistikku. |
| --- | --- |

—

Üldiselt tuleks delegeeritud õigusakte kasutada juhul, kui alusaktis on komisjonile jäetud märkimisväärne kaalutlusõigus, et täiendada alusaktis sätestatud õigusraamistikku.

| — | Lubade väljastamine võib olla üldkohaldatav meede. Nii on see näiteks juhul, kui otsused hõlmavad toidule, kosmeetikatoodetele jne teatud ainete lisamise lubamist või keelamist. Need otsused on üldised, sest need käsitlevad kõiki ettevõtjaid, kes soovivad sellist ainet kasutada. Sellistel juhtudel, kui komisjoni otsus põhineb täielikult alusakti kriteeriumidel, võib selle sätestada rakendusaktiga. Kui aga kriteeriumid võimaldavad komisjonil teha veel muid mitteolemuslikke või teiseseid poliitikaga seotud valikuid, tuleks lubade andmine sätestada delegeeritud õigusaktiga, kuna siis oleks tegemist alusakti täiendusega. |
| --- | --- |

—

Lubade väljastamine võib olla üldkohaldatav meede. Nii on see näiteks juhul, kui otsused hõlmavad toidule, kosmeetikatoodetele jne teatud ainete lisamise lubamist või keelamist. Need otsused on üldised, sest need käsitlevad kõiki ettevõtjaid, kes soovivad sellist ainet kasutada. Sellistel juhtudel, kui komisjoni otsus põhineb täielikult alusakti kriteeriumidel, võib selle sätestada rakendusaktiga. Kui aga kriteeriumid võimaldavad komisjonil teha veel muid mitteolemuslikke või teiseseid poliitikaga seotud valikuid, tuleks lubade andmine sätestada delegeeritud õigusaktiga, kuna siis oleks tegemist alusakti täiendusega.

| — | Seadusandliku aktiga võib delegeerida komisjonile ainult õiguse võtta vastu üldkohaldatavaid mitte-seadusandlikke akte. Seega ei tohi individuaalselt kohaldatavaid meetmeid delegeeritud õigusaktide kaudu vastu võtta. Üldiselt kohaldatav õigusakt on selline õigusakt, mida kohaldatakse objektiivselt määratud olukordadele ning millel on õiguslik mõju üldiselt ja abstraktselt määratletud isikute kategooriatele. |
| --- | --- |

—

Seadusandliku aktiga võib delegeerida komisjonile ainult õiguse võtta vastu üldkohaldatavaid mitte-seadusandlikke akte. Seega ei tohi individuaalselt kohaldatavaid meetmeid delegeeritud õigusaktide kaudu vastu võtta. Üldiselt kohaldatav õigusakt on selline õigusakt, mida kohaldatakse objektiivselt määratud olukordadele ning millel on õiguslik mõju üldiselt ja abstraktselt määratletud isikute kategooriatele.

| — | Rakendusaktidega ei tohi sisse tuua muud, teistsugust poliitilist suundumust ja komisjonile antud volitused ei tohi komisjonile jätta märkimisväärset kaalutlusõigust. |
| --- | --- |

—

Rakendusaktidega ei tohi sisse tuua muud, teistsugust poliitilist suundumust ja komisjonile antud volitused ei tohi komisjonile jätta märkimisväärset kaalutlusõigust.

Üldised märkused

| 2. | nõuab, et komisjon ja nõukogu alustaksid Euroopa Parlamendiga läbirääkimisi, et jõuda kokkuleppele eespool nimetatud kriteeriumide osas; on seisukohal, et kokkulepe on võimalik saavutada paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe läbivaatamise raamistikus, mis hõlmaks muu hulgas neid kriteeriume; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et komisjon ja nõukogu alustaksid Euroopa Parlamendiga läbirääkimisi, et jõuda kokkuleppele eespool nimetatud kriteeriumide osas; on seisukohal, et kokkulepe on võimalik saavutada paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe läbivaatamise raamistikus, mis hõlmaks muu hulgas neid kriteeriume;

| 3. | rõhutab veel kord otsuseid delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohta, mille esimeeste konverents võttis vastu 13. jaanuaril 2011 ja 19. aprillil 2012, ning rõhutab, et Euroopa Parlament peaks komisjonile delegeeritavate volituste puhul, mis vastavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud kriteeriumidele, alati nõudma delegeeritud õigusaktide kasutamist, ning et dokumente, milles ei ole tagatud Euroopa Parlamendi institutsioonilised õigused seoses delegeeritud õigusaktide kasutamisega, ei tohiks esitada täiskogule hääletamiseks nõusoleku saavutamise eesmärgil; toonitab, et Euroopa Parlament peaks juba läbirääkimiste alguses püstitama delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide küsimuse Euroopa Parlamendi jaoks olulise institutsioonilise küsimusena; |
| --- | --- |

3.

rõhutab veel kord otsuseid delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohta, mille esimeeste konverents võttis vastu 13. jaanuaril 2011 ja 19. aprillil 2012, ning rõhutab, et Euroopa Parlament peaks komisjonile delegeeritavate volituste puhul, mis vastavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud kriteeriumidele, alati nõudma delegeeritud õigusaktide kasutamist, ning et dokumente, milles ei ole tagatud Euroopa Parlamendi institutsioonilised õigused seoses delegeeritud õigusaktide kasutamisega, ei tohiks esitada täiskogule hääletamiseks nõusoleku saavutamise eesmärgil; toonitab, et Euroopa Parlament peaks juba läbirääkimiste alguses püstitama delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide küsimuse Euroopa Parlamendi jaoks olulise institutsioonilise küsimusena;

| 4. | kutsub komisjoni üles põhjendama edaspidi selgesõnaliselt ja põhjalikult, miks ta teeb konkreetses seadusandlikus ettepanekus ettepaneku võtta vastu delegeeritud õigusakt või rakendusakt ning miks ta peab asjaomast regulatiivset sisu mitteolemuslikuks; tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artiklites 290 ja 291 on selgelt sätestatud, et delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid täidavad eri eesmärke ja seetõttu ei saa ühe asemel teist kasutada; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles põhjendama edaspidi selgesõnaliselt ja põhjalikult, miks ta teeb konkreetses seadusandlikus ettepanekus ettepaneku võtta vastu delegeeritud õigusakt või rakendusakt ning miks ta peab asjaomast regulatiivset sisu mitteolemuslikuks; tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artiklites 290 ja 291 on selgelt sätestatud, et delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid täidavad eri eesmärke ja seetõttu ei saa ühe asemel teist kasutada;

| 5. | on arvamusel, et parlamendi raportööride positsiooni tugevdamiseks seadusandlike aktide üle peetavatel läbirääkimistel tuleks rohkem kasutada võimalust küsida kodukorra artikli 37a kohaselt õiguskomisjoni arvamust; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et parlamendi raportööride positsiooni tugevdamiseks seadusandlike aktide üle peetavatel läbirääkimistel tuleks rohkem kasutada võimalust küsida kodukorra artikli 37a kohaselt õiguskomisjoni arvamust;

| 6. | väljendab tõsist muret selle pärast, et liidu õigustikku on neli aastat pärast Lissaboni lepingu jõustumist selle lepinguga ühtlustatud ainult osaliselt; tunnustab komisjoni hiljuti esitatud ettepanekut niisuguste ühtlustamata õigusaktide ühtlustamiseks, millega nähakse ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamine; toonitab aga vajadust alustada läbirääkimisi nende ettepanekute üle esimesel võimalusel, et viia see toiming lõpule enne parlamendi praeguse koosseisu ametiaja lõppu; on seisukohal, et vähemalt kõik need asjad, mida varem käsitleti kontrolliga regulatiivmenetluse raames, peaksid nüüd olema kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290, sest kontrolliga regulatiivmenetluse meetmed on samuti üldiselt kohaldatavad meetmed, millega muudetakse konkreetse alusakti mitteolemuslikke osi, muu hulgas mõne niisuguse osa väljajätmisega või uute mitteolemuslike elementide lisamisega alusakti; kutsub samal ajal nõukogu üles edendama kõnelusi konkreetsete ühtlustamisettepanekute, sealhulgas põllumajanduse ja kalanduse valdkonda puudutavate ettepanekute üle, kuna need kõnelused on nõukogus takerdunud; |
| --- | --- |

6.

väljendab tõsist muret selle pärast, et liidu õigustikku on neli aastat pärast Lissaboni lepingu jõustumist selle lepinguga ühtlustatud ainult osaliselt; tunnustab komisjoni hiljuti esitatud ettepanekut niisuguste ühtlustamata õigusaktide ühtlustamiseks, millega nähakse ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamine; toonitab aga vajadust alustada läbirääkimisi nende ettepanekute üle esimesel võimalusel, et viia see toiming lõpule enne parlamendi praeguse koosseisu ametiaja lõppu; on seisukohal, et vähemalt kõik need asjad, mida varem käsitleti kontrolliga regulatiivmenetluse raames, peaksid nüüd olema kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290, sest kontrolliga regulatiivmenetluse meetmed on samuti üldiselt kohaldatavad meetmed, millega muudetakse konkreetse alusakti mitteolemuslikke osi, muu hulgas mõne niisuguse osa väljajätmisega või uute mitteolemuslike elementide lisamisega alusakti; kutsub samal ajal nõukogu üles edendama kõnelusi konkreetsete ühtlustamisettepanekute, sealhulgas põllumajanduse ja kalanduse valdkonda puudutavate ettepanekute üle, kuna need kõnelused on nõukogus takerdunud;

| 7. | väljendab muret, et hoolimata asjaolust, et kõikide poliitiliste elementide süstemaatiline koondamine alusakti võib teatud juhtudel olla hea lahendus, võib see mõnes olukorras teha võimatuks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kasutamine õigusloome protsessi ratsionaliseerimise väärtusliku vahendina, mis on selle sätte algne eesmärk, et vältida mikrotasandi juhtimist ning keerukat ja pikka kaasotsustamismenetlust; rõhutab, et selle lähenemisviisi rakendamine võib mõnel juhul osutuda väga raskeks, näiteks sektorites, kus tehnoloogia on alles kujunemisjärgus; |
| --- | --- |

7.

väljendab muret, et hoolimata asjaolust, et kõikide poliitiliste elementide süstemaatiline koondamine alusakti võib teatud juhtudel olla hea lahendus, võib see mõnes olukorras teha võimatuks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kasutamine õigusloome protsessi ratsionaliseerimise väärtusliku vahendina, mis on selle sätte algne eesmärk, et vältida mikrotasandi juhtimist ning keerukat ja pikka kaasotsustamismenetlust; rõhutab, et selle lähenemisviisi rakendamine võib mõnel juhul osutuda väga raskeks, näiteks sektorites, kus tehnoloogia on alles kujunemisjärgus;

| 8. | toonitab, et nendel juhtudel, kui on otsustatud kasutada rakendusakte, peaks Euroopa Parlamendi läbirääkimisrühm hindama hoolikalt seda, millist liikmesriikide poolset kontrolli on vaja ja kas tuleks kasutada nõuande- või kontrollimenetlust; toonitab, et Euroopa Parlamendi läbirääkimisrühmad peaksid kontrollimenetluse kasutamise korral nõustuma nn arvamuse esitamata jätmise klausliga vaid erandlikel, nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, sest kui liikmesriikide esindajatest koosnev komitee, mida juhib komisjon, arvamust ei esita, takistab see komisjonil võtmast vastu rakendusakti eelnõu; |
| --- | --- |

8.

toonitab, et nendel juhtudel, kui on otsustatud kasutada rakendusakte, peaks Euroopa Parlamendi läbirääkimisrühm hindama hoolikalt seda, millist liikmesriikide poolset kontrolli on vaja ja kas tuleks kasutada nõuande- või kontrollimenetlust; toonitab, et Euroopa Parlamendi läbirääkimisrühmad peaksid kontrollimenetluse kasutamise korral nõustuma nn arvamuse esitamata jätmise klausliga vaid erandlikel, nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, sest kui liikmesriikide esindajatest koosnev komitee, mida juhib komisjon, arvamust ei esita, takistab see komisjonil võtmast vastu rakendusakti eelnõu;

| 9. | soovitab komisjonil hoiduda delegeeritud õigusaktide mittesihipärasest kasutamisest selleks, et poliitilisel tasandil kolmepoolsetel läbirääkimistel kokkulepitud küsimusi uuesti arutusele võtta; juhib tähelepanu sellele, et eelistatavalt tuleks volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte komisjonile anda vaid piiratud ajaks; |
| --- | --- |

9.

soovitab komisjonil hoiduda delegeeritud õigusaktide mittesihipärasest kasutamisest selleks, et poliitilisel tasandil kolmepoolsetel läbirääkimistel kokkulepitud küsimusi uuesti arutusele võtta; juhib tähelepanu sellele, et eelistatavalt tuleks volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte komisjonile anda vaid piiratud ajaks;

| 10. | kutsub Euroopa Parlamendi komisjone üles oma vastutusvaldkondade piires tähelepanelikult jälgima delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kasutamist; sellega seoses palub Euroopa Komisjonil parandada delegeeritud õigusaktidega seotud dokumentide, sealhulgas ettevalmistavate dokumentide edastamise ja esitamise halduskorda, et tagada vähemalt samal tasemel teavitamine ja läbipaistvus nagu kehtiva rakendusaktide registri puhul ning tagada teabe üheaegne jõudmine seadusandjani – Euroopa Parlamenti ja nõukogusse; |
| --- | --- |

10.

kutsub Euroopa Parlamendi komisjone üles oma vastutusvaldkondade piires tähelepanelikult jälgima delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kasutamist; sellega seoses palub Euroopa Komisjonil parandada delegeeritud õigusaktidega seotud dokumentide, sealhulgas ettevalmistavate dokumentide edastamise ja esitamise halduskorda, et tagada vähemalt samal tasemel teavitamine ja läbipaistvus nagu kehtiva rakendusaktide registri puhul ning tagada teabe üheaegne jõudmine seadusandjani – Euroopa Parlamenti ja nõukogusse;

| 11. | on arvamusel, et olulist edu on saavutatud delegeeritud õigusaktide kiire edastamise tagamisel juhtivale komisjonile, mis omakorda on positiivselt mõjutanud parlamendiliikmete kontrolliõiguse teostamist; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et olulist edu on saavutatud delegeeritud õigusaktide kiire edastamise tagamisel juhtivale komisjonile, mis omakorda on positiivselt mõjutanud parlamendiliikmete kontrolliõiguse teostamist;

| 12. | rõhutab seadusandja poliitilist vastutust ja vajadust kaasata Euroopa Parlament korrapäraselt ja õigel ajal delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisse; palub komisjonil anda parlamendile ja ka raportöörile, kes konkreetse aktiga tegeleb, pidevat ja täielikku teavet kavandatud ajakava, eksperdirühmade koosolekute ajakava ja kavandatava delegeeritud õigusakti sisu kohta, muu hulgas võimaldada ka juurdepääs komisjoni asjaomastele andmebaasidele, näiteks CIRCA-le; |
| --- | --- |

12.

rõhutab seadusandja poliitilist vastutust ja vajadust kaasata Euroopa Parlament korrapäraselt ja õigel ajal delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisse; palub komisjonil anda parlamendile ja ka raportöörile, kes konkreetse aktiga tegeleb, pidevat ja täielikku teavet kavandatud ajakava, eksperdirühmade koosolekute ajakava ja kavandatava delegeeritud õigusakti sisu kohta, muu hulgas võimaldada ka juurdepääs komisjoni asjaomastele andmebaasidele, näiteks CIRCA-le;

| 13. | nõuab, et komisjon järgiks täielikult Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe punkti 15, lihtsustades muu hulgas korda, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ekspertide kutsumist kohtumistele riikide ekspertidega, kui vastutav parlamendikomisjon seda palub; tunnistab, et tulenevalt parlamendi ekspertide osalemisest nendel kohtumistel võib komisjoni esindajaid kutsuda parlamendi koosolekutele – osalema edasises arvamuste vahetuses seoses delegeeritud õigusakti ettevalmistamisega; kutsub komisjoni üles kohaldama raamkokkuleppe punkti 15 ka liikmesriikide ja komisjoni vaheliste kohtumiste nendele osadele, kus arutatakse muid küsimusi kui rakendusakte määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et komisjon järgiks täielikult Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe punkti 15, lihtsustades muu hulgas korda, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ekspertide kutsumist kohtumistele riikide ekspertidega, kui vastutav parlamendikomisjon seda palub; tunnistab, et tulenevalt parlamendi ekspertide osalemisest nendel kohtumistel võib komisjoni esindajaid kutsuda parlamendi koosolekutele – osalema edasises arvamuste vahetuses seoses delegeeritud õigusakti ettevalmistamisega; kutsub komisjoni üles kohaldama raamkokkuleppe punkti 15 ka liikmesriikide ja komisjoni vaheliste kohtumiste nendele osadele, kus arutatakse muid küsimusi kui rakendusakte määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses;

| 14. | on seisukohal, et ajavahemik rakendusakti lõpliku eelnõu üleandmisest kuni rakendusakti vastuvõtmiseni komisjoni poolt on sageli liiga lühike, mille tõttu parlamendil ei ole võimalik asjast õiget ülevaadet saada; nõuab seetõttu, et komisjon täielikult respekteeriks parlamendi õigust uurida rakendusakti lõplikku eelnõu kuu aega, mis on kooskõlas parlamendi ja komisjoni 2008. aasta kokkuleppega komiteemenetluse kohta; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et ajavahemik rakendusakti lõpliku eelnõu üleandmisest kuni rakendusakti vastuvõtmiseni komisjoni poolt on sageli liiga lühike, mille tõttu parlamendil ei ole võimalik asjast õiget ülevaadet saada; nõuab seetõttu, et komisjon täielikult respekteeriks parlamendi õigust uurida rakendusakti lõplikku eelnõu kuu aega, mis on kooskõlas parlamendi ja komisjoni 2008. aasta kokkuleppega komiteemenetluse kohta;

| 15. | nõuab, et delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide jaoks tagataks piisavad tehnilised vahendid ja töötajad, et kindlustada muu hulgas tõhus sisemine teabe liikumine; on arvamusel, et parlamendiliikmete teavitamine delegeeritud õigusaktidest uudiskirja kaudu hõlbustab nende õigusaktide kontrollimist ja võimaldab parlamendiliikmetel esitada asjakohased vastuväited õigeaegselt; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide jaoks tagataks piisavad tehnilised vahendid ja töötajad, et kindlustada muu hulgas tõhus sisemine teabe liikumine; on arvamusel, et parlamendiliikmete teavitamine delegeeritud õigusaktidest uudiskirja kaudu hõlbustab nende õigusaktide kontrollimist ja võimaldab parlamendiliikmetel esitada asjakohased vastuväited õigeaegselt;

| 16. | soovitab igal parlamendikomisjonil määrata delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide alalise raportööri, et tagada sidusus komisjonis endas ja sidusus teiste komisjonidega; on seisukohal, et ühelaadseid küsimusi tuleb käsitleda sidusalt ning samal ajal tuleb jääda vajalikul määral paindlikuks; |
| --- | --- |

16.

soovitab igal parlamendikomisjonil määrata delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide alalise raportööri, et tagada sidusus komisjonis endas ja sidusus teiste komisjonidega; on seisukohal, et ühelaadseid küsimusi tuleb käsitleda sidusalt ning samal ajal tuleb jääda vajalikul määral paindlikuks;

| 17. | peab õigeks komisjoni ekspertide osalemist parlamendiliikmete teavituskoosolekutel, sest selliste koosolekute korraldamine aegsasti enne delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist on eriti kasulik nende aktide põhiaspektide selgitamiseks ja parlamendi töö hõlbustamiseks nende aktide hindamisel; |
| --- | --- |

17.

peab õigeks komisjoni ekspertide osalemist parlamendiliikmete teavituskoosolekutel, sest selliste koosolekute korraldamine aegsasti enne delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist on eriti kasulik nende aktide põhiaspektide selgitamiseks ja parlamendi töö hõlbustamiseks nende aktide hindamisel;

| 18. | kutsub eeskätt läbirääkimisrühmade liikmeid uuesti üles pöörama delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele erilist tähelepanu, kui nad vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 70 lõikele 4 pärast iga kolmepoolset kohtumist vastutavale komisjonile aru annavad; |
| --- | --- |

18.

kutsub eeskätt läbirääkimisrühmade liikmeid uuesti üles pöörama delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele erilist tähelepanu, kui nad vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 70 lõikele 4 pärast iga kolmepoolset kohtumist vastutavale komisjonile aru annavad;

Märkused konkreetsete teemade kohta

Põllumajandus ja kalandus

| 19. | peab taunitavaks asjaolu, et nõukogu blokeeris põllumajanduse ja kalanduse valdkonna olemuslike õigusaktide ühtlustamise toimikud pärast seda, kui mitteametlikud kolmepoolsed kõnelused ja Euroopa Parlamendi esimene lugemine ei andnud tulemusi; rõhutab, et niisuguse olukorra põhjuseks on sageli nõukogu soovimatus delegeeritud õigusakte kasutada; märgib, et ühtlustamise osas võiks mõlemale poolele vastuvõetava lahenduse leida ainult ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika reformimisega seotud täielike seadusandlike menetluste raames, ehkki mõnedes sätetes võiks kokku leppida tingimusel, et need ei kujuta endast pretsedenti; nõuab, et nõukogu edendaks ühtlustamise toimikute käsitlemist, et menetlused saaksid lõpetatud enne parlamendi praeguse koosseisu ametiaja lõppu; |
| --- | --- |

19.

peab taunitavaks asjaolu, et nõukogu blokeeris põllumajanduse ja kalanduse valdkonna olemuslike õigusaktide ühtlustamise toimikud pärast seda, kui mitteametlikud kolmepoolsed kõnelused ja Euroopa Parlamendi esimene lugemine ei andnud tulemusi; rõhutab, et niisuguse olukorra põhjuseks on sageli nõukogu soovimatus delegeeritud õigusakte kasutada; märgib, et ühtlustamise osas võiks mõlemale poolele vastuvõetava lahenduse leida ainult ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika reformimisega seotud täielike seadusandlike menetluste raames, ehkki mõnedes sätetes võiks kokku leppida tingimusel, et need ei kujuta endast pretsedenti; nõuab, et nõukogu edendaks ühtlustamise toimikute käsitlemist, et menetlused saaksid lõpetatud enne parlamendi praeguse koosseisu ametiaja lõppu;

Arengukoostöö

| 20. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on eelkõige arengukoostöö rahastamisvahendi puhul 2006. aastast saadik rakendanud demokraatliku kontrolli protsessi, nimelt pidades Euroopa Komisjoniga poliitilist dialoogi meetmete eelnõude üle; märgib aga, et parlamendil on seoses selle tegevusega olnud nii positiivseid kui ka negatiivseid kogemusi ning selle mõju komisjoni otsustele on olnud piiratud; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament on eelkõige arengukoostöö rahastamisvahendi puhul 2006. aastast saadik rakendanud demokraatliku kontrolli protsessi, nimelt pidades Euroopa Komisjoniga poliitilist dialoogi meetmete eelnõude üle; märgib aga, et parlamendil on seoses selle tegevusega olnud nii positiivseid kui ka negatiivseid kogemusi ning selle mõju komisjoni otsustele on olnud piiratud;

| 21. | juhib tähelepanu sellele, et arengukoostöö valdkonnas põhinevad rakendusaktid sageli eelnevatel konsultatsioonidel kolmandate isikutega ning seetõttu on muudatuste tegemine ametliku komiteemenetluse hilisemas järgus keerulisem; rõhutab seetõttu, et parlamendi varajasem teavitamine ja dialoog parlamendiga oleks oluline samm parlamendi kontrollivolituste tulemuslikuma kasutamise suunas; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu sellele, et arengukoostöö valdkonnas põhinevad rakendusaktid sageli eelnevatel konsultatsioonidel kolmandate isikutega ning seetõttu on muudatuste tegemine ametliku komiteemenetluse hilisemas järgus keerulisem; rõhutab seetõttu, et parlamendi varajasem teavitamine ja dialoog parlamendiga oleks oluline samm parlamendi kontrollivolituste tulemuslikuma kasutamise suunas;

Majandus- ja rahandusküsimused

| 22. | juhib tähelepanu, et finantsteenuste valdkonnas kehtestatakse Euroopa järelevalveasutuste (ESAd) määrustega regulatiivsed tehnilised standardid ja rakenduslikud tehnilised standardid, mille kohaselt ESAd esitavad komisjonile vastuvõtmiseks regulatiivsete tehniliste standardite ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud; on seisukohal, et võttes arvesse ESAde tehnilisi eriteadmisi ja erialaoskusi, peaksid delegeeritud õigusaktid võimaluse korral olema pigem regulatiivsete tehniliste standardite, mitte tavapäraste delegeeritud õigusaktide vormis; on arvamusel, et ka enne tavapäraste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist peaks komisjon küsima asjaomaselt ESAlt tehnilist nõu nende aktide sisu kohta; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu, et finantsteenuste valdkonnas kehtestatakse Euroopa järelevalveasutuste (ESAd) määrustega regulatiivsed tehnilised standardid ja rakenduslikud tehnilised standardid, mille kohaselt ESAd esitavad komisjonile vastuvõtmiseks regulatiivsete tehniliste standardite ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud; on seisukohal, et võttes arvesse ESAde tehnilisi eriteadmisi ja erialaoskusi, peaksid delegeeritud õigusaktid võimaluse korral olema pigem regulatiivsete tehniliste standardite, mitte tavapäraste delegeeritud õigusaktide vormis; on arvamusel, et ka enne tavapäraste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist peaks komisjon küsima asjaomaselt ESAlt tehnilist nõu nende aktide sisu kohta;

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et teatavate seadusandlike aktide kohaselt võib regulatiivsete tehniliste standardite kontrolliperioodi pikendada ühe kuu võrra, võttes arvesse standardite mahtu ja keerukust, ning leiab, et sedalaadi paindlikkus peaks saama normiks; juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et seadusandja on kehtestanud kõigi finantsteenuste valdkonna delegeeritud aktide jaoks kolmekuulise kontrolliperioodi, mida võib veel kolme kuu võrra pikendada, ning leiab, et seda tava tuleks kasutada muudeski keerulistes valdkondades; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu sellele, et teatavate seadusandlike aktide kohaselt võib regulatiivsete tehniliste standardite kontrolliperioodi pikendada ühe kuu võrra, võttes arvesse standardite mahtu ja keerukust, ning leiab, et sedalaadi paindlikkus peaks saama normiks; juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et seadusandja on kehtestanud kõigi finantsteenuste valdkonna delegeeritud aktide jaoks kolmekuulise kontrolliperioodi, mida võib veel kolme kuu võrra pikendada, ning leiab, et seda tava tuleks kasutada muudeski keerulistes valdkondades;

| 24. | rõhutab, et kord, mille kohaselt ei tohi parlamendi töö vaheajal esitada delegeeritud õigusakte, peaks kehtima ka regulatiivsete tehniliste standardite kohta; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et kord, mille kohaselt ei tohi parlamendi töö vaheajal esitada delegeeritud õigusakte, peaks kehtima ka regulatiivsete tehniliste standardite kohta;

| 25. | on kindlalt seisukohal, et kutse sidusrühmadele osaleda ESA sidusrühmade kogudes peaks kehtima piisavalt kaua (mitte alla kahe kuu), selle peaks avaldama mitmesuguste sidekanalite kaudu ning selles peaks järgima selget ja ühtlustatud korda, et kandidaatide taotlused tuleksid laiast ringist; tuletab meelde vajadust tagada ESA sidusrühmade kogude tasakaalustatus kooskõlas vastava määruse sätetega; |
| --- | --- |

25.

on kindlalt seisukohal, et kutse sidusrühmadele osaleda ESA sidusrühmade kogudes peaks kehtima piisavalt kaua (mitte alla kahe kuu), selle peaks avaldama mitmesuguste sidekanalite kaudu ning selles peaks järgima selget ja ühtlustatud korda, et kandidaatide taotlused tuleksid laiast ringist; tuletab meelde vajadust tagada ESA sidusrühmade kogude tasakaalustatus kooskõlas vastava määruse sätetega;

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

| 26. | tuletab meelde, et tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas on parlament talle antud eelisõiguste kaitseks Euroopa Liidu Kohtus vaidlustanud EURESi otsuse kehtivuse; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas on parlament talle antud eelisõiguste kaitseks Euroopa Liidu Kohtus vaidlustanud EURESi otsuse kehtivuse;

Kodanikuõigused ning justiits- ja siseasjad

| 27. | kutsub komisjoni üles lisama oma tööprogrammi ettepanekud kõigi varasema kolmanda samba õigusaktide muutmiseks, et viia need kooskõlla uue õigusnormide hierarhiaga, ning komisjonile volituste delegeerimise korral järgima Euroopa Parlamendile Lissaboni lepinguga antud volitusi ja pädevust ning õigust teabele; rõhutab, et see nõuab iga õigusakti individuaalset hindamist, et teha kindlaks otsused, mille peab nende olemuslike aspektide tõttu tegema seadusandja, eelkõige kui need puudutavad asjaomaste isikute põhiõigusi, ja need, mida võib pidada mitteolemuslikeks (vt Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-355/10); |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles lisama oma tööprogrammi ettepanekud kõigi varasema kolmanda samba õigusaktide muutmiseks, et viia need kooskõlla uue õigusnormide hierarhiaga, ning komisjonile volituste delegeerimise korral järgima Euroopa Parlamendile Lissaboni lepinguga antud volitusi ja pädevust ning õigust teabele; rõhutab, et see nõuab iga õigusakti individuaalset hindamist, et teha kindlaks otsused, mille peab nende olemuslike aspektide tõttu tegema seadusandja, eelkõige kui need puudutavad asjaomaste isikute põhiõigusi, ja need, mida võib pidada mitteolemuslikeks (vt Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-355/10);

| 28. | juhib tähelepanu asjaolule, et nõukogu jätkab juba pikka aega pärast Lissaboni lepingu jõustumist õigusaktide vastuvõtmist varasema kolmanda samba sätete alusel, nii et parlament on pidanud esitama hagi Euroopa Kohtule; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu asjaolule, et nõukogu jätkab juba pikka aega pärast Lissaboni lepingu jõustumist õigusaktide vastuvõtmist varasema kolmanda samba sätete alusel, nii et parlament on pidanud esitama hagi Euroopa Kohtule;

o

o o

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(2)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(3)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 6.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/18

---

P7_TA(2014)0128

Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta majanduskasvu analüüs

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (2013/2157(INI))

(2017/C 285/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artiklit 136 koos artikli 121 lõikega 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artiklit 136 koos artikli 121 lõikega 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (6),

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2013. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2013. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta teatist „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks“ (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta teatist „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks“ (COM(2012)0722),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (9),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta prioriteetide rakendamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta prioriteetide rakendamise kohta (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2013. aasta teatist 2014. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2013)0800), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2013. aasta teatist 2014. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2013)0800),

| — | võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni nõudmise kohta kehtestada ELis mõõdetavad ja siduvad kohustused maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega võitlemiseks (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni nõudmise kohta kehtestada ELis mõõdetavad ja siduvad kohustused maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega võitlemiseks (12),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 19.–20. detsembri 2013. aasta kohtumise ettevalmistuste kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 19.–20. detsembri 2013. aasta kohtumise ettevalmistuste kohta (13),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0084/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0084/2014),

| A. | arvestades, et komisjoni viimane sügisel tehtud prognoos näitab SKP reaalkasvu aeglast taastumist euroalas, mis peaks 2014. aastal jõudma 1,1 %-ni, töötuse oodatavat langust ning inflatsiooni jäämist märgatavalt alla 2 %; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni viimane sügisel tehtud prognoos näitab SKP reaalkasvu aeglast taastumist euroalas, mis peaks 2014. aastal jõudma 1,1 %-ni, töötuse oodatavat langust ning inflatsiooni jäämist märgatavalt alla 2 %;

| B. | arvestades, et tärkava turumajandusega riikide majanduskasv pidurdub, kuid see on jätkuvalt tugev USAs ja positiivne Jaapanis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tärkava turumajandusega riikide majanduskasv pidurdub, kuid see on jätkuvalt tugev USAs ja positiivne Jaapanis;

| C. | arvestades, et 20.–22. jaanuaril 2014. aastal toimus Euroopa Parlamendi kõrgetasemeline kohtumine riikide parlamentide liikmetega (Euroopa parlamentaarse nädala raames), eesmärgiga arutada 2014. aasta majanduskasvu analüüsi ning üldisi majanduspoliitilisi kasvu ja töökohtadega seonduvaid eesmärke, et võtta suuremal määral arvesse poliitikameetmete tulemuslikkust ja võimalikku kanduvat mõju ELis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 20.–22. jaanuaril 2014. aastal toimus Euroopa Parlamendi kõrgetasemeline kohtumine riikide parlamentide liikmetega (Euroopa parlamentaarse nädala raames), eesmärgiga arutada 2014. aasta majanduskasvu analüüsi ning üldisi majanduspoliitilisi kasvu ja töökohtadega seonduvaid eesmärke, et võtta suuremal määral arvesse poliitikameetmete tulemuslikkust ja võimalikku kanduvat mõju ELis;

| D. | arvestades, et komisjon tunnistab, et enamik strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke jääb ka kõige optimistlikumate stsenaariumite korral täitmata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon tunnistab, et enamik strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke jääb ka kõige optimistlikumate stsenaariumite korral täitmata;

| E. | arvestades, et parlament avaldas heameelt majandamisraamistiku tugevdamise osana lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi kasutuselevõtmise üle; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et parlament avaldas heameelt majandamisraamistiku tugevdamise osana lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi kasutuselevõtmise üle;

| 1. | märgib, et ELi majandus on elavnemas, kuid on endiselt habras; rõhutab, et vaja on majanduskasvu toetavat eelarve konsolideerimist ning et pingutuste tegemist tuleb jätkata, et ühelt poolt tagada kooskõla praeguse majanduse juhtimise raamistikuga ning teiselt poolt saavutada keskpikas ja pikas perspektiivis jätkusuutlikum kasv ja rohkem töökohti; |
| --- | --- |

1.

märgib, et ELi majandus on elavnemas, kuid on endiselt habras; rõhutab, et vaja on majanduskasvu toetavat eelarve konsolideerimist ning et pingutuste tegemist tuleb jätkata, et ühelt poolt tagada kooskõla praeguse majanduse juhtimise raamistikuga ning teiselt poolt saavutada keskpikas ja pikas perspektiivis jätkusuutlikum kasv ja rohkem töökohti;

| 2. | peab kiiduväärseks, et tunnistatakse vajadust majanduskasvu toetava eelarve konsolideerimise järele; nõuab tungivalt, et komisjon kannaks selle prioriteedi üle liikmesriikidele, sealhulgas kohanemisprogrammiga liikmesriikidele ja kogu ELile esitatavatesse konkreetsetesse soovitustesse, nii et need ei käsitleks ainult eelarve konsolideerimist, vaid ka struktuurireforme, mis toovad kaasa tegeliku, jätkusuutliku ja sotsiaalselt tasakaalus majanduskasvu, suurema konkurentsivõime ja lähenemise; |
| --- | --- |

2.

peab kiiduväärseks, et tunnistatakse vajadust majanduskasvu toetava eelarve konsolideerimise järele; nõuab tungivalt, et komisjon kannaks selle prioriteedi üle liikmesriikidele, sealhulgas kohanemisprogrammiga liikmesriikidele ja kogu ELile esitatavatesse konkreetsetesse soovitustesse, nii et need ei käsitleks ainult eelarve konsolideerimist, vaid ka struktuurireforme, mis toovad kaasa tegeliku, jätkusuutliku ja sotsiaalselt tasakaalus majanduskasvu, suurema konkurentsivõime ja lähenemise;

| 3. | märgib, et riigivõlakirjade intressimäärade erinevust laiendamine on mitmes liikmesriigis oluliselt eelarve manööverdamisruumi vähendanud; samuti märgib, et Euroopa Keskpanga rahapoliitika on aidanud vähendada riigivõlakirjade intressimäärade erinevusi; märgib, et Euroopa Keskpank jätkab prognoosimise abil kõnealuse poliitika järgimist lühikeses ja keskpikas perspektiivis ning aitab seega kaasa jõulisemale majanduskasvule; |
| --- | --- |

3.

märgib, et riigivõlakirjade intressimäärade erinevust laiendamine on mitmes liikmesriigis oluliselt eelarve manööverdamisruumi vähendanud; samuti märgib, et Euroopa Keskpanga rahapoliitika on aidanud vähendada riigivõlakirjade intressimäärade erinevusi; märgib, et Euroopa Keskpank jätkab prognoosimise abil kõnealuse poliitika järgimist lühikeses ja keskpikas perspektiivis ning aitab seega kaasa jõulisemale majanduskasvule;

| 4. | märgib, et komisjon kontrollib strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide täitmist riiklikul ja ELi tasandil riigipõhistes soovitustes ning jälgib niiviisi tähelepanelikumalt tööhõivet, teadus- ja arendustegevust, haridust, vaesust, taastuvaid energiaallikaid ja heitkoguste vähendamist käsitlevaid eesmärke; |
| --- | --- |

4.

märgib, et komisjon kontrollib strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide täitmist riiklikul ja ELi tasandil riigipõhistes soovitustes ning jälgib niiviisi tähelepanelikumalt tööhõivet, teadus- ja arendustegevust, haridust, vaesust, taastuvaid energiaallikaid ja heitkoguste vähendamist käsitlevaid eesmärke;

| 5. | on arvamusel, et ELi majandusel tervikuna on vaja veelgi parandada kulupõhist ja muud konkurentsivõimet maailmamajanduses, eelkõige toote- ja teenusteturul konkurentsi suurendades, et parandada tootlikkust, ressursitõhusust ja alandada hindu, ning hoides tööjõukulud tootlusega vastavuses ja tagades, et vähendatakse makromajanduslikku sisemist tasakaalustamatust; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et ELi majandusel tervikuna on vaja veelgi parandada kulupõhist ja muud konkurentsivõimet maailmamajanduses, eelkõige toote- ja teenusteturul konkurentsi suurendades, et parandada tootlikkust, ressursitõhusust ja alandada hindu, ning hoides tööjõukulud tootlusega vastavuses ja tagades, et vähendatakse makromajanduslikku sisemist tasakaalustamatust;

| 6. | tunneb heameelt, et tõsiseid raskusi kogenud liikmesriigid on läbi viinud jõulisi struktuurireforme; ergutab neid liikmesriike oma jõupingutusi jätkama; juhib tähelepanu asjaolule, et struktuurireformide nimel tehtavaid jõupingutusi tuleb otsustavalt jätkata ja jälgida, et tagada reformide tulemuslikkus ja liikuda edusammudega edasi; ergutab selliste struktuurireformi kavade vastuvõtmist ja rakendamist, millega edendatakse lähenemist ja konkurentsivõimet riigi ja Euroopa tasandil ning suurendatakse jätkusuutlikku majanduskasvu ja tööhõivet; toonitab, kui oluline on programmide ja süsteemide kiire ja tulemuslik rakendamine töötusega, eriti noorte töötusega võitlemiseks; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt, et tõsiseid raskusi kogenud liikmesriigid on läbi viinud jõulisi struktuurireforme; ergutab neid liikmesriike oma jõupingutusi jätkama; juhib tähelepanu asjaolule, et struktuurireformide nimel tehtavaid jõupingutusi tuleb otsustavalt jätkata ja jälgida, et tagada reformide tulemuslikkus ja liikuda edusammudega edasi; ergutab selliste struktuurireformi kavade vastuvõtmist ja rakendamist, millega edendatakse lähenemist ja konkurentsivõimet riigi ja Euroopa tasandil ning suurendatakse jätkusuutlikku majanduskasvu ja tööhõivet; toonitab, kui oluline on programmide ja süsteemide kiire ja tulemuslik rakendamine töötusega, eriti noorte töötusega võitlemiseks;

| 7. | rõhutab, et oluline on alustada või jätkata sidusate ja jätkusuutlike struktuurireformide protsessi keskpika ja pikaajalise stabiilsuse nimel; toonitab, et EL ei saa võistelda ainult üldkulude või tööjõukulude alusel, vaid peab investeerima rohkem teadus-, innovatsiooni- ja arendustegevusse, haridusse, oskustesse ja ressursitõhususse nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et oluline on alustada või jätkata sidusate ja jätkusuutlike struktuurireformide protsessi keskpika ja pikaajalise stabiilsuse nimel; toonitab, et EL ei saa võistelda ainult üldkulude või tööjõukulude alusel, vaid peab investeerima rohkem teadus-, innovatsiooni- ja arendustegevusse, haridusse, oskustesse ja ressursitõhususse nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil;

| 8. | kordab, et nõuab lähenemissuuniseid käsitleva õigusakti vastuvõtmist tavapärase seadusandliku menetluse raames, et kehtestada kindlaks ajaks väga piiratud arv kõige kiireloomulisemate reformimeetmete eesmärke, ning kordab oma nõuet, et liikmesriigid tagaksid riiklike reformiprogrammide tuginemise eespool nimetatud lähenemissuunistele ning et neid kontrolliks komisjon; palub liikmesriikidel võtta kohustuseks oma riiklikud reformiprogrammid täiel määral ellu viia; teeb selle põhjal ettepaneku, et liikmesriigid võiksid ELi institutsioonidega astuda lähendamisele suunatud partnerlusse, mis võiks hõlmata reformimise tingimuslikku rahastamist; kordab, et sellise tugevama majandusliku koostööga peaks kaasnema stiimulipõhine finantsmehhanism; on seisukohal, et igasugune täiendav rahastus või vahendid, näiteks solidaarsusmehhanism, peavad olema ELi eelarve lahutamatu osa, kuid olema väljaspool kokkulepitud mitmeaastase finantsraamistiku piirmäärasid; |
| --- | --- |

8.

kordab, et nõuab lähenemissuuniseid käsitleva õigusakti vastuvõtmist tavapärase seadusandliku menetluse raames, et kehtestada kindlaks ajaks väga piiratud arv kõige kiireloomulisemate reformimeetmete eesmärke, ning kordab oma nõuet, et liikmesriigid tagaksid riiklike reformiprogrammide tuginemise eespool nimetatud lähenemissuunistele ning et neid kontrolliks komisjon; palub liikmesriikidel võtta kohustuseks oma riiklikud reformiprogrammid täiel määral ellu viia; teeb selle põhjal ettepaneku, et liikmesriigid võiksid ELi institutsioonidega astuda lähendamisele suunatud partnerlusse, mis võiks hõlmata reformimise tingimuslikku rahastamist; kordab, et sellise tugevama majandusliku koostööga peaks kaasnema stiimulipõhine finantsmehhanism; on seisukohal, et igasugune täiendav rahastus või vahendid, näiteks solidaarsusmehhanism, peavad olema ELi eelarve lahutamatu osa, kuid olema väljaspool kokkulepitud mitmeaastase finantsraamistiku piirmäärasid;

| 9. | on mures euroala liikmesriikide üldise era- ja avaliku sektori võlakoormuse pärast; juhib tähelepanu asjaolule, et EL peab minema kaugemale ülemäärasel võlatasemel ja ressursitarbimisel põhinevast kasvumudelist; |
| --- | --- |

9.

on mures euroala liikmesriikide üldise era- ja avaliku sektori võlakoormuse pärast; juhib tähelepanu asjaolule, et EL peab minema kaugemale ülemäärasel võlatasemel ja ressursitarbimisel põhinevast kasvumudelist;

| 10. | palub liikmesriikidel seepärast majanduspoliitikat ja reforme kavandades pöörata erilist tähelepanu sellele, millist mõju need avaldavad noorele eurooplaste põlvkonnale ja tulevastele põlvkondadele, et mitte võtta noortelt kohe alguses ära nende tulevikuväljavaateid; rõhutab, et töötuse ja eeskätt noorte töötuse pikaajaliste mõjudega võitlemiseks on vaja rohkem pingutada; |
| --- | --- |

10.

palub liikmesriikidel seepärast majanduspoliitikat ja reforme kavandades pöörata erilist tähelepanu sellele, millist mõju need avaldavad noorele eurooplaste põlvkonnale ja tulevastele põlvkondadele, et mitte võtta noortelt kohe alguses ära nende tulevikuväljavaateid; rõhutab, et töötuse ja eeskätt noorte töötuse pikaajaliste mõjudega võitlemiseks on vaja rohkem pingutada;

| 11. | tunnustab neid liikmesriikide ametiasutusi, kes on edukalt rakendanud makromajanduslikke kohandamisprogramme ja finantssektori programme; |
| --- | --- |

11.

tunnustab neid liikmesriikide ametiasutusi, kes on edukalt rakendanud makromajanduslikke kohandamisprogramme ja finantssektori programme;

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et finantsabiprogrammide edu tagamiseks on vaja solidaarsust ja tingimuslikkust, tugevat vastutustunnet ja tahet reforme ellu viia; nõuab siiski tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid viiksid finantsabi ja troika ajutise süsteemi parandatud õigusliku struktuuri alla, mis vastaks ELi majanduse juhtimise raamistikule ja ühenduse õigusele, tagades niiviisi demokraatliku vastutuse; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu asjaolule, et finantsabiprogrammide edu tagamiseks on vaja solidaarsust ja tingimuslikkust, tugevat vastutustunnet ja tahet reforme ellu viia; nõuab siiski tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid viiksid finantsabi ja troika ajutise süsteemi parandatud õigusliku struktuuri alla, mis vastaks ELi majanduse juhtimise raamistikule ja ühenduse õigusele, tagades niiviisi demokraatliku vastutuse;

| 13. | rõhutab asjaolu, et majandus- ja rahaliit (EMU) pole kaugeltki lõpule viidud, ning tuletab komisjonile meelde tema kohustusi ja lubadusi suurendada majanduskasvu, majanduslikku lähenemist ning parandada ELi konkurentsivõimet; on veendunud, et seda oleks kõige parem saavutada siis, kui komisjon esitaks veel ettepanekuid EMU lõpuleviimise kohta vastavalt tema tiheda ja toimiva EMU loomise tegevuskavas esitatud suunistele; märgib, et EMU lõpuleviimine peaks põhinema ühenduse meetodil; |
| --- | --- |

13.

rõhutab asjaolu, et majandus- ja rahaliit (EMU) pole kaugeltki lõpule viidud, ning tuletab komisjonile meelde tema kohustusi ja lubadusi suurendada majanduskasvu, majanduslikku lähenemist ning parandada ELi konkurentsivõimet; on veendunud, et seda oleks kõige parem saavutada siis, kui komisjon esitaks veel ettepanekuid EMU lõpuleviimise kohta vastavalt tema tiheda ja toimiva EMU loomise tegevuskavas esitatud suunistele; märgib, et EMU lõpuleviimine peaks põhinema ühenduse meetodil;

| 14. | tunnustab ELi uue ja läbivaadatud finantsmääruse edu finantskriisist ülesaamisel; märgib, et pangandusliidu kolme samba lõpuleviimine ja uute eeskirjade kehtestamine pankade kapitalinõuete kohta aitab taastada usalduse Euroopa pangandussektori vastupanuvõime vastu; |
| --- | --- |

14.

tunnustab ELi uue ja läbivaadatud finantsmääruse edu finantskriisist ülesaamisel; märgib, et pangandusliidu kolme samba lõpuleviimine ja uute eeskirjade kehtestamine pankade kapitalinõuete kohta aitab taastada usalduse Euroopa pangandussektori vastupanuvõime vastu;

| 15. | väljendab heameelt komisjoni avalduse üle, et 2014. aasta majanduskasvu analüüsi peamine eesmärk on saavutada jätkusuutlik, arukas ja kaasav majanduskasv ja konkurentsivõime, mis omakorda toob kaasa töökohtade loomise; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt komisjoni avalduse üle, et 2014. aasta majanduskasvu analüüsi peamine eesmärk on saavutada jätkusuutlik, arukas ja kaasav majanduskasv ja konkurentsivõime, mis omakorda toob kaasa töökohtade loomise;

| 16. | nõustub komisjoniga, et liikmesriigid peavad seadma eesmärgiks majanduskasvu toetava eelarve konsolideerimise; kutsub liikmesriike üles lihtsustama maksusüsteeme, vähendama maksusid ja sotsiaalkindlustusmakseid, eriti väikeste ja keskmiste sissetulekute puhul, ning maksustama tööjõu asemel tarbimist ja keskkonda kahjustavat tegevust, et ergutada kasvu, erainvesteeringuid ja töökohtade loomist, tõhustada konsolideerimiseks tehtavaid jõupingutusi ning suurendada investeeringuid haridusse, teadus- ja arendustegevusse ning aktiivsesse tööturupoliitikasse; |
| --- | --- |

16.

nõustub komisjoniga, et liikmesriigid peavad seadma eesmärgiks majanduskasvu toetava eelarve konsolideerimise; kutsub liikmesriike üles lihtsustama maksusüsteeme, vähendama maksusid ja sotsiaalkindlustusmakseid, eriti väikeste ja keskmiste sissetulekute puhul, ning maksustama tööjõu asemel tarbimist ja keskkonda kahjustavat tegevust, et ergutada kasvu, erainvesteeringuid ja töökohtade loomist, tõhustada konsolideerimiseks tehtavaid jõupingutusi ning suurendada investeeringuid haridusse, teadus- ja arendustegevusse ning aktiivsesse tööturupoliitikasse;

| 17. | julgustab liikmesriike jätkama kohanemisprogrammi raames majanduskasvu toetavate ja jätkusuutlike struktuurireformide rakendamist või neid rakendama, tõhustades samal ajal pingutusi strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamiseks; tunneb muret, et ülemäärase eelarvepuudujäägi või jooksevkonto defitsiidiga liikmesriikides puudub konkreetsete reformide suhtes vastutustunne; peab vajalikuks, et kõikidele majanduskasvu, tööhõive ja strateegiliste investeeringute stimuleerimiseks aastateks 2014–2020 ette nähtud fondide, eriti Euroopa noorte tööhõive algatuse suhtes, kohaldataks lisaks nende fondide viivitamatult väljajagamisele ettemaksu põhimõtet; |
| --- | --- |

17.

julgustab liikmesriike jätkama kohanemisprogrammi raames majanduskasvu toetavate ja jätkusuutlike struktuurireformide rakendamist või neid rakendama, tõhustades samal ajal pingutusi strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamiseks; tunneb muret, et ülemäärase eelarvepuudujäägi või jooksevkonto defitsiidiga liikmesriikides puudub konkreetsete reformide suhtes vastutustunne; peab vajalikuks, et kõikidele majanduskasvu, tööhõive ja strateegiliste investeeringute stimuleerimiseks aastateks 2014–2020 ette nähtud fondide, eriti Euroopa noorte tööhõive algatuse suhtes, kohaldataks lisaks nende fondide viivitamatult väljajagamisele ettemaksu põhimõtet;

| 18. | rõhutab, kui oluline on jälgida ja rakendada riigipõhiseid soovitusi, mitmepoolset järelevalvet, kogemuste ja parimate tavade vahetamist ja vastastikkust hindamist kui vahendit, millega ergutada arutelu ja vastastikust survet, pakkudes sel viisil suunda, mis aitab reformidele vajalikku hoogu anda ja neid heaks kiita; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, kui oluline on jälgida ja rakendada riigipõhiseid soovitusi, mitmepoolset järelevalvet, kogemuste ja parimate tavade vahetamist ja vastastikkust hindamist kui vahendit, millega ergutada arutelu ja vastastikust survet, pakkudes sel viisil suunda, mis aitab reformidele vajalikku hoogu anda ja neid heaks kiita;

| 19. | juhib taas kord tähelepanu asjaolule, et kui puuduvad auahned reformid, millega tõhustada Euroopa riikide majanduse konkurentsivõimet ning tagada sotsiaalkindlustussüsteemide ja tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkus, asetab see ülemäärase koorma tulevaste põlvkondade õlgadele; juhib samuti tähelepanu asjaolule, kui oluline on parandada liigset eelarvepuudujääki ja jooksevkonto puudujääki; |
| --- | --- |

19.

juhib taas kord tähelepanu asjaolule, et kui puuduvad auahned reformid, millega tõhustada Euroopa riikide majanduse konkurentsivõimet ning tagada sotsiaalkindlustussüsteemide ja tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkus, asetab see ülemäärase koorma tulevaste põlvkondade õlgadele; juhib samuti tähelepanu asjaolule, kui oluline on parandada liigset eelarvepuudujääki ja jooksevkonto puudujääki;

| 20. | juhib taas tähelepanu asjaolule, et suveräänseid ja finantseerimisasutusi iseloomustab väikese majanduskasvu tingimustes püsiv haavatavus; |
| --- | --- |

20.

juhib taas tähelepanu asjaolule, et suveräänseid ja finantseerimisasutusi iseloomustab väikese majanduskasvu tingimustes püsiv haavatavus;

| 21. | rõhutab, et struktuurireforme peavad täiendama pikaajalisemad investeeringud haridusse, teadusse, innovatsiooni ja säästvasse energiasse; on arvamusel, et avaliku ja erasektori partnerlusi võib pidada vahenditeks, mille abil edendada investeeringuid ning saavutada arukas ja jätkusuutlik majanduskasv, ning mis täiendavad avaliku sektori investeerimisprogramme; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et struktuurireforme peavad täiendama pikaajalisemad investeeringud haridusse, teadusse, innovatsiooni ja säästvasse energiasse; on arvamusel, et avaliku ja erasektori partnerlusi võib pidada vahenditeks, mille abil edendada investeeringuid ning saavutada arukas ja jätkusuutlik majanduskasv, ning mis täiendavad avaliku sektori investeerimisprogramme;

| 22. | nõuab, et jõulisemaks võitlemiseks maksudest kõrvalehoidmise vastu võetaks komisjoni põhjaliku tegevuskava alusel tugevamaid ja järjepidevamaid meetmeid; nõuab, et komisjon lisaks strateegiasse „Euroopa 2020“ reaalsed ja mõõdetavad eesmärgid; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et jõulisemaks võitlemiseks maksudest kõrvalehoidmise vastu võetaks komisjoni põhjaliku tegevuskava alusel tugevamaid ja järjepidevamaid meetmeid; nõuab, et komisjon lisaks strateegiasse „Euroopa 2020“ reaalsed ja mõõdetavad eesmärgid;

| 23. | rõhutab, et raske juurdepääs rahastamisele, eriti VKEde puhul, on üks suuremaid majanduskasvu pärssivaid tegureid ELis; on veendunud, et vaja on rohkem alternatiive pankadepoolsele rahastamisele, parandades kapitali tõhusat eraldamist kapitaliturgude kaudu, ergutades pikaajalisi investeeringuid ning kasutades täielikult ära ELi uusi innovatiivseid rahastamisvahendeid, mis on kavandatud toetama VKEde juurdepääsu kapitaliturgudele; usub, et pangandusliidu lõpuleviimine peaks parandama juurdepääsu rahalistele vahenditele ning loob võrdsed võimalused VKEde juurdepääsuks rahastusele; toonitab vajadust piirata veelgi halduskoormust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul ning võtta regulatiivsete süsteemide väljatöötamisel järjepidevalt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet; on seisukohal, et Euroopa Investeerimispank (EIP) võib täita veel aktiivsemat rolli rahastamisvahendite reaalmajandusele kättesaadavaks tegemisel; on seisukohal, et viimaste ülemkogude ajal tehtud ettepanekud EIP rahastamise kohta, eelkõige VKEde rahastamise ettepanekud, võivad olla ja peaksid olema veelgi ambitsioonikamad; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et raske juurdepääs rahastamisele, eriti VKEde puhul, on üks suuremaid majanduskasvu pärssivaid tegureid ELis; on veendunud, et vaja on rohkem alternatiive pankadepoolsele rahastamisele, parandades kapitali tõhusat eraldamist kapitaliturgude kaudu, ergutades pikaajalisi investeeringuid ning kasutades täielikult ära ELi uusi innovatiivseid rahastamisvahendeid, mis on kavandatud toetama VKEde juurdepääsu kapitaliturgudele; usub, et pangandusliidu lõpuleviimine peaks parandama juurdepääsu rahalistele vahenditele ning loob võrdsed võimalused VKEde juurdepääsuks rahastusele; toonitab vajadust piirata veelgi halduskoormust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul ning võtta regulatiivsete süsteemide väljatöötamisel järjepidevalt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet; on seisukohal, et Euroopa Investeerimispank (EIP) võib täita veel aktiivsemat rolli rahastamisvahendite reaalmajandusele kättesaadavaks tegemisel; on seisukohal, et viimaste ülemkogude ajal tehtud ettepanekud EIP rahastamise kohta, eelkõige VKEde rahastamise ettepanekud, võivad olla ja peaksid olema veelgi ambitsioonikamad;

| 24. | rõhutab taas, kui tähtis on ELi majanduskasvu jaoks ühtse turu lõpuleviimine; on veendunud, et liikmesriigid ja komisjon ei täida oma lubadust viia ühtne turg lõpule; |
| --- | --- |

24.

rõhutab taas, kui tähtis on ELi majanduskasvu jaoks ühtse turu lõpuleviimine; on veendunud, et liikmesriigid ja komisjon ei täida oma lubadust viia ühtne turg lõpule;

| 25. | rõhutab asjaolu, et ELi majanduskasvu takistavad hästi toimiva ühtse tööturu puudumine ning jätkusuutliku lähenemisviisi puudumine sisserändele; juhib tähelepanu makromajanduslikele eelistele, mida liikmesriigid saavad oma tööturgude uuendamisest, ning julgustab komisjoni ja liikmesriike kaaluma erimeetmeid eduka tööturupoliitika tõhustamiseks, mis põhineb töötajate vabal liikumisel, võrdsetel võimalustel ning ühiskonna ülespoole ühtlustumise põhimõttel ning ajakohasel, piisaval ja kaasaval sisserändepoliitikal nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

25.

rõhutab asjaolu, et ELi majanduskasvu takistavad hästi toimiva ühtse tööturu puudumine ning jätkusuutliku lähenemisviisi puudumine sisserändele; juhib tähelepanu makromajanduslikele eelistele, mida liikmesriigid saavad oma tööturgude uuendamisest, ning julgustab komisjoni ja liikmesriike kaaluma erimeetmeid eduka tööturupoliitika tõhustamiseks, mis põhineb töötajate vabal liikumisel, võrdsetel võimalustel ning ühiskonna ülespoole ühtlustumise põhimõttel ning ajakohasel, piisaval ja kaasaval sisserändepoliitikal nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil;

| 26. | palub komisjonil parlamendile selgitada, milliseid konkreetseid meetmeid ta kavatseb võtta, et edendada suurema ja jätkusuutliku majanduskasvu ja tugevdatud konkurentsivõime eesmärke, ning need saavutada; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil parlamendile selgitada, milliseid konkreetseid meetmeid ta kavatseb võtta, et edendada suurema ja jätkusuutliku majanduskasvu ja tugevdatud konkurentsivõime eesmärke, ning need saavutada;

| 27. | on veendunud, et iga-aastane majanduskasvu analüüs tervikuna ei ole piisavalt üksikasjalik ega paku vahendeid eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

27.

on veendunud, et iga-aastane majanduskasvu analüüs tervikuna ei ole piisavalt üksikasjalik ega paku vahendeid eesmärkide saavutamiseks;

| 28. | võtab teadmiseks häiremehhanismi aruande; võtab teadmiseks ELi majanduse sisemise tasakaalutuse järkjärgulise vähenemise; juhib tähelepanu ka välisele tasakaalustamatusele, sh väga suurele väliskaubanduse ülejäägile ning ekspordi turuosa murettekitavale vähenemisele enamikus liikmesriikides; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks häiremehhanismi aruande; võtab teadmiseks ELi majanduse sisemise tasakaalutuse järkjärgulise vähenemise; juhib tähelepanu ka välisele tasakaalustamatusele, sh väga suurele väliskaubanduse ülejäägile ning ekspordi turuosa murettekitavale vähenemisele enamikus liikmesriikides;

| 29. | märgib, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse eesmärk on hoida ära halvasti kavandatud riikliku poliitika negatiivse mõju kandumine teistesse euroala liikmesriikidesse; tunneb muret, et komisjon ei võta tulemustabeli tõlgendamisel piisavalt arvesse asjaolu, et euroala ja sinna kuuluvad liikmesriigid on üksteisest sõltuvad ja avatud majandused; |
| --- | --- |

29.

märgib, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse eesmärk on hoida ära halvasti kavandatud riikliku poliitika negatiivse mõju kandumine teistesse euroala liikmesriikidesse; tunneb muret, et komisjon ei võta tulemustabeli tõlgendamisel piisavalt arvesse asjaolu, et euroala ja sinna kuuluvad liikmesriigid on üksteisest sõltuvad ja avatud majandused;

| 30. | võtab teadmiseks komisjoni hinnangu, mille kohaselt olulist makromajanduslikku tasakaalustamatust korrigeeritakse; juhib tähelepanu asjaolule, et selleks, et veelgi tugevdada ELi üldist konkurentsivõimet, peab komisjon vaatama liikmesriigi jooksevkonto defitsiiti ülejäänud euroalaga võrreldes; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks komisjoni hinnangu, mille kohaselt olulist makromajanduslikku tasakaalustamatust korrigeeritakse; juhib tähelepanu asjaolule, et selleks, et veelgi tugevdada ELi üldist konkurentsivõimet, peab komisjon vaatama liikmesriigi jooksevkonto defitsiiti ülejäänud euroalaga võrreldes;

| 31. | on mures, et suurem osa liikmesriike kaotab ülemaailmselt endiselt turuosa ning neil on suur negatiivne rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon; peab kahetsusväärseks, et vaatamata Euroopa Parlamendi korduvatele taotlustele ei ole makromajandusliku tasakaalustamatuse tulemustabelisse lisatud veel muid konkurentsivõimet suuresti mõjutavaid olulisi näitajaid, näiteks ühiku kapitalikulusid; |
| --- | --- |

31.

on mures, et suurem osa liikmesriike kaotab ülemaailmselt endiselt turuosa ning neil on suur negatiivne rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon; peab kahetsusväärseks, et vaatamata Euroopa Parlamendi korduvatele taotlustele ei ole makromajandusliku tasakaalustamatuse tulemustabelisse lisatud veel muid konkurentsivõimet suuresti mõjutavaid olulisi näitajaid, näiteks ühiku kapitalikulusid;

| 32. | tunneb jätkuvalt muret, et ülemäärast erasektori võlataset ei ole õnnestunud vähendada; toonitab, et see ei ole oluline mitte ainult finantsstabiilsuse seisukohast, vaid piirab ka ELi kasvupotentsiaali; |
| --- | --- |

32.

tunneb jätkuvalt muret, et ülemäärast erasektori võlataset ei ole õnnestunud vähendada; toonitab, et see ei ole oluline mitte ainult finantsstabiilsuse seisukohast, vaid piirab ka ELi kasvupotentsiaali;

| 33. | rõhutab, et ikka veel erakordselt madalad intressimäärad kogu intressikõveral on Euroopa kodanikele murettekitavad eraviisilise säästmise ja pensionikogumise seisukohast; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et ikka veel erakordselt madalad intressimäärad kogu intressikõveral on Euroopa kodanikele murettekitavad eraviisilise säästmise ja pensionikogumise seisukohast;

| 34. | võtab teadmiseks komisjoni esimese hinnangu, mille komisjon liikmesriikide eelarvekavadele andis; toonitab, et eelarvekavade uurimine aitab parandada mitmepoolset järelevalvet ja jälgida liikmesriikide eelarveolukorda; |
| --- | --- |

34.

võtab teadmiseks komisjoni esimese hinnangu, mille komisjon liikmesriikide eelarvekavadele andis; toonitab, et eelarvekavade uurimine aitab parandada mitmepoolset järelevalvet ja jälgida liikmesriikide eelarveolukorda;

| 35. | tunneb muret, et ainult kaks liikmesriiki saavutasid oma keskpika perspektiivi eesmärgi; kutsub liikmesriike üles jätkama ja vajadusel tugevdama pingutuste tegemist, kuna eesmärki mitte saavutanud liikmesriikides on vajalik majanduskasvu toetav konsolideerimine; |
| --- | --- |

35.

tunneb muret, et ainult kaks liikmesriiki saavutasid oma keskpika perspektiivi eesmärgi; kutsub liikmesriike üles jätkama ja vajadusel tugevdama pingutuste tegemist, kuna eesmärki mitte saavutanud liikmesriikides on vajalik majanduskasvu toetav konsolideerimine;

| 36. | rõhutab, et Euroopa poolaasta ei tohi mitte mingil tingimusel ohustada riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi eesõigusi; rõhutab asjaolu, et ELi ja riikide pädevused peaksid olema selgelt eraldatud ning et liidu tasandil on aruandluskohustus Euroopa Parlamendi ees; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks Euroopa Parlamendi asjakohase ametliku kaasatuse Euroopa poolaasta protsessi kõikides etappides eesmärgiga suurendada otsuste demokraatlikku õiguspärasust; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et Euroopa poolaasta ei tohi mitte mingil tingimusel ohustada riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi eesõigusi; rõhutab asjaolu, et ELi ja riikide pädevused peaksid olema selgelt eraldatud ning et liidu tasandil on aruandluskohustus Euroopa Parlamendi ees; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks Euroopa Parlamendi asjakohase ametliku kaasatuse Euroopa poolaasta protsessi kõikides etappides eesmärgiga suurendada otsuste demokraatlikku õiguspärasust;

| 37. | rõhutab vajadust tugevdada euroala toimimise oluliste elementide (nt Euroopa stabiilsusmehhanism, eurorühma otsused ning finantsabiprogrammide järelevalve ja hinnangud) demokraatlikku vastutust riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi ees; palub komisjonil koostada ja avaldada sisemised järelhinnangud oma soovituste ja kolmikus osalemise kohta; |
| --- | --- |

37.

rõhutab vajadust tugevdada euroala toimimise oluliste elementide (nt Euroopa stabiilsusmehhanism, eurorühma otsused ning finantsabiprogrammide järelevalve ja hinnangud) demokraatlikku vastutust riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi ees; palub komisjonil koostada ja avaldada sisemised järelhinnangud oma soovituste ja kolmikus osalemise kohta;

| 38. | tuletab meelde, et finantsturgude killustumine väljendub lisaks rahastamisvahendite suuremale maksumusele rahastamisvahendite puuduses, eriti VKEde jaoks, ning et see on paljude liikmesriikide peamine probleem; on seisukohal, et EKP peaks jätkama aktiivsema osa täitmist killustatuse vähendamise eesmärgil, ning on arvamusel, et EIP saab veelgi edendada VKEde rahastamist, ettevõtlust, eksporti ja innovatsiooni, mis on majanduse elavdamiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et finantsturgude killustumine väljendub lisaks rahastamisvahendite suuremale maksumusele rahastamisvahendite puuduses, eriti VKEde jaoks, ning et see on paljude liikmesriikide peamine probleem; on seisukohal, et EKP peaks jätkama aktiivsema osa täitmist killustatuse vähendamise eesmärgil, ning on arvamusel, et EIP saab veelgi edendada VKEde rahastamist, ettevõtlust, eksporti ja innovatsiooni, mis on majanduse elavdamiseks hädavajalik;

ELi eelarve

| 39. | märgib, et 2014. aasta majanduskasvu analüüs erineb väga vähe 2013. aasta analüüsist; väljendab seetõttu veel kord kahetsust, et komisjon ei ole esitanud uusi ettepanekuid selle kohta, milline võib olla ELi eelarve roll majanduskasvu ergutamisel ja töökohtade loomisel, et saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid; |
| --- | --- |

39.

märgib, et 2014. aasta majanduskasvu analüüs erineb väga vähe 2013. aasta analüüsist; väljendab seetõttu veel kord kahetsust, et komisjon ei ole esitanud uusi ettepanekuid selle kohta, milline võib olla ELi eelarve roll majanduskasvu ergutamisel ja töökohtade loomisel, et saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid;

| 40. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole esitanud parlamendile põhjalikku aruannet 2012. aasta juunis kokkulepitud majanduskasvu ja töökohtade loomise pakti rakendamise kohta; |
| --- | --- |

40.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole esitanud parlamendile põhjalikku aruannet 2012. aasta juunis kokkulepitud majanduskasvu ja töökohtade loomise pakti rakendamise kohta;

| 41. | kutsub komisjoni üles esitama korrapäraselt ajakohastatud tulemustabelit uute programmide rakendamise kohta, mis võimaldab võrrelda liikmesriike, et eelarvepädevad asutused saaksid teha ilmsete suundumuste taustal teadlikumaid otsuseid kulutuste prioriteetide kohta; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles esitama korrapäraselt ajakohastatud tulemustabelit uute programmide rakendamise kohta, mis võimaldab võrrelda liikmesriike, et eelarvepädevad asutused saaksid teha ilmsete suundumuste taustal teadlikumaid otsuseid kulutuste prioriteetide kohta;

| 42. | rõhutab, et maksekohustuste assigneeringute madal tase ja jäik maksete ülemmäär on ELi eelarve puhul jätkuvalt tõsiseks probleemiks, millel on eriti negatiivsed tagajärjed majanduse elavdamise jaoks, sest hilinenud maksed on kahjulikud eelkõige otseste abisaajate jaoks; rõhutab ka seda, et nimetatud maksete madal tase ELi 2014. aasta eelarves on täielikult vastuolus kaas-seadusandjate poolt kokku lepitud meetmetega, mille eesmärk on tõsta ajutiselt ELi kaasrahastamise määra ühise juhtimise alla kuuluvate ELi programmide puhul liikmesriikides, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsusega; tuletab meelde vajadust tagada eelarve täitmist silmas pidades maksete korrapärane areng, et vältida täitmata kulukohustuste mis tahes ebatavalist ülekandumist 2015. aasta eelarvesse ning kasutada sellega seoses vajaduse korral mitmeaastase finantsraamistiku määruses sisalduvaid erinevaid paindlikkusmehhanisme; kavatseb jätkata maksete üldise olukorra põhjalikku jälgimist, eriti seoses väga suure maksete kogusummaga, mida on vaja eelmise mitmeaastase finantsraamistiku programmide lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et maksekohustuste assigneeringute madal tase ja jäik maksete ülemmäär on ELi eelarve puhul jätkuvalt tõsiseks probleemiks, millel on eriti negatiivsed tagajärjed majanduse elavdamise jaoks, sest hilinenud maksed on kahjulikud eelkõige otseste abisaajate jaoks; rõhutab ka seda, et nimetatud maksete madal tase ELi 2014. aasta eelarves on täielikult vastuolus kaas-seadusandjate poolt kokku lepitud meetmetega, mille eesmärk on tõsta ajutiselt ELi kaasrahastamise määra ühise juhtimise alla kuuluvate ELi programmide puhul liikmesriikides, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsusega; tuletab meelde vajadust tagada eelarve täitmist silmas pidades maksete korrapärane areng, et vältida täitmata kulukohustuste mis tahes ebatavalist ülekandumist 2015. aasta eelarvesse ning kasutada sellega seoses vajaduse korral mitmeaastase finantsraamistiku määruses sisalduvaid erinevaid paindlikkusmehhanisme; kavatseb jätkata maksete üldise olukorra põhjalikku jälgimist, eriti seoses väga suure maksete kogusummaga, mida on vaja eelmise mitmeaastase finantsraamistiku programmide lõpuleviimiseks;

| 43. | väljendab veel kord kahetsust, et liikmesriigid peavad jätkuvalt makseid ELi eelarvesse kohandamisabinõuks nende konsolideerimispüüdlustele, mis omakorda toob kaasa ELi eelarvest tehtavate maksete mahu vähenemise; palub komisjonil liikmesriikide eelarvekavade hindamisel võtta seda korduvalt esinevat ohtlikku suundumust täielikult arvesse ning esitada konkreetseid meetmeid selle peatamiseks; |
| --- | --- |

43.

väljendab veel kord kahetsust, et liikmesriigid peavad jätkuvalt makseid ELi eelarvesse kohandamisabinõuks nende konsolideerimispüüdlustele, mis omakorda toob kaasa ELi eelarvest tehtavate maksete mahu vähenemise; palub komisjonil liikmesriikide eelarvekavade hindamisel võtta seda korduvalt esinevat ohtlikku suundumust täielikult arvesse ning esitada konkreetseid meetmeid selle peatamiseks;

| 44. | tuletab meelde oma seisukohta, et liikmesriikide eelarveseisundit saab kergendada uue omavahendite süsteemiga liidu eelarve rahastamiseks, millega vähendatakse rahvamajanduse kogutulust sõltuvaid sissemakseid, võimaldades liikmesriikidel teha teoks konsolideerimispüüdlused, seadmata ohtu ELi rahastamist, et toetada investeerimist majanduse elavdamisse ja reformimeetmetesse; rõhutab seetõttu tähtsust, mida ta omistab uuele omavahendite kõrgetasemelisele rühmale, kes peaks aitama ELi rahastamist põhjalikult reformida; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde oma seisukohta, et liikmesriikide eelarveseisundit saab kergendada uue omavahendite süsteemiga liidu eelarve rahastamiseks, millega vähendatakse rahvamajanduse kogutulust sõltuvaid sissemakseid, võimaldades liikmesriikidel teha teoks konsolideerimispüüdlused, seadmata ohtu ELi rahastamist, et toetada investeerimist majanduse elavdamisse ja reformimeetmetesse; rõhutab seetõttu tähtsust, mida ta omistab uuele omavahendite kõrgetasemelisele rühmale, kes peaks aitama ELi rahastamist põhjalikult reformida;

| 45. | rõhutab, et tugevam majanduslik koordineerimine peaks olema tihedalt seotud stiimulitel põhineva mehhanismiga; on seisukohal, et täiendavad rahalised vahendid või instrumendid, nagu solidaarsusmehhanism, peaksid olema ELi eelarve lahutamatu osa, kuid seda üle kokkulepitud mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et tugevam majanduslik koordineerimine peaks olema tihedalt seotud stiimulitel põhineva mehhanismiga; on seisukohal, et täiendavad rahalised vahendid või instrumendid, nagu solidaarsusmehhanism, peaksid olema ELi eelarve lahutamatu osa, kuid seda üle kokkulepitud mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade;

o

o o

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

46.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Keskpangale.

---

(1)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 12.

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

(3)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 8.

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 33.

(5)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

(6)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0036.

(8)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

(9)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 1.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0447.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0205.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0593.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0597.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/24

---

P7_TA(2014)0129

Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta: tööhõive- ja sotsiaalaspektid

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2014. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (2013/2158(INI))

(2017/C 285/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 9,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 145, 148, 152 ja artikli 153 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 145, 148, 152 ja artikli 153 lõiget 5,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 28,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2013. aasta teatist „2014. aasta majanduskasvu analüüs“ (COM(2013)0800) ja sellele lisatud ühise tööhõivearuande eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2013. aasta teatist „2014. aasta majanduskasvu analüüs“ (COM(2013)0800) ja sellele lisatud ühise tööhõivearuande eelnõu,

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta prioriteetide rakendamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta prioriteetide rakendamise kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2013. aasta teatist „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamine“ (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2013. aasta teatist „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamine“ (COM(2013)0690),

| — | võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust O-000122/2013 – B7-0524/2013 komisjonile ja parlamendi sellega seotud 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni teatist majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust O-000122/2013 – B7-0524/2013 komisjonile ja parlamendi sellega seotud 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni teatist majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamise kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2010. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2010. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine“ (COM(2012)0173),

| — | võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust O-000120/2012 komisjonile ja sellega seotud parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni töövõimalusterohke majanduse taastumise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust O-000120/2012 komisjonile ja sellega seotud parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni töövõimalusterohke majanduse taastumise kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse“ (COM(2010)0682) ning sellel põhinevat Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse“ (COM(2010)0682) ning sellel põhinevat Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik“ (COM(2010)0758) ning sellel põhinevat Euroopa Parlamendi 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik“ (COM(2010)0758) ning sellel põhinevat Euroopa Parlamendi 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni (6),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus“ (COM(2011)0933),

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe kohta vastuseks kriisile (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe kohta vastuseks kriisile (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083),

| — | võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust O-000057/2013 – B7-0207/2013 komisjonile ja sellega seotud Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust O-000057/2013 – B7-0207/2013 komisjonile ja sellega seotud Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2013. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2013. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (9),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0091/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0091/2014),

| A. | arvestades, et arvnäitajate kohaselt lõppes majanduslangus euroalal 2013. aasta teises kvartalis, kuid aastane majanduskasv euroalal jääb käesoleval aastal nõrgaks ning tööpuudus on ikka veel väga kõrge; arvestades, et jätkusuutlikku majanduskasvu tuleb märkimisväärselt tugevdada, et seda saaks pidada pikaaegseks taastumiseks, ja luua juurde vajalikku jõudu, mis vabastaks ELi sotsiaal-majanduslikest probleemidest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et arvnäitajate kohaselt lõppes majanduslangus euroalal 2013. aasta teises kvartalis, kuid aastane majanduskasv euroalal jääb käesoleval aastal nõrgaks ning tööpuudus on ikka veel väga kõrge; arvestades, et jätkusuutlikku majanduskasvu tuleb märkimisväärselt tugevdada, et seda saaks pidada pikaaegseks taastumiseks, ja luua juurde vajalikku jõudu, mis vabastaks ELi sotsiaal-majanduslikest probleemidest;

| B. | arvestades, et tööpuudus ELis on jõudnud muret tegeva arvuni – 26,6 miljonit, kusjuures pikaaegne tööpuudus on tõusnud enamikus liikmesriikides ja jõudnud ELis tervikuna kõigi aegade kõrgeima tasemeni; arvestades, et tööhõive langus on olnud ilmsem nendes riikides, kes on pidanud eelarvet oluliselt muutma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tööpuudus ELis on jõudnud muret tegeva arvuni – 26,6 miljonit, kusjuures pikaaegne tööpuudus on tõusnud enamikus liikmesriikides ja jõudnud ELis tervikuna kõigi aegade kõrgeima tasemeni; arvestades, et tööhõive langus on olnud ilmsem nendes riikides, kes on pidanud eelarvet oluliselt muutma;

| C. | arvestades, et noorte tööpuuduse määrad on jõudnud enneolematu tasemeni, olles ELis tervikuna keskmiselt 23 %, ning mõnes liikmesriigis on tööpuuduse määr 16–25aastaste noorte seas üle 50 %; arvestades, et tööturu olukord on eriti kriitiline noorte jaoks – sõltumata nende haridustasemest –, kes sageli jäävad töötuks või töötavad ebakindlate töölepingutega, tasustamata praktikakohtadel või emigreeruvad; arvestades, et 2011. aastal oli noorte tööturust taandumise tõttu liikmesriikide majanduslik kahju 153 miljardit eurot, mis vastab 1,2 %-le ELi SKPst; arvestades, et tööturu reguleerimise liigse jäikuse tõttu puudub mitmes liikmesriigis paindlikkus tõhusalt leevendada šokke; arvestades, et praegused tööturgu käsitlevad õigusaktid kaitsevad ebaproportsionaalselt n-ö omainimesi ja avaldavad ebasoodsat mõju noorte kaasamisele tööturul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et noorte tööpuuduse määrad on jõudnud enneolematu tasemeni, olles ELis tervikuna keskmiselt 23 %, ning mõnes liikmesriigis on tööpuuduse määr 16–25aastaste noorte seas üle 50 %; arvestades, et tööturu olukord on eriti kriitiline noorte jaoks – sõltumata nende haridustasemest –, kes sageli jäävad töötuks või töötavad ebakindlate töölepingutega, tasustamata praktikakohtadel või emigreeruvad; arvestades, et 2011. aastal oli noorte tööturust taandumise tõttu liikmesriikide majanduslik kahju 153 miljardit eurot, mis vastab 1,2 %-le ELi SKPst; arvestades, et tööturu reguleerimise liigse jäikuse tõttu puudub mitmes liikmesriigis paindlikkus tõhusalt leevendada šokke; arvestades, et praegused tööturgu käsitlevad õigusaktid kaitsevad ebaproportsionaalselt n-ö omainimesi ja avaldavad ebasoodsat mõju noorte kaasamisele tööturul;

| D. | arvestades, et see on olnud viimase 100 aasta sügavaim ja pikaajalisim majanduslangus, kuid katastroof hoiti ära ja kriisi tagajärjed jaotati mitmele aastale, isegi aastakümnele; arvestades, et need tagajärjed hõlmavad asjaolu, et pikaajaline tööpuudus suureneb jätkuvalt, mille võimalikuks tagajärjeks on struktuurne tööpuudus; arvestades, et tööturu killustumine suureneb jätkuvalt, leibkondade keskmine sissetulek langeb mitmes liikmesriigis ning näitajad osutavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse, sealhulgas töölkäivate inimeste vaesuse kõrgemate tasemete ja sügavamate vormide suundumusele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et see on olnud viimase 100 aasta sügavaim ja pikaajalisim majanduslangus, kuid katastroof hoiti ära ja kriisi tagajärjed jaotati mitmele aastale, isegi aastakümnele; arvestades, et need tagajärjed hõlmavad asjaolu, et pikaajaline tööpuudus suureneb jätkuvalt, mille võimalikuks tagajärjeks on struktuurne tööpuudus; arvestades, et tööturu killustumine suureneb jätkuvalt, leibkondade keskmine sissetulek langeb mitmes liikmesriigis ning näitajad osutavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse, sealhulgas töölkäivate inimeste vaesuse kõrgemate tasemete ja sügavamate vormide suundumusele;

| E. | arvestades, et Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) juhtis hiljuti tähelepanu sellele, et maksustamist on võimalik paremini ja järk-järgult teostada, mis võib aidata ELis ebavõrdsust vähendada; arvestades, et maksukoormus tuleb nihutada tööjõult muudele jätkusuutliku maksustamise vormidele, et edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning selle kaudu lisatulude saamist ning suurendada konsolideerimispüüdluste õiguspärasust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) juhtis hiljuti tähelepanu sellele, et maksustamist on võimalik paremini ja järk-järgult teostada, mis võib aidata ELis ebavõrdsust vähendada; arvestades, et maksukoormus tuleb nihutada tööjõult muudele jätkusuutliku maksustamise vormidele, et edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning selle kaudu lisatulude saamist ning suurendada konsolideerimispüüdluste õiguspärasust;

| F. | arvestades, et kriisi mõju tagajärg on pretsedenditu ja kasvav lõhe toodangu ja tööhõive osas kesksete ja äärepoolsete riikide vahel; arvestades, et keskuse–perifeeria lõhe tööpuuduse määra puhul jõudis 2012. aastal 10 protsendipunktini võrreldes üksnes 3,5 protsendipunktiga 2000. aastal; arvestades, et prognooside kohaselt jõuab see lahknemine tipptasemeni käesoleval aastal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kriisi mõju tagajärg on pretsedenditu ja kasvav lõhe toodangu ja tööhõive osas kesksete ja äärepoolsete riikide vahel; arvestades, et keskuse–perifeeria lõhe tööpuuduse määra puhul jõudis 2012. aastal 10 protsendipunktini võrreldes üksnes 3,5 protsendipunktiga 2000. aastal; arvestades, et prognooside kohaselt jõuab see lahknemine tipptasemeni käesoleval aastal;

| G. | arvestades, et vaja on järgida kasvusõbralikku ja eristuvat eelarve konsolideerimist, tagamaks heaoluriigi ja riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vaja on järgida kasvusõbralikku ja eristuvat eelarve konsolideerimist, tagamaks heaoluriigi ja riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus;

| H. | arvestades, et majandusliku olukorra parandamist tuleks seega võtta kui julgustust jätkata jõupingutusi sihikindlalt, keskenduda kasvule ja tööhõivele, et pidada sammu konkurentsivõime parandamise reformikavadega ja kindlustada kestev taastumine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majandusliku olukorra parandamist tuleks seega võtta kui julgustust jätkata jõupingutusi sihikindlalt, keskenduda kasvule ja tööhõivele, et pidada sammu konkurentsivõime parandamise reformikavadega ja kindlustada kestev taastumine;

| I. | arvestades, et süstemaatilised vead komisjoni majandusprognoosides majanduskasvu ja tööpuuduse kohta viimastel aastatel näitavad vajadust diagnoosi ja strateegiat muuta, et kriis lõpetada; arvestades, et eelarve konsolideerimise tempo on aeglustunud; arvestades, et töökohtade loomine euroalas on endiselt väga nõrk; arvestades, et Eurostati andmetel on euroala inflatsioon EKP eesmärkidest madalam; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et süstemaatilised vead komisjoni majandusprognoosides majanduskasvu ja tööpuuduse kohta viimastel aastatel näitavad vajadust diagnoosi ja strateegiat muuta, et kriis lõpetada; arvestades, et eelarve konsolideerimise tempo on aeglustunud; arvestades, et töökohtade loomine euroalas on endiselt väga nõrk; arvestades, et Eurostati andmetel on euroala inflatsioon EKP eesmärkidest madalam;

| J. | arvestades, et demograafilised arengud avaldavad survet riikide eelarvetele ja pensionisüsteemidele; arvestades, et keskmine eeldatav eluiga tõuseb jätkuvalt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et demograafilised arengud avaldavad survet riikide eelarvetele ja pensionisüsteemidele; arvestades, et keskmine eeldatav eluiga tõuseb jätkuvalt;

| K. | arvestades, et oodatava eluea koefitsienti on vaja arvesse võtta, selleks et tagada pensionisüsteemide jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et oodatava eluea koefitsienti on vaja arvesse võtta, selleks et tagada pensionisüsteemide jätkusuutlikkus;

| L. | arvestades, et keskendumine kiirusele ja intensiivsusele struktuurireformide elluviimisel on olnud liikmesriikide vahel ebaühtlane, olles palju nõudlikum äärepoolsete riikide kui keskse asukohaga riikide jaoks; arvestades, et kõikidel liikmesriikidel peaks olema sama tõukejõud ja kohustus vajalike struktuurireformide tegemisel, et soodustada jätkusuutlikku ja tasakaalustatud majanduskasvu ja töökohtade loomist kõnealuses piirkonnas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et keskendumine kiirusele ja intensiivsusele struktuurireformide elluviimisel on olnud liikmesriikide vahel ebaühtlane, olles palju nõudlikum äärepoolsete riikide kui keskse asukohaga riikide jaoks; arvestades, et kõikidel liikmesriikidel peaks olema sama tõukejõud ja kohustus vajalike struktuurireformide tegemisel, et soodustada jätkusuutlikku ja tasakaalustatud majanduskasvu ja töökohtade loomist kõnealuses piirkonnas;

| M. | arvestades, et kõik liikmesriigid peavad oma tootlust ja konkurentsivõimet parandama ning et euroala praegune suurim probleem on kasvav sotsiaal-majanduslik lõhe liikmesriikide vahel; arvestades, et kõigi liikmesriikide huvides on tagada, et tööhõive- ja sotsiaalprobleeme käsitletakse õigeaegselt ja tõhusalt, et vältida majandusolukorra halvenemist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõik liikmesriigid peavad oma tootlust ja konkurentsivõimet parandama ning et euroala praegune suurim probleem on kasvav sotsiaal-majanduslik lõhe liikmesriikide vahel; arvestades, et kõigi liikmesriikide huvides on tagada, et tööhõive- ja sotsiaalprobleeme käsitletakse õigeaegselt ja tõhusalt, et vältida majandusolukorra halvenemist;

| N. | arvestades, et investeeringud haridusse ja koolitusse, teadusuuringutesse ning innovatsiooni – st peamistesse majanduskasvu ja töökohtade loomise valdkondadesse – on ELis ikka veel madalamad kui tema peamistel majanduspartneritel ja konkurentidel mujal maailmas; arvestades, et produktiivsed investeeringud nendesse valdkondadesse on väga olulised, et kriisist jätkusuutlikul viisil väljuda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et investeeringud haridusse ja koolitusse, teadusuuringutesse ning innovatsiooni – st peamistesse majanduskasvu ja töökohtade loomise valdkondadesse – on ELis ikka veel madalamad kui tema peamistel majanduspartneritel ja konkurentidel mujal maailmas; arvestades, et produktiivsed investeeringud nendesse valdkondadesse on väga olulised, et kriisist jätkusuutlikul viisil väljuda;

| O. | arvestades, et ettevõtjate toetamine peaks olema liikmesriikide jaoks esmatähtis; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ettevõtjate toetamine peaks olema liikmesriikide jaoks esmatähtis;

| P. | arvestades, et tsükliliste šokkide leevendamiseks on vajalik ühtne poliitikameetmestik, mis ühendab makromajanduslikke poliitikasuundi, struktuuripoliitikat, usaldusväärseid tööjõuturu institutsioone, killustamata tööturge, kollektiivläbirääkimisi ja hästi varustatud hoolekandesüsteeme; arvestades, et tsükliliste šokkide leevendamiseks on samuti tähtis sellise süsteemi olemasolu, mis põhineb töötajate kiirel tööturule taasintegreerimisel ja turvalisel paindlikkusel põhinevatel kõrvalmeetmetel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tsükliliste šokkide leevendamiseks on vajalik ühtne poliitikameetmestik, mis ühendab makromajanduslikke poliitikasuundi, struktuuripoliitikat, usaldusväärseid tööjõuturu institutsioone, killustamata tööturge, kollektiivläbirääkimisi ja hästi varustatud hoolekandesüsteeme; arvestades, et tsükliliste šokkide leevendamiseks on samuti tähtis sellise süsteemi olemasolu, mis põhineb töötajate kiirel tööturule taasintegreerimisel ja turvalisel paindlikkusel põhinevatel kõrvalmeetmetel;

| Q. | arvestades, et vaesuse tase on tõusnud alates 2007. aastast ning 24,2 % ELi elanikkonnast ohustab praegu vaesus või sotsiaalne tõrjutus; arvestades, et sotsiaalkaitse kulutused on vähenenud peaaegu kõigis liikmesriikides ning sotsiaalkaitsekomitee hoiatab, et suurenev arv inimesi on sissetulekute nappuse, laste vaesuse, rahuldamata ravivajaduste, tõsise materiaalse puuduse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vaesuse tase on tõusnud alates 2007. aastast ning 24,2 % ELi elanikkonnast ohustab praegu vaesus või sotsiaalne tõrjutus; arvestades, et sotsiaalkaitse kulutused on vähenenud peaaegu kõigis liikmesriikides ning sotsiaalkaitsekomitee hoiatab, et suurenev arv inimesi on sissetulekute nappuse, laste vaesuse, rahuldamata ravivajaduste, tõsise materiaalse puuduse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus;

| R. | arvestades, et EL ei saavuta peaaegu ühtegi strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidest, ning arvestades, et edusammud strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel liikmesriikides valmistavad pettumust; arvestades, et 2013. aasta riiklike reformiprogrammidega võetud kohustused on ebapiisavad selleks, et saavutada enamikku ELi tasandi eesmärkidest; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL ei saavuta peaaegu ühtegi strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidest, ning arvestades, et edusammud strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel liikmesriikides valmistavad pettumust; arvestades, et 2013. aasta riiklike reformiprogrammidega võetud kohustused on ebapiisavad selleks, et saavutada enamikku ELi tasandi eesmärkidest;

| S. | arvestades, et on vaja tugevdada kõigi Euroopa poolaasta osaliste demokraatlikku aruandekohustust, omanditunnet ja õiguspärasust; arvestades, et Euroopa Parlamendi nõuetekohane kaasamine on selle protsessi väga tähtis osa; arvestades, et liikmesriikide parlamendid on omandatud õiguste esindajad ja tagajad ning kodanike poolt delegeeritud; arvestades, et Euroopa poolaasta peaks täielikult austama liikmesriikide parlamentide õigusi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et on vaja tugevdada kõigi Euroopa poolaasta osaliste demokraatlikku aruandekohustust, omanditunnet ja õiguspärasust; arvestades, et Euroopa Parlamendi nõuetekohane kaasamine on selle protsessi väga tähtis osa; arvestades, et liikmesriikide parlamendid on omandatud õiguste esindajad ja tagajad ning kodanike poolt delegeeritud; arvestades, et Euroopa poolaasta peaks täielikult austama liikmesriikide parlamentide õigusi;

| T. | arvestades, et puudub kord, mis tagaks, et Euroopa Ülemkogu tunnustaks Euroopa Parlamendi seisukohti enne komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi ettepanekute prioriteetide vastuvõtmist; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et puudub kord, mis tagaks, et Euroopa Ülemkogu tunnustaks Euroopa Parlamendi seisukohti enne komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi ettepanekute prioriteetide vastuvõtmist;

| U. | arvestades, et 20.–22. jaanuaril 2014 korraldas Euroopa Parlament Euroopa parlamentaarse nädala raames kõrgetasemelise kohtumise liikmesriikide parlamendiliikmetega, et arutada 2014. aasta majanduskasvu analüüsi, sealhulgas selle tööhõive- ja sotsiaalaspekte; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 20.–22. jaanuaril 2014 korraldas Euroopa Parlament Euroopa parlamentaarse nädala raames kõrgetasemelise kohtumise liikmesriikide parlamendiliikmetega, et arutada 2014. aasta majanduskasvu analüüsi, sealhulgas selle tööhõive- ja sotsiaalaspekte;

Sotsiaalsed näitajad

| 1. | väljendab heameelt selle üle, et käesoleval aastal hõlmab iga-aastasele majanduskasvu analüüsile lisatud ühise tööhõivearuande eelnõu esimest korda tööhõive- ja sotsiaalpoliitika tulemustabelit, mis aitab tugevdada tööhõive ja sotsiaalsete arengute järelevalvet osana makromajanduslikust järelevalvest Euroopa poolaasta raames; leiab, et sellega mõjutatakse Euroopa poolaasta poliitilisi suuniseid, et tugevdada majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet, mis on nii soovitav kui ka vajalik selleks, et kriisiga tegeleda ja vältida tõsiseid sotsiaal-majanduslikke lõhesid euroalal, tõhustades nii euroala jätkusuutlikkust; väljendab sügavat muret Euroopa Parlamendi piiratud osaluse pärast Euroopa poolaastas; taunib asjaolu, et komisjon ja nõukogu on teinud väheseid edusamme majanduspoliitika suuniste demokraatliku kontrolli tugevdamisel; on arvamusel, et kehtivate aluslepingute alusel lubab ELi toimimise lepingu artikkel 136 nõukogul komisjonipoolse soovituse alusel ja ainult nende liikmesriikide toetushäältega, kes kasutavad rahaühikuna eurot, võtta vastu siduvaid majanduspoliitilisi soovitusi euroala riikide jaoks Euroopa poolaasta raames; rõhutab, et tõukemehhanism tagaks majanduspoliitika kooskõlastamise siduva iseloomu; nõuab institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist, selleks et kaasata Euroopa Parlament iga-aastase majanduskasvu analüüsi ning majandus- ja tööhõivepoliitika alaste suuniste kavandamisse ja heakskiitmisesse; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt selle üle, et käesoleval aastal hõlmab iga-aastasele majanduskasvu analüüsile lisatud ühise tööhõivearuande eelnõu esimest korda tööhõive- ja sotsiaalpoliitika tulemustabelit, mis aitab tugevdada tööhõive ja sotsiaalsete arengute järelevalvet osana makromajanduslikust järelevalvest Euroopa poolaasta raames; leiab, et sellega mõjutatakse Euroopa poolaasta poliitilisi suuniseid, et tugevdada majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet, mis on nii soovitav kui ka vajalik selleks, et kriisiga tegeleda ja vältida tõsiseid sotsiaal-majanduslikke lõhesid euroalal, tõhustades nii euroala jätkusuutlikkust; väljendab sügavat muret Euroopa Parlamendi piiratud osaluse pärast Euroopa poolaastas; taunib asjaolu, et komisjon ja nõukogu on teinud väheseid edusamme majanduspoliitika suuniste demokraatliku kontrolli tugevdamisel; on arvamusel, et kehtivate aluslepingute alusel lubab ELi toimimise lepingu artikkel 136 nõukogul komisjonipoolse soovituse alusel ja ainult nende liikmesriikide toetushäältega, kes kasutavad rahaühikuna eurot, võtta vastu siduvaid majanduspoliitilisi soovitusi euroala riikide jaoks Euroopa poolaasta raames; rõhutab, et tõukemehhanism tagaks majanduspoliitika kooskõlastamise siduva iseloomu; nõuab institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist, selleks et kaasata Euroopa Parlament iga-aastase majanduskasvu analüüsi ning majandus- ja tööhõivepoliitika alaste suuniste kavandamisse ja heakskiitmisesse;

| 2. | rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020“ raamistiku sotsiaalsed ja majanduslikud prioriteedid on omavahel tihedalt seotud; usub, et majanduslikku jätkusuutlikkust ja makromajanduslikku tasakaalu ei ole võimalik saavutada – ei keskpika ega ka pika aja jooksul – ilma majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme täiustamise ja kaitsmiseta; leiab, et liidu sotsiaalsed ja majanduslikud tegurid on ühe medali kaks külge ning et mõlemal on oluline roll ELi arengus; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020“ raamistiku sotsiaalsed ja majanduslikud prioriteedid on omavahel tihedalt seotud; usub, et majanduslikku jätkusuutlikkust ja makromajanduslikku tasakaalu ei ole võimalik saavutada – ei keskpika ega ka pika aja jooksul – ilma majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme täiustamise ja kaitsmiseta; leiab, et liidu sotsiaalsed ja majanduslikud tegurid on ühe medali kaks külge ning et mõlemal on oluline roll ELi arengus;

| 3. | märgib siiski, et kõnealuseid näitajaid ei ole tehtud kohustuslikuks, erinevalt makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabelist; palub komisjonil ja liikmesriikidel ELi kasvava sotsiaalse ja tööhõivealase tasakaalustamatuse taustal käesolevat olukorda hinnata; |
| --- | --- |

3.

märgib siiski, et kõnealuseid näitajaid ei ole tehtud kohustuslikuks, erinevalt makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabelist; palub komisjonil ja liikmesriikidel ELi kasvava sotsiaalse ja tööhõivealase tasakaalustamatuse taustal käesolevat olukorda hinnata;

| 4. | peab kahetsusväärseks, et tööhõivealased ja sotsiaalsed näitajad, mille komisjon on välja pakkunud, on ebapiisavad selleks, et hõlmata liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalolukorda kõikehaaravalt; nõuab, et tulemustabel sisaldaks täiendavaid näitajaid, eriti laste vaesuse taset, juurdepääsu tervishoiuteenustele, kodutust ja inimväärse töö indeksit, et sotsiaalolukorda liikmesriikides saaks nõuetekohaselt hinnata; usub, et näitajaid tuleks pärast parlamendiga konsulteerimist regulaarselt läbi vaadata; juhib tähelepanu asjaolule, et puudub kord, mis tagaks, et Euroopa Ülemkogu tunnustaks Euroopa Parlamendi seisukohti enne komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi ettepanekute prioriteetide vastuvõtmist; |
| --- | --- |

4.

peab kahetsusväärseks, et tööhõivealased ja sotsiaalsed näitajad, mille komisjon on välja pakkunud, on ebapiisavad selleks, et hõlmata liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalolukorda kõikehaaravalt; nõuab, et tulemustabel sisaldaks täiendavaid näitajaid, eriti laste vaesuse taset, juurdepääsu tervishoiuteenustele, kodutust ja inimväärse töö indeksit, et sotsiaalolukorda liikmesriikides saaks nõuetekohaselt hinnata; usub, et näitajaid tuleks pärast parlamendiga konsulteerimist regulaarselt läbi vaadata; juhib tähelepanu asjaolule, et puudub kord, mis tagaks, et Euroopa Ülemkogu tunnustaks Euroopa Parlamendi seisukohti enne komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi ettepanekute prioriteetide vastuvõtmist;

Eurorühma tööhõive- ja sotsiaalministrite kohtumised

| 5. | rõhutab vajaduse korral eurorühma tööhõive- ja sotsiaalministrite tasandil kohtumiste korraldamise tähtsust enne euroala tippkohtumisi; usub, et ühiskohtumised nõukogu (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused) ning nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) vahelise ühtse seisukoha saavutamiseks on samaväärselt olulised, millega tagatakse, et euroala asutuste aruteludes ja otsustes tegeletakse täieulatuslikumalt sotsiaal- ja tööhõiveprobleemidega ning täiendatakse euroala riigi- ja valitsusjuhtide kohtumisi; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajaduse korral eurorühma tööhõive- ja sotsiaalministrite tasandil kohtumiste korraldamise tähtsust enne euroala tippkohtumisi; usub, et ühiskohtumised nõukogu (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused) ning nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) vahelise ühtse seisukoha saavutamiseks on samaväärselt olulised, millega tagatakse, et euroala asutuste aruteludes ja otsustes tegeletakse täieulatuslikumalt sotsiaal- ja tööhõiveprobleemidega ning täiendatakse euroala riigi- ja valitsusjuhtide kohtumisi;

Vajadus uuesti stimuleerida sisenõudlust ja luua kvaliteetseid töökohti tootlike investeeringute ja suurendatud tootlikkuse abil

Pakt investeeringute ja tootlikkuse suurendamiseks ELis

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et kuigi struktuurireformid võivad kanda vilja keskpikas ja pikas plaanis, nõuab vajadus stimuleerida ELi sisenõudlust seda, et komisjon ja nõukogu suurendaksid investeerimist, et säilitada majanduskasv ja kvaliteetsed töökohad lühikeses perspektiivis ning suurendada potentsiaali keskpikas plaanis; märgib, et peaeesmärgid on juba määratletud strateegias „Euroopa 2020“ ning 2012. aasta juunis kokku lepitud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes, kuid rahastamist tuleb suurendada; julgustab seetõttu liikmesriike looma investeerimispaketi, et saavutada märkimisväärne lühiajaline majandusliku olukorra ja tööturgude olukorra paranemine liikmesriikides, nagu põhjendati parlamendi 11. septembri 2013. aasta resolutsioonis noorte tööpuuduse vastase võitluse ja võimalike väljapääsuteede kohta (10); |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu sellele, et kuigi struktuurireformid võivad kanda vilja keskpikas ja pikas plaanis, nõuab vajadus stimuleerida ELi sisenõudlust seda, et komisjon ja nõukogu suurendaksid investeerimist, et säilitada majanduskasv ja kvaliteetsed töökohad lühikeses perspektiivis ning suurendada potentsiaali keskpikas plaanis; märgib, et peaeesmärgid on juba määratletud strateegias „Euroopa 2020“ ning 2012. aasta juunis kokku lepitud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes, kuid rahastamist tuleb suurendada; julgustab seetõttu liikmesriike looma investeerimispaketi, et saavutada märkimisväärne lühiajaline majandusliku olukorra ja tööturgude olukorra paranemine liikmesriikides, nagu põhjendati parlamendi 11. septembri 2013. aasta resolutsioonis noorte tööpuuduse vastase võitluse ja võimalike väljapääsuteede kohta (10);

| 7. | rõhutab, et ELi konkurentsivõimet suurendatakse peamiselt tootlikkust suurendavate investeeringutega haridusse, teadus- ja arendustegevusse, pidevasse innovatsiooni, täiendavasse digitaliseerimisse ja pilveteenustesse; leiab, et need on tõukejõud, mis muudaksid ELi eelistatud sihtpunktiks ülemaailmsete ettevõtete jaoks, kõrge lisandväärtusega toodete ja teenuste eksportijaks ja kvaliteetsete töökohtade pakkujaks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et ELi konkurentsivõimet suurendatakse peamiselt tootlikkust suurendavate investeeringutega haridusse, teadus- ja arendustegevusse, pidevasse innovatsiooni, täiendavasse digitaliseerimisse ja pilveteenustesse; leiab, et need on tõukejõud, mis muudaksid ELi eelistatud sihtpunktiks ülemaailmsete ettevõtete jaoks, kõrge lisandväärtusega toodete ja teenuste eksportijaks ja kvaliteetsete töökohtade pakkujaks;

| 8. | väljendab muret selle pärast, et enam kui 20 liikmesriiki on vähendanud kulutusi haridusse suhtarvudes (protsendina SKPst), ohustades seega oma majanduskasvu ning konkurentsivõimet, samuti ebakõla tööjõu vajaduste ja töötajate tegeliku kvalifikatsiooni vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et selliste investeeringute vähendamine suurendab ELi struktuurilist nõrkust, arvestades kasvavat vajadust oskustööliste järele ja tõsiasja, et mitmes liikmesriigis on praegu suur osa tööjõust madala kvalifikatsiooniga; hoiatab, et Eurostati andmetel oli 2011. aastal EL 27-s peaaegu pool lastest, kelle vanematel oli madal haridustase, vaesuse ohus, võrreldes 22 % lastega, kes elasid koos vanematega, kelle haridustase oli keskmine, ja 7 % lastega, kelle vanematel oli kõrgharidus; kõige suuremad erinevused leidis Eurostat Rumeenias (78 % madala haridustasemega leibkondade lastest võrreldes 2 % kõrgharidusega leibkondadega), Tšehhi Vabariigis (76 % ja 5 %), Slovakkias (77 % ja 7 %), Bulgaarias (71 % ja 2 %) ning Ungaris (68 % ja 3 %); |
| --- | --- |

8.

väljendab muret selle pärast, et enam kui 20 liikmesriiki on vähendanud kulutusi haridusse suhtarvudes (protsendina SKPst), ohustades seega oma majanduskasvu ning konkurentsivõimet, samuti ebakõla tööjõu vajaduste ja töötajate tegeliku kvalifikatsiooni vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et selliste investeeringute vähendamine suurendab ELi struktuurilist nõrkust, arvestades kasvavat vajadust oskustööliste järele ja tõsiasja, et mitmes liikmesriigis on praegu suur osa tööjõust madala kvalifikatsiooniga; hoiatab, et Eurostati andmetel oli 2011. aastal EL 27-s peaaegu pool lastest, kelle vanematel oli madal haridustase, vaesuse ohus, võrreldes 22 % lastega, kes elasid koos vanematega, kelle haridustase oli keskmine, ja 7 % lastega, kelle vanematel oli kõrgharidus; kõige suuremad erinevused leidis Eurostat Rumeenias (78 % madala haridustasemega leibkondade lastest võrreldes 2 % kõrgharidusega leibkondadega), Tšehhi Vabariigis (76 % ja 5 %), Slovakkias (77 % ja 7 %), Bulgaarias (71 % ja 2 %) ning Ungaris (68 % ja 3 %);

| 9. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et 2014. aasta iga-aastases majanduskasvu analüüsis kutsub komisjon liikmesriike üles kaitsma või edendama pikaajalisi investeeringuid haridusse, teadustöösse ja innovatsiooni, energia- ja kliimameetmetesse; leiab, et see on siiski ebapiisav, et niigi piiratud eelarvega liikmesriigid suudaksid seda eesmärki saavutada; palub komisjonil kehtestada kava, mis aitab nendel liikmesriikidel teha vajalikke tootlikke investeeringuid, näiteks haridusse ning teadus- ja arendustegevusse, võttes arvesse nende sektorite potentsiaali luua majanduskasvu ja töökohti; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt tõsiasja üle, et 2014. aasta iga-aastases majanduskasvu analüüsis kutsub komisjon liikmesriike üles kaitsma või edendama pikaajalisi investeeringuid haridusse, teadustöösse ja innovatsiooni, energia- ja kliimameetmetesse; leiab, et see on siiski ebapiisav, et niigi piiratud eelarvega liikmesriigid suudaksid seda eesmärki saavutada; palub komisjonil kehtestada kava, mis aitab nendel liikmesriikidel teha vajalikke tootlikke investeeringuid, näiteks haridusse ning teadus- ja arendustegevusse, võttes arvesse nende sektorite potentsiaali luua majanduskasvu ja töökohti;

Euroopa rahalised vahendid

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et rangete eelarvepiirangute ja erasektoris vähenenud laenuandmisvõime ajal kujutavad Euroopa rahalised vahendid liikmesriikide jaoks väga olulist hooba majanduse stimuleerimiseks ning strateegia „Euroopa 2020“ majanduskasvu ja tööhõive eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et rangete eelarvepiirangute ja erasektoris vähenenud laenuandmisvõime ajal kujutavad Euroopa rahalised vahendid liikmesriikide jaoks väga olulist hooba majanduse stimuleerimiseks ning strateegia „Euroopa 2020“ majanduskasvu ja tööhõive eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks;

| 11. | leiab, et ühtekuuluvuspoliitika on väga oluline selleks, et aidata vähendada sisemisi konkurentsi lahknevusi ja struktuurilist tasakaalustamatust; palub komisjonil kiiremas korras ümber kavandada kulutamata struktuurilised rahastamisvahendid noorte tööhõiveprogrammide ja VKEde kasuks; palub komisjonil leida erilahendused neile riikidele, kus on väga kõrge tööpuuduse tase ja kes kaasrahastamise probleemide tõttu on sunnitud pöörduma tagasi ELi rahastamise juurde; |
| --- | --- |

11.

leiab, et ühtekuuluvuspoliitika on väga oluline selleks, et aidata vähendada sisemisi konkurentsi lahknevusi ja struktuurilist tasakaalustamatust; palub komisjonil kiiremas korras ümber kavandada kulutamata struktuurilised rahastamisvahendid noorte tööhõiveprogrammide ja VKEde kasuks; palub komisjonil leida erilahendused neile riikidele, kus on väga kõrge tööpuuduse tase ja kes kaasrahastamise probleemide tõttu on sunnitud pöörduma tagasi ELi rahastamise juurde;

| 12. | palub komisjonil kohaldada eeljaotuse põhimõtet kõigi rahaliste vahendite suhtes, mis on vajalikud kriisist taastumiseks, näiteks Euroopa Sotsiaalfond ajavahemikuks 2014–2020, jälgides samas hoolikalt eeljaotuse soovimatut mõju, nagu automaatne kohustustest vabastamise oht ja makseprofiilide mõjutamine, neile liikmesriikidele, kus on kõrgeim töötuse tase ja käib ulatuslik eelarve konsolideerimise protsess, eriti seoses programmidega majanduskasvu, tööhõive ja strateegiliste investeeringute suurendamiseks; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil kohaldada eeljaotuse põhimõtet kõigi rahaliste vahendite suhtes, mis on vajalikud kriisist taastumiseks, näiteks Euroopa Sotsiaalfond ajavahemikuks 2014–2020, jälgides samas hoolikalt eeljaotuse soovimatut mõju, nagu automaatne kohustustest vabastamise oht ja makseprofiilide mõjutamine, neile liikmesriikidele, kus on kõrgeim töötuse tase ja käib ulatuslik eelarve konsolideerimise protsess, eriti seoses programmidega majanduskasvu, tööhõive ja strateegiliste investeeringute suurendamiseks;

| 13. | leiab, et vähemalt 25 % riiklikest ühtekuuluvusfondidest tuleks kasutada konkreetsete programmide jaoks Euroopa Sotsiaalfondi alusel nendes liikmesriikides, kus on kõrgeim töötuse ja vaesuse tase; |
| --- | --- |

13.

leiab, et vähemalt 25 % riiklikest ühtekuuluvusfondidest tuleks kasutada konkreetsete programmide jaoks Euroopa Sotsiaalfondi alusel nendes liikmesriikides, kus on kõrgeim töötuse ja vaesuse tase;

Kvaliteetsed töökohad ja inimväärsed palgad eesmärgiga suurendada tootlikkust

| 14. | nõuab kohanemisvõimelisemaid ja paindlikumaid tööturge, mis on võimelised kohanema majandusolukorra häiretega, põhjustamata koondamisi ja palkade liigset korrigeerimist; tuletab meelde, et paljude ELi töötajate ostujõud on tugevalt nõrgenenud, leibkondade sissetulek on vähenenud ja sisenõudlus on alla surutud, suurendades veelgi tööpuudust ja sotsiaalset tõrjutust, eriti nendes liikmesriikides, mida kriis on tabanud kõige rängemini; juhib tähelepanu sellele, et tööjõukulude vähendamine, mis mõjutab otseselt palkasid/töötasusid, ei saa olla ainukene konkurentsivõime taastamise viis; märgib, et 2014. aasta iga-aastast majanduskasvu analüüsi käsitlevas teatises rõhutatakse, et tuumikriigid, kellel on vajalikku manööverdamisruumi, võiksid ühe kulutuste suurendamise viisina tõsta palkasid; nõuab, et soovitused oleksid kõrgete eesmärkidega, et edendada tasakaalustatumat majanduskasvu ja töökohtade loomist euroalas; |
| --- | --- |

14.

nõuab kohanemisvõimelisemaid ja paindlikumaid tööturge, mis on võimelised kohanema majandusolukorra häiretega, põhjustamata koondamisi ja palkade liigset korrigeerimist; tuletab meelde, et paljude ELi töötajate ostujõud on tugevalt nõrgenenud, leibkondade sissetulek on vähenenud ja sisenõudlus on alla surutud, suurendades veelgi tööpuudust ja sotsiaalset tõrjutust, eriti nendes liikmesriikides, mida kriis on tabanud kõige rängemini; juhib tähelepanu sellele, et tööjõukulude vähendamine, mis mõjutab otseselt palkasid/töötasusid, ei saa olla ainukene konkurentsivõime taastamise viis; märgib, et 2014. aasta iga-aastast majanduskasvu analüüsi käsitlevas teatises rõhutatakse, et tuumikriigid, kellel on vajalikku manööverdamisruumi, võiksid ühe kulutuste suurendamise viisina tõsta palkasid; nõuab, et soovitused oleksid kõrgete eesmärkidega, et edendada tasakaalustatumat majanduskasvu ja töökohtade loomist euroalas;

| 15. | märgib, et komisjon juhib oma 2014. aasta ühise tööhõivearuande eelnõus tähelepanu sellele, et tööjõu ühikukulude vähendamine ja palkade mõõdukamaks muutmine on täiendanud hindade arenguid, osalt samaaegse kaudsete maksude ja jäikade hindade tõstmise tõttu; |
| --- | --- |

15.

märgib, et komisjon juhib oma 2014. aasta ühise tööhõivearuande eelnõus tähelepanu sellele, et tööjõu ühikukulude vähendamine ja palkade mõõdukamaks muutmine on täiendanud hindade arenguid, osalt samaaegse kaudsete maksude ja jäikade hindade tõstmise tõttu;

| 16. | märgib, et inimväärsed palgad on olulised mitte ainult ühiskonna sotsiaalse ühtekuuluvuse ja õigluse seisukohast, vaid ka tugeva majanduse säilitamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kooskõlas nende asjaomaste pädevusaladega ettepanekuid meetmete kohta, mis käsitlevad ebavõrdsust ja tagavad inimväärse töötasu; kutsub liikmesriike üles võitlema töötajate vaesuse vastu, järgides tööturupoliitikat, mille eesmärk on tagada töötajatele äraelamist võimaldav töötasu; |
| --- | --- |

16.

märgib, et inimväärsed palgad on olulised mitte ainult ühiskonna sotsiaalse ühtekuuluvuse ja õigluse seisukohast, vaid ka tugeva majanduse säilitamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kooskõlas nende asjaomaste pädevusaladega ettepanekuid meetmete kohta, mis käsitlevad ebavõrdsust ja tagavad inimväärse töötasu; kutsub liikmesriike üles võitlema töötajate vaesuse vastu, järgides tööturupoliitikat, mille eesmärk on tagada töötajatele äraelamist võimaldav töötasu;

| 17. | märgib, et töökohtade kasvu Euroopas juhivad naised ja et seega on vaja palju rohkem teha selleks, et täiel määral ära kasutada naiste tööjõu tootmispotentsiaali parema soolise võrdõiguslikkuse poliitika elluviimise ja ELi vahendite tõhusama kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

17.

märgib, et töökohtade kasvu Euroopas juhivad naised ja et seega on vaja palju rohkem teha selleks, et täiel määral ära kasutada naiste tööjõu tootmispotentsiaali parema soolise võrdõiguslikkuse poliitika elluviimise ja ELi vahendite tõhusama kasutamise kaudu;

| 18. | rõhutab palkadele avalduva surve vähendamise võimaluse uurimise tähtsust riikide tavadele vastavate miinimumpalga skeemide kaudu; |
| --- | --- |

18.

rõhutab palkadele avalduva surve vähendamise võimaluse uurimise tähtsust riikide tavadele vastavate miinimumpalga skeemide kaudu;

| 19. | rõhutab, et töö kvaliteet on teaduspõhises majanduses vältimatu selleks, et edendada tööjõu kõrget tootlikkust ja kiiret innovatsiooni erialaoskuste ning kohanemisvõimelise ja pühendunud tööjõu abil, kellel on inimväärsed tervishoiu- ja ohutusstandardid, turvatunne ja mõistlikud töötunnid; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et töö kvaliteet on teaduspõhises majanduses vältimatu selleks, et edendada tööjõu kõrget tootlikkust ja kiiret innovatsiooni erialaoskuste ning kohanemisvõimelise ja pühendunud tööjõu abil, kellel on inimväärsed tervishoiu- ja ohutusstandardid, turvatunne ja mõistlikud töötunnid;

Reformid kvaliteetse tööjõu osaluse suurendamiseks

| 20. | palub liikmesriikidel esitada üldised ja noorte tööhõive riiklikud kavad 2014. aasta riiklikes reformikavades; peab kahetsusväärseks, et hoolimata Euroopa Parlamendi korduvatest nõudmistest ei esitanud märkimisväärne arv liikmesriike selliseid kavasid 2013. aastal; |
| --- | --- |

20.

palub liikmesriikidel esitada üldised ja noorte tööhõive riiklikud kavad 2014. aasta riiklikes reformikavades; peab kahetsusväärseks, et hoolimata Euroopa Parlamendi korduvatest nõudmistest ei esitanud märkimisväärne arv liikmesriike selliseid kavasid 2013. aastal;

| 21. | avaldab kahetsust, et nõukogu ei võtnud arvesse Euroopa Parlamendi üleskutset keskenduda oma 2013. aastaks antavas juhendis töökohtade kvaliteedile; kutsub komisjoni üles lisama töökohtade kvaliteet, koolitus, duaalsed õppeskeemid, juurdepääs pidevõppele, töötajate põhiõigused ja toetus tööjõu liikuvusele ning füüsilisest isikust ettevõtja staatus suurema turvalisuse kaudu töötajatele riigipõhistesse soovitustesse, mis põhinevad 2014. aasta iga-aastasel majanduskasvu analüüsil; |
| --- | --- |

21.

avaldab kahetsust, et nõukogu ei võtnud arvesse Euroopa Parlamendi üleskutset keskenduda oma 2013. aastaks antavas juhendis töökohtade kvaliteedile; kutsub komisjoni üles lisama töökohtade kvaliteet, koolitus, duaalsed õppeskeemid, juurdepääs pidevõppele, töötajate põhiõigused ja toetus tööjõu liikuvusele ning füüsilisest isikust ettevõtja staatus suurema turvalisuse kaudu töötajatele riigipõhistesse soovitustesse, mis põhinevad 2014. aasta iga-aastasel majanduskasvu analüüsil;

| 22. | rõhutab, et tööturu reformid peaksid keskenduma tööviljakuse ja tõhususe suurendamisele, et suurendada ELi majanduslikku konkurentsivõimet ja toetada jätkusuutlikku majanduskasvu ning töökohtade loomist, austades rangelt nii Euroopa sotsiaalse õigustiku sätteid ja mõtet kui ka selle põhimõtteid; on veendunud, et tööturu reforme tuleks ellu viia nii, et need edendaksid sisemist paindlikkust ja töökohtade kvaliteeti; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et tööturu reformid peaksid keskenduma tööviljakuse ja tõhususe suurendamisele, et suurendada ELi majanduslikku konkurentsivõimet ja toetada jätkusuutlikku majanduskasvu ning töökohtade loomist, austades rangelt nii Euroopa sotsiaalse õigustiku sätteid ja mõtet kui ka selle põhimõtteid; on veendunud, et tööturu reforme tuleks ellu viia nii, et need edendaksid sisemist paindlikkust ja töökohtade kvaliteeti;

| 23. | on veendunud, et struktuursete tööturu reformidega tuleks luua sisemist paindlikkust, et säilitada tööhõive majandusolukorra häirete ajal, ning tagada töökohtade kvaliteet, kindlus töökohavahetuste puhul ning aktiivse tööotsimise nõudel põhinevate ja taasintegreerimise poliitikaga ühendatud töötushüvitiste süsteemid, millega säilitatakse stiimulid töötamiseks, tagades samas inimväärse sissetuleku, samuti lepingulised korraldused tööturu killustatusega võitlemiseks, majanduslike ümberkorralduste prognoosimiseks ja pidevõppele juurdepääsu tagamiseks; on veendunud, et ainult turvalise paindlikkuse tasakaal võib tagada konkurentsivõimelise tööturu; |
| --- | --- |

23.

on veendunud, et struktuursete tööturu reformidega tuleks luua sisemist paindlikkust, et säilitada tööhõive majandusolukorra häirete ajal, ning tagada töökohtade kvaliteet, kindlus töökohavahetuste puhul ning aktiivse tööotsimise nõudel põhinevate ja taasintegreerimise poliitikaga ühendatud töötushüvitiste süsteemid, millega säilitatakse stiimulid töötamiseks, tagades samas inimväärse sissetuleku, samuti lepingulised korraldused tööturu killustatusega võitlemiseks, majanduslike ümberkorralduste prognoosimiseks ja pidevõppele juurdepääsu tagamiseks; on veendunud, et ainult turvalise paindlikkuse tasakaal võib tagada konkurentsivõimelise tööturu;

| 24. | rõhutab aktiivse, ulatusliku ja kõikehõlmava tööhõivepoliitika tähtsust praegustes tingimustes; väljendab sügavat muret selle pärast, et mitu liikmesriiki on töötuse suurenevast määrast hoolimata vähendanud eelarveeraldisi sellise tööhõivepoliitika rahastamiseks; kutsub liikmesriike üles suurendama aktiivse tööjõuturu poliitika haaret ja tõhusust tihedas koostöös tööturu osapooltega; |
| --- | --- |

24.

rõhutab aktiivse, ulatusliku ja kõikehõlmava tööhõivepoliitika tähtsust praegustes tingimustes; väljendab sügavat muret selle pärast, et mitu liikmesriiki on töötuse suurenevast määrast hoolimata vähendanud eelarveeraldisi sellise tööhõivepoliitika rahastamiseks; kutsub liikmesriike üles suurendama aktiivse tööjõuturu poliitika haaret ja tõhusust tihedas koostöös tööturu osapooltega;

| 25. | palub liikmesriikidel kavandada – koostöös erasektori ja tööturu osapooltega vastavalt riiklikele tavadele – ja esitada konkreetsete töökohtade loomise meetmetega tööplaanid eelkõige sektorites, mille komisjon on tuvastanud kui eriti kõrge potentsiaaliga sektorid, nagu tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandesektor, vähese CO2-heitega, ressursitõhusad majandusharud ning IKT-sektor; palub komisjonil toetada nende tööplaanide kaudu töökohtade loomist, eelkõige pikaajalistele töötutele, vanematele töötutele, naistele ja teistele prioriteetsetele rühmadele, keda kriis on eriti raskelt mõjutanud, nagu sisserändajad ja puudega inimesed; |
| --- | --- |

25.

palub liikmesriikidel kavandada – koostöös erasektori ja tööturu osapooltega vastavalt riiklikele tavadele – ja esitada konkreetsete töökohtade loomise meetmetega tööplaanid eelkõige sektorites, mille komisjon on tuvastanud kui eriti kõrge potentsiaaliga sektorid, nagu tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandesektor, vähese CO2-heitega, ressursitõhusad majandusharud ning IKT-sektor; palub komisjonil toetada nende tööplaanide kaudu töökohtade loomist, eelkõige pikaajalistele töötutele, vanematele töötutele, naistele ja teistele prioriteetsetele rühmadele, keda kriis on eriti raskelt mõjutanud, nagu sisserändajad ja puudega inimesed;

| 26. | rõhutab Erasmus+ olulisust ning Euroopa haridus-, koolitus-, noorsoo-, spordi- ja keeleprogrammide märkimisväärset panust tööturu olukorra parandamisel, eriti noorte seisukohast; |
| --- | --- |

26.

rõhutab Erasmus+ olulisust ning Euroopa haridus-, koolitus-, noorsoo-, spordi- ja keeleprogrammide märkimisväärset panust tööturu olukorra parandamisel, eriti noorte seisukohast;

| 27. | rõhutab riiklike tööturuasutuste koostöö edendamise olulisust, et arendada ja rakendada üleeuroopaline tõenditel põhinev kogemustest õppimise süsteem ning ellu viia Euroopa tööturu algatusi; |
| --- | --- |

27.

rõhutab riiklike tööturuasutuste koostöö edendamise olulisust, et arendada ja rakendada üleeuroopaline tõenditel põhinev kogemustest õppimise süsteem ning ellu viia Euroopa tööturu algatusi;

Noorte tööpuudus

| 28. | väljendab sügavat muret selle pärast, et noorte tööpuudus on endiselt väga kõrge; märgib, et töötute noorte olukord on eriti murettekitav; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma kiireloomulisi meetmeid noorte kaasamiseks tööturule; kutsub liikmesriike üles rakendama ammu kokku lepitud või uusi meetmeid eesmärgiga käsitleda noorte tööpuudust ja vähendada mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) arvu, võttes arvesse inimväärse töö kvalitatiivset külge, mille puhul austatakse täies ulatuses tööõiguse põhireegleid; |
| --- | --- |

28.

väljendab sügavat muret selle pärast, et noorte tööpuudus on endiselt väga kõrge; märgib, et töötute noorte olukord on eriti murettekitav; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma kiireloomulisi meetmeid noorte kaasamiseks tööturule; kutsub liikmesriike üles rakendama ammu kokku lepitud või uusi meetmeid eesmärgiga käsitleda noorte tööpuudust ja vähendada mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) arvu, võttes arvesse inimväärse töö kvalitatiivset külge, mille puhul austatakse täies ulatuses tööõiguse põhireegleid;

| 29. | tervitab noortegarantii vastuvõtmist nõukogus ning järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames 6 miljardi euro eraldamist noorte tööhõive algatusele; palub liikmesriikidel rakendada noortegarantii skeem kiireloomulise küsimusena ja kasutada kättesaadavaid vahendeid tõhusalt, keskendudes neile, kes on kõige keerulisemas olukorras; on siiski mures, et mõned valitsused ei ole võimaldanud vajalikku rahastamist selle teostamiseks; palub liikmesriikidel kehtestada piisav rakendatud meetmete tõhususe ja kaasatud rahaliste vahendite järelevalvesüsteem; |
| --- | --- |

29.

tervitab noortegarantii vastuvõtmist nõukogus ning järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames 6 miljardi euro eraldamist noorte tööhõive algatusele; palub liikmesriikidel rakendada noortegarantii skeem kiireloomulise küsimusena ja kasutada kättesaadavaid vahendeid tõhusalt, keskendudes neile, kes on kõige keerulisemas olukorras; on siiski mures, et mõned valitsused ei ole võimaldanud vajalikku rahastamist selle teostamiseks; palub liikmesriikidel kehtestada piisav rakendatud meetmete tõhususe ja kaasatud rahaliste vahendite järelevalvesüsteem;

| 30. | märgib rahuloluga, et kõnealuseid vahendeid saab kasutada järgmise finantsraamistiku esimese kahe aasta jooksul; tuletab meelde, et nendest vahenditest siiski ei piisa, et võidelda noorte töötuse vastu jätkusuutlikul viisil, ning seda peaks pidama esimeseks osamakseks, mis aitab probleemi lahendada; rõhutab, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) arvutuste kohaselt läheks ainuüksi euroalal noorte töötuse vastase programmi tõhus elluviimine maksma 21 miljardit eurot, võrreldes noorte tööturult taandumisest tekkinud majandusliku kahjuga, mis 2011. aastal oli liikmesriikides hinnanguliselt 153 miljardit eurot, mis vastab 1,2 % ELi SKPst; palub komisjonil teha noortegarantiist prioriteet ja suurendada kättesaadavat eelarvet mitmeaastase finantsraamistiku lubatud vahearuandes; |
| --- | --- |

30.

märgib rahuloluga, et kõnealuseid vahendeid saab kasutada järgmise finantsraamistiku esimese kahe aasta jooksul; tuletab meelde, et nendest vahenditest siiski ei piisa, et võidelda noorte töötuse vastu jätkusuutlikul viisil, ning seda peaks pidama esimeseks osamakseks, mis aitab probleemi lahendada; rõhutab, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) arvutuste kohaselt läheks ainuüksi euroalal noorte töötuse vastase programmi tõhus elluviimine maksma 21 miljardit eurot, võrreldes noorte tööturult taandumisest tekkinud majandusliku kahjuga, mis 2011. aastal oli liikmesriikides hinnanguliselt 153 miljardit eurot, mis vastab 1,2 % ELi SKPst; palub komisjonil teha noortegarantiist prioriteet ja suurendada kättesaadavat eelarvet mitmeaastase finantsraamistiku lubatud vahearuandes;

| 31. | palub komisjonil ja nõukogul tagada, et liikmesriikidel, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, oleks eelarvepoliitilist manööverdamisruumi noortegarantii skeemi rakendamiseks; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil ja nõukogul tagada, et liikmesriikidel, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, oleks eelarvepoliitilist manööverdamisruumi noortegarantii skeemi rakendamiseks;

| 32. | kutsub komisjoni üles esitama praktika kvaliteediraamistiku, et suurendada noorte töölesobivust ja parandada nende töötingimusi; märgib samas suutmatust nõuda piisavat palgataset; kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa tööturu osapooli üles Euroopa Õpipoisiõppe Liitu sihikindlalt rakendama; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles esitama praktika kvaliteediraamistiku, et suurendada noorte töölesobivust ja parandada nende töötingimusi; märgib samas suutmatust nõuda piisavat palgataset; kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa tööturu osapooli üles Euroopa Õpipoisiõppe Liitu sihikindlalt rakendama;

Tööjõu liikuvus

| 33. | on veendunud, et arvestades nende töötajate, eriti noorte arvu, kes lahkuvad oma päritoluriigist töövõimaluste otsingul teistesse liikmesriikidesse, on kiiresti vaja välja töötada asjakohased meetmed; märgib, et selleks, et tagada pensioniõiguste ülekantavus ja tööhõivega seotud hüvitiste jätkumine vähemalt kolme kuu jooksul, kui nende hüvitiste saaja otsib tööd muus liikmesriigis, muudetakse praegu ELi õigusakte; märgib, et nõukogu ja parlamendi vahel on saavutatud kokkulepe täiendavate pensioniõiguste piiriülese ülekantavuse kohta; |
| --- | --- |

33.

on veendunud, et arvestades nende töötajate, eriti noorte arvu, kes lahkuvad oma päritoluriigist töövõimaluste otsingul teistesse liikmesriikidesse, on kiiresti vaja välja töötada asjakohased meetmed; märgib, et selleks, et tagada pensioniõiguste ülekantavus ja tööhõivega seotud hüvitiste jätkumine vähemalt kolme kuu jooksul, kui nende hüvitiste saaja otsib tööd muus liikmesriigis, muudetakse praegu ELi õigusakte; märgib, et nõukogu ja parlamendi vahel on saavutatud kokkulepe täiendavate pensioniõiguste piiriülese ülekantavuse kohta;

| 34. | rõhutab mõnes liikmesriigis rakendatud duaalse haridussüsteemi olulisust; on veendunud, et duaalset haridussüsteemi võiks kasutada veel paljudes liikmesriikides, võttes samal ajal arvesse riigi eripära; |
| --- | --- |

34.

rõhutab mõnes liikmesriigis rakendatud duaalse haridussüsteemi olulisust; on veendunud, et duaalset haridussüsteemi võiks kasutada veel paljudes liikmesriikides, võttes samal ajal arvesse riigi eripära;

| 35. | toetab komisjoni kavatsust suurendada ja laiendada Euroopa tööalase liikuvuse portaali (EURES) tegevust ning edendada eelkõige noorte liikuvust; kutsub üles koostama sel otstarbel koostöös liikmesriikidega konkreetse strateegia; tõdeb siiski, et liikuvus peab jääma vabatahtlikuks ega tohi piirata jõupingutusi luua kohapeal töökohti ja koolituskohti, et ära hoida ajude äravool, mis on juba juhtunud nendes liikmesriikides, mida kriis kõige enam mõjutas; |
| --- | --- |

35.

toetab komisjoni kavatsust suurendada ja laiendada Euroopa tööalase liikuvuse portaali (EURES) tegevust ning edendada eelkõige noorte liikuvust; kutsub üles koostama sel otstarbel koostöös liikmesriikidega konkreetse strateegia; tõdeb siiski, et liikuvus peab jääma vabatahtlikuks ega tohi piirata jõupingutusi luua kohapeal töökohti ja koolituskohti, et ära hoida ajude äravool, mis on juba juhtunud nendes liikmesriikides, mida kriis kõige enam mõjutas;

Õiglasemad maksusüsteemid

| 36. | märgib, et sissetulekute ebavõrdsus liikmesriikide vahel ja liikmesriikides kasvab, eriti ELi lõunaosas ja äärealadel; lisaks märgib, et mitmes riigis on kriis suurendanud palkade erinevuse ja tööturu killustumise pikaajalisi suundumusi; |
| --- | --- |

36.

märgib, et sissetulekute ebavõrdsus liikmesriikide vahel ja liikmesriikides kasvab, eriti ELi lõunaosas ja äärealadel; lisaks märgib, et mitmes riigis on kriis suurendanud palkade erinevuse ja tööturu killustumise pikaajalisi suundumusi;

| 37. | märgib, et Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) juhtis hiljuti tähelepanu asjaolule, et maksustamist on võimalik paremini ja järk-järgult teostada, mis võib aidata ELis ebavõrdsust vähendada; rõhutab, et maksukoormus tuleb nihutada tööjõult muudele jätkusuutliku maksustamise vormidele, et edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning selle kaudu lisatulude saamist ning suurendada konsolideerimispüüdluste õiguspärasust; |
| --- | --- |

37.

märgib, et Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) juhtis hiljuti tähelepanu asjaolule, et maksustamist on võimalik paremini ja järk-järgult teostada, mis võib aidata ELis ebavõrdsust vähendada; rõhutab, et maksukoormus tuleb nihutada tööjõult muudele jätkusuutliku maksustamise vormidele, et edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning selle kaudu lisatulude saamist ning suurendada konsolideerimispüüdluste õiguspärasust;

| 38. | palub liikmesriikidel võtta vastu töökohtade loomist soodustavaid meetmeid, nagu tööjõu maksureformid, mis loovad tööhõivestiimuleid, edendavad vabatahtlikku füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist ja toetavad ettevõtjaid strateegilistes sektorites; |
| --- | --- |

38.

palub liikmesriikidel võtta vastu töökohtade loomist soodustavaid meetmeid, nagu tööjõu maksureformid, mis loovad tööhõivestiimuleid, edendavad vabatahtlikku füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist ja toetavad ettevõtjaid strateegilistes sektorites;

| 39. | rõhutab tööjõu maksustamise vähendamise olulisust, eelkõige vähendades ajutiselt teatavate uute töötajate, eriti noorte, madalapalgaliste ja madala kvalifikatsiooniga töötajate, pikaajaliselt töötute ja teiste haavatavate rühmade sotsiaalkindlustusmakseid või tööhõivetoetuste skeemide makseid, tagades samal ajal riiklike pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse; |
| --- | --- |

39.

rõhutab tööjõu maksustamise vähendamise olulisust, eelkõige vähendades ajutiselt teatavate uute töötajate, eriti noorte, madalapalgaliste ja madala kvalifikatsiooniga töötajate, pikaajaliselt töötute ja teiste haavatavate rühmade sotsiaalkindlustusmakseid või tööhõivetoetuste skeemide makseid, tagades samal ajal riiklike pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse;

| 40. | rõhutab, et on vaja võtta tulemuslikke meetmeid deklareerimata töö, näilise füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise, maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemiseks, arvestades eelkõige praegust eelarvete konsolideerimist, et kaitsta töötajaid ja maksutulusid ning säilitada üldsuse usaldus maksusüsteemide õigluse ja tõhususe vastu; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et on vaja võtta tulemuslikke meetmeid deklareerimata töö, näilise füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise, maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemiseks, arvestades eelkõige praegust eelarvete konsolideerimist, et kaitsta töötajaid ja maksutulusid ning säilitada üldsuse usaldus maksusüsteemide õigluse ja tõhususe vastu;

Sotsiaalsed suundumused ja sotsiaalkaitsesüsteemide jätkusuutlikkus

Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamise vajadus

| 41. | väljendab muret vaesuse suurenemise pärast kõigi vanuserühmade seas; märgib, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus 18–64 aastaste seas on viimastel aastatel oluliselt suurenenud kahes kolmandikus liikmesriikidest, peamiselt kasvavate töötuse määrade või madala tööhõivega leibkondade ja töötajate vaesuse tõttu; märgib, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse risk oli 2012. aastal palju suurem (48,8 %) kolmandate riikide kodanike (vanuses 18–64 eluaastat) kui ELi kodanike jaoks; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kiiresti meetmeid, et saavutada strateegia „Euroopa 2020“ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud eesmärgid; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata meetmeid laste vaesusega võitlemiseks, arvestades, et 2011. aastal ohustas vaesus või sotsiaalne tõrjutus 27 % alla 18aastaseid; palub komisjonil anda soovitused eelkõige nendele liikmesriikidele, kus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate alla 18aastaste osakaal on kõige suurem; |
| --- | --- |

41.

väljendab muret vaesuse suurenemise pärast kõigi vanuserühmade seas; märgib, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus 18–64 aastaste seas on viimastel aastatel oluliselt suurenenud kahes kolmandikus liikmesriikidest, peamiselt kasvavate töötuse määrade või madala tööhõivega leibkondade ja töötajate vaesuse tõttu; märgib, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse risk oli 2012. aastal palju suurem (48,8 %) kolmandate riikide kodanike (vanuses 18–64 eluaastat) kui ELi kodanike jaoks; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kiiresti meetmeid, et saavutada strateegia „Euroopa 2020“ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud eesmärgid; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata meetmeid laste vaesusega võitlemiseks, arvestades, et 2011. aastal ohustas vaesus või sotsiaalne tõrjutus 27 % alla 18aastaseid; palub komisjonil anda soovitused eelkõige nendele liikmesriikidele, kus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate alla 18aastaste osakaal on kõige suurem;

| 42. | väljendab heameelt selle üle, et 2014. aasta iga-aastase majanduskasvu analüüsis tunnistati vajadust käsitleda kriisi sotsiaalseid tagajärgi ja tagada sotsiaalkaitse rahanduslik jätkusuutlikkus; kutsub liikmesriike üles tugevdama turvaabinõusid, tagama hoolekandesüsteemide tõhususe ja investeerima ennetusmeetmetesse; |
| --- | --- |

42.

väljendab heameelt selle üle, et 2014. aasta iga-aastase majanduskasvu analüüsis tunnistati vajadust käsitleda kriisi sotsiaalseid tagajärgi ja tagada sotsiaalkaitse rahanduslik jätkusuutlikkus; kutsub liikmesriike üles tugevdama turvaabinõusid, tagama hoolekandesüsteemide tõhususe ja investeerima ennetusmeetmetesse;

| 43. | tunneb heameelt enim puudustkannatavatele isikute jaoks mõeldud Euroopa abifondi üle, mis aitab vaesusest kõige enam mõjutatuid nende põhivajaduste rahuldamisel; palub liikmesriikidel kasutada vahendeid õigesti ja suunama need enim puudustkannatavatele isikutele; |
| --- | --- |

43.

tunneb heameelt enim puudustkannatavatele isikute jaoks mõeldud Euroopa abifondi üle, mis aitab vaesusest kõige enam mõjutatuid nende põhivajaduste rahuldamisel; palub liikmesriikidel kasutada vahendeid õigesti ja suunama need enim puudustkannatavatele isikutele;

Jätkusuutlikud pensionid

| 44. | võtab teadmiseks paljudele liikmesriikidele esitatud riigipõhised soovitused pensionireformide kohta; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon esitas pensioneid käsitlevas rohelises ja valges raamatus oma soovitused, viitamata sealjuures Euroopa Parlamendi soovitustele; rõhutab, et pensionireformid eeldavad riiklikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning saavad olla edukad üksnes juhul, kui need on tööturu osapooltega kokku lepitud; |
| --- | --- |

44.

võtab teadmiseks paljudele liikmesriikidele esitatud riigipõhised soovitused pensionireformide kohta; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon esitas pensioneid käsitlevas rohelises ja valges raamatus oma soovitused, viitamata sealjuures Euroopa Parlamendi soovitustele; rõhutab, et pensionireformid eeldavad riiklikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning saavad olla edukad üksnes juhul, kui need on tööturu osapooltega kokku lepitud;

| 45. | rõhutab, et liikmesriikides vajalikud käimasolevad pensionisüsteemide reformid tuleks koostada, kavandada ja vastu võtta, pidades silmas jätkusuutlikkuse tagamist, kahjustamata samal ajal pensionide piisavust, täielikult kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkidega; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et liikmesriikides vajalikud käimasolevad pensionisüsteemide reformid tuleks koostada, kavandada ja vastu võtta, pidades silmas jätkusuutlikkuse tagamist, kahjustamata samal ajal pensionide piisavust, täielikult kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkidega;

| 46. | rõhutab vajadust viia pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse tagamiseks läbi asjakohaseid reforme; on seisukohal, et tegeliku pensioniea edukaks tõstmiseks peab pensionireformidega kaasnema poliitika, millega piiratakse juurdepääsu ennetähtaegselt pensionile jäämise süsteemidele ja muudele ennetähtaegselt tööturult lahkumise võimalustele, luuakse töövõimalused eakamatele töötajatele, tagatakse juurdepääs pidevõppele, kehtestatakse maksusoodustuste poliitika, mille raames pakutakse stiimuleid pikemalt tööturule jäämiseks ja toetatakse aktiivset tervena vananemist; rõhutab, et demograafilise arenguga kaasnev surve riikide eelarvetele ja pensionisüsteemidele kasvab kiiremini nüüd, kui esimene beebibuumi põlvkond jõuab pensioniikka; märgib, et liikmesriikide ebaühtlane areng ja ambitsioonid struktuurireformide väljatöötamisel ja rakendamisel, eesmärgiga tõsta tööhõivet, kaotada ennetähtaegselt pensionile jäämise süsteemid ning hinnata liikmesriikide tasandil koos tööturu osapooltega vajadust panna nii kohustuslik kui ka tegelik pensioniiga jätkusuutlikule alusele koos elatud eluea pikenemisega; rõhutab, et liikmesriigid, kes ei suuda kohe järkjärgulisi reforme rakendada, võivad leida end hilisemas etapis oludest, kus nad peavad eelneva hoiatuseta reforme rakendama, millel on tõsised sotsiaalsed tagajärjed; |
| --- | --- |

46.

rõhutab vajadust viia pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse tagamiseks läbi asjakohaseid reforme; on seisukohal, et tegeliku pensioniea edukaks tõstmiseks peab pensionireformidega kaasnema poliitika, millega piiratakse juurdepääsu ennetähtaegselt pensionile jäämise süsteemidele ja muudele ennetähtaegselt tööturult lahkumise võimalustele, luuakse töövõimalused eakamatele töötajatele, tagatakse juurdepääs pidevõppele, kehtestatakse maksusoodustuste poliitika, mille raames pakutakse stiimuleid pikemalt tööturule jäämiseks ja toetatakse aktiivset tervena vananemist; rõhutab, et demograafilise arenguga kaasnev surve riikide eelarvetele ja pensionisüsteemidele kasvab kiiremini nüüd, kui esimene beebibuumi põlvkond jõuab pensioniikka; märgib, et liikmesriikide ebaühtlane areng ja ambitsioonid struktuurireformide väljatöötamisel ja rakendamisel, eesmärgiga tõsta tööhõivet, kaotada ennetähtaegselt pensionile jäämise süsteemid ning hinnata liikmesriikide tasandil koos tööturu osapooltega vajadust panna nii kohustuslik kui ka tegelik pensioniiga jätkusuutlikule alusele koos elatud eluea pikenemisega; rõhutab, et liikmesriigid, kes ei suuda kohe järkjärgulisi reforme rakendada, võivad leida end hilisemas etapis oludest, kus nad peavad eelneva hoiatuseta reforme rakendama, millel on tõsised sotsiaalsed tagajärjed;

| 47. | väljendab muret ebapiisava pensioni riski pärast noorte eurooplaste põlvkonna jaoks, kes on praegu töötud või ebakindlal töökohal ning keda ootab ees aina kõrgem pensioniiga ja kasvavad pensioniarvutusperioodid; |
| --- | --- |

47.

väljendab muret ebapiisava pensioni riski pärast noorte eurooplaste põlvkonna jaoks, kes on praegu töötud või ebakindlal töökohal ning keda ootab ees aina kõrgem pensioniiga ja kasvavad pensioniarvutusperioodid;

Euroopa sotsiaalsed stabilisaatorid

| 48. | märgib, et sotsiaalkaitse meetmed, eelkõige töötuhüvitis, miinimumsissetuleku toetus ja järkjärguline maksustamine, aitasid esialgu vähendada majanduslanguse sügavust ning stabiliseerisid tööturgusid ja tarbimist; rõhutab samas, et kõnealuste kriitilise tähtsusega majanduslike ja sotsiaalsete stabilisaatorite suutlikkus on muret tekitavalt vähenenud nendes liikmesriikides, kus selliseid stabilisaatoreid on kõige rohkem vaja; märgib, et leibkondade sissetulekud ja sisemaine nõudlus on selle tagajärjel halvemini kaitstud; |
| --- | --- |

48.

märgib, et sotsiaalkaitse meetmed, eelkõige töötuhüvitis, miinimumsissetuleku toetus ja järkjärguline maksustamine, aitasid esialgu vähendada majanduslanguse sügavust ning stabiliseerisid tööturgusid ja tarbimist; rõhutab samas, et kõnealuste kriitilise tähtsusega majanduslike ja sotsiaalsete stabilisaatorite suutlikkus on muret tekitavalt vähenenud nendes liikmesriikides, kus selliseid stabilisaatoreid on kõige rohkem vaja; märgib, et leibkondade sissetulekud ja sisemaine nõudlus on selle tagajärjel halvemini kaitstud;

| 49. | on veendunud, et bonus-malus süsteemide rakendamine loob kõigile seotud osalistele kasu toova olukorra; |
| --- | --- |

49.

on veendunud, et bonus-malus süsteemide rakendamine loob kõigile seotud osalistele kasu toova olukorra;

| 50. | rõhutab, et mõnel juhul on sotsiaalpoliitikat ja sotsiaalstandardeid kasutatud korrigeerimisteguritena eelarve konsolideerimise nõuete tõttu; palub, et komisjon hindaks nende protsesside tagajärgi riikliku hoolekandega riikidele ja kodanikele; kutsub liikmesriike üles parandama oma sotsiaalkaitsesüsteemi vastavust ja tõhusust ning tagama, et need tegutsevad jätkuvalt puhvrina vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et mõnel juhul on sotsiaalpoliitikat ja sotsiaalstandardeid kasutatud korrigeerimisteguritena eelarve konsolideerimise nõuete tõttu; palub, et komisjon hindaks nende protsesside tagajärgi riikliku hoolekandega riikidele ja kodanikele; kutsub liikmesriike üles parandama oma sotsiaalkaitsesüsteemi vastavust ja tõhusust ning tagama, et need tegutsevad jätkuvalt puhvrina vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu;

| 51. | rõhutab, et Euroopa Komisjon peab tõdema hooldajate olulisust – nii tervishoiuteenuste kui ka majanduse ja ühiskonna puhul tervikuna – tuletades meelde, et nende huve on harva arvesse võetud poliitikas, mis mõjutab neid järjepidevalt ja üleüldiselt; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et Euroopa Komisjon peab tõdema hooldajate olulisust – nii tervishoiuteenuste kui ka majanduse ja ühiskonna puhul tervikuna – tuletades meelde, et nende huve on harva arvesse võetud poliitikas, mis mõjutab neid järjepidevalt ja üleüldiselt;

| 52. | on veendunud, et ELi rahastamine võiks panustada hooldajate suutlikkuse suurendamisse seoses toetamise ja kaitse sätetega (nt emotsionaalne toetus, vahetused ja teave), see võiks toetada ka teabevahetust, teadusuuringuid ja võrgustikke; usub samuti, et võiks uurida seadusandlikke meetmeid – austades samas riiklikku pädevust ja ühtekuuluvuse põhimõtet – ning et see võiks toimuda näiteks hooldajate puhkuse direktiivi vormis; |
| --- | --- |

52.

on veendunud, et ELi rahastamine võiks panustada hooldajate suutlikkuse suurendamisse seoses toetamise ja kaitse sätetega (nt emotsionaalne toetus, vahetused ja teave), see võiks toetada ka teabevahetust, teadusuuringuid ja võrgustikke; usub samuti, et võiks uurida seadusandlikke meetmeid – austades samas riiklikku pädevust ja ühtekuuluvuse põhimõtet – ning et see võiks toimuda näiteks hooldajate puhkuse direktiivi vormis;

| 53. | rõhutab demograafiliste muutuste tõttu peatselt saabuvat kvalifitseeritud hooldajate vajadust ning vajadust kindlustada tulevaste hooldajate koolitamine ja haridus, et vältida kogu hooldus- ja sotsiaalkindlustussüsteemi kokkuvarisemist; on seisukohal, et on oluline maksimaalselt toetada hooldajaid (eriti eraviisilisi hooldajaid), kelle tööd tuleb tunnustada; |
| --- | --- |

53.

rõhutab demograafiliste muutuste tõttu peatselt saabuvat kvalifitseeritud hooldajate vajadust ning vajadust kindlustada tulevaste hooldajate koolitamine ja haridus, et vältida kogu hooldus- ja sotsiaalkindlustussüsteemi kokkuvarisemist; on seisukohal, et on oluline maksimaalselt toetada hooldajaid (eriti eraviisilisi hooldajaid), kelle tööd tuleb tunnustada;

| 54. | rõhutab hooldus- ja abiteenuste olulisust pikaajalise hoolduse ajal; märgib, et tänu multiprofessionaalsele meeskonnale, paindlikkusele ja koostööle muude erialasektoritega on hooldajatel ja liikuvate abiteenusterühmade kasutajatel võimalik korvata suurimad puudused pikaajalise hoolduse süsteemides; |
| --- | --- |

54.

rõhutab hooldus- ja abiteenuste olulisust pikaajalise hoolduse ajal; märgib, et tänu multiprofessionaalsele meeskonnale, paindlikkusele ja koostööle muude erialasektoritega on hooldajatel ja liikuvate abiteenusterühmade kasutajatel võimalik korvata suurimad puudused pikaajalise hoolduse süsteemides;

Vajadus tugevdada demokraatlikku legitiimsust ja sotsiaalset dialoogi

| 55. | rõhutab, et kõik tööturu reformid peaksid põhinema sotsiaalse dialoogi tugevdatud kooskõlastamisel; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et kõik tööturu reformid peaksid põhinema sotsiaalse dialoogi tugevdatud kooskõlastamisel;

| 56. | rõhutab, et eesistujakolmik on kinnitanud, et tööturu osapoolte kvaliteetne osalus ja tugev sotsiaalne dialoog, sealhulgas liikmesriigi tasandil, on väga olulised iga reformi jaoks ja eriti majandus- ja rahaliidu reformide puhul, tugevdada tuleks tööturu osapoolte rolli uues majanduse juhtimise protsessis, eelkõige Euroopa poolaasta raames; tervitab komisjoni ettepanekut kaasata tööturu osapooli täielikumalt Euroopa poolaasta protsessi, muu hulgas sotsiaaldialoogi komitee raames enne iga-aastaste majanduskasvu analüüside vastuvõtmist; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et eesistujakolmik on kinnitanud, et tööturu osapoolte kvaliteetne osalus ja tugev sotsiaalne dialoog, sealhulgas liikmesriigi tasandil, on väga olulised iga reformi jaoks ja eriti majandus- ja rahaliidu reformide puhul, tugevdada tuleks tööturu osapoolte rolli uues majanduse juhtimise protsessis, eelkõige Euroopa poolaasta raames; tervitab komisjoni ettepanekut kaasata tööturu osapooli täielikumalt Euroopa poolaasta protsessi, muu hulgas sotsiaaldialoogi komitee raames enne iga-aastaste majanduskasvu analüüside vastuvõtmist;

| 57. | kutsub Euroopa Ülemkogu ja liikmesriike üles tagama, et omanikutunde tekitamiseks kaasatakse liikmesriikide ja piirkondlikud parlamendid, tööturu osapooled, ametiasutused ja kodanikuühiskond aktiivselt strateegia „Euroopa 2020“ poliitiliste suuniste elluviimisse ja selle järelevalvesse ning majanduse juhtimise protsessi; palub Euroopa Ülemkogul ja komisjonil lisada strateegia „Euroopa 2020“ tööhõive-, sotsiaal- ja hariduseesmärkide järelevalve ja hindamine paremini 2014. aasta Euroopa poolaastasse; |
| --- | --- |

57.

kutsub Euroopa Ülemkogu ja liikmesriike üles tagama, et omanikutunde tekitamiseks kaasatakse liikmesriikide ja piirkondlikud parlamendid, tööturu osapooled, ametiasutused ja kodanikuühiskond aktiivselt strateegia „Euroopa 2020“ poliitiliste suuniste elluviimisse ja selle järelevalvesse ning majanduse juhtimise protsessi; palub Euroopa Ülemkogul ja komisjonil lisada strateegia „Euroopa 2020“ tööhõive-, sotsiaal- ja hariduseesmärkide järelevalve ja hindamine paremini 2014. aasta Euroopa poolaastasse;

o

o o

| 58. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

58.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0447.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0515.

(3)  ELT C 308 E, 20.10.11, lk 116.

(4)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 81.

(5)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 87.

(6)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 57.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0419.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0266.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0036.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0365.

---

RESOLUTSIOONI LISA:

KONKREETSED SOOVITUSED EUROOPA ÜLEMKOGULE VASTUVÕTMISEKS OMA POLIITILISTES SUUNISTES

1. soovitus. Sotsiaalsed näitajad

Euroopa Parlament on seisukohal, et iga-aastasel majanduskasvu analüüsil põhinevate, Euroopa Ülemkogus heakskiidetavate poliitiliste juhiste eesmärk peaks olema järgmine:

väljendab heameelt selle üle, et käesoleval aastal hõlmab iga-aastasele majanduskasvu analüüsile lisatud ühise tööhõivearuande eelnõu esimest korda tööhõive- ja sotsiaalpoliitika tulemustabelit, mis aitab tugevdada tööhõive ja sotsiaalsete arengute järelevalvet osana makromajanduslikust järelevalvest Euroopa poolaasta raames; leiab, et sellega mõjutatakse Euroopa poolaasta poliitilisi suuniseid, et tugevdada majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet, mis on nii soovitav kui ka vajalik selleks, et kriisiga tegeleda ja vältida tõsiseid sotsiaal-majanduslikke lõhesid euroalal, tõhustades nii euroala jätkusuutlikkust;

väljendab oma sügavat muret Euroopa Parlamendi piiratud osaluse pärast Euroopa poolaastas; taunib komisjoni ja nõukogu väheseid edusamme majanduspoliitika suuniste demokraatliku kontrolli tugevdamisel; on arvamusel, et kehtivate aluslepingute alusel lubab ELi toimimise lepingu artikkel 136 nõukogul komisjonipoolse soovituse alusel ja ainult nende liikmesriikide toetushäältega, kes kasutavad rahaühikuna eurot, võtta vastu siduvaid majanduspoliitilisi suuniseid euroala riikide jaoks Euroopa poolaasta raames; rõhutab, et tõukemehhanism tagaks majanduspoliitika kooskõlastamise siduva iseloomu; nõuab institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist, et kaasata Euroopa Parlament iga-aastase majanduskasvu analüüsi ning majandus- ja tööhõivepoliitika alaste suuniste kavandamisse ja heakskiitmisesse;

märgib siiski, et kõnealuseid näitajaid ei ole tehtud kohustuslikuks, erinevalt makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabelist; palub komisjonil ja liikmesriikidel ELi kasvava sotsiaalse ja tööhõivealase tasakaalustamatuse taustal käesolevat olukorda hinnata;

peab kahetsusväärseks, et tööhõivealased ja sotsiaalsed näitajad, mille komisjon on välja pakkunud, on ebapiisavad selleks, et hõlmata liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalolukorda kõikehaaravalt; nõuab, et tulemustabel sisaldaks täiendavaid näitajaid, eriti laste vaesuse taset, juurdepääsu tervishoiuteenustele, kodutust ja inimväärse töö indeksit, et sotsiaalolukorda liikmesriikides saaks nõuetekohaselt hinnata; näitajaid tuleks pärast parlamendiga konsulteerimist regulaarselt läbi vaadata; arvestades, et puudub kord, mis tagaks, et Euroopa Ülemkogu tunnustaks Euroopa Parlamendi seisukohti enne komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi ettepanekute prioriteetide iga-aastast vastuvõtmist;

2. soovitus. Eurorühm tööhõive- ja sotsiaalministrite tasandil

Euroopa Parlament on seisukohal, et iga-aastasel majanduskasvu analüüsil põhinevate, Euroopa Ülemkogus heakskiidetavate poliitiliste juhiste eesmärk peaks olema järgmine:

rõhutab vajaduse korral eurorühma tööhõive- ja sotsiaalministrite tasandil kohtumiste korraldamise tähtsust enne euroala tippkohtumisi; ühiskohtumised nõukogu (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused) ning nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) vahelise ühtse seisukoha saavutamiseks on samaväärselt olulised, millega tagatakse, et euroala asutuste aruteludes ja otsustes tegeletakse täieulatuslikumalt sotsiaal- ja tööhõiveprobleemidega ning täiendatakse euroala riigi- ja valitsusjuhtide kohtumisi;

3. soovitus. Pakt investeeringute ja tootlikkuse suurendamiseks ELis

Euroopa Parlament on seisukohal, et iga-aastasel majanduskasvu analüüsil põhinevate, Euroopa Ülemkogus heakskiidetavate poliitiliste juhiste eesmärk peaks olema järgmine:

juhib tähelepanu sellele, et kuigi struktuurireformid võivad kanda vilja keskpikas ja pikas plaanis, nõuab vajadus stimuleerida ELi sisenõudlust seda, et komisjon ja nõukogu suurendaksid investeerimist, et säilitada majanduskasv ja kvaliteetsed töökohad lühikeses perspektiivis ning suurendada potentsiaali keskpikas plaanis; märgib, et peaeesmärgid on juba määratletud strateegias „Euroopa 2020“ ning 2012. aasta juunis kokku lepitud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes, kuid rahastamist tuleb suurendada; julgustab seetõttu liikmesriike looma investeerimispaketi, et saavutada märkimisväärne lühiajaline majandusliku olukorra ja tööturgude olukorra paranemine liikmesriikides, nagu põhjendati parlamendi 11. septembri 2013. aasta resolutsioonis noorte tööpuuduse vastase võitluse ja võimalike väljapääsuteede kohta (2013/2045(INI));

väljendab heameelt tõsiasja üle, et 2014. aasta iga-aastases majanduskasvu analüüsis kutsub komisjon liikmesriike üles kaitsma või edendama pikaajalisi investeeringuid haridusse, teadustöösse ja innovatsiooni, energia- ja kliimameetmetesse; leiab, et see on siiski ebapiisav, et niigi piiratud eelarvega liikmesriigid suudaksid seda eesmärki saavutada;

palub komisjonil kehtestada kava, mis aitab nendel liikmesriikidel teha vajalikke tootlikke investeeringuid, näiteks haridusse ning teadus- ja arendustegevusse, võttes arvesse nende potentsiaali luua majanduskasvu ja töökohti;

4. soovitus. Kvaliteetsed töökohad ja inimväärsed palgad tootlikkuse suurendamiseks

Euroopa Parlament on seisukohal, et iga-aastasel majanduskasvu analüüsil põhinevate, Euroopa Ülemkogus heakskiidetavate poliitiliste juhiste eesmärk peaks olema järgmine:

Tööjõu ühikukulu, tootmiskulud ja kasumimarginaalid

nõuab kohanemisvõimelisemaid ja paindlikumaid tööturge, mis on võimelised kohanema majandusolukorra häiretega, põhjustamata koondamisi ja palkade liigset korrigeerimist; tuletab meelde, et paljude ELi töötajate ostujõud on tugevalt nõrgenenud, leibkondade sissetulek on vähenenud ja sisenõudlus on alla surutud, suurendades veelgi tööpuudust ja sotsiaalset tõrjutust, eriti nendes liikmesriikides, mida kriis on tabanud kõige rängemini; juhib tähelepanu sellele, et tööjõukulude vähendamine, mis mõjutab otseselt palkasid/töötasusid, ei saa olla ainukene konkurentsivõime taastamise viis; märgib, et 2014. aasta iga-aastast majanduskasvu analüüsi käsitlevas teatises rõhutatakse, et tuumikriigid, kellel on vajalikku manööverdamisruumi, võiksid ühe kulutuste suurendamise viisina tõsta palkasid; nõuab, et soovitused oleksid kõrgete eesmärkidega, et edendada tasakaalustatumat majanduskasvu ja töökohtade loomist euroalas;

Palgad ja inimväärne töötasu

komisjon peaks tegema ettepaneku meetmete kohta, mis käsitlevad ebavõrdsust ja tagavad inimväärse töötasu; kutsub liikmesriike üles võitlema töötajate vaesuse vastu, järgides tööturupoliitikat, mille eesmärk on töötajatele äraelamist võimaldava töötasu tagamine, mis on oluline nii sotsiaalse ühtekuuluvuse kui ka õigluse jaoks ühiskonnas; see on ühtlasi oluline tugeva majanduse säilitamiseks;

Töökohtade kvaliteet

soovitab pöörata rohkem tähelepanu komisjoni 2014. aasta riigipõhistele soovitustele töökohtade kvaliteedi kohta, mis on ülioluline teaduspõhises majanduses selleks, et edendada suurt tööviljakust ja kiiret innovatsiooni erialaoskustega, kohanemisvõimelise, pühendunud tööjõu abil inimväärsete tervishoiu- ja ohutusstandarditega, turvatunde ja mõistlike töötundidega; poliitikasuunised peaksid keskenduma eelkõige töötajate juurdepääsule nende põhiõigustele, nagu on aluslepingutes sätestatud ja ilma et see piiraks liikmesriikide õigusaktide kohaldamist;

samuti tuleb võidelda ebakindlate töötingimuste ja näilise füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise ja nende levikuga ning tagada, et ajutise või osalise tööajaga lepinguga inimestel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel on piisav sotsiaalkaitse ja juurdepääs koolitusele;

tagada tuleb, et tulemuslikult jõustatakse direktiiv, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel;

5. soovitus. Reformid kvaliteetse tööjõu osaluse suurendamiseks

Euroopa Parlament on seisukohal, et iga-aastasel majanduskasvu analüüsil põhinevate, Euroopa Ülemkogus heakskiidetavate poliitiliste juhiste eesmärk peaks olema järgmine:

Riiklikud üldised ja noorte tööhõivekavad

komisjon peaks muutma kohustuslikuks riiklike üldiste ja noorte tööhõivekavade esitamise 2014. aasta riigipõhistes soovitustes;

komisjon peaks lisama 2014. aasta iga-aastase majanduskasvu analüüsi riigipõhistesse soovitustesse töökohtade kvaliteedi, koolituse, juurdepääsu pidevõppele, töötajate põhiõigused ja toetuse tööjõu liikuvusele ning füüsilisest isikust ettevõtja staatuse töötajate turvalisuse suurendamise abil;

Tööturu reformid ja aktiivne tööpoliitika

tööturu reformid peaksid keskenduma tööviljakuse ja tõhususe suurendamisele, et suurendada ELi majanduslikku konkurentsivõimet ja toetada jätkusuutlikku majanduskasvu ning töökohtade loomist, austades rangelt nii Euroopa sotsiaalse õigustiku sätteid ja mõtet kui ka selle põhimõtteid; tööturu reforme tuleks ellu viia nii, et need edendaksid sisemist paindlikkust ja töökohtade kvaliteeti;

struktuursete tööturu reformidega tuleks luua sisemist paindlikkust, et säilitada tööhõive majandusolukorra häirete ajal, ning tagada töökohtade kvaliteet, kindlus töökohavahetuste puhul ning aktiivse tööotsimise nõudel põhinevate ja taasintegreerimise poliitikaga ühendatud töötushüvitiste süsteemid, millega säilitatakse stiimulid töötamiseks, tagades samas inimväärse sissetuleku, samuti lepingulised korraldused tööturu killustatusega võitlemiseks, majanduslike ümberkorralduste prognoosimiseks ja pidevõppele juurdepääsu tagamiseks;

Oskuste mittevastavuse probleemi lahendamine

parandada oskustega seotud vajaduste seiret teatud valdkondades ja/või piirkondades ning lahendada oskuste mittevastavuse probleem võimalikult kiiresti;

komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et täiendada ülevaadet oskuste kohta Euroopa Liidus, et anda põhjalik ülevaade ELi oskustega seotud vajadustest;

suurendada tuleb hariduse ja koolituse valdkonna ning ettevõtjate koostööd ja koostoimet, et prognoosida oskustega seotud vajadusi ning kohandada haridus- ja koolitussüsteemid tööturu vajadustele vastavaks, eesmärgiga anda tööjõule vajalikud oskused ning lihtsustada üleminekut haridusest ja koolitusest tööle, selles kontekstis peaks duaalsetel õppekavadel olema peamine roll;

tuleb edendada kõigi vanuserühmade juurdepääsu pidevõppele mitte üksnes formaalõppe, vaid ka mitteformaalse ja informaalse õppimise arendamise kaudu;

2015. aastaks tuleb luua mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimissüsteem, mis on seotud Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga;

Noorte tööpuudus

nõuab Euroopa noorte tööhõive alast kokkulepet, mille kaudu viia ellu ammu kokku lepitud meetmed ning suunata noorte tööpuuduse vastaseks võitluseks uusi meetmeid ja vahendeid, vähendades mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) arvu, võttes arvesse inimväärse töö kvalitatiivset külge ning järgides täielikult tööõiguse põhireegleid;

liikmesriigid peaksid viivitamata rakendama noortegarantii skeeme ja kasutama kättesaadavaid vahendeid tõhusal viisil, keskendades meetmed neile, kes on kõige raskemas olukorras;

palub komisjonil teha noortegarantiist prioriteet ja suurendada kättesaadavat eelarvet mitmeaastase finantsraamistiku lubatud vahearuandes;

komisjon peaks esitama praktika kvaliteediraamistiku, mis hõlmab muu hulgas õpieesmärkide ja
  nõuetekohaste
  töötingimuste kriteeriume; kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa tööturu osapooli üles õpipoisiõppe liitu sihiteadlikult ellu rakendama;

Eakad ja pikaajalised töötud

liikmesriigid peaksid looma tööhõivevõimalused eakamate töötajate jaoks, tagama juurdepääsu pidevõppele, kehtestama maksusoodustuste poliitika, pakkudes stiimuleid pikemalt tööturule jäämiseks, ja toetama aktiivset tervena vananemist;

pikaajaliselt töötuid isikuid tuleks toetada töökohtade loomise ja aktiivse kaasamisega, sealhulgas selliste positiivsete aktiveerimisstiimulitega nagu personaalne nõustamine ja tööturule naasmist toetavad programmid, piisavad toetused ja juurdepääs kvaliteetsetele teenustele, et toetada nende tööleasumist ja juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele;

Naised

komisjon peaks pöörama rohkem tähelepanu sellele, et suurendada märkimisväärselt naiste osalust tööturul, mis on Euroopa 2020. aasta tööhõivemäära peamise eesmärgi saavutamise võti; nõuab meetmeid, nagu taskukohased hooldusteenused ja lapsehooldusteenused, piisavad emadus-, isadus- ja vanemapuhkuse süsteemid ning tööaja ja töökoha paindlikkus;

liikmesriigid peaksid järgima ja edendama soolist võrdõiguslikkust osana oma riigi poliitikast ja riiklikust reformikavast;

Muud prioriteetsed rühmad

liikmesriigid peaksid lisama oma riiklikesse reformikavadesse peamised meetmed tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse kohta, mis võeti vastu Euroopa puuetega inimeste strateegiaga; kutsub komisjoni üles tagama, et kõnealused meetmed oleksid osa 2014. aasta riigipõhistest soovitustest;

nõuab, et nende vähemuste süvalaiendamine lisataks 2014. aasta iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteetidesse, kelle osalus tööturul on strateegia „Euroopa 2020“ tööhõivemäära peamise eesmärgi saavutamise võti; palub komisjonil ja liikmesriikidel käsitleda vähemuste hulka (nt romad) kuuluvate inimeste madalat tööturul osalemise taset;

6. soovitus. Vabatahtliku tööga seotud liikuvuse suurendamine

Euroopa Parlament on seisukohal, et iga-aastasel majanduskasvu analüüsil põhinevate, Euroopa Ülemkogus heakskiidetavate poliitiliste juhiste eesmärk peaks olema järgmine:

on veendunud, et arvestades nende töötajate, eriti noorte arvu, kes lahkuvad oma päritoluriigist töövõimaluste otsingul teistesse liikmesriikidesse, on kiiresti vaja välja töötada asjakohased meetmed; selleks et tagada pensioniõiguste ülekantavus ja tööhõivega seotud hüvitiste jätkumine vähemalt kolme kuu jooksul, kui nende hüvitiste saaja otsib tööd muus liikmesriigis, muudetakse praegu ELi õigusakte; nõukogu ja parlamendi vahel on saavutatud kokkulepe täiendavate pensioniõiguste piiriülese ülekantavuse kohta;

7. soovitus. Õiglasemate maksusüsteemide suunas

Euroopa Parlament on seisukohal, et iga-aastasel majanduskasvu analüüsil põhinevate, Euroopa Ülemkogus heakskiidetavate poliitiliste juhiste eesmärk peaks olema järgmine:

märgib, et Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) juhtis hiljuti tähelepanu asjaolule, et maksustamist on võimalik paremini ja järk-järgult teostada, mis võib aidata ELis ebavõrdsust vähendada; rõhutab, et maksukoormus tuleb nihutada tööjõult muudele jätkusuutliku maksustamise vormidele, et edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning selle kaudu lisatulude saamist ning suurendada konsolideerimispüüdluste õiguspärasust;

8. soovitus. Vaesust ja sotsiaalset tõrjutust tuleb vähendada

Euroopa Parlament on seisukohal, et iga-aastasel majanduskasvu analüüsil põhinevate, Euroopa Ülemkogus heakskiidetavate poliitiliste juhiste eesmärk peaks olema järgmine:

liikmesriigid peaksid tugevdama turvaabinõusid ja tagama hoolekandesüsteemide tõhususe ning investeerima ennetusmeetmetesse;

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks arvesse makromajanduslike kohandamisprogrammide mõju strateegia „Euroopa 2020“ peamiste eesmärkide saavutamisele finantsraskustes liikmesriikides ja lepiks kokku muudatustes, mille eesmärk on viia kohandamisprogrammid kooskõlla strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega;

9. soovitus. Jätkusuutlikud pensionid

Euroopa Parlament on seisukohal, et iga-aastasel majanduskasvu analüüsil põhinevate, Euroopa Ülemkogus heakskiidetavate poliitiliste juhiste eesmärk peaks olema järgmine:

rõhutab vajadust viia pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse tagamiseks läbi asjakohaseid reforme; on seisukohal, et tegeliku pensioniea edukaks tõstmiseks peab pensionireformidega kaasnema poliitika, millega piiratakse juurdepääsu ennetähtaegselt pensionile jäämise süsteemidele ja muudele ennetähtaegselt tööturult lahkumise võimalustele, luuakse töövõimalused eakamatele töötajatele, tagatakse juurdepääs pidevõppele, kehtestatakse maksusoodustuste poliitika, mille raames pakutakse stiimuleid pikemalt tööturule jäämiseks ja toetatakse aktiivset tervena vananemist;

rõhutab, et demograafilise arenguga kaasnev surve riikide eelarvetele ja pensionisüsteemidele kasvab kiiremini nüüd, kui esimene beebibuumi põlvkond jõuab pensioniikka; märgib, et liikmesriikide ebaühtlane areng ja ambitsioonid struktuurireformide väljatöötamisel ja rakendamisel, eesmärgiga tõsta tööhõivet, kaotada ennetähtaegselt pensionile jäämise süsteemid ning hinnata liikmesriikide tasandil koos tööturu osapooltega vajadust panna nii kohustuslik kui ka tegelik pensioniiga jätkusuutlikule alusele koos eluea pikenemisega; rõhutab, et liikmesriigid, kes ei suuda kohe järkjärgulisi reforme rakendada, võivad leida end hilisemas etapis oludest, kus nad peavad eelneva hoiatuseta reforme rakendama, millel on tõsised sotsiaalsed tagajärjed;

10. soovitus. Euroopa sotsiaalsed stabilisaatorid

Euroopa Parlament on seisukohal, et iga-aastasel majanduskasvu analüüsil põhinevate, Euroopa Ülemkogus heakskiidetavate poliitiliste juhiste eesmärk peaks olema järgmine:

märgib, et sotsiaalkaitse meetmed, eelkõige töötuhüvitis, miinimumsissetuleku toetus ja järkjärguline maksustamine, aitasid esialgu vähendada majanduslanguse sügavust ning stabiliseerisid tööturgusid ja tarbimist; rõhutab samas, et kõnealuste kriitilise tähtsusega majanduslike ja sotsiaalsete stabilisaatorite suutlikkus on muret tekitavalt vähenenud nendes liikmesriikides, kus selliseid stabilisaatoreid on kõige rohkem vaja; märgib, et leibkondade sissetulekud ja sisemaine nõudlus on selle tagajärjel halvemini kaitstud;

rõhutab, et mõnel juhul on sotsiaalpoliitikat ja sotsiaalstandardeid kasutatud korrigeerimisteguritena eelarve konsolideerimise nõuete tõttu; palub, et komisjon hindaks nende protsesside tagajärgi riikliku hoolekandega riikidele ja nende kodanikele; kutsub liikmesriike üles parandama oma sotsiaalkaitsesüsteemi vastavust ja tõhusust ning tagama, et need tegutsevad jätkuvalt puhvrina vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu;

11. soovitus. Demokraatlikku õiguspärasust ja sotsiaalset dialoogi tuleb tugevdada

Euroopa Parlament on seisukohal, et iga-aastasel majanduskasvu analüüsil põhinevate, Euroopa Ülemkogus heakskiidetavate poliitiliste juhiste eesmärk peaks olema järgmine:

kõik tööturu reformid peaksid põhinema sotsiaalse dialoogi tugevdatud kooskõlastamisel;

tööturu osapoolte kvaliteetse osaluse ning tugeva sotsiaalse dialoogi tugevdamine – ka riiklikul tasandil – on väga oluline iga reformi edu jaoks ja eelkõige majandus- ja rahaliidu reformide puhul, samuti tööturu osapoolte rolli puhul uues majanduse juhtimises, eelkõige Euroopa poolaasta raames;

tervitab komisjoni ettepanekut kaasata tööturu osapooli täielikumalt Euroopa poolaasta protsessi, muu hulgas sotsiaaldialoogi komitee raames enne iga-aastaste majanduskasvu analüüside vastuvõtmist;

Euroopa Ülemkogu ja liikmesriigid peaksid tagama, et omanikutunde tekitamiseks kaasatakse riiklikud ja piirkondlikud parlamendid, tööturu osapooled, ametiasutused ja kodanikuühiskond aktiivselt strateegia „Euroopa 2020“ poliitiliste suuniste elluviimisse ja selle järelevalvesse ning majanduse juhtimise protsessi;

Euroopa Ülemkogu ja komisjon peaksid integreerima strateegia „Euroopa 2020“ tööhõive-, sotsiaal- ja hariduseesmärkide järelevalve ja hindamise paremini 2014. aasta Euroopa poolaastasse.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/40

---

P7_TA(2014)0130

Ühtse turu juhtimine

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon ühtse turu juhtimise kohta Euroopa 2014. aasta poolaasta raames (2013/2194(INI))

(2017/C 285/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2013. aasta teatist „2014. aasta majanduskasvu analüüs“ (COM(2013)0800), komisjoni aruannet „Majanduskasvu ja tööhõive ühtne turg: liikmesriikides tehtud edusammude ja järelejäänud tõkete analüüs – Panus 2014. aasta majanduskasvu analüüsi“ (COM(2013)0785) ja selle aruande taustaanalüüsi „ELi-sisesed ja -välised rahvusvahelised väärtusahelad“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2013. aasta teatist „2014. aasta majanduskasvu analüüs“ (COM(2013)0800), komisjoni aruannet „Majanduskasvu ja tööhõive ühtne turg: liikmesriikides tehtud edusammude ja järelejäänud tõkete analüüs – Panus 2014. aasta majanduskasvu analüüsi“ (COM(2013)0785) ja selle aruande taustaanalüüsi „ELi-sisesed ja -välised rahvusvahelised väärtusahelad“,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta esimest aruannet „Ühtse turu integratsiooni olukord 2013 – Panus 2013. aasta majanduskasvu analüüsi“ COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta esimest aruannet „Ühtse turu integratsiooni olukord 2013 – Panus 2013. aasta majanduskasvu analüüsi“ COM(2012)0752),

| — | võttes arvesse 3. oktoobri 2012. aasta komisjoni teatist „Ühtse turu akt II – Üheskoos uue majanduskasvu eest“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. oktoobri 2012. aasta komisjoni teatist „Ühtse turu akt II – Üheskoos uue majanduskasvu eest“ (COM(2012)0573),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. juuni 2012. aasta teatist „Ühtse turu parem juhtimine“ (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. juuni 2012. aasta teatist „Ühtse turu parem juhtimine“ (COM(2012)0259),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2012. aasta töödokumenti „Ühtse turu tulemuslikkuse suurendamine: iga-aastane valitsemistavade kontroll 2011“ (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2012. aasta töödokumenti „Ühtse turu tulemuslikkuse suurendamine: iga-aastane valitsemistavade kontroll 2011“ (SWD(2012)0025),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest““ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest““ (COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse 4. juulil 2013. aastal veebis avaldatud ühtse turu tulemustabelit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. juulil 2013. aastal veebis avaldatud ühtse turu tulemustabelit,

| — | võttes arvesse siseturu tulemustabelit nr 26 (veebruar 2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu tulemustabelit nr 26 (veebruar 2013),

| — | võttes arvesse 27.–28. juunil 2013. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27.–28. juunil 2013. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu järeldusi,

| — | võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 29.–30. mai 2013. aasta järeldusi aruka õigusliku reguleerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 29.–30. mai 2013. aasta järeldusi aruka õigusliku reguleerimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14.–15. märtsi 2013. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14.–15. märtsi 2013. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 18.–19. veebruari 2013. aasta arutelu 2013. aasta iga-aastase majanduskasvu analüüsi ja ühtse turu akti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 18.–19. veebruari 2013. aasta arutelu 2013. aasta iga-aastase majanduskasvu analüüsi ja ühtse turu akti kohta,

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ühtse turu juhtimise kohta (1) ja komisjoni 8. mail 2013 vastu võetud järelmeetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ühtse turu juhtimise kohta (1) ja komisjoni 8. mail 2013 vastu võetud järelmeetmeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24.–25. oktoobri 2013. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24.–25. oktoobri 2013. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni ühtse turu akti ja järgmiste sammude kohta majanduskasvuks (2) ning komisjoni 26. septembril 2012. aastal vastu võetud järelmeetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni ühtse turu akti ja järgmiste sammude kohta majanduskasvuks (2) ning komisjoni 26. septembril 2012. aastal vastu võetud järelmeetmeid,

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0066/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0066/2014),

| A. | arvestades, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsiga juhatati sisse kolmas Euroopa poolaasta tsükkel, mis sisaldab esimest korda aastaaruannet ühtse turu integratsiooni olukorra kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsiga juhatati sisse kolmas Euroopa poolaasta tsükkel, mis sisaldab esimest korda aastaaruannet ühtse turu integratsiooni olukorra kohta;

| B. | arvestades, et säästva ja kaasava majanduskasvu jaoks on oluline kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel põhineva efektiivse ja hästi toimiva ühtse turu olemasolu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et säästva ja kaasava majanduskasvu jaoks on oluline kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel põhineva efektiivse ja hästi toimiva ühtse turu olemasolu;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament taotles ühtse turu samba täielikku kaasamist Euroopa poolaasta tsüklisse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament taotles ühtse turu samba täielikku kaasamist Euroopa poolaasta tsüklisse;

| D. | arvestades, et ühtse turu paremaks juhtimiseks tuleks tagada asjaomaste direktiivide ja määruste parem ja kiirem ülevõtmine ja rakendamine, eriti kui need on seotud kindlaksmääratud peamiste sektoritega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühtse turu paremaks juhtimiseks tuleks tagada asjaomaste direktiivide ja määruste parem ja kiirem ülevõtmine ja rakendamine, eriti kui need on seotud kindlaksmääratud peamiste sektoritega;

| E. | arvestades, et Euroopa poolaasta raamistikku kuuluvate riiklike reformikavade kvaliteet on sisu, läbipaistvuse ja teostatavuse osas väga erinev; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa poolaasta raamistikku kuuluvate riiklike reformikavade kvaliteet on sisu, läbipaistvuse ja teostatavuse osas väga erinev;

| F. | arvestades, et ühtset turgu tuleks näha tihedas seoses horisontaalsete poliitikameetmetega, nagu tarbija- ja töötajakaitse, sotsiaalsed õigused, keskkond ja säästev areng; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühtset turgu tuleks näha tihedas seoses horisontaalsete poliitikameetmetega, nagu tarbija- ja töötajakaitse, sotsiaalsed õigused, keskkond ja säästev areng;

| G. | arvestades, et ühtse turu esimese ja teise meetmepaketi näol on tegemist hästi koostatud horisontaalse strateegiaga, millega määrati konkreetsed seadusandlikud ja mitteseadusandlikud meetmed, mis võimaldavad ära kasutada seni kasutamata kasvupotentsiaali ja kaotada ühtse turu toimimist segavad takistused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühtse turu esimese ja teise meetmepaketi näol on tegemist hästi koostatud horisontaalse strateegiaga, millega määrati konkreetsed seadusandlikud ja mitteseadusandlikud meetmed, mis võimaldavad ära kasutada seni kasutamata kasvupotentsiaali ja kaotada ühtse turu toimimist segavad takistused;

| H. | arvestades, et komisjon on peamiste valdkondadena, mille kaudu parandada ja tugevdada ühtse turu toimimist, nimetanud teenuste, finantsteenuste, transpordi-, energia- ja digitaalse turu sektorit; arvestades, et nende valdkondade kindlaksmääramise metoodikat tuleks regulaarselt hinnata ja läbi vaadata, võttes arvesse kasvueesmärke ja -väljavaateid ning ka kodanikele, eelkõige tarbijatele, spetsialistidele ja töötajatele vajaliku kaitse pakkumise kriteeriume; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon on peamiste valdkondadena, mille kaudu parandada ja tugevdada ühtse turu toimimist, nimetanud teenuste, finantsteenuste, transpordi-, energia- ja digitaalse turu sektorit; arvestades, et nende valdkondade kindlaksmääramise metoodikat tuleks regulaarselt hinnata ja läbi vaadata, võttes arvesse kasvueesmärke ja -väljavaateid ning ka kodanikele, eelkõige tarbijatele, spetsialistidele ja töötajatele vajaliku kaitse pakkumise kriteeriume;

| I. | arvestades, et me ei ole Euroopas jõudnud veel internetipõhiste teenuste ja sideteenuste täielikult toimiva ühtse digitaalse turuni; arvestades, et killustatud eeskirjad liikmesriikide tasandil takistavad praegu digitaalteenuste vaba liikumist ja piiriülest e-kaubandust; arvestades, et Euroopa ettevõtted ja avalikud teenistused saavad arenenud IKT teenuste ja rakenduste kasutamisest majanduslikku ja sotsiaalset kasu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et me ei ole Euroopas jõudnud veel internetipõhiste teenuste ja sideteenuste täielikult toimiva ühtse digitaalse turuni; arvestades, et killustatud eeskirjad liikmesriikide tasandil takistavad praegu digitaalteenuste vaba liikumist ja piiriülest e-kaubandust; arvestades, et Euroopa ettevõtted ja avalikud teenistused saavad arenenud IKT teenuste ja rakenduste kasutamisest majanduslikku ja sotsiaalset kasu;

| J. | arvestades, et hästi ligipääsetav ja tõhus Euroopa transporditaristu, ambitsioonikas Euroopa tööstuspoliitika ja ühtse energiaturu loomine – eesmärgiga toetada ELi ettevõtete konkurentsivõimet ning tagada kodumajapidamistele ja tarbijatele energia üldine ja taskukohane kättesaadavus – on ELi ühtse turu jaoks hädavajalikud; arvestades, et seetõttu on vaja kindlaks määrata nende valdkondade esmatähtsad tegevused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et hästi ligipääsetav ja tõhus Euroopa transporditaristu, ambitsioonikas Euroopa tööstuspoliitika ja ühtse energiaturu loomine – eesmärgiga toetada ELi ettevõtete konkurentsivõimet ning tagada kodumajapidamistele ja tarbijatele energia üldine ja taskukohane kättesaadavus – on ELi ühtse turu jaoks hädavajalikud; arvestades, et seetõttu on vaja kindlaks määrata nende valdkondade esmatähtsad tegevused;

Euroopa poolaasta

| 1. | kordab oma üleskutset komisjonile: tõhustada ühtse turu juhtimist, kehtestades Euroopa poolaasta ühe konkreetse sambana iga-aastase ühtse turu juhtimise tsükli, mis hõlmaks siseturu tulemustabelit, ühtse turu integreerituse aastaaruannet iga-aastase majanduskasvu analüüsi osana, Euroopa Ülemkogu juhiseid liikmesriikidele, riikide tegevuskavasid ühtse turu suuniste rakendamiseks ja konkreetseid riigipõhiseid soovitusi; palub komisjonil võtta täiel määral arvesse ka peamisi majanduskasvu valdkondi, milleks on teenindus-, energia- ja transpordisektor ja digitaalne ühtne turg, samuti ühtse turu esimeses ja teises meetmepaketis sisalduvaid meetmeid; |
| --- | --- |

1.

kordab oma üleskutset komisjonile: tõhustada ühtse turu juhtimist, kehtestades Euroopa poolaasta ühe konkreetse sambana iga-aastase ühtse turu juhtimise tsükli, mis hõlmaks siseturu tulemustabelit, ühtse turu integreerituse aastaaruannet iga-aastase majanduskasvu analüüsi osana, Euroopa Ülemkogu juhiseid liikmesriikidele, riikide tegevuskavasid ühtse turu suuniste rakendamiseks ja konkreetseid riigipõhiseid soovitusi; palub komisjonil võtta täiel määral arvesse ka peamisi majanduskasvu valdkondi, milleks on teenindus-, energia- ja transpordisektor ja digitaalne ühtne turg, samuti ühtse turu esimeses ja teises meetmepaketis sisalduvaid meetmeid;

| 2. | rõhutab vajadust määratleda ühte turg Euroopa poolaasta kolmanda sambana, et hõlmata reaalmajandusega seotud selgeid prioriteete; on veendunud, et nende prioriteetide määratlemine ja saavutamine on oluline majanduskasvu ergutamiseks ja strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamist takistava lõhe ületamiseks ning tagab samal ajal liikmesriikide majandusliku lähenemise nii euroala sees kui ka väljaspool seda ning ELi tuumik- ja äärealadel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust määratleda ühte turg Euroopa poolaasta kolmanda sambana, et hõlmata reaalmajandusega seotud selgeid prioriteete; on veendunud, et nende prioriteetide määratlemine ja saavutamine on oluline majanduskasvu ergutamiseks ja strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamist takistava lõhe ületamiseks ning tagab samal ajal liikmesriikide majandusliku lähenemise nii euroala sees kui ka väljaspool seda ning ELi tuumik- ja äärealadel;

| 3. | tuletab meelde oma arvamust, et esimene aruanne ühtse turu integratsiooni olukorra kohta on ebapiisav ja puudulik; on seetõttu kindlalt arvamusel, et tulevastes aruannetes tuleks selgemalt välja tuua konkreetsetes liikmesriikides täheldatavad puudujäägid, anda konkreetsemad suunised võimalike abinõude ning oodatava kasu kohta ning osutada tõhusatele majanduskasvu ja konkurentsivõime suurendamise hoobadele ja seega töökohtade loomisele, nii et see kõik kokku oleks konkreetseks vastuseks praegusele sotsiaal- ja majanduskriisile; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde oma arvamust, et esimene aruanne ühtse turu integratsiooni olukorra kohta on ebapiisav ja puudulik; on seetõttu kindlalt arvamusel, et tulevastes aruannetes tuleks selgemalt välja tuua konkreetsetes liikmesriikides täheldatavad puudujäägid, anda konkreetsemad suunised võimalike abinõude ning oodatava kasu kohta ning osutada tõhusatele majanduskasvu ja konkurentsivõime suurendamise hoobadele ja seega töökohtade loomisele, nii et see kõik kokku oleks konkreetseks vastuseks praegusele sotsiaal- ja majanduskriisile;

| 4. | hindab positiivselt komisjoni aruannet ühtse turu integratsiooni kohta vaatega 2014. aastale (COM(2013)0785) ja toetab kindlalt komisjoni jõupingutusi ühtse turu integreerimise jätkamiseks Euroopa poolaasta raames; tunnustab asjaolu, et aruanne ühtse turu olukorra kohta 2014. aastal sisaldab mitmeid elemente, mis puudutavad konkreetselt üksikute liikmesriikide võetud meetmeid; on siiski seisukohal, et aruandes ei ole võetud meetmete tulemuslikkust, tehtud edusamme ja tegelikult saavutatud poliitilisi tulemusi kvalitatiivselt hinnatud; nõuab, et töötataks välja analüüsivahend, millega Euroopa poolaasta ühtse turu samba juures mõõta ühtse turu integratsiooni seoses riigipõhiste soovitustega; on seisukohal, et see analüüsivahend oleks täienduseks siseturu tulemustabelile; |
| --- | --- |

4.

hindab positiivselt komisjoni aruannet ühtse turu integratsiooni kohta vaatega 2014. aastale (COM(2013)0785) ja toetab kindlalt komisjoni jõupingutusi ühtse turu integreerimise jätkamiseks Euroopa poolaasta raames; tunnustab asjaolu, et aruanne ühtse turu olukorra kohta 2014. aastal sisaldab mitmeid elemente, mis puudutavad konkreetselt üksikute liikmesriikide võetud meetmeid; on siiski seisukohal, et aruandes ei ole võetud meetmete tulemuslikkust, tehtud edusamme ja tegelikult saavutatud poliitilisi tulemusi kvalitatiivselt hinnatud; nõuab, et töötataks välja analüüsivahend, millega Euroopa poolaasta ühtse turu samba juures mõõta ühtse turu integratsiooni seoses riigipõhiste soovitustega; on seisukohal, et see analüüsivahend oleks täienduseks siseturu tulemustabelile;

| 5. | on veendunud, et ühtse turu jaoks oluliste seadusandlike ettepanekute ettevalmistamisel on vaja rohkem horisontaalset kooskõlastamist ja järjekindlust; usub, et ühtse turu juhtimisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta kõikide sidusrühmade vajadusi ning et sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade tugevam ja varasem kaasamine meetmete väljatöötamisse, vastuvõtmisse, rakendamisse ja järelevalvesse on vajalik selleks, et edendada majanduskasvu ja ühtsel turul kodanike õigusi maksma panna; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et ühtse turu jaoks oluliste seadusandlike ettepanekute ettevalmistamisel on vaja rohkem horisontaalset kooskõlastamist ja järjekindlust; usub, et ühtse turu juhtimisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta kõikide sidusrühmade vajadusi ning et sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade tugevam ja varasem kaasamine meetmete väljatöötamisse, vastuvõtmisse, rakendamisse ja järelevalvesse on vajalik selleks, et edendada majanduskasvu ja ühtsel turul kodanike õigusi maksma panna;

| 6. | rõhutab, et enne, kui komisjon ettepaneku vastu võtab, tuleb pidada ulatuslikke konsultatsioone ja viia läbi põhjalikke mõju hindamisi; rõhutab, et komisjoni ettepanekud peavad olema kooskõlas aruka õigusliku reguleerimise ja õigusloome kvaliteedi põhimõtetega ning neis peab olema hinnatud mõjusid VKEdele, samuti peavad need pälvima komisjoni enda mõju hindamise komitee heakskiidu; toonitab veel, et mõju hindamise käigus tuleb hinnata uue õigusakti mõju majanduskasvu võimalustele ja Euroopa konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et enne, kui komisjon ettepaneku vastu võtab, tuleb pidada ulatuslikke konsultatsioone ja viia läbi põhjalikke mõju hindamisi; rõhutab, et komisjoni ettepanekud peavad olema kooskõlas aruka õigusliku reguleerimise ja õigusloome kvaliteedi põhimõtetega ning neis peab olema hinnatud mõjusid VKEdele, samuti peavad need pälvima komisjoni enda mõju hindamise komitee heakskiidu; toonitab veel, et mõju hindamise käigus tuleb hinnata uue õigusakti mõju majanduskasvu võimalustele ja Euroopa konkurentsivõimele;

| 7. | on seisukohal, et Euroopa poolaasta peaks olema seotud sügavama demokraatliku protsessiga, millesse oleksid suuremal määral kaasatud riikide parlamendid, ning samal ajal tuleks laiendada Euroopa Parlamendi eelisõigusi; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et Euroopa poolaasta peaks olema seotud sügavama demokraatliku protsessiga, millesse oleksid suuremal määral kaasatud riikide parlamendid, ning samal ajal tuleks laiendada Euroopa Parlamendi eelisõigusi;

| 8. | usub, et selle protsessi käigus esitatud riigipõhistes soovitustes tuleks arvesse võtma iga liikmesriigi edusamme ja et ühtse turu õigusaktide rakendamise siseriiklik kord ei pea ilmtingimata järgima „kõigile ühtemoodi“ lähenemisviisi, vaid pigem tuleks püüda suurendada võetavate meetmete tulemuslikkust ja parandada tegelikke poliitilisi tulemusi; |
| --- | --- |

8.

usub, et selle protsessi käigus esitatud riigipõhistes soovitustes tuleks arvesse võtma iga liikmesriigi edusamme ja et ühtse turu õigusaktide rakendamise siseriiklik kord ei pea ilmtingimata järgima „kõigile ühtemoodi“ lähenemisviisi, vaid pigem tuleks püüda suurendada võetavate meetmete tulemuslikkust ja parandada tegelikke poliitilisi tulemusi;

| 9. | soovib, et riigipõhistes soovitustes 2014. aastal algava Euroopa poolaasta tsükli jaoks kajastataks tugevamalt ja rangemalt ühtse turu integratsiooni aruande järeldusi, kui seda tehti 2013. aasta riigipõhistes soovitustes; |
| --- | --- |

9.

soovib, et riigipõhistes soovitustes 2014. aastal algava Euroopa poolaasta tsükli jaoks kajastataks tugevamalt ja rangemalt ühtse turu integratsiooni aruande järeldusi, kui seda tehti 2013. aasta riigipõhistes soovitustes;

| 10. | leiab, et Euroopa poolaasta kolmanda, ühtse turu integratsioonile pühendatud samba eesmärk peaks olema reaalmajandust stimuleerivate ja taaselustavate esmatähtsate poliitikavaldkondade ja meetmete kindlaksmääramine; on seisukohal, et seda eesmärki on võimalik tulemuslikult saavutada ainult siis, kui kõik ELi institutsioonid seda järjekindlalt jagavad ja toetavad; soovitab seetõttu konkurentsivõime nõukogu tööd korraldada selliselt, et selle keskmes oleks nende reaalmajanduse jaoks oluliste prioriteetide sidumine Euroopa poolaastaga; |
| --- | --- |

10.

leiab, et Euroopa poolaasta kolmanda, ühtse turu integratsioonile pühendatud samba eesmärk peaks olema reaalmajandust stimuleerivate ja taaselustavate esmatähtsate poliitikavaldkondade ja meetmete kindlaksmääramine; on seisukohal, et seda eesmärki on võimalik tulemuslikult saavutada ainult siis, kui kõik ELi institutsioonid seda järjekindlalt jagavad ja toetavad; soovitab seetõttu konkurentsivõime nõukogu tööd korraldada selliselt, et selle keskmes oleks nende reaalmajanduse jaoks oluliste prioriteetide sidumine Euroopa poolaastaga;

Peamised sektorid

| 11. | on seisukohal, et komisjoni määratud peamised sektorid – teenused, finantsteenused, transport, energeetika ja digitaalne turg – on ühtse turu täieliku integreerimise jaoks otsustava tähtsusega; on ka seisukohal, et uue majanduskasvu saavutamiseks tuleks uuesti käivitada nendele sektoritele keskenduv mõjus ja integreeritud tööstuspoliitika, mis hõlmaks ka jõupingutusi kodanike, sealhulgas tarbijate ja töötajate õiguste tugevamaks kaitsmiseks, samuti teadmistel ja innovatsioonil põhinevat konkurentsivõime mudelit, milles kasutataks ELi stiimuleid, et ergutada investeeringuid ja juurdepääsu rahastamisele, teadus- ja arendustegevust ning kõrghariduse toetamist; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et komisjoni määratud peamised sektorid – teenused, finantsteenused, transport, energeetika ja digitaalne turg – on ühtse turu täieliku integreerimise jaoks otsustava tähtsusega; on ka seisukohal, et uue majanduskasvu saavutamiseks tuleks uuesti käivitada nendele sektoritele keskenduv mõjus ja integreeritud tööstuspoliitika, mis hõlmaks ka jõupingutusi kodanike, sealhulgas tarbijate ja töötajate õiguste tugevamaks kaitsmiseks, samuti teadmistel ja innovatsioonil põhinevat konkurentsivõime mudelit, milles kasutataks ELi stiimuleid, et ergutada investeeringuid ja juurdepääsu rahastamisele, teadus- ja arendustegevust ning kõrghariduse toetamist;

| 12. | nõuab, et komisjon töötaks välja tõelise Euroopa tööstuspoliitika; on seisukohal, et taasindustrialiseerimine peaks olema liidu valdkonnaülene prioriteet; on seisukohal, et see uus tööstuspoliitika peaks hõlmama ühtse turu eeskirjade jõustamist ja ühtse turu välismõõtme terviklikku strateegiat, kus erilist rõhku pannakse järjekindlale tarbijakaitsepoliitikale ning kapitali ja taristu kättesaadavuse parandamisele, et tõsta ettevõtete konkurentsivõimet ja hõlbustada nende juurdepääsu ülemaailmsetele turgudele; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et komisjon töötaks välja tõelise Euroopa tööstuspoliitika; on seisukohal, et taasindustrialiseerimine peaks olema liidu valdkonnaülene prioriteet; on seisukohal, et see uus tööstuspoliitika peaks hõlmama ühtse turu eeskirjade jõustamist ja ühtse turu välismõõtme terviklikku strateegiat, kus erilist rõhku pannakse järjekindlale tarbijakaitsepoliitikale ning kapitali ja taristu kättesaadavuse parandamisele, et tõsta ettevõtete konkurentsivõimet ja hõlbustada nende juurdepääsu ülemaailmsetele turgudele;

| 13. | rõhutab, et kaotades takistused isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumise teelt, võimaldab ühtne turg ettevõtetel tegutseda suuremas ulatuses ja aitab sellega suurendada nende suutlikkust rakendada innovatsiooni, investeerida, tõsta tootlikkust ja luua töökohti; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kaotades takistused isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumise teelt, võimaldab ühtne turg ettevõtetel tegutseda suuremas ulatuses ja aitab sellega suurendada nende suutlikkust rakendada innovatsiooni, investeerida, tõsta tootlikkust ja luua töökohti;

| 14. | kutsub komisjoni üles esitama üksikasjaliku tegevuskava meetmete kohta, mis on kavandatud selleks, et saavutada täielikult integreeritud ja sisemiselt seotud ühtne energiaturg; rõhutab vajadust tagada tarbijatele läbipaistvad ja võrreldavad energiahinnad ning samal ajal tagada tarbijate, sealhulgas ka haavatavate tarbijate kaitse; rõhutab vajadust teha energiataristusse ulatuslikke investeeringuid ning leiab, et kõik elukondlike teenuste sektorid peavad energiasektori arenguga kaasas käima; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles esitama üksikasjaliku tegevuskava meetmete kohta, mis on kavandatud selleks, et saavutada täielikult integreeritud ja sisemiselt seotud ühtne energiaturg; rõhutab vajadust tagada tarbijatele läbipaistvad ja võrreldavad energiahinnad ning samal ajal tagada tarbijate, sealhulgas ka haavatavate tarbijate kaitse; rõhutab vajadust teha energiataristusse ulatuslikke investeeringuid ning leiab, et kõik elukondlike teenuste sektorid peavad energiasektori arenguga kaasas käima;

| 15. | rõhutab, et tähtis on parandada taristut – eelkõige piiriüleseid ühendusi ja koostalitlusvõimet, et tagada ühtse turu hea toimimine; on seisukohal, et ühtne, omavahel ühendatud ja tõhusalt toimiv Euroopa transpordisüsteem on ülimalt tähtis, et kaubad, inimesed ja teenused saaksid ühtsel turul vabalt liikuda; usub, et nende eesmärkide saavutamiseks on tingimata vajalikud täiendavad investeeringud ja kordab, et nende projektide jaoks tuleks võtta kasutusele mitmesuguseid rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et tähtis on parandada taristut – eelkõige piiriüleseid ühendusi ja koostalitlusvõimet, et tagada ühtse turu hea toimimine; on seisukohal, et ühtne, omavahel ühendatud ja tõhusalt toimiv Euroopa transpordisüsteem on ülimalt tähtis, et kaubad, inimesed ja teenused saaksid ühtsel turul vabalt liikuda; usub, et nende eesmärkide saavutamiseks on tingimata vajalikud täiendavad investeeringud ja kordab, et nende projektide jaoks tuleks võtta kasutusele mitmesuguseid rahastamisvahendeid;

| 16. | rõhutab, et digitaalteenuseid käsitlevate olemasolevate õigusaktide ja komisjoni tulevaste ettepanekute järjepidev rakendamine võib Euroopal aidata siseturgu täiel määral ära kasutada; nõuab digitaalse ühtse turu jaoks poliitikat, mis muudaks internetipõhised teenused Euroopas konkurentsivõimelisemaks, piiriüleselt paremini toimivaks ja läbipaistvamaks ning tagaks teenuste heal tasemel kättesaadavuse ja tarbijakaitse; rõhutab suunatud investeeringute tähtsust ja märgib, et nn ühendatud Euroopa (Connected Continent) määruse eelnõuga seoses tehtav töö aitab vähendada liikmesriikide vahelisi hinnaerinevusi ja soodustada konkurentsi telekommunikatsiooni sektoris; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et digitaalteenuseid käsitlevate olemasolevate õigusaktide ja komisjoni tulevaste ettepanekute järjepidev rakendamine võib Euroopal aidata siseturgu täiel määral ära kasutada; nõuab digitaalse ühtse turu jaoks poliitikat, mis muudaks internetipõhised teenused Euroopas konkurentsivõimelisemaks, piiriüleselt paremini toimivaks ja läbipaistvamaks ning tagaks teenuste heal tasemel kättesaadavuse ja tarbijakaitse; rõhutab suunatud investeeringute tähtsust ja märgib, et nn ühendatud Euroopa (Connected Continent) määruse eelnõuga seoses tehtav töö aitab vähendada liikmesriikide vahelisi hinnaerinevusi ja soodustada konkurentsi telekommunikatsiooni sektoris;

| 17. | nõuab tarbijakaitse tegevuskava, sealhulgas seadusandlike ja programmiliste meetmete nõudlikku rakendamist, et tugevdada tarbijakaitset ja usaldust ühtse turu vastu, tõhustada tarbijate õigusi, ärgitada tavatarbijat vastutustundlikult käituma ja suurendada haavatavate tarbijate kaitset; |
| --- | --- |

17.

nõuab tarbijakaitse tegevuskava, sealhulgas seadusandlike ja programmiliste meetmete nõudlikku rakendamist, et tugevdada tarbijakaitset ja usaldust ühtse turu vastu, tõhustada tarbijate õigusi, ärgitada tavatarbijat vastutustundlikult käituma ja suurendada haavatavate tarbijate kaitset;

| 18. | on seisukohal, et VKEde lihtsam juurdepääs rahastamisele aitaks leevendada VKEde likviidsusprobleeme ja suurendada nende käibekapitali; väljendab rahulolu selle üle, et komisjoni poolt 2014. aasta majanduskasvu analüüsis ja ühtse turu integratsiooni aruandes seatud prioriteetide hulgas on VKEde alternatiivse rahastamise vormide arendamine kõrgel kohal; toetab kindlalt eesmärki töötada VKEde jaoks välja spetsiaalsed võlakirjad ja eraldi börsiturg, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama praktilisi meetmeid selle eesmärgi saavutamiseks; toetab ELi tasandil tehtud algatusi, mis täiendavad riikide jõupingutusi mikrokrediidi suurendamiseks ja sotsiaalse ettevõtluse edendamiseks, sealhulgas selliste arengupankade toetamist, kes annavad madalama intressiga laenu kui kommertspangad; märgib, et eriti oluline on toetada VKEsid programmide COSME ja „Horisont 2020“ kaudu; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et VKEde lihtsam juurdepääs rahastamisele aitaks leevendada VKEde likviidsusprobleeme ja suurendada nende käibekapitali; väljendab rahulolu selle üle, et komisjoni poolt 2014. aasta majanduskasvu analüüsis ja ühtse turu integratsiooni aruandes seatud prioriteetide hulgas on VKEde alternatiivse rahastamise vormide arendamine kõrgel kohal; toetab kindlalt eesmärki töötada VKEde jaoks välja spetsiaalsed võlakirjad ja eraldi börsiturg, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama praktilisi meetmeid selle eesmärgi saavutamiseks; toetab ELi tasandil tehtud algatusi, mis täiendavad riikide jõupingutusi mikrokrediidi suurendamiseks ja sotsiaalse ettevõtluse edendamiseks, sealhulgas selliste arengupankade toetamist, kes annavad madalama intressiga laenu kui kommertspangad; märgib, et eriti oluline on toetada VKEsid programmide COSME ja „Horisont 2020“ kaudu;

| 19. | toonitab, et jaefinantsturu teenuste killustatus takistab tugevalt ühtse turu toimimist, nagu komisjon on rõhutanud oma ühtse turu integratsiooni käsitlevas aruandes, eelkõige seoses pangalaenude väga erinevate intressimääradega, mis mõjutavad tugevalt tarbijaid, majapidamisi ja VKEsid; on veendunud, et need erinevused takistavad tulemuslikku juurdepääsu rahastamisele ja mõjutavad ebasoodsalt reaalmajandust; peab murettekitavaks, et jaefinantsteenuste killustatus ja nõrkus, eriti pangakontode, hüpoteeklaenude, erakogumispensionite ja väärtpaberite puhul, jätab tarbijatele negatiivse mulje; |
| --- | --- |

19.

toonitab, et jaefinantsturu teenuste killustatus takistab tugevalt ühtse turu toimimist, nagu komisjon on rõhutanud oma ühtse turu integratsiooni käsitlevas aruandes, eelkõige seoses pangalaenude väga erinevate intressimääradega, mis mõjutavad tugevalt tarbijaid, majapidamisi ja VKEsid; on veendunud, et need erinevused takistavad tulemuslikku juurdepääsu rahastamisele ja mõjutavad ebasoodsalt reaalmajandust; peab murettekitavaks, et jaefinantsteenuste killustatus ja nõrkus, eriti pangakontode, hüpoteeklaenude, erakogumispensionite ja väärtpaberite puhul, jätab tarbijatele negatiivse mulje;

| 20. | on seisukohal, et finantsteenuste määrus peaks pakkuma tarbijatele paremat teavet, tõhusamat kaitset ja toimivaid õiguskaitsevahendeid; rõhutab vajadust viia kiiresti ja positiivselt lõpule tarbijate ja jaefinantsteenuste turgu käsitlevate seadusandlike ettepanekutega seotud töö, eelkõige maksekontodega seotud tasude võrreldavuse, maksekonto üleviimise ja põhimaksekontole juurdepääsu küsimuste lahendamine; on seisukohal, et tuleks esitada uusi ettepanekuid, näiteks konkreetse tarbija maksejõuetusmenetluse kehtestamiseks, et parandada praegust killustatud ja puudulikku korda ning soodustada sel moel erasäästude turvalist investeerimist reaalmajandusse; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et finantsteenuste määrus peaks pakkuma tarbijatele paremat teavet, tõhusamat kaitset ja toimivaid õiguskaitsevahendeid; rõhutab vajadust viia kiiresti ja positiivselt lõpule tarbijate ja jaefinantsteenuste turgu käsitlevate seadusandlike ettepanekutega seotud töö, eelkõige maksekontodega seotud tasude võrreldavuse, maksekonto üleviimise ja põhimaksekontole juurdepääsu küsimuste lahendamine; on seisukohal, et tuleks esitada uusi ettepanekuid, näiteks konkreetse tarbija maksejõuetusmenetluse kehtestamiseks, et parandada praegust killustatud ja puudulikku korda ning soodustada sel moel erasäästude turvalist investeerimist reaalmajandusse;

| 21. | peab kahetsusväärseks, et kuigi on kindlaid tõendeid ühtse turu tähtsuse kohta kriisi ületamisel, ei toimi kodanike, eelkõige töötajate ja spetsialistide vaba liikumine Euroopas veel täielikult ning vaja on rakendada tugevamaid meetmeid, et eemaldada seni püsivad tõkked ja soodustada majanduskasvu ning samal ajal tagada kodanikele ja töötajatele nende õigused; rõhutab, et vajalik on siseturu tasakaalustatud areng, mis lähtub majanduslike vabaduste täielikust rakendamisest kooskõlas sotsiaalse turumajanduse põhimõtetega; |
| --- | --- |

21.

peab kahetsusväärseks, et kuigi on kindlaid tõendeid ühtse turu tähtsuse kohta kriisi ületamisel, ei toimi kodanike, eelkõige töötajate ja spetsialistide vaba liikumine Euroopas veel täielikult ning vaja on rakendada tugevamaid meetmeid, et eemaldada seni püsivad tõkked ja soodustada majanduskasvu ning samal ajal tagada kodanikele ja töötajatele nende õigused; rõhutab, et vajalik on siseturu tasakaalustatud areng, mis lähtub majanduslike vabaduste täielikust rakendamisest kooskõlas sotsiaalse turumajanduse põhimõtetega;

| 22. | tuletab meelde, et ühtse turu meetmepakettide esitamise tsükliline meetod võimaldas ühtse turu arendamise prioriteete regulaarselt kindlaks määrata ja arutada; on seisukohal, et seda meetodit tuleks veelgi parandada ja edasi arendada; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et ühtse turu meetmepakettide esitamise tsükliline meetod võimaldas ühtse turu arendamise prioriteete regulaarselt kindlaks määrata ja arutada; on seisukohal, et seda meetodit tuleks veelgi parandada ja edasi arendada;

| 23. | kiidab heaks seadusandlike ettepanekute paketi, mille moodustavad tooteohutuse määrus ja turujärelevalve määrus, ning paketi muu kui finantsalase teabe ja mitmekesisust käsitleva teabe avalikustamise kohta suurte äriühingute ja kontsernide poolt; on seisukohal, et need algatused aitavad parandada tarbijate õigusi, paremini tagada tarbijate tervist ja ohutust, lihtsustada kaupade ja teenustega kauplemist ning edendada konkurentsivõime uut mudelit; palub seetõttu komisjonil teha tihedat koostööd parlamendi ja nõukoguga, et nendes asjades mõistliku aja jooksul kokkuleppele jõuda; |
| --- | --- |

23.

kiidab heaks seadusandlike ettepanekute paketi, mille moodustavad tooteohutuse määrus ja turujärelevalve määrus, ning paketi muu kui finantsalase teabe ja mitmekesisust käsitleva teabe avalikustamise kohta suurte äriühingute ja kontsernide poolt; on seisukohal, et need algatused aitavad parandada tarbijate õigusi, paremini tagada tarbijate tervist ja ohutust, lihtsustada kaupade ja teenustega kauplemist ning edendada konkurentsivõime uut mudelit; palub seetõttu komisjonil teha tihedat koostööd parlamendi ja nõukoguga, et nendes asjades mõistliku aja jooksul kokkuleppele jõuda;

| 24. | rõhutab kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise direktiivi, riigihangete ja kontsessioonide paketi, vaidluste kohtuvälise lahendamise direktiivi ja vaidluste veebipõhise lahendamise määruse reformide osas saavutatud poliitiliste kokkulepete tähtsust; nõuab seetõttu, et komisjon ja liikmesriigid hakkaksid uusi sätteid kiiresti ja täielikult rakendama; |
| --- | --- |

24.

rõhutab kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise direktiivi, riigihangete ja kontsessioonide paketi, vaidluste kohtuvälise lahendamise direktiivi ja vaidluste veebipõhise lahendamise määruse reformide osas saavutatud poliitiliste kokkulepete tähtsust; nõuab seetõttu, et komisjon ja liikmesriigid hakkaksid uusi sätteid kiiresti ja täielikult rakendama;

| 25. | rõhutab, et riigihankeid ja kontsessioone käsitlevad õigusaktid tuleb nõuetekohaselt üle võtta; rõhutab, et riigihanked on üks olulisi majanduskasvu hoogustavaid tegureid, eriti VKEde jaoks; on seisukohal, et selle reformi rakendamine annab hea võimaluse ajakohastada avalikku haldust, kui riigihankeid kasutatakse strateegiliselt innovatsiooni ja jätkusuutlikkuse huvides ning parandatakse avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja tõhusust, vastates kohaliku ja riigi tasandi valitsuste konkreetsetele vajadustele; leiab, et need on riigihangete ja kontsessioonide eeskirjade edukaks rakendamiseks otsustava tähtsusega tegurid; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et riigihankeid ja kontsessioone käsitlevad õigusaktid tuleb nõuetekohaselt üle võtta; rõhutab, et riigihanked on üks olulisi majanduskasvu hoogustavaid tegureid, eriti VKEde jaoks; on seisukohal, et selle reformi rakendamine annab hea võimaluse ajakohastada avalikku haldust, kui riigihankeid kasutatakse strateegiliselt innovatsiooni ja jätkusuutlikkuse huvides ning parandatakse avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja tõhusust, vastates kohaliku ja riigi tasandi valitsuste konkreetsetele vajadustele; leiab, et need on riigihangete ja kontsessioonide eeskirjade edukaks rakendamiseks otsustava tähtsusega tegurid;

| 26. | on seisukohal, et uued kutsekvalifikatsioonide eeskirjad (direktiiv, mis võeti vastu 2013. aasta novembris ja millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta) on oluline samm töötajate ja spetsialistide vaba liikumise edendamiseks ning eriti noorte tööpuudusega võitlemiseks, kuna nende eeskirjadega nähakse ette ühtne kõrge koolitusstandard ja soodustatakse Euroopa kutsekaardi kasutamist; rõhutab, et kutsekvalifikatsioonide tunnustamist käsitleva direktiivi (ja teenuste direktiivi) täielik ja nõuetekohane rakendamine on üks olulisi ELi majanduskasvu hoogustavaid tegureid; on samas seisukohal, et on vaja reguleeritud kutsealade reformi, et anda noortele parem juurdepääs nimetatud kutsealadele ja luua dünaamilisem turg, mis annab tarbijatele vajalikke tagatisi; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et uued kutsekvalifikatsioonide eeskirjad (direktiiv, mis võeti vastu 2013. aasta novembris ja millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta) on oluline samm töötajate ja spetsialistide vaba liikumise edendamiseks ning eriti noorte tööpuudusega võitlemiseks, kuna nende eeskirjadega nähakse ette ühtne kõrge koolitusstandard ja soodustatakse Euroopa kutsekaardi kasutamist; rõhutab, et kutsekvalifikatsioonide tunnustamist käsitleva direktiivi (ja teenuste direktiivi) täielik ja nõuetekohane rakendamine on üks olulisi ELi majanduskasvu hoogustavaid tegureid; on samas seisukohal, et on vaja reguleeritud kutsealade reformi, et anda noortele parem juurdepääs nimetatud kutsealadele ja luua dünaamilisem turg, mis annab tarbijatele vajalikke tagatisi;

Juhtimise vahendid

| 27. | võtab teadmiseks komisjoni poolt parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioonile antud vastuse seoses nõutud seadusandliku ettepaneku õigusliku alusega, mis sisaldaks nimetatud resolutsioonis loetletud elemente; on seisukohal, et resolutsioonis esitatud konkreetsed soovitused sisaldavad endiselt väärtuslikke ideid ühtse turu parema juhtimise kohta; |
| --- | --- |

27.

võtab teadmiseks komisjoni poolt parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioonile antud vastuse seoses nõutud seadusandliku ettepaneku õigusliku alusega, mis sisaldaks nimetatud resolutsioonis loetletud elemente; on seisukohal, et resolutsioonis esitatud konkreetsed soovitused sisaldavad endiselt väärtuslikke ideid ühtse turu parema juhtimise kohta;

| 28. | võtab teadmiseks ühtse turu integratsiooni aruande teise väljaande (COM(2013)0785) muudetud ülesehituse; on rahul, et komisjon on sellega reageerinud parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioonis esitatud nõudmistele; märgib, et mitmed selles resolutsioonis nimetatud meetmed on juba aidanud paremini rakendada ja jõustada ELi õigusakte ning muu hulgas korrektsemalt kasutada projekti „EU Pilot“; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks ühtse turu integratsiooni aruande teise väljaande (COM(2013)0785) muudetud ülesehituse; on rahul, et komisjon on sellega reageerinud parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioonis esitatud nõudmistele; märgib, et mitmed selles resolutsioonis nimetatud meetmed on juba aidanud paremini rakendada ja jõustada ELi õigusakte ning muu hulgas korrektsemalt kasutada projekti „EU Pilot“;

| 29. | hindab positiivselt internetipõhist ühtse turu tulemustabelit ning eelkõige – seoses siseturu toimimise jaoks oluliste ELi õigusaktide rakendamisega – liikmesriikide tulemuste visuaalset ja informatiivset esitust selles tabelis; on seisukohal, et internetipõhine tulemustabel peaks olema kättesaadav kõigis liidu keeltes, et hõlbustada kõigi Euroopa Liidu kodanike arusaamist ühtse turu tsüklist ja nende endi võimalikust aktiivsest osast selles; |
| --- | --- |

29.

hindab positiivselt internetipõhist ühtse turu tulemustabelit ning eelkõige – seoses siseturu toimimise jaoks oluliste ELi õigusaktide rakendamisega – liikmesriikide tulemuste visuaalset ja informatiivset esitust selles tabelis; on seisukohal, et internetipõhine tulemustabel peaks olema kättesaadav kõigis liidu keeltes, et hõlbustada kõigi Euroopa Liidu kodanike arusaamist ühtse turu tsüklist ja nende endi võimalikust aktiivsest osast selles;

| 30. | on seisukohal, et tuleks teha jõupingutusi, et muuta liikmesriikides liidu õigusaktide rakendamine ja ühetaoline kohaldamine läbipaistvamaks; märgib, et ülevõtmise tähtaegu ületatakse keskmiselt üheksa kuu võrra ning üha rohkem on neid direktiive, mille ülevõtmine hilineb kaks aastat või enam; on seisukohal, et iga direktiivi peaks üle võtma ühtselt ja kõik ülevõtmise meetmed tuleks vastu võtta selliselt, et need kajastaksid liidu tasandil saavutatud kompromisse; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et tuleks teha jõupingutusi, et muuta liikmesriikides liidu õigusaktide rakendamine ja ühetaoline kohaldamine läbipaistvamaks; märgib, et ülevõtmise tähtaegu ületatakse keskmiselt üheksa kuu võrra ning üha rohkem on neid direktiive, mille ülevõtmine hilineb kaks aastat või enam; on seisukohal, et iga direktiivi peaks üle võtma ühtselt ja kõik ülevõtmise meetmed tuleks vastu võtta selliselt, et need kajastaksid liidu tasandil saavutatud kompromisse;

| 31. | on aga seisukohal, et ainult kvantitatiivne statistika ühtse turu õigusaktide rakendamise kohta ei ole piisav ja et on vaja keskenduda õigusaktide rakendamise kvaliteedile liikmesriikides, hinnates seda Euroopa tasandil ühtse turu sektorite jaoks välja töötatud konkreetsete peamiste näitajate alusel; |
| --- | --- |

31.

on aga seisukohal, et ainult kvantitatiivne statistika ühtse turu õigusaktide rakendamise kohta ei ole piisav ja et on vaja keskenduda õigusaktide rakendamise kvaliteedile liikmesriikides, hinnates seda Euroopa tasandil ühtse turu sektorite jaoks välja töötatud konkreetsete peamiste näitajate alusel;

| 32. | tunnustab aruannet „ELi-sisesed ja -välised rahvusvahelised väärtusahelad“, mis on positiivne näide konkreetsete näitajate kasutamise kohta, et hinnata ühtse turu integratsiooni, pöörates erilist tähelepanu ELis levinud tootmissüsteemidele; on seisukohal, et toetades edasisi algatusi piiriüleste tarneahelate arendamiseks saab kiiremini kõrvaldada ammust ajast ühtse turu lõplikku väljakujundamist takistavaid tõkkeid, samuti aitaks see tõsta Euroopa ettevõtete tootlikkust ja konkurentsivõimet maailmamajanduses; |
| --- | --- |

32.

tunnustab aruannet „ELi-sisesed ja -välised rahvusvahelised väärtusahelad“, mis on positiivne näide konkreetsete näitajate kasutamise kohta, et hinnata ühtse turu integratsiooni, pöörates erilist tähelepanu ELis levinud tootmissüsteemidele; on seisukohal, et toetades edasisi algatusi piiriüleste tarneahelate arendamiseks saab kiiremini kõrvaldada ammust ajast ühtse turu lõplikku väljakujundamist takistavaid tõkkeid, samuti aitaks see tõsta Euroopa ettevõtete tootlikkust ja konkurentsivõimet maailmamajanduses;

| 33. | väljendab rahulolu selle üle, et keskmine õigusaktide ülevõtmata jätmise määr on langenud 0,6 %ni; rõhutab, et isegi väike mahajäämus mõnes olulises poliitikavaldkonnas võib mõjuda väga kahjulikult tarbijate ja äriühingute võimalustele ja seega kogu Euroopa Liidu majandusele; |
| --- | --- |

33.

väljendab rahulolu selle üle, et keskmine õigusaktide ülevõtmata jätmise määr on langenud 0,6 %ni; rõhutab, et isegi väike mahajäämus mõnes olulises poliitikavaldkonnas võib mõjuda väga kahjulikult tarbijate ja äriühingute võimalustele ja seega kogu Euroopa Liidu majandusele;

| 34. | peab taunitavaks rikkumismenetluste liiga pikka keskmist kestust ning eelkõige tõsiasja, et teenustega seotud juhtumite menetlemine kestab kõige kauem (keskmiselt 49,8 kuud); on seisukohal, et rikkumismenetlused on toonud ilmsiks mitmeid piiranguid, mis takistavad ühtse turu sätete rakendamise ja kohaldamise puudujääkide kiiret kõrvaldamist; kutsub liikmesriike üles tegema komisjoniga tulemuslikumat koostööd, et lahendada juhtumeid kiiremini, ning palub, et komisjon jätkaks riikide nende meetmete tõrjumist, mis kahjustavad ühtset turgu; |
| --- | --- |

34.

peab taunitavaks rikkumismenetluste liiga pikka keskmist kestust ning eelkõige tõsiasja, et teenustega seotud juhtumite menetlemine kestab kõige kauem (keskmiselt 49,8 kuud); on seisukohal, et rikkumismenetlused on toonud ilmsiks mitmeid piiranguid, mis takistavad ühtse turu sätete rakendamise ja kohaldamise puudujääkide kiiret kõrvaldamist; kutsub liikmesriike üles tegema komisjoniga tulemuslikumat koostööd, et lahendada juhtumeid kiiremini, ning palub, et komisjon jätkaks riikide nende meetmete tõrjumist, mis kahjustavad ühtset turgu;

| 35. | on seisukohal, et rikkumismenetlus peaks olema viimane võimalus, mis võetakse kasutusele siis, kui on tehtud katseid olukorda koordineerida ja parandada, ning et komisjon peaks seepärast soodustama projekti „EU Pilot“ ja muude menetluste kasutamist, enne kui liikmesriik Euroopa Kohtusse kaevata; nõuab peale selle, et tehtaks kõik, mis võimalik, et tagada rikkumismenetluste tulemuslikum kasutamine juhtudel, kui on rikutud liidu õiguse sätteid ühtse turu valdkonnas, ning et liikmesriigid ja Euroopa Ülemkogu jätkaksid Euroopa Liidu toimimise lepingu tulevaste läbivaatamiste raames rikkumismenetluste edasiarendamist; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et rikkumismenetlus peaks olema viimane võimalus, mis võetakse kasutusele siis, kui on tehtud katseid olukorda koordineerida ja parandada, ning et komisjon peaks seepärast soodustama projekti „EU Pilot“ ja muude menetluste kasutamist, enne kui liikmesriik Euroopa Kohtusse kaevata; nõuab peale selle, et tehtaks kõik, mis võimalik, et tagada rikkumismenetluste tulemuslikum kasutamine juhtudel, kui on rikutud liidu õiguse sätteid ühtse turu valdkonnas, ning et liikmesriigid ja Euroopa Ülemkogu jätkaksid Euroopa Liidu toimimise lepingu tulevaste läbivaatamiste raames rikkumismenetluste edasiarendamist;

| 36. | toetab komisjoni tegevust riikide asutuste koostöö parandamiseks seoses ühtse turu toimimisega; jagab seisukohta, et alaline IT-mehhanism, mis lihtsustab asjakohase teabe vahetust, võiks olukorda märkimisväärselt parandada, kuna paar korda aastas kohtuv ekspertide rühm ei ole ilmselt sobiv viis sellise esmatähtsa küsimusega tegelemiseks; |
| --- | --- |

36.

toetab komisjoni tegevust riikide asutuste koostöö parandamiseks seoses ühtse turu toimimisega; jagab seisukohta, et alaline IT-mehhanism, mis lihtsustab asjakohase teabe vahetust, võiks olukorda märkimisväärselt parandada, kuna paar korda aastas kohtuv ekspertide rühm ei ole ilmselt sobiv viis sellise esmatähtsa küsimusega tegelemiseks;

| 37. | rõhutab taas, kui tähtis on siseturu infosüsteemi (IMI) nõuetekohane toimimine, kuna hiljuti sai see süsteem kohase õigusliku aluse ja praegu laiendatakse seda uutele poliitikavaldkondadele ja sektoritele; kutsub komisjoni üles teavitama parlamenti sellest, kuidas toimib masintõlke vahend, mis võeti kasutusele riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste vahelise suhtluse hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

37.

rõhutab taas, kui tähtis on siseturu infosüsteemi (IMI) nõuetekohane toimimine, kuna hiljuti sai see süsteem kohase õigusliku aluse ja praegu laiendatakse seda uutele poliitikavaldkondadele ja sektoritele; kutsub komisjoni üles teavitama parlamenti sellest, kuidas toimib masintõlke vahend, mis võeti kasutusele riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste vahelise suhtluse hõlbustamiseks;

| 38. | kutsub liikmesriike üles rakendama täielikult digitaalarengu tegevuskavas ette nähtud meetmeid ja suurendama jõupingutusi avaliku halduse ajakohastamiseks – muu hulgas e-valitsuse, e-tervishoiu, e-arvete ja e-hangetega seotud meetmete kiire rakendamisega – eesmärgiga pakkuda kodanikele ja ettevõtetele kogu Euroopas rohkem ja paremaid digitaalteenuseid, vähendada kulusid ja suurendada avaliku sektori tõhusust; |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike üles rakendama täielikult digitaalarengu tegevuskavas ette nähtud meetmeid ja suurendama jõupingutusi avaliku halduse ajakohastamiseks – muu hulgas e-valitsuse, e-tervishoiu, e-arvete ja e-hangetega seotud meetmete kiire rakendamisega – eesmärgiga pakkuda kodanikele ja ettevõtetele kogu Euroopas rohkem ja paremaid digitaalteenuseid, vähendada kulusid ja suurendada avaliku sektori tõhusust;

| 39. | märgib, et probleemide lahendamise võrgustik SOLVIT on endiselt alakasutatud; palub liikmesriikidel tagada, et SOLVITi võrgule ja ühtsetele kontaktpunktidele eraldataks piisavalt vahendeid, nagu nõutakse teenuste direktiivis; palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda täiendavaid samme, et levitada ettevõtete ja ettevõtjate seas teavet nende vahendite kättesaadavuse kohta; on ka seisukohal, et liikmesriigid peaksid algatama tõhusama ja ulatuslikuma parimate tavade vahetamise; |
| --- | --- |

39.

märgib, et probleemide lahendamise võrgustik SOLVIT on endiselt alakasutatud; palub liikmesriikidel tagada, et SOLVITi võrgule ja ühtsetele kontaktpunktidele eraldataks piisavalt vahendeid, nagu nõutakse teenuste direktiivis; palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda täiendavaid samme, et levitada ettevõtete ja ettevõtjate seas teavet nende vahendite kättesaadavuse kohta; on ka seisukohal, et liikmesriigid peaksid algatama tõhusama ja ulatuslikuma parimate tavade vahetamise;

| 40. | võtab teadmiseks, et pidevalt suureneb portaalide „Sinu Euroopa“ ja „Teie Euroopa Nõuanne“ kasutamine – need portaalid peaksid andma vajalikku teavet kõikidele Euroopa Liidus liikuvatele inimestele; |
| --- | --- |

40.

võtab teadmiseks, et pidevalt suureneb portaalide „Sinu Euroopa“ ja „Teie Euroopa Nõuanne“ kasutamine – need portaalid peaksid andma vajalikku teavet kõikidele Euroopa Liidus liikuvatele inimestele;

| 41. | hindab positiivselt 2013. aasta 23. septembrist23. oktoobrini väldanud ühtse turu kuud, mis tõi kokku Euroopa kodanikke, poliitikakujundajaid, eksperte ja ELi juhte, kes internetiaruteludel ja riikides korraldatud asjakohastel üritustel arutasid ühtse turuga seotud edusamme, lahendamist vajavaid probleeme ja tulevikuplaane, ning palub komisjonil osalejate esitatud mureküsimusi ja ettepanekuid tõsiselt arvesse võtta; palub, et komisjon hindaks selle 2013. aasta ürituse formaati ja tulemuslikkust, sealhulgas selle jõudmist kodanike, ettevõtete ja tarbijateni, ning annaks neile reaalse võimaluse aidata ühtset turgu kujundada; |
| --- | --- |

41.

hindab positiivselt 2013. aasta 23. septembrist23. oktoobrini väldanud ühtse turu kuud, mis tõi kokku Euroopa kodanikke, poliitikakujundajaid, eksperte ja ELi juhte, kes internetiaruteludel ja riikides korraldatud asjakohastel üritustel arutasid ühtse turuga seotud edusamme, lahendamist vajavaid probleeme ja tulevikuplaane, ning palub komisjonil osalejate esitatud mureküsimusi ja ettepanekuid tõsiselt arvesse võtta; palub, et komisjon hindaks selle 2013. aasta ürituse formaati ja tulemuslikkust, sealhulgas selle jõudmist kodanike, ettevõtete ja tarbijateni, ning annaks neile reaalse võimaluse aidata ühtset turgu kujundada;

o

o o

| 42. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa Ülemkogule ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

42.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa Ülemkogule ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0054.

(2)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 72.

(3)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 51.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/47

---

P7_TA(2014)0131

Sordiaretus

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon sordiaretuse ning võimaluste kohta suurendada kvaliteeti ja saagikust (2013/2099(INI))

(2017/C 285/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2009. aasta aruannet „How to feed the world in 2050“ (Kuidas toita maailma aastal 2050), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2009. aasta aruannet „How to feed the world in 2050“ (Kuidas toita maailma aastal 2050),

| — | võttes arvesse rahvusvahelist uute taimesortide kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist uute taimesortide kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse FAO taimegeneetiliste ressursside toiduks ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelist lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FAO taimegeneetiliste ressursside toiduks ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelist lepingut,

| — | võttes arvesse Ivar Virgini (Stockholmi Keskkonnainstituut, Timbro) 2013. aasta aprillis koostatud aruannet „På väg mot 9 miljarder – Har Europa råd att gå miste om GM-grödornas potential?“ (Teel üheksa miljardi poole – kas Euroopa saab jätta geneetiliselt muundatud kultuuride võimalused kasutamata?), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ivar Virgini (Stockholmi Keskkonnainstituut, Timbro) 2013. aasta aprillis koostatud aruannet „På väg mot 9 miljarder – Har Europa råd att gå miste om GM-grödornas potential?“ (Teel üheksa miljardi poole – kas Euroopa saab jätta geneetiliselt muundatud kultuuride võimalused kasutamata?),

| — | võttes arvesse FAO 1993. aasta aruannet „Harvesting nature’s diversity“ (Looduse mitmekesisust väärtustades), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FAO 1993. aasta aruannet „Harvesting nature’s diversity“ (Looduse mitmekesisust väärtustades),

| — | võttes arvesse Svalbardi seemnehoidla (Svalbard Global Seed Vault) kodulehte (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Svalbardi seemnehoidla (Svalbard Global Seed Vault) kodulehte (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2001. aasta teatist „Bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava loodusvarade kaitseks“ (COM(2001)0162), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2001. aasta teatist „Bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava loodusvarade kaitseks“ (COM(2001)0162),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta (3) ja 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta (3) ja 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (6),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri märkust „The right to food – Seed policies and the right to food: enhancing agrobiodiversity and encouraging innovation“ („Õigus toidule – Seemnepoliitika ja õigus toidule: põllumajanduses bioloogilise mitmekesisuse suurendamine ja innovatsiooni edendamine“) (A/64/170, 2009, ÜRO Peaassamblee), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri märkust „The right to food – Seed policies and the right to food: enhancing agrobiodiversity and encouraging innovation“ („Õigus toidule – Seemnepoliitika ja õigus toidule: põllumajanduses bioloogilise mitmekesisuse suurendamine ja innovatsiooni edendamine“) (A/64/170, 2009, ÜRO Peaassamblee),

| — | võttes arvesse FAO, Ülemaailmse Keskkonnafondi, ÜRO Arenguprogrammi, ÜRO Keskkonnaprogrammi, ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni, Maailmapanga ja Maailma Terviseorganisatsiooni poolt toetatud valitsustevahelise protsessi – rahvusvahelisele arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FAO, Ülemaailmse Keskkonnafondi, ÜRO Arenguprogrammi, ÜRO Keskkonnaprogrammi, ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni, Maailmapanga ja Maailma Terviseorganisatsiooni poolt toetatud valitsustevahelise protsessi – rahvusvahelisele arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0044/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0044/2014),

| A. | arvestades, et põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon soovib käesoleva raportiga panna aluse põhjalikule arutelule ja uuringule sordiaretuse üldise olukorra kohta Euroopa ja ülemaailmses põllumajandussektoris; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon soovib käesoleva raportiga panna aluse põhjalikule arutelule ja uuringule sordiaretuse üldise olukorra kohta Euroopa ja ülemaailmses põllumajandussektoris;

| B. | arvestades, et sordiaretussektor on olulise tähtsusega tootlikkusele, mitmekesisusele, tervisele ja põllumajanduse, aianduse, toidu- ja söödatootmise kvaliteedile ning keskkonnale; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sordiaretussektor on olulise tähtsusega tootlikkusele, mitmekesisusele, tervisele ja põllumajanduse, aianduse, toidu- ja söödatootmise kvaliteedile ning keskkonnale;

| C. | arvestades, et iseäranis ÜRO juures tegutsevate Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, Maailma Terviseorganisatsiooni ja valitsustevahelise kliimamuutuste rühma aruannete kohaselt on aastateks 2040–2050 oodata maailma rahvastiku kasvu praeguselt 7 miljardilt ligikaudu 9 miljardile, ning välistatud ei ole ka võimalus, et rahvastiku arv kasvab 10–11 miljardini; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et iseäranis ÜRO juures tegutsevate Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, Maailma Terviseorganisatsiooni ja valitsustevahelise kliimamuutuste rühma aruannete kohaselt on aastateks 2040–2050 oodata maailma rahvastiku kasvu praeguselt 7 miljardilt ligikaudu 9 miljardile, ning välistatud ei ole ka võimalus, et rahvastiku arv kasvab 10–11 miljardini;

| D. | arvestades, et sellise rahvaarvu suurenemisega kaasnevad äärmuslikud nõudmised põllumajandussektorile, eeskätt seoses tootlikkuse kasvuga, et täita kiiresti kasvav nõudlus toidu järele, ning arvestades, et FAO hinnangul peab järgmise 30–40 aasta jooksul toiduainete varu suurenema 70 %; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sellise rahvaarvu suurenemisega kaasnevad äärmuslikud nõudmised põllumajandussektorile, eeskätt seoses tootlikkuse kasvuga, et täita kiiresti kasvav nõudlus toidu järele, ning arvestades, et FAO hinnangul peab järgmise 30–40 aasta jooksul toiduainete varu suurenema 70 %;

| E. | arvestades, et kuna ELis toodetud toidust raisatakse 30–50 % ja ülemaailmselt keskmiselt 30 %, siis suurt osa suurenenud toidunõudluse probleemist võivad aidata lahendada arenenud riikide tõhusamad ja jätkusuutlikumad toiduainete tootmise tavad koos arenguriikides ladustamis- ja jaotussüsteemi laiendamisega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuna ELis toodetud toidust raisatakse 30–50 % ja ülemaailmselt keskmiselt 30 %, siis suurt osa suurenenud toidunõudluse probleemist võivad aidata lahendada arenenud riikide tõhusamad ja jätkusuutlikumad toiduainete tootmise tavad koos arenguriikides ladustamis- ja jaotussüsteemi laiendamisega;

| F. | arvestades, et põhiprobleemiks jääb see, kuidas erinevate maailmajagude rahvastik ennast ära toidab, kui harimiskõlbulik pind väheneb sobimatu maakasutuse tõttu, mille alla kuuluvad ka halvad põllumajandustavad – probleem, mida võimendab kliimamuutus, ning arvestades, et võimalus põllumaid laiendada on äärmiselt piiratud, sest enamikus maailma osades peetakse uute põllumajandusmaade ülesharimist üpris ebareaalseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et põhiprobleemiks jääb see, kuidas erinevate maailmajagude rahvastik ennast ära toidab, kui harimiskõlbulik pind väheneb sobimatu maakasutuse tõttu, mille alla kuuluvad ka halvad põllumajandustavad – probleem, mida võimendab kliimamuutus, ning arvestades, et võimalus põllumaid laiendada on äärmiselt piiratud, sest enamikus maailma osades peetakse uute põllumajandusmaade ülesharimist üpris ebareaalseks;

| G. | arvestades, et FAO hinnangul oleks umbes 10 %-line põllumajandustootmise kasv saavutatav uue põllumajandusmaa ülesharimise teel, mis tähendab, et ligikaudu 90 % tuleb saavutada olemasoleva põllumaa saagise kasvu abil, ning arvestades, et seejuures tuleb säilitada toodete kõrge kvaliteet; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et FAO hinnangul oleks umbes 10 %-line põllumajandustootmise kasv saavutatav uue põllumajandusmaa ülesharimise teel, mis tähendab, et ligikaudu 90 % tuleb saavutada olemasoleva põllumaa saagise kasvu abil, ning arvestades, et seejuures tuleb säilitada toodete kõrge kvaliteet;

| H. | arvestades, et põllumajandusmaade liigne kasutus võib maa välja kurnata ja lõppeda halvimal juhul mullaerosiooni ja kõrbestumisega; arvestades, et sama kehtib metsamaa kohta, sest metsamaa muutmine põllumajandusmaaks mõjuks kliimale, veemajandusele ja bioloogilisele mitmekesisusele nii tõsiselt, et see võimalus ei ole toiduainete tootmise suurendamiseks mõeldav; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et põllumajandusmaade liigne kasutus võib maa välja kurnata ja lõppeda halvimal juhul mullaerosiooni ja kõrbestumisega; arvestades, et sama kehtib metsamaa kohta, sest metsamaa muutmine põllumajandusmaaks mõjuks kliimale, veemajandusele ja bioloogilisele mitmekesisusele nii tõsiselt, et see võimalus ei ole toiduainete tootmise suurendamiseks mõeldav;

| I. | arvestades, et lisaks põllumajandusmaa pindala vähenemisele on ka põllumajanduse tootlikkus pidurdunud ning võib märgata murettekitavaid arengusuundi, nende seas tootlikkuse langust, mis avaldavad tõeliselt kahjulikku mõju põllumajandusele ja inimeste toiduvajadusele tulevikus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lisaks põllumajandusmaa pindala vähenemisele on ka põllumajanduse tootlikkus pidurdunud ning võib märgata murettekitavaid arengusuundi, nende seas tootlikkuse langust, mis avaldavad tõeliselt kahjulikku mõju põllumajandusele ja inimeste toiduvajadusele tulevikus;

| J. | arvestades, et toiduainete tootmine ei sõltu ainult piisava maa olemasolust, vaid ka teistest teguritest nagu kliima, vesi, energia ja toiteelementide kättesaadavus; arvestades, et tulevikus on need põhiressursid piiratud ja ressursside puudujääk avaldab tõenäoliselt kahjulikku mõju põllumajandusmaa kasutamisele, tootmisele ja majanduse elujõulisusele esitatavatele suurenenud nõudmistele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et toiduainete tootmine ei sõltu ainult piisava maa olemasolust, vaid ka teistest teguritest nagu kliima, vesi, energia ja toiteelementide kättesaadavus; arvestades, et tulevikus on need põhiressursid piiratud ja ressursside puudujääk avaldab tõenäoliselt kahjulikku mõju põllumajandusmaa kasutamisele, tootmisele ja majanduse elujõulisusele esitatavatele suurenenud nõudmistele;

| K. | arvestades, et tulevikus on oodata suuri kliimamuutusi; arvestades, et Euroopa jaoks tähendab see tunduvalt kuivemat kliimat lõunapoolsetes piirkondades, mis on väga olulised puu- ja köögiviljakasvatuspiirkonnad; arvestades, et Euroopa kesk- ja põhjapoolsemates piirkondades on see-eest oodata praegusest leebemaid talvi ja suviti on oodata märksa rohkem vihma; arvestades, et suure tõenäosusega sagenevad selle tagajärjel muu hulgas taime- ja loomahaigused ning tekib vajadus uute maaharimistehnoloogiate järele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tulevikus on oodata suuri kliimamuutusi; arvestades, et Euroopa jaoks tähendab see tunduvalt kuivemat kliimat lõunapoolsetes piirkondades, mis on väga olulised puu- ja köögiviljakasvatuspiirkonnad; arvestades, et Euroopa kesk- ja põhjapoolsemates piirkondades on see-eest oodata praegusest leebemaid talvi ja suviti on oodata märksa rohkem vihma; arvestades, et suure tõenäosusega sagenevad selle tagajärjel muu hulgas taime- ja loomahaigused ning tekib vajadus uute maaharimistehnoloogiate järele;

| L. | arvestades, et Euroopa põllumajandust ootavad kahtlemata ees ülisuured katsumused, ning tootmise tagamiseks peab põllumajandus kohanema äärmuslikumate ilmastikuoludega, nagu põud ja üleujutused ning muud loodusõnnetused; arvestades, et praegu põldudel kasvavad põllukultuurid ei saa jääda tulevikus samaks, kui me tahame täita suuremat nõudlust toidu järele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa põllumajandust ootavad kahtlemata ees ülisuured katsumused, ning tootmise tagamiseks peab põllumajandus kohanema äärmuslikumate ilmastikuoludega, nagu põud ja üleujutused ning muud loodusõnnetused; arvestades, et praegu põldudel kasvavad põllukultuurid ei saa jääda tulevikus samaks, kui me tahame täita suuremat nõudlust toidu järele;

| M. | arvestades, et sordikaitse kestus nendel taimedel, mis vajavad pikendatud arendusperioodi enne tootmise ja turustamise etappi, ei ole piisav selleks, et soodustada ärilisi investeeringuid teadus- ja arendustegevusse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sordikaitse kestus nendel taimedel, mis vajavad pikendatud arendusperioodi enne tootmise ja turustamise etappi, ei ole piisav selleks, et soodustada ärilisi investeeringuid teadus- ja arendustegevusse;

| 1. | rõhutab, et eesseisvate katsumustega, nagu tulevane toiduvarude nõudlus ja kliimamuutuse probleemid, toimetulemiseks on äärmiselt oluline hästi toimiv ja konkurentsivõimeline sordiaretussektor; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et eesseisvate katsumustega, nagu tulevane toiduvarude nõudlus ja kliimamuutuse probleemid, toimetulemiseks on äärmiselt oluline hästi toimiv ja konkurentsivõimeline sordiaretussektor;

| 2. | olenemata terve mulla ja mitmekesisuse esmatähtsusest põllumajanduse ökosüsteemide vastupidavuse tagamisel, rõhutab, et on vaja aretada sorte, mis peaksid vastu meie tulevastele eeldatavatele tingimustele, näiteks suuremale sademete hulgale ja hinnangulisele taimehaiguste suuremale esinemissagedusele; märgib, et samas on vaja säilitada ja arendada praegust Euroopa elurikkust nii kogu põllumajanduse ökosüsteemis tervikuna kui ka geneetilist mitmekesisust liinide hulgas ja eri rasside ja rahvaselektsioonsortide koguarvu, kuna kõik need on vajalikud, et tagada meie kohanemine kliimamuutustega; |
| --- | --- |

2.

olenemata terve mulla ja mitmekesisuse esmatähtsusest põllumajanduse ökosüsteemide vastupidavuse tagamisel, rõhutab, et on vaja aretada sorte, mis peaksid vastu meie tulevastele eeldatavatele tingimustele, näiteks suuremale sademete hulgale ja hinnangulisele taimehaiguste suuremale esinemissagedusele; märgib, et samas on vaja säilitada ja arendada praegust Euroopa elurikkust nii kogu põllumajanduse ökosüsteemis tervikuna kui ka geneetilist mitmekesisust liinide hulgas ja eri rasside ja rahvaselektsioonsortide koguarvu, kuna kõik need on vajalikud, et tagada meie kohanemine kliimamuutustega;

| 3. | märgib, et on vaja selliseid põllukultuure, mis ammutaksid näiteks tõhusalt lämmastikku ja fosforit, taluksid paremini põuda ja suuremat sademete hulka, oleksid vastupidavamad kahjuritele ning kohaneksid temperatuurimuutustega; rõhutab, et aretada tuleks ka püsikuid ehk mitmeaastaseid põllukultuure; märgib, et mitmeaastaseid põllukultuure kasvatades ei ole vaja maad igal aastal harida, mis muudab põllumajanduse keskkonnahoidlikumaks; |
| --- | --- |

3.

märgib, et on vaja selliseid põllukultuure, mis ammutaksid näiteks tõhusalt lämmastikku ja fosforit, taluksid paremini põuda ja suuremat sademete hulka, oleksid vastupidavamad kahjuritele ning kohaneksid temperatuurimuutustega; rõhutab, et aretada tuleks ka püsikuid ehk mitmeaastaseid põllukultuure; märgib, et mitmeaastaseid põllukultuure kasvatades ei ole vaja maad igal aastal harida, mis muudab põllumajanduse keskkonnahoidlikumaks;

| 4. | rõhutab, et kuna uue sordi aretamine kestab uuringute etapist kuni valmisseemne saamiseni keskmiselt kümme aastat ja lisaks kulub aega katseperioodiks ning sordi kaubanduslikuks levitamiseks, on juba praegu vaja ergutada märkimisväärselt suuremaid investeeringuid teadusesse, et täita tulevased toiduvajadused ja olla valmis kliimamuutusteks; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et kuna uue sordi aretamine kestab uuringute etapist kuni valmisseemne saamiseni keskmiselt kümme aastat ja lisaks kulub aega katseperioodiks ning sordi kaubanduslikuks levitamiseks, on juba praegu vaja ergutada märkimisväärselt suuremaid investeeringuid teadusesse, et täita tulevased toiduvajadused ja olla valmis kliimamuutusteks;

| 5. | rõhutab, et kuna uue põllumajandusmaa ülesharimise võimalused on väga piiratud, on erakordselt tähtis hõlbustada selliste uute põllukultuuride aretamist, millele oleks iseloomulik kohanemine keskkonnatingimustega, mis saaksid hakkama nappide ressurssidega, toetaksid jätkusuutlikkuse eesmärke, oleksid piisavalt tootlikud ja kvaliteetsed, ning toonitab, et niisamuti on vaja edasi aretada juba laialdaselt kasutatavaid põllukultuure, et muuta tulevast tehnika- ja teadusarendust põllukultuuride sektoris paindlikumaks; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et kuna uue põllumajandusmaa ülesharimise võimalused on väga piiratud, on erakordselt tähtis hõlbustada selliste uute põllukultuuride aretamist, millele oleks iseloomulik kohanemine keskkonnatingimustega, mis saaksid hakkama nappide ressurssidega, toetaksid jätkusuutlikkuse eesmärke, oleksid piisavalt tootlikud ja kvaliteetsed, ning toonitab, et niisamuti on vaja edasi aretada juba laialdaselt kasutatavaid põllukultuure, et muuta tulevast tehnika- ja teadusarendust põllukultuuride sektoris paindlikumaks;

| 6. | märgib, et vähelevinud põllukultuuridel kasutatavate kindlate taimekaitsevahendite jätkuval kadumisel on märkimisväärne mõju puu- ja köögiviljade kvaliteedile ja saagikusele ning see ohustab mõne erikultuuri tootmist; rõhutab, et on vaja leida nii lühi- kui ka pikaajalised lahendused nende põllukultuuride kasvatamiseks; |
| --- | --- |

6.

märgib, et vähelevinud põllukultuuridel kasutatavate kindlate taimekaitsevahendite jätkuval kadumisel on märkimisväärne mõju puu- ja köögiviljade kvaliteedile ja saagikusele ning see ohustab mõne erikultuuri tootmist; rõhutab, et on vaja leida nii lühi- kui ka pikaajalised lahendused nende põllukultuuride kasvatamiseks;

| 7. | märgib, et uute nisu-, rapsi- või muude põllukultuuride sortide aretamine kestab keskmiselt kümme aastat ning seepärast on oluline välja töötada uued, ühiskonna ja põllumajanduse nõudmistele vastavad sordiaretustehnoloogiad ja neid kasutada ning olla avatud olemasolevatele tehnoloogiatele, et neid vajadusi rahuldada ja parandada seeläbi põllumajandus- ja aiandussektori konkurentsivõimet; väljendab muret komisjoni viivitamise üle uute aretustehnoloogiate hindamisel ja kutsub komisjoni üles kiiremas korras selgitama nende tehnoloogiate õiguslikku staatust; |
| --- | --- |

7.

märgib, et uute nisu-, rapsi- või muude põllukultuuride sortide aretamine kestab keskmiselt kümme aastat ning seepärast on oluline välja töötada uued, ühiskonna ja põllumajanduse nõudmistele vastavad sordiaretustehnoloogiad ja neid kasutada ning olla avatud olemasolevatele tehnoloogiatele, et neid vajadusi rahuldada ja parandada seeläbi põllumajandus- ja aiandussektori konkurentsivõimet; väljendab muret komisjoni viivitamise üle uute aretustehnoloogiate hindamisel ja kutsub komisjoni üles kiiremas korras selgitama nende tehnoloogiate õiguslikku staatust;

| 8. | kutsub komisjoni üles kasutama teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 rakendusuuringute rahastamiseks, mis toetavad uusi ja uuenduslikke sordiaretustehnoloogiaid, nagu kiirendatud aretamine; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles kasutama teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 rakendusuuringute rahastamiseks, mis toetavad uusi ja uuenduslikke sordiaretustehnoloogiaid, nagu kiirendatud aretamine;

| 9. | võtab teadmiseks FAO hinnangu, mille kohaselt viljeldavate põllukultuuride mitmekesisus vähenes 20. sajandil 75 % ning kolmandik tänapäeva elurikkusest võib kaduda 2050. aastaks; rõhutab, et kasvava maailma rahvastiku pikaajalise toiduga kindlustatuse tagamiseks ja toidutootmissüsteemide vastupidavuse tagamiseks on ülimalt oluline kaitsta ja säilitada Euroopa bioloogilist ja geneetilist mitmekesisust; on seisukohal, et seepärast on eluliselt tähtis säilitada enamik kohalikke ja piirkondlikke sorte kohapeal ja põllumajandusettevõttes, et säilitada ja suurendada geneetilist ja kultuuride mitmekesisust nii liinide ja rasside hulgas kui ka viimatinimetatute koguarvu; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks FAO hinnangu, mille kohaselt viljeldavate põllukultuuride mitmekesisus vähenes 20. sajandil 75 % ning kolmandik tänapäeva elurikkusest võib kaduda 2050. aastaks; rõhutab, et kasvava maailma rahvastiku pikaajalise toiduga kindlustatuse tagamiseks ja toidutootmissüsteemide vastupidavuse tagamiseks on ülimalt oluline kaitsta ja säilitada Euroopa bioloogilist ja geneetilist mitmekesisust; on seisukohal, et seepärast on eluliselt tähtis säilitada enamik kohalikke ja piirkondlikke sorte kohapeal ja põllumajandusettevõttes, et säilitada ja suurendada geneetilist ja kultuuride mitmekesisust nii liinide ja rasside hulgas kui ka viimatinimetatute koguarvu;

| 10. | rõhutab, et uute sortide aretamiseks on tingimata vajalik, et kasutada oleks palju geneetilisi variatsioone; on seepärast seisukohal, et nende variatsioonide kiire vähenemine on tõsiselt murettekitav; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et uute sortide aretamiseks on tingimata vajalik, et kasutada oleks palju geneetilisi variatsioone; on seepärast seisukohal, et nende variatsioonide kiire vähenemine on tõsiselt murettekitav;

| 11. | väljendab heameelt valitsuse, tööstuse ja teadusorganisatsioonide partnerluste loomise üle näiteks osalusaretuse alal, mille eesmärk on hoogustada aretuseelseid ja aretusaegseid teadusuuringuid, ning geneetiliste ressursside kirjeldamise ja säilitamise üle; juhib tähelepanu sellele, kui kasulik on selliste partnerlussuhete tugevdamine ja laiendamine ning riikidevahelised algatused selles vallas, ning rõhutab, et on vaja tagada partnerluste toetamise kavade koostamine selliselt, et need suurendaksid investeeringute üldist mõju ja sidusust; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt valitsuse, tööstuse ja teadusorganisatsioonide partnerluste loomise üle näiteks osalusaretuse alal, mille eesmärk on hoogustada aretuseelseid ja aretusaegseid teadusuuringuid, ning geneetiliste ressursside kirjeldamise ja säilitamise üle; juhib tähelepanu sellele, kui kasulik on selliste partnerlussuhete tugevdamine ja laiendamine ning riikidevahelised algatused selles vallas, ning rõhutab, et on vaja tagada partnerluste toetamise kavade koostamine selliselt, et need suurendaksid investeeringute üldist mõju ja sidusust;

| 12. | on seisukohal, et Euroopa tuleviku jaoks on äärmiselt tähtis kanda tõsiselt hoolt meie geneetilise pärandi eest; märgib, et eriti tähtis on kohalike ja piirkondlike sortide arendamine ja hoidmine, et säilitada nii geneetiline kui ka kultuuride rikkus; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et Euroopa tuleviku jaoks on äärmiselt tähtis kanda tõsiselt hoolt meie geneetilise pärandi eest; märgib, et eriti tähtis on kohalike ja piirkondlike sortide arendamine ja hoidmine, et säilitada nii geneetiline kui ka kultuuride rikkus;

| 13. | võtab teadmiseks, et püüdes säilitada ja hoida geneetilist mitmekesisust põllumajanduses ja sordiaretuses, kogutakse maailma eri geenipankadesse seemneid ja taimset materjali; võtab sealjuures teadmiseks, et Svalbardis on olemas geenipank, mis sisaldab geneetilist materjali kogu maailmast, ning rõhutab, et see on väga tähtis ja kaugelevaatav projekt, mis aitab kindlustada tulevikus geneetilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks, et püüdes säilitada ja hoida geneetilist mitmekesisust põllumajanduses ja sordiaretuses, kogutakse maailma eri geenipankadesse seemneid ja taimset materjali; võtab sealjuures teadmiseks, et Svalbardis on olemas geenipank, mis sisaldab geneetilist materjali kogu maailmast, ning rõhutab, et see on väga tähtis ja kaugelevaatav projekt, mis aitab kindlustada tulevikus geneetilist mitmekesisust;

| 14. | on seisukohal, et on oluline säilitada enamik sorte ja taimede geneetilised ressursid kohapeal ja põllumajandusettevõttes; juhib tähelepanu asjaolule, et avalik-õiguslikud asutused ei tööta praegu selle nimel piisavalt ega anna piisavalt toetusi selle eesmärgi hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et on oluline säilitada enamik sorte ja taimede geneetilised ressursid kohapeal ja põllumajandusettevõttes; juhib tähelepanu asjaolule, et avalik-õiguslikud asutused ei tööta praegu selle nimel piisavalt ega anna piisavalt toetusi selle eesmärgi hõlbustamiseks;

| 15. | rõhutab, et see ja muud sarnased ettevõtmised on otsustava tähtsusega tulevase sordiaretuse, põllumajandustootmise ja toiduga varustamise jaoks; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et see ja muud sarnased ettevõtmised on otsustava tähtsusega tulevase sordiaretuse, põllumajandustootmise ja toiduga varustamise jaoks;

| 16. | rõhutab, et sordiaretusalased teadusuuringud ja tavad on tuleviku põllumajandustootmise jaoks kesksel kohal, eelkõige olemasolevate ja uute sortide aretamisel tehtav töö, pidades silmas tulevaste toiduvarude tagamist; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et sordiaretusalased teadusuuringud ja tavad on tuleviku põllumajandustootmise jaoks kesksel kohal, eelkõige olemasolevate ja uute sortide aretamisel tehtav töö, pidades silmas tulevaste toiduvarude tagamist;

| 17. | tunnustab geneetilistele ressurssidele juurdepääsu tagamist sordiaretuse alusena; toetab eriti sordiaretajate õiguste rahvusvahelise süsteemi põhialuseid, mis on sätestatud rahvusvahelises uute taimesortide kaitse konventsioonis, ning rõhutab, et õiguste omanik ei saa takistada kaitstud sordi kasutamist edasiseks aretamiseks ja hiljuti aretatud sordi kasutamist; märgib, et seda põhialust tunnustatakse ka FAO taimegeneetiliste ressursside toiduks ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelise lepingu artikli 13 lõike 2 punkti d alapunktis ii; |
| --- | --- |

17.

tunnustab geneetilistele ressurssidele juurdepääsu tagamist sordiaretuse alusena; toetab eriti sordiaretajate õiguste rahvusvahelise süsteemi põhialuseid, mis on sätestatud rahvusvahelises uute taimesortide kaitse konventsioonis, ning rõhutab, et õiguste omanik ei saa takistada kaitstud sordi kasutamist edasiseks aretamiseks ja hiljuti aretatud sordi kasutamist; märgib, et seda põhialust tunnustatakse ka FAO taimegeneetiliste ressursside toiduks ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelise lepingu artikli 13 lõike 2 punkti d alapunktis ii;

| 18. | mõistab, et uute sortide aretamine on ühest küljest kulukas ja teisest küljest ajamahukas, kuid rõhutab, et see on vajalik Euroopa konkurentsivõime säilitamiseks selles valdkonnas; teeb ettepaneku, et kulusid võiks hüvitada sordikaitse kestuse laiendamisega pärast nõuetekohast mõju hindamist; |
| --- | --- |

18.

mõistab, et uute sortide aretamine on ühest küljest kulukas ja teisest küljest ajamahukas, kuid rõhutab, et see on vajalik Euroopa konkurentsivõime säilitamiseks selles valdkonnas; teeb ettepaneku, et kulusid võiks hüvitada sordikaitse kestuse laiendamisega pärast nõuetekohast mõju hindamist;

| 19. | väljendab muret asjaolu üle, et sordiaretuse ülemaailmsel turul domineerivad praegu vaid mõned üksikud suured rahvusvahelised ettevõtjad, kes investeerivad ainult piiratud arvu sortidesse, samas kui Euroopa sordiaretuse turg on võrreldes ülemaailmse olukorraga jätkuvalt mitmekesine, kus väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on suur osakaal selles sektoris; rõhutab, et Euroopa sordiaretuse turgu tuleb terve konkurentsi huvides veelgi parandada; |
| --- | --- |

19.

väljendab muret asjaolu üle, et sordiaretuse ülemaailmsel turul domineerivad praegu vaid mõned üksikud suured rahvusvahelised ettevõtjad, kes investeerivad ainult piiratud arvu sortidesse, samas kui Euroopa sordiaretuse turg on võrreldes ülemaailmse olukorraga jätkuvalt mitmekesine, kus väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on suur osakaal selles sektoris; rõhutab, et Euroopa sordiaretuse turgu tuleb terve konkurentsi huvides veelgi parandada;

| 20. | on seisukohal, et sellised globaalselt tegutsevad sordiaretusettevõtjad on saavutanud murettekitavalt suure mõju maailma põllumajanduse ja põllumajanduspoliitika üle; rõhutab pikaajalise avaliku huvi raames teostatud riiklikult rahastatud sõltumatu teadustegevuse rolli pikaajalisel toiduga kindlustamisel; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et sellised globaalselt tegutsevad sordiaretusettevõtjad on saavutanud murettekitavalt suure mõju maailma põllumajanduse ja põllumajanduspoliitika üle; rõhutab pikaajalise avaliku huvi raames teostatud riiklikult rahastatud sõltumatu teadustegevuse rolli pikaajalisel toiduga kindlustamisel;

| 21. | on ühtlasi seisukohal, et suured ettevõtjad peaksid paremini ära kasutama ja jagama oma sordiaretustehnoloogiaid, kuna nende õige kasutus võib aidata lahendada keskkonna-, kliima- ja toiduvarustuse probleeme; |
| --- | --- |

21.

on ühtlasi seisukohal, et suured ettevõtjad peaksid paremini ära kasutama ja jagama oma sordiaretustehnoloogiaid, kuna nende õige kasutus võib aidata lahendada keskkonna-, kliima- ja toiduvarustuse probleeme;

| 22. | märgib, et VKEdel on ELi seemneturu ja sordiaretuse valdkonnas oluline osa nende märkimisväärse panuse tõttu kaubanduslikku sordiaretusse, ning juhib tähelepanu nende oskusele muuta teadusuuringud ja teadmised uuteks kaubanduslikeks toodeteks; juhib tähelepanu, et kuna sordiaretus muutub üha teadusmahukamaks ja kõrgtehnoloogilisemaks valdkonnaks, siis võivad vajalikud kulutused ja vahendid uute sortide aretamiseks ja turustamiseks saada väiksematele ettevõtetele takistuseks; on arvamusel, et sordikaitse piisav kestus ja täielik juurepääs teadusuuringute tulemustele aitaks märkimisväärselt võrdsustada nende võimalusi, ning rõhutab, et on äärmiselt oluline, et nendesse ettevõtetesse investeerimine ELis ka edaspidi säiliks; |
| --- | --- |

22.

märgib, et VKEdel on ELi seemneturu ja sordiaretuse valdkonnas oluline osa nende märkimisväärse panuse tõttu kaubanduslikku sordiaretusse, ning juhib tähelepanu nende oskusele muuta teadusuuringud ja teadmised uuteks kaubanduslikeks toodeteks; juhib tähelepanu, et kuna sordiaretus muutub üha teadusmahukamaks ja kõrgtehnoloogilisemaks valdkonnaks, siis võivad vajalikud kulutused ja vahendid uute sortide aretamiseks ja turustamiseks saada väiksematele ettevõtetele takistuseks; on arvamusel, et sordikaitse piisav kestus ja täielik juurepääs teadusuuringute tulemustele aitaks märkimisväärselt võrdsustada nende võimalusi, ning rõhutab, et on äärmiselt oluline, et nendesse ettevõtetesse investeerimine ELis ka edaspidi säiliks;

| 23. | rõhutab, et Euroopa peaks taastama oma sordiaretuse valdkonna teadusuuringud ja tavad ning neid edasi arendama; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et Euroopa peaks taastama oma sordiaretuse valdkonna teadusuuringud ja tavad ning neid edasi arendama;

| 24. | toonitab Euroopa liikide mitmekesisuse tähtsust ning Euroopa sordiaretuse teadusuuringute olulisust, milles keskendutakse Euroopa vajadustele, sealhulgas taimed, teraviljad ja puuviljad, mis sobivad kohalikesse ja piirkondlikesse tingimustesse; märgib, et mis tahes arengud selles valdkonnas aitavad Euroopa põllumajandustootjatel suurendada toidu- ja söödatootmise kvantiteeti ja parandada kvaliteeti; |
| --- | --- |

24.

toonitab Euroopa liikide mitmekesisuse tähtsust ning Euroopa sordiaretuse teadusuuringute olulisust, milles keskendutakse Euroopa vajadustele, sealhulgas taimed, teraviljad ja puuviljad, mis sobivad kohalikesse ja piirkondlikesse tingimustesse; märgib, et mis tahes arengud selles valdkonnas aitavad Euroopa põllumajandustootjatel suurendada toidu- ja söödatootmise kvantiteeti ja parandada kvaliteeti;

| 25. | rõhutab, et Euroopa vajab sordiaretussektoris tegutsejate paljusust ning et suurem hulk ettevõtjaid ja teadusuuringute keskusi peaksid saama võimaluse ellu viia teadusprojekte ja tegutseda sordiaretussektoris; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et Euroopa vajab sordiaretussektoris tegutsejate paljusust ning et suurem hulk ettevõtjaid ja teadusuuringute keskusi peaksid saama võimaluse ellu viia teadusprojekte ja tegutseda sordiaretussektoris;

| 26. | on arvamusel, et sordiaretussektori teadusuuringud vajavad kestmiseks pikaajalist rahalist toetust, ning et sordiaretusalase teadusprojekti suhteliselt lühiajaline rahaline toetamine on mõeldamatu, sest uue sordi aretamine kestab keskmiselt kümme aastat; |
| --- | --- |

26.

on arvamusel, et sordiaretussektori teadusuuringud vajavad kestmiseks pikaajalist rahalist toetust, ning et sordiaretusalase teadusprojekti suhteliselt lühiajaline rahaline toetamine on mõeldamatu, sest uue sordi aretamine kestab keskmiselt kümme aastat;

| 27. | rõhutab, et EL on ühise põllumajanduspoliitika raames kohustatud võtma vastutuse Euroopa põllumajandus- ja sordiaretussektorit ootavate probleemide lahendamise eest; on arvamusel, et EL peaks võtma jätkusuutlike sordiaretustehnoloogiate väljatöötamises ning põllumajandus- ja sordiaretusalaste teadusuuringute ja tavade edendamises eestvedaja rolli; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et EL on ühise põllumajanduspoliitika raames kohustatud võtma vastutuse Euroopa põllumajandus- ja sordiaretussektorit ootavate probleemide lahendamise eest; on arvamusel, et EL peaks võtma jätkusuutlike sordiaretustehnoloogiate väljatöötamises ning põllumajandus- ja sordiaretusalaste teadusuuringute ja tavade edendamises eestvedaja rolli;

| 28. | rõhutab, et ELis tehtavaid põhjapanevaid sordiaretusalaseid teadusuuringuid tuleks rahastada ELi ja liikmesriikide vahenditest; ei usu, et väikestel ja keskmise suurusega sordiaretusettevõtjatel oleks võimalik suurt osa teadusuuringuid ise rahastada ning olla ühtlasi konkurentsivõimelised; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et ELis tehtavaid põhjapanevaid sordiaretusalaseid teadusuuringuid tuleks rahastada ELi ja liikmesriikide vahenditest; ei usu, et väikestel ja keskmise suurusega sordiaretusettevõtjatel oleks võimalik suurt osa teadusuuringuid ise rahastada ning olla ühtlasi konkurentsivõimelised;

| 29. | palub komisjonil eraldada rahalised vahendid ning luua kindel struktuur sordiaretuse teadusuuringute ja tavade jaoks teadusprogrammide ja muude sobivate poliitikavahendite raames, et säilitada ja arendada Euroopa elurikkust; peab oluliseks anda teadusprojektidele tulemusteni jõudmiseks piisavalt aega ja piisavad rahalised vahendid; rõhutab, et samuti on tähtis tagada sordiaretusega tegelevatele ettevõtjatele piiramatu juurdepääs teadusuuringute tulemustele ning tagada teadusprojektide mitmekesisus, et ebaõnnestumisel oleksid kergemad tagajärjed; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil eraldada rahalised vahendid ning luua kindel struktuur sordiaretuse teadusuuringute ja tavade jaoks teadusprogrammide ja muude sobivate poliitikavahendite raames, et säilitada ja arendada Euroopa elurikkust; peab oluliseks anda teadusprojektidele tulemusteni jõudmiseks piisavalt aega ja piisavad rahalised vahendid; rõhutab, et samuti on tähtis tagada sordiaretusega tegelevatele ettevõtjatele piiramatu juurdepääs teadusuuringute tulemustele ning tagada teadusprojektide mitmekesisus, et ebaõnnestumisel oleksid kergemad tagajärjed;

| 30. | rõhutab, et püsib vajadus kvalifitseeritud töötajate järele, et vastata tulevasele nõudlusele sordiaretuse teadusuuringute vallas, ning et taimeteadust ja sordiaretust tuleks koolides ja ülikoolides ning üldsuse seas jätkuvalt edendada; rõhutab eelkõige 18. mai 2013 – taimede lummuse päeva edu; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et püsib vajadus kvalifitseeritud töötajate järele, et vastata tulevasele nõudlusele sordiaretuse teadusuuringute vallas, ning et taimeteadust ja sordiaretust tuleks koolides ja ülikoolides ning üldsuse seas jätkuvalt edendada; rõhutab eelkõige 18. mai 2013 – taimede lummuse päeva edu;

| 31. | rõhutab, et sordiaretuse valdkonna õigusloome peaeesmärk peab olema sordiaretustehnoloogiate kasutamise ning põllumajandus- ja sordiaretusalaste teadusuuringute hõlbustamine; on arvamusel, et tulemuseks peaksid olema kohalike kliima- ja geograafiliste tingimustega paremini kohanevad tooted, mis annavad lõpptulemusena suuremat saaki ning on tervisele ja keskkonnale ohutud; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et sordiaretuse valdkonna õigusloome peaeesmärk peab olema sordiaretustehnoloogiate kasutamise ning põllumajandus- ja sordiaretusalaste teadusuuringute hõlbustamine; on arvamusel, et tulemuseks peaksid olema kohalike kliima- ja geograafiliste tingimustega paremini kohanevad tooted, mis annavad lõpptulemusena suuremat saaki ning on tervisele ja keskkonnale ohutud;

| 32. | märgib, et praegu kehtivad sordiaretust käsitlevad tehnoloogiapõhised õigusaktid on tekitanud raskusi sordiaretuses kasutatud tehnoloogia tagantjärele määratlemisel, mis tõestab tehnoloogiapõhiste õigusaktide problemaatilisust; |
| --- | --- |

32.

märgib, et praegu kehtivad sordiaretust käsitlevad tehnoloogiapõhised õigusaktid on tekitanud raskusi sordiaretuses kasutatud tehnoloogia tagantjärele määratlemisel, mis tõestab tehnoloogiapõhiste õigusaktide problemaatilisust;

| 33. | palub komisjonil kirjeldatud Euroopa ja ülemaailmse sordiaretussektori probleeme ja praegust situatsiooni arvesse võttes olukorda põhjalikult uurida ja analüüsida ning esitada ettepanekud tõhusate ja konkreetsete meetmete kohta, mis aitaksid lahendada Euroopa aretajate ja põllumajandustootjate ees seisvaid suuri probleeme; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil kirjeldatud Euroopa ja ülemaailmse sordiaretussektori probleeme ja praegust situatsiooni arvesse võttes olukorda põhjalikult uurida ja analüüsida ning esitada ettepanekud tõhusate ja konkreetsete meetmete kohta, mis aitaksid lahendada Euroopa aretajate ja põllumajandustootjate ees seisvaid suuri probleeme;

| 34. | julgustab komisjoni välja töötama põllumajandusliku tooraine üldist strateegiat, eriti seoses sordiaretusega; nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks poliitilise raamistiku meetmeid, mis toetavad põllumajandusliku tooraine sektorit kui ühte peamistest valdkondadest põllumajandusliku tootmise ja jätkusuutlikkuse arengus; |
| --- | --- |

34.

julgustab komisjoni välja töötama põllumajandusliku tooraine üldist strateegiat, eriti seoses sordiaretusega; nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks poliitilise raamistiku meetmeid, mis toetavad põllumajandusliku tooraine sektorit kui ühte peamistest valdkondadest põllumajandusliku tootmise ja jätkusuutlikkuse arengus;

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  http://www.regjeringen.no/en/dep/lmd/campain/svalbard-global-seed-vault.html?id=462220.

(2)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(3)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1.

(4)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33.

(5)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

(6)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

---

Kolmapäev, 26. veebruar 2014

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/52

---

P7_TA(2014)0132

Ühtekuuluvuspoliitika

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni seitsmendat ja kaheksandat eduaruannet ELi ühtekuuluvuspoliitika kohta ja 2013. aasta strateegilist aruannet programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013 (2013/2008(INI))

(2017/C 285/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2011. aasta aruannet „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev seitsmes eduaruanne“ (COM(2011)0776) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEC(2011)1372), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2011. aasta aruannet „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev seitsmes eduaruanne“ (COM(2011)0776) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEC(2011)1372),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2013. aasta aruannet „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev kaheksas eduaruanne. Kriisi piirkondlik ja linnamõõde“ (COM(2013)0463) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2013)0232), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2013. aasta aruannet „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev kaheksas eduaruanne. Kriisi piirkondlik ja linnamõõde“ (COM(2013)0463) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2013)0232),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2013. aasta aruannet „Ühtekuuluvuspoliitika: 2013. aasta strateegiline aruanne programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013“ (COM(2013)0210) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2013)0129), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2013. aasta aruannet „Ühtekuuluvuspoliitika: 2013. aasta strateegiline aruanne programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013“ (COM(2013)0210) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2013)0129),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika ja reaalmajandusse investeerimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika ja reaalmajandusse investeerimise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika kohta pärast 2013. aastat (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika kohta pärast 2013. aastat (2),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee neljandat järelevalvearuannet strateegia „Euroopa 2020“ kohta (Regioonide Komitee, oktoober 2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee neljandat järelevalvearuannet strateegia „Euroopa 2020“ kohta (Regioonide Komitee, oktoober 2013),

| — | võttes arvesse komisjoni regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi ühisdokumenti „ELi ühtekuuluvuspoliitika aitab kaasa Euroopa tööhõivele ja majanduskasvule“, juuli 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi ühisdokumenti „ELi ühtekuuluvuspoliitika aitab kaasa Euroopa tööhõivele ja majanduskasvule“, juuli 2013,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi avaldatud uuringut „Ühtekuuluvuspoliitika pärast 2013. aastat: seadusandlike ettepanekute kriitiline hindamine“, juuni 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi avaldatud uuringut „Ühtekuuluvuspoliitika pärast 2013. aastat: seadusandlike ettepanekute kriitiline hindamine“, juuni 2012,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0081/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0081/2014),

| A. | arvestades, et empiirilised tõendid näitavad, et majandus-, finants- ja sotsiaalkriis on lähenemisprotsessi peatanud või selle isegi vastassuunda pööranud, süvendades seega piirkondadevahelisi erinevusi ja lõpetades pika ajavahemiku, mille jooksul piirkondlikud erinevused seoses SKPga elaniku kohta ja tööpuudus ELis pidevalt vähenesid, ning avaldades samas rängemat mõju liidu nõrgematele piirkondadele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et empiirilised tõendid näitavad, et majandus-, finants- ja sotsiaalkriis on lähenemisprotsessi peatanud või selle isegi vastassuunda pööranud, süvendades seega piirkondadevahelisi erinevusi ja lõpetades pika ajavahemiku, mille jooksul piirkondlikud erinevused seoses SKPga elaniku kohta ja tööpuudus ELis pidevalt vähenesid, ning avaldades samas rängemat mõju liidu nõrgematele piirkondadele;

| B. | arvestades, et nii liikmesriikidel kui ka ELil napib avaliku sektori vahendeid ja need on üha suurema surve all, samal ajal kui kriis ja sellele järgnev majanduslangus ning mitmete liikmesriikide võlakriis on sundinud liikmesriike lõpuks rakendama vajalikke ja tähtsaid struktuurireforme, et aidata kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele, mille tagajärjeks on mõnikord struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kaasrahastamise kärpimine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nii liikmesriikidel kui ka ELil napib avaliku sektori vahendeid ja need on üha suurema surve all, samal ajal kui kriis ja sellele järgnev majanduslangus ning mitmete liikmesriikide võlakriis on sundinud liikmesriike lõpuks rakendama vajalikke ja tähtsaid struktuurireforme, et aidata kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele, mille tagajärjeks on mõnikord struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kaasrahastamise kärpimine;

| C. | arvestades, et eelarve konsolideerimise poliitika on suurendanud ühtekuuluvuspoliitika rolli ja tähtsust avaliku sektori investeeringute allikana eelkõige piirkondlikul tasandil, sest selle poliitikavaldkonna vahendid moodustavad rohkem kui poole kõigist avaliku sektori investeeringutest paljudes liikmesriikides ja piirkondades; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eelarve konsolideerimise poliitika on suurendanud ühtekuuluvuspoliitika rolli ja tähtsust avaliku sektori investeeringute allikana eelkõige piirkondlikul tasandil, sest selle poliitikavaldkonna vahendid moodustavad rohkem kui poole kõigist avaliku sektori investeeringutest paljudes liikmesriikides ja piirkondades;

| D. | arvestades, et kriis mõjutab negatiivselt kõiki Euroopa piirkondi ja linnu, mis suurendab ühtekuuluvuspoliitika rahastamise tähtsust ka ülemineku- ja arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kriis mõjutab negatiivselt kõiki Euroopa piirkondi ja linnu, mis suurendab ühtekuuluvuspoliitika rahastamise tähtsust ka ülemineku- ja arenenud piirkondades;

| E. | arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse panustamisel on väga tugev piirkondlik mõõde, mida tuleks arvesse võtta ELi ühtekuuluvuspoliitika ja muu investeerimispoliitika valdkonna järgmise põlvkonna programmide ettevalmistamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse panustamisel on väga tugev piirkondlik mõõde, mida tuleks arvesse võtta ELi ühtekuuluvuspoliitika ja muu investeerimispoliitika valdkonna järgmise põlvkonna programmide ettevalmistamisel ja rakendamisel;

| F. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika põhirõhk on siiani olnud eesmärkide kindlaksmääramise ja järelevalve ning nende saavutamise hindamise asemel pigem vahendite ärakasutamisel, samal ajal kui järelevalve- ja hindamissüsteemid ei ole suutnud saavutada täielikult oma eesmärki täiustada erinevate eesmärkide kindlaksmääramist kohalike, piirkondlike ja piirkondadevaheliste omaduste, iseärasuste ja vajaduste alusel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika põhirõhk on siiani olnud eesmärkide kindlaksmääramise ja järelevalve ning nende saavutamise hindamise asemel pigem vahendite ärakasutamisel, samal ajal kui järelevalve- ja hindamissüsteemid ei ole suutnud saavutada täielikult oma eesmärki täiustada erinevate eesmärkide kindlaksmääramist kohalike, piirkondlike ja piirkondadevaheliste omaduste, iseärasuste ja vajaduste alusel;

| G. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on jätkuvalt ELi avaliku rahastamise põhiallikas järgmises mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020, ja arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika uues raamistikus rõhutatakse peamiselt vajadust koondada piirkonna ja kohaliku tasandi investeeringud sellistesse olulistesse valdkondadesse nagu töökohtade loomine, VKEd, tööhõive (eriti noorte tööhõive), tööjõu liikuvus, koolitus ja haridus, teadusuuringud ja innovatsioon, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, säästev transport ja pudelikaelade kaotamine, säästev energeetika, keskkond, avaliku sektori asutuste institutsionaalse võimekuse suurendamine ja tõhus avalik haldus, linnakeskkonna arendamine ja linnad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on jätkuvalt ELi avaliku rahastamise põhiallikas järgmises mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020, ja arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika uues raamistikus rõhutatakse peamiselt vajadust koondada piirkonna ja kohaliku tasandi investeeringud sellistesse olulistesse valdkondadesse nagu töökohtade loomine, VKEd, tööhõive (eriti noorte tööhõive), tööjõu liikuvus, koolitus ja haridus, teadusuuringud ja innovatsioon, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, säästev transport ja pudelikaelade kaotamine, säästev energeetika, keskkond, avaliku sektori asutuste institutsionaalse võimekuse suurendamine ja tõhus avalik haldus, linnakeskkonna arendamine ja linnad;

| H. | arvestades, et vajaduse tõttu saavutada rohkem väiksemate vahenditega on lisatud uude ühtekuuluvuspoliitika raamistikku (ühissätete määrus (4)) arukas spetsialiseerumine, et piirkonnad läheneksid majandusarengule strateegiliselt ja vähem killustatult teadusuuringute ja innovatsiooni sihtotstarbelise toetamise kaudu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vajaduse tõttu saavutada rohkem väiksemate vahenditega on lisatud uude ühtekuuluvuspoliitika raamistikku (ühissätete määrus (4)) arukas spetsialiseerumine, et piirkonnad läheneksid majandusarengule strateegiliselt ja vähem killustatult teadusuuringute ja innovatsiooni sihtotstarbelise toetamise kaudu;

| I. | arvestades, et partnerlus ja mitmetasandiline juhtimine on horisontaalsed üldpõhimõtted, pidades silmas liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia rakendamist ühtekuuluvuspoliitika järgmises õigusraamistikus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et partnerlus ja mitmetasandiline juhtimine on horisontaalsed üldpõhimõtted, pidades silmas liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia rakendamist ühtekuuluvuspoliitika järgmises õigusraamistikus;

| J. | arvestades, et 2007.–2013. aasta programmi ajal tehtud hindamistes ei käsitletud kogu hindamistsüklit, sh tõhusust, tulemuslikkust ja mõju; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2007.–2013. aasta programmi ajal tehtud hindamistes ei käsitletud kogu hindamistsüklit, sh tõhusust, tulemuslikkust ja mõju;

| K. | arvestades, et vahendite kasutamise määr liikmesriikides on umbes 50 % ja perioodi viimasel aastal umbes 30 %; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vahendite kasutamise määr liikmesriikides on umbes 50 % ja perioodi viimasel aastal umbes 30 %;

| L. | arvestades, et VKEdel on raskusi pangandussektorilt rahastamise saamisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et VKEdel on raskusi pangandussektorilt rahastamise saamisel;

Rakendamisega seotud üldised probleemid praegusel programmitöö perioodil

| 1. | tunneb heameelt seitsmenda ja kaheksanda eduaruande ja 2013. aasta strateegilise aruande üle ning palub komisjonil, kes käivitab praegu perioodi 2007–2013 järelhindamist, ja liikmesriikidel tagada, et järelevalve ja hindamine põhineb usaldusväärsetel andmetel, selle käigus kontrollitakse tegevuse tulemuslikkust, tõhusust ja mõju ning järelhindamine lõpetatakse 2015. aasta lõpuks, nagu on sätestatud varasemas üldmääruses, et sellest saaks teha selged järeldused järgmise programmitöö perioodi rakendamiseks; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt seitsmenda ja kaheksanda eduaruande ja 2013. aasta strateegilise aruande üle ning palub komisjonil, kes käivitab praegu perioodi 2007–2013 järelhindamist, ja liikmesriikidel tagada, et järelevalve ja hindamine põhineb usaldusväärsetel andmetel, selle käigus kontrollitakse tegevuse tulemuslikkust, tõhusust ja mõju ning järelhindamine lõpetatakse 2015. aasta lõpuks, nagu on sätestatud varasemas üldmääruses, et sellest saaks teha selged järeldused järgmise programmitöö perioodi rakendamiseks;

| 2. | on seisukohal, et eelarve konsolideerimise poliitikast üksi ei piisa, et toetada majanduskasvu ning edendada kvaliteetseid ja püsivaid töökohti loovaid investeeringuid, vaid vaja on ka meetmeid, mis toetavad majandust ja ergutavad veel ebakindlat ja vaevumärgatavat edasiminekut majanduse elavdamiseks; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et eelarve konsolideerimise poliitikast üksi ei piisa, et toetada majanduskasvu ning edendada kvaliteetseid ja püsivaid töökohti loovaid investeeringuid, vaid vaja on ka meetmeid, mis toetavad majandust ja ergutavad veel ebakindlat ja vaevumärgatavat edasiminekut majanduse elavdamiseks;

| 3. | palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada investeeringuid ettevõtlusesse, ettevõtluse alustamisse ja FIEna tegutsemisse, mille abil luuakse uusi töökohti eelkõige seetõttu, et VKEd ja mikroettevõtjad moodustavad üle kahe kolmandiku ELi erasektori töökohtadest; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata piirkondlikule ja kohalikule tasandile; leiab lisaks, et investeeringud sotsiaalsetesse ettevõtetesse ja sotsiaalsesse ettevõtlusesse pakuvad head lisavõimalust nende sotsiaalsete vajaduste täitmiseks, mida ei rahuldata avalike hüvede ja teenustega; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada investeeringuid ettevõtlusesse, ettevõtluse alustamisse ja FIEna tegutsemisse, mille abil luuakse uusi töökohti eelkõige seetõttu, et VKEd ja mikroettevõtjad moodustavad üle kahe kolmandiku ELi erasektori töökohtadest; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata piirkondlikule ja kohalikule tasandile; leiab lisaks, et investeeringud sotsiaalsetesse ettevõtetesse ja sotsiaalsesse ettevõtlusesse pakuvad head lisavõimalust nende sotsiaalsete vajaduste täitmiseks, mida ei rahuldata avalike hüvede ja teenustega;

| 4. | väljendab muret selle pärast, et majanduskriisi tõttu on strateegia „Euroopa 2020“ nõuetekohaseks rakendamiseks vajalikud avaliku sektori vahendid ebapiisavad eelkõige piirkondlikul tasandil; samuti peab murettekitavaks asjaolu, et suur hulk vähemarenenud liikmesriike ja piirkondi sõltuvad suurel määral ühtekuuluvuspoliitika vahenditest; on seisukohal, et enne mis tahes otsuste tegemist võimalike makromajanduslike sanktsioonide kohta tuleks hoolikalt arvesse võtta teatavate liikmesriikide arengu väga suurt sõltuvust ühtekuuluvusvahenditest; |
| --- | --- |

4.

väljendab muret selle pärast, et majanduskriisi tõttu on strateegia „Euroopa 2020“ nõuetekohaseks rakendamiseks vajalikud avaliku sektori vahendid ebapiisavad eelkõige piirkondlikul tasandil; samuti peab murettekitavaks asjaolu, et suur hulk vähemarenenud liikmesriike ja piirkondi sõltuvad suurel määral ühtekuuluvuspoliitika vahenditest; on seisukohal, et enne mis tahes otsuste tegemist võimalike makromajanduslike sanktsioonide kohta tuleks hoolikalt arvesse võtta teatavate liikmesriikide arengu väga suurt sõltuvust ühtekuuluvusvahenditest;

| 5. | on veendunud, et kuigi kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku raames ühtekuuluvuspoliitikale eraldatud vahendid on kohapealsete vajadustega võrreldes suhteliselt väikesed, võivad need siiski saada majanduskasvu edendava poliitika tähtsateks hoobadeks ELi eelarve ja riikide eelarvete suurema tõhususe ja koostoime tagamisega; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et kuigi kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku raames ühtekuuluvuspoliitikale eraldatud vahendid on kohapealsete vajadustega võrreldes suhteliselt väikesed, võivad need siiski saada majanduskasvu edendava poliitika tähtsateks hoobadeks ELi eelarve ja riikide eelarvete suurema tõhususe ja koostoime tagamisega;

| 6. | on seisukohal, et tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkidega ning vaatamata vajadusele keskenduda sektoritele, millel on pikaajaline töökohtade loomise ja innovatsioonipotentsiaal, on oluline võtta arvesse paljude vähem arenenud piirkondade suurt vajadust investeeringute järele infrastruktuuriprojektidesse sellistes põhisektorites nagu transport, telekommunikatsioon ja säästev energeetika; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkidega ning vaatamata vajadusele keskenduda sektoritele, millel on pikaajaline töökohtade loomise ja innovatsioonipotentsiaal, on oluline võtta arvesse paljude vähem arenenud piirkondade suurt vajadust investeeringute järele infrastruktuuriprojektidesse sellistes põhisektorites nagu transport, telekommunikatsioon ja säästev energeetika;

| 7. | on veendunud, et vaatamata tõenditele selle kohta, et kohalikud ja piirkondlikud ametivõimud osalevad partnerluslepingute ettevalmistamises, tuleb võtta edasisi meetmeid, et tugevdada ühtekuuluvuspoliitika, strateegia „Euroopa 2020“ ja Euroopa poolaasta juhtimissüsteemi territoriaalset mõõdet, tagades ühelt poolt eri juhtimistasandite tegeliku dialoogi ja omavahelise täiendatavuse ning teiselt poolt nendel tasandil kehtestatud prioriteetide kooskõla riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kindlaksmääratud vajaduste ja iseärasustega; rõhutab sellega seoses, et oluline on tagada kohalike omavalitsusüksuste ja piirkondade osalemine riiklike strateegiate kehtestamises ning konkreetsete probleemide ja ülesannete kindlakstegemisel, hoidudes samas halduskoormuse suurendamisest; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et vaatamata tõenditele selle kohta, et kohalikud ja piirkondlikud ametivõimud osalevad partnerluslepingute ettevalmistamises, tuleb võtta edasisi meetmeid, et tugevdada ühtekuuluvuspoliitika, strateegia „Euroopa 2020“ ja Euroopa poolaasta juhtimissüsteemi territoriaalset mõõdet, tagades ühelt poolt eri juhtimistasandite tegeliku dialoogi ja omavahelise täiendatavuse ning teiselt poolt nendel tasandil kehtestatud prioriteetide kooskõla riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kindlaksmääratud vajaduste ja iseärasustega; rõhutab sellega seoses, et oluline on tagada kohalike omavalitsusüksuste ja piirkondade osalemine riiklike strateegiate kehtestamises ning konkreetsete probleemide ja ülesannete kindlakstegemisel, hoidudes samas halduskoormuse suurendamisest;

| 8. | on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika on parim vahend, andmaks strateegiale „Euroopa 2020“ vajalikku territoriaalset mõõdet, mida on vaja, et tegelda väga oluliste majanduskasvu erinevustega liidus ja liikmesriikides ning tagada, et kasvupotentsiaal kasutatakse ära ka liidu äärepoolseimates ja kõige hõredamalt asustatud piirkondades, ning tegelda asjaoluga, et institutsioonide suutlikkuse erinevuste tõttu ei saa eri piirkonnad kehtestatud eesmärke ühtemoodi võrdlusalusena kasutada; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika on parim vahend, andmaks strateegiale „Euroopa 2020“ vajalikku territoriaalset mõõdet, mida on vaja, et tegelda väga oluliste majanduskasvu erinevustega liidus ja liikmesriikides ning tagada, et kasvupotentsiaal kasutatakse ära ka liidu äärepoolseimates ja kõige hõredamalt asustatud piirkondades, ning tegelda asjaoluga, et institutsioonide suutlikkuse erinevuste tõttu ei saa eri piirkonnad kehtestatud eesmärke ühtemoodi võrdlusalusena kasutada;

Tähelepanu tööhõivele ja sotsiaalsele kaasatusele

| 9. | väljendab erilist muret selle pärast, et kriisi tagajärjel on vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus, materiaalses puuduses, halvenenud keskkonna- ja kehvades elamistingimustes elava, väga madala tööhõivega ning tõrjutusest ja energiapuudusest ohustatud elanikkonna osakaal märkimisväärselt suurenenud enamasti ühtekuuluvuspiirkondades ja -linnades, eelkõige pealinnade ümbruses, mida näitajate põhjal loetakse arenenud piirkondadeks, ning samas puudutavad need probleemid eriti naisi, üksikvanemaga perekondi, suurte, vähemalt nelja lapsega peresid, (eelkõige puudega perekonnaliikme) hooldajaid, marginaliseeritud elanikkonnarühma liikmeid või pensionieale lähenevaid vanemaealisi, kellele võrdsed võimalused on raskesti kättesaadavad; |
| --- | --- |

9.

väljendab erilist muret selle pärast, et kriisi tagajärjel on vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus, materiaalses puuduses, halvenenud keskkonna- ja kehvades elamistingimustes elava, väga madala tööhõivega ning tõrjutusest ja energiapuudusest ohustatud elanikkonna osakaal märkimisväärselt suurenenud enamasti ühtekuuluvuspiirkondades ja -linnades, eelkõige pealinnade ümbruses, mida näitajate põhjal loetakse arenenud piirkondadeks, ning samas puudutavad need probleemid eriti naisi, üksikvanemaga perekondi, suurte, vähemalt nelja lapsega peresid, (eelkõige puudega perekonnaliikme) hooldajaid, marginaliseeritud elanikkonnarühma liikmeid või pensionieale lähenevaid vanemaealisi, kellele võrdsed võimalused on raskesti kättesaadavad;

| 10. | on seisukohal, et nendele probleemidele, mis õõnestavad tugevalt piirkondadevahelist ühtekuuluvust ning võivad ohustada liidu konkurentsivõimet keskpikas ja pikas perspektiivis, tuleb leida kiiresti lahendus sellistele poliitikavaldkondadele keskendumisega, mis tagavad eeskätt noortele jätkusuutliku ja kvaliteetse tööhõive ning sotsiaalse kaasamise, suurendades sellega seose VKEde rolli olulisust, vähendades killustatust ja soodustades töökohavahetust, keskendudes pikaajaliste töötute kutsealase ümberõppe programmidele, kasutades ära ametialast tegevust lõpetavate isikute kogemusi ning edendades nii naiste kui ka meeste ühesugust majanduslikku sõltumatust; peab samuti oluliseks edendada füüsilist juurdepääsetavust ning teabe- ja sidevahendite kättesaadavust, mille rakendamist tuleb hinnata usaldusväärsete, objektiivsete ja võrreldavate arvnäitajate alusel ja demograafilisi probleeme arvesse võttes; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et nendele probleemidele, mis õõnestavad tugevalt piirkondadevahelist ühtekuuluvust ning võivad ohustada liidu konkurentsivõimet keskpikas ja pikas perspektiivis, tuleb leida kiiresti lahendus sellistele poliitikavaldkondadele keskendumisega, mis tagavad eeskätt noortele jätkusuutliku ja kvaliteetse tööhõive ning sotsiaalse kaasamise, suurendades sellega seose VKEde rolli olulisust, vähendades killustatust ja soodustades töökohavahetust, keskendudes pikaajaliste töötute kutsealase ümberõppe programmidele, kasutades ära ametialast tegevust lõpetavate isikute kogemusi ning edendades nii naiste kui ka meeste ühesugust majanduslikku sõltumatust; peab samuti oluliseks edendada füüsilist juurdepääsetavust ning teabe- ja sidevahendite kättesaadavust, mille rakendamist tuleb hinnata usaldusväärsete, objektiivsete ja võrreldavate arvnäitajate alusel ja demograafilisi probleeme arvesse võttes;

| 11. | rõhutab Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) olulist rolli, et vähendada inimkapitali erinevusi piirkonniti ja aidata suurendada tööhõivemäära, sest see fond annab samal ajal koos Euroopa Regionaalarengu Fondiga (ERF) panuse osade liidu praeguste põhiprioriteetide täitmisesse, näiteks noorte tööhõive ja tööturu elavdamisse, jätkusuutliku majanduse ja majanduskasvu edendamisse, kooli poolelijätnute arvu vähendamisse ning võitlusesse vaesuse, diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutusega; rõhutab seepärast, et vaja on usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte rangemat kohaldamist eelkõige ESFi tegevuse tõhususe ja tulemuslikkuse osas, ning palub komisjonil põhjalikult analüüsida ESFi üldist ja tegelikku mõju töötuse määrale ja töökohtade loomisele; |
| --- | --- |

11.

rõhutab Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) olulist rolli, et vähendada inimkapitali erinevusi piirkonniti ja aidata suurendada tööhõivemäära, sest see fond annab samal ajal koos Euroopa Regionaalarengu Fondiga (ERF) panuse osade liidu praeguste põhiprioriteetide täitmisesse, näiteks noorte tööhõive ja tööturu elavdamisse, jätkusuutliku majanduse ja majanduskasvu edendamisse, kooli poolelijätnute arvu vähendamisse ning võitlusesse vaesuse, diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutusega; rõhutab seepärast, et vaja on usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte rangemat kohaldamist eelkõige ESFi tegevuse tõhususe ja tulemuslikkuse osas, ning palub komisjonil põhjalikult analüüsida ESFi üldist ja tegelikku mõju töötuse määrale ja töökohtade loomisele;

| 12. | tõdeb, et suur osa ESFi vahenditest jaotatakse eesmärgiga luua rohkem ja paremaid töökohti, toetada ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sh puuetega inimeste lõimimist ja kaasamist ning arendada kõigile kättesaadavat kaasavat ühiskonda; rõhutab siiski, et kriisi ajal tuleks rohkem tähelepanu pöörata ESFi eesmärgile võidelda tõhusalt kohaliku ja piirkondliku ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutusega, et võimaldada tööturule pääsemist kõige haavatavamatele rühmadele, eelkõige noortele, ja toetada naiste naasmist tööturule soolise segregatsiooni vähendamise abil; |
| --- | --- |

12.

tõdeb, et suur osa ESFi vahenditest jaotatakse eesmärgiga luua rohkem ja paremaid töökohti, toetada ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sh puuetega inimeste lõimimist ja kaasamist ning arendada kõigile kättesaadavat kaasavat ühiskonda; rõhutab siiski, et kriisi ajal tuleks rohkem tähelepanu pöörata ESFi eesmärgile võidelda tõhusalt kohaliku ja piirkondliku ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutusega, et võimaldada tööturule pääsemist kõige haavatavamatele rühmadele, eelkõige noortele, ja toetada naiste naasmist tööturule soolise segregatsiooni vähendamise abil;

| 13. | märgib, et koolist väljalangenute suur arv mõnedes piirkondades ületab suuresti eesmärgipärast 10 protsenti ja et koolist väljalangenutele tuleb pakkuda nende vajadustele vastavaid haridus-, koolitus- või töövõimalusi; osutab sellega seoses, kui tähtis on noortegarantii koolist väljalangenutele; rõhutab, et koolist väljalangenute arvu vähendamiseks on oluline kaasav haridussüsteem, mis pakub võrdseid võimalusi kõigile noortele; rõhutab, et seetõttu tuleb leida lahendused kõnealuste madala kvalifikatsiooniga noorte tööturule integreerimiseks ning pakkuda takistusteta, kättesaadavat ja kvaliteetset kutseharidust ja koolitust töökohal, et aidata neil omandada kogemusi, sest puuduv kvalifikatsioon võib suurendada töötuseohtu, mis omakorda suurendab vaesuseohtu ning põhjustab paljusid sotsiaalseid probleeme, mis on seotud tõrjutuse, võõrandumise ja ebaõnnestumisega iseseisva elu loomisel; osutab asjaolule, et ESFi toetus on seega väga vajalik, et aidata noortel püsida koolis ning omandada tööks ja karjääriks vajalik vastav kvalifikatsioon ning et tagada parem juurdepääs kvaliteetsele haridusele eriprojektide abil, mis on mõeldud ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse ja vähemustesse kuuluvatele lastele, puuetega isikud kaasa arvatud; kutsub liikmesriike üles julgustama asjakohase kutse- ja tööalase koolituse korraldamist neile, kellel sellest abi on; |
| --- | --- |

13.

märgib, et koolist väljalangenute suur arv mõnedes piirkondades ületab suuresti eesmärgipärast 10 protsenti ja et koolist väljalangenutele tuleb pakkuda nende vajadustele vastavaid haridus-, koolitus- või töövõimalusi; osutab sellega seoses, kui tähtis on noortegarantii koolist väljalangenutele; rõhutab, et koolist väljalangenute arvu vähendamiseks on oluline kaasav haridussüsteem, mis pakub võrdseid võimalusi kõigile noortele; rõhutab, et seetõttu tuleb leida lahendused kõnealuste madala kvalifikatsiooniga noorte tööturule integreerimiseks ning pakkuda takistusteta, kättesaadavat ja kvaliteetset kutseharidust ja koolitust töökohal, et aidata neil omandada kogemusi, sest puuduv kvalifikatsioon võib suurendada töötuseohtu, mis omakorda suurendab vaesuseohtu ning põhjustab paljusid sotsiaalseid probleeme, mis on seotud tõrjutuse, võõrandumise ja ebaõnnestumisega iseseisva elu loomisel; osutab asjaolule, et ESFi toetus on seega väga vajalik, et aidata noortel püsida koolis ning omandada tööks ja karjääriks vajalik vastav kvalifikatsioon ning et tagada parem juurdepääs kvaliteetsele haridusele eriprojektide abil, mis on mõeldud ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse ja vähemustesse kuuluvatele lastele, puuetega isikud kaasa arvatud; kutsub liikmesriike üles julgustama asjakohase kutse- ja tööalase koolituse korraldamist neile, kellel sellest abi on;

| 14. | rõhutab, et noorte tööhõive sõltub suuresti üldisest majanduslikust olukorrast ning seetõttu on väga oluline toetada, juhendada ja jälgida noori üleminekul koolist tööellu; on seisukohal, et komisjon võiks seetõttu viia mis tahes selle valdkonna tulevased poliitilised ettepanekud kooskõlla juhtalgatusega „Noorte liikuvus“ ja noortele pakutavate võimaluste algatusega; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et noorte tööhõive sõltub suuresti üldisest majanduslikust olukorrast ning seetõttu on väga oluline toetada, juhendada ja jälgida noori üleminekul koolist tööellu; on seisukohal, et komisjon võiks seetõttu viia mis tahes selle valdkonna tulevased poliitilised ettepanekud kooskõlla juhtalgatusega „Noorte liikuvus“ ja noortele pakutavate võimaluste algatusega;

| 15. | rõhutab, et mõnedes piirkondades on tööhõivemäär endiselt alla 60 % ja mõnes piirkonnas on mahajäämus oma riiklikest eesmärkidest koguni 20–25 %, mis on eriti ebasoodne noortele, naistele, eakamatele, hooldajatele ja puuetega inimestele; rõhutab, et teatavatel kriisimeetmetel on olnud kahjulik mõju ühtekuuluvusele ja need on oluliselt suurendanud ebavõrdsust ELis; rõhutab, et kõrge riskiga rühmade tööhõive või neile töökohtade loomine nõuab sihipäraseid meetmeid töökohtade ja koolitusvõimaluste loomiseks ning töökohtade säilitamiseks; rõhutab, et teatud kõrvalistes omavalitsusüksustes elatakse juba mitmendat põlvkonda järjest tööpuuduses, mis ohustab eelkõige marginaliseeritud elanikkonnarühmi; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et mõnedes piirkondades on tööhõivemäär endiselt alla 60 % ja mõnes piirkonnas on mahajäämus oma riiklikest eesmärkidest koguni 20–25 %, mis on eriti ebasoodne noortele, naistele, eakamatele, hooldajatele ja puuetega inimestele; rõhutab, et teatavatel kriisimeetmetel on olnud kahjulik mõju ühtekuuluvusele ja need on oluliselt suurendanud ebavõrdsust ELis; rõhutab, et kõrge riskiga rühmade tööhõive või neile töökohtade loomine nõuab sihipäraseid meetmeid töökohtade ja koolitusvõimaluste loomiseks ning töökohtade säilitamiseks; rõhutab, et teatud kõrvalistes omavalitsusüksustes elatakse juba mitmendat põlvkonda järjest tööpuuduses, mis ohustab eelkõige marginaliseeritud elanikkonnarühmi;

| 16. | juhib tähelepanu asjaolule, et tööhõivemäär on tunduvalt madalam strateegias „Euroopa 2020“ seatud eesmärgist, mis on vähemalt 75 % 20–64-aastaste seas aastaks 2020; märgib, et kuna konkreetsed tööhõivemäära eesmärgid piirkondlikul tasandil puuduvad, siis on liikmesriigid seadnud eraldi riiklikud eesmärgid, mis enamikul juhtudel ei ole saavutatud, kuna rahandus- ja majanduskriisil on olnud suur asümmeetriline mõju piirkondlikele tööturgudele, valdavalt Lõuna-Euroopas, kus noorte tööpuudus märkimisväärselt kasvas; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu asjaolule, et tööhõivemäär on tunduvalt madalam strateegias „Euroopa 2020“ seatud eesmärgist, mis on vähemalt 75 % 20–64-aastaste seas aastaks 2020; märgib, et kuna konkreetsed tööhõivemäära eesmärgid piirkondlikul tasandil puuduvad, siis on liikmesriigid seadnud eraldi riiklikud eesmärgid, mis enamikul juhtudel ei ole saavutatud, kuna rahandus- ja majanduskriisil on olnud suur asümmeetriline mõju piirkondlikele tööturgudele, valdavalt Lõuna-Euroopas, kus noorte tööpuudus märkimisväärselt kasvas;

| 17. | on veendunud, et jätkusuutliku kasvu loomine ja ressursitõhususe suurendamine on raske ülesanne kõigi piirkondade jaoks; rõhutab sellega seoses vajadust poliitika järele, mille prioriteediks on vahendite eraldamine sellistele valdkondadele nagu haridus, pidevõpe, teadusuuringud, innovatsioon ja arendustegevus, energiatõhusus ja kohalik ettevõtlus ning uute finantsinstrumentide loomine igat liiki ettevõtetele ja eeskätt VKEdele; |
| --- | --- |

17.

on veendunud, et jätkusuutliku kasvu loomine ja ressursitõhususe suurendamine on raske ülesanne kõigi piirkondade jaoks; rõhutab sellega seoses vajadust poliitika järele, mille prioriteediks on vahendite eraldamine sellistele valdkondadele nagu haridus, pidevõpe, teadusuuringud, innovatsioon ja arendustegevus, energiatõhusus ja kohalik ettevõtlus ning uute finantsinstrumentide loomine igat liiki ettevõtetele ja eeskätt VKEdele;

| 18. | tuletab meelde, et VKEd on suutelised looma uusi töökohti, ning nõuab, et liikmesriigid töötaksid välja poliitika VKEdele rahastamise kättesaadavamaks tegemiseks ja rahastamistingimuste parandamiseks; palub komisjonil teha koos liikmesriikidega tööd selle nimel, et muuta riigihankesüsteem läbipaistvamaks ja prognoositavamaks ning vähendada aega, mis kulub hanketeate avaldamisest ja lepingu sõlmimiseni, mis on eriti oluline VKEdele, kellel tuleb konkureerida kiiresti muutuvates tingimustes; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et VKEd on suutelised looma uusi töökohti, ning nõuab, et liikmesriigid töötaksid välja poliitika VKEdele rahastamise kättesaadavamaks tegemiseks ja rahastamistingimuste parandamiseks; palub komisjonil teha koos liikmesriikidega tööd selle nimel, et muuta riigihankesüsteem läbipaistvamaks ja prognoositavamaks ning vähendada aega, mis kulub hanketeate avaldamisest ja lepingu sõlmimiseni, mis on eriti oluline VKEdele, kellel tuleb konkureerida kiiresti muutuvates tingimustes;

| 19. | kutsub üles pöörama erilist tähelepanu kultuuri- ja loomesektorile, mis aitavad kaasa strateegia „Euroopa 2020“ ja eelkõige töökohtade loomise eesmärkide saavutamisele; rõhutab nende sektorite olulist panust piirkondade ja linnade arengusse; kutsub üles soodustama järjepidevalt naiste jätkuõpet nendes sektorites ja tagama, et omandatud oskused leiaksid tegelikku rakendust ning loodaks uusi töökohti; |
| --- | --- |

19.

kutsub üles pöörama erilist tähelepanu kultuuri- ja loomesektorile, mis aitavad kaasa strateegia „Euroopa 2020“ ja eelkõige töökohtade loomise eesmärkide saavutamisele; rõhutab nende sektorite olulist panust piirkondade ja linnade arengusse; kutsub üles soodustama järjepidevalt naiste jätkuõpet nendes sektorites ja tagama, et omandatud oskused leiaksid tegelikku rakendust ning loodaks uusi töökohti;

Hindamise tulemused

| 20. | tuletab meelde, et kuigi on olemas selged tõendid selle kohta, et ühtekuuluvuspoliitika rakendamist on kiirendatud ja et selle poliitikavaldkonna programmid on andnud märkimisväärse panuse paljudesse valdkondadesse, mis vajavad investeeringuid majanduse moderniseerimiseks ja konkurentsivõime tõstmiseks (näiteks teadus- ja arendustegevus, VKEde toetamine, taasindustrialiseerimine, sotsiaalne kaasamine ning haridus ja koolitus), on osade liikmesriikide puhul oht, et nad ei rakenda oma programme enne käesoleva programmitöö perioodi lõppu; nõuab seoses sellega, et komisjon analüüsiks põhjalikult madala kasutusmäära põhjuseid, ja palub liikmesriikidel tagada kaasrahastamismäär vahendite rakendamise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et kuigi on olemas selged tõendid selle kohta, et ühtekuuluvuspoliitika rakendamist on kiirendatud ja et selle poliitikavaldkonna programmid on andnud märkimisväärse panuse paljudesse valdkondadesse, mis vajavad investeeringuid majanduse moderniseerimiseks ja konkurentsivõime tõstmiseks (näiteks teadus- ja arendustegevus, VKEde toetamine, taasindustrialiseerimine, sotsiaalne kaasamine ning haridus ja koolitus), on osade liikmesriikide puhul oht, et nad ei rakenda oma programme enne käesoleva programmitöö perioodi lõppu; nõuab seoses sellega, et komisjon analüüsiks põhjalikult madala kasutusmäära põhjuseid, ja palub liikmesriikidel tagada kaasrahastamismäär vahendite rakendamise kiirendamiseks;

| 21. | ergutab liikmesriike uurima võimalusi, kuidas luua sünergiat ühtekuuluvuspoliitika rahastamise ja muudest liidu rahastamisallikatest (üleeuroopaline transpordivõrk, üleeuroopaline energiavõrk, Euroopa ühendamise rahastu, Horisont 2020, ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm COSME ja muud programmid) ning Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangast saadava rahastamise vahel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kiirendaksid rakendamist ning lihtsustaksid ja hõlbustaksid juurdepääsu kasutada olevatele vahenditele, et ergutada VKEsid, kodanikuühiskonna organisatsioone, kohalikke omavalitsusi ja muid huvitatud abisaajaid neid kasutama; |
| --- | --- |

21.

ergutab liikmesriike uurima võimalusi, kuidas luua sünergiat ühtekuuluvuspoliitika rahastamise ja muudest liidu rahastamisallikatest (üleeuroopaline transpordivõrk, üleeuroopaline energiavõrk, Euroopa ühendamise rahastu, Horisont 2020, ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm COSME ja muud programmid) ning Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangast saadava rahastamise vahel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kiirendaksid rakendamist ning lihtsustaksid ja hõlbustaksid juurdepääsu kasutada olevatele vahenditele, et ergutada VKEsid, kodanikuühiskonna organisatsioone, kohalikke omavalitsusi ja muid huvitatud abisaajaid neid kasutama;

Ülesanded seoses järelevalve ja hindamisega

| 22. | mõistab, et hindamisel on poliitilises mõttevahetuses ja õppimises tähtis roll, kuid on mures selle pärast, et ehkki järelevalveandmete ja rakendamist käsitlevate andmete esitamine parandab seatud eesmärkide kvaliteeti, muudab edusammudest teatamise sageli ebaühtlane kvaliteet siiski keeruliseks tervikpildi saamise eesmärkide poole liikumisest piirkondlikul ja kohalikul tasandil; rõhutab, et samuti tuleks hinnata, millist koormust tekitab see abisaajatele, sealhulgas VKEdele, kohalikele ja piirkondlikele asutustele ja vabaühendustele, ning soovitada meetmete võtmist abisaajate tarbetu koormuse vähendamiseks; on seisukohal, et järelvalvega ei tohi tekitada lisakoormust; |
| --- | --- |

22.

mõistab, et hindamisel on poliitilises mõttevahetuses ja õppimises tähtis roll, kuid on mures selle pärast, et ehkki järelevalveandmete ja rakendamist käsitlevate andmete esitamine parandab seatud eesmärkide kvaliteeti, muudab edusammudest teatamise sageli ebaühtlane kvaliteet siiski keeruliseks tervikpildi saamise eesmärkide poole liikumisest piirkondlikul ja kohalikul tasandil; rõhutab, et samuti tuleks hinnata, millist koormust tekitab see abisaajatele, sealhulgas VKEdele, kohalikele ja piirkondlikele asutustele ja vabaühendustele, ning soovitada meetmete võtmist abisaajate tarbetu koormuse vähendamiseks; on seisukohal, et järelvalvega ei tohi tekitada lisakoormust;

| 23. | on seisukohal, et eduaruanded ei anna täielikku ega täpset ülevaadet edusammudest, mida on tehtud ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel ja kehtestatud eesmärkide saavutamisel, mille põhjuseks on kas andmete kättesaamatus asjakohasel tasandil või ebaselge seos ühelt poolt olemasolevate statistiliste andmete ja teiselt poolt selle vahel, millisel määral on järelevalvet nõudvad ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid saavutatud; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et eduaruanded ei anna täielikku ega täpset ülevaadet edusammudest, mida on tehtud ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel ja kehtestatud eesmärkide saavutamisel, mille põhjuseks on kas andmete kättesaamatus asjakohasel tasandil või ebaselge seos ühelt poolt olemasolevate statistiliste andmete ja teiselt poolt selle vahel, millisel määral on järelevalvet nõudvad ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid saavutatud;

| 24. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kasutada täiel määral ära kehtivas õigusraamistikus ette nähtud järelevalve- ja hindamisvahendid, et parandada aruandluse läbipaistvust ning programmitöö ja rakendamise kvaliteeti (suurem keskendumine tulemustele, ühiste väljundinäitajate kasutamine, programmipõhiste tulemusnäitajate valik ning selge tulemusraamistik); |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kasutada täiel määral ära kehtivas õigusraamistikus ette nähtud järelevalve- ja hindamisvahendid, et parandada aruandluse läbipaistvust ning programmitöö ja rakendamise kvaliteeti (suurem keskendumine tulemustele, ühiste väljundinäitajate kasutamine, programmipõhiste tulemusnäitajate valik ning selge tulemusraamistik);

| 25. | on seisukohal, et ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kaasrahastatud ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta programmide hindamistulemused näitavad liikmesriikide head üldist teadlikkust soolise võrdõiguslikkuse nõudest programmide koostamisel (70 % (5)), kuid samas viitavad aruanded ka sellele, et soolist võrdõiguslikkust ei ole neis programmides probleemide või kvantifitseeritud eesmärkide selge kindlaksmääramise abil (vähem kui 8 %) sugugi tulemuslikult arvesse võetud; kutsub komisjoni täiustama veelgi liikmesriikide aruandlussüsteeme ning töötama välja ja võtma kasutusele näitajad, mille abil oleks võimalik hinnata ühtekuuluvuspoliitika raames antud toetuse tegelikku mõju soolise võrdõiguslikkuse alal tehtud edusammudele ja nende ulatusele; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kaasrahastatud ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta programmide hindamistulemused näitavad liikmesriikide head üldist teadlikkust soolise võrdõiguslikkuse nõudest programmide koostamisel (70 % (5)), kuid samas viitavad aruanded ka sellele, et soolist võrdõiguslikkust ei ole neis programmides probleemide või kvantifitseeritud eesmärkide selge kindlaksmääramise abil (vähem kui 8 %) sugugi tulemuslikult arvesse võetud; kutsub komisjoni täiustama veelgi liikmesriikide aruandlussüsteeme ning töötama välja ja võtma kasutusele näitajad, mille abil oleks võimalik hinnata ühtekuuluvuspoliitika raames antud toetuse tegelikku mõju soolise võrdõiguslikkuse alal tehtud edusammudele ja nende ulatusele;

| 26. | nõuab, et komisjon kontrolliks, kas korraldusasutused kohaldavad abisaajate suhtes hilinenud maksete direktiivi ja võtavad asjakohaseid meetmeid makseviivituste vähendamiseks; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et komisjon kontrolliks, kas korraldusasutused kohaldavad abisaajate suhtes hilinenud maksete direktiivi ja võtavad asjakohaseid meetmeid makseviivituste vähendamiseks;

| 27. | palub komisjoni siseauditi talitusel ja Euroopa Kontrollikojal teha Ühtekuuluvusfondile ja struktuurifondidele ning eelkõige ESFile rohkem tulemusauditeid; |
| --- | --- |

27.

palub komisjoni siseauditi talitusel ja Euroopa Kontrollikojal teha Ühtekuuluvusfondile ja struktuurifondidele ning eelkõige ESFile rohkem tulemusauditeid;

o

o o

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele.

---

(1)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 113.

(2)  ELT C 371 E, 20.12.2011, lk 39.

(3)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 120.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/pdf/2009-03-16-inception-report.pdf

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/58

---

P7_TA(2014)0133

Äärepoolseimate piirkondade potentsiaali optimeerimine

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon äärepoolseimate piirkondade potentsiaali optimeerimise kohta struktuurifondide ja muude Euroopa Liidu programmide koostoimimise abil (2013/2178(INI))

(2017/C 285/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349 ja artikli 355 lõiget 1, milles tunnustatakse äärepoolseimate piirkondade eristaatust ja nähakse ette erimeetmete võtmine, mis võimaldab aluslepinguid ja ühist poliitikat täiel määral rakendada, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349 ja artikli 355 lõiget 1, milles tunnustatakse äärepoolseimate piirkondade eristaatust ja nähakse ette erimeetmete võtmine, mis võimaldab aluslepinguid ja ühist poliitikat täiel määral rakendada,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a, milles käsitletakse riigiabi andmist nendele piirkondadele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a, milles käsitletakse riigiabi andmist nendele piirkondadele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 174 ja sellele järgnevaid artikleid, milles on sätestatud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk ja määratakse kindlaks struktuurilise otstarbega finantsinstrumendid selle saavutamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 174 ja sellele järgnevaid artikleid, milles on sätestatud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk ja määratakse kindlaks struktuurilise otstarbega finantsinstrumendid selle saavutamiseks,

| — | võttes arvesse kõiki Euroopa Komisjoni teatisi äärepoolseimate piirkondade kohta ja eelkõige komisjoni 17. oktoobri 2008. aasta teatist „Äärepoolseimad piirkonnad – Euroopa eelis“ (COM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki Euroopa Komisjoni teatisi äärepoolseimate piirkondade kohta ja eelkõige komisjoni 17. oktoobri 2008. aasta teatist „Äärepoolseimad piirkonnad – Euroopa eelis“ (COM(2008)0642),

| — | võttes arvesse kõiki oma resolutsioone äärepoolseimate piirkondade kohta ja eelkõige oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni äärepoolseimate piirkondade strateegia kohta: kokkuvõte ja arenguperspektiivid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki oma resolutsioone äärepoolseimate piirkondade kohta ja eelkõige oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni äärepoolseimate piirkondade strateegia kohta: kokkuvõte ja arenguperspektiivid (1),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Piirkonnad 2020 – ELi piirkondade tulevaste probleemide analüüs“ (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Piirkonnad 2020 – ELi piirkondade tulevaste probleemide analüüs“ (SEC(2008)2868),

| — | võttes arvesse 7. juuli 2008. aastal Réunioni saarel toimunud konverentsi „Euroopa Liit ja selle ülemerepiirkonnad: strateegiad kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse kadumise vastu võitlemiseks“ sõnumit ning võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 25. juuni 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad ELi bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamise vahehindamist ja Euroopa Liidu strateegia väljatöötamist sissetungivate võõrliikide suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juuli 2008. aastal Réunioni saarel toimunud konverentsi „Euroopa Liit ja selle ülemerepiirkonnad: strateegiad kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse kadumise vastu võitlemiseks“ sõnumit ning võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 25. juuni 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad ELi bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamise vahehindamist ja Euroopa Liidu strateegia väljatöötamist sissetungivate võõrliikide suhtes,

| — | võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade 14. oktoobri 2009. aasta ühismemorandumit „Äärepoolseimad piirkonnad 2020. aasta hakul“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade 14. oktoobri 2009. aasta ühismemorandumit „Äärepoolseimad piirkonnad 2020. aasta hakul“,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendile José Manuel Durão Barrosole saadetud äärepoolseimatest piirkondadest pärit Euroopa Parlamendi liikmete konverentsi 6. juuli 2010. aasta ühist platvormi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendile José Manuel Durão Barrosole saadetud äärepoolseimatest piirkondadest pärit Euroopa Parlamendi liikmete konverentsi 6. juuli 2010. aasta ühist platvormi,

| — | võttes arvesse Hispaania, Prantsusmaa, Portugali ja äärepoolseimate piirkondade 7. mai 2010. aasta ühismemorandumit „Uuendatud nägemus Euroopa äärepoolseimate piirkondade strateegiast“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hispaania, Prantsusmaa, Portugali ja äärepoolseimate piirkondade 7. mai 2010. aasta ühismemorandumit „Uuendatud nägemus Euroopa äärepoolseimate piirkondade strateegiast“,

| — | võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade 28. jaanuari 2011. aasta ühisarvamust majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse viienda aruande kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade 28. jaanuari 2011. aasta ühisarvamust majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse viienda aruande kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni volinikule Michel Barnier’le esitatud Pedro Solbes Mira 12. oktoobri 2011. aasta aruannet Euroopa äärepoolseimate piirkondade olukorra kohta ühtsel turul ja ELi mõju kohta maailmas (Europe's Outermost Regions and the single market: the EU's influence in the world), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni volinikule Michel Barnier’le esitatud Pedro Solbes Mira 12. oktoobri 2011. aasta aruannet Euroopa äärepoolseimate piirkondade olukorra kohta ühtsel turul ja ELi mõju kohta maailmas (Europe's Outermost Regions and the single market: the EU's influence in the world),

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika rolli kohta Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades strateegia „Euroopa 2020“ kontekstis (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika rolli kohta Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades strateegia „Euroopa 2020“ kontekstis (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuni 2012. aasta teatist „Euroopa Liidu äärepoolseimad piirkonnad: partnerluse arendamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks“ (COM(2012)0287), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuni 2012. aasta teatist „Euroopa Liidu äärepoolseimad piirkonnad: partnerluse arendamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks“ (COM(2012)0287),

| — | võttes arvesse parlamendiliikme Serge Letchimy poolt Prantsuse Vabariigi peaministri tellimusel koostatud aruannet Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 ja panuse kohta erimeetmete rakendamisse äärepoolseimate piirkondade üldise arenguprojekti huvides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendiliikme Serge Letchimy poolt Prantsuse Vabariigi peaministri tellimusel koostatud aruannet Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 ja panuse kohta erimeetmete rakendamisse äärepoolseimate piirkondade üldise arenguprojekti huvides,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade presidentide konverentsi kogu ühist panust ning kõiki tehnilisi ja poliitilisi dokumente, eelkõige 17. ja 18. oktoobril 2013 toimunud Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade presidentide 19. konverentsi lõppdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade presidentide konverentsi kogu ühist panust ning kõiki tehnilisi ja poliitilisi dokumente, eelkõige 17. ja 18. oktoobril 2013 toimunud Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade presidentide 19. konverentsi lõppdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0121/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0121/2014),

| A. | arvestades, et äärepoolseimate piirkondade tugevad küljed, ressursid ja potentsiaal, mida Euroopa Komisjon on tunnustanud oma 2008. aasta strateegias ja 2012. aasta teatises, hõlmavad selliseid Euroopa Liidu jaoks suure tähtsusega valdkondi nagu teadusuuringud, innovatsioon ja majanduskasv, ning arvestades, et neid on Euroopa fondide ja programmide raames ebapiisavalt toetatud ja rahastatud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et äärepoolseimate piirkondade tugevad küljed, ressursid ja potentsiaal, mida Euroopa Komisjon on tunnustanud oma 2008. aasta strateegias ja 2012. aasta teatises, hõlmavad selliseid Euroopa Liidu jaoks suure tähtsusega valdkondi nagu teadusuuringud, innovatsioon ja majanduskasv, ning arvestades, et neid on Euroopa fondide ja programmide raames ebapiisavalt toetatud ja rahastatud;

| B. | arvestades, et äärepoolseimate piirkondade hulka kuuluvad saarestikud, saared ja geograafiliselt suletud piirkond Amazonase metsas, mida iseloomustavad spetsiifilised ühised piirangud, mille tõttu nad eristuvad liidu teistest geograafiliste erioludega piirkondadest (isoleeritud piirkonnad, mägipiirkonnad ja hõredalt asustatud piirkonnad); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et äärepoolseimate piirkondade hulka kuuluvad saarestikud, saared ja geograafiliselt suletud piirkond Amazonase metsas, mida iseloomustavad spetsiifilised ühised piirangud, mille tõttu nad eristuvad liidu teistest geograafiliste erioludega piirkondadest (isoleeritud piirkonnad, mägipiirkonnad ja hõredalt asustatud piirkonnad);

| C. | arvestades, et seoses eesmärkidega, mille liit on endale seadnud majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“, strateegia Horisont 2020, strateegia „Energia 2020“, programmide LIFE+ ja Natura 2000, üleeuroopaliste võrkude saavutamiseks transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika valdkonnas, on äärepoolseimad piirkonnad juhtpiirkonnad, mis võivad nende eesmärkide saavutamisele olulisel määral kaasa aidata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seoses eesmärkidega, mille liit on endale seadnud majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“, strateegia Horisont 2020, strateegia „Energia 2020“, programmide LIFE+ ja Natura 2000, üleeuroopaliste võrkude saavutamiseks transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika valdkonnas, on äärepoolseimad piirkonnad juhtpiirkonnad, mis võivad nende eesmärkide saavutamisele olulisel määral kaasa aidata;

| D. | arvestades, et sellega seoses on väga oluline edendada pikaajalisi investeeringuid ja soodustada äärepoolseimate piirkondade innovatsioonivõimet, et tugevdada jätkusuutlikult nende majandus- ja sotsiaalarengut ning suurendada mitmesuguste liidu strateegiate eduvõimalusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sellega seoses on väga oluline edendada pikaajalisi investeeringuid ja soodustada äärepoolseimate piirkondade innovatsioonivõimet, et tugevdada jätkusuutlikult nende majandus- ja sotsiaalarengut ning suurendada mitmesuguste liidu strateegiate eduvõimalusi;

| E. | arvestades, et nende strateegiate saavutamiseks tuleb äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud struktuurifondide ja Euroopa Investeerimisfondi rahalisi vahendeid kohandada või täiendada, et võimaldada äärepoolseimatel piirkondadel osaleda Euroopa Liidu oluliste probleemide lahendamises oma potentsiaalile ja püüdlustele vastavalt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nende strateegiate saavutamiseks tuleb äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud struktuurifondide ja Euroopa Investeerimisfondi rahalisi vahendeid kohandada või täiendada, et võimaldada äärepoolseimatel piirkondadel osaleda Euroopa Liidu oluliste probleemide lahendamises oma potentsiaalile ja püüdlustele vastavalt;

| F. | arvestades, et praegusel majandus- ja sotsiaalkriisil on eriti tõsine mõju Euroopa Liidu äärepoolseimatele piirkondadele, eelkõige konkurentsivõime ja tööhõivega seoses, ning arvestades, et majanduskasvu saavutamiseks ja tööpuudusega toimetulekuks on vaja järgmisel rahastamis- ja programmitöö perioodil võtta viivitamatult nõuetekohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et praegusel majandus- ja sotsiaalkriisil on eriti tõsine mõju Euroopa Liidu äärepoolseimatele piirkondadele, eelkõige konkurentsivõime ja tööhõivega seoses, ning arvestades, et majanduskasvu saavutamiseks ja tööpuudusega toimetulekuks on vaja järgmisel rahastamis- ja programmitöö perioodil võtta viivitamatult nõuetekohaseid meetmeid;

| G. | arvestades, et artiklit 349 tuleb kasutada ka õigusliku alusena, mis võimaldaks äärepoolseimatel piirkondadel erimeetmete abil leida oma õige koht liidu programmides, mis võivad aidata konkreetselt kaasa nende teadaoleva potentsiaali arendamisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et artiklit 349 tuleb kasutada ka õigusliku alusena, mis võimaldaks äärepoolseimatel piirkondadel erimeetmete abil leida oma õige koht liidu programmides, mis võivad aidata konkreetselt kaasa nende teadaoleva potentsiaali arendamisele;

| H. | arvestades, et äärepoolseimatest piirkondadest võivad saada katse- ja juhtpiirkonnad, millest on kasu kogu ELil, muu hulgas sellistes valdkondades nagu bioloogiline mitmekesisus, keskkond, kliimamuutusega kohandumine ja selle leevendamine, äärmuslike ilmastikutingimuste juhtimine ja vaatlemine, teadusuuringud, innovatsioon, kosmos, lennundus, ookeanid, sinine majanduskasv, merealade ruumiline planeerimine ja merendusalane juhtimine, seismoloogia, vulkanoloogia, uued haigused, taastuvenergia, transport, telekommunikatsioon, erakorralise humanitaartegevuse suutlikkus kolmandates riikides ja kultuur; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et äärepoolseimatest piirkondadest võivad saada katse- ja juhtpiirkonnad, millest on kasu kogu ELil, muu hulgas sellistes valdkondades nagu bioloogiline mitmekesisus, keskkond, kliimamuutusega kohandumine ja selle leevendamine, äärmuslike ilmastikutingimuste juhtimine ja vaatlemine, teadusuuringud, innovatsioon, kosmos, lennundus, ookeanid, sinine majanduskasv, merealade ruumiline planeerimine ja merendusalane juhtimine, seismoloogia, vulkanoloogia, uued haigused, taastuvenergia, transport, telekommunikatsioon, erakorralise humanitaartegevuse suutlikkus kolmandates riikides ja kultuur;

| I. | arvestades, et äärepoolseimad piirkonnad asuvad Kariibi mere, India ookeani ja Atlandi ookeani merepiirkondades, tänu millele on Euroopa Liit maailma suurim merepiirkond; arvestades, et nende geostrateegiline asend annab suure panuse ELi ülemaailmsesse mõõtmesse ning et neile on omased erakordsed loodus-, mere- ja kalavarud, mis moodustavad rohkem kui 50 % maailma bioloogilisest mitmekesisusest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et äärepoolseimad piirkonnad asuvad Kariibi mere, India ookeani ja Atlandi ookeani merepiirkondades, tänu millele on Euroopa Liit maailma suurim merepiirkond; arvestades, et nende geostrateegiline asend annab suure panuse ELi ülemaailmsesse mõõtmesse ning et neile on omased erakordsed loodus-, mere- ja kalavarud, mis moodustavad rohkem kui 50 % maailma bioloogilisest mitmekesisusest;

| J. | arvestades, et äärepoolseimad piirkonnad on ainulaadses olukorras ning moodustavad ühtse kogumi, mis asub korraga nii Euroopa Liidus kui ka sellest väljaspool ning mida komisjon peaks soodustama ja toetama, eelkõige tänu ühise poliitika elluviimisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et äärepoolseimad piirkonnad on ainulaadses olukorras ning moodustavad ühtse kogumi, mis asub korraga nii Euroopa Liidus kui ka sellest väljaspool ning mida komisjon peaks soodustama ja toetama, eelkõige tänu ühise poliitika elluviimisele;

| K. | arvestades, et äärepoolseimate piirkondade potentsiaali optimeerimiseks on vaja luua maksimaalne koostoime kõikide liidu vahendite, fondide ja programmide vahel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et äärepoolseimate piirkondade potentsiaali optimeerimiseks on vaja luua maksimaalne koostoime kõikide liidu vahendite, fondide ja programmide vahel;

Äärepoolseimate piirkondade uued väljavaated

| 1. | on veendunud, et äärepoolseimate piirkondade potentsiaal, tugevad küljed, ressursid ja kogemused annavad ELile ja liikmesriikidele täiendava võimaluse nende probleemide lahendamiseks, mis seisavad ELi ees seoses globaliseerumise, innovatsioonivõime, majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse, demograafilise surve, kliimamuutuse, loodusõnnetustest tulenevate peamiste riskide ennetamise, energeetika, loodusvarade säästva majandamise ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamisega; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et äärepoolseimate piirkondade potentsiaal, tugevad küljed, ressursid ja kogemused annavad ELile ja liikmesriikidele täiendava võimaluse nende probleemide lahendamiseks, mis seisavad ELi ees seoses globaliseerumise, innovatsioonivõime, majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse, demograafilise surve, kliimamuutuse, loodusõnnetustest tulenevate peamiste riskide ennetamise, energeetika, loodusvarade säästva majandamise ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamisega;

| 2. | on veendunud, et äärepoolseimate piirkondade juurdepääsu parandamisest mitmesugustele liidu programmidele ja fondidele on nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis otsene kasu kogu Euroopa Liidule; peab kahetsusväärseks Euroopa tasandil toetatavat suundumust, mille kohaselt tuleks peaaegu kõiki äärepoolseimate piirkondade arendamise projekte rahastada üksnes ühtekuuluvuspoliitika vahenditest; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et äärepoolseimate piirkondade juurdepääsu parandamisest mitmesugustele liidu programmidele ja fondidele on nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis otsene kasu kogu Euroopa Liidule; peab kahetsusväärseks Euroopa tasandil toetatavat suundumust, mille kohaselt tuleks peaaegu kõiki äärepoolseimate piirkondade arendamise projekte rahastada üksnes ühtekuuluvuspoliitika vahenditest;

| 3. | toetab komisjoni kavatsust rakendada poliitikameetmeid, millega suurendatakse autonoomsust, aidatakse majanduse kindlustamisele ja jätkusuutlike töökohtade loomisele äärepoolseimates piirkondades, toetudes nende tugevatele külgedele ning ELi lepingu artiklil 349 põhinevatele praktilistele ja innovaatilistele meetmetele ja erivahenditele, eelkõige energeetika, transpordi ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas, et iga sellise eesmärgiga fond või programm võimaldaks rakendada äärepoolseimate piirkondade tugevad küljed säästva arengu saavutamiseks; |
| --- | --- |

3.

toetab komisjoni kavatsust rakendada poliitikameetmeid, millega suurendatakse autonoomsust, aidatakse majanduse kindlustamisele ja jätkusuutlike töökohtade loomisele äärepoolseimates piirkondades, toetudes nende tugevatele külgedele ning ELi lepingu artiklil 349 põhinevatele praktilistele ja innovaatilistele meetmetele ja erivahenditele, eelkõige energeetika, transpordi ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas, et iga sellise eesmärgiga fond või programm võimaldaks rakendada äärepoolseimate piirkondade tugevad küljed säästva arengu saavutamiseks;

| 4. | rõhutab samuti seda, kui vajalik ja oluline on äärepoolseimatele piirkondadele, et Euroopa poliitikaga aidataks maksustamisvahendite ja tollieeskirjadega kaasa majanduse mitmekesistamisele ja töökohtade loomisele äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

4.

rõhutab samuti seda, kui vajalik ja oluline on äärepoolseimatele piirkondadele, et Euroopa poliitikaga aidataks maksustamisvahendite ja tollieeskirjadega kaasa majanduse mitmekesistamisele ja töökohtade loomisele äärepoolseimates piirkondades;

| 5. | on seisukohal, et ELi lepingu artikkel 349 on sobiv õiguslik alus äärepoolseimate piirkondade jaoks erimeetmete võtmiseks, kuid peab kahetsusväärseks, et aluslepingu sätet, millega nähakse ette äärepoolseima piirkonna staatuse raames erirežiimi kehtestamise võimalus, kasutatakse piiratult ja vähesel määral; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et ELi lepingu artikkel 349 on sobiv õiguslik alus äärepoolseimate piirkondade jaoks erimeetmete võtmiseks, kuid peab kahetsusväärseks, et aluslepingu sätet, millega nähakse ette äärepoolseima piirkonna staatuse raames erirežiimi kehtestamise võimalus, kasutatakse piiratult ja vähesel määral;

| 6. | kutsub komisjoni moodustama ELi asjaomaste volinike, äärepoolseimate piirkondade poliitikat koordineeriva talitustevahelise töörühma ja äärepoolseimatest piirkondadest valitud Euroopa Parlamendi liikmete vahelise kontaktrühma, kus vaadatakse läbi äärepoolseimate piirkondade jaoks ette nähtud ja/või rakendatud programmid; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni moodustama ELi asjaomaste volinike, äärepoolseimate piirkondade poliitikat koordineeriva talitustevahelise töörühma ja äärepoolseimatest piirkondadest valitud Euroopa Parlamendi liikmete vahelise kontaktrühma, kus vaadatakse läbi äärepoolseimate piirkondade jaoks ette nähtud ja/või rakendatud programmid;

| 7. | rõhutab, et oma kauguse tõttu mandri-Euroopast on äärepoolseimad piirkonnad Euroopa Liidu mõjuvektorid, mis muudavad ELi ülemaailmse mõõtme ja selle rolli äärmiselt muutuvas maailmas paremini arusaadavaks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et oma kauguse tõttu mandri-Euroopast on äärepoolseimad piirkonnad Euroopa Liidu mõjuvektorid, mis muudavad ELi ülemaailmse mõõtme ja selle rolli äärmiselt muutuvas maailmas paremini arusaadavaks;

| 8. | nõuab, et äärepoolseimatele piirkondadele pöörataks loodusõnnetuste korral eritähelepanu, võttes arvesse nende iseärasusi ja järgides artiklit 349, mis võimaldab võtta erimeetmeid, pidades samal ajal meeles ka seda, et oluline on struktuurifondide vahendeid Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahenditega kooskõlastada; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et äärepoolseimatele piirkondadele pöörataks loodusõnnetuste korral eritähelepanu, võttes arvesse nende iseärasusi ja järgides artiklit 349, mis võimaldab võtta erimeetmeid, pidades samal ajal meeles ka seda, et oluline on struktuurifondide vahendeid Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahenditega kooskõlastada;

| 9. | nõuab, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kaudu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, transpordi, veemajanduse ja energeetika valdkonda tehtavad investeeringud seataks neis piirkondades prioriteediks, ning toetab äärepoolseimates piirkondades riigiabi raamistiku sidusamaks muutmist, et viia ellu strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kaudu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, transpordi, veemajanduse ja energeetika valdkonda tehtavad investeeringud seataks neis piirkondades prioriteediks, ning toetab äärepoolseimates piirkondades riigiabi raamistiku sidusamaks muutmist, et viia ellu strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid;

| 10. | on veendunud, et ELi ülemaailmsest mõõtmest parema arusaamise ja selle äärepoolseimatele piirkondadele pööratava tähelepanu vahel on otsene seos; on veendunud, et EL ja liikmesriigid ei võta vajalikul määral arvesse tulevast kaalu ja ulatust, mida kujutavad liidu strateegilised investeerimisvalikud seoses äärepoolseimate piirkondadega, ning selline olukord näitab, et liit investeerib liiga vähe oma ülemaailmsesse ja rahvusvahelisse mõõtmesse; peab oluliseks äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud rahastamisvahendite ja programmide koostoime parandamist, et edendada nende piirkondade rahvusvahelist koostööd maailmas; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et ELi ülemaailmsest mõõtmest parema arusaamise ja selle äärepoolseimatele piirkondadele pööratava tähelepanu vahel on otsene seos; on veendunud, et EL ja liikmesriigid ei võta vajalikul määral arvesse tulevast kaalu ja ulatust, mida kujutavad liidu strateegilised investeerimisvalikud seoses äärepoolseimate piirkondadega, ning selline olukord näitab, et liit investeerib liiga vähe oma ülemaailmsesse ja rahvusvahelisse mõõtmesse; peab oluliseks äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud rahastamisvahendite ja programmide koostoime parandamist, et edendada nende piirkondade rahvusvahelist koostööd maailmas;

| 11. | tuletab meelde, et struktuurifondide ja liidu teiste programmide koostoime edendamiseks on oluline võtta vastu makropiirkondlik perspektiiv ja töötada välja strateegiad makropiirkondade, sh äärepoolseimate piirkondade jaoks, kasutades ära nende piirkondade iseärasusi ja ressursse; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et struktuurifondide ja liidu teiste programmide koostoime edendamiseks on oluline võtta vastu makropiirkondlik perspektiiv ja töötada välja strateegiad makropiirkondade, sh äärepoolseimate piirkondade jaoks, kasutades ära nende piirkondade iseärasusi ja ressursse;

| 12. | kutsub riikide ja piirkondade ametiasutusi kasutama ära mitmest fondist rahastamist ja looma võimaluse korral ning võimalikult tulemuslikult seosed struktuurifondide ja Euroopa Liidu teiste programmide raames ette nähtud rahastamisvahendite vahele; |
| --- | --- |

12.

kutsub riikide ja piirkondade ametiasutusi kasutama ära mitmest fondist rahastamist ja looma võimaluse korral ning võimalikult tulemuslikult seosed struktuurifondide ja Euroopa Liidu teiste programmide raames ette nähtud rahastamisvahendite vahele;

| 13. | kutsub komisjoni üles süvendama ELi strateegiat äärepoolseimate piirkondade suhtes nii, et see võimaldaks arendada asjaomaste piirkondade tugevaid külgi, võttes samal ajal arvesse nende püsivaid struktuurilisi piiranguid; sellega seoses kutsub komisjoni võtma meetmeid vastusena äärepoolseimate piirkondade eeskätt nende tegevuskavades sisalduvatele ettepanekutele; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles süvendama ELi strateegiat äärepoolseimate piirkondade suhtes nii, et see võimaldaks arendada asjaomaste piirkondade tugevaid külgi, võttes samal ajal arvesse nende püsivaid struktuurilisi piiranguid; sellega seoses kutsub komisjoni võtma meetmeid vastusena äärepoolseimate piirkondade eeskätt nende tegevuskavades sisalduvatele ettepanekutele;

Koostoime programmiga Horisont 2020

| 14. | on seisukohal, et äärepoolseimatel piirkondadel on potentsiaal olla teadusuuringute ja tehnoloogia vallas juhtival kohal sellistes programmi Horisont 2020 eesmärkidega hõlmatud valdkondades nagu kosmosetööstus, lennundus, biotehnoloogia, loodusriskide seire, mereuuringud, bioloogiline mitmekesisus, taastuvenergia, tervishoid, kliimamuutustega kohandumine ja arukas transport; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et äärepoolseimatel piirkondadel on potentsiaal olla teadusuuringute ja tehnoloogia vallas juhtival kohal sellistes programmi Horisont 2020 eesmärkidega hõlmatud valdkondades nagu kosmosetööstus, lennundus, biotehnoloogia, loodusriskide seire, mereuuringud, bioloogiline mitmekesisus, taastuvenergia, tervishoid, kliimamuutustega kohandumine ja arukas transport;

| 15. | tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika 2014–2020 eesmärk on muu hulgas teadusuuringute, tehnoloogia arengu ja innovatsiooni elavdamine; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika 2014–2020 eesmärk on muu hulgas teadusuuringute, tehnoloogia arengu ja innovatsiooni elavdamine;

| 16. | avaldab kahetsust, et kuna äärepoolseimate piirkondade projektidel on suuri raskusi ühendusepoolse rahastamise saamise nõuetele vastamisega, ei ole äärepoolseimad piirkonnad teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga aastateks 2007–2013 piisavalt toetatud, mille tagajärjeks on äärepoolseimate piirkondade madal osalus- ja edumäär ning vähenenud esindatus Euroopa teadusvõrgustikes; kutsub sellega seoses komisjoni võtma meetmeid teadusuuringute toetamiseks äärepoolseimatel aladel ja soodustama kriitilise massi saavutamist; |
| --- | --- |

16.

avaldab kahetsust, et kuna äärepoolseimate piirkondade projektidel on suuri raskusi ühendusepoolse rahastamise saamise nõuetele vastamisega, ei ole äärepoolseimad piirkonnad teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga aastateks 2007–2013 piisavalt toetatud, mille tagajärjeks on äärepoolseimate piirkondade madal osalus- ja edumäär ning vähenenud esindatus Euroopa teadusvõrgustikes; kutsub sellega seoses komisjoni võtma meetmeid teadusuuringute toetamiseks äärepoolseimatel aladel ja soodustama kriitilise massi saavutamist;

| 17. | on seisukohal, et Euroopa Regionaalarengu Fond üksi ei võimalda äärepoolseimatel piirkondadel täita ühtekuuluvuspoliitika ega ELi strateegia „Euroopa 2020“ ja Horisont 2020 eesmärke; leiab sellega seoses, et komisjon peaks kohandama ja edendama äärepoolseimate piirkondade juurdepääsu programmile Horisont 2020 ja koostama eriprogrammid, millega soodustatakse äärepoolseimate piirkondade liitmist Euroopa ja rahvusvahelistesse teadus- ja innovatsioonivõrgustikesse; tuletab sellega seoses meelde, et strateegia Horisont 2020 tipptasemel teadmiste levitamist ja osalemise laiendamist käsitlevas osas rõhutatakse, et innovatsiooniliidu tulemustabeli andmetel on suuri erinevusi teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemuslikkuse ja selliste konkreetsete meetmete võtmise vahel, mille eesmärk on tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine teadus- ja innovatsioonitegevuse osas mahajäämusega liikmesriikides ja piirkondades; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et Euroopa Regionaalarengu Fond üksi ei võimalda äärepoolseimatel piirkondadel täita ühtekuuluvuspoliitika ega ELi strateegia „Euroopa 2020“ ja Horisont 2020 eesmärke; leiab sellega seoses, et komisjon peaks kohandama ja edendama äärepoolseimate piirkondade juurdepääsu programmile Horisont 2020 ja koostama eriprogrammid, millega soodustatakse äärepoolseimate piirkondade liitmist Euroopa ja rahvusvahelistesse teadus- ja innovatsioonivõrgustikesse; tuletab sellega seoses meelde, et strateegia Horisont 2020 tipptasemel teadmiste levitamist ja osalemise laiendamist käsitlevas osas rõhutatakse, et innovatsiooniliidu tulemustabeli andmetel on suuri erinevusi teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemuslikkuse ja selliste konkreetsete meetmete võtmise vahel, mille eesmärk on tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine teadus- ja innovatsioonitegevuse osas mahajäämusega liikmesriikides ja piirkondades;

| 18. | kutsub üles väärtustama ja arendama äärepoolseimate piirkondade ülikoolistruktuure, et aidata kaasa nende koostoimele programmiga Horisont 2020 ning tugevdada äärepoolseimate piirkondade ülikoolide, uurimiskeskuste ning teadlaste ja üliõpilaste mõju Euroopas ja rahvusvahelisel areenil; tuletab meelde, et üliõpilaste, õppejõudude ja ametnike ülikoolidevahelist liikuvust edendavad programmid on äärepoolseimates piirkondades isoleeritusest ja kaugusest tulenevate lisakulude tõttu tõsiselt ohtu seatud; |
| --- | --- |

18.

kutsub üles väärtustama ja arendama äärepoolseimate piirkondade ülikoolistruktuure, et aidata kaasa nende koostoimele programmiga Horisont 2020 ning tugevdada äärepoolseimate piirkondade ülikoolide, uurimiskeskuste ning teadlaste ja üliõpilaste mõju Euroopas ja rahvusvahelisel areenil; tuletab meelde, et üliõpilaste, õppejõudude ja ametnike ülikoolidevahelist liikuvust edendavad programmid on äärepoolseimates piirkondades isoleeritusest ja kaugusest tulenevate lisakulude tõttu tõsiselt ohtu seatud;

| 19. | tuletab meelde, et teadus- ja innovatsiooniprogrammid peavad olema piisavalt paindlikud, et neid kohandada teadmiste uute piiride ja uute ülesannetega, nagu süvameri, millel on suur potentsiaal; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et teadus- ja innovatsiooniprogrammid peavad olema piisavalt paindlikud, et neid kohandada teadmiste uute piiride ja uute ülesannetega, nagu süvameri, millel on suur potentsiaal;

| 20. | juhib tähelepanu kasvavale majandushuvile süvamerepõhja tohutute rikkuste vastu ja äärepoolseimate piirkondade tohutule biogeneetilisele, mineraalide ja biotehnoloogilisele potentsiaalile nendes valdkondades, mida tuleb arvesse võtta uues äärepoolseimate piirkondade strateegias, et tagada teadmistepõhise majanduse arendamine merenduses ja suure lisandväärtusega majandustegevuse alustamine sellistes valdkondades nagu muu hulgas meditsiin, ravimitööstus ja energeetika; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu kasvavale majandushuvile süvamerepõhja tohutute rikkuste vastu ja äärepoolseimate piirkondade tohutule biogeneetilisele, mineraalide ja biotehnoloogilisele potentsiaalile nendes valdkondades, mida tuleb arvesse võtta uues äärepoolseimate piirkondade strateegias, et tagada teadmistepõhise majanduse arendamine merenduses ja suure lisandväärtusega majandustegevuse alustamine sellistes valdkondades nagu muu hulgas meditsiin, ravimitööstus ja energeetika;

Koostoime siseturuga

| 21. | palub komisjoni teha Solbesi aruandest järeldusi, et suurendada äärepoolseimate piirkondade arengut ja liitumist siseturuga; |
| --- | --- |

21.

palub komisjoni teha Solbesi aruandest järeldusi, et suurendada äärepoolseimate piirkondade arengut ja liitumist siseturuga;

| 22. | rõhutab, et konkurentsitingimused äärepoolseimates piirkondades ei ole samad nagu mujal Euroopas, sest neis piirkondades ei ole vaba turu toimimine enamiku üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul võimalik, kuna need ei tõmba ligi erainvesteeringuid; rõhutab, et äärepoolseimates piirkondades on kvaliteetsete toodete konkurentsivõimelise hinnaga pakkumine võimalik üksnes piisava riigipoolse kompensatsiooni abil ning äärepoolseimates piirkondades asjaomaste teenuste osutamise tagamiseks on vaja komisjonil viivitamata koostada hinnang, et näha ette rohkem paindlikkust ja kohandada ELi praegust õigusraamistikku paremini selle reaalsusega; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et konkurentsitingimused äärepoolseimates piirkondades ei ole samad nagu mujal Euroopas, sest neis piirkondades ei ole vaba turu toimimine enamiku üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul võimalik, kuna need ei tõmba ligi erainvesteeringuid; rõhutab, et äärepoolseimates piirkondades on kvaliteetsete toodete konkurentsivõimelise hinnaga pakkumine võimalik üksnes piisava riigipoolse kompensatsiooni abil ning äärepoolseimates piirkondades asjaomaste teenuste osutamise tagamiseks on vaja komisjonil viivitamata koostada hinnang, et näha ette rohkem paindlikkust ja kohandada ELi praegust õigusraamistikku paremini selle reaalsusega;

| 23. | kutsub komisjoni parandama konkurentsisätete jõustamist, et vältida äärepoolseimates piirkondades ebaseaduslike monopolide ja kartellide teket; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni parandama konkurentsisätete jõustamist, et vältida äärepoolseimates piirkondades ebaseaduslike monopolide ja kartellide teket;

| 24. | kutsub komisjon avaldama suunised äärepoolseimate piirkondade väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, milles käsitletakse nende panust siseturule, võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade suhtes kohaldatavaid mitmesuguseid ELi programme ja rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjon avaldama suunised äärepoolseimate piirkondade väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, milles käsitletakse nende panust siseturule, võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade suhtes kohaldatavaid mitmesuguseid ELi programme ja rahalisi vahendeid;

| 25. | kutsub komisjoni üles käsitlema lisakulude ja elukalliduse probleemi äärepoolseimates piirkondades ning võtma seda küsimust ELi poliitika kujundamisel arvesse; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles käsitlema lisakulude ja elukalliduse probleemi äärepoolseimates piirkondades ning võtma seda küsimust ELi poliitika kujundamisel arvesse;

Koostoime programmiga LIFE+ ja strateegiaga „Energia 2020“

| 26. | usub, et äärepoolseimate piirkondade potentsiaali bioloogilise mitmekesisuse haldamise, kaitsmise ja taastamise, kliimamuutusega kohandumise ja taastuvate energiaallikate arendamise valdkonnas saab optimeerida, et ühtlasi võimaldada ELil oma eesmärke saavutada, luues ühtekuuluvuspoliitika, programmi LIFE+ ja strateegia „Energia 2020“ vahel koostoime ja lisarahastamise võimalusi; |
| --- | --- |

26.

usub, et äärepoolseimate piirkondade potentsiaali bioloogilise mitmekesisuse haldamise, kaitsmise ja taastamise, kliimamuutusega kohandumise ja taastuvate energiaallikate arendamise valdkonnas saab optimeerida, et ühtlasi võimaldada ELil oma eesmärke saavutada, luues ühtekuuluvuspoliitika, programmi LIFE+ ja strateegia „Energia 2020“ vahel koostoime ja lisarahastamise võimalusi;

| 27. | märgib, et programmi LIFE+ aastateks 2014–2020 eesmärk on kaasrahastada uuenduslikke projekte, mis aitavad kaasa keskkonnakaitsele ja kliimamuutuse vastu võitlemisele; rõhutab, et tähtis on luua koostoime ühtekuuluvuspoliitika 2014–2020 5. ja 6. eesmärgiga, kuna sellega seoses on äärmiselt oluline suurendada äärepoolseimate piirkondade osalemist programmis LIFE+; |
| --- | --- |

27.

märgib, et programmi LIFE+ aastateks 2014–2020 eesmärk on kaasrahastada uuenduslikke projekte, mis aitavad kaasa keskkonnakaitsele ja kliimamuutuse vastu võitlemisele; rõhutab, et tähtis on luua koostoime ühtekuuluvuspoliitika 2014–2020 5. ja 6. eesmärgiga, kuna sellega seoses on äärmiselt oluline suurendada äärepoolseimate piirkondade osalemist programmis LIFE+;

| 28. | taunib asjaolu, et ettevalmistavat meedet BEST ei muudetud vastupidiselt Euroopa Parlamendi arvamusele ja nõukogu 25. juuni 2009. aasta järeldustele konkreetselt äärepoolseimatele piirkondadele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele suunatud programmiks; |
| --- | --- |

28.

taunib asjaolu, et ettevalmistavat meedet BEST ei muudetud vastupidiselt Euroopa Parlamendi arvamusele ja nõukogu 25. juuni 2009. aasta järeldustele konkreetselt äärepoolseimatele piirkondadele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele suunatud programmiks;

| 29. | peab kahetsusväärseks, et Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades kaitstavaid elupaiku ning looma- ja taimeliike ei ole lisatud direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) I lisasse, mille tõttu on nimetatud direktiivi kohaldamine Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades võimatu, ning sellega välistatakse nimetatud piirkondade osalemine Natura 2000 võrgustikes ja programmides; |
| --- | --- |

29.

peab kahetsusväärseks, et Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades kaitstavaid elupaiku ning looma- ja taimeliike ei ole lisatud direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) I lisasse, mille tõttu on nimetatud direktiivi kohaldamine Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades võimatu, ning sellega välistatakse nimetatud piirkondade osalemine Natura 2000 võrgustikes ja programmides;

| 30. | kutsub komisjoni üles töötama äärepoolseimate piirkondade jaoks välja Natura 2000 eriprogrammi, toetudes ELi toimimise lepingu artiklile 349; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles töötama äärepoolseimate piirkondade jaoks välja Natura 2000 eriprogrammi, toetudes ELi toimimise lepingu artiklile 349;

| 31. | kutsub komisjoni üles teatavates äärepoolseimates piirkondades taastuvate energiaallikate valdkonnas saavutatud headele näidetele ja tulemustele toetudes edendama meetmeid, mille eesmärk on saavutada energiasõltumatus ja strateegia „Energia 2020“ eesmärgid, ning tuletab komisjonile meelde tema ettepanekut luua energeetikavaldkonnas eriprogramm, mille eesmärk on vähendada äärepoolseimates piirkondades tarne-, infrastruktuuri- ja osutatavate teenustega seotud kulusid, et ergutada taastuvenergiapoliitikat POSEI programmide alusel ja saavutada parim võimalik sünergia liidu muude tegevussuundadega; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles teatavates äärepoolseimates piirkondades taastuvate energiaallikate valdkonnas saavutatud headele näidetele ja tulemustele toetudes edendama meetmeid, mille eesmärk on saavutada energiasõltumatus ja strateegia „Energia 2020“ eesmärgid, ning tuletab komisjonile meelde tema ettepanekut luua energeetikavaldkonnas eriprogramm, mille eesmärk on vähendada äärepoolseimates piirkondades tarne-, infrastruktuuri- ja osutatavate teenustega seotud kulusid, et ergutada taastuvenergiapoliitikat POSEI programmide alusel ja saavutada parim võimalik sünergia liidu muude tegevussuundadega;

| 32. | juhib tähelepanu vajadusele ergutada kasutama taastuvenergia potentsiaali, mis on olemas saartel, kus sõltuvust fossiilenergiast raskendavad veelgi kaugus ja geograafiline eraldatus; on sellega seoses arvamusel, et on soovitatav võtta arvesse vajadust lisada Euroopa energiapoliitikasse vahendid, mis võimaldaksid asjakohaselt lahendada probleemid, mida tekitavad eraldatud energiasüsteemid; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu vajadusele ergutada kasutama taastuvenergia potentsiaali, mis on olemas saartel, kus sõltuvust fossiilenergiast raskendavad veelgi kaugus ja geograafiline eraldatus; on sellega seoses arvamusel, et on soovitatav võtta arvesse vajadust lisada Euroopa energiapoliitikasse vahendid, mis võimaldaksid asjakohaselt lahendada probleemid, mida tekitavad eraldatud energiasüsteemid;

Koostoime programmiga „Euroopa noored“

| 33. | rõhutab, et uue ühtekuuluvuspoliitika 8., 9. ja 10. eesmärk on tööhõive, sotsiaalne kaasatus, võitlus vaesuse vastu, haridus, koolitus ja kutseõpe; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et uue ühtekuuluvuspoliitika 8., 9. ja 10. eesmärk on tööhõive, sotsiaalne kaasatus, võitlus vaesuse vastu, haridus, koolitus ja kutseõpe;

| 34. | rõhutab, et äärepoolseimad piirkonnad kuuluvad nende Euroopa piirkondade hulka, kus on kõige kõrgem töötuse määr, eriti noorte hulgas; juhib siiski tähelepanu sellele, kui raske on võtta kasutusele noortegarantii jaoks ette nähtud vahendeid kaasrahastamise teel; peab siiski kahetsusväärseks, et tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmides puuduvad äärepoolseimaid piirkondi käsitlevad erisätted, ja tuletab meelde, et äärepoolseimad piirkonnad on kohanud takistusi programmi „Progress“ pakutavate võimaluste kasutamisel; nõuab sotsiaalse telje arendamist kiiremas korras pilootkava rakendamise abil töötuse vastu võitlemiseks äärepoolseimates piirkondades; nõuab noorte tööhõive töörühmade loomist komisjonis, et rakendada noortegarantii ning kasutada ESFi ja noorte tööhõive algatuse vahendeid; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et äärepoolseimad piirkonnad kuuluvad nende Euroopa piirkondade hulka, kus on kõige kõrgem töötuse määr, eriti noorte hulgas; juhib siiski tähelepanu sellele, kui raske on võtta kasutusele noortegarantii jaoks ette nähtud vahendeid kaasrahastamise teel; peab siiski kahetsusväärseks, et tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmides puuduvad äärepoolseimaid piirkondi käsitlevad erisätted, ja tuletab meelde, et äärepoolseimad piirkonnad on kohanud takistusi programmi „Progress“ pakutavate võimaluste kasutamisel; nõuab sotsiaalse telje arendamist kiiremas korras pilootkava rakendamise abil töötuse vastu võitlemiseks äärepoolseimates piirkondades; nõuab noorte tööhõive töörühmade loomist komisjonis, et rakendada noortegarantii ning kasutada ESFi ja noorte tööhõive algatuse vahendeid;

| 35. | palub Euroopa Investeerimispangal (EIP) lisada äärepoolseimad piirkonnad oma algatusse „Töökohad noortele“ ja programmi „Oskustesse investeerimine“; |
| --- | --- |

35.

palub Euroopa Investeerimispangal (EIP) lisada äärepoolseimad piirkonnad oma algatusse „Töökohad noortele“ ja programmi „Oskustesse investeerimine“;

| 36. | väljendab muret seoses oskustöötajate märkimisväärse lahkumisega äärepoolseimatest piirkondadest, mis on tingitud kõrgest töötuse määrast ja ebapiisavatest koolitusvõimalustest, samas kui koolitatud ja kvalifitseeritud tööjõud, eriti piirkondadele iseloomulikes või traditsioonilistes valdkondades, on jätkusuutliku majanduskasvu jaoks hädavajalik ning samuti ka selleks, et innustada leidma uusi tegevusvaldkondi ja tulla toime ülemaailmse konkurentsiga; |
| --- | --- |

36.

väljendab muret seoses oskustöötajate märkimisväärse lahkumisega äärepoolseimatest piirkondadest, mis on tingitud kõrgest töötuse määrast ja ebapiisavatest koolitusvõimalustest, samas kui koolitatud ja kvalifitseeritud tööjõud, eriti piirkondadele iseloomulikes või traditsioonilistes valdkondades, on jätkusuutliku majanduskasvu jaoks hädavajalik ning samuti ka selleks, et innustada leidma uusi tegevusvaldkondi ja tulla toime ülemaailmse konkurentsiga;

| 37. | märgib, et uue Erasmuse programmi eesmärk on teadmistepõhise ühiskonna loomine; rõhutab, et selle eesmärgi saavutamine on äärmiselt oluline strateegia „Euroopa 2020“ elluviimiseks, mille kohaselt on teadmised Euroopa majanduse peamised edasiviijad; juhib seetõttu tähelepanu vajadusele luua äärepoolseimates piirkondades parem koostoime Erasmuse programmi ja Euroopa Sotsiaalfondi vahel, et võimendada inimressursse ja kohalikku asjatundlikkust, mis on majanduskasvu tugevad edasiviijad; |
| --- | --- |

37.

märgib, et uue Erasmuse programmi eesmärk on teadmistepõhise ühiskonna loomine; rõhutab, et selle eesmärgi saavutamine on äärmiselt oluline strateegia „Euroopa 2020“ elluviimiseks, mille kohaselt on teadmised Euroopa majanduse peamised edasiviijad; juhib seetõttu tähelepanu vajadusele luua äärepoolseimates piirkondades parem koostoime Erasmuse programmi ja Euroopa Sotsiaalfondi vahel, et võimendada inimressursse ja kohalikku asjatundlikkust, mis on majanduskasvu tugevad edasiviijad;

| 38. | toetab äärepoolseimate piirkondade akadeemilise suutlikkuse ja uute tippvaldkondade arendamist, et suurendada äärepoolseimate piirkondade ülikoolide atraktiivsust ja mõju Euroopas; toetab ülikoolidevaheliste partnerluste arendamist, ka selle laiendamise kaudu kolmandate riikide ülikoolidele, millega äärepoolseimatel piirkondadel on eriti head suhted; nõuab samuti, et programmid ERASMUS+ ja EURES kataksid ka täiendavad kaugusest tingitud transpordikulud, et võimaldada äärepoolseimate piirkondade üliõpilastel kasutada Euroopa õppevahetuse programme ja ülikoolidel paremini kasutada ära programmi Erasmus Mundus võimalusi liikmesriikides ja mujal maailmas; |
| --- | --- |

38.

toetab äärepoolseimate piirkondade akadeemilise suutlikkuse ja uute tippvaldkondade arendamist, et suurendada äärepoolseimate piirkondade ülikoolide atraktiivsust ja mõju Euroopas; toetab ülikoolidevaheliste partnerluste arendamist, ka selle laiendamise kaudu kolmandate riikide ülikoolidele, millega äärepoolseimatel piirkondadel on eriti head suhted; nõuab samuti, et programmid ERASMUS+ ja EURES kataksid ka täiendavad kaugusest tingitud transpordikulud, et võimaldada äärepoolseimate piirkondade üliõpilastel kasutada Euroopa õppevahetuse programme ja ülikoolidel paremini kasutada ära programmi Erasmus Mundus võimalusi liikmesriikides ja mujal maailmas;

Koostoime üleeuroopaliste võrkudega (transport, telekommunikatsioon, energeetika)

| 39. | tuletab meelde Teixeira raportit ühtekuuluvuspoliitika rolli kohta Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades strateegia „Euroopa 2020“ taustal (2011/2195(INI)), milles kutsutakse komisjoni looma POSEI programmidel põhinevat spetsiaalset energia-, transpordi- ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaprogrammi, sealhulgas äärepoolseimatele piirkondadele ette nähtud spetsiaalset transporditoetuste raamistikku, muu hulgas ühistranspordi jaoks ja saartevahelise meretranspordi arendamiseks; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde Teixeira raportit ühtekuuluvuspoliitika rolli kohta Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades strateegia „Euroopa 2020“ taustal (2011/2195(INI)), milles kutsutakse komisjoni looma POSEI programmidel põhinevat spetsiaalset energia-, transpordi- ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaprogrammi, sealhulgas äärepoolseimatele piirkondadele ette nähtud spetsiaalset transporditoetuste raamistikku, muu hulgas ühistranspordi jaoks ja saartevahelise meretranspordi arendamiseks;

| 40. | rõhutab vajadust arendada äärepoolseimates piirkondades koostoimet üleeuroopaliste võrkude, Euroopa ühendamise rahastu, programmide „Civitas“ ja Horisont 2020 ning Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondi transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetikaga seotud investeeringute vahel; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust arendada äärepoolseimates piirkondades koostoimet üleeuroopaliste võrkude, Euroopa ühendamise rahastu, programmide „Civitas“ ja Horisont 2020 ning Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondi transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetikaga seotud investeeringute vahel;

| 41. | tuletab meelde, et juurdepääsuvõimalustel on äärepoolseimate piirkondade arengus keskne roll, sest need tingivad sageli kõnesolevates piirkondades keeruka mere- ja õhutransporditeenuste sise- ja välisvõrgu, mis raskendavad liikumis- ja juurdepääsutingimusi äärepoolseimates piirkondades, kus ei ole alternatiivi õhu- või mereliiklusele ja mis peavad arvestama kõrgema transpordihinnaga, millel on juba iseenesest negatiivne majanduslik ja sotsiaalne mõju; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde, et juurdepääsuvõimalustel on äärepoolseimate piirkondade arengus keskne roll, sest need tingivad sageli kõnesolevates piirkondades keeruka mere- ja õhutransporditeenuste sise- ja välisvõrgu, mis raskendavad liikumis- ja juurdepääsutingimusi äärepoolseimates piirkondades, kus ei ole alternatiivi õhu- või mereliiklusele ja mis peavad arvestama kõrgema transpordihinnaga, millel on juba iseenesest negatiivne majanduslik ja sotsiaalne mõju;

| 42. | tervitab komisjon kavatsust integreerida äärepoolseimad piirkonnad üleeuroopalistesse võrkudesse, aga peab kahetsusväärseks selle piirkonna suurema osa kõrvalejätmist prioriteetsetest transpordikoridoridest ja seetõttu ka Euroopa ühendamise rahastu vahenditest; palub komisjonil see vajakajäämine äärepoolseimate piirkondade strateegia raames läbi vaadata ja tagada äärepoolseimate piirkondade transporti investeerimine, et tulla toime isoleerituse ja saareoludega; palub komisjonil luua äärepoolseimate piirkondade jaoks konkreetne sektoripõhine raamistik, et soodustada äärepoolseimate piirkondade juurdepääsu Euroopa mandrile ja ühendusi sellega; |
| --- | --- |

42.

tervitab komisjon kavatsust integreerida äärepoolseimad piirkonnad üleeuroopalistesse võrkudesse, aga peab kahetsusväärseks selle piirkonna suurema osa kõrvalejätmist prioriteetsetest transpordikoridoridest ja seetõttu ka Euroopa ühendamise rahastu vahenditest; palub komisjonil see vajakajäämine äärepoolseimate piirkondade strateegia raames läbi vaadata ja tagada äärepoolseimate piirkondade transporti investeerimine, et tulla toime isoleerituse ja saareoludega; palub komisjonil luua äärepoolseimate piirkondade jaoks konkreetne sektoripõhine raamistik, et soodustada äärepoolseimate piirkondade juurdepääsu Euroopa mandrile ja ühendusi sellega;

| 43. | avaldab kahetsust, et meremagistraalide projekte ei ole siiski edasi arendatud, kuna prioriteetseks peetakse hoopis lähiühenduste arendamist, mis aga välistab diskrimineerival viisil äärepoolseimate piirkondade osalemise; palub komisjonil see vajakajäämine äärepoolseimate piirkondade strateegia raames läbi vaadata; |
| --- | --- |

43.

avaldab kahetsust, et meremagistraalide projekte ei ole siiski edasi arendatud, kuna prioriteetseks peetakse hoopis lähiühenduste arendamist, mis aga välistab diskrimineerival viisil äärepoolseimate piirkondade osalemise; palub komisjonil see vajakajäämine äärepoolseimate piirkondade strateegia raames läbi vaadata;

| 44. | rõhutab vajadust vaadata läbi meretranspordile antava riigiabi õigusraamistik, et võimaldada avaliku sektori toetuse andmist äärepoolseimate piirkondade ja kolmandate riikide vahelisele ühendusele; |
| --- | --- |

44.

rõhutab vajadust vaadata läbi meretranspordile antava riigiabi õigusraamistik, et võimaldada avaliku sektori toetuse andmist äärepoolseimate piirkondade ja kolmandate riikide vahelisele ühendusele;

| 45. | rõhutab, et on vaja kohandada piirkondlike lennujaamade klassifikatsiooni, sest selles ei tohi äärepoolseimate piirkondade puhul piirduda reisijate hulga ja tasuvuse näitajatega; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et on vaja kohandada piirkondlike lennujaamade klassifikatsiooni, sest selles ei tohi äärepoolseimate piirkondade puhul piirduda reisijate hulga ja tasuvuse näitajatega;

| 46. | on digitaalmajanduse tähtsust arvesse võttes seisukohal, et äärepoolseimate piirkondade ja Euroopa digitaalse lõhe probleem takistab äärepoolseimate piirkondade arengut ja konkurentsivõimet; märgib, et äärepoolseimate piirkondade mahajäämus IKT kasutuselevõtu ja ajakohastamise osas võimendab veelgi geograafilisest kaugusest tingitud digitaalset mahajäämust; soovitab tugevdada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengut võrkude laiendamise ja ajakohastamise kaudu, kasutades ära koostoime ERFiga ja tagades nendele projektidele lihtsama juurdepääsu EIP rahalistele vahenditele, ning rõhutab muu hulgas vajadust võimaldada kõnesolevatele piirkondadele eelisjuurdepääs programmidele GMES ja Galileo; |
| --- | --- |

46.

on digitaalmajanduse tähtsust arvesse võttes seisukohal, et äärepoolseimate piirkondade ja Euroopa digitaalse lõhe probleem takistab äärepoolseimate piirkondade arengut ja konkurentsivõimet; märgib, et äärepoolseimate piirkondade mahajäämus IKT kasutuselevõtu ja ajakohastamise osas võimendab veelgi geograafilisest kaugusest tingitud digitaalset mahajäämust; soovitab tugevdada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengut võrkude laiendamise ja ajakohastamise kaudu, kasutades ära koostoime ERFiga ja tagades nendele projektidele lihtsama juurdepääsu EIP rahalistele vahenditele, ning rõhutab muu hulgas vajadust võimaldada kõnesolevatele piirkondadele eelisjuurdepääs programmidele GMES ja Galileo;

Koostoime liidu merenduspoliitikaga (ühine kalanduspoliitika, Euroopa Merendus- ja Kalandusfond)

| 47. | tuletab meelde, et äärepoolseimad piirkonnad aitavad anda Euroopa Liidule maailma merenduses juhtpositsiooni; |
| --- | --- |

47.

tuletab meelde, et äärepoolseimad piirkonnad aitavad anda Euroopa Liidule maailma merenduses juhtpositsiooni;

| 48. | kutsub komisjoni üles suurendama arusaamist liidu tähtsusest maailma merenduses – väljakutsest, mis hõlmab meresid, ookeane ja meremajanduse kasvu kogu liidu jaoks –, äärepoolseimate piirkondade strateegilisest positsioonist ning nende rollist merede, ookeanide ja rannikupiirkondade säästvas kasutamises, maailma merenduse juhtimises ja merendusel põhineva teadmusmajanduse arendamises; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni üles suurendama arusaamist liidu tähtsusest maailma merenduses – väljakutsest, mis hõlmab meresid, ookeane ja meremajanduse kasvu kogu liidu jaoks –, äärepoolseimate piirkondade strateegilisest positsioonist ning nende rollist merede, ookeanide ja rannikupiirkondade säästvas kasutamises, maailma merenduse juhtimises ja merendusel põhineva teadmusmajanduse arendamises;

| 49. | märgib koostoime puudumist ühtekuuluvuspoliitika ja ühise kalanduspoliitika vahel, kus ei võeta veel piisaval määral arvesse nende piirkondade tegelikku olukorda; rõhutab, kui oluline on POSEI programmi jätkamine kalanduse seisukohalt, ja soovitab edendada teadustegevust ja innovatsiooni meremajanduses, kuna need võivad aidata kaasa majanduskasvule; |
| --- | --- |

49.

märgib koostoime puudumist ühtekuuluvuspoliitika ja ühise kalanduspoliitika vahel, kus ei võeta veel piisaval määral arvesse nende piirkondade tegelikku olukorda; rõhutab, kui oluline on POSEI programmi jätkamine kalanduse seisukohalt, ja soovitab edendada teadustegevust ja innovatsiooni meremajanduses, kuna need võivad aidata kaasa majanduskasvule;

| 50. | rõhutab, et äärepoolseimad piirkonnad sõltuvad nende merepiirkondades leiduvatest kalavarudest, mis on bioloogilises ja ökoloogilises plaanis äärmiselt haavatavad, mistõttu on asjakohane nõuetekohaselt ja tõhusalt kaitsta bioloogiliselt ja geograafiliselt tundlikke alasid, andes nendele muu hulgas ainujuurdepääsu kohalikele laevadele, mis kasutavad keskkonnahoidlikke püügivahendeid; rõhutab vajadust tagada nende varude tasakaalustatud ja säästlik kasutamine ja jätkata samas kalapüügitegevust; nõuab, et tulevikus kaasataks liidu kalanduslepingute läbirääkimistesse ka äärepoolseimate piirkondade osalejad ja peetakse silmas kohalike elanike pikaajalisi huve ning et mõjuhinnangutesse kaasataks süstemaatiliselt äärepoolseimaid piirkondi käsitlev peatükk; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et äärepoolseimad piirkonnad sõltuvad nende merepiirkondades leiduvatest kalavarudest, mis on bioloogilises ja ökoloogilises plaanis äärmiselt haavatavad, mistõttu on asjakohane nõuetekohaselt ja tõhusalt kaitsta bioloogiliselt ja geograafiliselt tundlikke alasid, andes nendele muu hulgas ainujuurdepääsu kohalikele laevadele, mis kasutavad keskkonnahoidlikke püügivahendeid; rõhutab vajadust tagada nende varude tasakaalustatud ja säästlik kasutamine ja jätkata samas kalapüügitegevust; nõuab, et tulevikus kaasataks liidu kalanduslepingute läbirääkimistesse ka äärepoolseimate piirkondade osalejad ja peetakse silmas kohalike elanike pikaajalisi huve ning et mõjuhinnangutesse kaasataks süstemaatiliselt äärepoolseimaid piirkondi käsitlev peatükk;

| 51. | peab kahetsusväärseks, et POSEI kalandusprogramm, millega kehtestati äärepoolseimate piirkondade teatavate kalandussaaduste turustamisest tingitud lisakulude hüvituskava, liideti hiljuti Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga (EMKF) ning enam ei ole omaette määrust konkreetselt ja üksnes kõnesolevate piirkondade jaoks, mis vähendab positiivse diskrimineerimise osa, mida loeti vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 349 äärepoolseimate piirkondade õiguseks; |
| --- | --- |

51.

peab kahetsusväärseks, et POSEI kalandusprogramm, millega kehtestati äärepoolseimate piirkondade teatavate kalandussaaduste turustamisest tingitud lisakulude hüvituskava, liideti hiljuti Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga (EMKF) ning enam ei ole omaette määrust konkreetselt ja üksnes kõnesolevate piirkondade jaoks, mis vähendab positiivse diskrimineerimise osa, mida loeti vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 349 äärepoolseimate piirkondade õiguseks;

| 52. | avaldab kahetsust, et uues ühises kalanduspoliitikas ei nähtud teatavate äärepoolseimate piirkondade olukorda arvestades ette abi laevastike uuendamiseks neis piirkondades; |
| --- | --- |

52.

avaldab kahetsust, et uues ühises kalanduspoliitikas ei nähtud teatavate äärepoolseimate piirkondade olukorda arvestades ette abi laevastike uuendamiseks neis piirkondades;

Koostoime ühise põllumajanduspoliitikaga

| 53. | märgib, et põllumajandus on dünaamiline sektor, mis loob töökohti ja osaleb suure lisandväärtusega tegevusvaldkondade arendamises; tuletab siiski meelde äärepoolseimate piirkondade põllumajanduse eripära, mis mõjutab olulisel määral majandustegevust, eelkõige põllumajanduslike majapidamiste väiksus ja piiratud turg; tuletab meelde, et uue ühtekuuluvuspoliitika kolmas eesmärk on tugevdada VKEde osalemist põllumajandussektoris; |
| --- | --- |

53.

märgib, et põllumajandus on dünaamiline sektor, mis loob töökohti ja osaleb suure lisandväärtusega tegevusvaldkondade arendamises; tuletab siiski meelde äärepoolseimate piirkondade põllumajanduse eripära, mis mõjutab olulisel määral majandustegevust, eelkõige põllumajanduslike majapidamiste väiksus ja piiratud turg; tuletab meelde, et uue ühtekuuluvuspoliitika kolmas eesmärk on tugevdada VKEde osalemist põllumajandussektoris;

| 54. | märgib, et äärepoolseimates piirkondades on põllumajanduse peamised probleemid mitmekesistamine ja konkurentsivõime ning selle uued probleemid on ennekõike seotud üleilmastumise, turgude liberaliseerimise, toiduga kindlustatuse ja säästva arenguga; |
| --- | --- |

54.

märgib, et äärepoolseimates piirkondades on põllumajanduse peamised probleemid mitmekesistamine ja konkurentsivõime ning selle uued probleemid on ennekõike seotud üleilmastumise, turgude liberaliseerimise, toiduga kindlustatuse ja säästva arenguga;

| 55. | rõhutab vajadust jätkata POSEI programmi, mis on ennast tõestanud ja on äärepoolseimate piirkondade tegeliku olukorraga kohandatud, kuid programm on pidevalt alarahastatud ja see probleem tuleb kiiresti lahendada; rõhutab sellega seoses vajadust eraldada POSEI programmile vajalikud vahendid selleks, et aidata äärepoolseimate piirkondade tootjatel tulla toime liberaliseerimise mõjuga, mis on ette nähtud mitmes sektoris ja seotud ELi poliitikaga ning rahvusvaheliste lepingute sõlmimisega muu hulgas piima-, suhkru-, rummi-, liha- ja banaanisektoris; rõhutab ühtlasi äärepoolseimate piirkondade kõigi põllumajandustoodete majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast tähtsust; toetab POSEI meetmete säilitamist eraldiseisvas ja sõltumatus raamistikus; |
| --- | --- |

55.

rõhutab vajadust jätkata POSEI programmi, mis on ennast tõestanud ja on äärepoolseimate piirkondade tegeliku olukorraga kohandatud, kuid programm on pidevalt alarahastatud ja see probleem tuleb kiiresti lahendada; rõhutab sellega seoses vajadust eraldada POSEI programmile vajalikud vahendid selleks, et aidata äärepoolseimate piirkondade tootjatel tulla toime liberaliseerimise mõjuga, mis on ette nähtud mitmes sektoris ja seotud ELi poliitikaga ning rahvusvaheliste lepingute sõlmimisega muu hulgas piima-, suhkru-, rummi-, liha- ja banaanisektoris; rõhutab ühtlasi äärepoolseimate piirkondade kõigi põllumajandustoodete majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast tähtsust; toetab POSEI meetmete säilitamist eraldiseisvas ja sõltumatus raamistikus;

| 56. | julgustab looma koostoime ühtekuuluvuspoliitika ja ERFi vahel, et tagada veevarude säästev majandamine niisutusvõrkude ajakohastamise ja laiendamise, maakasutuse planeerimise, koolituse ning säästva põllumajanduse ja maakogukondade turismiväärtuse tähtsustamise kaudu; |
| --- | --- |

56.

julgustab looma koostoime ühtekuuluvuspoliitika ja ERFi vahel, et tagada veevarude säästev majandamine niisutusvõrkude ajakohastamise ja laiendamise, maakasutuse planeerimise, koolituse ning säästva põllumajanduse ja maakogukondade turismiväärtuse tähtsustamise kaudu;

| 57. | kutsub komisjoni üles suurendama endogeensest põllumajandustootmisest ja lühikesest turustamisahelast saadavat kasu, st kohalik kvaliteetne tootmine asendab impordi; |
| --- | --- |

57.

kutsub komisjoni üles suurendama endogeensest põllumajandustootmisest ja lühikesest turustamisahelast saadavat kasu, st kohalik kvaliteetne tootmine asendab impordi;

| 58. | toetab kaitstud päritolunimetuse, kontrollitud päritolunimetuse ja kohaliku märgise loomist äärepoolseimates piirkondades ning nõuab äärepoolseimate alade vajadustele vastava edenduspoliitika väljatöötamist ja kaitstud geograafiliste tähiste kaitsmist; |
| --- | --- |

58.

toetab kaitstud päritolunimetuse, kontrollitud päritolunimetuse ja kohaliku märgise loomist äärepoolseimates piirkondades ning nõuab äärepoolseimate alade vajadustele vastava edenduspoliitika väljatöötamist ja kaitstud geograafiliste tähiste kaitsmist;

Koostoime liidu välispoliitikaga

| 59. | avaldab kahetsust, et Euroopa fondid, EAF, ERF ja ETC ei ole eeskätt piiriülese koostöö projektide osas endiselt vastavuses, kuigi see on äärmiselt oluline nimetatud fondide seatud eesmärkide täitmiseks; tuletab sellega seoses meelde vajadust tagada, et EAFi ja ERFi programmide koostamine oleks omavahel kooskõlas; |
| --- | --- |

59.

avaldab kahetsust, et Euroopa fondid, EAF, ERF ja ETC ei ole eeskätt piiriülese koostöö projektide osas endiselt vastavuses, kuigi see on äärmiselt oluline nimetatud fondide seatud eesmärkide täitmiseks; tuletab sellega seoses meelde vajadust tagada, et EAFi ja ERFi programmide koostamine oleks omavahel kooskõlas;

| 60. | kutsub komisjoni üles alustama kooskõlastamist ELi liikmesriikide, äärepoolseimate piirkondade, ülemeremaade ja -territooriumide ning AKV riikide vahel, et tugevdada dialoogi ja soodustada äärepoolseimate piirkondade integreerimist nende geograafilistesse merepiirkondadesse; rõhutab seepärast, et ELi delegatsioonid peaksid senisest enam täitma keskset rolli dialoogi hõlbustamisel mitmesuguste programmitöös osalejate vahel äärepoolseimatest piirkondadest, ülemeremaadest ja -territooriumidelt ning AKV riikidest; |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni üles alustama kooskõlastamist ELi liikmesriikide, äärepoolseimate piirkondade, ülemeremaade ja -territooriumide ning AKV riikide vahel, et tugevdada dialoogi ja soodustada äärepoolseimate piirkondade integreerimist nende geograafilistesse merepiirkondadesse; rõhutab seepärast, et ELi delegatsioonid peaksid senisest enam täitma keskset rolli dialoogi hõlbustamisel mitmesuguste programmitöös osalejate vahel äärepoolseimatest piirkondadest, ülemeremaadest ja -territooriumidelt ning AKV riikidest;

| 61. | kutsub komisjoni üles suurendama teadlikkust äärepoolseimate piirkondade geostrateegilise positsiooni kohta, mis on tingitud nende mitme mandri läheduses paiknemisest; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni üles suurendama teadlikkust äärepoolseimate piirkondade geostrateegilise positsiooni kohta, mis on tingitud nende mitme mandri läheduses paiknemisest;

| 62. | kutsub komisjoni üles viima lõpule laiema naabruspoliitika tegevuskava, millega ta on töötanud juba alates 1999. aastast, ja tuvastama takistused ja leidma lahendused, mis soodustavad äärepoolseimate piirkondade piirkondlikku integreerimist nende geograafilistesse merepiirkondadesse; tuletab sellega seoses meelde iga äärepoolseima piirkonna ajalooliselt ja kultuuriliselt lähedasi suhteid teatavate kolmandate riikidega ning majandus-, kaubandus- ja koostöösuhete arenguvõimalusi paljude maailma piirkondadega; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles viima lõpule laiema naabruspoliitika tegevuskava, millega ta on töötanud juba alates 1999. aastast, ja tuvastama takistused ja leidma lahendused, mis soodustavad äärepoolseimate piirkondade piirkondlikku integreerimist nende geograafilistesse merepiirkondadesse; tuletab sellega seoses meelde iga äärepoolseima piirkonna ajalooliselt ja kultuuriliselt lähedasi suhteid teatavate kolmandate riikidega ning majandus-, kaubandus- ja koostöösuhete arenguvõimalusi paljude maailma piirkondadega;

| 63. | kutsub komisjoni üles arvestama rohkem kolmandate riikidega sõlmitavate kokkulepete mõju äärepoolseimate piirkondade majandusele ja nõudma, et korrapäraselt viidaks vajaduse korral läbi eelnevaid mõjuhinnanguid nn tundlike toodete kaitsmiseks ja konkreetsetele sektoritele põhjustatava kahju õiglaseks hüvitamiseks; nõuab ühtlasi kõnealuste piirkondade piirkondlike asutustega konsulteerimismehhanismi loomist; soovitab komisjonil näha kohaldatavate rahvusvaheliste lepingutega seoses ette regulaarne läbivaatamine, mis võimaldab hinnata ja arvesse võtta äärepoolseimate piirkondade turgude tundlikkust; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni üles arvestama rohkem kolmandate riikidega sõlmitavate kokkulepete mõju äärepoolseimate piirkondade majandusele ja nõudma, et korrapäraselt viidaks vajaduse korral läbi eelnevaid mõjuhinnanguid nn tundlike toodete kaitsmiseks ja konkreetsetele sektoritele põhjustatava kahju õiglaseks hüvitamiseks; nõuab ühtlasi kõnealuste piirkondade piirkondlike asutustega konsulteerimismehhanismi loomist; soovitab komisjonil näha kohaldatavate rahvusvaheliste lepingutega seoses ette regulaarne läbivaatamine, mis võimaldab hinnata ja arvesse võtta äärepoolseimate piirkondade turgude tundlikkust;

| 64. | avaldab kahetsust, et Lõuna-Ameerika ja AKV riikidega sõlmitud lepingute puhul ei võetud arvesse äärepoolseimate piirkondade huve ning et enne nende lepingute üle läbirääkimiste pidamist ei viidud läbi ühtegi mõjuhinnangut; |
| --- | --- |

64.

avaldab kahetsust, et Lõuna-Ameerika ja AKV riikidega sõlmitud lepingute puhul ei võetud arvesse äärepoolseimate piirkondade huve ning et enne nende lepingute üle läbirääkimiste pidamist ei viidud läbi ühtegi mõjuhinnangut;

| 65. | kutsub komisjoni üles pidama äärepoolseimate piirkondade naaberriikideks olevate AKV riikidega sõlmitud kaubanduslepingute raames süstemaatiliselt läbirääkimisi konkreetse aspekti üle, milleks on äärepoolseimate piirkondade ja AKV riikide vahelise turu loomine, mille eesmärk on äärepoolseimate piirkondade parem integreerimine nende geograafilisse keskkonda; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni üles pidama äärepoolseimate piirkondade naaberriikideks olevate AKV riikidega sõlmitud kaubanduslepingute raames süstemaatiliselt läbirääkimisi konkreetse aspekti üle, milleks on äärepoolseimate piirkondade ja AKV riikide vahelise turu loomine, mille eesmärk on äärepoolseimate piirkondade parem integreerimine nende geograafilisse keskkonda;

| 66. | tuletab meelde äärepoolseimate piirkondade vajalikkust, et võimaldada ELil arendada ja kasutada oma humanitaartegevuse suutlikkust looduskatastroofide korral; kutsub sellega seoses üles looma Euroopa tsiviiljulgeolekuüksuse; |
| --- | --- |

66.

tuletab meelde äärepoolseimate piirkondade vajalikkust, et võimaldada ELil arendada ja kasutada oma humanitaartegevuse suutlikkust looduskatastroofide korral; kutsub sellega seoses üles looma Euroopa tsiviiljulgeolekuüksuse;

Koostoime vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise programmidega

| 67. | rõhutab olulisi probleeme, eriti sotsiaalset tõrjutust, millega äärepoolseimad piirkonnad kokku puutuvad; tuletab meelde, et uue ühtekuuluvuspoliitika 9. eesmärk on edendada sotsiaalset kaasatust ja vaesuse ja diskrimineerimise vastu võitlemist ning et ERFist tehtavate investeeringute peamiseks prioriteediks on enim puudustkannatavate elanikkonnarühmade toetamine; |
| --- | --- |

67.

rõhutab olulisi probleeme, eriti sotsiaalset tõrjutust, millega äärepoolseimad piirkonnad kokku puutuvad; tuletab meelde, et uue ühtekuuluvuspoliitika 9. eesmärk on edendada sotsiaalset kaasatust ja vaesuse ja diskrimineerimise vastu võitlemist ning et ERFist tehtavate investeeringute peamiseks prioriteediks on enim puudustkannatavate elanikkonnarühmade toetamine;

| 68. | tunneb heameelt enim puudustkannatavatele isikutele suunatud Euroopa abiprogrammi vastuvõtmise üle ning nõuab selle eriti tõhusat kohaldamist äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

68.

tunneb heameelt enim puudustkannatavatele isikutele suunatud Euroopa abiprogrammi vastuvõtmise üle ning nõuab selle eriti tõhusat kohaldamist äärepoolseimates piirkondades;

| 69. | märgib, et teatavad äärepoolseimad piirkonnad seisavad nende piirkondade suure rahvastiku kasvu tõttu silmitsi eelkõige üha suureneva vajadusega eluasemete järele; julgustab rakendama investeerimisraamistikku sotsiaalelamute valdkonnas ning koostama erisätteid, mis võimaldavad sotsiaalelamutesse tehtavaid investeeringuid mitte lugeda riigiabiks; märgib, et teatavates äärepoolseimates piirkondades esineb üha rohkem kõrbestumist, mis kahjustab nendele kohtadele iseloomulikku elukeskkonda ja mille vastu on oluline võidelda linnapiirkondade taaselustamise toetuste abil ja mitmesugustele aladele kohase majandustegevuse edendamisega, aidates sellega kaasa elanike kinnistamisele; |
| --- | --- |

69.

märgib, et teatavad äärepoolseimad piirkonnad seisavad nende piirkondade suure rahvastiku kasvu tõttu silmitsi eelkõige üha suureneva vajadusega eluasemete järele; julgustab rakendama investeerimisraamistikku sotsiaalelamute valdkonnas ning koostama erisätteid, mis võimaldavad sotsiaalelamutesse tehtavaid investeeringuid mitte lugeda riigiabiks; märgib, et teatavates äärepoolseimates piirkondades esineb üha rohkem kõrbestumist, mis kahjustab nendele kohtadele iseloomulikku elukeskkonda ja mille vastu on oluline võidelda linnapiirkondade taaselustamise toetuste abil ja mitmesugustele aladele kohase majandustegevuse edendamisega, aidates sellega kaasa elanike kinnistamisele;

Koostoime ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmiga ja mikrokrediidirahastuga „Progress“

| 70. | märgib, et teatavad äärepoolseimad piirkonnad leiavad ennast tugeva tööstusalase konkurentsi tingimustes olevat ning seda eelkõige odava tööjõu ja tooraine külluse tõttu naaberriikides; tuletab meelde, et 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika 3. ja 8. eesmärk on suurendada VKEde konkurentsivõimet ja edendada kestlike ja kvaliteetsete töökohtade loomist; |
| --- | --- |

70.

märgib, et teatavad äärepoolseimad piirkonnad leiavad ennast tugeva tööstusalase konkurentsi tingimustes olevat ning seda eelkõige odava tööjõu ja tooraine külluse tõttu naaberriikides; tuletab meelde, et 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika 3. ja 8. eesmärk on suurendada VKEde konkurentsivõimet ja edendada kestlike ja kvaliteetsete töökohtade loomist;

| 71. | märgib, et äärepoolseimate piirkondade väga väikesed ettevõtjad ja VKEd, mida asutatakse kriisist hoolimata üsna arvukalt, peavad seisma silmitsi üha suuremate raskustega juurdepääsul rahastamisele, mis seab ohtu nende arengu ja jätkusuutlikkuse; |
| --- | --- |

71.

märgib, et äärepoolseimate piirkondade väga väikesed ettevõtjad ja VKEd, mida asutatakse kriisist hoolimata üsna arvukalt, peavad seisma silmitsi üha suuremate raskustega juurdepääsul rahastamisele, mis seab ohtu nende arengu ja jätkusuutlikkuse;

| 72. | tunneb sellega seoses heameelt tulevase ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi eesmärkide üle, mis on suunatud Euroopa VKEde toetamisele, eelkõige seoses rahastamisküsimuste ja uute turgude vallutamisega; tervitab mikrokrediidirahastu „Progress“ rahastamisvahendi arendamist; kutsub komisjoni üles tagama nende programmide tulemusliku elluviimise äärepoolseimates piirkondades ning peab tervitatavaks EIP ja Euroopa Investeerimisfondi vahelist võimalikku dialoogi eesmärgiga näha ette võimalus aidata kaasa äärepoolseimate piirkondade VKEde rahastamise kättesaadavuse parandamisele, luues äärepoolseimatele piirkondadele kohalikud investeerimisfondid ja arendades piirkondlikke riskikapitaliturge; |
| --- | --- |

72.

tunneb sellega seoses heameelt tulevase ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi eesmärkide üle, mis on suunatud Euroopa VKEde toetamisele, eelkõige seoses rahastamisküsimuste ja uute turgude vallutamisega; tervitab mikrokrediidirahastu „Progress“ rahastamisvahendi arendamist; kutsub komisjoni üles tagama nende programmide tulemusliku elluviimise äärepoolseimates piirkondades ning peab tervitatavaks EIP ja Euroopa Investeerimisfondi vahelist võimalikku dialoogi eesmärgiga näha ette võimalus aidata kaasa äärepoolseimate piirkondade VKEde rahastamise kättesaadavuse parandamisele, luues äärepoolseimatele piirkondadele kohalikud investeerimisfondid ja arendades piirkondlikke riskikapitaliturge;

| 73. | rõhutab vajadust kohandada iga äärepoolseima piirkonna majanduse arengut vastavalt selle potentsiaalile; märgib, et näiteks ebapiisav jäätmekäitluse potentsiaal jätab oma jälje piirkonna edukusele seoses tööhõive ja keskkonnakaitsega; |
| --- | --- |

73.

rõhutab vajadust kohandada iga äärepoolseima piirkonna majanduse arengut vastavalt selle potentsiaalile; märgib, et näiteks ebapiisav jäätmekäitluse potentsiaal jätab oma jälje piirkonna edukusele seoses tööhõive ja keskkonnakaitsega;

| 74. | tunneb heameelt avaliku konsultatsiooni hiljutise avamise üle teemal „Keskkonnahoidlik tegevuskava VKEde jaoks“; kutsub seetõttu komisjoni üles hõlmama oma tulevastes järeldustes äärepoolseimate piirkondade VKEde selle teemaga seotud probleeme ja pädevusi; |
| --- | --- |

74.

tunneb heameelt avaliku konsultatsiooni hiljutise avamise üle teemal „Keskkonnahoidlik tegevuskava VKEde jaoks“; kutsub seetõttu komisjoni üles hõlmama oma tulevastes järeldustes äärepoolseimate piirkondade VKEde selle teemaga seotud probleeme ja pädevusi;

| 75. | rõhutab, et turism on äärepoolseimate piirkondade majanduse üks peamisi edasiviijaid; on sellega seoses seisukohal, et äärepoolseimate piirkondade hotellide arendamine ja moderniseerimine ERFi ja ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi ühisel toetusel on äärepoolseimate piirkondade säästva turismi pakkumise mitmekesistamiseks ja arendamiseks äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et turism on äärepoolseimate piirkondade majanduse üks peamisi edasiviijaid; on sellega seoses seisukohal, et äärepoolseimate piirkondade hotellide arendamine ja moderniseerimine ERFi ja ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi ühisel toetusel on äärepoolseimate piirkondade säästva turismi pakkumise mitmekesistamiseks ja arendamiseks äärmiselt oluline;

| 76. | soovitab lihtsustada viisapoliitikat nii ELi liikmesriikide kui ka teatavate kolmandate riikide jaoks, et hõlbustada turismi ja soodustada mitme sihtkohaga turismi arengut äärepoolseimate piirkondade ja nende naaberriikide vahel; |
| --- | --- |

76.

soovitab lihtsustada viisapoliitikat nii ELi liikmesriikide kui ka teatavate kolmandate riikide jaoks, et hõlbustada turismi ja soodustada mitme sihtkohaga turismi arengut äärepoolseimate piirkondade ja nende naaberriikide vahel;

Koostoime programmiga „Loov Euroopa“

| 77. | märgib, et teatavaid äärepoolseimaid piirkondi iseloomustab kultuuride paljusus ning et äärepoolseimate piirkondade kultuuripagas peaks täiendama Euroopa kultuuripagasit ja vastupidi; kutsub komisjoni üles avama äärepoolseimatest piirkondadest pärit projektidele juurdepääsu programmile „Loov Euroopa“; |
| --- | --- |

77.

märgib, et teatavaid äärepoolseimaid piirkondi iseloomustab kultuuride paljusus ning et äärepoolseimate piirkondade kultuuripagas peaks täiendama Euroopa kultuuripagasit ja vastupidi; kutsub komisjoni üles avama äärepoolseimatest piirkondadest pärit projektidele juurdepääsu programmile „Loov Euroopa“;

| 78. | kutsub komisjoni üles looma programmi „Euromed Heritage IV“ eeskujul strateegia äärepoolseimate piirkondade kultuuripärandi arendamiseks ja edendamiseks; |
| --- | --- |

78.

kutsub komisjoni üles looma programmi „Euromed Heritage IV“ eeskujul strateegia äärepoolseimate piirkondade kultuuripärandi arendamiseks ja edendamiseks;

o

o o

| 79. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

79.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 12.

(2)  ELT C 258 E, 7.9.2013, lk 1.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/68

---

P7_TA(2014)0134

Liidu rahanduse hindamine

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon liidu rahanduse tulemuspõhise hindamise kui uue vahendi kohta Euroopa Komisjoni eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse täiustamiseks (2013/2172(INI))

(2017/C 285/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 318 ja 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 318 ja 319,

| — | võttes arvesse hindamisaruandeid, mille komisjon võttis vastu 2012. ja 2013. aastal (COM(2012)0040, COM(2012)0675 ja COM(2013)0461), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hindamisaruandeid, mille komisjon võttis vastu 2012. ja 2013. aastal (COM(2012)0040, COM(2012)0675 ja COM(2013)0461),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvese eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0068/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvese eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0068/2014),

| A. | arvestades, et hindamise eesmärk on teha kindlaks protsessi tulemused ja mõju, mõista neid ja selgitada välja alternatiivid, mis aitaksid teha otsuseid protsessi edasiseks parandamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hindamise eesmärk on teha kindlaks protsessi tulemused ja mõju, mõista neid ja selgitada välja alternatiivid, mis aitaksid teha otsuseid protsessi edasiseks parandamiseks;

| B. | arvestades, et hindamist ei tohi auditiga segi ajada, kuna hindamist teostavad korraldusasutused, auditeerimine on aga auditeerimisasutuste ülesanne; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hindamist ei tohi auditiga segi ajada, kuna hindamist teostavad korraldusasutused, auditeerimine on aga auditeerimisasutuste ülesanne;

| C. | arvestades, et tulemuste hindamisel ja tulemusauditis tuginetakse kõige varasemas, kavandamise etapis seatud eesmärkidele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tulemuste hindamisel ja tulemusauditis tuginetakse kõige varasemas, kavandamise etapis seatud eesmärkidele;

| D. | arvestades, et president Barroso nõudis 2011. aasta juunis komisjoni koostatud uut mitmeaastase finantsraamistiku projekti tutvustades, et eelarvealaseid otsuseid ei tehtaks mitte bürokraatiast ajendatuna ja traditsiooniliste rubriikide raames, vaid tuginedes faktidele ja eesmärkidele, nii et iga euro saaks kasutatud võimalikult hästi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et president Barroso nõudis 2011. aasta juunis komisjoni koostatud uut mitmeaastase finantsraamistiku projekti tutvustades, et eelarvealaseid otsuseid ei tehtaks mitte bürokraatiast ajendatuna ja traditsiooniliste rubriikide raames, vaid tuginedes faktidele ja eesmärkidele, nii et iga euro saaks kasutatud võimalikult hästi;

| E. | arvestades, et vaatamata sellele, et komisjon tähtsustab tulemuslikkust, lähtutakse liidu eelarve koostamisel jätkuvalt tegevuspõhisest eelarvestamisest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vaatamata sellele, et komisjon tähtsustab tulemuslikkust, lähtutakse liidu eelarve koostamisel jätkuvalt tegevuspõhisest eelarvestamisest;

| F. | arvestades, et parlament kutsus 3. juulil 2013. aastal komisjoni üles looma töörühma, kuhu kuuluksid komisjoni, parlamendi, nõukogu ja kontrollikoja esindajad, et uurida tulemuspõhise eelarve rakendamise meetmeid ja töötada välja vastav ajaliselt piiritletud tegevuskava; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et parlament kutsus 3. juulil 2013. aastal komisjoni üles looma töörühma, kuhu kuuluksid komisjoni, parlamendi, nõukogu ja kontrollikoja esindajad, et uurida tulemuspõhise eelarve rakendamise meetmeid ja töötada välja vastav ajaliselt piiritletud tegevuskava;

| 1. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELi toimimise lepingu artikliga 318 ette nähtud hindamisaruandes käsitletakse liidu rahandust saavutatud tulemuste seisukohast ning seetõttu täiendatakse sellega Euroopa Kontrollikoja aastaaruande peatükkides 1–9 välja töötatud lähenemisviisi, mis põhineb nõuetelevastavusel, ning lisaks võimaldatakse Euroopa Parlamendil teostada paremini oma poliitilist kontrolliõigust ELi avaliku sektori asutuste tegevuse üle; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu asjaolule, et ELi toimimise lepingu artikliga 318 ette nähtud hindamisaruandes käsitletakse liidu rahandust saavutatud tulemuste seisukohast ning seetõttu täiendatakse sellega Euroopa Kontrollikoja aastaaruande peatükkides 1–9 välja töötatud lähenemisviisi, mis põhineb nõuetelevastavusel, ning lisaks võimaldatakse Euroopa Parlamendil teostada paremini oma poliitilist kontrolliõigust ELi avaliku sektori asutuste tegevuse üle;

| 2. | tuletab meelde, et eelarve täitmisele heakskiidu andmine on poliitiline menetlus, milles keskendutakse sellele, kuidas komisjon on täitnud Euroopa Liidu eelarvet (omal vastutusel ja koostöös liikmesriikidega); |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et eelarve täitmisele heakskiidu andmine on poliitiline menetlus, milles keskendutakse sellele, kuidas komisjon on täitnud Euroopa Liidu eelarvet (omal vastutusel ja koostöös liikmesriikidega);

| 3. | tuletab meelde, et parlament nõudis 17. aprillil 2013. aastal, et komisjon muudaks artikli 318 kohase hindamisaruande struktuuri „selliselt, et sisepoliitika eraldatakse välispoliitikast ning sisepoliitikaga seotud osas keskendutakse strateegiale „Euroopa 2020““, kusjuures rõhutada tuleks „juhtalgatuste elluviimisel saavutatud edusamme“ (1); |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et parlament nõudis 17. aprillil 2013. aastal, et komisjon muudaks artikli 318 kohase hindamisaruande struktuuri „selliselt, et sisepoliitika eraldatakse välispoliitikast ning sisepoliitikaga seotud osas keskendutakse strateegiale „Euroopa 2020““, kusjuures rõhutada tuleks „juhtalgatuste elluviimisel saavutatud edusamme“ (1);

| 4. | tuletab ühtlasi meelde, et mitmeaastasele finantsraamistikule 2014–2020 lisatud institutsioonidevahelises kokkuleppes (2) täpsustatakse, et komisjon eristab strateegiale „Euroopa 2020“ keskendatud sisepoliitika välispoliitikast ning kasutab rohkem tulemusnäitajaid, sealhulgas tulemusauditi tulemusi, et hinnata ELi rahandust saavutatud tulemuste alusel; |
| --- | --- |

4.

tuletab ühtlasi meelde, et mitmeaastasele finantsraamistikule 2014–2020 lisatud institutsioonidevahelises kokkuleppes (2) täpsustatakse, et komisjon eristab strateegiale „Euroopa 2020“ keskendatud sisepoliitika välispoliitikast ning kasutab rohkem tulemusnäitajaid, sealhulgas tulemusauditi tulemusi, et hinnata ELi rahandust saavutatud tulemuste alusel;

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et liidu eelarve koostamisel lähtutakse jätkuvalt tegevuspõhisest eelarvestamisest; peab murettekitavaks kontrollikoja 2012. aasta aruandes esitatud järeldust, et ELi eelarve paljude valdkondade õigusraamistik on keeruline ja tulemustele ei keskenduta piisavalt; peab ühtlasi kahetsusväärseks, et põllumajanduse ja ühtekuuluvuse kohta programmitöö perioodiks 2014–2020 esitatud ettepanekud on peamiselt sisendipõhised (kulutustele suunatud) ja seega suunatud ikka pigem eeskirjade täitmisele kui tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, et liidu eelarve koostamisel lähtutakse jätkuvalt tegevuspõhisest eelarvestamisest; peab murettekitavaks kontrollikoja 2012. aasta aruandes esitatud järeldust, et ELi eelarve paljude valdkondade õigusraamistik on keeruline ja tulemustele ei keskenduta piisavalt; peab ühtlasi kahetsusväärseks, et põllumajanduse ja ühtekuuluvuse kohta programmitöö perioodiks 2014–2020 esitatud ettepanekud on peamiselt sisendipõhised (kulutustele suunatud) ja seega suunatud ikka pigem eeskirjade täitmisele kui tulemuslikkusele;

| 6. | väljendab heameelt asjaolu üle, et oma viimases aruandes liidu rahanduse tulemuspõhise hindamise kohta (COM(2013)0461) võttis komisjon arvesse mitut parlamendi soovitust, mis esitati koos eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsustega; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt asjaolu üle, et oma viimases aruandes liidu rahanduse tulemuspõhise hindamise kohta (COM(2013)0461) võttis komisjon arvesse mitut parlamendi soovitust, mis esitati koos eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsustega;

| 7. | peab siiski taunimisväärseks, et liidu peamiste eesmärkide saavutamisele ja poliitika tõhususele keskendumise asemel esitas komisjon terve rea hindamiste kokkuvõtteid, mis hõlmasid kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku kõikide poliitika kuluvaldkondade ELi programme vastavalt kehtivatele eelarverubriikidele; |
| --- | --- |

7.

peab siiski taunimisväärseks, et liidu peamiste eesmärkide saavutamisele ja poliitika tõhususele keskendumise asemel esitas komisjon terve rea hindamiste kokkuvõtteid, mis hõlmasid kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku kõikide poliitika kuluvaldkondade ELi programme vastavalt kehtivatele eelarverubriikidele;

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et kontrollikoda hindas teist ja kolmandat hindamisaruannet ja jõudis järeldusele, et olukorra paranemisele vaatamata ei esitata aruannetes ELi poliitika saavutuste kohta veel selliseid tõendeid, mis oleksid eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses kasutamiseks piisavad, asjakohased ja vajalikul määral usaldusväärsed; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu asjaolule, et kontrollikoda hindas teist ja kolmandat hindamisaruannet ja jõudis järeldusele, et olukorra paranemisele vaatamata ei esitata aruannetes ELi poliitika saavutuste kohta veel selliseid tõendeid, mis oleksid eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses kasutamiseks piisavad, asjakohased ja vajalikul määral usaldusväärsed;

| 9. | nõuab, et komisjon kasutaks liidu finantsalaseid saavutusi käsitlevas hinnangus konkreetset teavet liikmesriikide saavutuste kohta; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et komisjon kasutaks liidu finantsalaseid saavutusi käsitlevas hinnangus konkreetset teavet liikmesriikide saavutuste kohta;

| 10. | nõuab tungivalt, et finantstulemuste hindamisaruanne ei oleks järjekordne osaliste hindamiste kogum, olgu nende näol tegemist siis vahehindamiste või programmitöö perioodi lõpus tehtavate hindamistega; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et finantstulemuste hindamisaruanne ei oleks järjekordne osaliste hindamiste kogum, olgu nende näol tegemist siis vahehindamiste või programmitöö perioodi lõpus tehtavate hindamistega;

| 11. | juhib tähelepanu asjaolule, et eelarvepädevad institutsioonid vajavad igal aastal selget ülevaadet liidu peamiste eesmärkide saavutamise tegeliku olukorra kohta ning selle annab kõigepealt peamiste rahastamisprogrammide hindamine ja teiseks valdkondadevaheline hinnang sellele, mil määral on programmid aidanud kaasa strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele (programmide tegevuskulude aruannete alusel (3)); |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu asjaolule, et eelarvepädevad institutsioonid vajavad igal aastal selget ülevaadet liidu peamiste eesmärkide saavutamise tegeliku olukorra kohta ning selle annab kõigepealt peamiste rahastamisprogrammide hindamine ja teiseks valdkondadevaheline hinnang sellele, mil määral on programmid aidanud kaasa strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele (programmide tegevuskulude aruannete alusel (3));

| 12. | on seisukohal, et komisjoni hinnang peaks olema kontrollikojale teabe- ja inspiratsiooniallikaks; palub kontrollikojal komisjoni hindamisprotsessi igal aastal auditeerida, anda selle kohta oma aastaruandes parlamendile aru ja võtta seda oma tulemusauditi programmi kindlaksmääramisel arvesse; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et komisjoni hinnang peaks olema kontrollikojale teabe- ja inspiratsiooniallikaks; palub kontrollikojal komisjoni hindamisprotsessi igal aastal auditeerida, anda selle kohta oma aastaruandes parlamendile aru ja võtta seda oma tulemusauditi programmi kindlaksmääramisel arvesse;

| 13. | palub, et kontrollikoda annaks parlamendile aru komisjoni edusammude kohta riskijuhtimise, valitsemistava ja sisekontrolli protsesside kavandamisel ja rakendamisel, et saavutada liidu eesmärgid läbipaistval ja vastutustundlikul viisil, ning palub ühtlasi esitada puuduste avastamise korral soovitused; |
| --- | --- |

13.

palub, et kontrollikoda annaks parlamendile aru komisjoni edusammude kohta riskijuhtimise, valitsemistava ja sisekontrolli protsesside kavandamisel ja rakendamisel, et saavutada liidu eesmärgid läbipaistval ja vastutustundlikul viisil, ning palub ühtlasi esitada puuduste avastamise korral soovitused;

| 14. | väljendab heameelt artikli 318 kohase hindamisaruande koostamise tegevuskava üle, mis on sätestatud komisjoni viimasele hindamisaruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis (SWD(2013)0229), ning tunneb eriti suurt heameelt asjaolu üle, et artikli 318 kohane hindamisaruanne sisaldab tulemusnäitajaid nii halduskavadest, iga-aastastest tegevusaruannetest kui ka kokkuvõtvast aruandest, nagu parlament 2013. aastal palus; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt artikli 318 kohase hindamisaruande koostamise tegevuskava üle, mis on sätestatud komisjoni viimasele hindamisaruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis (SWD(2013)0229), ning tunneb eriti suurt heameelt asjaolu üle, et artikli 318 kohane hindamisaruanne sisaldab tulemusnäitajaid nii halduskavadest, iga-aastastest tegevusaruannetest kui ka kokkuvõtvast aruandest, nagu parlament 2013. aastal palus;

| 15. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon kavatseb struktureerida oma hindamisaruande vastavalt järgmise mitmeaastase finantsraamistiku uuele tulemusraamistikule ning võtta selle endale aluseks; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon kavatseb struktureerida oma hindamisaruande vastavalt järgmise mitmeaastase finantsraamistiku uuele tulemusraamistikule ning võtta selle endale aluseks;

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et tulemusraamistik peaks hõlmama kolme põhielementi, milleks on programmide eesmärkide saavutamine (tulemused), programmide usaldusväärne juhtimine komisjoni ja liikmesriikide poolt ning see, kuidas programmide tulemused ja usaldusväärne juhtimine aitavad kaasa liidu peamiste eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et tulemusraamistik peaks hõlmama kolme põhielementi, milleks on programmide eesmärkide saavutamine (tulemused), programmide usaldusväärne juhtimine komisjoni ja liikmesriikide poolt ning see, kuidas programmide tulemused ja usaldusväärne juhtimine aitavad kaasa liidu peamiste eesmärkide saavutamisele;

| 17. | rõhutab, et sellist tulemushindamist saab läbi viia ainult valdkondades, kus ELi kanda on tegelik poliitiline vastutus ja kus tal on arvestatav mõjujõud; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et sellist tulemushindamist saab läbi viia ainult valdkondades, kus ELi kanda on tegelik poliitiline vastutus ja kus tal on arvestatav mõjujõud;

| 18. | toonitab vajadust koondada hindamise käigus saadud andmed nii ülemaailmsel tasandil kui ka seoses strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega (sisepoliitika puhul); |
| --- | --- |

18.

toonitab vajadust koondada hindamise käigus saadud andmed nii ülemaailmsel tasandil kui ka seoses strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega (sisepoliitika puhul);

| 19. | kutsub komisjoni üles esitama ELi toimimise lepingu artikli 318 teise lõigu sätete kohaselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule liidu rahanduse tulemuspõhise hindamisaruande enne hindamise objektiks olevale eelarveaastale järgneva aasta 30. juunit; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles esitama ELi toimimise lepingu artikli 318 teise lõigu sätete kohaselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule liidu rahanduse tulemuspõhise hindamisaruande enne hindamise objektiks olevale eelarveaastale järgneva aasta 30. juunit;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale.

---

(1)  Vt Euroopa Parlamendi otsust Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon ja rakendusametid (ELT L 308, 16.11.2013, lk 27).

(2)  (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).

(3)  Vt Euroopa Komisjoni üldeelarve projekti 2014. aasta eelarveaastaks (töödokument, I osa, programmide tegevuskulude aruanded), COM(2013)0450, juuni 2013.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/71

---

P7_TA(2014)0161

Euroopa majanduse pikaajaline rahastamine

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta (2013/2175(INI))

(2017/C 285/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta (COM(2013)0150), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta (COM(2013)0150),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta (COM(2013)0462), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta (COM(2013)0462),

| — | võttes arvesse OECD kõrgetasemelisi põhimõtteid, mis käsitlevad pikaajaliste investeeringute rahastamist institutsionaalsete investorite poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD kõrgetasemelisi põhimõtteid, mis käsitlevad pikaajaliste investeeringute rahastamist institutsionaalsete investorite poolt,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“ (COM(2008)0394), milles tunnustatakse VKEde keskset rolli ELi majanduses ning mille eesmärk on tugevdada VKEde rolli ja edendada nende majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaali, leevendades mitmeid probleeme, mida peetakse VKEde arengut takistavateks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“ (COM(2008)0394), milles tunnustatakse VKEde keskset rolli ELi majanduses ning mille eesmärk on tugevdada VKEde rolli ja edendada nende majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaali, leevendades mitmeid probleeme, mida peetakse VKEde arengut takistavateks,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks“ (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks“ (COM(2011)0870),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020) (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020) (COM(2011)0834),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2011. aasta teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ läbivaatamine“ (COM(2011)0078) ja Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsiooni samal teemal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2011. aasta teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ läbivaatamine“ (COM(2011)0078) ja Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsiooni samal teemal (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL (3) alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL (3) alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010,

| — | võttes arvesse läbirääkimisi Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbirääkimisi Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0065/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0065/2014),

| A. | arvestades, et komisjoni sõnul on kommertspangad ELis rahastamise peamine allikas, pakkudes rohkem kui 75 % finantsvahendusest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni sõnul on kommertspangad ELis rahastamise peamine allikas, pakkudes rohkem kui 75 % finantsvahendusest;

| B. | arvestades, et ülemaailmne finantskriis ja riigivõlakriis ELis on nõrga makromajandusliku keskkonna tõttu märkimisväärselt takistanud finantsvahenduse protsessi ning Euroopa finantssektori võimet suunata sääste pikaajaliste investeerimisvajaduste rahuldamisse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ülemaailmne finantskriis ja riigivõlakriis ELis on nõrga makromajandusliku keskkonna tõttu märkimisväärselt takistanud finantsvahenduse protsessi ning Euroopa finantssektori võimet suunata sääste pikaajaliste investeerimisvajaduste rahuldamisse;

| C. | arvestades, et avaliku sektori investeeringutel on keskne roll pikaajaliste investeeringute edendamisel; arvestades, et komisjoni hiljutistest uuringutest (4) lähtuvalt on eelarve konsolideerimise poliitikal olnud väga tõsine mõju pikaajalistele investeeringutele selle ülekanduva mõju ja positiivse fiskaalkordaja olemasolu tõttu, eelkõige siis, kui poliitikat on koordineeritud ELi tasandil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et avaliku sektori investeeringutel on keskne roll pikaajaliste investeeringute edendamisel; arvestades, et komisjoni hiljutistest uuringutest (4) lähtuvalt on eelarve konsolideerimise poliitikal olnud väga tõsine mõju pikaajalistele investeeringutele selle ülekanduva mõju ja positiivse fiskaalkordaja olemasolu tõttu, eelkõige siis, kui poliitikat on koordineeritud ELi tasandil;

| D. | arvestades, et ELi rahvusvahelised konkurendid, nagu USA või Jaapan, on säilitanud avaliku sektori investeeringute kõrge taseme, samal ajal kui ELi poliitikasuundade tulemusel on sellised investeeringud väga madalal tasemel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi rahvusvahelised konkurendid, nagu USA või Jaapan, on säilitanud avaliku sektori investeeringute kõrge taseme, samal ajal kui ELi poliitikasuundade tulemusel on sellised investeeringud väga madalal tasemel;

| E. | arvestades, et nii era- kui ka institutsionaalsete investorite seas püsib usalduse puudus ja kõrge riskikartlikkuse tase; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nii era- kui ka institutsionaalsete investorite seas püsib usalduse puudus ja kõrge riskikartlikkuse tase;

| F. | arvestades, et madala intressiga keskkond ja madalad kasvuprognoosid, vähemalt lähitulevikuks, ning majanduslik ebakindlus on märkimisväärselt vähendanud pikaajalise rahastamise pakkumist ning ka riskivalmidust pikaajaliste projektide suhtes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et madala intressiga keskkond ja madalad kasvuprognoosid, vähemalt lähitulevikuks, ning majanduslik ebakindlus on märkimisväärselt vähendanud pikaajalise rahastamise pakkumist ning ka riskivalmidust pikaajaliste projektide suhtes;

| G. | arvestades, et avaliku sektori piiratud rahalised vahendid liikmesriikides on pärssinud avaliku sektori suutlikkust investeerida infrastruktuuri; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et avaliku sektori piiratud rahalised vahendid liikmesriikides on pärssinud avaliku sektori suutlikkust investeerida infrastruktuuri;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament on rohkem kui ühel korral palunud, et koostataks seadusandlik akt ettevõtete restruktureerimise kohta (nagu seda paluti juba 2013. aasta jaanuaris), et võimaldada ettevõtjatel teostada pikaajalist planeerimist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament on rohkem kui ühel korral palunud, et koostataks seadusandlik akt ettevõtete restruktureerimise kohta (nagu seda paluti juba 2013. aasta jaanuaris), et võimaldada ettevõtjatel teostada pikaajalist planeerimist;

| I. | arvestades, et üldise töötuse ja eelkõige noorte töötuse suurenemine on endiselt peamine tegur, mis kujutab ohtu majanduslikule ja sotsiaalsele lähenemisele ELi tasandil; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et üldise töötuse ja eelkõige noorte töötuse suurenemine on endiselt peamine tegur, mis kujutab ohtu majanduslikule ja sotsiaalsele lähenemisele ELi tasandil;

Põhjendused

| 1. | väljendab heameelt komisjoni algatuse üle alustada laiaulatuslikku arutelu selle üle, kuidas edendada pikaajalise rahastamise pakkumist ning parandada ja mitmekesistada finantsvahenduse süsteemi ELis tehtavate pikaajaliste investeeringute puhul; rõhutab siiski, et võimalikult kiiresti on vaja teha konkreetseid edusamme, et käivitada taas pikaajaliste investeeringute tegemine ja töökohtade loomine ELis; rõhutab, et pikaajalise rahastamise mõiste peaks olema tasakaalustatud ja hõlmama stabiilsete kohustuste olemasolu, et hallata pikaajalisi varasid ilma ülemäärase likviidsuse riskita; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni algatuse üle alustada laiaulatuslikku arutelu selle üle, kuidas edendada pikaajalise rahastamise pakkumist ning parandada ja mitmekesistada finantsvahenduse süsteemi ELis tehtavate pikaajaliste investeeringute puhul; rõhutab siiski, et võimalikult kiiresti on vaja teha konkreetseid edusamme, et käivitada taas pikaajaliste investeeringute tegemine ja töökohtade loomine ELis; rõhutab, et pikaajalise rahastamise mõiste peaks olema tasakaalustatud ja hõlmama stabiilsete kohustuste olemasolu, et hallata pikaajalisi varasid ilma ülemäärase likviidsuse riskita;

| 2. | rõhutab, et pikaajalised investeeringud peavad olema kooskõlas reaalmajanduse vajadustega, et tagada vajalik alus püsivaks ja jätkusuutlikuks majanduskasvuks ja sotsiaalseks heaoluks, mis on vajalikud konkurentsivõimelise, jätkusuutliku, sotsiaalselt kaasava ja innovatiivse ELi saavutamiseks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et pikaajalised investeeringud peavad olema kooskõlas reaalmajanduse vajadustega, et tagada vajalik alus püsivaks ja jätkusuutlikuks majanduskasvuks ja sotsiaalseks heaoluks, mis on vajalikud konkurentsivõimelise, jätkusuutliku, sotsiaalselt kaasava ja innovatiivse ELi saavutamiseks;

| 3. | võtab teadmiseks kohalikul ja piirkondlikul tasandil esinevate asjaolude eripära ning nõuab tõhusat koostööd ELi institutsioonide, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike asutuste vahel, et aidata kaasa riikidevahelistele projektidele ja pikaajalise investeerimise kultuuri loomisele kogu ELis; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks kohalikul ja piirkondlikul tasandil esinevate asjaolude eripära ning nõuab tõhusat koostööd ELi institutsioonide, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike asutuste vahel, et aidata kaasa riikidevahelistele projektidele ja pikaajalise investeerimise kultuuri loomisele kogu ELis;

| 4. | rõhutab, et pikaajalised investeeringud peavad olema kooskõlas majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“, 2012. aasta tööstuspoliitika ajakohastuse, algatuse „Innovatiivne liit“ ning Euroopa ühendamise rahastu eesmärkidega; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et pikaajalised investeeringud peavad olema kooskõlas majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“, 2012. aasta tööstuspoliitika ajakohastuse, algatuse „Innovatiivne liit“ ning Euroopa ühendamise rahastu eesmärkidega;

| 5. | rõhutab, et koolitus- ja hariduskulusid tuleks käsitleda pikaajaliste investeeringutena; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et koolitus- ja hariduskulusid tuleks käsitleda pikaajaliste investeeringutena;

| 6. | märgib, et majanduse suutlikkus pakkuda rahastamist pikaajalistele investeeringutele sõltub avaliku ja erasektori nõudlusest, mis mõlemad on ELis väga madalad, selle investeerimiskultuurist ning selle võimest luua rahastamisvõimet ning tõmmata ligi ja säilitada kodumaiste ja välismaiste otseinvesteeringute kapitali; |
| --- | --- |

6.

märgib, et majanduse suutlikkus pakkuda rahastamist pikaajalistele investeeringutele sõltub avaliku ja erasektori nõudlusest, mis mõlemad on ELis väga madalad, selle investeerimiskultuurist ning selle võimest luua rahastamisvõimet ning tõmmata ligi ja säilitada kodumaiste ja välismaiste otseinvesteeringute kapitali;

| 7. | toonitab, et pikaajalistel investeeringutel on vastutsüklilistest investeeringutest tulenevalt otsustav tähtsus finantsturgude stabiliseerimisel ning need edendavad seega jätkusuutlikku majanduskasvu; |
| --- | --- |

7.

toonitab, et pikaajalistel investeeringutel on vastutsüklilistest investeeringutest tulenevalt otsustav tähtsus finantsturgude stabiliseerimisel ning need edendavad seega jätkusuutlikku majanduskasvu;

| 8. | märgib, et ELis on pankade osa pikaajalises rahastamises suurem kui 75 %, mis tekitab märkimisväärse sõltuvuse sellest rahastamisallikast, samal ajal kui USAs tuleb pankadelt vähem kui 20 % kogu pikaajalisest rahastamisest ja suur enamus sellest saadakse hästi arenenud kapitaliturgude kaudu; |
| --- | --- |

8.

märgib, et ELis on pankade osa pikaajalises rahastamises suurem kui 75 %, mis tekitab märkimisväärse sõltuvuse sellest rahastamisallikast, samal ajal kui USAs tuleb pankadelt vähem kui 20 % kogu pikaajalisest rahastamisest ja suur enamus sellest saadakse hästi arenenud kapitaliturgude kaudu;

| 9. | märgib, et ELi finantssüsteem muutub vastupanuvõimelisemaks, kui on olemas laiem valik mittepanganduslikke rahastamisallikaid ja finantsinstrumente, mis rahuldavad säästjate vajadusi ja äriühingute pikaajalise rahastamise vajadusi; |
| --- | --- |

9.

märgib, et ELi finantssüsteem muutub vastupanuvõimelisemaks, kui on olemas laiem valik mittepanganduslikke rahastamisallikaid ja finantsinstrumente, mis rahuldavad säästjate vajadusi ja äriühingute pikaajalise rahastamise vajadusi;

| 10. | märgib, et ELi kliima- ja energiavaldkonna eesmärkide saavutamiseks tuleb varade allokeerimist suunata pikaajaliste roheliste investeeringute poole; |
| --- | --- |

10.

märgib, et ELi kliima- ja energiavaldkonna eesmärkide saavutamiseks tuleb varade allokeerimist suunata pikaajaliste roheliste investeeringute poole;

| 11. | toonitab, et eelarve konsolideerimine on avaliku sektori eelarvete puhul prioriteet, et tagada ja taastada vastavus stabiilsuse ja kasvu paktile ning kahe seadusandliku ettepaneku paketile; toetab seetõttu algatust, mille eesmärk on suurendada erasektori investeeringuid pikaajalise rahastamise valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

toonitab, et eelarve konsolideerimine on avaliku sektori eelarvete puhul prioriteet, et tagada ja taastada vastavus stabiilsuse ja kasvu paktile ning kahe seadusandliku ettepaneku paketile; toetab seetõttu algatust, mille eesmärk on suurendada erasektori investeeringuid pikaajalise rahastamise valdkonnas;

Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu takistused

| 12. | märgib, et avaliku sektori rahastamist piirab aeglane majanduskasv, halb avaliku sektori eelarve haldamine ja riigiabi andmine finantseerimisasutuste päästmiseks; |
| --- | --- |

12.

märgib, et avaliku sektori rahastamist piirab aeglane majanduskasv, halb avaliku sektori eelarve haldamine ja riigiabi andmine finantseerimisasutuste päästmiseks;

| 13. | märgib, et mõnel riigil esineb tõsiseid takistusi kapitaliturgudele pääsul või nende puhul isegi keeldutakse neile turulepääsu võimaldamisest, sest nad on viimastel aastatel jõudnud ülemäärasele võlatasemele, samas kui kapitaliturud olid hiljutise kriisi peamine põhjus; märgib lisaks, et VKEde jaoks on juurdepääs kapitalile paljudes liikmesriikides väga keeruline, sest kommertspangad on üksnes valmis andma suuri laene liiga karmidel tingimustel; |
| --- | --- |

13.

märgib, et mõnel riigil esineb tõsiseid takistusi kapitaliturgudele pääsul või nende puhul isegi keeldutakse neile turulepääsu võimaldamisest, sest nad on viimastel aastatel jõudnud ülemäärasele võlatasemele, samas kui kapitaliturud olid hiljutise kriisi peamine põhjus; märgib lisaks, et VKEde jaoks on juurdepääs kapitalile paljudes liikmesriikides väga keeruline, sest kommertspangad on üksnes valmis andma suuri laene liiga karmidel tingimustel;

| 14. | märgib, et mõned pangandus- ja kindlustussektori investorid peavad kohandama oma ärimudeleid muutuvatele ja karmistatud regulatiivsetele nõuetele; juhib tähelepanu asjaolule, et need nõuded peaksid tugevdama reaalmajanduse rahastamist ning peaksid panustama ELi üldistesse eesmärkidesse, mille sihiks on jätkusuutlik, kaasav ja arukas majandus; |
| --- | --- |

14.

märgib, et mõned pangandus- ja kindlustussektori investorid peavad kohandama oma ärimudeleid muutuvatele ja karmistatud regulatiivsetele nõuetele; juhib tähelepanu asjaolule, et need nõuded peaksid tugevdama reaalmajanduse rahastamist ning peaksid panustama ELi üldistesse eesmärkidesse, mille sihiks on jätkusuutlik, kaasav ja arukas majandus;

| 15. | märgib, et investorid võivad loobuda teatavatesse sektoritesse investeerimisest ka regulatiivsete muudatuste ohu tõttu, mis võivad oluliselt muuta projekti majandustegureid; |
| --- | --- |

15.

märgib, et investorid võivad loobuda teatavatesse sektoritesse investeerimisest ka regulatiivsete muudatuste ohu tõttu, mis võivad oluliselt muuta projekti majandustegureid;

| 16. | palub komisjonil koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga hinnata kapitaliturge ja üldiselt ühiskonda ohustavaid süsteemseid riske, mis tulenevad põletamatute süsinikuvarade ülejäägist; palub komisjonil esitada aruanne selle hinnangu kohta oma rohelise raamatu järelmeetmena; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga hinnata kapitaliturge ja üldiselt ühiskonda ohustavaid süsteemseid riske, mis tulenevad põletamatute süsinikuvarade ülejäägist; palub komisjonil esitada aruanne selle hinnangu kohta oma rohelise raamatu järelmeetmena;

| 17. | märgib, et praegused ELi pankrotiseadustikud on killustatud ning võivad teatavatel juhtudel takistada piiriüleseid investeeringuid ja piirata investorite võimalust saada oma kapital tagasi juhul, kui projekt ebaõnnestub; hoiatab, et vältida tuleb investorite kaitsega seotud järeleandmiste võidujooksu; tunnistab, et pankrotialaste normide kehtestamine kuulub liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

17.

märgib, et praegused ELi pankrotiseadustikud on killustatud ning võivad teatavatel juhtudel takistada piiriüleseid investeeringuid ja piirata investorite võimalust saada oma kapital tagasi juhul, kui projekt ebaõnnestub; hoiatab, et vältida tuleb investorite kaitsega seotud järeleandmiste võidujooksu; tunnistab, et pankrotialaste normide kehtestamine kuulub liikmesriikide pädevusse;

Alternatiivsed rahastamismehhanismid

| 18. | märgib, et kommertspangad jäävad tõenäoliselt peamiseks rahastamisallikaks ja et liikmesriikide jaoks on väga oluline luua uusi allikaid, et täiendada olemasolevaid mehhanisme ja täita rahastamislünk ning samal ajal tagada asjakohane reguleeriv ja järelevalveraamistik, mis vastab reaalmajanduse vajadustele; peab kahetsusväärseks asjaolu, et viimase kahekümne aasta jooksul on avalik pakkumine ELis kahanenud, takistades kasvu, töökohtade loomist, innovatsiooni ja stabiilsust; märgib, et börsil noteeritud VKEde arvele läheb märkimisväärne osa kõikidest ELis loodud töökohtadest, ning peab kahetsusväärseks negatiivseid tagajärgi, mis tulenevad sellistele äriühingutele kapitalialaste piirangute seadmisest nende kasvu etapil; |
| --- | --- |

18.

märgib, et kommertspangad jäävad tõenäoliselt peamiseks rahastamisallikaks ja et liikmesriikide jaoks on väga oluline luua uusi allikaid, et täiendada olemasolevaid mehhanisme ja täita rahastamislünk ning samal ajal tagada asjakohane reguleeriv ja järelevalveraamistik, mis vastab reaalmajanduse vajadustele; peab kahetsusväärseks asjaolu, et viimase kahekümne aasta jooksul on avalik pakkumine ELis kahanenud, takistades kasvu, töökohtade loomist, innovatsiooni ja stabiilsust; märgib, et börsil noteeritud VKEde arvele läheb märkimisväärne osa kõikidest ELis loodud töökohtadest, ning peab kahetsusväärseks negatiivseid tagajärgi, mis tulenevad sellistele äriühingutele kapitalialaste piirangute seadmisest nende kasvu etapil;

| 19. | teeb ettepaneku kaaluda ELi eelarves investeeringute jao loomist; |
| --- | --- |

19.

teeb ettepaneku kaaluda ELi eelarves investeeringute jao loomist;

| 20. | väljendab heameelt komisjoni seadusandliku ettepaneku üle, mis käsitleb pikaajalisi investeerimisfonde; märgib, et nende kavandatud omadused tähendavad, et need teenivad peamiselt institutsionaalseid investoreid; juhib tähelepanu sellele, et sobivaid investeerimisvahendi mudeleid pakub ka ELi alternatiivsete investeerimisfondide, riskikapitali ja sotsiaalsete investeerimisfondide kord; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt komisjoni seadusandliku ettepaneku üle, mis käsitleb pikaajalisi investeerimisfonde; märgib, et nende kavandatud omadused tähendavad, et need teenivad peamiselt institutsionaalseid investoreid; juhib tähelepanu sellele, et sobivaid investeerimisvahendi mudeleid pakub ka ELi alternatiivsete investeerimisfondide, riskikapitali ja sotsiaalsete investeerimisfondide kord;

| 21. | toonitab uute innovatiivsete finantsinstrumentide tugevdatud rolli kõikides tegevusvaldkondades ning kogu rahastamises, mis on hõlmatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega; rõhutab, et finantsinstrumentide olulisus ühtekuuluvuspoliitikas kasvab, võttes arvesse reaalmajandusse investeerimiseks antavate laenude vähest kättesaadavust; palub komisjonil tagada uute kasutuskõlblike finantsinstrumentide õiguslik selgus ja läbipaistvus ning luua tugevamad seosed Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenuandmisvõimalustega; |
| --- | --- |

21.

toonitab uute innovatiivsete finantsinstrumentide tugevdatud rolli kõikides tegevusvaldkondades ning kogu rahastamises, mis on hõlmatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega; rõhutab, et finantsinstrumentide olulisus ühtekuuluvuspoliitikas kasvab, võttes arvesse reaalmajandusse investeerimiseks antavate laenude vähest kättesaadavust; palub komisjonil tagada uute kasutuskõlblike finantsinstrumentide õiguslik selgus ja läbipaistvus ning luua tugevamad seosed Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenuandmisvõimalustega;

| 22. | palub komisjonil teha ettepanek vähem likviidsete investeerimisfondide tõhustatud Euroopa raamistiku kohta, et suunata eramajapidamiste lühiajalist likviidsust pikaajalistesse investeeringutesse ja pakkuda täiendavat pensionilahendust; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil teha ettepanek vähem likviidsete investeerimisfondide tõhustatud Euroopa raamistiku kohta, et suunata eramajapidamiste lühiajalist likviidsust pikaajalistesse investeeringutesse ja pakkuda täiendavat pensionilahendust;

| 23. | julgustab ELi-EIP projektivõlakirjade algatusega seotud sidusrühmi seda edasi arendama, et suurendada suuremahuliste Euroopa infrastruktuuriprojektide rahastamist transpordi-, energia- ja infotehnoloogia sektoris; kutsub liikmesriike üles töötama välja riiklikke projektivõlakirjade algatusi, mis toetuksid tagatisskeemidele; tuletab meelde, et avaliku sektori tagatisi tuleks anda ainult rangetel tingimustel, mille eesmärk on tagada avalike hüvede piisav pakkumine; |
| --- | --- |

23.

julgustab ELi-EIP projektivõlakirjade algatusega seotud sidusrühmi seda edasi arendama, et suurendada suuremahuliste Euroopa infrastruktuuriprojektide rahastamist transpordi-, energia- ja infotehnoloogia sektoris; kutsub liikmesriike üles töötama välja riiklikke projektivõlakirjade algatusi, mis toetuksid tagatisskeemidele; tuletab meelde, et avaliku sektori tagatisi tuleks anda ainult rangetel tingimustel, mille eesmärk on tagada avalike hüvede piisav pakkumine;

| 24. | usub, et avaliku ja erasektori partnerlused võivad olla tulemuslikud ja kulutõhusad vahendid, millega hõlbustada avaliku ja erasektori koostööd teatavate investeeringute puhul, eriti seoses infrastruktuuriprojektidega; märgib suurt vajadust kõrgel tasemel erialateadmiste järele, et võimaldada selliste projektide nõuetekohast väljavalimist, hindamist, kavandamist, pikaajalist planeerimist ja rahastamiskorra kehtestamist; |
| --- | --- |

24.

usub, et avaliku ja erasektori partnerlused võivad olla tulemuslikud ja kulutõhusad vahendid, millega hõlbustada avaliku ja erasektori koostööd teatavate investeeringute puhul, eriti seoses infrastruktuuriprojektidega; märgib suurt vajadust kõrgel tasemel erialateadmiste järele, et võimaldada selliste projektide nõuetekohast väljavalimist, hindamist, kavandamist, pikaajalist planeerimist ja rahastamiskorra kehtestamist;

| 25. | on veendunud, et pikaajalised avaliku sektori investorid (riiklikud, piirkondlikud või mitmepoolsed arengupangad ja riiklikud finantseerimisasutused) kujutavad endast tugevaid vahendeid, millega stimuleerida erainvesteeringuid, et võimaldada VKEde puhul juurdepääsu rahastamisele ning kiirendada pikaajalist rahastamist laiema avaliku huvi valdkonda kuuluvate ja strateegilise tähtsusega ettevõtjate puhul, eelkõige nende puhul, kes lisaksid väärtust avaliku poliitika majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja keskkonnakaitsega seotud eesmärkidele; rõhutab soovitavate pikaajaliste investeeringute eesmärkide ja nende lihtsustamise mehhanismide aruandekohusluse, läbipaistvuse ja demokraatliku isevastutuse olulisust; |
| --- | --- |

25.

on veendunud, et pikaajalised avaliku sektori investorid (riiklikud, piirkondlikud või mitmepoolsed arengupangad ja riiklikud finantseerimisasutused) kujutavad endast tugevaid vahendeid, millega stimuleerida erainvesteeringuid, et võimaldada VKEde puhul juurdepääsu rahastamisele ning kiirendada pikaajalist rahastamist laiema avaliku huvi valdkonda kuuluvate ja strateegilise tähtsusega ettevõtjate puhul, eelkõige nende puhul, kes lisaksid väärtust avaliku poliitika majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja keskkonnakaitsega seotud eesmärkidele; rõhutab soovitavate pikaajaliste investeeringute eesmärkide ja nende lihtsustamise mehhanismide aruandekohusluse, läbipaistvuse ja demokraatliku isevastutuse olulisust;

| 26. | palub komisjonil järelmeetmete dokumendis uurida ja arendada ühtset lähenemisviisi selliste üldist huvi pakkuvate projektide pikaajalise hindamise suhtes, mis saavad ELi ja riiklikul tasandil toetust avalikest vahenditest; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil järelmeetmete dokumendis uurida ja arendada ühtset lähenemisviisi selliste üldist huvi pakkuvate projektide pikaajalise hindamise suhtes, mis saavad ELi ja riiklikul tasandil toetust avalikest vahenditest;

| 27. | kutsub liikmesriike üles looma asjakohaseid võrgustikke koostööks ja teabevahetuseks ning riiklikke või piirkondlikke pikaajalisi avaliku sektori investoreid, kes võiksid õppida juba loodud asutuste parimatest tavadest; toonitab sellega seoses, et sellised riiklikud või piirkondlikud arengupangad, mis on sageli üles ehitatud koostööle, on jätkanud usaldusväärse rahastamise pakkumist piirkondlikele ja kohalikele majandustele praeguse kriisi ajal; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama oma toetust sellist tüüpi finantseerimisasutustele; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles looma asjakohaseid võrgustikke koostööks ja teabevahetuseks ning riiklikke või piirkondlikke pikaajalisi avaliku sektori investoreid, kes võiksid õppida juba loodud asutuste parimatest tavadest; toonitab sellega seoses, et sellised riiklikud või piirkondlikud arengupangad, mis on sageli üles ehitatud koostööle, on jätkanud usaldusväärse rahastamise pakkumist piirkondlikele ja kohalikele majandustele praeguse kriisi ajal; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama oma toetust sellist tüüpi finantseerimisasutustele;

| 28. | kutsub komisjoni üles uurima võimalusi, kuidas toetada liikmesriike, kes vajavad rahalist ja tehnilist abi oma pikaajaliste riiklike ja piirkondlike avaliku sektori investorite loomiseks, ning uurima võimalust kasutada ELi tagatismehhanismi pikaajaliste riiklike avaliku sektori investorite jaoks; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles uurima võimalusi, kuidas toetada liikmesriike, kes vajavad rahalist ja tehnilist abi oma pikaajaliste riiklike ja piirkondlike avaliku sektori investorite loomiseks, ning uurima võimalust kasutada ELi tagatismehhanismi pikaajaliste riiklike avaliku sektori investorite jaoks;

| 29. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima agregeerimis- ja ühiskasutusse andmise meetodite potentsiaali vahenditena, millega parandada väiksemamahuliste sotsiaalsete ja muude infrastruktuuriprojektide väljavaateid vajalike investeeringute ligimeelitamiseks; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima agregeerimis- ja ühiskasutusse andmise meetodite potentsiaali vahenditena, millega parandada väiksemamahuliste sotsiaalsete ja muude infrastruktuuriprojektide väljavaateid vajalike investeeringute ligimeelitamiseks;

| 30. | märgib ühisrahastamise kiiret kasvu ja usub, et see võib tuua kaasa uusi võimalusi; rõhutab siiski, et tuleb säilitada investori kaitse ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

30.

märgib ühisrahastamise kiiret kasvu ja usub, et see võib tuua kaasa uusi võimalusi; rõhutab siiski, et tuleb säilitada investori kaitse ja läbipaistvus;

| 31. | on veendunud, et institutsionaalsed investorid – kindlustusandjad, pensionifondid, pereettevõtted, usaldusfondid ja heategevusfondid – on nende ärimudelite pikemat ajalist perspektiivi arvestades sobivad ja usaldusväärsed pikaajalise rahastamise pakkujad; rõhutab, et nende institutsionaalsete investoritega seotud asjakohaseid järelevalve- ja usaldatavusnõudeid tuleb täpsustada ja kalibreerida, et edendada pikaajalisi investeeringuid aruka, jätkusuutliku ja kaasava reaalmajanduse saavutamiseks; |
| --- | --- |

31.

on veendunud, et institutsionaalsed investorid – kindlustusandjad, pensionifondid, pereettevõtted, usaldusfondid ja heategevusfondid – on nende ärimudelite pikemat ajalist perspektiivi arvestades sobivad ja usaldusväärsed pikaajalise rahastamise pakkujad; rõhutab, et nende institutsionaalsete investoritega seotud asjakohaseid järelevalve- ja usaldatavusnõudeid tuleb täpsustada ja kalibreerida, et edendada pikaajalisi investeeringuid aruka, jätkusuutliku ja kaasava reaalmajanduse saavutamiseks;

| 32. | rõhutab, et parandada tuleb juurdepääsu kapitaliturgudele uute rahastamisallikate abil, nagu esmased avalikud pakkumised, ühisrahastamine, vastastikune laenamine ja (tagatud) võlakirjad, või uute turusegmentide abil; kutsub ELi üles tegema ülevaateid edukatest riiklikest algatustest ja tuginema neile, et tuvastada esmaste avalike pakkumiste takistused ja kõrvaldad need; toetab finantsinstrumentide turgude direktiivis turgude all VKEde kasvuturgude klassifikatsiooni kasutuselevõttu; palub komisjonil toetada nende arengut prospektidirektiivi läbivaatamise kaudu; kutsub ühtlasi komisjoni üles kaaluma direktoraatidevahelist lähenemisviisi, et uurida, kuidas on võimalik tõhustada avalikke turge VKEde jaoks ning kuidas saab finantsteenuste tegevuskava direktiividega mitmekesistada investorite kogumit; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et parandada tuleb juurdepääsu kapitaliturgudele uute rahastamisallikate abil, nagu esmased avalikud pakkumised, ühisrahastamine, vastastikune laenamine ja (tagatud) võlakirjad, või uute turusegmentide abil; kutsub ELi üles tegema ülevaateid edukatest riiklikest algatustest ja tuginema neile, et tuvastada esmaste avalike pakkumiste takistused ja kõrvaldad need; toetab finantsinstrumentide turgude direktiivis turgude all VKEde kasvuturgude klassifikatsiooni kasutuselevõttu; palub komisjonil toetada nende arengut prospektidirektiivi läbivaatamise kaudu; kutsub ühtlasi komisjoni üles kaaluma direktoraatidevahelist lähenemisviisi, et uurida, kuidas on võimalik tõhustada avalikke turge VKEde jaoks ning kuidas saab finantsteenuste tegevuskava direktiividega mitmekesistada investorite kogumit;

| 33. | julgustab tegema reguleerimisalaseid jõupingutusi, millega tagatakse varade kvaliteetne väärtpaberistamine ning välditakse samal ajal suure keerukuse, liigse edasiväärtpaberistamise ja rohkem kui kolme seeriaga struktuure; märgib, et seotud riskide osas on ruumi täiendavale standardimisele ja läbipaistvusele; kutsub komisjoni ja Euroopa Keskpanka üles jälgima tähelepanelikult Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni ja finantsstabiilsuse nõukogu (FSB) väärtpaberistamise töörühma tööd ja selles aktiivselt osalema; märgib järjepideva lähenemisviisi puudumist ning nõuab seetõttu üldise reguleeriva raamistiku väljatöötamist ja „kvaliteetse väärtpaberistamise“ määratlemist; on seisukohal, et kvaliteetsel väärtpaberistamisel võib olla kasulik roll nii pikaajaliste kui ka lühiajaliste varade finantsvahenduses ning see võib olla kasulik väikese ja keskmise suurusega laenuvõtjatele; |
| --- | --- |

33.

julgustab tegema reguleerimisalaseid jõupingutusi, millega tagatakse varade kvaliteetne väärtpaberistamine ning välditakse samal ajal suure keerukuse, liigse edasiväärtpaberistamise ja rohkem kui kolme seeriaga struktuure; märgib, et seotud riskide osas on ruumi täiendavale standardimisele ja läbipaistvusele; kutsub komisjoni ja Euroopa Keskpanka üles jälgima tähelepanelikult Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni ja finantsstabiilsuse nõukogu (FSB) väärtpaberistamise töörühma tööd ja selles aktiivselt osalema; märgib järjepideva lähenemisviisi puudumist ning nõuab seetõttu üldise reguleeriva raamistiku väljatöötamist ja „kvaliteetse väärtpaberistamise“ määratlemist; on seisukohal, et kvaliteetsel väärtpaberistamisel võib olla kasulik roll nii pikaajaliste kui ka lühiajaliste varade finantsvahenduses ning see võib olla kasulik väikese ja keskmise suurusega laenuvõtjatele;

| 34. | märgib, et väärtpaberistamine oli üks kriisi põhjustanud teguritest, sest pikaajaline vastutus riskide eest oli väärtpaberistamise ahelas hajutatud; kutsub seetõttu komisjoni üles tugevdama ka edaspidi nii pangandussüsteemi, mis hõlmab ka ühistupankasid ja avalik-õiguslikke hoiupankasid, ning pankade võimalust saada pikaajalist refinantseerimist nende pikaajaliste investeeringute katteks; |
| --- | --- |

34.

märgib, et väärtpaberistamine oli üks kriisi põhjustanud teguritest, sest pikaajaline vastutus riskide eest oli väärtpaberistamise ahelas hajutatud; kutsub seetõttu komisjoni üles tugevdama ka edaspidi nii pangandussüsteemi, mis hõlmab ka ühistupankasid ja avalik-õiguslikke hoiupankasid, ning pankade võimalust saada pikaajalist refinantseerimist nende pikaajaliste investeeringute katteks;

| 35. | väljendab heameelt Euroopa Investeerimisfondi krediidikvaliteedi parandamise toimingute ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi üle, mille eesmärk on VKEdele täiendava rahastamise loomine; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt Euroopa Investeerimisfondi krediidikvaliteedi parandamise toimingute ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi üle, mille eesmärk on VKEdele täiendava rahastamise loomine;

| 36. | palub komisjonil vähendada tarbetut haldus- ja regulatiivset koormust ning võtta eelkõige arvesse VKEde ja ettevõtjate eripära; tunneb heameelt Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) ja Horisont 2020 programmi vastuvõtmise üle; märgib, et finantsturgude killustatus on muutnud VKEde sektori rahastamise raskemaks ja koormavamaks; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil vähendada tarbetut haldus- ja regulatiivset koormust ning võtta eelkõige arvesse VKEde ja ettevõtjate eripära; tunneb heameelt Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) ja Horisont 2020 programmi vastuvõtmise üle; märgib, et finantsturgude killustatus on muutnud VKEde sektori rahastamise raskemaks ja koormavamaks;

| 37. | soovitab, et EIP asutaks VKEde rahastamise eriharu koos spetsiaalselt kohandatud laenutingimustega; |
| --- | --- |

37.

soovitab, et EIP asutaks VKEde rahastamise eriharu koos spetsiaalselt kohandatud laenutingimustega;

| 38. | võtab teadmiseks komisjoni nõudmise kasutada börsivälist või riskikapitali, mida reguleeritakse alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiiviga ja määrusega Euroopa riskikapitalifondide kohta, alternatiivse rahastamisallikana, eelkõige asutamis- ja kasvuetapis äriühingute puhul; märgib, et praegu on maksude puhul levinud tugev suundumus, millega soodustatakse laenurahastamist; on veendunud, et riskikapitaliettevõtted ja börsivälistesse ettevõtetesse investeerivad ettevõtted saavad pakkuda väärtuslikku mitterahalist toetust, sealhulgas konsultatsiooniteenuseid, finantsnõu, turundusstrateegiaalast nõu ja koolitust; kutsub komisjoni üles hindama ka niisuguste ettevõtete rolli ELi majanduse rahastamises; kutsub komisjoni üles töötama selle nimel, et kõrvaldada kogu aktsiakapitaliga seotud kallutatus eri riikide majanduses, Euroopa majanduses ja maailmamajanduses; |
| --- | --- |

38.

võtab teadmiseks komisjoni nõudmise kasutada börsivälist või riskikapitali, mida reguleeritakse alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiiviga ja määrusega Euroopa riskikapitalifondide kohta, alternatiivse rahastamisallikana, eelkõige asutamis- ja kasvuetapis äriühingute puhul; märgib, et praegu on maksude puhul levinud tugev suundumus, millega soodustatakse laenurahastamist; on veendunud, et riskikapitaliettevõtted ja börsivälistesse ettevõtetesse investeerivad ettevõtted saavad pakkuda väärtuslikku mitterahalist toetust, sealhulgas konsultatsiooniteenuseid, finantsnõu, turundusstrateegiaalast nõu ja koolitust; kutsub komisjoni üles hindama ka niisuguste ettevõtete rolli ELi majanduse rahastamises; kutsub komisjoni üles töötama selle nimel, et kõrvaldada kogu aktsiakapitaliga seotud kallutatus eri riikide majanduses, Euroopa majanduses ja maailmamajanduses;

Regulatiivne keskkond

| 39. | toonitab, et investorisõbralik ärikliima koos tugeva suunatusega tehnoloogia arengule on eeltingimus selleks, et muuta EL atraktiivseks sihtkohaks välismaistele otseinvesteeringutele; rõhutab vajadust ergutada kapitali vaba liikumist nii ELis kui ka ELi ja kolmandate riikide vahel, nii et ELil oleks juurdepääs ülemaailmsele kapitali kogumile; märgib sellega seoses eelkõige, kui oluline on tagada, et alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi rakendamine toimub viisil, mis soodustaks välisinvesteeringute tegemist ELis; |
| --- | --- |

39.

toonitab, et investorisõbralik ärikliima koos tugeva suunatusega tehnoloogia arengule on eeltingimus selleks, et muuta EL atraktiivseks sihtkohaks välismaistele otseinvesteeringutele; rõhutab vajadust ergutada kapitali vaba liikumist nii ELis kui ka ELi ja kolmandate riikide vahel, nii et ELil oleks juurdepääs ülemaailmsele kapitali kogumile; märgib sellega seoses eelkõige, kui oluline on tagada, et alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi rakendamine toimub viisil, mis soodustaks välisinvesteeringute tegemist ELis;

| 40. | on seisukohal, et investorite jaoks on oluline, et neil oleks võimalik valida paljude atraktiivsete investeerimistoodete vahel, et nad saaksid mitmekesistada oma investeeringut; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et investorite jaoks on oluline, et neil oleks võimalik valida paljude atraktiivsete investeerimistoodete vahel, et nad saaksid mitmekesistada oma investeeringut;

| 41. | rõhutab vajadust eemaldada investorite käitumisest liigne lühiajalisus ning liikuda ELis pikaajalisi investeeringuid soodustava vastutustundliku investeerimiskultuuri suunas; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust eemaldada investorite käitumisest liigne lühiajalisus ning liikuda ELis pikaajalisi investeeringuid soodustava vastutustundliku investeerimiskultuuri suunas;

| 42. | rõhutab vajadust edendada ühist arusaama, et finantsstabiilsus ja kasv ei ole teineteist välistavad, vaid pigem teineteisest sõltuvad, ning need moodustavad olulise aluse, millele rajada investorite usaldus pikas perspektiivis ja millega seda tõhustada; |
| --- | --- |

42.

rõhutab vajadust edendada ühist arusaama, et finantsstabiilsus ja kasv ei ole teineteist välistavad, vaid pigem teineteisest sõltuvad, ning need moodustavad olulise aluse, millele rajada investorite usaldus pikas perspektiivis ja millega seda tõhustada;

| 43. | rõhutab finantshariduse ja investorite mõistmise olulisust ELi pikaajaliste investeeringute kultuuri loomisel ning rõhutab, kui oluliseks võib sellega seoses osutuda ELi tasandil toimuv reguleerimine; |
| --- | --- |

43.

rõhutab finantshariduse ja investorite mõistmise olulisust ELi pikaajaliste investeeringute kultuuri loomisel ning rõhutab, kui oluliseks võib sellega seoses osutuda ELi tasandil toimuv reguleerimine;

| 44. | rõhutab, et järjepidev reguleeriv raamistik ja õiguskindlus on toimiva finantsteenuste ühtse turu jaoks vältimatud; usub, et praegust ja tulevast reguleeriva süsteemi reformi tuleks hoolikalt hinnata ning nende tagajärgi tuleks tähelepanelikult jälgida; palub komisjonil ja liikmesriikidel kiirendada pangandusliidu edendamist, et vähendada finantsturgude killustatust; kutsub komisjoni üles kujundama välja teenuste ühtne turg, et oleks võimalik rakendada selle kogu potentsiaali; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et järjepidev reguleeriv raamistik ja õiguskindlus on toimiva finantsteenuste ühtse turu jaoks vältimatud; usub, et praegust ja tulevast reguleeriva süsteemi reformi tuleks hoolikalt hinnata ning nende tagajärgi tuleks tähelepanelikult jälgida; palub komisjonil ja liikmesriikidel kiirendada pangandusliidu edendamist, et vähendada finantsturgude killustatust; kutsub komisjoni üles kujundama välja teenuste ühtne turg, et oleks võimalik rakendada selle kogu potentsiaali;

| 45. | nõuab pikaajalise osaluse tõhustamiseks stiimulite rakendamist, milleks on näiteks täiendav hääleõigus nõukogudes, lisaaktsiad või suuremad dividendid; |
| --- | --- |

45.

nõuab pikaajalise osaluse tõhustamiseks stiimulite rakendamist, milleks on näiteks täiendav hääleõigus nõukogudes, lisaaktsiad või suuremad dividendid;

| 46. | kutsub komisjoni üles hindama hoolikalt juba lõpule viidud ja käimasoleva pikaajaliste investeeringutega seotud finantsvaldkonna reguleerimise kumulatiivset mõju; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles hindama hoolikalt juba lõpule viidud ja käimasoleva pikaajaliste investeeringutega seotud finantsvaldkonna reguleerimise kumulatiivset mõju;

| 47. | tunneb heameelt Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle peetavate läbirääkimiste arengu üle; märgib nende läbirääkimiste olulisust selliste poliitikavaldkondade ja meetmete tugevdamisel, mille eesmärk on suurendada USA-ELi investeeringuid toetamaks töökohtade loomist, jätkusuutlikku majanduskasvu ja rahvusvahelist konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

47.

tunneb heameelt Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle peetavate läbirääkimiste arengu üle; märgib nende läbirääkimiste olulisust selliste poliitikavaldkondade ja meetmete tugevdamisel, mille eesmärk on suurendada USA-ELi investeeringuid toetamaks töökohtade loomist, jätkusuutlikku majanduskasvu ja rahvusvahelist konkurentsivõimet;

| 48. | on veendunud, et kõikidesse seadusandlikesse ettepanekutesse asjaomase finantsteenuste reguleerimise kohta tuleks lisada konkreetne pikaajalise rahastamise mõjuhinnang; |
| --- | --- |

48.

on veendunud, et kõikidesse seadusandlikesse ettepanekutesse asjaomase finantsteenuste reguleerimise kohta tuleks lisada konkreetne pikaajalise rahastamise mõjuhinnang;

| 49. | toetab komisjoni poolt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele esitatud nõuet uurida teatavate kapitalinõuete sätete võimalikku kalibreerimist Solventsus II korra alusel, et vältida pikaajalise rahastamise võimalikke takistusi; palub komisjonil teostada kavandatavate kalibreerimiste teemal täieulatuslikku konsulteerimist ja täiendavalt muuta kehtivaid õigusakte; |
| --- | --- |

49.

toetab komisjoni poolt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele esitatud nõuet uurida teatavate kapitalinõuete sätete võimalikku kalibreerimist Solventsus II korra alusel, et vältida pikaajalise rahastamise võimalikke takistusi; palub komisjonil teostada kavandatavate kalibreerimiste teemal täieulatuslikku konsulteerimist ja täiendavalt muuta kehtivaid õigusakte;

| 50. | kordab oma nõudmist, et ettepanekus võtta vastu määrus krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta määrataks esmatähtsatele transpordi, energia ja kommunikatsiooni infrastruktuuri projektidele seatud hüpoteegiga täielikult tagatud riskipositsioonidele asjakohane riskikaal; on seisukohal, et tulevastes õigusaktides tuleks võtta arvesse pikaajaliste investorite nõudmisi, hinnata finantsvara riski, võttes arvesse kohustuste laadi ja kestust, ning tunnustada stabiilsete kohustuste positiivset mõju; |
| --- | --- |

50.

kordab oma nõudmist, et ettepanekus võtta vastu määrus krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta määrataks esmatähtsatele transpordi, energia ja kommunikatsiooni infrastruktuuri projektidele seatud hüpoteegiga täielikult tagatud riskipositsioonidele asjakohane riskikaal; on seisukohal, et tulevastes õigusaktides tuleks võtta arvesse pikaajaliste investorite nõudmisi, hinnata finantsvara riski, võttes arvesse kohustuste laadi ja kestust, ning tunnustada stabiilsete kohustuste positiivset mõju;

| 51. | julgustab komisjoni püüdlema tõhustatud rahvusvahelise koostöö ja lähenemise poole pikaajaliste investeeringute valdkonnas, jätkates ülemaailmset dialoogi nii G20 kui ka FSB tasandil; |
| --- | --- |

51.

julgustab komisjoni püüdlema tõhustatud rahvusvahelise koostöö ja lähenemise poole pikaajaliste investeeringute valdkonnas, jätkates ülemaailmset dialoogi nii G20 kui ka FSB tasandil;

| 52. | usub, et investeeringud pikaajalistesse varadesse nõuavad põhjalikke teadmisi ja hinnanguid nendega seotud pikaajaliste riskide kohta; rõhutab seetõttu, et investoritel on vaja põhjalikke teadmisi ja head riskijuhtimist, et kaitsta pikaajalisi kohustusi; |
| --- | --- |

52.

usub, et investeeringud pikaajalistesse varadesse nõuavad põhjalikke teadmisi ja hinnanguid nendega seotud pikaajaliste riskide kohta; rõhutab seetõttu, et investoritel on vaja põhjalikke teadmisi ja head riskijuhtimist, et kaitsta pikaajalisi kohustusi;

| 53. | on veendunud, et pikaajaliste eesmärkidega kooskõlas olevad usaldusväärsed raamatupidamispõhimõtted, mida kohaldatakse institutsionaalsete investorite suhtes, näiteks üleminek kliimasõbralikule majandusele, võivad suurendada finantsteabe järjepidevust ja läbipaistvust ning peaksid süsteemselt kajastama majanduslikku lähenemisviisi, mida kasutavad pikaajalised investorid; rõhutab siiski, et kõnealuste raamatupidamispõhimõtete rakendamine ei tohi tuua kaasa stiimulite loomist protsüklilistele strateegiatele; nõuab tungivalt, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu võtaks arvesse protsüklilisuse riski oma turuhinnas hindamise ja mudelipõhise hindamise tavade läbivaatamisel ning tunnustaks oma kontseptuaalse raamistiku läbivaatamisel usaldatavusnõuetele vastavuse keskset tähtsust; on veendunud, et suurte äriühingute kohta selge ja standarditud mittefinantsteabe avaldamine võib suurendada läbipaistvust ja edendada investorisõbralikumat kliimat; |
| --- | --- |

53.

on veendunud, et pikaajaliste eesmärkidega kooskõlas olevad usaldusväärsed raamatupidamispõhimõtted, mida kohaldatakse institutsionaalsete investorite suhtes, näiteks üleminek kliimasõbralikule majandusele, võivad suurendada finantsteabe järjepidevust ja läbipaistvust ning peaksid süsteemselt kajastama majanduslikku lähenemisviisi, mida kasutavad pikaajalised investorid; rõhutab siiski, et kõnealuste raamatupidamispõhimõtete rakendamine ei tohi tuua kaasa stiimulite loomist protsüklilistele strateegiatele; nõuab tungivalt, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu võtaks arvesse protsüklilisuse riski oma turuhinnas hindamise ja mudelipõhise hindamise tavade läbivaatamisel ning tunnustaks oma kontseptuaalse raamistiku läbivaatamisel usaldatavusnõuetele vastavuse keskset tähtsust; on veendunud, et suurte äriühingute kohta selge ja standarditud mittefinantsteabe avaldamine võib suurendada läbipaistvust ja edendada investorisõbralikumat kliimat;

| 54. | julgustab komisjoni jälgima tähelepanelikult G20 tööd seoses ettepanekutega luua mitmepoolne investeerimisraamistik, millega kehtestatakse miinimumstandardid ja muudetakse teatavaid pikaajalist investeerimist käsitlevaid õigusakte ning õiglasel väärtusel põhinevaid raamatupidamispõhimõtteid, et tegeleda lühiajalise kõikumise ja volatiilsuse probleemiga ning edendada seega piiriüleseid investeeringuid; |
| --- | --- |

54.

julgustab komisjoni jälgima tähelepanelikult G20 tööd seoses ettepanekutega luua mitmepoolne investeerimisraamistik, millega kehtestatakse miinimumstandardid ja muudetakse teatavaid pikaajalist investeerimist käsitlevaid õigusakte ning õiglasel väärtusel põhinevaid raamatupidamispõhimõtteid, et tegeleda lühiajalise kõikumise ja volatiilsuse probleemiga ning edendada seega piiriüleseid investeeringuid;

| 55. | on veendunud, et tungivalt on vaja usaldusväärset maksukeskkonda, millega ennetatakse pikaajaliste investeeringute tegemise takistusi; märgib, et teatavad maksustiimulid ja -soodustused võivad olla investeeringute edendamise keskse tähtsusega vahendid; ergutab vahetama parimaid tavasid ning rõhutab, et siseturg nõuab liikmesriikide maksupoliitika läbipaistvust ja paremat koordineerimist, et hõlbustada piiriüleseid investeeringuid ja vältida nii topeltmaksustamist kui ka kahekordset maksustamata jätmist; ergutab liikmesriike ja komisjoni hindama võimalust pakkuda säästvate infrastruktuuriprojektide tulude puhul maksualaseid eeliseid või muid maksustiimuleid ja -soodustusi, et edendada pikaajalisi investeeringuid; |
| --- | --- |

55.

on veendunud, et tungivalt on vaja usaldusväärset maksukeskkonda, millega ennetatakse pikaajaliste investeeringute tegemise takistusi; märgib, et teatavad maksustiimulid ja -soodustused võivad olla investeeringute edendamise keskse tähtsusega vahendid; ergutab vahetama parimaid tavasid ning rõhutab, et siseturg nõuab liikmesriikide maksupoliitika läbipaistvust ja paremat koordineerimist, et hõlbustada piiriüleseid investeeringuid ja vältida nii topeltmaksustamist kui ka kahekordset maksustamata jätmist; ergutab liikmesriike ja komisjoni hindama võimalust pakkuda säästvate infrastruktuuriprojektide tulude puhul maksualaseid eeliseid või muid maksustiimuleid ja -soodustusi, et edendada pikaajalisi investeeringuid;

| 56. | palub liikmesriikidel koostöös kohalike ja piirkondlike asutustega vaadata läbi oma eelarve planeerimise vahendid ning töötada välja ja avaldada oma riiklikud infrastruktuurikavad, et anda investoritele ja muudele sidusrühmadele üksikasjalikku teavet ning võimaldada rohkem kindlust ja tulevikku suunatud planeerimist seoses tulevaste projektidega; palub komisjonil võimaldada liikmesriikidel töötada välja vahendid infrastruktuuriprojektide andmete standardimiseks ja nende kättesaadavaks tegemiseks keskse andmebaasi kaudu; |
| --- | --- |

56.

palub liikmesriikidel koostöös kohalike ja piirkondlike asutustega vaadata läbi oma eelarve planeerimise vahendid ning töötada välja ja avaldada oma riiklikud infrastruktuurikavad, et anda investoritele ja muudele sidusrühmadele üksikasjalikku teavet ning võimaldada rohkem kindlust ja tulevikku suunatud planeerimist seoses tulevaste projektidega; palub komisjonil võimaldada liikmesriikidel töötada välja vahendid infrastruktuuriprojektide andmete standardimiseks ja nende kättesaadavaks tegemiseks keskse andmebaasi kaudu;

| 57. | usub, et stabiilne ja sektoripõhine reguleeriv raamistik on hädavajalik kontsessiooni valdajate jaoks, kes käitavad transpordiinfrastruktuuri suuri osasid ilma rahastamiseta riiklikest vahenditest, sest see võimaldab neil asjakohaste tasude määramise eeskirjade kohaldamise abil saada vajaliku rahastamise, oma kulutused pikas perspektiivis tagasi teenida ja tagada piisav investeerimistulu; |
| --- | --- |

57.

usub, et stabiilne ja sektoripõhine reguleeriv raamistik on hädavajalik kontsessiooni valdajate jaoks, kes käitavad transpordiinfrastruktuuri suuri osasid ilma rahastamiseta riiklikest vahenditest, sest see võimaldab neil asjakohaste tasude määramise eeskirjade kohaldamise abil saada vajaliku rahastamise, oma kulutused pikas perspektiivis tagasi teenida ja tagada piisav investeerimistulu;

| 58. | kutsub komisjoni üles hindama liikmesriikide maksustiimulite mõju pikaajalisele rahastamisele ja säästvale energiavarustusele üleminekule ning tuvastama parimad tavad eristuse tegemisel roheliste investeeringute madalamate kapitalikulude ja niisuguste investeeringute kõrgemate kapitalikulude vahel, mida tehakse projektidesse, mis ei ole kooskõlas säästvale energiavarustusele üleminekuga; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni üles hindama liikmesriikide maksustiimulite mõju pikaajalisele rahastamisele ja säästvale energiavarustusele üleminekule ning tuvastama parimad tavad eristuse tegemisel roheliste investeeringute madalamate kapitalikulude ja niisuguste investeeringute kõrgemate kapitalikulude vahel, mida tehakse projektidesse, mis ei ole kooskõlas säästvale energiavarustusele üleminekuga;

| 59. | palub, et VKEdele antaks eelisjuurdepääs Euroopa pikaajalistele investeerimisfondidele (ELTIFid), sest nad moodustavad ELis majanduskasvu ja töökohtade loomise selgroo; on seisukohal, et sellise juurdepääsuga peaks kaasnema ka taotlusmenetluste lihtsustamine; toonitab, kui tähtis on tagada äriühingu kogu tegevustsükli jooksul kergem juurdepääs rahastamisele, et luua ja säilitada püsivaid kvaliteetseid töökohti; |
| --- | --- |

59.

palub, et VKEdele antaks eelisjuurdepääs Euroopa pikaajalistele investeerimisfondidele (ELTIFid), sest nad moodustavad ELis majanduskasvu ja töökohtade loomise selgroo; on seisukohal, et sellise juurdepääsuga peaks kaasnema ka taotlusmenetluste lihtsustamine; toonitab, kui tähtis on tagada äriühingu kogu tegevustsükli jooksul kergem juurdepääs rahastamisele, et luua ja säilitada püsivaid kvaliteetseid töökohti;

| 60. | palub komisjonil ja liikmesriikidel ergutada pensionifonde tegema sotsiaalselt vastutustundlikke investeerimisotsuseid, mis on kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnastandarditega, sealhulgas asjakohaste OECD ja ÜRO suuniste ja põhimõtetega; tuletab meelde, et komisjoni kava vaadata läbi tööandjapensionide kogumisasutuste tegevust ja järelevalvet käsitlev direktiiv ei tohi takistada pikaajalist jätkusuutlikku rahastamist; |
| --- | --- |

60.

palub komisjonil ja liikmesriikidel ergutada pensionifonde tegema sotsiaalselt vastutustundlikke investeerimisotsuseid, mis on kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnastandarditega, sealhulgas asjakohaste OECD ja ÜRO suuniste ja põhimõtetega; tuletab meelde, et komisjoni kava vaadata läbi tööandjapensionide kogumisasutuste tegevust ja järelevalvet käsitlev direktiiv ei tohi takistada pikaajalist jätkusuutlikku rahastamist;

| 61. | rõhutab vajadust parema finantsvaldkonna reguleerimise ja finantsjärelevalve järele, et kaitsta töötajaid, maksumaksjaid ja reaalmajandust tulevaste turutõrgete eest; |
| --- | --- |

61.

rõhutab vajadust parema finantsvaldkonna reguleerimise ja finantsjärelevalve järele, et kaitsta töötajaid, maksumaksjaid ja reaalmajandust tulevaste turutõrgete eest;

| 62. | palub komisjonil tugevdada seoses kohandatud laenude ja tagatisskeemide väljatöötamisega oma teabevahetust ja suhet EIPga; ergutab EIPd tegema tihedat koostööd liikmesriikide ja piirkondadega nendepoolsel uute innovatiivsete finantsinstrumentide rakendamisel Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu ning jätkama nende sotsiaalmajandussektorile suunatud investeerimisstrateegia toetamist; palub lisaks EIP-l kaaluda ka suurema paindlikkuse võimalust selliste kohandatud laenude ja muude seotud skeemide suuruse ja eeskirjade kindlaksmääramisel, et need sobiksid võimalikult hästi kokku Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu pakutavate finantsinstrumentidega, eriti seoses noorte ettevõtjate ja sotsiaalsete ettevõtete asjakohase rahastamisega; |
| --- | --- |

62.

palub komisjonil tugevdada seoses kohandatud laenude ja tagatisskeemide väljatöötamisega oma teabevahetust ja suhet EIPga; ergutab EIPd tegema tihedat koostööd liikmesriikide ja piirkondadega nendepoolsel uute innovatiivsete finantsinstrumentide rakendamisel Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu ning jätkama nende sotsiaalmajandussektorile suunatud investeerimisstrateegia toetamist; palub lisaks EIP-l kaaluda ka suurema paindlikkuse võimalust selliste kohandatud laenude ja muude seotud skeemide suuruse ja eeskirjade kindlaksmääramisel, et need sobiksid võimalikult hästi kokku Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu pakutavate finantsinstrumentidega, eriti seoses noorte ettevõtjate ja sotsiaalsete ettevõtete asjakohase rahastamisega;

o

o o

| 63. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

63.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 102.

(2)  ELT L 115, 25.4.2013, lk 1.

(3)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.

(4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2013/pdf/ecp506_en.pdf

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/78 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/78

---

P7_TA(2014)0162

Seksuaalne ärakasutamine ja prostitutsioon ning nende mõju soolisele võrdõiguslikkusele

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon seksuaalse ärakasutamise ja prostitutsiooni ning nende mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele (2013/2103(INI))

(2017/C 285/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artikleid 4 ja 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artikleid 4 ja 5,

| — | võttes arvesse 1949. aasta ÜRO inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta ÜRO inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta artiklit 6, mille alusel võideldakse igasuguse naistega kauplemise ja naiste prostitutsiooni ekspluateerimise vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta artiklit 6, mille alusel võideldakse igasuguse naistega kauplemise ja naiste prostitutsiooni ekspluateerimise vastu,

| — | võttes arvesse 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 1993. aasta naistevastase vägivalla likvideerimist käsitleva deklaratsiooni artiklit 2, milles sätestatakse, et naistevastane vägivald hõlmab üldises kogukonnas esinevat füüsilist, seksuaalset ja psühholoogilist vägivalda, sealhulgas vägistamist, seksuaalset väärkohtlemist, seksuaalset ahistamist ja hirmutamist tööl, haridusasutustes ja mujal, ning naistega kaubitsemist ja sunniviisilist prostitutsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1993. aasta naistevastase vägivalla likvideerimist käsitleva deklaratsiooni artiklit 2, milles sätestatakse, et naistevastane vägivald hõlmab üldises kogukonnas esinevat füüsilist, seksuaalset ja psühholoogilist vägivalda, sealhulgas vägistamist, seksuaalset väärkohtlemist, seksuaalset ahistamist ja hirmutamist tööl, haridusasutustes ja mujal, ning naistega kaubitsemist ja sunniviisilist prostitutsiooni,

| — | võttes arvesse 2000. aasta rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni täiendavat naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise protokolli (Palermo protokoll), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni täiendavat naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise protokolli (Palermo protokoll),

| — | võttes arvesse 1995. aasta Pekingi tegevusplatvormi strateegilist eesmärki D.3 ning deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aasta Pekingi tegevusplatvormi strateegilist eesmärki D.3 ning deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse sunniviisilist või kohustuslikku tööd käsitleva ILO konventsiooni nr 29 artiklit 2, milles määratletakse sunniviisiline töö, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sunniviisilist või kohustuslikku tööd käsitleva ILO konventsiooni nr 29 artiklit 2, milles määratletakse sunniviisiline töö,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni Brüsseli deklaratsiooni (11) inimkaubanduse ennetamise ja sellevastase võitluse kohta, milles nõutakse põhjalikku, multidistsiplinaarset ja tõhusalt koordineeritud poliitikat, mis hõlmaks osalisi kõikidest seotud valdkondadest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni Brüsseli deklaratsiooni (11) inimkaubanduse ennetamise ja sellevastase võitluse kohta, milles nõutakse põhjalikku, multidistsiplinaarset ja tõhusalt koordineeritud poliitikat, mis hõlmaks osalisi kõikidest seotud valdkondadest,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu sellealaseid soovitusi, nagu näiteks 2000. aasta soovitust nr R 11 inimkaubanduse kohta seksuaalse ärakasutamise eesmärgil, 2002. aasta soovitust nr R 5 naiste kaitsmise kohta vägivalla eest ning 2002. aasta soovitust 1545 naistega kaubitsemise vastase kampaania kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu sellealaseid soovitusi, nagu näiteks 2000. aasta soovitust nr R 11 inimkaubanduse kohta seksuaalse ärakasutamise eesmärgil, 2002. aasta soovitust nr R 5 naiste kaitsmise kohta vägivalla eest ning 2002. aasta soovitust 1545 naistega kaubitsemise vastase kampaania kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee soovitus „Seksi ostmise kriminaliseerimine seksuaalselt ärakasutava inimkaubanduse vastase võitluse eesmärgil“, dokument nr 12920 26. aprill 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee soovitus „Seksi ostmise kriminaliseerimine seksuaalselt ärakasutava inimkaubanduse vastase võitluse eesmärgil“, dokument nr 12920 26. aprill 2012,

| — | võttes arvesse 2000. aasta Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ministrite Viini kohtumise otsust nr 1(12) OSCE meetmete toetuseks ning OSCE tegevuskava inimkaubanduse vastu võitlemiseks (otsus nr 557, vastu võetud 2003. aastal), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ministrite Viini kohtumise otsust nr 1(12) OSCE meetmete toetuseks ning OSCE tegevuskava inimkaubanduse vastu võitlemiseks (otsus nr 557, vastu võetud 2003. aastal),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 13,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. juuli 2002. aasta raamotsust 2002/629/JSK inimkaubanduse vastu võitlemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. juuli 2002. aasta raamotsust 2002/629/JSK inimkaubanduse vastu võitlemise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 5. aprilli 2011. aasta raamotsust 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu 19. juuli 2002. aasta raamotsus 2002/629/JSK, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. aprilli 2011. aasta raamotsust 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu 19. juuli 2002. aasta raamotsus 2002/629/JSK,

| — | võttes arvesse nõukogu resolutsiooni inimkaubanduse ja eriti naistega kaubitsemise vastu võitlemiseks võetud algatuste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu resolutsiooni inimkaubanduse ja eriti naistega kaubitsemise vastu võitlemiseks võetud algatuste kohta (1),

| — | võttes arvesse inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat,

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 1995. aasta resolutsiooni ÜRO neljanda naiste maailmakonverentsi kohta: „Võrdsus, areng ja rahu“ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 1995. aasta resolutsiooni ÜRO neljanda naiste maailmakonverentsi kohta: „Võrdsus, areng ja rahu“ (2),

| — | võttes arvesse oma 24. aprilli 1997. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist internetis leviva ebaseadusliku ja kahjuliku infosisu kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. aprilli 1997. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist internetis leviva ebaseadusliku ja kahjuliku infosisu kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 1997. aasta resolutsiooni vajaduse kohta käivitada üleeuroopaline kampaania naistevastase vägivalla suhtes nulltolerantsi kehtestamiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 1997. aasta resolutsiooni vajaduse kohta käivitada üleeuroopaline kampaania naistevastase vägivalla suhtes nulltolerantsi kehtestamiseks (4),

| — | võttes arvesse oma 24. oktoobri 1997. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni rohelist raamatut alaealiste ja inimväärikuse kaitse kohta audiovisuaal- ja teabeteenustes (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. oktoobri 1997. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni rohelist raamatut alaealiste ja inimväärikuse kaitse kohta audiovisuaal- ja teabeteenustes (5),

| — | võttes arvesse oma 6. novembri 1997. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist lastega seotud seksiturismi vastu võitlemise kohta ning mitteametlikku dokumenti, milles käsitletakse Euroopa Liidu jõupingutusi laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ennetamise tõhustamiseks (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. novembri 1997. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist lastega seotud seksiturismi vastu võitlemise kohta ning mitteametlikku dokumenti, milles käsitletakse Euroopa Liidu jõupingutusi laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ennetamise tõhustamiseks (6),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 1997. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist naistega kaubitsemise kohta seksuaalse ärakasutamise eesmärgil (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 1997. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist naistega kaubitsemise kohta seksuaalse ärakasutamise eesmärgil (7),

| — | võttes arvesse oma 13. mai 1998. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb alaealiste ja inimväärikuse kaitset audiovisuaal- ja teabeteenustes (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. mai 1998. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb alaealiste ja inimväärikuse kaitset audiovisuaal- ja teabeteenustes (8),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 1998. aasta resolutsiooni inimõiguste austamise kohta Euroopa Liidus (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 1998. aasta resolutsiooni inimõiguste austamise kohta Euroopa Liidus (9),

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 1999. aasta resolutsiooni pagulase staatust täiendavate kaitsevormide ühtlustamise kohta Euroopa Liidus (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 1999. aasta resolutsiooni pagulase staatust täiendavate kaitsevormide ühtlustamise kohta Euroopa Liidus (10),

| — | võttes arvesse oma 30. märtsi 2000. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele lastega seotud seksiturismi vastu võitlemiseks võetavate meetmete rakendamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. märtsi 2000. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele lastega seotud seksiturismi vastu võitlemiseks võetavate meetmete rakendamise kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 11. aprilli 2000. aasta resolutsiooni Austria Vabariigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu otsus lasteporno vastase võitluse kohta internetis (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. aprilli 2000. aasta resolutsiooni Austria Vabariigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu otsus lasteporno vastase võitluse kohta internetis (12),

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusprogrammi järelmeetmete kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusprogrammi järelmeetmete kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2000. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Täiendavate meetmete võtmiseks võitluses naistega kauplemise vastu“ (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2000. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Täiendavate meetmete võtmiseks võitluses naistega kauplemise vastu“ (14),

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 2000. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist „Kuriteoohvrid Euroopa Liidus: standardite ja meetmete analüüs“ (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 2000. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist „Kuriteoohvrid Euroopa Liidus: standardite ja meetmete analüüs“ (15),

| — | võttes arvesse oma 12. juuni 2001. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus inimkaubanduse vastu võitlemise kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuni 2001. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus inimkaubanduse vastu võitlemise kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni seksuaalse kuritarvitamise suhtes kaitsetute naiste ja lastega kaubitsemise ennetusstrateegiate kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni seksuaalse kuritarvitamise suhtes kaitsetute naiste ja lastega kaubitsemise ennetusstrateegiate kohta (17),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2006. aasta resolutsiooni naistevastase vägivallaga võitlemise praeguse olukorra ja kavandatavate meetmete kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2006. aasta resolutsiooni naistevastase vägivallaga võitlemise praeguse olukorra ja kavandatavate meetmete kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni sundprostitutsiooni kohta rahvusvaheliste spordiürituste raames (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni sundprostitutsiooni kohta rahvusvaheliste spordiürituste raames (19),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (20),

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (21),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. Istungjärgu kohta „Igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamine ja likvideerimine“ (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. Istungjärgu kohta „Igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamine ja likvideerimine“ (22),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (23),

| — | võttes arvesse Euroopa naiste surverühma kampaaniat „Not for sale“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naiste surverühma kampaaniat „Not for sale“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0071/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0071/2014),

| A. | arvestades, et prostitutsioon ja sundprostitutsioon on globaalse mõõtmega soopõhine nähtus, mis hõlmab umbes 40–42 miljonit inimest kogu maailmas ning kus suurem osa prostitueeritud isikutest on naised ja alaealised tütarlapsed ja peaaegu kõik seksuaalteenuse ostjad on mehed ning arvestades, et see on ühtaegu nii soolise ebavõrdsuse põhjus kui ka tagajärg; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et prostitutsioon ja sundprostitutsioon on globaalse mõõtmega soopõhine nähtus, mis hõlmab umbes 40–42 miljonit inimest kogu maailmas ning kus suurem osa prostitueeritud isikutest on naised ja alaealised tütarlapsed ja peaaegu kõik seksuaalteenuse ostjad on mehed ning arvestades, et see on ühtaegu nii soolise ebavõrdsuse põhjus kui ka tagajärg;

| B. | arvestades, et prostitutsioon ja sundprostitutsioon on inimväärikuse ja inimese põhiõigustega kokkusobimatu orjanduse vormid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et prostitutsioon ja sundprostitutsioon on inimväärikuse ja inimese põhiõigustega kokkusobimatu orjanduse vormid;

| C. | arvestades, et inimkaubandus, eelkõige naiste ja lastega kaubitsemine seksuaalsel ja muul ärakasutamise eesmärgil, on üks kõige koletumaid inimõiguste rikkumisi; arvestades, et inimkaubandus suureneb ülemaailmselt, mida juhib organiseeritud kuritegevus ja selle kasumlikkus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et inimkaubandus, eelkõige naiste ja lastega kaubitsemine seksuaalsel ja muul ärakasutamise eesmärgil, on üks kõige koletumaid inimõiguste rikkumisi; arvestades, et inimkaubandus suureneb ülemaailmselt, mida juhib organiseeritud kuritegevus ja selle kasumlikkus;

| D. | arvestades, et töö on üks peamisi inimese eneseteostuse allikaid, mille kaudu inimesed panustavad solidaarselt ühisesse heaolusse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et töö on üks peamisi inimese eneseteostuse allikaid, mille kaudu inimesed panustavad solidaarselt ühisesse heaolusse;

| E. | arvestades, et prostitutsioon ja sundprostitutsioon on olemuslikult seotud ühiskonnas valitseva soolise ebavõrdsusega ning see mõjutab ühiskonnas naiste ja meeste staatust ning nende vaheliste suhete ja seksuaalsuse tajumist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et prostitutsioon ja sundprostitutsioon on olemuslikult seotud ühiskonnas valitseva soolise ebavõrdsusega ning see mõjutab ühiskonnas naiste ja meeste staatust ning nende vaheliste suhete ja seksuaalsuse tajumist;

| F. | arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervishoidu edendatakse seksuaalsuse suhtes tervete ja vastastikkuse austamise põhiste käsitlusviiside kaudu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervishoidu edendatakse seksuaalsuse suhtes tervete ja vastastikkuse austamise põhiste käsitlusviiside kaudu;

| G. | arvestades, et 5. aprilli 2011. aasta direktiivis 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset, kehtestatakse jõulised sätted ohvrite kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 5. aprilli 2011. aasta direktiivis 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset, kehtestatakse jõulised sätted ohvrite kohta;

| H. | arvestades, et igasugusel prostitutsioonipoliitikal on mõju soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele, see mõjutab arusaamu sooküsimustest ning edastab ühiskonnale sõnumi ja normid, sealhulgas noortele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et igasugusel prostitutsioonipoliitikal on mõju soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele, see mõjutab arusaamu sooküsimustest ning edastab ühiskonnale sõnumi ja normid, sealhulgas noortele;

| I. | arvestades, et prostitutsioon toimib ärina ning seeläbi luuakse erinevate omavahel seotud osalistega turg, kus kupeldajad kalkuleerivad ja tegutsevad selle nimel, et kindlustada või suurendada oma turuosa ja kasumit, ning arvestades, et kesksel kohal on seksiostjad, kuna nemad hoiavad turunõudluse taset; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et prostitutsioon toimib ärina ning seeläbi luuakse erinevate omavahel seotud osalistega turg, kus kupeldajad kalkuleerivad ja tegutsevad selle nimel, et kindlustada või suurendada oma turuosa ja kasumit, ning arvestades, et kesksel kohal on seksiostjad, kuna nemad hoiavad turunõudluse taset;

| J. | arvestades, et WHO kohaselt eeldab seksuaaltervis positiivset ja lugupidavat suhtumist seksuaalsusesse ning seksuaalsuhetesse, samuti võimalust nauditavateks ja turvalisteks seksuaalkogemusteks, mis on vabad sunnist, diskrimineerimisest ning vägivallast; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et WHO kohaselt eeldab seksuaaltervis positiivset ja lugupidavat suhtumist seksuaalsusesse ning seksuaalsuhetesse, samuti võimalust nauditavateks ja turvalisteks seksuaalkogemusteks, mis on vabad sunnist, diskrimineerimisest ning vägivallast;

| K. | arvestades, et prostitutsioonis on kõik intiimsed aktid viidud madalale rahalise väärtuse tasemele, kus inimolend on taandatud kaubaks või töövahendiks kliendi käsutuses; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et prostitutsioonis on kõik intiimsed aktid viidud madalale rahalise väärtuse tasemele, kus inimolend on taandatud kaubaks või töövahendiks kliendi käsutuses;

| L. | arvestades, et suurem osa prostitueeritud isikuid pärineb haavatavatest rühmadest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et suurem osa prostitueeritud isikuid pärineb haavatavatest rühmadest;

| M. | arvestades, et kupeldamine on tihedalt seotud organiseeritud kuritegevusega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kupeldamine on tihedalt seotud organiseeritud kuritegevusega;

| N. | arvestades, et prostitutsiooni varjus õitseb organiseeritud kuritegevus, inimkaubandus, raske vägivalla kuriteod ja korruptsioon ning et legaliseerimise korral saab kõige rohkem kasu kupeldaja, kellest saab nn ärimees; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et prostitutsiooni varjus õitseb organiseeritud kuritegevus, inimkaubandus, raske vägivalla kuriteod ja korruptsioon ning et legaliseerimise korral saab kõige rohkem kasu kupeldaja, kellest saab nn ärimees;

| O. | arvestades, et prostitutsiooniturud soodustavad naiste ja lastega kaubitsemist (24); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et prostitutsiooniturud soodustavad naiste ja lastega kaubitsemist (24);

| P. | arvestades, et inimkaubandus toimib prostitutsiooniturge naiste ja alaealiste tütarlastega varustava vahendina; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et inimkaubandus toimib prostitutsiooniturge naiste ja alaealiste tütarlastega varustava vahendina;

| Q. | arvestades, et ELi andmete kohaselt ei ole praegune poliitika inimkaubitsemise vastu võitlemisel tõhus olnud ning esineb probleeme seoses inimkaubitsejate tuvastamise ja vastutusele võtmisega, seega vajatakse seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse juhtumite tõhusamat uurimist ning inimkaubitsejate kohtu alla andmist ja süüdimõistmist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi andmete kohaselt ei ole praegune poliitika inimkaubitsemise vastu võitlemisel tõhus olnud ning esineb probleeme seoses inimkaubitsejate tuvastamise ja vastutusele võtmisega, seega vajatakse seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse juhtumite tõhusamat uurimist ning inimkaubitsejate kohtu alla andmist ja süüdimõistmist;

| R. | arvestades, et aina rohkem noori inimesi, nende seas murettekitavalt palju lapsi, on prostitutsioonile sunnitud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et aina rohkem noori inimesi, nende seas murettekitavalt palju lapsi, on prostitutsioonile sunnitud;

| S. | arvestades, et sundus, mille tõttu prostitutsiooniga tegeletakse, võib olla otsene ja füüsiline või kaudne, näiteks päritoluriigis elavale perekonnale surve avaldamise kaudu, kuid selline sundus võib olla ka salakaval psühholoogiline sundus; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et sundus, mille tõttu prostitutsiooniga tegeletakse, võib olla otsene ja füüsiline või kaudne, näiteks päritoluriigis elavale perekonnale surve avaldamise kaudu, kuid selline sundus võib olla ka salakaval psühholoogiline sundus;

| T. | arvestades, et peamine vastutus inimkaubandusega tegelemisel lasub liikmesriikidel, arvestades, et 2013. aasta aprillis teatas üksnes kuus liikmesriiki ELi inimkaubanduse vastase direktiivi täieliku ülevõtmise kohta, mille rakendamise tähtaeg oli 6. aprill 2013; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et peamine vastutus inimkaubandusega tegelemisel lasub liikmesriikidel, arvestades, et 2013. aasta aprillis teatas üksnes kuus liikmesriiki ELi inimkaubanduse vastase direktiivi täieliku ülevõtmise kohta, mille rakendamise tähtaeg oli 6. aprill 2013;

| U. | arvestades, et komisjon teatab oma naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegias (2010–2015), et naiste ja meeste vaheline ebavõrdsus rikub põhiõiguseid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et komisjon teatab oma naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegias (2010–2015), et naiste ja meeste vaheline ebavõrdsus rikub põhiõiguseid;

| V. | arvestades, et liikmesriikide prostitutsioonikäsitlused erinevad märkimisväärselt, välja võib tuua kaks peamist: üks lähenemisviis näeb prostitutsiooni naiste õiguste rikkumise ja seksuaalorjuse vormina, mille tagajärjeks on naiste sooline ebavõrdsus ja selle säilitamine; teise lähenemisviisi kohaselt toetab prostitutsioon soolist võrdõiguslikkust, rõhutades naise õigust kontrollida, mida ta soovib oma kehaga teha; mõlemal juhul on liikmesriikide otsustada, millist lähenemisviisi nad kasutavad prostitutsiooni küsimuse puhul; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et liikmesriikide prostitutsioonikäsitlused erinevad märkimisväärselt, välja võib tuua kaks peamist: üks lähenemisviis näeb prostitutsiooni naiste õiguste rikkumise ja seksuaalorjuse vormina, mille tagajärjeks on naiste sooline ebavõrdsus ja selle säilitamine; teise lähenemisviisi kohaselt toetab prostitutsioon soolist võrdõiguslikkust, rõhutades naise õigust kontrollida, mida ta soovib oma kehaga teha; mõlemal juhul on liikmesriikide otsustada, millist lähenemisviisi nad kasutavad prostitutsiooni küsimuse puhul;

| W. | arvestades, et sunniviisilisel ja vabatahtlikul prostitutsioonil on vahe; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et sunniviisilisel ja vabatahtlikul prostitutsioonil on vahe;

| X. | arvestades, et prostitutsiooni probleemi tuleb käsitleda pikaajalises plaanis ning soolise võrdõiguslikkuse perspektiivis; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et prostitutsiooni probleemi tuleb käsitleda pikaajalises plaanis ning soolise võrdõiguslikkuse perspektiivis;

| 1. | tunnistab, et prostitutsioonil, sundprostitutsioonil ja seksuaalsel ärakasutamisel on ulatuslik sooline mõõde ning mõlema puhul on tegemist inimväärikuse rikkumisega, samuti on need vastuolus inimõigustega, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse põhimõtetega, ning on seega vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtetega, sh soolise võrdõiguslikkuse saavutamise eesmärk ja põhimõte; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et prostitutsioonil, sundprostitutsioonil ja seksuaalsel ärakasutamisel on ulatuslik sooline mõõde ning mõlema puhul on tegemist inimväärikuse rikkumisega, samuti on need vastuolus inimõigustega, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse põhimõtetega, ning on seega vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtetega, sh soolise võrdõiguslikkuse saavutamise eesmärk ja põhimõte;

| 2. | rõhutab, et kõigi naiste tervisega seonduvaid õigusi tuleb austada, sealhulgas õigus otsustada oma keha ja seksuaalsuse üle ilma sunni, diskrimineerimise ja vägivallata; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kõigi naiste tervisega seonduvaid õigusi tuleb austada, sealhulgas õigus otsustada oma keha ja seksuaalsuse üle ilma sunni, diskrimineerimise ja vägivallata;

| 3. | rõhutab, et prostitutsiooni ja inimkaubanduse vahel on mitmeid seoseid; tunnistab, et prostitutsioon nii üleilmsel kui ka Euroopa tasandil toetab haavatavate naiste ja alaealiste tütarlastega kauplemist, kellest suur osa on 13–25 aasta vanused; rõhutab, et komisjoni andmetele tuginedes toimub suurem osa (62 %) kauplemisest seksuaalse ärakasutamise eesmärgil ning naised ja alaealised tütarlapsed moodustavad 96 % tuvastatud ja eeldatavatest ohvritest, seejuures suureneb viimastel aastatel ELi mittekuuluvatest riikidest pärit ohvrite protsendimäär; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et prostitutsiooni ja inimkaubanduse vahel on mitmeid seoseid; tunnistab, et prostitutsioon nii üleilmsel kui ka Euroopa tasandil toetab haavatavate naiste ja alaealiste tütarlastega kauplemist, kellest suur osa on 13–25 aasta vanused; rõhutab, et komisjoni andmetele tuginedes toimub suurem osa (62 %) kauplemisest seksuaalse ärakasutamise eesmärgil ning naised ja alaealised tütarlapsed moodustavad 96 % tuvastatud ja eeldatavatest ohvritest, seejuures suureneb viimastel aastatel ELi mittekuuluvatest riikidest pärit ohvrite protsendimäär;

| 4. | tunnistab siiski, et puuduvad usaldusväärsed, täpsed ja riikide kaupa võrreldavad andmed, mis on tingitud peamiselt prostitutsiooni ja inimkaubanduse ebaseaduslikust ja sageli nähtamatust olemusest, seetõttu on prostitutsiooniturg läbipaistmatu ja poliitiliste otsuste tegemine takistatud, ühtlasi tähendab see ka, et kõik arvud põhinevad vaid hinnangutel; |
| --- | --- |

4.

tunnistab siiski, et puuduvad usaldusväärsed, täpsed ja riikide kaupa võrreldavad andmed, mis on tingitud peamiselt prostitutsiooni ja inimkaubanduse ebaseaduslikust ja sageli nähtamatust olemusest, seetõttu on prostitutsiooniturg läbipaistmatu ja poliitiliste otsuste tegemine takistatud, ühtlasi tähendab see ka, et kõik arvud põhinevad vaid hinnangutel;

| 5. | rõhutab, et prostitutsioon on ka tervisealane küsimus, sest sellel on kahjulik mõju prostitueeritud isikutele, kelle hulgas on tõenäolisemalt seksuaalse, füüsilise ja vaimse tervise traumasid, narkootikumida ja alkoholi sõltuvust, eneseväärikuse kadu ning keskmisest kõrgem suremuse tase; lisab ja rõhutab, et paljud seksiostjad soovivad ebaturvalist kommertslikku seksi, mis suurendab kahjustava mõju ohtu nii prostitutsiooni vallas tegutsevate isikute kui ka ostjate tervisele; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et prostitutsioon on ka tervisealane küsimus, sest sellel on kahjulik mõju prostitueeritud isikutele, kelle hulgas on tõenäolisemalt seksuaalse, füüsilise ja vaimse tervise traumasid, narkootikumida ja alkoholi sõltuvust, eneseväärikuse kadu ning keskmisest kõrgem suremuse tase; lisab ja rõhutab, et paljud seksiostjad soovivad ebaturvalist kommertslikku seksi, mis suurendab kahjustava mõju ohtu nii prostitutsiooni vallas tegutsevate isikute kui ka ostjate tervisele;

| 6. | rõhutab, et sunnitud prostitutsioonil, prostitutsioonil ja ärakasutamisel seksitööstuses võivad olla hävitavad ja pikaajalised psühholoogilised ja füüsilised tagajärjed sellega seotud inimestele, eriti lastele ja noorukitele, isegi pärast prostitutsiooniga tegelemise lõpetamist, olles seejuures nii soolise ebavõrdsuse põhjus kui ka tagajärg ning kinnistades soostereotüüpe ja stereotüüpset mõtteviisi seksiteenust osutavatest naistest, nagu näiteks kujutlust, et naiste ja alaealiste tütarlaste keha võib müüa meeste seksuaalsete vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et sunnitud prostitutsioonil, prostitutsioonil ja ärakasutamisel seksitööstuses võivad olla hävitavad ja pikaajalised psühholoogilised ja füüsilised tagajärjed sellega seotud inimestele, eriti lastele ja noorukitele, isegi pärast prostitutsiooniga tegelemise lõpetamist, olles seejuures nii soolise ebavõrdsuse põhjus kui ka tagajärg ning kinnistades soostereotüüpe ja stereotüüpset mõtteviisi seksiteenust osutavatest naistest, nagu näiteks kujutlust, et naiste ja alaealiste tütarlaste keha võib müüa meeste seksuaalsete vajaduste rahuldamiseks;

| 7. | palub lisaks sellele liikmesriikidel võtta kooskõlas siseriikliku õigusega prostituutide jaoks kasutusele väljaspool bordelle pakutavad usaldusväärsed nõustamis- ja tervishoiuteenused; |
| --- | --- |

7.

palub lisaks sellele liikmesriikidel võtta kooskõlas siseriikliku õigusega prostituutide jaoks kasutusele väljaspool bordelle pakutavad usaldusväärsed nõustamis- ja tervishoiuteenused;

| 8. | tunnistab, et prostituudid moodustavad rühma, kellel on suur risk nakatuda HIVsse ja teistesse sugulisel teel levivatesse haigustesse, |
| --- | --- |

8.

tunnistab, et prostituudid moodustavad rühma, kellel on suur risk nakatuda HIVsse ja teistesse sugulisel teel levivatesse haigustesse,

| 9. | kutsub liikmesriike üles vahetama parimaid tavasid selle kohta, kuidas vähendada tänavaprostitutsiooniga seotud ohtusid; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles vahetama parimaid tavasid selle kohta, kuidas vähendada tänavaprostitutsiooniga seotud ohtusid;

| 10. | tunnistab, et prostitutsioonil ja sundprostitutsioonil võib olla mõju üldisele naiste vastu suunatud vägivallale, kuna seksi ostjate kohta tehtud uurimused näitavad, et meestel, kes ostavad seksi, on naistest alavääristav kujutluspilt (25); soovitab sellega seoses, et pädevad riigiasutused korraldaksid seksi ostmise keelustamisega samaaegselt meestele suunatud teadlikkuse parandamise kampaania; |
| --- | --- |

10.

tunnistab, et prostitutsioonil ja sundprostitutsioonil võib olla mõju üldisele naiste vastu suunatud vägivallale, kuna seksi ostjate kohta tehtud uurimused näitavad, et meestel, kes ostavad seksi, on naistest alavääristav kujutluspilt (25); soovitab sellega seoses, et pädevad riigiasutused korraldaksid seksi ostmise keelustamisega samaaegselt meestele suunatud teadlikkuse parandamise kampaania;

| 11. | rõhutab, et prostitueeritud isikud on sotsiaalselt, majanduslikult, füüsiliselt, psüühiliselt, emotsionaalselt ja perekondlikult eriti haavatavad ning neid ohustab vägivald, mis kahjustab neid rohkem kui mis tahes teise tegevuse puhul; liikmesriikide politseijõude tuleks ärgitada tegelema muu hulgas madala süüdimõistmise määra küsimusega prostituutide vägistamise eest; rõhutab, et prostitueeritud isikud on avaliku põlguse ja sotsiaalse häbimärgistamise sihtmärgiks isegi juhul, kui lõpetavad prostitutsiooniga tegelemise; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et prostitueeritud isikud on sotsiaalselt, majanduslikult, füüsiliselt, psüühiliselt, emotsionaalselt ja perekondlikult eriti haavatavad ning neid ohustab vägivald, mis kahjustab neid rohkem kui mis tahes teise tegevuse puhul; liikmesriikide politseijõude tuleks ärgitada tegelema muu hulgas madala süüdimõistmise määra küsimusega prostituutide vägistamise eest; rõhutab, et prostitueeritud isikud on avaliku põlguse ja sotsiaalse häbimärgistamise sihtmärgiks isegi juhul, kui lõpetavad prostitutsiooniga tegelemise;

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et naisprostituutidel on õigus rasedusele, kasvatada oma lapsi ja hoolitseda nende eest; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu asjaolule, et naisprostituutidel on õigus rasedusele, kasvatada oma lapsi ja hoolitseda nende eest;

| 13. | rõhutab, et prostitutsiooni normaliseerimine mõjutab naistevastast vägivalda; juhib eelkõige tähelepanu andmetele, mis näitavad, et seksiteenust ostvad mehed sooritavad suurema tõenäosusega naistevastast seksuaalset sunniakti ning muid naistevastaseid vägivallaakte, millega kaasneb sageli naistevihkajalik hoiak; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et prostitutsiooni normaliseerimine mõjutab naistevastast vägivalda; juhib eelkõige tähelepanu andmetele, mis näitavad, et seksiteenust ostvad mehed sooritavad suurema tõenäosusega naistevastast seksuaalset sunniakti ning muid naistevastaseid vägivallaakte, millega kaasneb sageli naistevihkajalik hoiak;

| 14. | märgib, et 80–95 % prostitutsiooniks vahendatud inimestest on enne prostitutsiooniärisse sisenemist kannatanud mingit tüüpi vägivalla all (vägistamine, intsest, pedofiilia), 62 % neist on teatanud varasemast vägistamisest ning 68 % kannatab traumajärgse stressihäire all (protsentides sama piinamisohvritega) (26); |
| --- | --- |

14.

märgib, et 80–95 % prostitutsiooniks vahendatud inimestest on enne prostitutsiooniärisse sisenemist kannatanud mingit tüüpi vägivalla all (vägistamine, intsest, pedofiilia), 62 % neist on teatanud varasemast vägistamisest ning 68 % kannatab traumajärgse stressihäire all (protsentides sama piinamisohvritega) (26);

| 15. | rõhutab, et lasteprostitutsioon ei saa kunagi olla vabatahtlik, kuna laps ei ole võimeline andma prostitutsiooniks nõusolekut; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võitleksid võimalikult tõhusalt lasteprostitutsiooni (hõlmates alla 18aastased isikud) vastu, kuna see on sundprostitutsiooni kõige tõsisem vorm; nõuab tungivalt nulltolerantsil põhineva lähenemisviisi järgimist, mis põhineb ennetusel, ohvrite kaitsel ja klientide vastutusele võtmisel; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et lasteprostitutsioon ei saa kunagi olla vabatahtlik, kuna laps ei ole võimeline andma prostitutsiooniks nõusolekut; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võitleksid võimalikult tõhusalt lasteprostitutsiooni (hõlmates alla 18aastased isikud) vastu, kuna see on sundprostitutsiooni kõige tõsisem vorm; nõuab tungivalt nulltolerantsil põhineva lähenemisviisi järgimist, mis põhineb ennetusel, ohvrite kaitsel ja klientide vastutusele võtmisel;

| 16. | märgib, et lasteprostitutsioon ning laste seksuaalne ärakasutamine suurenevad, sh ka suhtlusvõrgustike kaudu meedias, kus kasutatakse sageli pettust või hirmutamist; |
| --- | --- |

16.

märgib, et lasteprostitutsioon ning laste seksuaalne ärakasutamine suurenevad, sh ka suhtlusvõrgustike kaudu meedias, kus kasutatakse sageli pettust või hirmutamist;

| 17. | juhib tähelepanu tekkivale alaealiste prostitutsiooni nähtusele, mis ei ole sama mis seksuaalne ärakasutamine, vaid selle põhjuseks on raske majanduslik olukord ja vanemliku hoolitsuse puudumine; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu tekkivale alaealiste prostitutsiooni nähtusele, mis ei ole sama mis seksuaalne ärakasutamine, vaid selle põhjuseks on raske majanduslik olukord ja vanemliku hoolitsuse puudumine;

| 18. | rõhutab vajadust tõhusate poliitikameetmete järele, mis lubaksid pöörata erilist tähelepanu alaealiste prostitueeritud isikute nii nn prostitutsiooniturult kõrvaldamisele kui ka sinna sattumisele kui ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja selle vastava fakultatiivprotokolli eesmärkidega vastuolus olevatele tegevustele; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust tõhusate poliitikameetmete järele, mis lubaksid pöörata erilist tähelepanu alaealiste prostitueeritud isikute nii nn prostitutsiooniturult kõrvaldamisele kui ka sinna sattumisele kui ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja selle vastava fakultatiivprotokolli eesmärkidega vastuolus olevatele tegevustele;

| 19. | on seisukohal, et alla 21-aastastelt prostituudilt seksuaalteenuse ostmine tuleks lugeda kuriteoks, kuid prostituute ei tohiks selliste teenuste osutamise eest karistada; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et alla 21-aastastelt prostituudilt seksuaalteenuse ostmine tuleks lugeda kuriteoks, kuid prostituute ei tohiks selliste teenuste osutamise eest karistada;

| 20. | juhib tähelepanu n-ö sponsorluse nähtusele ehk alaealiste või just täisealiseks saanud tüdrukute prostitutsioonile luksuskaupade eest või väikeste rahasummade eest, mis lähevad igapäevakulutusteks ehk taskurahaks või haridusega seotud kulude tasumiseks; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu n-ö sponsorluse nähtusele ehk alaealiste või just täisealiseks saanud tüdrukute prostitutsioonile luksuskaupade eest või väikeste rahasummade eest, mis lähevad igapäevakulutusteks ehk taskurahaks või haridusega seotud kulude tasumiseks;

| 21. | juhib liikmesriikide tähelepanu sellele, et haridus on kesksel kohal prostitutsiooni ja sellega seotud organiseeritud kuritegevuse ennetamisel, ning soovitab seetõttu liikmesriikidel läbi viia vanusepõhiseid haridusalaseid teadlikkuse tõstmise ja ennetavaid kampaaniaid koolides ja ülikoolides, ja soovitab, et võrdsust sisendav kasvatus peaks olema kesksel kohal noore inimese haridusteel; |
| --- | --- |

21.

juhib liikmesriikide tähelepanu sellele, et haridus on kesksel kohal prostitutsiooni ja sellega seotud organiseeritud kuritegevuse ennetamisel, ning soovitab seetõttu liikmesriikidel läbi viia vanusepõhiseid haridusalaseid teadlikkuse tõstmise ja ennetavaid kampaaniaid koolides ja ülikoolides, ja soovitab, et võrdsust sisendav kasvatus peaks olema kesksel kohal noore inimese haridusteel;

| 22. | juhib tähelepanu asjaolule, et prostitutsiooni reklaamimise puhul ajakirjanduses ja sotsiaalmeedias võib tegemist olla vahendiga, mis toetab inimkaubandust ja prostitutsiooni; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu asjaolule, et prostitutsiooni reklaamimise puhul ajakirjanduses ja sotsiaalmeedias võib tegemist olla vahendiga, mis toetab inimkaubandust ja prostitutsiooni;

| 23. | juhib tähelepanu interneti ja sotsiaalvõrgustike üha suurenevale rollile uute ja noorte prostituutide värbamisel inimkaubandusega tegelevate võrgustike kaudu; kutsub üles korraldama ennetuskampaaniaid ka internetis, võttes seejuures arvesse nende inimkaubandusega tegelevate võrgustike suhtes haavatavaid sihtrühmi; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu interneti ja sotsiaalvõrgustike üha suurenevale rollile uute ja noorte prostituutide värbamisel inimkaubandusega tegelevate võrgustike kaudu; kutsub üles korraldama ennetuskampaaniaid ka internetis, võttes seejuures arvesse nende inimkaubandusega tegelevate võrgustike suhtes haavatavaid sihtrühmi;

| 24. | juhib tähelepanu mõnele eelkõige internetis ringlevale massimeedia toote ja pornograafia peamiselt negatiivsele mõjule, mille kaudu luuakse naisest alavääristav kujutluspilt ning mis võib soodustada hoolimatut käitumist naise isiksuse suhtes, pakkudes teda kaubana; hoiatab ühtlasi, et seksuaalset vabadust ei tohi tõlgendada loana suhtuda naistesse hoolimatult; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu mõnele eelkõige internetis ringlevale massimeedia toote ja pornograafia peamiselt negatiivsele mõjule, mille kaudu luuakse naisest alavääristav kujutluspilt ning mis võib soodustada hoolimatut käitumist naise isiksuse suhtes, pakkudes teda kaubana; hoiatab ühtlasi, et seksuaalset vabadust ei tohi tõlgendada loana suhtuda naistesse hoolimatult;

| 25. | rõhutab, et prostitutsiooni normaliseerimine mõjutab noorte inimeste arusaamu seksuaalsusest ning naiste ja meeste vahelisi suhteid; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et prostitutsiooni normaliseerimine mõjutab noorte inimeste arusaamu seksuaalsusest ning naiste ja meeste vahelisi suhteid;

| 26. | rõhutab, et prostitueeritud isikuid ei tohiks kriminaliseerida ning nõuab kõikidelt liikmesriikidelt prostitueeritud isikute vastu suunatud represseerivate õigusaktide tühistamist; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et prostitueeritud isikuid ei tohiks kriminaliseerida ning nõuab kõikidelt liikmesriikidelt prostitueeritud isikute vastu suunatud represseerivate õigusaktide tühistamist;

| 27. | palub liikmesriikidel hoiduda prostitueeritud isikute kriminaliseerimisest ja karistamisest ning töötada välja programmid, et aidata prostitueeritud isikutel/seksitöötajatel soovi korral sellest tööst loobuda; |
| --- | --- |

27.

palub liikmesriikidel hoiduda prostitueeritud isikute kriminaliseerimisest ja karistamisest ning töötada välja programmid, et aidata prostitueeritud isikutel/seksitöötajatel soovi korral sellest tööst loobuda;

| 28. | on veendunud, et nõudluse vähendamine peaks olema liikmesriikide inimkaubanduse vastase integreeritud strateegia osa; |
| --- | --- |

28.

on veendunud, et nõudluse vähendamine peaks olema liikmesriikide inimkaubanduse vastase integreeritud strateegia osa;

| 29. | on arvamusel, et üks viis naiste ja alaealiste tütarlaste seksuaalse ärakasutamise eesmärgil kaubitsemise vastu võitlemiseks ning soolise võrdõiguslikkuse suurendamiseks on Rootsis, Islandil ja Norras rakendatud mudel (nn Põhjamaade mudel), mis on praegu kaalumisel ka mitmes teises Euroopa riigis, kus kuriteoks loetakse seksuaalteenuste ostmist, mitte prostituudiks vahendatud inimeste teenuseid; |
| --- | --- |

29.

on arvamusel, et üks viis naiste ja alaealiste tütarlaste seksuaalse ärakasutamise eesmärgil kaubitsemise vastu võitlemiseks ning soolise võrdõiguslikkuse suurendamiseks on Rootsis, Islandil ja Norras rakendatud mudel (nn Põhjamaade mudel), mis on praegu kaalumisel ka mitmes teises Euroopa riigis, kus kuriteoks loetakse seksuaalteenuste ostmist, mitte prostituudiks vahendatud inimeste teenuseid;

| 30. | rõhutab, et prostitutsioon on piiriülene probleem ning liikmesriigid peavad võtma vastutuse võitlemisel väljaspool oma riiki seksi ostmise vastu; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et prostitutsioon on piiriülene probleem ning liikmesriigid peavad võtma vastutuse võitlemisel väljaspool oma riiki seksi ostmise vastu;

| 31. | juhib tähelepanu sellele, et mõned andmed kinnitavad, et Põhjamaade mudelil on hoiatav mõju inimestega kaubitsemisele Rootsis, kus prostitutsioon ega seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuv inimkaubandus ei ole kasvanud, ning elanikkond ja eriti noored toetavad seda mudelit üha enam, mis näitab, et õigusaktid on toonud kaasa muudatusi hoiakutes; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu sellele, et mõned andmed kinnitavad, et Põhjamaade mudelil on hoiatav mõju inimestega kaubitsemisele Rootsis, kus prostitutsioon ega seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuv inimkaubandus ei ole kasvanud, ning elanikkond ja eriti noored toetavad seda mudelit üha enam, mis näitab, et õigusaktid on toonud kaasa muudatusi hoiakutes;

| 32. | tunnustab Soome valitsuse hiljutise aruande tulemusi, milles nõutakse seksi ostmise täielikku kriminaliseerimist, kuna Soome senine lähenemisviis kriminaliseerida seksi ostmine inimkaubanduse ohvritelt on inimkaubanduse vastu võitlemisel osutunud ebatõhusaks vahendiks; |
| --- | --- |

32.

tunnustab Soome valitsuse hiljutise aruande tulemusi, milles nõutakse seksi ostmise täielikku kriminaliseerimist, kuna Soome senine lähenemisviis kriminaliseerida seksi ostmine inimkaubanduse ohvritelt on inimkaubanduse vastu võitlemisel osutunud ebatõhusaks vahendiks;

| 33. | leiab, et õigusaktid annavad võimaluse selgitada, millised on ühiskonnas vastuvõetavad normid, ja luua selline ühiskond, mis neid väärtusi ka kajastaks; |
| --- | --- |

33.

leiab, et õigusaktid annavad võimaluse selgitada, millised on ühiskonnas vastuvõetavad normid, ja luua selline ühiskond, mis neid väärtusi ka kajastaks;

| 34. | leiab, et prostitutsiooni käsitlemine seadusliku seksuaalteenuste osutamisena ning seksitööstuse üldine dekriminaliseerimine ja kupeldamise seaduslikuks muutmine ei ole lahendus haavatavate naiste ja alaealiste tütarlaste kaitsmiseks vägivalla ja ärakasutamise eest, vaid sel on vastupidine mõju ning asetab nad veelgi suuremasse vägivalla ohtu, ergutades samal ajal prostitutsioonituru kasvu ja suurendades kuritarvitamise all kannatavate naiste ja alaealiste tütarlaste arvu; |
| --- | --- |

34.

leiab, et prostitutsiooni käsitlemine seadusliku seksuaalteenuste osutamisena ning seksitööstuse üldine dekriminaliseerimine ja kupeldamise seaduslikuks muutmine ei ole lahendus haavatavate naiste ja alaealiste tütarlaste kaitsmiseks vägivalla ja ärakasutamise eest, vaid sel on vastupidine mõju ning asetab nad veelgi suuremasse vägivalla ohtu, ergutades samal ajal prostitutsioonituru kasvu ja suurendades kuritarvitamise all kannatavate naiste ja alaealiste tütarlaste arvu;

| 35. | mõistab hukka igasugused poliitilised katsed või arutlused, mille kohaselt on prostitutsioon lahendus Euroopasse sisserännanud naiste jaoks; |
| --- | --- |

35.

mõistab hukka igasugused poliitilised katsed või arutlused, mille kohaselt on prostitutsioon lahendus Euroopasse sisserännanud naiste jaoks;

| 36. | kutsub seetõttu liikmesriike üles andma kooskõlas siseriikliku õigusega politseile ja pädevatele asutustele õiguse bordellidesse ilma põhjenduseta siseneda ja neid kontrollida; |
| --- | --- |

36.

kutsub seetõttu liikmesriike üles andma kooskõlas siseriikliku õigusega politseile ja pädevatele asutustele õiguse bordellidesse ilma põhjenduseta siseneda ja neid kontrollida;

| 37. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid kasutusele vajalikud vahendid, et võidelda inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise vastu ning vähendada prostitutsiooni kui naiste, eriti alaealiste põhiõiguste ning soolise võrdõiguslikkuse rikkumist; |
| --- | --- |

37.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid kasutusele vajalikud vahendid, et võidelda inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise vastu ning vähendada prostitutsiooni kui naiste, eriti alaealiste põhiõiguste ning soolise võrdõiguslikkuse rikkumist;

| 38. | palub liikmesriikidel võtta eeskätt ohvrite kaitset silmas pidades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK, võimalikult kiiresti üle oma siseriiklikku õigusesse; |
| --- | --- |

38.

palub liikmesriikidel võtta eeskätt ohvrite kaitset silmas pidades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK, võimalikult kiiresti üle oma siseriiklikku õigusesse;

| 39. | nõuab tungivalt, et komisjon hindaks seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse kõrvaldamiseks loodud Euroopa õigusraamistiku senist mõju, tegema täiendavaid uuringuid prostitutsiooni ja seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse mustrite ja suurenenud seksiturismi taseme kohta ELis, pöörates seejuures erilist tähelepanu alaealistele, ning soodustama parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

39.

nõuab tungivalt, et komisjon hindaks seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse kõrvaldamiseks loodud Euroopa õigusraamistiku senist mõju, tegema täiendavaid uuringuid prostitutsiooni ja seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse mustrite ja suurenenud seksiturismi taseme kohta ELis, pöörates seejuures erilist tähelepanu alaealistele, ning soodustama parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel;

| 40. | rõhutab, et komisjon peaks jätkama selliste projektide ja programmide rahastamist, mis aitavad võidelda inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise vastu; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et komisjon peaks jätkama selliste projektide ja programmide rahastamist, mis aitavad võidelda inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise vastu;

| 41. | kutsub liikmesriike üles kavandama ja rakendama inimkaubandust, seksuaalset ärakasutamist ja prostitutsiooni käsitlevaid poliitikameetmeid, tagamaks, et kõik asjassepuutuvad osapooled, nagu valitsusvälised organisatsioonid, politsei ja muud õiguskaitseasutused ning sotsiaal- ja meditsiiniteenuste osutajad, saaksid toetust, oleksid kaasatud otsustamisprotsessidesse ja teeksid omavahel koostööd; |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike üles kavandama ja rakendama inimkaubandust, seksuaalset ärakasutamist ja prostitutsiooni käsitlevaid poliitikameetmeid, tagamaks, et kõik asjassepuutuvad osapooled, nagu valitsusvälised organisatsioonid, politsei ja muud õiguskaitseasutused ning sotsiaal- ja meditsiiniteenuste osutajad, saaksid toetust, oleksid kaasatud otsustamisprotsessidesse ja teeksid omavahel koostööd;

| 42. | tunnistab, et suur osa prostitutsiooniga tegelevast isikust sooviks selle tegevuse lõpetada, kuid tunnevad, et nad pole selleks suutelised; rõhutab, et need isikud vajavad toetust, eelkõige psühholoogilist ja sotsiaalset abi, et väljuda seksuaalse ärakasutamise võrgustikest ja nendega sageli seotud sõltuvussuhetest; soovitab pädevatel asutustel töötada tihedas koostöös sidusrühmadega välja programmid, mis aitaksid prostitutsiooni valdkonnas tegutsevatel isikutel oma tegevus lõpetada; |
| --- | --- |

42.

tunnistab, et suur osa prostitutsiooniga tegelevast isikust sooviks selle tegevuse lõpetada, kuid tunnevad, et nad pole selleks suutelised; rõhutab, et need isikud vajavad toetust, eelkõige psühholoogilist ja sotsiaalset abi, et väljuda seksuaalse ärakasutamise võrgustikest ja nendega sageli seotud sõltuvussuhetest; soovitab pädevatel asutustel töötada tihedas koostöös sidusrühmadega välja programmid, mis aitaksid prostitutsiooni valdkonnas tegutsevatel isikutel oma tegevus lõpetada;

| 43. | rõhutab politseiteenistuste ja üldisemalt õigussüsteemis töötavate inimeste piisava koolitamise olulisust seksuaalse ärakasutamise erinevate mõõtmete, sealhulgas soolise mõõtme ja sisserände valdkonnas, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid ergutaksid politseid tegema koostööd ohvritega ja julgustama ohvreid tunnistusi andma, toetaksid eriteenistuste loomist politseis ja võtma tööle naispolitseinikke; rõhutab vajadust liikmesriikidevahelise õigusalase koostöö järele, et võidelda tõhusamalt inimkaubandusega tegelevate võrgustike vastu Euroopas; |
| --- | --- |

43.

rõhutab politseiteenistuste ja üldisemalt õigussüsteemis töötavate inimeste piisava koolitamise olulisust seksuaalse ärakasutamise erinevate mõõtmete, sealhulgas soolise mõõtme ja sisserände valdkonnas, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid ergutaksid politseid tegema koostööd ohvritega ja julgustama ohvreid tunnistusi andma, toetaksid eriteenistuste loomist politseis ja võtma tööle naispolitseinikke; rõhutab vajadust liikmesriikidevahelise õigusalase koostöö järele, et võidelda tõhusamalt inimkaubandusega tegelevate võrgustike vastu Euroopas;

| 44. | juhib riigiasutuste tähelepanu sellele, et majanduslanguse mõjul suureneb prostitutsiooniga tegelema sunnitud naiste ja alaealiste tütarlaste, sh sisserännanud naiste, arv; |
| --- | --- |

44.

juhib riigiasutuste tähelepanu sellele, et majanduslanguse mõjul suureneb prostitutsiooniga tegelema sunnitud naiste ja alaealiste tütarlaste, sh sisserännanud naiste, arv;

| 45. | juhib tähelepanu sellele, et majanduslikud probleemid ja vaesus on peamised noorte naiste ja alaealiste tütarlaste prostitutsiooni põhjused ning et soopõhised ennetusstrateegiad, liikmesriikides ja kogu Euroopas läbiviidavad kampaaniad, mis on eelkõige suunatud sotsiaalselt tõrjutud kogukondadele, samuti haavatavamatele isikutele (nagu puuetega inimesed ja lastekaitsesüsteemi kuuluvad noored), vaesuse vähendamise ja teadlikkuse suurendamise meetmed nii seksiteenutse ostjate kui ka nende pakkujate hulgas ning parimate tavade vahetamine on peamised vahendid naiste ja alaealiste tütarlaste, eriti noorte sisserännanute, seksuaalse ärakasutamise vastu võitlemiseks; soovitab, et komisjon viiks läbi inimkaubanduse vastase nädala; |
| --- | --- |

45.

juhib tähelepanu sellele, et majanduslikud probleemid ja vaesus on peamised noorte naiste ja alaealiste tütarlaste prostitutsiooni põhjused ning et soopõhised ennetusstrateegiad, liikmesriikides ja kogu Euroopas läbiviidavad kampaaniad, mis on eelkõige suunatud sotsiaalselt tõrjutud kogukondadele, samuti haavatavamatele isikutele (nagu puuetega inimesed ja lastekaitsesüsteemi kuuluvad noored), vaesuse vähendamise ja teadlikkuse suurendamise meetmed nii seksiteenutse ostjate kui ka nende pakkujate hulgas ning parimate tavade vahetamine on peamised vahendid naiste ja alaealiste tütarlaste, eriti noorte sisserännanute, seksuaalse ärakasutamise vastu võitlemiseks; soovitab, et komisjon viiks läbi inimkaubanduse vastase nädala;

| 46. | rõhutab, et sotsiaalne tõrjutus on ebasoodsas olukorras olevate naiste ja alaealiste tütarlaste suurema haavatavuse peamine tegur seoses inimkaubandusega; rõhutab, et nii majanduslikud kui ka sotsiaalsed kriisid on põhjustanud töötust, mille tõttu kõige haavatavamas olukorras naised, sh naised kõrgemast sotsiaalsest klassist, suunduvad prostitutsiooni/seksiärisse, et tulla toime vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega; kutsub liikmesriike üles tegelema sotsiaalsete probleemidega, mis sunnivad mehi, naisi ja lapsi prostitutsioonile; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et sotsiaalne tõrjutus on ebasoodsas olukorras olevate naiste ja alaealiste tütarlaste suurema haavatavuse peamine tegur seoses inimkaubandusega; rõhutab, et nii majanduslikud kui ka sotsiaalsed kriisid on põhjustanud töötust, mille tõttu kõige haavatavamas olukorras naised, sh naised kõrgemast sotsiaalsest klassist, suunduvad prostitutsiooni/seksiärisse, et tulla toime vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega; kutsub liikmesriike üles tegelema sotsiaalsete probleemidega, mis sunnivad mehi, naisi ja lapsi prostitutsioonile;

| 47. | innustab liikmesriike rahastama kohapeal tegutsevaid organisatsioone, kes tegelevad toetamise ja prostitutsioonist loobumise strateegiate valdkonnas, tagama inimkaubanduse või seksuaalse ärakasutamise ohvritele uuenduslikud sotsiaalteenused, sealhulgas toetama sisserännanud ja dokumentideta isikuid, arvestades nende individuaalseid vajadusi ja ohte, et pakkuda vajalikku abi ja kaitset, rakendama poliitikameetmeid (hoolitsedes selle eest, et erinevates politsei- ja sisserändeteenistustes, tervishoiu- ja haridusasutustes rakendataks ühtset lähenemisviisi), mille eesmärk on aidata haavatavatel naistel ja alaealistel prostitutsioonist loobuda, tagades, et sellistel programmidel oleks seaduslik alus ja nimetatud eesmärgi täitmiseks vajalikud finantsvahendid; rõhutab seksuaalse ärakasutamise ohvrite psühholoogilise nõustamise olulisust ja vajadust nende sotsiaalse rehabiliteerimise järele; tuletab meelde, et selline protsess vajab aega ja nõuab plaani koostamist edasiseks eluks, et pakkuda endistele prostitueeritud isikutele alternatiivseid usaldusväärseid ja elujõulisi tulevikuväljavaateid; |
| --- | --- |

47.

innustab liikmesriike rahastama kohapeal tegutsevaid organisatsioone, kes tegelevad toetamise ja prostitutsioonist loobumise strateegiate valdkonnas, tagama inimkaubanduse või seksuaalse ärakasutamise ohvritele uuenduslikud sotsiaalteenused, sealhulgas toetama sisserännanud ja dokumentideta isikuid, arvestades nende individuaalseid vajadusi ja ohte, et pakkuda vajalikku abi ja kaitset, rakendama poliitikameetmeid (hoolitsedes selle eest, et erinevates politsei- ja sisserändeteenistustes, tervishoiu- ja haridusasutustes rakendataks ühtset lähenemisviisi), mille eesmärk on aidata haavatavatel naistel ja alaealistel prostitutsioonist loobuda, tagades, et sellistel programmidel oleks seaduslik alus ja nimetatud eesmärgi täitmiseks vajalikud finantsvahendid; rõhutab seksuaalse ärakasutamise ohvrite psühholoogilise nõustamise olulisust ja vajadust nende sotsiaalse rehabiliteerimise järele; tuletab meelde, et selline protsess vajab aega ja nõuab plaani koostamist edasiseks eluks, et pakkuda endistele prostitueeritud isikutele alternatiivseid usaldusväärseid ja elujõulisi tulevikuväljavaateid;

| 48. | rõhutab suuremat vajadust analüüside ja statistiliste tõendusmaterjalide järele, et otsustada, milline mudel on kõige tõhusam seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuva naiste ja alaealiste tütarlastega kaubitsemise vastases võitluses; |
| --- | --- |

48.

rõhutab suuremat vajadust analüüside ja statistiliste tõendusmaterjalide järele, et otsustada, milline mudel on kõige tõhusam seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuva naiste ja alaealiste tütarlastega kaubitsemise vastases võitluses;

| 49. | innustab liikmesriike hindama seksuaalteenuste ostmise kriminaliseerimise nii positiivset kui ka negatiivset mõju prostitutsiooni ja inimkaubanduse vähendamisele; |
| --- | --- |

49.

innustab liikmesriike hindama seksuaalteenuste ostmise kriminaliseerimise nii positiivset kui ka negatiivset mõju prostitutsiooni ja inimkaubanduse vähendamisele;

| 50. | kutsub ELi ja liikmesriike üles arendama välja sellise soopõhise ennetuspoliitika inimkaubanduse tulemusena prostitueeritud isikute päritoluriikides, mis on suunatud nii seksiteenuste ostjatele kui ka naistele ja alaealistele ning hõlmab sanktsioone, teadlikkuse suurendamist ja haridusmeetmeid; |
| --- | --- |

50.

kutsub ELi ja liikmesriike üles arendama välja sellise soopõhise ennetuspoliitika inimkaubanduse tulemusena prostitueeritud isikute päritoluriikides, mis on suunatud nii seksiteenuste ostjatele kui ka naistele ja alaealistele ning hõlmab sanktsioone, teadlikkuse suurendamist ja haridusmeetmeid;

| 51. | nõuab, et EL ja liikmesriigid võtaksid meetmeid seksiturismi takistamiseks nii ELis kui ka sellest väljaspool; |
| --- | --- |

51.

nõuab, et EL ja liikmesriigid võtaksid meetmeid seksiturismi takistamiseks nii ELis kui ka sellest väljaspool;

| 52. | nõuab, et Euroopa välisteenistus võtaks meetmeid, et peatada prostitutsiooni praktiseerimine konfliktipiirkondades, kus paiknevad ELi sõjalised üksused; |
| --- | --- |

52.

nõuab, et Euroopa välisteenistus võtaks meetmeid, et peatada prostitutsiooni praktiseerimine konfliktipiirkondades, kus paiknevad ELi sõjalised üksused;

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 260, 29.10.2003, lk 4.

(2)  EÜT C 166, 3.7.1995, lk 92.

(3)  EÜT C 150, 19.5.1997, lk 38.

(4)  EÜT C 304, 6.10.1997, lk 55.

(5)  EÜT C 339, 10.11.1997, lk 420.

(6)  EÜT C 358, 24.11.1997, lk 37.

(7)  EÜT C 14, 19.1.1998, lk 39.

(8)  ELT C 167, 1.6.1998, lk 128.

(9)  EÜT C 98, 9.4.1999, lk 279.

(10)  EÜT C 150, 28.5.1999, lk 203.

(11)  EÜT C 378, 29.12.2000, lk 80.

(12)  EÜT C 40, 7.2.2001, lk 41.

(13)  EÜT C 59, 23.2.2001, lk 258.

(14)  EÜT C 59, 23.2.2001, lk 307.

(15)  EÜT C 67, 1.3.2001, lk 304.

(16)  EÜT C 53 E, 28.2.2002, lk 114.

(17)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 75.

(18)  ELT C 288 E, 25.11.2006, lk 66.

(19)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 292.

(20)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 53.

(21)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 26.

(22)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0045.

(23)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0444.

(24)  ÜRO eriraportööri (inimkaubanduse, eelkõige naiste ja lastega kaubitsemise küsimustes) Sigma Huda 2006. aasta raportis rõhutatakse prostitutsioonipoliitika otsest mõju inimkaubanduse levikule.

(25)  Mitmed seksiostjate teemat käsitlevad uuringud on kättesaadavad siin: http://www.womenlobby.org/spip.php?article1948&lang=en.

(26)  Farley, M., „Violence against women and post-traumatic stress syndrome“, Women and Health, 1998; Damant, D. et al., „Trajectoires d’entrée en prostitution: violence, toxicomanie et criminalité“, Le Journal International de Victimologie, nr 3, aprill 2005.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/87 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/87

---

P7_TA(2014)0163

Arengu edendamine vastutustundlike äritavade rakendamise abil

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon arengu edendamise kohta vastutustundlike äritavade rakendamise abil ja kaevandustööstuse rolli kohta arenguriikides (2013/2126(INI))

(2017/C 285/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 2008. aasta oktoobris Addis Abebas toimunud esimesel Aafrika Liidu maavarade arendamise eest vastutavate ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsiooni Aafrika maavarade arendamise ja majandamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aasta oktoobris Addis Abebas toimunud esimesel Aafrika Liidu maavarade arendamise eest vastutavate ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsiooni Aafrika maavarade arendamise ja majandamise kohta,

| — | võttes arvesse 2009. aasta veebruaris toimunud Aafrika Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel vastu võetud Aafrika mäetööstuse arenguvisiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aasta veebruaris toimunud Aafrika Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel vastu võetud Aafrika mäetööstuse arenguvisiooni,

| — | võttes arvesse 15. detsembri 2010. aasta Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi (ICGLR) erakorralisel tippkohtumisel, millel käsitleti võitlust Ida-Aafrika järvede piirkonna loodusvarade ebaseadusliku kasutamise vastu, vastu võetud Lusaka deklaratsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. detsembri 2010. aasta Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi (ICGLR) erakorralisel tippkohtumisel, millel käsitleti võitlust Ida-Aafrika järvede piirkonna loodusvarade ebaseadusliku kasutamise vastu, vastu võetud Lusaka deklaratsiooni (1),

| — | võttes arvesse 2011. aasta detsembris Addis Abebas toiminud teisel Aafrika Liidu maavarade arendamise eest vastutavate ministrite konverentsil vastu võetud tegevuskava Aafrika mäetööstuse arenguvisiooni elluviimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta detsembris Addis Abebas toiminud teisel Aafrika Liidu maavarade arendamise eest vastutavate ministrite konverentsil vastu võetud tegevuskava Aafrika mäetööstuse arenguvisiooni elluviimiseks,

| — | võttes arvesse 2011. aasta mais toiminud ÜRO Inimõiguste Nõukogu 17. istungjärgul peasekretäri eriesindaja esitatud ettepanekut inimõigustega seotud riskide juhtimise kümne põhimõtte integreerimiseks riigi ja investori lepingueelsetesse läbirääkimistesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta mais toiminud ÜRO Inimõiguste Nõukogu 17. istungjärgul peasekretäri eriesindaja esitatud ettepanekut inimõigustega seotud riskide juhtimise kümne põhimõtte integreerimiseks riigi ja investori lepingueelsetesse läbirääkimistesse,

| — | võttes arvesse OECD hoolsuskohustuse juhendit, milles käsitletakse konfliktsetest ja kõrge riskiga piirkondadest pärinevate maavarade tarneahelate vastutustundlikkust ning milles antakse üksikasjalikke soovitusi, et aidata ettevõtetel austada inimõigusi ja vältida oma tarnetegevuse käigus konfliktide rahastamist (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD hoolsuskohustuse juhendit, milles käsitletakse konfliktsetest ja kõrge riskiga piirkondadest pärinevate maavarade tarneahelate vastutustundlikkust ning milles antakse üksikasjalikke soovitusi, et aidata ettevõtetel austada inimõigusi ja vältida oma tarnetegevuse käigus konfliktide rahastamist (2),

| — | võttes arvesse mäetööstuse läbipaistvuse algatuse rahvusvahelist läbipaistvusstandardit, milles nõutakse, et valitsused avaldaksid üksikasjaliku teabe maavaradest saadud tulude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mäetööstuse läbipaistvuse algatuse rahvusvahelist läbipaistvusstandardit, milles nõutakse, et valitsused avaldaksid üksikasjaliku teabe maavaradest saadud tulude kohta,

| — | võttes arvesse 2013. aasta juunis G8 kohtumisel vastu võetud Lough Erne'i deklaratsiooni, milles riigipead ja valitsusjuhid kinnitasid loodusvarade ja nende tarneahela läbipaistva ja vastutustundliku majandamise tähtsust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta juunis G8 kohtumisel vastu võetud Lough Erne'i deklaratsiooni, milles riigipead ja valitsusjuhid kinnitasid loodusvarade ja nende tarneahela läbipaistva ja vastutustundliku majandamise tähtsust (3),

| — | võttes arvesse 6. septembril 2013 avaldatud G20 lõppdeklaratsiooni, milles maailma liidrid väljendavad mäetööstuse läbipaistvuse algatusele toetust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. septembril 2013 avaldatud G20 lõppdeklaratsiooni, milles maailma liidrid väljendavad mäetööstuse läbipaistvuse algatusele toetust,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0132/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0132/2014),

| A. | arvestades, et paljudes arenguriikides annab loodusvarade kaevandamine märkimisväärse osa SKPst ning sageli põhiosa välisvaluuta tuludest ja välisinvesteeringutest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paljudes arenguriikides annab loodusvarade kaevandamine märkimisväärse osa SKPst ning sageli põhiosa välisvaluuta tuludest ja välisinvesteeringutest;

| B. | arvestades, et Aafrikas on mõned maailma suurimad maavaravarud, ning arvestades, et Aafrika maavarade kaevandamisest saadavaid tulusid tuleks kasutada aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks, vaesuse kaotamiseks ning kiire ja laiapõhjalise sotsiaal-majandusliku arengu ja kasvu saavutamiseks; arvestades siiski, et Aafrika riigid peavad endiselt tegelema terviklike strateegiate väljaarendamise ja rakendamisega, et muuta loodusvarade kasutamine oma majanduse arengu ja majanduse mitmekesistamise mootoriks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Aafrikas on mõned maailma suurimad maavaravarud, ning arvestades, et Aafrika maavarade kaevandamisest saadavaid tulusid tuleks kasutada aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks, vaesuse kaotamiseks ning kiire ja laiapõhjalise sotsiaal-majandusliku arengu ja kasvu saavutamiseks; arvestades siiski, et Aafrika riigid peavad endiselt tegelema terviklike strateegiate väljaarendamise ja rakendamisega, et muuta loodusvarade kasutamine oma majanduse arengu ja majanduse mitmekesistamise mootoriks;

| C. | arvestades, et maavarad võivad olla olulised majanduskasvu ja sotsiaalse arengu edasiviijad, kui nendest saadavaid tulusid hallatakse nõuetekohaselt ja läbipaistvalt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et maavarad võivad olla olulised majanduskasvu ja sotsiaalse arengu edasiviijad, kui nendest saadavaid tulusid hallatakse nõuetekohaselt ja läbipaistvalt;

| D. | arvestades, et vaidlused nafta, gaasi, mineraalide, puidu ja muude loodusvarade üle on kogu maailmas konfliktiallikate pingereas teisel kohal; arvestades, et konkurents ressursside, näiteks maa ja vee pärast on kasvamas, süvendades olemasolevaid konflikte või vallandades uusi; arvestades, et maa ja loodusvarade halvale majandamisele lisandub keskkonnaseisundi halvenemine, rahvastiku kasv ja kliimamuutused; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaidlused nafta, gaasi, mineraalide, puidu ja muude loodusvarade üle on kogu maailmas konfliktiallikate pingereas teisel kohal; arvestades, et konkurents ressursside, näiteks maa ja vee pärast on kasvamas, süvendades olemasolevaid konflikte või vallandades uusi; arvestades, et maa ja loodusvarade halvale majandamisele lisandub keskkonnaseisundi halvenemine, rahvastiku kasv ja kliimamuutused;

| E. | arvestades, et paradoksaalselt läheb loodusvaraderikkal riigil sageli kehvemini kui teistel riikidel (loodusvarad kui needus) ja et mineraalide kontrollimine, kasutamine, kaubandus ja nende maksustamine põhjustab mõnel juhul relvastatud konflikte (nn konfliktimineraalide probleem); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paradoksaalselt läheb loodusvaraderikkal riigil sageli kehvemini kui teistel riikidel (loodusvarad kui needus) ja et mineraalide kontrollimine, kasutamine, kaubandus ja nende maksustamine põhjustab mõnel juhul relvastatud konflikte (nn konfliktimineraalide probleem);

| F. | arvestades, et kaevandamisest ei ole kohalikul elanikkonnal sageli mingit kasu või kaaluvad negatiivsed sotsiaalsed ja keskkonnamõjud selle üles; arvestades, et kaevandamisest saadavat kasu kohaliku elanikkonna jaoks saavad luua kohalikud või riiklikud ametiasutused parema juhtimise ja läbipaistvuse kaudu, mis võimaldab lisaks muuta olematuks võimalikud negatiivsed sotsiaalsed ja keskkonnamõjud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kaevandamisest ei ole kohalikul elanikkonnal sageli mingit kasu või kaaluvad negatiivsed sotsiaalsed ja keskkonnamõjud selle üles; arvestades, et kaevandamisest saadavat kasu kohaliku elanikkonna jaoks saavad luua kohalikud või riiklikud ametiasutused parema juhtimise ja läbipaistvuse kaudu, mis võimaldab lisaks muuta olematuks võimalikud negatiivsed sotsiaalsed ja keskkonnamõjud;

| G. | arvestades, et keskkonna- ja sotsiaalse mõju hinnangutel on kaevanduspiirkondade põlisrahvaste õiguste kaitsmisel oluline roll; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et keskkonna- ja sotsiaalse mõju hinnangutel on kaevanduspiirkondade põlisrahvaste õiguste kaitsmisel oluline roll;

| H. | arvestades, et Maailmapanga 2008. aasta hinnangu kohaselt moodustavad ligikaudu 90 % Kongo Demokraatliku Vabariigi maavarade tootmisest registreerimata väikesemahulised kaevandusettevõtted, mis tegutsevad relvastatud rühmituste kontrolli all olevates kaugetes ja ohtlikes piirkondades; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Maailmapanga 2008. aasta hinnangu kohaselt moodustavad ligikaudu 90 % Kongo Demokraatliku Vabariigi maavarade tootmisest registreerimata väikesemahulised kaevandusettevõtted, mis tegutsevad relvastatud rühmituste kontrolli all olevates kaugetes ja ohtlikes piirkondades;

| I. | arvestades, et väikesemahulised kaevandamistööd tagavad märkimisväärse tööhõive, eriti maapiirkondades; arvestades, et käsitsi tehtavate ja väikesemahuliste kaevandamistööde sektori väljakujunemine on vajalik kohaliku/riigisisese ettevõtluse stimuleerimiseks, elatusvahendite parandamiseks ja maaelu integreeritud sotsiaalse ja majandusliku arengu edendamiseks; arvestades siiski ka seda, et Aafrika käsitsi tehtavate ja väikesemahuliste kaevandamistööde sektori mitteametlik iseloom muudab selle kergeks saagiks organiseeritud kuritegevusele ja poolsõjaväelistele organisatsioonidele ja toob kaasa mitmeid probleeme, nagu lapstööjõu kasutamise, mis ei võimalda saavutada selle sektori täielikku arengupotentsiaali; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et väikesemahulised kaevandamistööd tagavad märkimisväärse tööhõive, eriti maapiirkondades; arvestades, et käsitsi tehtavate ja väikesemahuliste kaevandamistööde sektori väljakujunemine on vajalik kohaliku/riigisisese ettevõtluse stimuleerimiseks, elatusvahendite parandamiseks ja maaelu integreeritud sotsiaalse ja majandusliku arengu edendamiseks; arvestades siiski ka seda, et Aafrika käsitsi tehtavate ja väikesemahuliste kaevandamistööde sektori mitteametlik iseloom muudab selle kergeks saagiks organiseeritud kuritegevusele ja poolsõjaväelistele organisatsioonidele ja toob kaasa mitmeid probleeme, nagu lapstööjõu kasutamise, mis ei võimalda saavutada selle sektori täielikku arengupotentsiaali;

| J. | arvestades, et kaevandustööstus peaks soodustama tehnoloogia- ja uuenduslike sektorite arengut ning pakkuma lahendusi ressursi- ja energiatõhususe, ökodisaini, tulemuslikkuse parandamise, ringlussevõtu ja ringmajanduse valdkonnas, millest peaksid kasu saama nii arenguriigid kui ka arenenud riigid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kaevandustööstus peaks soodustama tehnoloogia- ja uuenduslike sektorite arengut ning pakkuma lahendusi ressursi- ja energiatõhususe, ökodisaini, tulemuslikkuse parandamise, ringlussevõtu ja ringmajanduse valdkonnas, millest peaksid kasu saama nii arenguriigid kui ka arenenud riigid;

| K. | arvestades, et Aafrika mäetööstuse arenguvisioon pakub raamistikku asjaomase sektori sidusamaks ja kindlamaks integreerimiseks Aafrika mandri majandusse ja ühiskonda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Aafrika mäetööstuse arenguvisioon pakub raamistikku asjaomase sektori sidusamaks ja kindlamaks integreerimiseks Aafrika mandri majandusse ja ühiskonda;

| L. | arvestades, et inimõiguste rikkumised on kaevandustööstuses tavapärased, sealhulgas lapstööjõu kasutamine, seksuaalne vägivald, inimeste kadumine, puhast keskkonda käsitleva õiguse rikkumine, oma maast ja elatisest ilmajätmine ilma läbirääkimiste ja piisava hüvitiseta, sunniviisiline ümberasustamine ja rituaalselt või kultuurilooliselt oluliste paikade hävitamine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimõiguste rikkumised on kaevandustööstuses tavapärased, sealhulgas lapstööjõu kasutamine, seksuaalne vägivald, inimeste kadumine, puhast keskkonda käsitleva õiguse rikkumine, oma maast ja elatisest ilmajätmine ilma läbirääkimiste ja piisava hüvitiseta, sunniviisiline ümberasustamine ja rituaalselt või kultuurilooliselt oluliste paikade hävitamine;

| M. | arvestades, et sunnitöö ning ametiühingute keelamine ja kollektiivläbirääkimiste õiguste eiramine on endiselt olulisteks murekohtadeks; arvestades, et samuti valmistavad tohutut muret sageli äärmiselt viletsad tervishoiu- ja ohutusstandardid või nende puudumine, eelkõige väikesemahulistes kaevandustes, mis tegutsevad sageli väga ohtlikes tingimustes; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sunnitöö ning ametiühingute keelamine ja kollektiivläbirääkimiste õiguste eiramine on endiselt olulisteks murekohtadeks; arvestades, et samuti valmistavad tohutut muret sageli äärmiselt viletsad tervishoiu- ja ohutusstandardid või nende puudumine, eelkõige väikesemahulistes kaevandustes, mis tegutsevad sageli väga ohtlikes tingimustes;

| N. | arvestades, et inimõiguste austamise kohustus on kõigi äriühingute ülemaailmne tegevusstandard, olenemata ettevõtte tegevuskohast, nagu rõhutatakse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetes, mille on koostanud John Ruggie, ÜRO peasekretäri eriesindaja inimõiguste ja hargmaiste ettevõtete ning teiste äriühingute küsimustes; arvestades, et kokkuleppeid kõnealuse kohustuse täitmise konkreetsete tagajärgede suhtes sõlmitakse siiski liiga vähe ja õiguste järgimisel tervikuna on edusammude tõsiseks takistuseks ka tõhusa järelevalve, aruandluse, tõendamis- ja aruandlusmehhanismide puudumine; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et inimõiguste austamise kohustus on kõigi äriühingute ülemaailmne tegevusstandard, olenemata ettevõtte tegevuskohast, nagu rõhutatakse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetes, mille on koostanud John Ruggie, ÜRO peasekretäri eriesindaja inimõiguste ja hargmaiste ettevõtete ning teiste äriühingute küsimustes; arvestades, et kokkuleppeid kõnealuse kohustuse täitmise konkreetsete tagajärgede suhtes sõlmitakse siiski liiga vähe ja õiguste järgimisel tervikuna on edusammude tõsiseks takistuseks ka tõhusa järelevalve, aruandluse, tõendamis- ja aruandlusmehhanismide puudumine;

| O. | arvestades, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse erinevate teemavaldkondade tegevusjuhendite, standardite ja sertifitseerimissüsteemide leviku tõkestamine muudab hinnangute andmise, võrdlemise ja kontrollimise keeruliseks või võimatuks; arvestades halva leviku mitmeid põhjusi, sealhulgas ettevõtjate ebapiisav pühendumine ettevõtja sotsiaalse vastutuse tõhusaks toimimiseks ja ettevõtjate tehtavad mööndused, ehkki soovitakse välja paista sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt vastutustundlikena; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse erinevate teemavaldkondade tegevusjuhendite, standardite ja sertifitseerimissüsteemide leviku tõkestamine muudab hinnangute andmise, võrdlemise ja kontrollimise keeruliseks või võimatuks; arvestades halva leviku mitmeid põhjusi, sealhulgas ettevõtjate ebapiisav pühendumine ettevõtja sotsiaalse vastutuse tõhusaks toimimiseks ja ettevõtjate tehtavad mööndused, ehkki soovitakse välja paista sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt vastutustundlikena;

| P. | arvestades, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse tõhususe suurendamiseks ja võrdsuse eesmärkide saavutamiseks on esmase tähtsusega see, et loobutaks praegustest à la carte tingimustest, mis võimaldavad ettevõtjatel valida endale tegevusjuhendeid ja standardeid oma äranägemisel, ning rakendataks ühiseid tööstusharuüleseid standardeid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse tõhususe suurendamiseks ja võrdsuse eesmärkide saavutamiseks on esmase tähtsusega see, et loobutaks praegustest à la carte tingimustest, mis võimaldavad ettevõtjatel valida endale tegevusjuhendeid ja standardeid oma äranägemisel, ning rakendataks ühiseid tööstusharuüleseid standardeid;

| Q. | arvestades, et rohepesu – kuvandi esitamine väidetavalt keskkonnasõbralikust tegevusest, et petta üldsust ja juhtida tähelepanu keskkonnale kahjulikelt tavadelt kõrvale – eksitab tarbijaid, avalikkust ja reguleerivaid asutusi keskkonnatoime suhtes ning kahjustab vastutustundliku ettevõtluse kujunemist, mistõttu tuleb selle vastu võidelda; arvestades üldisemalt, et ettevõtjad, kes kasutavad ettevõtja sotsiaalset vastutust turundusvahendina, peavad tagama, et mis tahes nende poolt esitatud väited vastavad tõele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et rohepesu – kuvandi esitamine väidetavalt keskkonnasõbralikust tegevusest, et petta üldsust ja juhtida tähelepanu keskkonnale kahjulikelt tavadelt kõrvale – eksitab tarbijaid, avalikkust ja reguleerivaid asutusi keskkonnatoime suhtes ning kahjustab vastutustundliku ettevõtluse kujunemist, mistõttu tuleb selle vastu võidelda; arvestades üldisemalt, et ettevõtjad, kes kasutavad ettevõtja sotsiaalset vastutust turundusvahendina, peavad tagama, et mis tahes nende poolt esitatud väited vastavad tõele;

| R. | arvestades, et mäetööstuse läbipaistvuse algatuste rakendamise eesmärgiks on sissetulekute haldamise läbipaistvuse suurendamine ning samuti korruptsiooni võimaluse vähendamine ja õiglase tulu jaotamise võimaldamine; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et mäetööstuse läbipaistvuse algatuste rakendamise eesmärgiks on sissetulekute haldamise läbipaistvuse suurendamine ning samuti korruptsiooni võimaluse vähendamine ja õiglase tulu jaotamise võimaldamine;

| S. | arvestades, et kuigi paljud Aafrika riigid on viimase kahe aastakümne jooksul läbi viinud majanduse, kaubanduse ja investeeringute liberaliseerimise, ei ole nad suutnud saavutada olulist majanduse mitmekesistumist ning nende majandus on täna keskmiselt vähem mitmekesine ja rohkem koondunud, näiteks madala lisandväärtusega maavarade ja põllumajandussaaduste eksporti, mis mõlemad on väga tundlikud väliste hinnakõikumiste suhtes; arvestades, et praegu tuleks suunata kõik jõupingutused majanduse mitmekesistamisse, et vähendada sõltuvust kaevandustööstusest või põllumajandussaaduste ekspordist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kuigi paljud Aafrika riigid on viimase kahe aastakümne jooksul läbi viinud majanduse, kaubanduse ja investeeringute liberaliseerimise, ei ole nad suutnud saavutada olulist majanduse mitmekesistumist ning nende majandus on täna keskmiselt vähem mitmekesine ja rohkem koondunud, näiteks madala lisandväärtusega maavarade ja põllumajandussaaduste eksporti, mis mõlemad on väga tundlikud väliste hinnakõikumiste suhtes; arvestades, et praegu tuleks suunata kõik jõupingutused majanduse mitmekesistamisse, et vähendada sõltuvust kaevandustööstusest või põllumajandussaaduste ekspordist;

| T. | arvestades, et Addis Abebas vastu võetud deklaratsioonis Aafrika maavarade arendamise ja majandamise kohta nõutakse tungivalt, et Aafrika riigid tagaksid, et majanduspartnerluslepingud ja üldised WTO läbirääkimised ei piira riiklikku arengupoliitikat ning et kaubanduse liberaliseerimine, mis on esile toonud madala sissetulekuga Aafrika riikide sõltuvuse toorainest, ei too kaasa nn seotuse efekti; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Addis Abebas vastu võetud deklaratsioonis Aafrika maavarade arendamise ja majandamise kohta nõutakse tungivalt, et Aafrika riigid tagaksid, et majanduspartnerluslepingud ja üldised WTO läbirääkimised ei piira riiklikku arengupoliitikat ning et kaubanduse liberaliseerimine, mis on esile toonud madala sissetulekuga Aafrika riikide sõltuvuse toorainest, ei too kaasa nn seotuse efekti;

| U. | arvestades, et alates 1980. aastatel Maailmapanga juhtimisel läbi viidud kaevandussektori reformidest on Ladina-Ameerika uuesti liikumas riigiasutuste rolli tugevdamise suunas, keskendudes riiklikele prioriteetidele ja majandusarengu eesmärkidele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et alates 1980. aastatel Maailmapanga juhtimisel läbi viidud kaevandussektori reformidest on Ladina-Ameerika uuesti liikumas riigiasutuste rolli tugevdamise suunas, keskendudes riiklikele prioriteetidele ja majandusarengu eesmärkidele;

| V. | arvestades, et ekspordimakse kasutatakse laialdaselt, kuigi paljud piirkondlikud kaubanduslepingud ja ELi sõlmitavad majanduspartnerluslepingud keelavad nende kasutamise; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ekspordimakse kasutatakse laialdaselt, kuigi paljud piirkondlikud kaubanduslepingud ja ELi sõlmitavad majanduspartnerluslepingud keelavad nende kasutamise;

| W. | arvestades, et mõned AKV riigid on mures, et majanduspartnerluslepingutes sätestatud ekspordimaksude piirangud võivad väärtusahelas positiivsete muutuste saavutamist raskendada; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et mõned AKV riigid on mures, et majanduspartnerluslepingutes sätestatud ekspordimaksude piirangud võivad väärtusahelas positiivsete muutuste saavutamist raskendada;

| X. | arvestades, et korruptsioon ja läbipaistmatud lepingud on mäetööstuses laialt levinud; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et korruptsioon ja läbipaistmatud lepingud on mäetööstuses laialt levinud;

| Y. | arvestades, et kaasaegsete tarneahelate globaalne iseloom tähendab, et loodusvarasid, mis on õhutanud mõningaid maailma kõige jõhkramaid konflikte, ostetakse ja müüakse rahvusvahelisel turul, sealhulgas ELis tegutsevate ettevõtjate poolt; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kaasaegsete tarneahelate globaalne iseloom tähendab, et loodusvarasid, mis on õhutanud mõningaid maailma kõige jõhkramaid konflikte, ostetakse ja müüakse rahvusvahelisel turul, sealhulgas ELis tegutsevate ettevõtjate poolt;

| Z. | arvestades, et kuigi ettevõtjate vabatahtlikud jõupingutused konfliktimineraalide hangete vältimiseks on teretulnud, ei ole need alati olnud tõhusad; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kuigi ettevõtjate vabatahtlikud jõupingutused konfliktimineraalide hangete vältimiseks on teretulnud, ei ole need alati olnud tõhusad;

| AA. | arvestades, et 2010. aastal vastu võetud USA Dodd-Franki seaduse artiklis 1502 nõutakse, et Ameerika Ühendriikide väärtpaberi- ja börsikomisjoni (Securities and Exchange Commission – SEC) noteeritud ettevõtted, sealhulgas Euroopa ettevõtted, täidaksid oma hoolsuskohustust, et teha kindlaks, kas nende tooted sisaldavad mineraale, mida on rahastanud Kongo Demokraatliku Vabariigi relvastatud rühmitused; arvestades, et sellega seotud otsuses osutab SEC OECD juhendile kui usaldusväärsele hoolsuskohustuse standardile, mida ettevõtjad peaksid seaduse täitmisel kasutama; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 2010. aastal vastu võetud USA Dodd-Franki seaduse artiklis 1502 nõutakse, et Ameerika Ühendriikide väärtpaberi- ja börsikomisjoni (Securities and Exchange Commission – SEC) noteeritud ettevõtted, sealhulgas Euroopa ettevõtted, täidaksid oma hoolsuskohustust, et teha kindlaks, kas nende tooted sisaldavad mineraale, mida on rahastanud Kongo Demokraatliku Vabariigi relvastatud rühmitused; arvestades, et sellega seotud otsuses osutab SEC OECD juhendile kui usaldusväärsele hoolsuskohustuse standardile, mida ettevõtjad peaksid seaduse täitmisel kasutama;

| AB. | arvestades, et jõupingutused konflikti lõpetamiseks, takistades käsitsi tehtavate kaevandamistööde tulu sattumist relvastatud rühmituste kätte, on olnud suhteliselt edukad teemantide puhul, kuid tuleb teha ulatuslikumaid pingutusi, et luua tugev õigus- ja institutsiooniline raamistik käsitsi tehtavate kaevandamistööde edendamiseks, lisaks Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelisele konverentsile (ICGLR); |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et jõupingutused konflikti lõpetamiseks, takistades käsitsi tehtavate kaevandamistööde tulu sattumist relvastatud rühmituste kätte, on olnud suhteliselt edukad teemantide puhul, kuid tuleb teha ulatuslikumaid pingutusi, et luua tugev õigus- ja institutsiooniline raamistik käsitsi tehtavate kaevandamistööde edendamiseks, lisaks Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelisele konverentsile (ICGLR);

Kaevandamine ja säästev areng

| 1. | märgib murega, et jätkusuutmatul kaevandamisel võivad olla väga negatiivsed keskkonna- ja sotsiaalsed mõjud, eriti Aafrikas; |
| --- | --- |

1.

märgib murega, et jätkusuutmatul kaevandamisel võivad olla väga negatiivsed keskkonna- ja sotsiaalsed mõjud, eriti Aafrikas;

| 2. | rõhutab, et globaalne toorainehindade buum, mida tingib nõudlus tärkava turumajandusega riikides, pakub suurepärast võimalust tooraine poolest rikastele arenguriikidele, eriti Aafrikas, et suurendada tulu ja suunata see oma rahva huvides arengusse; toetab sellele eesmärgile suunatud riiklikku poliitikat; juhib tähelepanu, et õigus- ja regulatiivsed reformid on sageli otsustava tähtsusega, ning rõhutab, et vajalikku poliitilist mänguruumi ei tohi kaubandus- ja investeerimislepingutega piirata; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et globaalne toorainehindade buum, mida tingib nõudlus tärkava turumajandusega riikides, pakub suurepärast võimalust tooraine poolest rikastele arenguriikidele, eriti Aafrikas, et suurendada tulu ja suunata see oma rahva huvides arengusse; toetab sellele eesmärgile suunatud riiklikku poliitikat; juhib tähelepanu, et õigus- ja regulatiivsed reformid on sageli otsustava tähtsusega, ning rõhutab, et vajalikku poliitilist mänguruumi ei tohi kaubandus- ja investeerimislepingutega piirata;

| 3. | rõhutab, et lisaks valitsuse tulubaasi loomisele, mida saab kasutada arengu huvides, peaks kaevandustööstus kaasa aitama kohaliku majanduse arengule sidusvaldkondade kaudu, näiteks tagades kohalike inimeste tööhõive ja koolituse, ostes kohalikke kaupu ja teenuseid, korraldades kaevandatud materjalide töötlemist kohapeal ning osaledes jõupingutustes kohaliku tööstuse väljaarendamiseks, mille tooraineks on töödeldud või töötlemata materjalid või millele kaevandusettevõtete kohalolek võib olla muul viisil kasulik; nõuab, et Aafrika Liidu liikmesriigid rakendaksid süstemaatiliselt Aafrika mäetööstuse arenguvisiooni; on veendunud, et nii on edusamme aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel võimalik oluliselt kiirendada; rõhutab sel eesmärgil vajadust edendada säästva arengu põhimõtteid, mille aluseks on keskkonnasõbralik ja sotsiaalselt vastutustundlik kaevandamine; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et lisaks valitsuse tulubaasi loomisele, mida saab kasutada arengu huvides, peaks kaevandustööstus kaasa aitama kohaliku majanduse arengule sidusvaldkondade kaudu, näiteks tagades kohalike inimeste tööhõive ja koolituse, ostes kohalikke kaupu ja teenuseid, korraldades kaevandatud materjalide töötlemist kohapeal ning osaledes jõupingutustes kohaliku tööstuse väljaarendamiseks, mille tooraineks on töödeldud või töötlemata materjalid või millele kaevandusettevõtete kohalolek võib olla muul viisil kasulik; nõuab, et Aafrika Liidu liikmesriigid rakendaksid süstemaatiliselt Aafrika mäetööstuse arenguvisiooni; on veendunud, et nii on edusamme aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel võimalik oluliselt kiirendada; rõhutab sel eesmärgil vajadust edendada säästva arengu põhimõtteid, mille aluseks on keskkonnasõbralik ja sotsiaalselt vastutustundlik kaevandamine;

| 4. | kutsub arenguriike üles uuendama omavahelist piirkondlikku koostööd, arendama kaevandussektoris, sealhulgas käsitsi tehtavate ja väikesemahuliste kaevandamistööde puhul välja ning võtma kasutusele ühised keskkonna-, sotsiaal-, tervishoiu- ja ohutusstandardid ja -normid; |
| --- | --- |

4.

kutsub arenguriike üles uuendama omavahelist piirkondlikku koostööd, arendama kaevandussektoris, sealhulgas käsitsi tehtavate ja väikesemahuliste kaevandamistööde puhul välja ning võtma kasutusele ühised keskkonna-, sotsiaal-, tervishoiu- ja ohutusstandardid ja -normid;

| 5. | rõhutab vajadust kasutada loodusvarade ebaseadusliku kasutamise ohjeldamiseks piirkondlikku ja rahvusvahelist lähenemisviisi; julgustab arenguriike võtma meetmeid, et muuta käsitsi tehtavate ja väikesemahuliste kaevandamistööde sektor ametlikuks, et parandada inimeste elatusvahendeid, tagada kindel sissetulek ning integreerida käsitsi tehtavate ja väikesemahuliste kaevandamistööde sektor maapiirkondade ja riigi majandusega, pakkudes samal ajal selleks vajalikku kättesaadavat rahalist ja tehnilist tuge ning tagades õiguskorra, millega antakse neile, kellel on õigus tegeleda käsitsi tehtavate ja väikesemahuliste kaevandamistöödega, piisavalt maad ja selle omandiõigus; kutsub ELi üles aitama arenguriikidel parandada suutlikkust jälgimis- ja sertifitseerimissüsteemide kohapealsel rakendamisel enne nõuetele mittevastavate maavarade transportimise keelu jõustamist; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust kasutada loodusvarade ebaseadusliku kasutamise ohjeldamiseks piirkondlikku ja rahvusvahelist lähenemisviisi; julgustab arenguriike võtma meetmeid, et muuta käsitsi tehtavate ja väikesemahuliste kaevandamistööde sektor ametlikuks, et parandada inimeste elatusvahendeid, tagada kindel sissetulek ning integreerida käsitsi tehtavate ja väikesemahuliste kaevandamistööde sektor maapiirkondade ja riigi majandusega, pakkudes samal ajal selleks vajalikku kättesaadavat rahalist ja tehnilist tuge ning tagades õiguskorra, millega antakse neile, kellel on õigus tegeleda käsitsi tehtavate ja väikesemahuliste kaevandamistöödega, piisavalt maad ja selle omandiõigus; kutsub ELi üles aitama arenguriikidel parandada suutlikkust jälgimis- ja sertifitseerimissüsteemide kohapealsel rakendamisel enne nõuetele mittevastavate maavarade transportimise keelu jõustamist;

| 6. | rõhutab ELi tehtavaid jõupingutusi vastuvõtvate riikide institutsioonilise arengu ja suutlikkuse suurendamise toetamiseks, et luua vajalik institutsiooniline ja õigusraamistik, et hallata ja jaotada kaevandustööstuse tulusid läbipaistvalt ja tõhusalt; rõhutab samuti Euroopa Liidu ja Aafrika Arengupanga vahel loodud partnerlussuhteid; eelkõige nõuab tungivalt, et EL seaks prioriteediks abi andmise õigusaktide ja maksupoliitika väljatöötamiseks, et maksimeerida kaevandustööstuse arendamisest kohalikul ja riigi tasandil saadavat kasu, mille tulemusel kujuneb kohalik tööhõive, tagatakse töötajatele ja nende pereliikmetele inimväärsed sissetulekud ning tihenevad sidemed väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja kaevandustööstuse arenguga seotud tarneahela vahel; |
| --- | --- |

6.

rõhutab ELi tehtavaid jõupingutusi vastuvõtvate riikide institutsioonilise arengu ja suutlikkuse suurendamise toetamiseks, et luua vajalik institutsiooniline ja õigusraamistik, et hallata ja jaotada kaevandustööstuse tulusid läbipaistvalt ja tõhusalt; rõhutab samuti Euroopa Liidu ja Aafrika Arengupanga vahel loodud partnerlussuhteid; eelkõige nõuab tungivalt, et EL seaks prioriteediks abi andmise õigusaktide ja maksupoliitika väljatöötamiseks, et maksimeerida kaevandustööstuse arendamisest kohalikul ja riigi tasandil saadavat kasu, mille tulemusel kujuneb kohalik tööhõive, tagatakse töötajatele ja nende pereliikmetele inimväärsed sissetulekud ning tihenevad sidemed väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja kaevandustööstuse arenguga seotud tarneahela vahel;

| 7. | rõhutab, et omavastutuse põhimõtte kohaselt peaksid kohalikud kogukonnad osalema selliste loodusvarade projektide kavandamisel ja väljatöötamisel, mille hindamisel tuleb lähtuda kohalike tarneahelate ja kohaliku kogukonna tööhõive huvidest; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et omavastutuse põhimõtte kohaselt peaksid kohalikud kogukonnad osalema selliste loodusvarade projektide kavandamisel ja väljatöötamisel, mille hindamisel tuleb lähtuda kohalike tarneahelate ja kohaliku kogukonna tööhõive huvidest;

| 8. | peab äärmiselt oluliseks tunnustada ja kindlustada põlisrahvaste traditsioonilisi õigusi ja kultuuri kaevandustööstuse arengus ning tagada nende eelnev ja teavitatud osalemine; |
| --- | --- |

8.

peab äärmiselt oluliseks tunnustada ja kindlustada põlisrahvaste traditsioonilisi õigusi ja kultuuri kaevandustööstuse arengus ning tagada nende eelnev ja teavitatud osalemine;

| 9. | rõhutab vajadust tagada rahvusvaheliste ettevõtete poolt toime pandud sotsiaalsete või keskkonnaalaste õigusaktide rikkumise ohvritele tulemuslik juurdepääs õiguskaitsele; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust tagada rahvusvaheliste ettevõtete poolt toime pandud sotsiaalsete või keskkonnaalaste õigusaktide rikkumise ohvritele tulemuslik juurdepääs õiguskaitsele;

| 10. | rõhutab, et olukorras, kus siseriiklik reguleerimine arenguriikides on sageli ebapiisav, et kaitsta inimõigusi ettevõtete poolt toimepandavate rikkumiste eest, pakub ÜRO raamistik „Kaitsta, austada ja heastada“ kõikehõlmavat ja kasulikku põhimõtete kogumit ettevõtetele järgmiseks ja inimõiguste kaitsmiseks; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et olukorras, kus siseriiklik reguleerimine arenguriikides on sageli ebapiisav, et kaitsta inimõigusi ettevõtete poolt toimepandavate rikkumiste eest, pakub ÜRO raamistik „Kaitsta, austada ja heastada“ kõikehõlmavat ja kasulikku põhimõtete kogumit ettevõtetele järgmiseks ja inimõiguste kaitsmiseks;

| 11. | nõuab Aafrika inimõiguste harta, mis sisaldab sätteid jõukuse ja loodusvarade müümise ning piisava hüvitamise põhimõtete kohta, tulemuslikku rakendamist; |
| --- | --- |

11.

nõuab Aafrika inimõiguste harta, mis sisaldab sätteid jõukuse ja loodusvarade müümise ning piisava hüvitamise põhimõtete kohta, tulemuslikku rakendamist;

| 12. | kutsub arenguriike üles ratifitseerima maavarade sektori seisukohast asjakohaseid inimõiguste konventsioone ja vahendeid ning neid rakendama, andes muu hulgas avalikele inimõiguste asutustele õiguse jälgida kaevandamisega seotud inimõigustealaste standardite jõustamist ning töötades välja vahendeid ja meetodeid tervishoiu- ja inimõigustealaste teemade kaasamiseks mõju hindamise menetlustesse; |
| --- | --- |

12.

kutsub arenguriike üles ratifitseerima maavarade sektori seisukohast asjakohaseid inimõiguste konventsioone ja vahendeid ning neid rakendama, andes muu hulgas avalikele inimõiguste asutustele õiguse jälgida kaevandamisega seotud inimõigustealaste standardite jõustamist ning töötades välja vahendeid ja meetodeid tervishoiu- ja inimõigustealaste teemade kaasamiseks mõju hindamise menetlustesse;

| 13. | märgib murega, et vastavalt ÜRO peasekretäri eriesindaja inimõiguste küsimuses John Ruggie hinnangule toimub umbes kaks kolmandikku ettevõtete poolt toime pandud inimõiguste rikkumistest nafta-, gaasi- ja mäetööstuses; rõhutab, et ELi liikmesriikidel ja rahvusvahelisel üldsusel on kohustus vastavalt rahvusvahelistele ja Euroopa inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele tagada, et nende jurisdiktsiooni all tegutsevad ettevõtted ei pane oma äritegevuse käigus toime ega aita otseselt ega kaudselt kaasa inimõiguste rikkumistele; |
| --- | --- |

13.

märgib murega, et vastavalt ÜRO peasekretäri eriesindaja inimõiguste küsimuses John Ruggie hinnangule toimub umbes kaks kolmandikku ettevõtete poolt toime pandud inimõiguste rikkumistest nafta-, gaasi- ja mäetööstuses; rõhutab, et ELi liikmesriikidel ja rahvusvahelisel üldsusel on kohustus vastavalt rahvusvahelistele ja Euroopa inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele tagada, et nende jurisdiktsiooni all tegutsevad ettevõtted ei pane oma äritegevuse käigus toime ega aita otseselt ega kaudselt kaasa inimõiguste rikkumistele;

| 14. | väljendab muret töötingimuste pärast väikesemahuliste kaevandamistööde sektoris, kus paljud töökohad on ebakindlad ega vasta kaugeltki rahvusvahelistele ja riiklikele töönormidele ja kus õnnetuste arv on hinnanguliselt kuus kuni seitse korda kõrgem kui suuremates ettevõtetes; kutsub arenguriikide valitsusi ja kaevandusettevõtjaid üles rakendama ILO konventsioonides, muu hulgas tööohutust ja töötervishoidu kaevanduses käsitlevas konventsioonis sätestatud põhilisi töönorme, et tagada kõigile kaevandustöötajatele inimväärsed ja ohutud töötingimused; |
| --- | --- |

14.

väljendab muret töötingimuste pärast väikesemahuliste kaevandamistööde sektoris, kus paljud töökohad on ebakindlad ega vasta kaugeltki rahvusvahelistele ja riiklikele töönormidele ja kus õnnetuste arv on hinnanguliselt kuus kuni seitse korda kõrgem kui suuremates ettevõtetes; kutsub arenguriikide valitsusi ja kaevandusettevõtjaid üles rakendama ILO konventsioonides, muu hulgas tööohutust ja töötervishoidu kaevanduses käsitlevas konventsioonis sätestatud põhilisi töönorme, et tagada kõigile kaevandustöötajatele inimväärsed ja ohutud töötingimused;

| 15. | kutsub ELi liikmesriike üles suurendama oma abi, et võidelda lapstööjõu kasutamise vastu kaevandustööstuses, ning toetama ILO jõupingutusi haridusvõimaluste ja alternatiivsete teenimisvõimaluste pakkumiseks, et lõpetada laste kasutamine kaevandustegevuses; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi liikmesriike üles suurendama oma abi, et võidelda lapstööjõu kasutamise vastu kaevandustööstuses, ning toetama ILO jõupingutusi haridusvõimaluste ja alternatiivsete teenimisvõimaluste pakkumiseks, et lõpetada laste kasutamine kaevandustegevuses;

| 16. | tunneb heameelt asjaolu üle, et rahvusvahelised finantseerimisasutused on välja töötanud meetodid, millega tagatakse, et maavarade kaevandamisse investeerivad ettevõtjad viivad läbi keskkonnamõju hindamise ja sotsiaalse mõju hindamise; märgib siiski, et arenguriikide suutlikkuse suurendamine nende nõuete täitmiseks on endiselt suur probleem, võttes arvesse nende rahaliste vahendite ja inimressursside piiratust; kutsub seetõttu ELi üles uuendama oma tehnilist abi, et võimaldada arenguriikidel kehtestada tervise-, sotsiaal- ja keskkonnariskide süstemaatilise hindamise tava, tagades üldsuse tulemusliku kaasamise; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt asjaolu üle, et rahvusvahelised finantseerimisasutused on välja töötanud meetodid, millega tagatakse, et maavarade kaevandamisse investeerivad ettevõtjad viivad läbi keskkonnamõju hindamise ja sotsiaalse mõju hindamise; märgib siiski, et arenguriikide suutlikkuse suurendamine nende nõuete täitmiseks on endiselt suur probleem, võttes arvesse nende rahaliste vahendite ja inimressursside piiratust; kutsub seetõttu ELi üles uuendama oma tehnilist abi, et võimaldada arenguriikidel kehtestada tervise-, sotsiaal- ja keskkonnariskide süstemaatilise hindamise tava, tagades üldsuse tulemusliku kaasamise;

| 17. | rõhutab Maailmapanga Grupi rolli vastutustundlike äritavade arendamisel; juhib tähelepanu vajadusele parandada viisi, kuidas terviklikkust toetavate institutsioonide loomist käsitlevaid teadmisi jagatakse ja rakendatakse, ning teha teave ja vahendid kättesaadavaks tavalistele inimestele, et nende valitsused oleksid sunnitud oma tegevuses olema tulemuslikumad ning oma kodanikega paremini arvestavad; |
| --- | --- |

17.

rõhutab Maailmapanga Grupi rolli vastutustundlike äritavade arendamisel; juhib tähelepanu vajadusele parandada viisi, kuidas terviklikkust toetavate institutsioonide loomist käsitlevaid teadmisi jagatakse ja rakendatakse, ning teha teave ja vahendid kättesaadavaks tavalistele inimestele, et nende valitsused oleksid sunnitud oma tegevuses olema tulemuslikumad ning oma kodanikega paremini arvestavad;

| 18. | kutsub ametiasutusi üles keelustama maavarade uurimist ja kaevandamist rahvusparkides ja maailma kultuuripärandi asukohtades ning kutsub ettevõtjaid üles võtma endale kohustuse mitte tegeleda sellise tegevusega; |
| --- | --- |

18.

kutsub ametiasutusi üles keelustama maavarade uurimist ja kaevandamist rahvusparkides ja maailma kultuuripärandi asukohtades ning kutsub ettevõtjaid üles võtma endale kohustuse mitte tegeleda sellise tegevusega;

| 19. | on veendunud, et mäetööstus saaks anda ja peaks andma tehnosiirde ja vastutustundlike investeeringute kaudu väärtusliku panuse kliimamuutuste leevendamisse; rõhutab eriti suurte kaevandusettevõtjate võimalusi pakkuda väikestele ja keskmise suurusega kaevandussektori ettevõtjatele heitkoguste vähendamist käsitlevat oskusteavet; kordab oma üleskutset ELile püüda saavutada kokkuleppeid kliimamuutuste leevendamise rahastamiseks, tehnosiirdeks ja suutlikkuse suurendamiseks ning täiendada oma abi arenguriikidele CO2 heitkoguste vähendamiseks; |
| --- | --- |

19.

on veendunud, et mäetööstus saaks anda ja peaks andma tehnosiirde ja vastutustundlike investeeringute kaudu väärtusliku panuse kliimamuutuste leevendamisse; rõhutab eriti suurte kaevandusettevõtjate võimalusi pakkuda väikestele ja keskmise suurusega kaevandussektori ettevõtjatele heitkoguste vähendamist käsitlevat oskusteavet; kordab oma üleskutset ELile püüda saavutada kokkuleppeid kliimamuutuste leevendamise rahastamiseks, tehnosiirdeks ja suutlikkuse suurendamiseks ning täiendada oma abi arenguriikidele CO2 heitkoguste vähendamiseks;

| 20. | rõhutab vajadust kehtestada Euroopas tugev õiguskord, mille kohaselt oleksid teatud suurettevõtjad kohustatud avaldama oma mittefinantsteavet, sealhulgas kohustus, et ettevõtjad täidaksid riskipõhist hoolsuskohustust, arvestades kogu nende tarneahelat; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust kehtestada Euroopas tugev õiguskord, mille kohaselt oleksid teatud suurettevõtjad kohustatud avaldama oma mittefinantsteavet, sealhulgas kohustus, et ettevõtjad täidaksid riskipõhist hoolsuskohustust, arvestades kogu nende tarneahelat;

Erasektori roll

| 21. | nõuab ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni, OECD hargmaiseid ettevõtteid käsitlevate suuniste, ÜRO algatuse Global Compact ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete tulemuslikku rakendamist ühiste tööstusharuüleste mehhanismide kaudu; |
| --- | --- |

21.

nõuab ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni, OECD hargmaiseid ettevõtteid käsitlevate suuniste, ÜRO algatuse Global Compact ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete tulemuslikku rakendamist ühiste tööstusharuüleste mehhanismide kaudu;

| 22. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles tagama, et ELi delegatsioonidesse kuuluvatele ELi kaubandusametnikele korraldatakse regulaarseid koolitusi ettevõtja sotsiaalse vastutuse teemadel; |
| --- | --- |

22.

kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles tagama, et ELi delegatsioonidesse kuuluvatele ELi kaubandusametnikele korraldatakse regulaarseid koolitusi ettevõtja sotsiaalse vastutuse teemadel;

| 23. | kutsub komisjoni üles aktiivselt edendama vastutustundlikku ettevõtlust välismaal tegutsevate ELi ettevõtjate hulgas, tagades kõikide õiguslikult siduvate kohustuste, eelkõige rahvusvaheliste inimõiguste-, töö- ja keskkonnaalaste standardite ja eeskirjade range järgimise; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles aktiivselt edendama vastutustundlikku ettevõtlust välismaal tegutsevate ELi ettevõtjate hulgas, tagades kõikide õiguslikult siduvate kohustuste, eelkõige rahvusvaheliste inimõiguste-, töö- ja keskkonnaalaste standardite ja eeskirjade range järgimise;

| 24. | rõhutab, et erinevate ettevõtja sotsiaalse vastutuse rakenduskavade temaatiline ulatus on sageli valikuline ning see tähelepanek kehtib ka sotsiaal- ja keskkonnaküsimuste puhul; on seisukohal, et selline killustatud käsitlus kahjustab ettevõtte üldise jätkusuutlikkuse hindamist; on seisukohal, et kuigi need üldraamistikud on kujundanud ühist arusaama ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete tõlgendamist, peaksid need olema ka ühiste tööstusharuüleste rahvusvaheliste vastutustundliku äritegevuse normide aluseks; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et erinevate ettevõtja sotsiaalse vastutuse rakenduskavade temaatiline ulatus on sageli valikuline ning see tähelepanek kehtib ka sotsiaal- ja keskkonnaküsimuste puhul; on seisukohal, et selline killustatud käsitlus kahjustab ettevõtte üldise jätkusuutlikkuse hindamist; on seisukohal, et kuigi need üldraamistikud on kujundanud ühist arusaama ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete tõlgendamist, peaksid need olema ka ühiste tööstusharuüleste rahvusvaheliste vastutustundliku äritegevuse normide aluseks;

| 25. | rõhutab samuti, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatusi ei tohiks pidada millekski, mis võiksid asendada valitsuse vastutust tagada oma kodanikele põhiinfrastruktuur ja muud avalikud hüved, vaid need peavad vastupidi seda täiendama; |
| --- | --- |

25.

rõhutab samuti, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatusi ei tohiks pidada millekski, mis võiksid asendada valitsuse vastutust tagada oma kodanikele põhiinfrastruktuur ja muud avalikud hüved, vaid need peavad vastupidi seda täiendama;

Rahvusvahelised kaubandus- ja investeerimissüsteemid

| 26. | kutsub ELi üles kasutama oma kaubandus- ja investeerimissuhteid peamiste partnerriikidega (nt USA, Hiina, Jaapan, Brasiilia ja India) ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitleva arutelu edendamiseks; nõuab tungivalt, et EL viiks enne läbirääkimiste etapi alustamist läbi ka kavandatud kaubanduslepingute jätkusuutlikkuse mõjuhinnangud; nõuab, et investeerimislepingutega soodustataks ettevõtja sotsiaalse vastutuse positiivseid tavasid ja aruandlust; |
| --- | --- |

26.

kutsub ELi üles kasutama oma kaubandus- ja investeerimissuhteid peamiste partnerriikidega (nt USA, Hiina, Jaapan, Brasiilia ja India) ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitleva arutelu edendamiseks; nõuab tungivalt, et EL viiks enne läbirääkimiste etapi alustamist läbi ka kavandatud kaubanduslepingute jätkusuutlikkuse mõjuhinnangud; nõuab, et investeerimislepingutega soodustataks ettevõtja sotsiaalse vastutuse positiivseid tavasid ja aruandlust;

| 27. | rõhutab, et kaubanduslepingutega tuleks austada arenguriikide vajadust mitmekesistada oma majandust ja tõsta riigi tehnoloogilist taset; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et kaubanduslepingutega tuleks austada arenguriikide vajadust mitmekesistada oma majandust ja tõsta riigi tehnoloogilist taset;

| 28. | tunnistab välismaiste otseinvesteeringute olulisust tööstuse kasvu jaoks, kuid märgib samas, et arenguriikide poolt 1980. ja 1990. aastatel kaevandusse suunatavatele välismaistele otseinvesteeringutele pakutud liiga soodsad tingimused koos riigisisese halva majandamise, korruptsiooni, vastutuse puudumise ja puuduliku reguleerimisega takistasid arenguriike omandamast õiglast osa oma loodusvarade kasutamisest saadavast kasumist, mida need riigid sotsiaalseks ja majanduslikuks arenguks hädasti vajasid; |
| --- | --- |

28.

tunnistab välismaiste otseinvesteeringute olulisust tööstuse kasvu jaoks, kuid märgib samas, et arenguriikide poolt 1980. ja 1990. aastatel kaevandusse suunatavatele välismaistele otseinvesteeringutele pakutud liiga soodsad tingimused koos riigisisese halva majandamise, korruptsiooni, vastutuse puudumise ja puuduliku reguleerimisega takistasid arenguriike omandamast õiglast osa oma loodusvarade kasutamisest saadavast kasumist, mida need riigid sotsiaalseks ja majanduslikuks arenguks hädasti vajasid;

| 29. | jagab ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste eriesindaja muret selle pärast, et lepingutes ja rahvusvahelistes kokkulepetes praegu sätestatavad investorite õiguskaitse meetodid piiravad riikide suutlikkust kaitsta inimõigusi; rõhutab vajadust tasakaalustada investorite õigused kohustusega tagada jätkusuutlik inimareng; |
| --- | --- |

29.

jagab ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste eriesindaja muret selle pärast, et lepingutes ja rahvusvahelistes kokkulepetes praegu sätestatavad investorite õiguskaitse meetodid piiravad riikide suutlikkust kaitsta inimõigusi; rõhutab vajadust tasakaalustada investorite õigused kohustusega tagada jätkusuutlik inimareng;

| 30. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid rakendaksid ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste eriesindaja kümmet põhimõtet, mille eesmärk on integreerida inimõigustega seotud riskide juhtimine riigi ja investorite vahelistesse läbirääkimistesse, mis eelnevad lepingu sõlmimisele, et tagada, et stabiliseerimisklauslid ei ohusta inimõiguste austamist ja kaitset; kutsub ELi üles toetama suutlikkuse suurendamist arenguriikides inimõiguste ja säästva arengu klauslite käsitlemisel läbirääkimistel ja nende lisamisel investeerimislepingutesse; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid rakendaksid ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste eriesindaja kümmet põhimõtet, mille eesmärk on integreerida inimõigustega seotud riskide juhtimine riigi ja investorite vahelistesse läbirääkimistesse, mis eelnevad lepingu sõlmimisele, et tagada, et stabiliseerimisklauslid ei ohusta inimõiguste austamist ja kaitset; kutsub ELi üles toetama suutlikkuse suurendamist arenguriikides inimõiguste ja säästva arengu klauslite käsitlemisel läbirääkimistel ja nende lisamisel investeerimislepingutesse;

| 31. | rõhutab, et tulemuslikkuse nõuded, mille eesmärk on näiteks suurendada välisinvestorite ja kohalike tootjate sidusust, on tööstuspoliitika kvaliteedimärk; rõhutab, et investeerimislepingud peavad võimaldama kasutada kohalikku osalust ja tehnosiirde nõudeid, et õhutada välisettevõtteid looma üles- ja allapoole suunatud sidemeid ja aidata kaasa vastuvõtva riigi majandusarengule; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et tulemuslikkuse nõuded, mille eesmärk on näiteks suurendada välisinvestorite ja kohalike tootjate sidusust, on tööstuspoliitika kvaliteedimärk; rõhutab, et investeerimislepingud peavad võimaldama kasutada kohalikku osalust ja tehnosiirde nõudeid, et õhutada välisettevõtteid looma üles- ja allapoole suunatud sidemeid ja aidata kaasa vastuvõtva riigi majandusarengule;

| 32. | julgustab Aafrika riike edendama oma piirkondliku integratsiooni alaseid jõupingutusi, et kõrvaldada osad Aafrika-sisesed takistused, mis piiravad maavarapõhist industrialiseerimist; |
| --- | --- |

32.

julgustab Aafrika riike edendama oma piirkondliku integratsiooni alaseid jõupingutusi, et kõrvaldada osad Aafrika-sisesed takistused, mis piiravad maavarapõhist industrialiseerimist;

| 33. | rõhutab, et WTO kord võimaldab ekspordimaksude kehtestamist ja seda saab rakendada poliitiliste strateegiate osana, mille eesmärk on arendada kodumaist tootmist või töötlevat tööstust; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et WTO kord võimaldab ekspordimaksude kehtestamist ja seda saab rakendada poliitiliste strateegiate osana, mille eesmärk on arendada kodumaist tootmist või töötlevat tööstust;

Tuludest saadav kasu

| 34. | nõuab tungivalt, et EL aitaks arenguriike investeerimislepingute üle peetavatel läbirääkimistel, et tagada riikidele jätkusuutlik sotsiaalne kasu ja paremad sotsiaal-majanduslikud tingimused; juhib tähelepanu sellele, et survestades arenguriikide valitsusi vähendama makse ja lõive, nõrgestavad kaevandusettevõtjad tegelikult riigi finantssuutlikkust, samal ajal muudab ELi poolt valmistoodangu suhtes kohaldatav tariifide järkjärguline tõus seevastu tooraineid tootvate arenguriikide jaoks eksporti suunatavate lisandväärtusega toodete töötlemise ja valmistamise raskemaks; |
| --- | --- |

34.

nõuab tungivalt, et EL aitaks arenguriike investeerimislepingute üle peetavatel läbirääkimistel, et tagada riikidele jätkusuutlik sotsiaalne kasu ja paremad sotsiaal-majanduslikud tingimused; juhib tähelepanu sellele, et survestades arenguriikide valitsusi vähendama makse ja lõive, nõrgestavad kaevandusettevõtjad tegelikult riigi finantssuutlikkust, samal ajal muudab ELi poolt valmistoodangu suhtes kohaldatav tariifide järkjärguline tõus seevastu tooraineid tootvate arenguriikide jaoks eksporti suunatavate lisandväärtusega toodete töötlemise ja valmistamise raskemaks;

| 35. | rõhutab vajadust pidada arenguriikidega läbirääkimisi ja rakendada maksulepinguid, tagamaks et hargmaised ettevõtted maksavad õiglase osa maksudest; kutsub laiemalt ELi üles suurendama toetust arenguriikide maksureformide ja maksuametite tugevdamisele, et maavaradest saadavat tulu oleks võimalik piisavalt koguda, hallata ja jagada, ning tegema jõupingutusi kaubanduslepingute sõlmimiseks, millega kaotatakse teatud valmistoodangu tariifide järkjärguline tõus, mis ilmselt takistab maavarapõhiste lisandväärtusega toodete töötlemist ja tootmist, raskendades nii arenguriikide majanduse mitmekesistamise strateegia elluviimist; |
| --- | --- |

35.

rõhutab vajadust pidada arenguriikidega läbirääkimisi ja rakendada maksulepinguid, tagamaks et hargmaised ettevõtted maksavad õiglase osa maksudest; kutsub laiemalt ELi üles suurendama toetust arenguriikide maksureformide ja maksuametite tugevdamisele, et maavaradest saadavat tulu oleks võimalik piisavalt koguda, hallata ja jagada, ning tegema jõupingutusi kaubanduslepingute sõlmimiseks, millega kaotatakse teatud valmistoodangu tariifide järkjärguline tõus, mis ilmselt takistab maavarapõhiste lisandväärtusega toodete töötlemist ja tootmist, raskendades nii arenguriikide majanduse mitmekesistamise strateegia elluviimist;

| 36. | rõhutab, et Aafrika päritoluga ebaseaduslik kapitalivoog on seotud kaevanduslepingute ja maksusüsteemide salastatusega; on seetõttu seisukohal, et võitlus maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastu peaks jääma peamiseks prioriteediks; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et Aafrika päritoluga ebaseaduslik kapitalivoog on seotud kaevanduslepingute ja maksusüsteemide salastatusega; on seetõttu seisukohal, et võitlus maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastu peaks jääma peamiseks prioriteediks;

| 37. | tunneb muret kaevandusettevõtjatele kontsessioonide andmise viisi ja sellest tingitud probleemide pärast, kaasa arvatud sundvõõrandamised, inimeste toimetuleku halvenemine ning kasutajaõiguste ja maaomandi õigustega seotud probleemid; nõuab, et ametiasutused piiritleksid kontsessioonide jaoks keelatud maa-alad, mille keskkonnakaitse on tagatud seadusega või kus on väga palju tegevaid käsitöönduslikke kaevureid, ja teeksid seda enne kontsessioonide andmist, et vältida asjatuid rahutusi ja probleeme kohalike kogukondade ja kaevandusettevõtjatega; kutsub samuti ametiasutusi üles looma suutlikkust kohalike kogukondadega konsultatsioonide korraldamiseks, kontsessioonide taotluste nõuetekohaseks hindamiseks, kaevandamise asukoha jälgimiseks ja kaevandamise mõju hindamiseks enne kontsessioonide andmist; kutsub ametiasutusi üles tagama käsitsi tehtavate kaevandamistööde kontsessioonide vormistamise ja nõuetekohase tunnustamise riigi poolt, sealhulgas juhtudel, kus riigid on otsustanud arendada tööstuslikku kaevandamist; |
| --- | --- |

37.

tunneb muret kaevandusettevõtjatele kontsessioonide andmise viisi ja sellest tingitud probleemide pärast, kaasa arvatud sundvõõrandamised, inimeste toimetuleku halvenemine ning kasutajaõiguste ja maaomandi õigustega seotud probleemid; nõuab, et ametiasutused piiritleksid kontsessioonide jaoks keelatud maa-alad, mille keskkonnakaitse on tagatud seadusega või kus on väga palju tegevaid käsitöönduslikke kaevureid, ja teeksid seda enne kontsessioonide andmist, et vältida asjatuid rahutusi ja probleeme kohalike kogukondade ja kaevandusettevõtjatega; kutsub samuti ametiasutusi üles looma suutlikkust kohalike kogukondadega konsultatsioonide korraldamiseks, kontsessioonide taotluste nõuetekohaseks hindamiseks, kaevandamise asukoha jälgimiseks ja kaevandamise mõju hindamiseks enne kontsessioonide andmist; kutsub ametiasutusi üles tagama käsitsi tehtavate kaevandamistööde kontsessioonide vormistamise ja nõuetekohase tunnustamise riigi poolt, sealhulgas juhtudel, kus riigid on otsustanud arendada tööstuslikku kaevandamist;

| 38. | tunneb heameelt läbipaistvus- ja raamatupidamisdirektiivide hiljutise läbivaatamise üle, mille tulemusel lisati aruandekohustus seoses valitsustele kaevandus- ja metsaraietööstuse valdkondades tehtud maksetega; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid neid direktiive kiiresti; nõuab tungivalt, et kogutud tuluandmed oleksid kättesaadavad võimalikult avatud ja ligipääsetavas formaadis; |
| --- | --- |

38.

tunneb heameelt läbipaistvus- ja raamatupidamisdirektiivide hiljutise läbivaatamise üle, mille tulemusel lisati aruandekohustus seoses valitsustele kaevandus- ja metsaraietööstuse valdkondades tehtud maksetega; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid neid direktiive kiiresti; nõuab tungivalt, et kogutud tuluandmed oleksid kättesaadavad võimalikult avatud ja ligipääsetavas formaadis;

| 39. | kutsub ametiasutusi üles tagama kaevanduslubade ja muu vara müümise või kasutusse andmise avatud ja läbipaistvat pakkumismenetlust; kutsub ametiasutusi üles avaldama lepinguid, sealhulgas lisasid, kaarte ja kõiki finantsandmeid, et oleks võimalik vältida korruptsiooni; kutsub ametiasutusi ja asjaomaseid ettevõtteid üles koostama kõigi kaevandusettevõtete aktsionäride täielikku nimekirja, lisades sinna eelkõige kõik uued tehingud, ning koostama ka nende isikute nimekirja, kes saavad nendest tehingutest süsteemselt kasu, et vältida korruptsiooni; kutsub ametiasutusi ja ettevõtteid üles tagama, et teave kõigi valitsusele tehtud maksete kohta avaldatakse laialdaselt kättesaadaval viisil; kutsub ELi üles nõudma Euroopas noteeritud kaevandusettevõtetelt kõigi sõlmitud lepingute avaldamist; |
| --- | --- |

39.

kutsub ametiasutusi üles tagama kaevanduslubade ja muu vara müümise või kasutusse andmise avatud ja läbipaistvat pakkumismenetlust; kutsub ametiasutusi üles avaldama lepinguid, sealhulgas lisasid, kaarte ja kõiki finantsandmeid, et oleks võimalik vältida korruptsiooni; kutsub ametiasutusi ja asjaomaseid ettevõtteid üles koostama kõigi kaevandusettevõtete aktsionäride täielikku nimekirja, lisades sinna eelkõige kõik uued tehingud, ning koostama ka nende isikute nimekirja, kes saavad nendest tehingutest süsteemselt kasu, et vältida korruptsiooni; kutsub ametiasutusi ja ettevõtteid üles tagama, et teave kõigi valitsusele tehtud maksete kohta avaldatakse laialdaselt kättesaadaval viisil; kutsub ELi üles nõudma Euroopas noteeritud kaevandusettevõtetelt kõigi sõlmitud lepingute avaldamist;

| 40. | kutsub ametiasutusi üles uurima tõsiseid kaevandussektoriga seotud korruptsioonisüüdistusi ja võtma isikuid kohtulikule vastutusele, külmutama rahalised vahendid või keelduma tehingute läbiviimisest, kui selliste meetmete võtmine on asjakohane; nõuab, et korruptsiooniriskide hinnangutes käsitletaks ka vara konfiskeerimise ja konfiskeeritud vara edasimüümise protsessi, üksikisikute või ettevõtjate vahendajatena osalemist „kontsessioonide vahetamises“ (eelkõige kui need vahendajad omavad teadaolevalt sidemeid valitsusasutustega), varade müüki nende väärtusest odavamalt ning varade pakkumiseta müüki (eelkõige kui need varad on majanduse seisukohast võtmetähtsusega või olukordades, kus muidu on ette nähtud pakkumismenetlus); kutsub ametiasutusi üles tagama, et nende varade lõppostjad oleksid vastutavad nende äripartneriteks olnud vahendajate tegevuse eest; |
| --- | --- |

40.

kutsub ametiasutusi üles uurima tõsiseid kaevandussektoriga seotud korruptsioonisüüdistusi ja võtma isikuid kohtulikule vastutusele, külmutama rahalised vahendid või keelduma tehingute läbiviimisest, kui selliste meetmete võtmine on asjakohane; nõuab, et korruptsiooniriskide hinnangutes käsitletaks ka vara konfiskeerimise ja konfiskeeritud vara edasimüümise protsessi, üksikisikute või ettevõtjate vahendajatena osalemist „kontsessioonide vahetamises“ (eelkõige kui need vahendajad omavad teadaolevalt sidemeid valitsusasutustega), varade müüki nende väärtusest odavamalt ning varade pakkumiseta müüki (eelkõige kui need varad on majanduse seisukohast võtmetähtsusega või olukordades, kus muidu on ette nähtud pakkumismenetlus); kutsub ametiasutusi üles tagama, et nende varade lõppostjad oleksid vastutavad nende äripartneriteks olnud vahendajate tegevuse eest;

Relvastatud konfliktide ja maavarade kaevandamise vaheliste seoste lõhkumine

| 41. | märgib murega, et hinnaliste loodusvarade, sealhulgas nafta-, gaasi-, mineraali- ja puiduvarude kasutamine on kogu maailmas peamine konfliktiallikas; on veendunud, et konfliktide ennetamise strateegiad on edukad siis, kui need on suunatud järgmiste probleemide lahendamisele: kogukondade vähene kaasamine kaevandustööstuse arengusse; tulude ebapiisav jagamine; negatiivsed majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnamõjud; rahaliste vahendite halb haldamine; korruptsioon; sõjaväe ja mässuliste liikumiste roll; kaevandustööstuse arendamise juhtimiseks ebapiisav institutsiooniline ja õigusraamistik ning vähene tähelepanu loodusvarade küsimustele rahulepingutes; |
| --- | --- |

41.

märgib murega, et hinnaliste loodusvarade, sealhulgas nafta-, gaasi-, mineraali- ja puiduvarude kasutamine on kogu maailmas peamine konfliktiallikas; on veendunud, et konfliktide ennetamise strateegiad on edukad siis, kui need on suunatud järgmiste probleemide lahendamisele: kogukondade vähene kaasamine kaevandustööstuse arengusse; tulude ebapiisav jagamine; negatiivsed majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnamõjud; rahaliste vahendite halb haldamine; korruptsioon; sõjaväe ja mässuliste liikumiste roll; kaevandustööstuse arendamise juhtimiseks ebapiisav institutsiooniline ja õigusraamistik ning vähene tähelepanu loodusvarade küsimustele rahulepingutes;

| 42. | kiidab heaks Aafrika mäetööstuse arenguvisiooni, mille kohaselt on keskkonnasõbralik ja sotsiaalselt vastutustundlik, läbipaistev ja kaasav kaevandussektor, mis pakub kogukondadele püsivat kasu, äärmiselt oluline selleks, et käsitleda kaevandussektori kahjulikke mõjusid ja vältida maavarade kaevandamisest tingitud konflikte; kutsub sellega seoses üles kasutama kõikidel tasanditel läbipaistvat ja kaasavat juhtimisprotsessi, et hinnata kaevandamise keskkonna- ja sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

42.

kiidab heaks Aafrika mäetööstuse arenguvisiooni, mille kohaselt on keskkonnasõbralik ja sotsiaalselt vastutustundlik, läbipaistev ja kaasav kaevandussektor, mis pakub kogukondadele püsivat kasu, äärmiselt oluline selleks, et käsitleda kaevandussektori kahjulikke mõjusid ja vältida maavarade kaevandamisest tingitud konflikte; kutsub sellega seoses üles kasutama kõikidel tasanditel läbipaistvat ja kaasavat juhtimisprotsessi, et hinnata kaevandamise keskkonna- ja sotsiaalset mõju;

| 43. | rõhutab, et konfliktimineraalid on inimõiguste tagamisel suur probleem; rõhutab, et hea valitsemistava, sealhulgas usaldusväärne keskkonnajuhtimine ning sotsiaalsete normide järgimise järelevalve ja nende normide austamine on konfliktimineraalide probleemi lahendamisel olulised; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et konfliktimineraalid on inimõiguste tagamisel suur probleem; rõhutab, et hea valitsemistava, sealhulgas usaldusväärne keskkonnajuhtimine ning sotsiaalsete normide järgimise järelevalve ja nende normide austamine on konfliktimineraalide probleemi lahendamisel olulised;

| 44. | juhib tähelepanu sellele, et enamik rahvusvahelisi konfliktimineraalide kasutamise vastu suunatud algatusi toetavad maavara sisseostvate tööstusharude vastutustundlikku tegevust sulatuskodade sertifitseerimissüsteemide rakendamise teel; nõuab, et kõikidesse sertifitseerimisprogrammidesse lisataks asjakohased inimõigusi käsitlevad sätted kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, näiteks nendega, mis sisalduvad OECD hoolsuskohustuse juhendis, mis käsitleb konfliktsetest ja kõrge riskiga piirkondadest pärinevate maavarade tarneahelate usaldusväärsust; |
| --- | --- |

44.

juhib tähelepanu sellele, et enamik rahvusvahelisi konfliktimineraalide kasutamise vastu suunatud algatusi toetavad maavara sisseostvate tööstusharude vastutustundlikku tegevust sulatuskodade sertifitseerimissüsteemide rakendamise teel; nõuab, et kõikidesse sertifitseerimisprogrammidesse lisataks asjakohased inimõigusi käsitlevad sätted kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, näiteks nendega, mis sisalduvad OECD hoolsuskohustuse juhendis, mis käsitleb konfliktsetest ja kõrge riskiga piirkondadest pärinevate maavarade tarneahelate usaldusväärsust;

| 45. | rõhutab, et selleks, et ettevõtete praegused konfliktimineraalidega seotud algatused oleksid relvastatud konfliktide ja maavarade kaevandamise vaheliste seoste lõhkumisel tulemuslikud, ning tagamaks nende vastavus OECD kehtestatud rahvusvahelistele standarditele, tuleks ELis vastu võtta õigusaktid, et reguleerida neid algatusi ja ELis tegutsevaid ettevõtteid, kes kasutavad asjaomaste algatustega hõlmatud loodusvarasid ja kauplevad nendega; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama ettepanekuid konfliktimineraale käsitlevate siduvate õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et selleks, et ettevõtete praegused konfliktimineraalidega seotud algatused oleksid relvastatud konfliktide ja maavarade kaevandamise vaheliste seoste lõhkumisel tulemuslikud, ning tagamaks nende vastavus OECD kehtestatud rahvusvahelistele standarditele, tuleks ELis vastu võtta õigusaktid, et reguleerida neid algatusi ja ELis tegutsevaid ettevõtteid, kes kasutavad asjaomaste algatustega hõlmatud loodusvarasid ja kauplevad nendega; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama ettepanekuid konfliktimineraale käsitlevate siduvate õigusaktide kohta;

| 46. | rõhutab vajadust ELi õigusakti järele, mis kohustab konfliktidest mõjutatud ja kõrge riskiga piirkondadest pärit mineraale ja muid loodusvarasid kasutavaid ja nendega kauplevaid ettevõtteid täitma OECD hoolsuskohustuse juhendit, mis käsitleb konfliktsetest ja kõrge riskiga piirkondadest pärinevate maavarade tarneahelate usaldusväärsust, et täiendada ELi läbipaistvus- ja raamatupidamisdirektiivide läbivaatamist seoses suurettevõtete finants- ja mittefinantsteabe avalikustamise ning Dodd-Franki seaduse konfliktimineraale käsitlevate sätetega; on eelkõige veendunud, et selline õigusakt peaks






  a) | kehtestama õiguslikult siduva kohustuse kõigile ELis tegutsevatele järgmise tootmisetapi ettevõtetele, kes kasutavad ja kauplevad konfliktidest mõjutatud ja kõrge riskiga piirkondadest pärit loodusvaradega, ning kõigile eelneva tootmisetapi ettevõtetele, kes on loodusvarade esimesed turuletoojad Euroopas, täita tarneahela hoolsuskohustust, et tuvastada ja leevendada konfliktide rahastamise ohtu ja inimõiguste rikkumisi; |
| --- | --- | --- |

46.

rõhutab vajadust ELi õigusakti järele, mis kohustab konfliktidest mõjutatud ja kõrge riskiga piirkondadest pärit mineraale ja muid loodusvarasid kasutavaid ja nendega kauplevaid ettevõtteid täitma OECD hoolsuskohustuse juhendit, mis käsitleb konfliktsetest ja kõrge riskiga piirkondadest pärinevate maavarade tarneahelate usaldusväärsust, et täiendada ELi läbipaistvus- ja raamatupidamisdirektiivide läbivaatamist seoses suurettevõtete finants- ja mittefinantsteabe avalikustamise ning Dodd-Franki seaduse konfliktimineraale käsitlevate sätetega; on eelkõige veendunud, et selline õigusakt peaks

a)

kehtestama õiguslikult siduva kohustuse kõigile ELis tegutsevatele järgmise tootmisetapi ettevõtetele, kes kasutavad ja kauplevad konfliktidest mõjutatud ja kõrge riskiga piirkondadest pärit loodusvaradega, ning kõigile eelneva tootmisetapi ettevõtetele, kes on loodusvarade esimesed turuletoojad Euroopas, täita tarneahela hoolsuskohustust, et tuvastada ja leevendada konfliktide rahastamise ohtu ja inimõiguste rikkumisi;

| b) | põhinema asjakohastel rahvusvahelistel vahenditel, sealhulgas rahvusvahelisel inimõiguste kogul, millele on hiljem lisandunud inimõigusi käsitlevad rahvusvahelised lepingud ja standardid (näiteks ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, ÜRO raamistik „Kaitsta, austada ja heastada“), Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) aluslepingud, rahvusvahelise humanitaar- ja kriminaalõiguse sätted ning OECD hoolsuskohustuse juhend, mis käsitleb konfliktsetest ja kõrge riskiga piirkondadest pärinevate maavarade tarneahelate usaldusväärsust; |
| --- | --- |

b)

põhinema asjakohastel rahvusvahelistel vahenditel, sealhulgas rahvusvahelisel inimõiguste kogul, millele on hiljem lisandunud inimõigusi käsitlevad rahvusvahelised lepingud ja standardid (näiteks ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, ÜRO raamistik „Kaitsta, austada ja heastada“), Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) aluslepingud, rahvusvahelise humanitaar- ja kriminaalõiguse sätted ning OECD hoolsuskohustuse juhend, mis käsitleb konfliktsetest ja kõrge riskiga piirkondadest pärinevate maavarade tarneahelate usaldusväärsust;

| c) | kohalduma tarneahela kõikidele segmentidele ning eranditult kõigile loodusvaradele, mis on toodetud konfliktidest mõjutatud või kõrge riskiga piirkondades; |
| --- | --- |

c)

kohalduma tarneahela kõikidele segmentidele ning eranditult kõigile loodusvaradele, mis on toodetud konfliktidest mõjutatud või kõrge riskiga piirkondades;

| d) | põhinema riskipõhisel lähenemisviisil, mis kohustab ettevõtteid hindama oma tegevuse tegelikku ja võimalikku kahjulikku mõju ning leevendama tuvastatud riske; |
| --- | --- |

d)

põhinema riskipõhisel lähenemisviisil, mis kohustab ettevõtteid hindama oma tegevuse tegelikku ja võimalikku kahjulikku mõju ning leevendama tuvastatud riske;

| e) | sisaldama korrapäraste sõltumatute auditite ja ettevõtte hoolsuskohustuse täitmisel tehtud jõupingutuste avalikustamise kohustust; |
| --- | --- |

e)

sisaldama korrapäraste sõltumatute auditite ja ettevõtte hoolsuskohustuse täitmisel tehtud jõupingutuste avalikustamise kohustust;

| f) | määrama kindlaks ettevõtte riskihindamiste ja haldusraamistiku nõuded; |
| --- | --- |

f)

määrama kindlaks ettevõtte riskihindamiste ja haldusraamistiku nõuded;

| g) | sisaldama sanktsioonide mehhanismi, mida tuleb kohaldada riskipõhise tarneahela hoolsuskohustuse mittetäitmise korral; |
| --- | --- |

g)

sisaldama sanktsioonide mehhanismi, mida tuleb kohaldada riskipõhise tarneahela hoolsuskohustuse mittetäitmise korral;

| h. | tagama võrreldavuse Dodd-Franki seadusest tulenevate kohustustega, nii et ettevõtete vastutustundliku hanketegevusega seotud ELi kohustuste täitmisel oleksid automaatselt täidetud ka Ameerika Ühendriikide õigusaktides sätestatud asjaomased kohustused; |
| --- | --- |

h.

tagama võrreldavuse Dodd-Franki seadusest tulenevate kohustustega, nii et ettevõtete vastutustundliku hanketegevusega seotud ELi kohustuste täitmisel oleksid automaatselt täidetud ka Ameerika Ühendriikide õigusaktides sätestatud asjaomased kohustused;

| 47. | rõhutab, et hoolsuskohustust käsitlevad ELi õigusaktid peaksid olema osa laiemast ja täiendavast lähenemisviisist, milles käsitletakse konfliktide ja haavatavuse algpõhjusi, ning saama täiendust arenguabi programmidest, mis peaksid olema suunatud juhtimise ja julgeolekusektori reformi küsimuste lahendamisele ning mille eesmärk peaks olema kohalike asutuste ja kohalike kogukondade suutlikkuse suurendamine oma loodusvarade säästval haldamisel kohaliku elanikkonna hüvanguks; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et hoolsuskohustust käsitlevad ELi õigusaktid peaksid olema osa laiemast ja täiendavast lähenemisviisist, milles käsitletakse konfliktide ja haavatavuse algpõhjusi, ning saama täiendust arenguabi programmidest, mis peaksid olema suunatud juhtimise ja julgeolekusektori reformi küsimuste lahendamisele ning mille eesmärk peaks olema kohalike asutuste ja kohalike kogukondade suutlikkuse suurendamine oma loodusvarade säästval haldamisel kohaliku elanikkonna hüvanguks;

| 48. | kutsub ELi üles toetama suutlikkuse suurendamist maavararikastes arenguriikides ja looma konfliktivabade hangete programme; |
| --- | --- |

48.

kutsub ELi üles toetama suutlikkuse suurendamist maavararikastes arenguriikides ja looma konfliktivabade hangete programme;

| 49. | nõuab tungivalt, et arenguriigid jõustaksid oma siseriiklikke hoolsuskohustust käsitlevaid õigusakte ja lisaksid siseriiklikesse kaevandamist käsitlevatesse õigusaktidesse OECD hoolsuskohustuse nõude; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et arenguriigid jõustaksid oma siseriiklikke hoolsuskohustust käsitlevaid õigusakte ja lisaksid siseriiklikesse kaevandamist käsitlevatesse õigusaktidesse OECD hoolsuskohustuse nõude;

| 50. | nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus soodustaks peamiste partnerriikidega (näiteks Hiina, Jaapan, Brasiilia, India ja Lõuna-Aafrika) dialoogi pidamist sellise kaubanduspoliitika olulisuse teemal, mille puhul lähtutakse üldiselt kaitsmiskohustuse põhimõttest ning eelkõige ÜRO juhtpõhimõtetest ja OECD raamistikust; |
| --- | --- |

50.

nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus soodustaks peamiste partnerriikidega (näiteks Hiina, Jaapan, Brasiilia, India ja Lõuna-Aafrika) dialoogi pidamist sellise kaubanduspoliitika olulisuse teemal, mille puhul lähtutakse üldiselt kaitsmiskohustuse põhimõttest ning eelkõige ÜRO juhtpõhimõtetest ja OECD raamistikust;

| 51. | kutsub liikmesriike üles andma Euroopa ettevõtjatele kõrge riskiga ja konfliktsetes piirkondades tegutsemise korral juhiseid riskileevendusstrateegiate kohta, et aidata nendel ettevõtjatel jätkata oma tegevust sellistes piirkondades, kui see on ka kohaliku elanikkonna huvides; |
| --- | --- |

51.

kutsub liikmesriike üles andma Euroopa ettevõtjatele kõrge riskiga ja konfliktsetes piirkondades tegutsemise korral juhiseid riskileevendusstrateegiate kohta, et aidata nendel ettevõtjatel jätkata oma tegevust sellistes piirkondades, kui see on ka kohaliku elanikkonna huvides;

o

o o

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  http://www.oecd.org/corporate/mne/47143500.pdf

(2)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/GuidanceEdition2.pdf

(3)  https://www.gov.uk/government/publications/g8-lough-erne-declaration/g8-lough-erne-declaration-html-version

---

Neljapäev, 27. veebruar 2014

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/96 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/96

---

P7_TA(2014)0164

SOLVIT

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon siseturu probleemide lahendamise võrgustiku SOLVIT kohta (2013/2154(INI))

(2017/C 285/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2013. aasta soovitust 2013/461/EL SOLVITi toimimise põhimõtete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2013. aasta soovitust 2013/461/EL SOLVITi toimimise põhimõtete kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2013. aasta teatist „Ettevõtjate ja kodanike kaasarääkimisvõimaluste parandamine ühtsel turul: tegevuskava portaali „Teie Euroopa“ paremaks muutmiseks koostöös liikmesriikidega“ (COM(2013)0636), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2013. aasta teatist „Ettevõtjate ja kodanike kaasarääkimisvõimaluste parandamine ühtsel turul: tegevuskava portaali „Teie Euroopa“ paremaks muutmiseks koostöös liikmesriikidega“ (COM(2013)0636),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2012. aasta töödokumenti „Ühtse turu probleemide tõhusa lahendamise edendamine – SOLVITi täieliku potentsiaali kasutamine 10 aasta möödumise puhul selle loomisest“ (SWD(2012)0033), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2012. aasta töödokumenti „Ühtse turu probleemide tõhusa lahendamise edendamine – SOLVITi täieliku potentsiaali kasutamine 10 aasta möödumise puhul selle loomisest“ (SWD(2012)0033),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta esimest aruannet „Ühtse turu integratsiooni olukord 2013 – Panus 2013. aasta majanduskasvu analüüsi“ (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta esimest aruannet „Ühtse turu integratsiooni olukord 2013 – Panus 2013. aasta majanduskasvu analüüsi“ (COM(2012)0752),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. juuni 2012. aasta teatist „Ühtse turu parem juhtimine“ (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. juuni 2012. aasta teatist „Ühtse turu parem juhtimine“ (COM(2012)0259),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2012. aasta töödokumenti „Ühtse turu tulemuslikkuse suurendamine: iga-aastane valitsemistavade kontroll 2011“ (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2012. aasta töödokumenti „Ühtse turu tulemuslikkuse suurendamine: iga-aastane valitsemistavade kontroll 2011“ (SWD(2012)0025),

| — | võttes arvesse 4. juulil 2013. aastal veebis avaldatud ühtse turu tulemustabelit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. juulil 2013. aastal veebis avaldatud ühtse turu tulemustabelit,

| — | võttes arvesse 2013. aasta juuli uurimust „A European Single Point of Contact“ (Euroopa ühtne kontaktpunkt), mille tellis siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta juuli uurimust „A European Single Point of Contact“ (Euroopa ühtne kontaktpunkt), mille tellis siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon,

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ühtse turu juhtimise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ühtse turu juhtimise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni ühtse turu akti ja järgmiste sammude kohta majanduskasvuks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni ühtse turu akti ja järgmiste sammude kohta majanduskasvuks (3),

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul (4),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni SOLVITi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni SOLVITi kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0059/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0059/2014),

| A. | arvestades, et kodanike ja ettevõtjate õigusi ühtsel turul tuleb kasutada tulemuslikult, ja arvestades, et tõhusalt tuleb jõustada ELi õigust, mis tagab nimetatud õigused, et kõik kodanikud ja ettevõtjad saaksid kasutada siseturu võimalusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kodanike ja ettevõtjate õigusi ühtsel turul tuleb kasutada tulemuslikult, ja arvestades, et tõhusalt tuleb jõustada ELi õigust, mis tagab nimetatud õigused, et kõik kodanikud ja ettevõtjad saaksid kasutada siseturu võimalusi;

| B. | arvestades, et kodanike teavitamine nende õigustest ja abi nende õiguste kasutamisel aitavad kaasa siseturu paremale toimimisele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kodanike teavitamine nende õigustest ja abi nende õiguste kasutamisel aitavad kaasa siseturu paremale toimimisele;

| C. | arvestades, et SOLVIT käsitleb praegu umbes 1 300 juhtumit aastas ja suudab leida lahenduse umbes 90 %-le oma klientidest 70päevase tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et SOLVIT käsitleb praegu umbes 1 300 juhtumit aastas ja suudab leida lahenduse umbes 90 %-le oma klientidest 70päevase tähtaja jooksul;

| D. | arvestades, et huvi „Teie Euroopa“ vastu kasvab kiiresti, ja arvestades, et vastavalt veebis avaldatud ühtse turu tulemustabelile külastas 2012. aastal portaali iga päev rohkem kui 11 000 külastajat, võrreldes 6 500 külastajaga aasta eelnenud aastal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et huvi „Teie Euroopa“ vastu kasvab kiiresti, ja arvestades, et vastavalt veebis avaldatud ühtse turu tulemustabelile külastas 2012. aastal portaali iga päev rohkem kui 11 000 külastajat, võrreldes 6 500 külastajaga aasta eelnenud aastal;

| E. | arvestades, et siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon on korduvalt nõudnud SOLVITi võrgustiku tugevdamist ja ELi õiguste kohta rohkema ja parema teabe kättesaadavust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon on korduvalt nõudnud SOLVITi võrgustiku tugevdamist ja ELi õiguste kohta rohkema ja parema teabe kättesaadavust;

| F. | arvestades, et SOLVITil on tähtis koht peamise probleemide lahendamise vahendina ja seega liidu ühtse turu alase õiguse parema järgimise tagamise vahendina; arvestades, et sellele vaatamata on SOLVIT jätkuvalt alakasutatud ega ole oma potentsiaali rakendanud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et SOLVITil on tähtis koht peamise probleemide lahendamise vahendina ja seega liidu ühtse turu alase õiguse parema järgimise tagamise vahendina; arvestades, et sellele vaatamata on SOLVIT jätkuvalt alakasutatud ega ole oma potentsiaali rakendanud;

| G. | arvestades, et SOLVIT võib selle täieliku ärakasutamise korral paljudel juhtudel olla kasulik võimalus vähendada liigset pöördumist kohtusüsteemi poole, sest kohtusüsteem on sageli väga keeruline ja teeb kodanike ja ettevõtete jaoks probleemide lahendamise raskeks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et SOLVIT võib selle täieliku ärakasutamise korral paljudel juhtudel olla kasulik võimalus vähendada liigset pöördumist kohtusüsteemi poole, sest kohtusüsteem on sageli väga keeruline ja teeb kodanike ja ettevõtete jaoks probleemide lahendamise raskeks;

| H. | arvestades, et vastavalt siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud uurimusele „A European Single Point of Contact“ (Euroopa ühtne kontaktpunkt) on samal ajal, kui Euroopa kodanikele ja ettevõtjatele on laiaulatuslikult kättesaadav veebiteave, -nõuanded ja -abi, teadlikkus kõnealuste teenuste kohta väga madal, kusjuures 91,6 % küsitletutest ei teadnud midagi ühestki veebiteenusest, mida kasutada ühtse turuga seotud probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vastavalt siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud uurimusele „A European Single Point of Contact“ (Euroopa ühtne kontaktpunkt) on samal ajal, kui Euroopa kodanikele ja ettevõtjatele on laiaulatuslikult kättesaadav veebiteave, -nõuanded ja -abi, teadlikkus kõnealuste teenuste kohta väga madal, kusjuures 91,6 % küsitletutest ei teadnud midagi ühestki veebiteenusest, mida kasutada ühtse turuga seotud probleemide lahendamiseks;

| I. | arvestades, et tõhusa abi saamine SOLVITi keskustest sõltub suuresti töötajate heast väljaõppest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tõhusa abi saamine SOLVITi keskustest sõltub suuresti töötajate heast väljaõppest;

| J. | arvestades, et tuleks teha rohkem jõupingutusi SOLVITi paremaks integreerimiseks riigi ja liidu tasandil kättesaadavate abiteenuste ja jõustamisvahendite valikusse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tuleks teha rohkem jõupingutusi SOLVITi paremaks integreerimiseks riigi ja liidu tasandil kättesaadavate abiteenuste ja jõustamisvahendite valikusse;

| K. | arvestades, et probleemide õigeks tuvastamiseks siis, kui need ilmnevad, ja selleks, et suuta neid lahendada, peavad kodanikud ja ettevõtjad olema teadlikud oma õigustest ühtse turu piires, ja arvestades, et endiselt on aktuaalne vajadus selleteemalisi teadmisi suurendada; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et probleemide õigeks tuvastamiseks siis, kui need ilmnevad, ja selleks, et suuta neid lahendada, peavad kodanikud ja ettevõtjad olema teadlikud oma õigustest ühtse turu piires, ja arvestades, et endiselt on aktuaalne vajadus selleteemalisi teadmisi suurendada;

Sissejuhatus: õiguste ja võimaluste tulemuslik kasutamine ühtsel turul

| 1. | kordab taas, et ühtse turu potentsiaali saab ära kasutada ainult siis, kui kodanikud ja ettevõtjad on teadlikud oma õigustest ja võimalustest ning on suutelised neid tulemuslikult kasutama; tuletab meelde, et kõnealuseid eesmärke saab saavutada ainult siis, kui liikmesriigid tagavad ühtse turu õigusaktide tulemusliku jõustamise ja tehakse kättesaadavaks kvaliteetne teave ning tõhusad probleemide lahendamise mehhanismid; |
| --- | --- |

1.

kordab taas, et ühtse turu potentsiaali saab ära kasutada ainult siis, kui kodanikud ja ettevõtjad on teadlikud oma õigustest ja võimalustest ning on suutelised neid tulemuslikult kasutama; tuletab meelde, et kõnealuseid eesmärke saab saavutada ainult siis, kui liikmesriigid tagavad ühtse turu õigusaktide tulemusliku jõustamise ja tehakse kättesaadavaks kvaliteetne teave ning tõhusad probleemide lahendamise mehhanismid;

| 2. | toonitab, et paljud ühtse turu probleemid tulenevad ülemääraste nõuete kehtestamisest, hilinenud või valest rakendamisest ühe või mitme liikmesriigi poolt või liikmesriigi eeskirjadest, mis on vastuolus liidu õigusega; nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks sellega seoses survet liikmesriikidele, kes ei järgi ühtse turu eeskirju; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et paljud ühtse turu probleemid tulenevad ülemääraste nõuete kehtestamisest, hilinenud või valest rakendamisest ühe või mitme liikmesriigi poolt või liikmesriigi eeskirjadest, mis on vastuolus liidu õigusega; nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks sellega seoses survet liikmesriikidele, kes ei järgi ühtse turu eeskirju;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et paljud ühtse turu rakendamisega seotud probleemid tehakse kindlaks SOLVITi võrgustiku abil, ning märgib tunnustavalt ära SOLVITi panuse haldus- ja regulatiivsetesse muudatustesse selliste probleemide lahendamiseks; palub nõukogul võtta meetmeid avaliku sektori asutuste ülesannete parandamiseks, et edendada riikide asutuste ja komisjoni vahelist koostööd; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et paljud ühtse turu rakendamisega seotud probleemid tehakse kindlaks SOLVITi võrgustiku abil, ning märgib tunnustavalt ära SOLVITi panuse haldus- ja regulatiivsetesse muudatustesse selliste probleemide lahendamiseks; palub nõukogul võtta meetmeid avaliku sektori asutuste ülesannete parandamiseks, et edendada riikide asutuste ja komisjoni vahelist koostööd;

| 4. | rõhutab, et SOLVITil peaks olema mehhanism, mille abil teatada komisjonile ilmnenud probleemidest siseturul seoses ELi õiguse rakendamata jätmisega; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et SOLVITil peaks olema mehhanism, mille abil teatada komisjonile ilmnenud probleemidest siseturul seoses ELi õiguse rakendamata jätmisega;

| 5. | rõhutab, et ühtse turu alaste õigusaktide nõuetekohane rakendamine ja jõustamine on äärmiselt tähtis Euroopa tarbijatele ja ettevõtjatele ning seetõttu majandusele laiemalt ja ka kodanike usalduse suurendamisele ühtse turu toimimise vastu; rõhutab samuti liikmesriikide õiguslikke kohustusi sellega seoses; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ühtse turu alaste õigusaktide nõuetekohane rakendamine ja jõustamine on äärmiselt tähtis Euroopa tarbijatele ja ettevõtjatele ning seetõttu majandusele laiemalt ja ka kodanike usalduse suurendamisele ühtse turu toimimise vastu; rõhutab samuti liikmesriikide õiguslikke kohustusi sellega seoses;

| 6. | tuletab meelde oma nõudmist veelgi täiustada kohaldatavaid rikkumismenetlusi, sealhulgas tagades selliste menetluste rangema kasutamise liidu ühtse turu valdkonna õigussätete rikkumiste korral ja kohaldades kiiremaid menetlusi; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde oma nõudmist veelgi täiustada kohaldatavaid rikkumismenetlusi, sealhulgas tagades selliste menetluste rangema kasutamise liidu ühtse turu valdkonna õigussätete rikkumiste korral ja kohaldades kiiremaid menetlusi;

| 7. | toonitab lisaks, et tuleb teha kõik mis võimalik, et ennetada jõustamisprobleeme, need tuvastada või kõrvaldada enne, kui tekib vajadus algatada ametlik rikkumismenetlus; |
| --- | --- |

7.

toonitab lisaks, et tuleb teha kõik mis võimalik, et ennetada jõustamisprobleeme, need tuvastada või kõrvaldada enne, kui tekib vajadus algatada ametlik rikkumismenetlus;

| 8. | toonitab nulltolerantsi olulisust teenuste direktiivi rikkumise korral ning teenuste direktiivi rakendamisele ja ülevõtmisele antavat vastastikust eksperdihinnangut kui meetodeid ühtse turu õigusaktide tulemusliku kohaldamise tagamiseks; |
| --- | --- |

8.

toonitab nulltolerantsi olulisust teenuste direktiivi rikkumise korral ning teenuste direktiivi rakendamisele ja ülevõtmisele antavat vastastikust eksperdihinnangut kui meetodeid ühtse turu õigusaktide tulemusliku kohaldamise tagamiseks;

SOLVIT aitab üksikisikutel ja ettevõtjatel probleeme lahendada

| 9. | väljendab heameelt komisjoni uue soovituse üle, milles käsitletakse SOLVITi juhtpõhimõtteid, millega sillutatakse teed SOLVIT 2.0-le; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt komisjoni uue soovituse üle, milles käsitletakse SOLVITi juhtpõhimõtteid, millega sillutatakse teed SOLVIT 2.0-le;

| 10. | märgib, et SOLVITi võrgustik on saavutanud arvestatavaid tulemusi ja tõestanud oma kasulikkust; märgib siiski, et arenguruumi on küllaga, eriti seoses äritegevusega seotud erimeelsuste lahendamise ja päringutele vastamiseks kuluva ajaga; |
| --- | --- |

10.

märgib, et SOLVITi võrgustik on saavutanud arvestatavaid tulemusi ja tõestanud oma kasulikkust; märgib siiski, et arenguruumi on küllaga, eriti seoses äritegevusega seotud erimeelsuste lahendamise ja päringutele vastamiseks kuluva ajaga;

| 11. | väljendab heameelt komisjoni jõupingutuste üle parandada veelgi SOLVITi võrgustiku (vahend ülevõtmisjärgsete ebaõige kohaldamise juhtumitega tegelemiseks) edukat tööd siseturualaste küsimustega seotud piiriüleste vaidluste mitteametlikul, kiirel ja kodanikele võimalikult kättesaadaval lahendamisel, ning soovitab liikmesriikidel teha tihedat koostööd komisjoniga, et parandada SOLVITi süsteemi kasutajasõbralikke tasuta teenuseid; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt komisjoni jõupingutuste üle parandada veelgi SOLVITi võrgustiku (vahend ülevõtmisjärgsete ebaõige kohaldamise juhtumitega tegelemiseks) edukat tööd siseturualaste küsimustega seotud piiriüleste vaidluste mitteametlikul, kiirel ja kodanikele võimalikult kättesaadaval lahendamisel, ning soovitab liikmesriikidel teha tihedat koostööd komisjoniga, et parandada SOLVITi süsteemi kasutajasõbralikke tasuta teenuseid;

| 12. | on seisukohal, et SOLVITi keskuste tegevust tuleb pidevalt edendada, eriti seoses sotsiaalkindlustuse juhtumitega, ning julgustab parandama riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et SOLVITi keskuste tegevust tuleb pidevalt edendada, eriti seoses sotsiaalkindlustuse juhtumitega, ning julgustab parandama riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist;

| 13. | nõuab erilise tähelepanu pööramist kõikidele piiriülestele õigusküsimustele, sotsiaalsetele õigustele ja võrdsele kohtlemisele, pöörates erilist tähelepanu pensionite, Euroopa Liidu töötajate ja lähetatud töötajatega seotud probleemidega; |
| --- | --- |

13.

nõuab erilise tähelepanu pööramist kõikidele piiriülestele õigusküsimustele, sotsiaalsetele õigustele ja võrdsele kohtlemisele, pöörates erilist tähelepanu pensionite, Euroopa Liidu töötajate ja lähetatud töötajatega seotud probleemidega;

| 14. | rõhutab eeskätt SOLVITi tähtsust võõrtöötajate jaoks võrdse kohtlemise küsimustes ja seoses piiriüleste probleemide lahendamisega; |
| --- | --- |

14.

rõhutab eeskätt SOLVITi tähtsust võõrtöötajate jaoks võrdse kohtlemise küsimustes ja seoses piiriüleste probleemide lahendamisega;

| 15. | märgib, et valdav enamik SOLVITi klientidest on kodanikud; rõhutab vajadust võtta kasutusele SOLVITi suur potentsiaal probleemide lahendamise vahendina ettevõtjate jaoks; rõhutab, et tuleb teha rohkemat, et ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, saaksid SOLVITist teadlikumaks, koolitada neid selle võimaluste vallas ja võimaldada neil seda paremini kasutada; väljendab heameelt „Teie Euroopa“ äriportaali hiljutise ajakohastamise üle positiivse sammuna selles suunas; |
| --- | --- |

15.

märgib, et valdav enamik SOLVITi klientidest on kodanikud; rõhutab vajadust võtta kasutusele SOLVITi suur potentsiaal probleemide lahendamise vahendina ettevõtjate jaoks; rõhutab, et tuleb teha rohkemat, et ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, saaksid SOLVITist teadlikumaks, koolitada neid selle võimaluste vallas ja võimaldada neil seda paremini kasutada; väljendab heameelt „Teie Euroopa“ äriportaali hiljutise ajakohastamise üle positiivse sammuna selles suunas;

| 16. | nõuab SOLVITi üldsusega suhtlemise parandamist, et tõsta märkimisväärselt teadlikkust sellest võrgustikust; kutsub liikmesriike, komisjoni ja Euroopa Parlamendi liikmeid korraldama oma valijatele teavituskampaaniaid „Teie Euroopa“ ja SOLVITi tegevuse propageerimiseks; rõhutab, et liikmesriikidel on võimalus tutvustada SOLVITit ka piirkondades, ja juhib tähelepanu asjaolule, et kõikide juhtumitega tuleb tegelda oma riigi tasandil; |
| --- | --- |

16.

nõuab SOLVITi üldsusega suhtlemise parandamist, et tõsta märkimisväärselt teadlikkust sellest võrgustikust; kutsub liikmesriike, komisjoni ja Euroopa Parlamendi liikmeid korraldama oma valijatele teavituskampaaniaid „Teie Euroopa“ ja SOLVITi tegevuse propageerimiseks; rõhutab, et liikmesriikidel on võimalus tutvustada SOLVITit ka piirkondades, ja juhib tähelepanu asjaolule, et kõikide juhtumitega tuleb tegelda oma riigi tasandil;

| 17. | juhib tähelepanu asjaolule, et SOLVITi poole pöördutakse endiselt paljude muu valdkonna probleemidega ja see aeglustab SOLVITiga seotud kaebuste läbivaatamist; rõhutab samas vajadust suurendada ettevõtjate ja elanike teadlikkust SOLVITi pädevusvaldkonnast; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu asjaolule, et SOLVITi poole pöördutakse endiselt paljude muu valdkonna probleemidega ja see aeglustab SOLVITiga seotud kaebuste läbivaatamist; rõhutab samas vajadust suurendada ettevõtjate ja elanike teadlikkust SOLVITi pädevusvaldkonnast;

| 18. | palub liikmesriikidel tagada, et SOLVITi võrgustiku tööshoidmiseks tehakse kättesaadavaks piisavad vahendid, ja osutab komisjoni 17. septembri 2013. aasta soovituses kehtestatud tingimustele SOLVITi keskuste korralduse kohta; |
| --- | --- |

18.

palub liikmesriikidel tagada, et SOLVITi võrgustiku tööshoidmiseks tehakse kättesaadavaks piisavad vahendid, ja osutab komisjoni 17. septembri 2013. aasta soovituses kehtestatud tingimustele SOLVITi keskuste korralduse kohta;

| 19. | rõhutab, et SOLVITi osutatavate teenuste kvaliteet tuleb säilitada vaatamata eelarvepiirangutele ja vähestele inimressurssidele; rõhutab, et SOLVITi keskustel peab olema piisavalt hästi koolitatud personali, kellel on kohased õigusalased eriteadmised ja kes valdavad asjaomaseid liidu keeli, ning selle saavutamiseks tuleb töötajatele tagada kvalifikatsiooni pidevaks tõstmiseks vajalikud koolitused; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et SOLVITi osutatavate teenuste kvaliteet tuleb säilitada vaatamata eelarvepiirangutele ja vähestele inimressurssidele; rõhutab, et SOLVITi keskustel peab olema piisavalt hästi koolitatud personali, kellel on kohased õigusalased eriteadmised ja kes valdavad asjaomaseid liidu keeli, ning selle saavutamiseks tuleb töötajatele tagada kvalifikatsiooni pidevaks tõstmiseks vajalikud koolitused;

| 20. | rõhutab, et eri liikmesriikides tegutsevad SOLVITi keskused peavad pakkuma võrreldava kvaliteediga teenuseid, mis on oluline probleemide tõhusa lahendamise seisukohast; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et eri liikmesriikides tegutsevad SOLVITi keskused peavad pakkuma võrreldava kvaliteediga teenuseid, mis on oluline probleemide tõhusa lahendamise seisukohast;

| 21. | rõhutab, et oluline on lahendada kiiresti probleemid, mis vajavad vaid liidu õiguse selgitamist, kuid keeruliste juhtumite puhul tuleb tagada taotlejate põhjalikum teavitamine; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et oluline on lahendada kiiresti probleemid, mis vajavad vaid liidu õiguse selgitamist, kuid keeruliste juhtumite puhul tuleb tagada taotlejate põhjalikum teavitamine;

| 22. | nõuab paremat ühtlustamist teiste kaebuste käsitlemise menetlustega, eelkõige projektiga „EU Pilot“; |
| --- | --- |

22.

nõuab paremat ühtlustamist teiste kaebuste käsitlemise menetlustega, eelkõige projektiga „EU Pilot“;

| 23. | rõhutab, et SOLVIT tuleks suunata rohkem ettevõtjatega seotud juhtumite käsitlemisele; märgib, et see nõuab SOLVITi paremat tundmist äriringkondades, SOLVITi koostöö tihendamist Euroopa ja riigi tasandi ettevõtjate ühendustega, näiteks SOLVITi keskuste ja ettevõtjate ühenduste töörühmade moodustamise abil, ning mõne SOLVITi keskuse valmisolekut võtta lahendada keerukamaid juhtumeid; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et SOLVIT tuleks suunata rohkem ettevõtjatega seotud juhtumite käsitlemisele; märgib, et see nõuab SOLVITi paremat tundmist äriringkondades, SOLVITi koostöö tihendamist Euroopa ja riigi tasandi ettevõtjate ühendustega, näiteks SOLVITi keskuste ja ettevõtjate ühenduste töörühmade moodustamise abil, ning mõne SOLVITi keskuse valmisolekut võtta lahendada keerukamaid juhtumeid;

| 24. | peab kahetsusväärseks, et paljud ettevõtjatega seotud juhtumid, mida SOLVIT võiks käsitleda, lükatakse tagasi põhjusel, et need on liiga keerulised; on seisukohal, et kui mõni SOLVITi keskus leiab, et ettevõtjatega seotud juhtumid on käsitlemiseks liiga keerulised, tuleb selle probleemiga tegelda SOLVITi keskustes kohapeal; |
| --- | --- |

24.

peab kahetsusväärseks, et paljud ettevõtjatega seotud juhtumid, mida SOLVIT võiks käsitleda, lükatakse tagasi põhjusel, et need on liiga keerulised; on seisukohal, et kui mõni SOLVITi keskus leiab, et ettevõtjatega seotud juhtumid on käsitlemiseks liiga keerulised, tuleb selle probleemiga tegelda SOLVITi keskustes kohapeal;

| 25. | toonitab, et komisjon peaks andma mittemetlikku abi juhtumite lahendamisel, sealhulgas mitteformaalset õigusabi keerulistel juhtudel; palub SOLVITi keskustel kasutada sellist abi; |
| --- | --- |

25.

toonitab, et komisjon peaks andma mittemetlikku abi juhtumite lahendamisel, sealhulgas mitteformaalset õigusabi keerulistel juhtudel; palub SOLVITi keskustel kasutada sellist abi;

| 26. | rõhutab SOLVITi keskuste vahelise teabevahetuse tähtsust ja soovitab liikmesriikidel investeerida nende keskuste koostöö edendamisse; julgustab kogu liidu SOLVITi keskusi alustama põhjalikumat ja laialdasemat heade tavade vahetamist ning rõhutab teabevahetuse olulisust SOLVITi keskuste vahel seoses teenuste osutamise ja edendamisega; |
| --- | --- |

26.

rõhutab SOLVITi keskuste vahelise teabevahetuse tähtsust ja soovitab liikmesriikidel investeerida nende keskuste koostöö edendamisse; julgustab kogu liidu SOLVITi keskusi alustama põhjalikumat ja laialdasemat heade tavade vahetamist ning rõhutab teabevahetuse olulisust SOLVITi keskuste vahel seoses teenuste osutamise ja edendamisega;

| 27. | väljendab heameelt komisjoni soovituses 2013/461/EL tehtud selgituse üle SOLVITi volituste kohta seoses juhtumitega, mille puhul siseriiklikud eeskirjad on vastuolus liidu õigusega (tuntud ka kui nn struktuurilised juhtumid); avaldab heameelt asjaolu üle, et mõned SOLVITi keskused on hakanud kõnesolevaid juhtumeid käsitlema; kutsub SOLVITi keskusi üles pakkuma tõhusat abi alati, kui sellised struktuurilised probleemid tekivad, ning aitama tuvastada võimalikke probleeme seoses siseriiklike õigusaktide eelnõudega; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt komisjoni soovituses 2013/461/EL tehtud selgituse üle SOLVITi volituste kohta seoses juhtumitega, mille puhul siseriiklikud eeskirjad on vastuolus liidu õigusega (tuntud ka kui nn struktuurilised juhtumid); avaldab heameelt asjaolu üle, et mõned SOLVITi keskused on hakanud kõnesolevaid juhtumeid käsitlema; kutsub SOLVITi keskusi üles pakkuma tõhusat abi alati, kui sellised struktuurilised probleemid tekivad, ning aitama tuvastada võimalikke probleeme seoses siseriiklike õigusaktide eelnõudega;

| 28. | palub SOLVITi keskustel olla julgem ja tõhusam kaebustele reageerimisel ja eriti keerulisemate juhtumite käsitlemisel; |
| --- | --- |

28.

palub SOLVITi keskustel olla julgem ja tõhusam kaebustele reageerimisel ja eriti keerulisemate juhtumite käsitlemisel;

| 29. | toonitab, et kaebuse esitaja, asjaomased SOLVITi keskused ja komisjon peavad omavahel suhtlema ja tegema tihedat koostööd; märgib, et sageli ei konsulteerita kaebuse esitajaga menetluse vältel, vaid ta puutub SOLVITi keskusega kokku ainult siis, kui ta esitab kaebuse ja kui juhtum lõpetatakse; |
| --- | --- |

29.

toonitab, et kaebuse esitaja, asjaomased SOLVITi keskused ja komisjon peavad omavahel suhtlema ja tegema tihedat koostööd; märgib, et sageli ei konsulteerita kaebuse esitajaga menetluse vältel, vaid ta puutub SOLVITi keskusega kokku ainult siis, kui ta esitab kaebuse ja kui juhtum lõpetatakse;

| 30. | leiab, et tuleks tõhustada koostööd riigi kõigi tasandite ametiasutuste ja SOLVITi vahel; |
| --- | --- |

30.

leiab, et tuleks tõhustada koostööd riigi kõigi tasandite ametiasutuste ja SOLVITi vahel;

| 31. | tunneb heameelt eelkõige isikuandmete kaitse üle SOLVITi keskustes ning nõuab andmekaitse pidevat jälgimist ja vajaduse korral tugevdamist, et see vastaks kasutajate andmekaitsevajadustele; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt eelkõige isikuandmete kaitse üle SOLVITi keskustes ning nõuab andmekaitse pidevat jälgimist ja vajaduse korral tugevdamist, et see vastaks kasutajate andmekaitsevajadustele;

| 32. | rõhutab, et on vaja suurendada teadlikkust SOLVITi võrgustikust ja selle nähtavust ning tuua see lähemale inimestele, kes ei ole sellest teadlikud; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama kõigile võrdse juurdepääsu SOLVITi keskustele ja veebiportaalidele, näiteks puuetega ja vanemaealistele inimestele, ning arendama sellega seoses välja kõik võimalused kasutajate ja SOLVITi keskuste vahel kontakti loomiseks; võtab arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (COM(2012)0721); |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et on vaja suurendada teadlikkust SOLVITi võrgustikust ja selle nähtavust ning tuua see lähemale inimestele, kes ei ole sellest teadlikud; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama kõigile võrdse juurdepääsu SOLVITi keskustele ja veebiportaalidele, näiteks puuetega ja vanemaealistele inimestele, ning arendama sellega seoses välja kõik võimalused kasutajate ja SOLVITi keskuste vahel kontakti loomiseks; võtab arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (COM(2012)0721);

| 33. | rõhutab vajadust siduda ja integreerida SOLVITi portaalid muude asjaomaste osalejate ja platvormidega, et parandada nende kättesaadavust ja nähtavust kõigile kasutajatele; soovitab liikmesriikidel teha tihedat koostööd komisjoniga, et parandada SOLVITi süsteemi, tagades sidusa lähenemisviisi kogu ELis ja parandades selle nähtavust; on seisukohal, et kõigi asjaomaste ELi institutsioonide veebilehtedel peaks olema link „Teie Euroopa“ veebisaidile; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust siduda ja integreerida SOLVITi portaalid muude asjaomaste osalejate ja platvormidega, et parandada nende kättesaadavust ja nähtavust kõigile kasutajatele; soovitab liikmesriikidel teha tihedat koostööd komisjoniga, et parandada SOLVITi süsteemi, tagades sidusa lähenemisviisi kogu ELis ja parandades selle nähtavust; on seisukohal, et kõigi asjaomaste ELi institutsioonide veebilehtedel peaks olema link „Teie Euroopa“ veebisaidile;

| 34. | rõhutab, et oluline on levitada teavet SOLVITi juhtumite andmebaasi kohta, ning toetab komisjoni soovitust seoses vajadusega anda teavet alternatiivsete probleemide lahendamise võrgustike või teabeallikate kohta, kaasa arvatud teiste võimalike õiguskaitsevahendite kohta nii riigi kui ka liidu tasandil SOLVITi pädevusse mittekuuluvatel juhtudel; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et oluline on levitada teavet SOLVITi juhtumite andmebaasi kohta, ning toetab komisjoni soovitust seoses vajadusega anda teavet alternatiivsete probleemide lahendamise võrgustike või teabeallikate kohta, kaasa arvatud teiste võimalike õiguskaitsevahendite kohta nii riigi kui ka liidu tasandil SOLVITi pädevusse mittekuuluvatel juhtudel;

| 35. | julgustab SOLVITi keskusi tegutsema ennetavalt ja suhtlema omal algatusel kodanike, ettevõtjate ning liikmesriikide parlamentidega; |
| --- | --- |

35.

julgustab SOLVITi keskusi tegutsema ennetavalt ja suhtlema omal algatusel kodanike, ettevõtjate ning liikmesriikide parlamentidega;

| 36. | väljendab heameelt veebis avaldatud ühtse turu tulemustabeli üle, milles esitatakse andmed liikmesriikide tulemuste kohta SOLVITi ja „Teie Euroopa“ osas ning ELi ühtse turu toimimise jaoks oluliste õigusaktide järgimise kohta; |
| --- | --- |

36.

väljendab heameelt veebis avaldatud ühtse turu tulemustabeli üle, milles esitatakse andmed liikmesriikide tulemuste kohta SOLVITi ja „Teie Euroopa“ osas ning ELi ühtse turu toimimise jaoks oluliste õigusaktide järgimise kohta;

| 37. | palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda täiendavaid samme, et levitada teavet kodanikele, äriühingutele ja ettevõtjatele nende vahendite kättesaadavuse kohta kõigi massiteabevahendite, sh interneti kaudu nii, et see jõuaks võimalikult paljude kodanike ja ettevõtjateni; kutsub liikmesriike korraldama teavituskampaaniaid konkreetsetele sihtrühmadele, sealhulgas ettevõtjatele ning eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda täiendavaid samme, et levitada teavet kodanikele, äriühingutele ja ettevõtjatele nende vahendite kättesaadavuse kohta kõigi massiteabevahendite, sh interneti kaudu nii, et see jõuaks võimalikult paljude kodanike ja ettevõtjateni; kutsub liikmesriike korraldama teavituskampaaniaid konkreetsetele sihtrühmadele, sealhulgas ettevõtjatele ning eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele;

| 38. | palub komisjonil jätkata ühtse turu integratsiooni käsitlevates iga-aastastes aruannetes liidu probleemide lahendamise mehhanismide, eriti SOLVITi tulemuslikkuse jälgimisega osana iga-aastasest majanduskasvu analüüsist; tuletab lisaks meelde oma üleskutset komisjonile tugevdada ühtse turu juhtimist, nähes Euroopa poolaasta raames ette eraldi tsükli ja andes muu hulgas konkreetseid riigipõhiseid soovitusi; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil jätkata ühtse turu integratsiooni käsitlevates iga-aastastes aruannetes liidu probleemide lahendamise mehhanismide, eriti SOLVITi tulemuslikkuse jälgimisega osana iga-aastasest majanduskasvu analüüsist; tuletab lisaks meelde oma üleskutset komisjonile tugevdada ühtse turu juhtimist, nähes Euroopa poolaasta raames ette eraldi tsükli ja andes muu hulgas konkreetseid riigipõhiseid soovitusi;

| 39. | kohustub ka edaspidi jälgima tähelepanelikult SOLVITi edusamme; nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks mõõdetavad vahe-eesmärgid SOLVITi soovitava arengu kohta; julgustab ka liikmesriike seadma endale mõõdetavad eesmärgid ja tähtajad juhtumite lahendamise süsteemide väljatöötamiseks kohalikes SOLVITi keskustes; peab sellega seoses järelevalve parandamise seisukohast edasiviivaks eraisikutega seotud juhtumite ja ettevõtjatega seotud juhtumite lahutamist; on veendunud, et kui neid eesmärke ei saavutata, tuleks uuesti arutada mitteformaalse menetluse asendamist õigusaktiga, võttes arvesse olemasolevaid mehhanisme, mis on sätestatud näiteks direktiivis 2013/11/EL vaidluste kohtuvälise lahendamise kohta ja määruses (EL) nr 524/2013 tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise kohta; palub nõukogul võtta arvesse Euroopa Parlamendi huvi sellega seoses; kutsub komisjoni ja liikmesriike jälgima tähelepanelikult Euroopa poolaasta raames ELi ja liikmesriikide SOLVITit käsitlevate eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

39.

kohustub ka edaspidi jälgima tähelepanelikult SOLVITi edusamme; nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks mõõdetavad vahe-eesmärgid SOLVITi soovitava arengu kohta; julgustab ka liikmesriike seadma endale mõõdetavad eesmärgid ja tähtajad juhtumite lahendamise süsteemide väljatöötamiseks kohalikes SOLVITi keskustes; peab sellega seoses järelevalve parandamise seisukohast edasiviivaks eraisikutega seotud juhtumite ja ettevõtjatega seotud juhtumite lahutamist; on veendunud, et kui neid eesmärke ei saavutata, tuleks uuesti arutada mitteformaalse menetluse asendamist õigusaktiga, võttes arvesse olemasolevaid mehhanisme, mis on sätestatud näiteks direktiivis 2013/11/EL vaidluste kohtuvälise lahendamise kohta ja määruses (EL) nr 524/2013 tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise kohta; palub nõukogul võtta arvesse Euroopa Parlamendi huvi sellega seoses; kutsub komisjoni ja liikmesriike jälgima tähelepanelikult Euroopa poolaasta raames ELi ja liikmesriikide SOLVITit käsitlevate eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme;

„Teie Euroopa“: kodanike ja ettevõtjate vajadustele paremini reageerimine

| 40. | märgib, et portaali „Teie Euroopa“ kasutamine kasvab pidevalt; |
| --- | --- |

40.

märgib, et portaali „Teie Euroopa“ kasutamine kasvab pidevalt;

| 41. | julgustab komisjoni ja liikmesriike tegema nähtavuse suurendamise kampaaniate koordineerimisel selgelt vahet portaalil „Teie Euroopa“ ja võrgustikul SOLVIT; |
| --- | --- |

41.

julgustab komisjoni ja liikmesriike tegema nähtavuse suurendamise kampaaniate koordineerimisel selgelt vahet portaalil „Teie Euroopa“ ja võrgustikul SOLVIT;

| 42. | tunneb heameelt portaali „Teie Euroopa“ tegevuskavas seatud järgmiste eesmärkide üle: kujundada välja praktilise, kvaliteetse teabe osutamine ELi õiguste kohta ühtsel turul; suurendada teadlikkust portaalist „Teie Euroopa“ ning luua toimiv partnerlus komisjoni ja liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

42.

tunneb heameelt portaali „Teie Euroopa“ tegevuskavas seatud järgmiste eesmärkide üle: kujundada välja praktilise, kvaliteetse teabe osutamine ELi õiguste kohta ühtsel turul; suurendada teadlikkust portaalist „Teie Euroopa“ ning luua toimiv partnerlus komisjoni ja liikmesriikide vahel;

| 43. | ergutab komisjoni astuma tõhusamaid samme, et propageerida portaali „Teie Euroopa“ kui vahendit ettevõtjatele ja suurendada selle nähtavust, kasutades selleks muu hulgas paremini ära sotsiaalmeedia võimalused; on seisukohal, et asjakohase brändimise ja SOLVITi kaasamise kaudu peaks portaal „Teie Euroopa“ muutuma ühtseks kontaktpunktiks Euroopa tarbijatele ja ettevõtjatele probleemide korral ja teabe leidmisel; on veendunud, et niisugune ühtne kontaktpunkt võiks olla kodanikele ja ettevõtjatele lähtepunktiks ja hõlbustada nende juurdepääsu mitmesugustele teabevahenditele ja konkreetsetele probleemide lahendamise mehhanismidele, sealhulgas SOLVITile; |
| --- | --- |

43.

ergutab komisjoni astuma tõhusamaid samme, et propageerida portaali „Teie Euroopa“ kui vahendit ettevõtjatele ja suurendada selle nähtavust, kasutades selleks muu hulgas paremini ära sotsiaalmeedia võimalused; on seisukohal, et asjakohase brändimise ja SOLVITi kaasamise kaudu peaks portaal „Teie Euroopa“ muutuma ühtseks kontaktpunktiks Euroopa tarbijatele ja ettevõtjatele probleemide korral ja teabe leidmisel; on veendunud, et niisugune ühtne kontaktpunkt võiks olla kodanikele ja ettevõtjatele lähtepunktiks ja hõlbustada nende juurdepääsu mitmesugustele teabevahenditele ja konkreetsetele probleemide lahendamise mehhanismidele, sealhulgas SOLVITile;

| 44. | kutsub komisjoni laiendama portaali „Teie Euroopa“ pädevusvaldkonda, et see hõlmaks täielikult ühtse turu õigusi, kohustusi ja võimalusi, ning muutma selle võimalikult kasutajasõbralikuks; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni laiendama portaali „Teie Euroopa“ pädevusvaldkonda, et see hõlmaks täielikult ühtse turu õigusi, kohustusi ja võimalusi, ning muutma selle võimalikult kasutajasõbralikuks;

| 45. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid annaksid teavet ELi õigustega seonduvate siseriiklike eeskirjade ja menetluste kohta; palub liikmesriikidel tagada, et kõnealune teave oleks praktiline, erialakeele vaba, kõigile võrdselt kättesaadav, ajakohane ja kättesaadav asjaomastes keeltes, ning siduma oma riigiportaalid (e-valitsus) portaaliga „Teie Euroopa“; |
| --- | --- |

45.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid annaksid teavet ELi õigustega seonduvate siseriiklike eeskirjade ja menetluste kohta; palub liikmesriikidel tagada, et kõnealune teave oleks praktiline, erialakeele vaba, kõigile võrdselt kättesaadav, ajakohane ja kättesaadav asjaomastes keeltes, ning siduma oma riigiportaalid (e-valitsus) portaaliga „Teie Euroopa“;

o

o o

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

46.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 249, 19.9.2013, lk 10.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0054.

(3)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 72.

(4)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 51.

(5)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 10.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/102

---

P7_TA(2014)0170

Olukord Ukrainas

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon olukorra kohta Ukrainas (2014/2595(RSP))

(2017/C 285/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa naabruspoliitika, idapartnerluse ja Ukraina kohta ning eelkõige oma 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Ukrainas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa naabruspoliitika, idapartnerluse ja Ukraina kohta ning eelkõige oma 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Ukrainas (1),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni Vilniuse tippkohtumise tulemuste ja idapartnerluse tuleviku kohta, eelkõige seoses Ukrainaga (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni Vilniuse tippkohtumise tulemuste ja idapartnerluse tuleviku kohta, eelkõige seoses Ukrainaga (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. detsembri 2013. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. detsembri 2013. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse 20. veebruaril 2014. aastal toimunud välisasjade nõukogu erakorralise kohtumise järeldusi Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. veebruaril 2014. aastal toimunud välisasjade nõukogu erakorralise kohtumise järeldusi Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et alates Ukraina presidendi ja valitsuse otsusest peatada assotsieerimislepingu allkirjastamine, on sajad tuhanded inimesed läinud kogu riigis spontaanselt tänavatele, et avaldada meelt Euroopa integratsiooni toetuseks; arvestades, et Kiievis on rahumeelsed meeleavaldajad hõivanud Iseseisvuse väljaku (Maidan Nezalezhnosti), nõudes jõulisi poliitilisi reforme, et sundida valitsust oma otsust muutma; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates Ukraina presidendi ja valitsuse otsusest peatada assotsieerimislepingu allkirjastamine, on sajad tuhanded inimesed läinud kogu riigis spontaanselt tänavatele, et avaldada meelt Euroopa integratsiooni toetuseks; arvestades, et Kiievis on rahumeelsed meeleavaldajad hõivanud Iseseisvuse väljaku (Maidan Nezalezhnosti), nõudes jõulisi poliitilisi reforme, et sundida valitsust oma otsust muutma;

| B. | arvestades, et president Janukovõtšile alluvad ametivõimud rikkusid selgelt seadust, andes julgeolekujõududele loa kasutada meeleavaldajate vastu lahinglaskemoona ning paigutades snaiprid 2013. aasta novembri lõpust valitsusvastase ja euroopameelsete meeleavalduse keskmes oleval Maidani väljakul ja selle ümbruses asuvate majade katustele; arvestades, et Kiievi tänavatel hukati meeleavaldajaid ja kõrvalseisjaid, mis kutsus esile rahvusvahelise pahameele ja hukkamõistu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et president Janukovõtšile alluvad ametivõimud rikkusid selgelt seadust, andes julgeolekujõududele loa kasutada meeleavaldajate vastu lahinglaskemoona ning paigutades snaiprid 2013. aasta novembri lõpust valitsusvastase ja euroopameelsete meeleavalduse keskmes oleval Maidani väljakul ja selle ümbruses asuvate majade katustele; arvestades, et Kiievi tänavatel hukati meeleavaldajaid ja kõrvalseisjaid, mis kutsus esile rahvusvahelise pahameele ja hukkamõistu;

| C. | arvestades, et samal ajal sõitsid Kiievisse kolm ELi riikide välisministrit, et püüda vahendada kompromisslahenduse leidmist president Janukovõtši ja opositsiooni vahel; arvestades, et neil õnnestus saavutada kokkulepe kriisi rahumeelse ja demokraatliku lõpetamise tegevuskava kohta; arvestades, et Venemaa erisaadik aitas kokkuleppe saavutamisele samuti kaasa, kuid ei kaasallkirjastanud seda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et samal ajal sõitsid Kiievisse kolm ELi riikide välisministrit, et püüda vahendada kompromisslahenduse leidmist president Janukovõtši ja opositsiooni vahel; arvestades, et neil õnnestus saavutada kokkulepe kriisi rahumeelse ja demokraatliku lõpetamise tegevuskava kohta; arvestades, et Venemaa erisaadik aitas kokkuleppe saavutamisele samuti kaasa, kuid ei kaasallkirjastanud seda;

| D. | arvestades, et seetõttu otsustas EL kehtestada sihipärased sanktsioonid (muu hulgas varade külmutamine ja viisakeeld) nende isikute suhtes, kes vastutavad inimõiguste rikkumise, vägivalla ja ülemäärase jõu kasutamise eest; arvestades, et liikmesriigid leppisid lisaks kokku, et siserepressioonideks kasutada võidavate seadmete ekspordilitsentsid peatatakse ning ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP hõlmatud seadmete ekspordilitsentsid vaadatakse läbi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seetõttu otsustas EL kehtestada sihipärased sanktsioonid (muu hulgas varade külmutamine ja viisakeeld) nende isikute suhtes, kes vastutavad inimõiguste rikkumise, vägivalla ja ülemäärase jõu kasutamise eest; arvestades, et liikmesriigid leppisid lisaks kokku, et siserepressioonideks kasutada võidavate seadmete ekspordilitsentsid peatatakse ning ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP hõlmatud seadmete ekspordilitsentsid vaadatakse läbi;

| E. | arvestades, et Lvivi ja Donetski kodanikud käivitasid 26. veebruaril 2014. aastal algatuse kasutada oma igapäevategemistes vastavalt kas vene või ukraina keelt, et näidata välja solidaarsust ja kogu riigi ühtsust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Lvivi ja Donetski kodanikud käivitasid 26. veebruaril 2014. aastal algatuse kasutada oma igapäevategemistes vastavalt kas vene või ukraina keelt, et näidata välja solidaarsust ja kogu riigi ühtsust;

| F. | arvestades, et Ukraina parlament (Ülemraada) võttis 21. veebruaril 2014 vastu resolutsiooni, milles mõistetakse hukka „terrorismivastased“ operatsioonid ning nõutakse julgeolekujõudude taandumist Kiievi kesklinnast; arvestades, et sellega näitas parlament üles tahet etendada keskset rolli ning võtta olukord riigis kontrolli alla; arvestades, et järgmisel päeval hääletas parlament president Janukovõtši ametist tagandamise, 2004. aasta põhiseaduse juurde tagasipöördumise, 25. mail 2014 toimuvate ennetähtaegsete valimiste ning endise peaministri Julia Tõmošenko vabastamise üle; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ukraina parlament (Ülemraada) võttis 21. veebruaril 2014 vastu resolutsiooni, milles mõistetakse hukka „terrorismivastased“ operatsioonid ning nõutakse julgeolekujõudude taandumist Kiievi kesklinnast; arvestades, et sellega näitas parlament üles tahet etendada keskset rolli ning võtta olukord riigis kontrolli alla; arvestades, et järgmisel päeval hääletas parlament president Janukovõtši ametist tagandamise, 2004. aasta põhiseaduse juurde tagasipöördumise, 25. mail 2014 toimuvate ennetähtaegsete valimiste ning endise peaministri Julia Tõmošenko vabastamise üle;

| 1. | avaldab austust Euroopa väärtuste eest võitlejatele ja isikutele, kes on nende väärtuste eest surnud, ning avaldab sügavat kaastunnet ohvrite peredele; mõistab teravalt hukka kõik vägivallateod ning kutsub kõiki Ukraina kodanikke, aga ka poliitilisi ja kodanikuühiskonna liidreid üles tegutsema sel Ukraina jaoks ajaloolisel hetkel äärmise vastutustundega; |
| --- | --- |

1.

avaldab austust Euroopa väärtuste eest võitlejatele ja isikutele, kes on nende väärtuste eest surnud, ning avaldab sügavat kaastunnet ohvrite peredele; mõistab teravalt hukka kõik vägivallateod ning kutsub kõiki Ukraina kodanikke, aga ka poliitilisi ja kodanikuühiskonna liidreid üles tegutsema sel Ukraina jaoks ajaloolisel hetkel äärmise vastutustundega;

| 2. | mõistab teravalt hukka meeleavaldajate vastu kasutatavate jõudude, näiteks Berkuti, snaiprite jms julmad ja ebaproportsionaalsed meetmed, mis põhjustasid vägivalla äärmusliku eskaleerumise; peab kahetsusväärseks, et mõlemal poolel on hukkunuid ja vigastatuid, ning avaldab siirast kaastunnet ohvrite perekondadele; hoiatab, et vägivalla edasine eskaleerumine oleks Ukraina rahva jaoks katastroofiliste tagajärgedega ning võib seada ohtu riigi ühtsuse ja territoriaalse terviklikkuse; rõhutab, kui oluline on praegu see, et kõik osapooled näitaksid üles vastutustunnet, vaoshoitust ja kaasava poliitilise dialoogi pidamise tahet ning välistaksid kohtuvälised kättemaksumeetmed; nõuab, et kõik poliitilised jõud teeksid sel Ukraina jaoks väga tähtsal hetkel koostööd ning hõlbustaksid kompromisside leidmist, distantseeruksid selgelt äärmuslastest ning väldiksid provokatsioone ja vägivaldseid meetmeid, mis võivad ässitada separatistlikke jõude; |
| --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka meeleavaldajate vastu kasutatavate jõudude, näiteks Berkuti, snaiprite jms julmad ja ebaproportsionaalsed meetmed, mis põhjustasid vägivalla äärmusliku eskaleerumise; peab kahetsusväärseks, et mõlemal poolel on hukkunuid ja vigastatuid, ning avaldab siirast kaastunnet ohvrite perekondadele; hoiatab, et vägivalla edasine eskaleerumine oleks Ukraina rahva jaoks katastroofiliste tagajärgedega ning võib seada ohtu riigi ühtsuse ja territoriaalse terviklikkuse; rõhutab, kui oluline on praegu see, et kõik osapooled näitaksid üles vastutustunnet, vaoshoitust ja kaasava poliitilise dialoogi pidamise tahet ning välistaksid kohtuvälised kättemaksumeetmed; nõuab, et kõik poliitilised jõud teeksid sel Ukraina jaoks väga tähtsal hetkel koostööd ning hõlbustaksid kompromisside leidmist, distantseeruksid selgelt äärmuslastest ning väldiksid provokatsioone ja vägivaldseid meetmeid, mis võivad ässitada separatistlikke jõude;

| 3. | peab kiiduväärseks Ukraina parlamendi vastutustundlikku käitumist – ülemraada kandis täielikult välja omale põhiseadusega ette nähtud rolli ning täitis poliitilise ja institutsioonilise vaakumi, mille põhjustas valitsuse tagasiastumine ning presidendi taandumine, kelle parlament seejärel ka ametist tagandas; võtab teadmiseks parlamendi seni võetud meetmed, eriti 2004. aasta põhiseaduse juurde tagasipöördumise, otsuse korraldada 25. mail 2014. aastal presidendivalimised, otsuse kutsuda tagasi politsei- ja julgeolekujõud ning otsuse vabastada vanglast Julia Tõmošenko; rõhutab, kui tähtis on, et Ukraina parlament ja selle liikmed järgiksid jätkuvalt õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

3.

peab kiiduväärseks Ukraina parlamendi vastutustundlikku käitumist – ülemraada kandis täielikult välja omale põhiseadusega ette nähtud rolli ning täitis poliitilise ja institutsioonilise vaakumi, mille põhjustas valitsuse tagasiastumine ning presidendi taandumine, kelle parlament seejärel ka ametist tagandas; võtab teadmiseks parlamendi seni võetud meetmed, eriti 2004. aasta põhiseaduse juurde tagasipöördumise, otsuse korraldada 25. mail 2014. aastal presidendivalimised, otsuse kutsuda tagasi politsei- ja julgeolekujõud ning otsuse vabastada vanglast Julia Tõmošenko; rõhutab, kui tähtis on, et Ukraina parlament ja selle liikmed järgiksid jätkuvalt õigusriigi põhimõtteid;

| 4. | tunnustab Ukraina rahvast distsiplineeritud võimuvahetuse ning viimastel kuudel välja näidatud kodanikujulguse eest ning rõhutab asjaolu, et sellised kodanikuühiskonna ja massimeeleavaldused näitavad eeskuju ning märgivad pöördepunkti Ukraina ajaloos; rõhutab, et kõnealust demokraatlikku kodanikuühiskonna võitu ei tohiks rikkuda vastaste karistamise iha ega kättemaksuaktidega või sisemiste poliitiliste vastuoludega; rõhutab, et need, kes panid Ukraina kodanike vastu toime kuritegusid ning kuritarvitasid riigivõimu, peaksid sõltumatult kohtu ees vastust andma; nõuab sõltumatu komisjoni asutamist, et uurida tihedas koostöös Euroopa Nõukogu rahvusvahelise nõuandekomisjoni ja OSCEga meeleavalduste algusest saadik toime pandud inimõiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

4.

tunnustab Ukraina rahvast distsiplineeritud võimuvahetuse ning viimastel kuudel välja näidatud kodanikujulguse eest ning rõhutab asjaolu, et sellised kodanikuühiskonna ja massimeeleavaldused näitavad eeskuju ning märgivad pöördepunkti Ukraina ajaloos; rõhutab, et kõnealust demokraatlikku kodanikuühiskonna võitu ei tohiks rikkuda vastaste karistamise iha ega kättemaksuaktidega või sisemiste poliitiliste vastuoludega; rõhutab, et need, kes panid Ukraina kodanike vastu toime kuritegusid ning kuritarvitasid riigivõimu, peaksid sõltumatult kohtu ees vastust andma; nõuab sõltumatu komisjoni asutamist, et uurida tihedas koostöös Euroopa Nõukogu rahvusvahelise nõuandekomisjoni ja OSCEga meeleavalduste algusest saadik toime pandud inimõiguste rikkumisi;

| 5. | toetab ELi lähenemisviisi, milles tõhustatud diplomaatilised jõupingutused on ühendatud sihipäraste sanktsioonidega nende isikute vastu, kes on tellinud poliitilise surveavaldamisega seotud inimõiguste rikkumisi; nõuab sihipäraste sanktsioonide jõustamist, nagu välisasjade nõukogus kokku lepiti, ning nõuab, et liikmesriigid rakendaksid oma rahapesuvastaseid õigusakte, et peatada varastatud raha sissevool Ukrainast ning tagada ELis hoitava varastatud vara tagastamine; on seisukohal, et viivitamatult tuleks alustada toime pandud kuritegude tõeliselt sõltumatut uurimist ning et sihipärased sanktsioonid tuleks lõpetada niipea, kui olukord Ukrainas paraneb ning kuritegude uurimine hakkab tulemusi andma; nõuab uurimise korraldamist seoses avaliku sektori vahendite ja vara suuremahulise omastamisega tagandatud president Janukovõtši semude ja „pere“ poolt, samuti kogu nende vara külmutamist kuni selle päritolu kindlakstegemiseni ja vara tagastamist ELi liikmesriikide valitsuste poolt, kui selgub, et see on varastatud; |
| --- | --- |

5.

toetab ELi lähenemisviisi, milles tõhustatud diplomaatilised jõupingutused on ühendatud sihipäraste sanktsioonidega nende isikute vastu, kes on tellinud poliitilise surveavaldamisega seotud inimõiguste rikkumisi; nõuab sihipäraste sanktsioonide jõustamist, nagu välisasjade nõukogus kokku lepiti, ning nõuab, et liikmesriigid rakendaksid oma rahapesuvastaseid õigusakte, et peatada varastatud raha sissevool Ukrainast ning tagada ELis hoitava varastatud vara tagastamine; on seisukohal, et viivitamatult tuleks alustada toime pandud kuritegude tõeliselt sõltumatut uurimist ning et sihipärased sanktsioonid tuleks lõpetada niipea, kui olukord Ukrainas paraneb ning kuritegude uurimine hakkab tulemusi andma; nõuab uurimise korraldamist seoses avaliku sektori vahendite ja vara suuremahulise omastamisega tagandatud president Janukovõtši semude ja „pere“ poolt, samuti kogu nende vara külmutamist kuni selle päritolu kindlakstegemiseni ja vara tagastamist ELi liikmesriikide valitsuste poolt, kui selgub, et see on varastatud;

| 6. | nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ja rahvusvahelised humanitaarabiorganisatsioonid annaksid kõikidele ohvritele kiiret, kindlat ja otsest meditsiini- ja humanitaarabi; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ja rahvusvahelised humanitaarabiorganisatsioonid annaksid kõikidele ohvritele kiiret, kindlat ja otsest meditsiini- ja humanitaarabi;

| 7. | kutsub kõiki osalisi ja kolmandaid riike üles austama ja toetama Ukraina ühtsust ja territoriaalset terviklikkust; kutsub kõiki Ukrainas tegutsevaid poliitilisi jõude ja rahvusvahelisi asjaosalisi üles pühenduma Ukraina territoriaalse terviklikkuse ja rahvusliku ühtsuse saavutamise alastele jõupingutustele, võttes arvesse riigi kultuurilist ja keelelist koosseisu ning Ukraina ajalugu; kutsub Ukraina parlamenti ja järgmist valitsust üles austama riigis elavate vähemuste õigusi ning vene keele ja muude vähemuskeelte kasutamist; nõuab uute õigusaktide vastuvõtmist kooskõlas Ukraina poolt Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta raames võetud kohustustega; |
| --- | --- |

7.

kutsub kõiki osalisi ja kolmandaid riike üles austama ja toetama Ukraina ühtsust ja territoriaalset terviklikkust; kutsub kõiki Ukrainas tegutsevaid poliitilisi jõude ja rahvusvahelisi asjaosalisi üles pühenduma Ukraina territoriaalse terviklikkuse ja rahvusliku ühtsuse saavutamise alastele jõupingutustele, võttes arvesse riigi kultuurilist ja keelelist koosseisu ning Ukraina ajalugu; kutsub Ukraina parlamenti ja järgmist valitsust üles austama riigis elavate vähemuste õigusi ning vene keele ja muude vähemuskeelte kasutamist; nõuab uute õigusaktide vastuvõtmist kooskõlas Ukraina poolt Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta raames võetud kohustustega;

| 8. | tuletab meelde, et Ameerika Ühendriigid, Vene Föderatsioon ja Ühendkuningriik tagasid Ukraina praeguse piiri Budapesti memorandumiga (julgeolekutagatiste kohta), kui Ukraina loobus tuumarelvadest ja ühines tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga; tuletab Vene Föderatsioonile meelde, et samas aktis kohustus ta koos kahe eelnimetatud riigiga hoiduma majanduslikest sunnivahenditest, mille eesmärk on allutada Ukraina suveräänsusele omaste õiguste kasutamine oma huvidele, et kindlustada endale seeläbi mis tahes eelised; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et Ameerika Ühendriigid, Vene Föderatsioon ja Ühendkuningriik tagasid Ukraina praeguse piiri Budapesti memorandumiga (julgeolekutagatiste kohta), kui Ukraina loobus tuumarelvadest ja ühines tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga; tuletab Vene Föderatsioonile meelde, et samas aktis kohustus ta koos kahe eelnimetatud riigiga hoiduma majanduslikest sunnivahenditest, mille eesmärk on allutada Ukraina suveräänsusele omaste õiguste kasutamine oma huvidele, et kindlustada endale seeläbi mis tahes eelised;

| 9. | rõhutab, kui oluline on mitte kaotada kriisi algpõhjuste käsitlemisel hoogu ning kui tähtis on taastada rahva usaldus poliitika ja institutsioonide vastu; on samuti veendunud, et selleks on vaja põhiseaduslikke ja struktuurireforme, mille eesmärk on luua tõhus võimude lahususe ja tasakaalustatuse süsteem, saavutada tihedam side poliitika ja ühiskonna vahel, kehtestada õigusriigi põhimõtted ja vastutus ning seada sisse tõeliselt sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem ja usaldusväärsed valimised; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, kui oluline on mitte kaotada kriisi algpõhjuste käsitlemisel hoogu ning kui tähtis on taastada rahva usaldus poliitika ja institutsioonide vastu; on samuti veendunud, et selleks on vaja põhiseaduslikke ja struktuurireforme, mille eesmärk on luua tõhus võimude lahususe ja tasakaalustatuse süsteem, saavutada tihedam side poliitika ja ühiskonna vahel, kehtestada õigusriigi põhimõtted ja vastutus ning seada sisse tõeliselt sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem ja usaldusväärsed valimised;

| 10. | tunneb heameelt välisasjade nõukogu 20. veebruari 2014. aasta erakorralise kohtumise järelduste üle, eriti otsuse üle kehtestada sihipärased sanktsioonid, mis hõlmavad varade külmutamise ja viisakeelu kohaldamist inimõiguste rikkumiste, vägivalla ja ülemäärase jõu kasutamise eest vastutavate isikute suhtes, ning peab kiiduväärseks otsust peatada kõigi siserepressioonideks kasutada võidavate seadmete ekspordilitsentsid; võtab teadmiseks nende sanktsioonide äärmiselt suure mõju Ukraina avalikkuse arvamusele ning on seisukohal, et need meetmed oleks võidud juba varem vastu võtta; on siiski seisukohal, et EL peaks need sanktsioonid praegusel üleminekuajal oma Ukraina poliitikas säilitama; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt välisasjade nõukogu 20. veebruari 2014. aasta erakorralise kohtumise järelduste üle, eriti otsuse üle kehtestada sihipärased sanktsioonid, mis hõlmavad varade külmutamise ja viisakeelu kohaldamist inimõiguste rikkumiste, vägivalla ja ülemäärase jõu kasutamise eest vastutavate isikute suhtes, ning peab kiiduväärseks otsust peatada kõigi siserepressioonideks kasutada võidavate seadmete ekspordilitsentsid; võtab teadmiseks nende sanktsioonide äärmiselt suure mõju Ukraina avalikkuse arvamusele ning on seisukohal, et need meetmed oleks võidud juba varem vastu võtta; on siiski seisukohal, et EL peaks need sanktsioonid praegusel üleminekuajal oma Ukraina poliitikas säilitama;

| 11. | peab kiiduväärseks endise peaministri Julia Tõmošenko vanglast vabastamist ning loodab, et see tähistab valikulise ja poliitikast ajendatud kohtumõistmise lõppu Ukrainas; nõuab kõikide meeleavaldajate ja ebaseaduslikult kinni peetud poliitvangide kohest ja tingimusteta vabastamist, kõikidest nende vastu esitatud süüdistustest loobumist ja nende poliitilist rehabiliteerimist; |
| --- | --- |

11.

peab kiiduväärseks endise peaministri Julia Tõmošenko vanglast vabastamist ning loodab, et see tähistab valikulise ja poliitikast ajendatud kohtumõistmise lõppu Ukrainas; nõuab kõikide meeleavaldajate ja ebaseaduslikult kinni peetud poliitvangide kohest ja tingimusteta vabastamist, kõikidest nende vastu esitatud süüdistustest loobumist ja nende poliitilist rehabiliteerimist;

| 12. | nõuab tungivalt, et kõik poliitilised jõud teeksid sel Ukraina jaoks väga tähtsal ajal koostööd, et saavutada rahumeelsed poliitilised ümberkorraldused, ambitsioonikas ja laiapõhjaline reformikava ja euroopalikele standarditele orienteeritud valitsus, säilitada ühtsus ja riigi territoriaalne terviklikkus ning hõlbustada kompromisside leidmist Ukraina tuleviku nimel; kutsub ajutisi ametivõime üles tagama kõikidele demokraatlikele poliitilistele jõududele demokraatlikud õigused ja vabadused ning vältima nende vastu suunatud igasuguseid rünnakuid; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et kõik poliitilised jõud teeksid sel Ukraina jaoks väga tähtsal ajal koostööd, et saavutada rahumeelsed poliitilised ümberkorraldused, ambitsioonikas ja laiapõhjaline reformikava ja euroopalikele standarditele orienteeritud valitsus, säilitada ühtsus ja riigi territoriaalne terviklikkus ning hõlbustada kompromisside leidmist Ukraina tuleviku nimel; kutsub ajutisi ametivõime üles tagama kõikidele demokraatlikele poliitilistele jõududele demokraatlikud õigused ja vabadused ning vältima nende vastu suunatud igasuguseid rünnakuid;

| 13. | rõhutab, et Ukraina rahvas – ja ainult tema – peab ise, ilma välise sekkumiseta otsustama, milline on riigi geopoliitiline orientatsioon ning milliste rahvusvaheliste lepingute ja ühendustega peaks Ukraina liituma; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et Ukraina rahvas – ja ainult tema – peab ise, ilma välise sekkumiseta otsustama, milline on riigi geopoliitiline orientatsioon ning milliste rahvusvaheliste lepingute ja ühendustega peaks Ukraina liituma;

| 14. | mõistab hukka Ukraina kommunistliku partei ning teiste parteide peakorteri ründamise ja hävitamise ning nimetatud partei keelustamise katsed; |
| --- | --- |

14.

mõistab hukka Ukraina kommunistliku partei ning teiste parteide peakorteri ründamise ja hävitamise ning nimetatud partei keelustamise katsed;

| 15. | kordab, et uus valitsus võib assotsieerimislepingu/põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu allkirjastada esimesel võimalusel ja kohe, kui valitsus on valmis seda tegema; |
| --- | --- |

15.

kordab, et uus valitsus võib assotsieerimislepingu/põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu allkirjastada esimesel võimalusel ja kohe, kui valitsus on valmis seda tegema;

| 16. | väljendab heameelt asjaolu üle, et välisasjade nõukogu poolt 2012. aastal seatud kolmest tingimusest üks, mis puudutas valikulise kohtumõistmise lõpetamist (sealhulgas Julia Tõmošenko vangistus), on nüüdseks täidetud ja ülejäänud kahe osas, mis puudutasid kohtu- ja valmissüsteeme ja olid ka meeleavaldajate põhilised nõudmised, toimuvad juba praegu põhjalikud muutused ja reformid, mille uus koalitsioonivalitsus loodetavasti peagi lõpule viib ning mida uus parlamendienamus loodetavasti toetab; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt asjaolu üle, et välisasjade nõukogu poolt 2012. aastal seatud kolmest tingimusest üks, mis puudutas valikulise kohtumõistmise lõpetamist (sealhulgas Julia Tõmošenko vangistus), on nüüdseks täidetud ja ülejäänud kahe osas, mis puudutasid kohtu- ja valmissüsteeme ja olid ka meeleavaldajate põhilised nõudmised, toimuvad juba praegu põhjalikud muutused ja reformid, mille uus koalitsioonivalitsus loodetavasti peagi lõpule viib ning mida uus parlamendienamus loodetavasti toetab;

| 17. | kutsub komisjoni üles leidma koostöös Ukraina ametivõimudega võimalusi, kuidas neutraliseerida Venemaa poolt assotsieerimislepingu allkirjastamise takistamiseks võetud kättemaksumeetmete ning võimalike uute meetmete mõju; tervitab Euroopa Komisjoni majandus- ja rahaküsimuste ning euro voliniku Olli Rehni avaldust, milles väljendati ELi valmisolekut anda Ukrainale märkimisväärne ja ambitsioonikas (nii lühi- kui ka pikaaegse) finantsabi pakett kohe, kui on leitud poliitiline lahendus, mis põhineb demokraatlikel põhimõtetel ja reformide läbiviimise kohustusel ning ametisse on määratud legitiimne valitsus; kutsub Venemaad üles suhtuma küsimusse konstruktiivselt, et luua Ukraina jaoks tingimused, kus riik saaks kasu kahepoolsetest suhetest nii ELi kui ka Venemaaga; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid kõneleksid Venemaaga ühel häälel Ukraina ja teiste selliste idapartnerluse riikide Euroopa-suunaliste püüdluste toetuseks, kes vabatahtlikult otsustavad oma suhteid ELiga süvendada; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles leidma koostöös Ukraina ametivõimudega võimalusi, kuidas neutraliseerida Venemaa poolt assotsieerimislepingu allkirjastamise takistamiseks võetud kättemaksumeetmete ning võimalike uute meetmete mõju; tervitab Euroopa Komisjoni majandus- ja rahaküsimuste ning euro voliniku Olli Rehni avaldust, milles väljendati ELi valmisolekut anda Ukrainale märkimisväärne ja ambitsioonikas (nii lühi- kui ka pikaaegse) finantsabi pakett kohe, kui on leitud poliitiline lahendus, mis põhineb demokraatlikel põhimõtetel ja reformide läbiviimise kohustusel ning ametisse on määratud legitiimne valitsus; kutsub Venemaad üles suhtuma küsimusse konstruktiivselt, et luua Ukraina jaoks tingimused, kus riik saaks kasu kahepoolsetest suhetest nii ELi kui ka Venemaaga; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid kõneleksid Venemaaga ühel häälel Ukraina ja teiste selliste idapartnerluse riikide Euroopa-suunaliste püüdluste toetuseks, kes vabatahtlikult otsustavad oma suhteid ELiga süvendada;

| 18. | ootab, et nõukogu ja komisjon töötaksid koos Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga välja lühiajalise finantsabi ja maksebilansi tasakaalustamise vahendi ning sellega kaasneva pikaajalise finantsabi paketi (koostöös Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ja Euroopa Investeerimispangaga), et aidata Ukrainal tulla toime oma halveneva majandusliku ja sotsiaalse olukorraga ning anda talle majanduslikku abi riigi majanduse jaoks vajalike sügavate ja põhjalike reformide käivitamiseks; nõuab, et põhjendamatu viivituseta korraldataks rahvusvaheliste rahastajate konverents; palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel kasutada võimalikult hästi ära Ukraina jaoks olemasolevatest rahastamisvahenditest kättesaadavaid vahendeid ning kaaluda Ukrainale võimalikult kiiresti lisavahendite kättesaadavaks tegemist; |
| --- | --- |

18.

ootab, et nõukogu ja komisjon töötaksid koos Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga välja lühiajalise finantsabi ja maksebilansi tasakaalustamise vahendi ning sellega kaasneva pikaajalise finantsabi paketi (koostöös Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ja Euroopa Investeerimispangaga), et aidata Ukrainal tulla toime oma halveneva majandusliku ja sotsiaalse olukorraga ning anda talle majanduslikku abi riigi majanduse jaoks vajalike sügavate ja põhjalike reformide käivitamiseks; nõuab, et põhjendamatu viivituseta korraldataks rahvusvaheliste rahastajate konverents; palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel kasutada võimalikult hästi ära Ukraina jaoks olemasolevatest rahastamisvahenditest kättesaadavaid vahendeid ning kaaluda Ukrainale võimalikult kiiresti lisavahendite kättesaadavaks tegemist;

| 19. | tunnistab, et kõikidel valitsustasanditel laialt levinud korruptsioon piirab jätkuvalt Ukraina arengupotentsiaali ja õõnestab tema kodanike usaldust riigi institutsioonide vastu; nõuab seetõttu tungivalt, et uus valitsus tõstaks korruptsioonivastase võitluse oma tegevuskavas esikohale; nõuab, et EL aitaks nendele jõupingutustele kaasa; |
| --- | --- |

19.

tunnistab, et kõikidel valitsustasanditel laialt levinud korruptsioon piirab jätkuvalt Ukraina arengupotentsiaali ja õõnestab tema kodanike usaldust riigi institutsioonide vastu; nõuab seetõttu tungivalt, et uus valitsus tõstaks korruptsioonivastase võitluse oma tegevuskavas esikohale; nõuab, et EL aitaks nendele jõupingutustele kaasa;

| 20. | rõhutab, et kiiresti on vaja luua tõeliselt sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et kiiresti on vaja luua tõeliselt sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem;

| 21. | palub, et nõukogu annaks komisjonile loa kiirendada Ukrainaga peetavat viisadialoogi; rõhutab, et ELi ja Ukraina vahelise viisanõude kaotamise lepingu kiire lõpuleviimine Moldova eeskujul on Ukraina kodanikuühiskonna ja noorte ootustele vastamiseks parim viis; nõuab samal ajal, et ELi ja liikmesriikide tasandil kehtestataks viivitamatut ajutine, äärmiselt lihtne ja taskukohane viisakord, ning nõuab tõhusamat teaduskoostööd, ulatuslikumat noortevahetust ja stipendiumide paremat kättesaadavust; |
| --- | --- |

21.

palub, et nõukogu annaks komisjonile loa kiirendada Ukrainaga peetavat viisadialoogi; rõhutab, et ELi ja Ukraina vahelise viisanõude kaotamise lepingu kiire lõpuleviimine Moldova eeskujul on Ukraina kodanikuühiskonna ja noorte ootustele vastamiseks parim viis; nõuab samal ajal, et ELi ja liikmesriikide tasandil kehtestataks viivitamatut ajutine, äärmiselt lihtne ja taskukohane viisakord, ning nõuab tõhusamat teaduskoostööd, ulatuslikumat noortevahetust ja stipendiumide paremat kättesaadavust;

| 22. | on seisukohal, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sätted ei põhjusta Venemaa Föderatsioonile kaubanduslikke probleeme ja et assotsieerimisleping ei kujuta endast takistust Ukraina headele suhetele oma idanaabriga; rõhutab, et ühises naabruses valitsev ebastabiilsus ei ole ei ELi ega ka Venemaa huvides; toonitab, et poliitiliste, majanduslike või muude sunnimeetmete kasutamine on vastuolus Helsingi lõppaktiga; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sätted ei põhjusta Venemaa Föderatsioonile kaubanduslikke probleeme ja et assotsieerimisleping ei kujuta endast takistust Ukraina headele suhetele oma idanaabriga; rõhutab, et ühises naabruses valitsev ebastabiilsus ei ole ei ELi ega ka Venemaa huvides; toonitab, et poliitiliste, majanduslike või muude sunnimeetmete kasutamine on vastuolus Helsingi lõppaktiga;

| 23. | võtab teadmiseks otsuse korraldada presidendivalimised 25. mail 2014; rõhutab vajadust tagada, et need valimised oleksid vabad ja õiglased; ergutab Ukraina parlamenti võtma vastavalt Veneetsia komisjoni soovitustele vastu vajalikud valimisseadused, sh erakondade rahastamise läbivaadatud seaduse, milles käsitletakse riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) ja OSCE/ODIHRi tuvastatud probleeme; ergutab tulevaste valimiste rahvusvahelist vaatlemist ning väljendab valmisolekut luua selleks otstarbeks oma vaatlusmissioon Euroopa Parlamendi korraldatava ulatusliku valimisvaatlusmissiooni näol; on veendunud, et parlamendivalimised peaksid toimuma varsti pärast presidendivalimisi ja enne aasta lõppu; palub, et komisjon, Euroopa Nõukogu ning OSCE/ODIHR pakuks valimiste eel suuremat tuge ning korraldaks pikaajalise ulatusliku valimisvaatlusmissiooni, nii et 2014. aasta 25. maiks kavandatud presidendivalimised toimuksid kooskõlas kõrgeimate standarditega ja et nende tulemused oleksid kõikide konkurentide jaoks vastuvõetavad; nõuab, et valimisega kulmineeruvaks üleminekuperioodiks saadetaks ELi delegatsiooni Kiievis Euroopa Parlamendi töötajad; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks otsuse korraldada presidendivalimised 25. mail 2014; rõhutab vajadust tagada, et need valimised oleksid vabad ja õiglased; ergutab Ukraina parlamenti võtma vastavalt Veneetsia komisjoni soovitustele vastu vajalikud valimisseadused, sh erakondade rahastamise läbivaadatud seaduse, milles käsitletakse riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) ja OSCE/ODIHRi tuvastatud probleeme; ergutab tulevaste valimiste rahvusvahelist vaatlemist ning väljendab valmisolekut luua selleks otstarbeks oma vaatlusmissioon Euroopa Parlamendi korraldatava ulatusliku valimisvaatlusmissiooni näol; on veendunud, et parlamendivalimised peaksid toimuma varsti pärast presidendivalimisi ja enne aasta lõppu; palub, et komisjon, Euroopa Nõukogu ning OSCE/ODIHR pakuks valimiste eel suuremat tuge ning korraldaks pikaajalise ulatusliku valimisvaatlusmissiooni, nii et 2014. aasta 25. maiks kavandatud presidendivalimised toimuksid kooskõlas kõrgeimate standarditega ja et nende tulemused oleksid kõikide konkurentide jaoks vastuvõetavad; nõuab, et valimisega kulmineeruvaks üleminekuperioodiks saadetaks ELi delegatsiooni Kiievis Euroopa Parlamendi töötajad;

| 24. | väljendab heameelt nõukogu hiljutise kinnituse üle, et assotsieerimisleping ning põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping ei kujuta endast ELi ja Ukraina koostöö lõppeesmärki; juhib tähelepanu asjaolule, et EL on valmis assotsieerimislepingule ning põhjalikule ja laiaulatuslikule vabakaubanduslepingule alla kirjutama kohe, kui praegune poliitiline kriis on lahendatud ja Ukraina uued ametivõimud on valmis võtma Euroopa kursi; rõhutab lisaks, et Euroopa Liidu lepingu artikkel 49 viitab kõigile Euroopa riikidele, sh Ukrainale, kes võib esitada liidu liikmeks astumise avalduse, et Euroopa Liidu lepingu artiklite 8 ja 49 kohaselt on igal Euroopa riigil, sh idapartnerlusega hõlmatud riikidel pikas perspektiivis võimalik esitada Euroopa Liidu liikmeks astumise avaldus, tingimusel et ta peab kinni demokraatia põhimõtetest, austab põhivabadusi, inimõigusi ja vähemuste õigusi ning tagab õigusriigi põhimõtete järgimise; |
| --- | --- |

24.

väljendab heameelt nõukogu hiljutise kinnituse üle, et assotsieerimisleping ning põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping ei kujuta endast ELi ja Ukraina koostöö lõppeesmärki; juhib tähelepanu asjaolule, et EL on valmis assotsieerimislepingule ning põhjalikule ja laiaulatuslikule vabakaubanduslepingule alla kirjutama kohe, kui praegune poliitiline kriis on lahendatud ja Ukraina uued ametivõimud on valmis võtma Euroopa kursi; rõhutab lisaks, et Euroopa Liidu lepingu artikkel 49 viitab kõigile Euroopa riikidele, sh Ukrainale, kes võib esitada liidu liikmeks astumise avalduse, et Euroopa Liidu lepingu artiklite 8 ja 49 kohaselt on igal Euroopa riigil, sh idapartnerlusega hõlmatud riikidel pikas perspektiivis võimalik esitada Euroopa Liidu liikmeks astumise avaldus, tingimusel et ta peab kinni demokraatia põhimõtetest, austab põhivabadusi, inimõigusi ja vähemuste õigusi ning tagab õigusriigi põhimõtete järgimise;

| 25. | rõhutab kindla, mitmekesistatud ja taskukohase energiavarustuse tähtsust majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise ülemineku ning kõigi ukrainlaste jaoks konkurentsivõimelise ja jõuka majanduse alustalana; rõhutab siinkohal energiaühenduse strateegilist rolli, mille eesistuja Ukraina on 2014. aastal, olles ainukeseks lepinguks, mis praegu ühendab Ukrainat ja Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

25.

rõhutab kindla, mitmekesistatud ja taskukohase energiavarustuse tähtsust majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise ülemineku ning kõigi ukrainlaste jaoks konkurentsivõimelise ja jõuka majanduse alustalana; rõhutab siinkohal energiaühenduse strateegilist rolli, mille eesistuja Ukraina on 2014. aastal, olles ainukeseks lepinguks, mis praegu ühendab Ukrainat ja Euroopa Liitu;

| 26. | väljendab toetust kodanikuühiskonna ja poolteülesele algatusele luua nn Maidani platvorm, et töötada välja strateegia, mille eesmärk on teha lõpp sügavalt juurdunud korruptsioonile Ukrainas; |
| --- | --- |

26.

väljendab toetust kodanikuühiskonna ja poolteülesele algatusele luua nn Maidani platvorm, et töötada välja strateegia, mille eesmärk on teha lõpp sügavalt juurdunud korruptsioonile Ukrainas;

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Ukraina presidendi kohusetäitjale, valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Ukraina presidendi kohusetäitjale, valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0098.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0595.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/106 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/106

---

P7_TA(2014)0171

Olukord Iraagis

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon olukorra kohta Iraagis (2014/2565(RSP))

(2017/C 285/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraagi kohta, eelkõige 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni hiljutise vägivalla kohta Iraagis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraagi kohta, eelkõige 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni hiljutise vägivalla kohta Iraagis (1),

| — | võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel ning oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel ning oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni ELi ühist strateegiadokumenti Iraagi kohta 2011–2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ELi ühist strateegiadokumenti Iraagi kohta 2011–2013,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu järeldusi Iraagi kohta, eelkõige 10. veebruari 2014. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu järeldusi Iraagi kohta, eelkõige 10. veebruari 2014. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni avaldusi Iraagi kohta, eriti 5. veebruari 2014. aasta, 16. jaanuari 2014. aasta, 18. detsembri 2013. aasta ja 5. septembri 2013. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni avaldusi Iraagi kohta, eriti 5. veebruari 2014. aasta, 16. jaanuari 2014. aasta, 18. detsembri 2013. aasta ja 5. septembri 2013. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 28. detsembri 2013. aasta avaldust elanike tapmise kohta Hurriya pagulaslaagris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 28. detsembri 2013. aasta avaldust elanike tapmise kohta Hurriya pagulaslaagris,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 10. jaanuari 2014. aasta avaldust Iraagi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 10. jaanuari 2014. aasta avaldust Iraagi kohta,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Iraak on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Iraak on ühinenud,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Iraak seisab endiselt silmitsi tõsiste poliitiliste, julgeolekualaste ja sotsiaal-majanduslike probleemidega, ning arvestades, et riigi poliitikamaastik on äärmiselt killustunud ning olukorda halvendab vägivald ja usurühmapõhine poliitika, mis on suureks takistuseks Iraagi elanike õigustatud püüdlustele saavutada rahu ja heaolu ning minna üle tõelisele demokraatiale; arvestades, et Iraagis on puhkenud tõsiseim vägivallalaine alates 2008. aastast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Iraak seisab endiselt silmitsi tõsiste poliitiliste, julgeolekualaste ja sotsiaal-majanduslike probleemidega, ning arvestades, et riigi poliitikamaastik on äärmiselt killustunud ning olukorda halvendab vägivald ja usurühmapõhine poliitika, mis on suureks takistuseks Iraagi elanike õigustatud püüdlustele saavutada rahu ja heaolu ning minna üle tõelisele demokraatiale; arvestades, et Iraagis on puhkenud tõsiseim vägivallalaine alates 2008. aastast;

| B. | arvestades, et ehkki Iraak on suutnud naftatootmise peaaegu täies võimsuses taastada, süveneb sotsiaalne ebavõrdsus, kuna riik ei suuda jätkuvalt tagada oma elanikkonnale põhiteenuseid, nagu regulaarne elektrivarustus suvel, puhas vesi ja avalikud tervishoiuteenused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ehkki Iraak on suutnud naftatootmise peaaegu täies võimsuses taastada, süveneb sotsiaalne ebavõrdsus, kuna riik ei suuda jätkuvalt tagada oma elanikkonnale põhiteenuseid, nagu regulaarne elektrivarustus suvel, puhas vesi ja avalikud tervishoiuteenused;

| C. | arvestades, et ÜRO Iraagi abimissiooni (UNAMI) poolt 1. veebruaril 2014. aastal avaldatud arvude kohaselt sai 2014. aasta jaanuaris terrori- ja vägivallaaktides 733 iraaklast surma ning 1 229 vigastada; arvestades, et 2014. aasta jaanuari arvud ei hõlma Anbari provintsis jätkuvalt toimuva võitluse ohvreid, kuna seal esineb probleeme tapetud või vigastada saanud inimeste arvu kindlakstegemisel ja väljaselgitamisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO Iraagi abimissiooni (UNAMI) poolt 1. veebruaril 2014. aastal avaldatud arvude kohaselt sai 2014. aasta jaanuaris terrori- ja vägivallaaktides 733 iraaklast surma ning 1 229 vigastada; arvestades, et 2014. aasta jaanuari arvud ei hõlma Anbari provintsis jätkuvalt toimuva võitluse ohvreid, kuna seal esineb probleeme tapetud või vigastada saanud inimeste arvu kindlakstegemisel ja väljaselgitamisel;

| D. | arvestades, et Süürias kestev kodusõda on olukorda Iraagis teravdanud; arvestades, et see on levimas Iraaki ning võitlejad – eelkõige Iraagi ja Levanti Islamiriigi (ISIL) rühmituse võitlejad – laiendavad oma tegevust Iraagi territooriumile; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Süürias kestev kodusõda on olukorda Iraagis teravdanud; arvestades, et see on levimas Iraaki ning võitlejad – eelkõige Iraagi ja Levanti Islamiriigi (ISIL) rühmituse võitlejad – laiendavad oma tegevust Iraagi territooriumile;

| E. | arvestades, et 10. jaanuaril 2014. aastal mõistis ÜRO Julgeolekunõukogu hukka ISILi võitlejate rünnakud Iraagi rahva vastu eesmärgiga riiki ja piirkonda destabiliseerida; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 10. jaanuaril 2014. aastal mõistis ÜRO Julgeolekunõukogu hukka ISILi võitlejate rünnakud Iraagi rahva vastu eesmärgiga riiki ja piirkonda destabiliseerida;

| F. | arvestades, et peaminister Nuri al-Maliki valitsus ei ole sunniitide vähemuse probleemidega tegelenud; arvestades, et õigluse ja vastutuse seaduse kohane poliitika, mille eesmärk on vähendada Baathi partei mõju, on viinud peamiselt sunniitidest ametnike koondamiseni, mis on suurendanud muljet, et valitsus järgib usurühmapõhist poliitikat; arvestades, et valitsuse korraldusel 30. detsembril 2013. aastal aset leidnud Ramadi pikaajalise protestilaagri mahalõhkumine oli peamine põhjus, mis vallandas Anbari provintsis vägivaldse vastasseisu; arvestades, et selle tagajärjel on alates 2013. aasta detsembrist toimunud Fallujah’s ja teistes Anbari provintsi linnades valitsusvägede ja ISILi mässuliste vaheline võitlus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et peaminister Nuri al-Maliki valitsus ei ole sunniitide vähemuse probleemidega tegelenud; arvestades, et õigluse ja vastutuse seaduse kohane poliitika, mille eesmärk on vähendada Baathi partei mõju, on viinud peamiselt sunniitidest ametnike koondamiseni, mis on suurendanud muljet, et valitsus järgib usurühmapõhist poliitikat; arvestades, et valitsuse korraldusel 30. detsembril 2013. aastal aset leidnud Ramadi pikaajalise protestilaagri mahalõhkumine oli peamine põhjus, mis vallandas Anbari provintsis vägivaldse vastasseisu; arvestades, et selle tagajärjel on alates 2013. aasta detsembrist toimunud Fallujah’s ja teistes Anbari provintsi linnades valitsusvägede ja ISILi mässuliste vaheline võitlus;

| G. | arvestades, et 13. veebruaril 2014. aastal registreeriti üle 63 000 Anbari provintsis toimuvast võitlusest mõjutatud perekonna (kuhu ÜRO arvutuste kohaselt kuulub üle 370 000 inimese) riigisiseste põgenikena; arvestades, et paljud on põgenenud teistesse riigi osadesse, sh Karbala, Bagdadi ja Erbili provintsi, samas kui teised on otsinud turvapaika Andari provintsi äärealadel või neil ei ole võimalik võitluse eest põgeneda; arvestades, et nende olukord on endiselt ebakindel, toidu- ja joogiveevarud on otsakorral, sanitaartingimused on puudulikud ja juurdepääs arstiabile on piiratud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 13. veebruaril 2014. aastal registreeriti üle 63 000 Anbari provintsis toimuvast võitlusest mõjutatud perekonna (kuhu ÜRO arvutuste kohaselt kuulub üle 370 000 inimese) riigisiseste põgenikena; arvestades, et paljud on põgenenud teistesse riigi osadesse, sh Karbala, Bagdadi ja Erbili provintsi, samas kui teised on otsinud turvapaika Andari provintsi äärealadel või neil ei ole võimalik võitluse eest põgeneda; arvestades, et nende olukord on endiselt ebakindel, toidu- ja joogiveevarud on otsakorral, sanitaartingimused on puudulikud ja juurdepääs arstiabile on piiratud;

| H. | arvestades, et kõikjal Iraagis jätkuvad endiselt ohvreid nõudvad pommirünnakud – nagu rünnak Iraagi välisministeeriumi vastu 5. veebruaril 2014. aastal –, mis leiavad peamiselt aset šiiitidega asustatud piirkondades, samas kui paljud vanglast põgenenud kinnipeetavad on täiendanud äärmuslike relvarühmituste ridasid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõikjal Iraagis jätkuvad endiselt ohvreid nõudvad pommirünnakud – nagu rünnak Iraagi välisministeeriumi vastu 5. veebruaril 2014. aastal –, mis leiavad peamiselt aset šiiitidega asustatud piirkondades, samas kui paljud vanglast põgenenud kinnipeetavad on täiendanud äärmuslike relvarühmituste ridasid;

| I. | arvestades, et 25. detsembril 2013. aastal sai Bagdadi kristlikes piirkondades toimunud pommirünnakutes vähemalt 35 inimest surma ja veel kümneid vigastada; arvestades, et alates 2003. aastast on hinnanguliselt vähemalt pooled Iraagi kristlastest riigist lahkunud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 25. detsembril 2013. aastal sai Bagdadi kristlikes piirkondades toimunud pommirünnakutes vähemalt 35 inimest surma ja veel kümneid vigastada; arvestades, et alates 2003. aastast on hinnanguliselt vähemalt pooled Iraagi kristlastest riigist lahkunud;

| J. | arvestades, et 5. veebruaril 2014. aastal rünnati Iraagi välisministeeriumi Bagdadis ning et 10. veebruaril 2014. aastal rünnati Niineve provintsis Mosuli linnas esindajatekoja esimehe Osama al-Nujaifi konvoid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 5. veebruaril 2014. aastal rünnati Iraagi välisministeeriumi Bagdadis ning et 10. veebruaril 2014. aastal rünnati Niineve provintsis Mosuli linnas esindajatekoja esimehe Osama al-Nujaifi konvoid;

| K. | arvestades, et Iraagi föderaalvalitsus ja Kurdistani piirkondlik omavalitsus on jätkuvalt Iraagi maavarade kasutamise küsimuses erimeelsusel, mis avaldub selles, et keskvalitsus valmistab provintsi vastu ette kohtumenetlust, kuna uue torujuhtme abil hakatakse prognooside kohaselt Kurdistanist Türki transportima kaks miljonit barrelit naftat kuus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Iraagi föderaalvalitsus ja Kurdistani piirkondlik omavalitsus on jätkuvalt Iraagi maavarade kasutamise küsimuses erimeelsusel, mis avaldub selles, et keskvalitsus valmistab provintsi vastu ette kohtumenetlust, kuna uue torujuhtme abil hakatakse prognooside kohaselt Kurdistanist Türki transportima kaks miljonit barrelit naftat kuus;

| L. | arvestades, et suurt osa elanikkonnast mõjutavad endiselt tõsised sotsiaalsed ja majanduslikud probleemid – ulatuslik vaesus, suur töötus, majanduse stagneerumine, keskkonnatingimuste halvenemine ning elementaarsete avalike teenuste puudumine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et suurt osa elanikkonnast mõjutavad endiselt tõsised sotsiaalsed ja majanduslikud probleemid – ulatuslik vaesus, suur töötus, majanduse stagneerumine, keskkonnatingimuste halvenemine ning elementaarsete avalike teenuste puudumine;

| M. | arvestades, et vägivald ja sabotaaž on takistanud aastakümnete jooksul konfliktide ja sanktsioonide tõttu kannatanud majanduse elavdamist; arvestades, et Iraagi toornaftavarud on suuruselt maailmas kolmandal kohal, kuid arvestades, et rünnakud, korruptsioon ja salakaubandus on ekspordi halvanud; arvestades, et Iraagi sotsiaalne struktuur, sh riigi varasem naiste võrdõiguslikkuse tase, on rängalt kannatada saanud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vägivald ja sabotaaž on takistanud aastakümnete jooksul konfliktide ja sanktsioonide tõttu kannatanud majanduse elavdamist; arvestades, et Iraagi toornaftavarud on suuruselt maailmas kolmandal kohal, kuid arvestades, et rünnakud, korruptsioon ja salakaubandus on ekspordi halvanud; arvestades, et Iraagi sotsiaalne struktuur, sh riigi varasem naiste võrdõiguslikkuse tase, on rängalt kannatada saanud;

| N. | arvestades, et ajakirjandus- ja meediavabadus on korduvalt ja järjest enam sattunud nii valitsuse kui ka ekstremistlike rühmituste rünnakute alla; arvestades, et ajakirjanikke ja uudistekanaleid on rünnatud või tsenseeritud ning et Piirideta Reporterid on teada andnud uudiste puudumisest Anbari provintsi olukorra kohta; arvestades, et Freedom House'i 2014. aasta aruandes, mis käsitleb vabadust maailmas, on Iraak liigitatud mittevabaks riigiks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ajakirjandus- ja meediavabadus on korduvalt ja järjest enam sattunud nii valitsuse kui ka ekstremistlike rühmituste rünnakute alla; arvestades, et ajakirjanikke ja uudistekanaleid on rünnatud või tsenseeritud ning et Piirideta Reporterid on teada andnud uudiste puudumisest Anbari provintsi olukorra kohta; arvestades, et Freedom House'i 2014. aasta aruandes, mis käsitleb vabadust maailmas, on Iraak liigitatud mittevabaks riigiks;

| O. | arvestades, et Iraagi põhiseadusega tagatakse kõikide kodanike võrdsus seaduse ees ning eri rahvuste halduslikud, poliitilised, kultuurilised ja haridusalased õigused; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Iraagi põhiseadusega tagatakse kõikide kodanike võrdsus seaduse ees ning eri rahvuste halduslikud, poliitilised, kultuurilised ja haridusalased õigused;

| P. | arvestades, et ELi ja Iraagi partnerlus- ja koostöölepingus ning eriti selle inimõiguste klauslis rõhutatakse, et ELi ja Iraagi vahelises poliitilises arutelus tuleks keskenduda inimõigustele ja demokraatlike institutsioonide tugevdamisele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi ja Iraagi partnerlus- ja koostöölepingus ning eriti selle inimõiguste klauslis rõhutatakse, et ELi ja Iraagi vahelises poliitilises arutelus tuleks keskenduda inimõigustele ja demokraatlike institutsioonide tugevdamisele;

| Q. | arvestades, et 2013. aasta novembris võeti vastu Iraagi valimisseaduse muudatused, mis sillutavad teed 30. aprilliks 2014. aastal kavandatud parlamendivalimiste korraldamisele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2013. aasta novembris võeti vastu Iraagi valimisseaduse muudatused, mis sillutavad teed 30. aprilliks 2014. aastal kavandatud parlamendivalimiste korraldamisele;

| R. | arvestades, et EL on kinnitanud taas oma pühendumust abistada Iraaki demokraatiale üleminekul, tuletades meelde, et Iraagi ühtsus ja territoriaalne terviklikkus on põhilised elemendid turvalise ja jõuka riigi ülesehitamisel kõigi oma kodanike jaoks ning stabiilsuse loomisel kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL on kinnitanud taas oma pühendumust abistada Iraaki demokraatiale üleminekul, tuletades meelde, et Iraagi ühtsus ja territoriaalne terviklikkus on põhilised elemendid turvalise ja jõuka riigi ülesehitamisel kõigi oma kodanike jaoks ning stabiilsuse loomisel kogu piirkonnas;

| S. | arvestades, et 20. jaanuaril 2014. aastal toimus Brüsselis ELi ja Iraagi Vabariigi koostöönõukogu esimene kohtumine; arvestades, et koostöönõukogu, mis kohtub ELi ja Iraagi partnerlus- ja koostöölepingu raames, kinnitas veel kord mõlema osapoole kindlat kavatsust jätkata oma suhete tugevdamist; arvestades, et EL jätkab koostöö edendamist kõigis vastastikku huvi pakkuvates valdkondades, andes sihtotstarbelist toetust ühiselt kokku lepitud valdkondades; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 20. jaanuaril 2014. aastal toimus Brüsselis ELi ja Iraagi Vabariigi koostöönõukogu esimene kohtumine; arvestades, et koostöönõukogu, mis kohtub ELi ja Iraagi partnerlus- ja koostöölepingu raames, kinnitas veel kord mõlema osapoole kindlat kavatsust jätkata oma suhete tugevdamist; arvestades, et EL jätkab koostöö edendamist kõigis vastastikku huvi pakkuvates valdkondades, andes sihtotstarbelist toetust ühiselt kokku lepitud valdkondades;

| T. | arvestades, et Iraagi ametivõimud jätkavad surmanuhtluse kohaldamist; arvestades, et ELi missioonijuhid Bagdadis allkirjastasid 2013. aasta oktoobris ühiselt avalduse ülemaailmse surmanuhtluse vastu võitlemise päeva kohta, milles väljendati sügavat muret surmanuhtluse kohaldamise pärast Iraagis ja kutsuti Iraagi valitsust üles sellele moratooriumi kehtestama; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Iraagi ametivõimud jätkavad surmanuhtluse kohaldamist; arvestades, et ELi missioonijuhid Bagdadis allkirjastasid 2013. aasta oktoobris ühiselt avalduse ülemaailmse surmanuhtluse vastu võitlemise päeva kohta, milles väljendati sügavat muret surmanuhtluse kohaldamise pärast Iraagis ja kutsuti Iraagi valitsust üles sellele moratooriumi kehtestama;

| U. | arvestades, et käimas on ulatuslik Iraagi relvastamise kampaania, mis hõlmab suuremahulist sõjavarustuse müüki; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et käimas on ulatuslik Iraagi relvastamise kampaania, mis hõlmab suuremahulist sõjavarustuse müüki;

| 1. | mõistab karmilt hukka hiljutised terroriaktid ja süveneva usurühmade vahelise vägivalla, mis tekitab riigis usupõhise konflikti taaspuhkemise ohu ja paneb muretsema kogu piirkonda haarava ulatuslikuma usurühmade vahelise konflikti vallandumise pärast; juhib tähelepanu sellele, et kuigi vägivallaakte panevad üksteise vastu toime peamiselt eri usurühmad, on vägivalla põhjused pigem poliitilised kui usulised; avaldab kaastunnet hukkunute ja vigastatute pereliikmetele ja sõpradele; |
| --- | --- |

1.

mõistab karmilt hukka hiljutised terroriaktid ja süveneva usurühmade vahelise vägivalla, mis tekitab riigis usupõhise konflikti taaspuhkemise ohu ja paneb muretsema kogu piirkonda haarava ulatuslikuma usurühmade vahelise konflikti vallandumise pärast; juhib tähelepanu sellele, et kuigi vägivallaakte panevad üksteise vastu toime peamiselt eri usurühmad, on vägivalla põhjused pigem poliitilised kui usulised; avaldab kaastunnet hukkunute ja vigastatute pereliikmetele ja sõpradele;

| 2. | mõistab karmilt hukka ISILi rünnakud Anbari provintsis ning toetab ÜRO Julgeolekunõukogu üleskutset Iraagi rahvale, sh Iraagi hõimudele, kohalikele liidritele ja Iraagi julgeolekujõududele Anbari provintsis, teha koostööd võitluses vägivalla ja terrori vastu; rõhutab, et ISILi suhtes kehtib ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1267 (1999) ja 2083 (2012) kehtestatud relvaembargo ja varade külmutamine, ning toonitab nimetatud meetmete kiire ja tulemusliku rakendamise olulisust; |
| --- | --- |

2.

mõistab karmilt hukka ISILi rünnakud Anbari provintsis ning toetab ÜRO Julgeolekunõukogu üleskutset Iraagi rahvale, sh Iraagi hõimudele, kohalikele liidritele ja Iraagi julgeolekujõududele Anbari provintsis, teha koostööd võitluses vägivalla ja terrori vastu; rõhutab, et ISILi suhtes kehtib ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1267 (1999) ja 2083 (2012) kehtestatud relvaembargo ja varade külmutamine, ning toonitab nimetatud meetmete kiire ja tulemusliku rakendamise olulisust;

| 3. | väljendab sügavat muret sündmuste pärast Anbari provintsis ja konfliktipiirkondadest põgenevate riigisiseste põgenike suure arvu pärast; nõuab humanitaarabi lubamist Fallujah’sse; kutsub Iraagi valitsust üles täitma oma kohustust kaitsta tsiviilelanikkonda Fallujah’s ja mujal; ergutab Iraagi valitsust jätkama koostööd UNAMI ja humanitaarabiasutustega, et tagada humanitaarabi kohaletoimetamine; tervitab ÜRO püüdeid pakkuda Anbari provintsis toimuva võitluse tõttu kannatanutele abi hoolimata julgeolekuolukorra halvenemisest ja provintsis jätkuvate operatsioonide põhjustatud probleemidest; |
| --- | --- |

3.

väljendab sügavat muret sündmuste pärast Anbari provintsis ja konfliktipiirkondadest põgenevate riigisiseste põgenike suure arvu pärast; nõuab humanitaarabi lubamist Fallujah’sse; kutsub Iraagi valitsust üles täitma oma kohustust kaitsta tsiviilelanikkonda Fallujah’s ja mujal; ergutab Iraagi valitsust jätkama koostööd UNAMI ja humanitaarabiasutustega, et tagada humanitaarabi kohaletoimetamine; tervitab ÜRO püüdeid pakkuda Anbari provintsis toimuva võitluse tõttu kannatanutele abi hoolimata julgeolekuolukorra halvenemisest ja provintsis jätkuvate operatsioonide põhjustatud probleemidest;

| 4. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles toetama kõiki Iraagi valitsuse ja UNAMI jõupingutusi Fallujah’ ja muude piirkondade tsiviilelanikkonna kaitseks, et üritada tagada konfliktipiirkondadesse lõksu jäänud tsiviilelanike turvaline äratoimetamine ning riigisiseste põgenike ohutu tagasipöördumine niipea, kui tingimused seda võimaldavad; |
| --- | --- |

4.

kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles toetama kõiki Iraagi valitsuse ja UNAMI jõupingutusi Fallujah’ ja muude piirkondade tsiviilelanikkonna kaitseks, et üritada tagada konfliktipiirkondadesse lõksu jäänud tsiviilelanike turvaline äratoimetamine ning riigisiseste põgenike ohutu tagasipöördumine niipea, kui tingimused seda võimaldavad;

| 5. | kutsub Iraagi valitsust üles lahendama pikaajalisi probleeme, mis on suurendanud riigis ebastabiilsust, sh täitma sunniitide vähemuse õiguspäraseid ootusi, algatades õigluse ja vastutuse seaduse muutmise üle üleriigilise kaasava arutelu, hoidudes provotseerivatest usurühmapõhistest avaldustest ning võttes meetmeid rahvuslikuks leppimiseks; ei kiida heaks nõudmisi luua praeguse konflikti lahendamiseks Iraagis sunniitide föderaalne piirkond, sest see suurendab usurühmapõhisust ja vägivalda tõenäoliselt veelgi; |
| --- | --- |

5.

kutsub Iraagi valitsust üles lahendama pikaajalisi probleeme, mis on suurendanud riigis ebastabiilsust, sh täitma sunniitide vähemuse õiguspäraseid ootusi, algatades õigluse ja vastutuse seaduse muutmise üle üleriigilise kaasava arutelu, hoidudes provotseerivatest usurühmapõhistest avaldustest ning võttes meetmeid rahvuslikuks leppimiseks; ei kiida heaks nõudmisi luua praeguse konflikti lahendamiseks Iraagis sunniitide föderaalne piirkond, sest see suurendab usurühmapõhisust ja vägivalda tõenäoliselt veelgi;

| 6. | väljendab muret Süüria konfliktis esineva vägivalla ülekandumise pärast Iraaki; kutsub Iraagi valitsust üles võtma jõulisi meetmeid Iraagi isoleerimiseks Süüria kodusõjast, hoidudes toetamast konfliktiga seotud osapooli ja takistades nii sunniitidest kui ka šiiitidest mässuliste liikumist üle Süüria piiri; |
| --- | --- |

6.

väljendab muret Süüria konfliktis esineva vägivalla ülekandumise pärast Iraaki; kutsub Iraagi valitsust üles võtma jõulisi meetmeid Iraagi isoleerimiseks Süüria kodusõjast, hoidudes toetamast konfliktiga seotud osapooli ja takistades nii sunniitidest kui ka šiiitidest mässuliste liikumist üle Süüria piiri;

| 7. | on sügavalt mures tsiviilelanike, haavatavate rühmade ja usukogukondade vastu toimepandavate vägivallategude jätkuva esinemise pärast; kutsub Iraagi valitsust ja kõiki poliitilisi liidreid üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada kõikide Iraagi elanike ning eelkõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmade liikmete – nagu naiste, ajakirjanike, noorte, põhiõiguste eest võitlejate, ametiühingutegelaste ja usukogukondade, sh kristlaste – turvalisus ja kaitse; kutsub Iraagi valitsust üles tagama, et julgeolekujõud järgivad õigusriigi põhimõtet ja rahvusvahelisi norme; |
| --- | --- |

7.

on sügavalt mures tsiviilelanike, haavatavate rühmade ja usukogukondade vastu toimepandavate vägivallategude jätkuva esinemise pärast; kutsub Iraagi valitsust ja kõiki poliitilisi liidreid üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada kõikide Iraagi elanike ning eelkõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmade liikmete – nagu naiste, ajakirjanike, noorte, põhiõiguste eest võitlejate, ametiühingutegelaste ja usukogukondade, sh kristlaste – turvalisus ja kaitse; kutsub Iraagi valitsust üles tagama, et julgeolekujõud järgivad õigusriigi põhimõtet ja rahvusvahelisi norme;

| 8. | toetab ELi püüdlusi aidata Iraagil edendada demokraatiat, inimõigusi, head valitsemistava ja õigusriigi põhimõtte järgimist, toetudes muu hulgas missiooni EUJUST LEX-IRAQ (mille mandaat lõppes kahjuks 31. detsembril 2013. aastal) kogemustele ja saavutustele, ning toetab UNAMI ja ÜRO peasekretäri eriesindaja püüdlusi aidata Iraagi valitsusel tugevdada oma demokraatlikke institutsioone ja protsesse, edendada õigusriigi põhimõtte järgimist, soodustada piirkondlikku arutelu, parandada kõige olulisemate teenuste pakkumist ja tagada inimõiguste kaitse; tunneb heameelt 22. jaanuaril 2014. aastal algatatud suutlikkuse suurendamise programmi üle, mida rahastab EL ja viib ellu ÜRO projektiteenuste büroo ning mille eesmärk on aidata Iraagi kõrgetasemelisel inimõiguste komisjonil täita oma kohustusi Iraagis inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel; |
| --- | --- |

8.

toetab ELi püüdlusi aidata Iraagil edendada demokraatiat, inimõigusi, head valitsemistava ja õigusriigi põhimõtte järgimist, toetudes muu hulgas missiooni EUJUST LEX-IRAQ (mille mandaat lõppes kahjuks 31. detsembril 2013. aastal) kogemustele ja saavutustele, ning toetab UNAMI ja ÜRO peasekretäri eriesindaja püüdlusi aidata Iraagi valitsusel tugevdada oma demokraatlikke institutsioone ja protsesse, edendada õigusriigi põhimõtte järgimist, soodustada piirkondlikku arutelu, parandada kõige olulisemate teenuste pakkumist ja tagada inimõiguste kaitse; tunneb heameelt 22. jaanuaril 2014. aastal algatatud suutlikkuse suurendamise programmi üle, mida rahastab EL ja viib ellu ÜRO projektiteenuste büroo ning mille eesmärk on aidata Iraagi kõrgetasemelisel inimõiguste komisjonil täita oma kohustusi Iraagis inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel;

| 9. | tervitab Iraagi valimisseaduse muudatuste vastuvõtmist 4. novembril 2013. aastal, mis on sillutanud teed 30. aprilliks 2014 kavandatud üldvalimistele; rõhutab nimetatud valimiste suurt tähtsust Iraagi demokraatiale ülemineku jätkuva protsessi seisukohast ja kutsub kõiki osalejaid üles tagama, et need oleksid kaasavad, läbipaistvad, usaldusväärsed ja toimuksid ettenähtud ajal; kutsub Euroopa välisteenistust üles abistama Iraagi valitsust praktiliste ettevalmistuste tegemisel nii ulatuslikult kui võimalik; |
| --- | --- |

9.

tervitab Iraagi valimisseaduse muudatuste vastuvõtmist 4. novembril 2013. aastal, mis on sillutanud teed 30. aprilliks 2014 kavandatud üldvalimistele; rõhutab nimetatud valimiste suurt tähtsust Iraagi demokraatiale ülemineku jätkuva protsessi seisukohast ja kutsub kõiki osalejaid üles tagama, et need oleksid kaasavad, läbipaistvad, usaldusväärsed ja toimuksid ettenähtud ajal; kutsub Euroopa välisteenistust üles abistama Iraagi valitsust praktiliste ettevalmistuste tegemisel nii ulatuslikult kui võimalik;

| 10. | on sügavalt mures hukkamiste suure arvu pärast Iraagis; kutsub Iraagi ametivõime üles kehtestama kõigi surmanuhtluse otsuste elluviimisele moratoorium; on seisukohal, et kõige olulisemaks prioriteediks on reformida kohtusüsteemi, et taastada Iraagi kodanikes julgeolekutunne, kusjuures kohtusüsteemi reformiga paralleelselt tuleks vaadata läbi terrorismivastane seadus, mis pakub kahtlusalustele ja kinnipeetavatele tunduvalt väiksemat kaitset kui kriminaalmenetluse seadustik, ning nõuab ühtlasi lõpu tegemist karistamatusele, eelkõige riigi julgeolekujõududes; |
| --- | --- |

10.

on sügavalt mures hukkamiste suure arvu pärast Iraagis; kutsub Iraagi ametivõime üles kehtestama kõigi surmanuhtluse otsuste elluviimisele moratoorium; on seisukohal, et kõige olulisemaks prioriteediks on reformida kohtusüsteemi, et taastada Iraagi kodanikes julgeolekutunne, kusjuures kohtusüsteemi reformiga paralleelselt tuleks vaadata läbi terrorismivastane seadus, mis pakub kahtlusalustele ja kinnipeetavatele tunduvalt väiksemat kaitset kui kriminaalmenetluse seadustik, ning nõuab ühtlasi lõpu tegemist karistamatusele, eelkõige riigi julgeolekujõududes;

| 11. | kutsub kõiki riiklikke ja valitsusväliseid osalejaid üles austama ajakirjandus- ja meediavabadust ning kaitsma ajakirjanikke ja uudistekanaleid vägivalla eest; tunnistab, et vaba ajakirjandus ja meedia on toimiva demokraatia olulised osad, mis annavad juurdepääsu teabele ja loovad kodanikele platvormi; |
| --- | --- |

11.

kutsub kõiki riiklikke ja valitsusväliseid osalejaid üles austama ajakirjandus- ja meediavabadust ning kaitsma ajakirjanikke ja uudistekanaleid vägivalla eest; tunnistab, et vaba ajakirjandus ja meedia on toimiva demokraatia olulised osad, mis annavad juurdepääsu teabele ja loovad kodanikele platvormi;

| 12. | nõuab, et EL töötaks välja ühise seisukoha, mis toetaks vaesestatud uraani sisaldava laskemoona kasutamise keelustamist, ning pakuks abi ohvrite, sh keemiarelvaohvrite ravimiseks ning võimalikeks püüdlusteks puhastada asjaomased piirkonnad saastest; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et EL töötaks välja ühise seisukoha, mis toetaks vaesestatud uraani sisaldava laskemoona kasutamise keelustamist, ning pakuks abi ohvrite, sh keemiarelvaohvrite ravimiseks ning võimalikeks püüdlusteks puhastada asjaomased piirkonnad saastest;

| 13. | on seisukohal, et hiljutised kõnelused E3+3 riikide ja Iraani vahel annavad ka Iraagile võimaluse stabiliseerumiseks, eeldusel et kõik naabruses asuvad jõud lõpetavad Iraagi siseasjadesse sekkumise; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et hiljutised kõnelused E3+3 riikide ja Iraani vahel annavad ka Iraagile võimaluse stabiliseerumiseks, eeldusel et kõik naabruses asuvad jõud lõpetavad Iraagi siseasjadesse sekkumise;

| 14. | mõistab karmilt hukka 26. detsembril 2013. aastal toimunud Hurriya laagri vastu suunatud raketirünnaku, mille tagajärjel sai eri andmetel surma mitu laagri elanikku ja oli ka vigastatuid; rõhutab, et selle julma teo asjaolusid tuleb selgitada; kutsub Iraagi ametivõime üle tugevdama julgeolekumeetmeid laagri ümber, et kaitsta selle elanikke edasise vägivalla eest; nõuab tungivalt, et Iraagi valitsus teeks rünnaku toimepanijad kindlaks ja võtaks nad vastutusele; märgib, et EL kutsub kõiki osapooli üles hõlbustama ÜRO pagulaste ülemvoliniku tööd kõigi Hurriya laagri elanike ümberasutamisel alalisse ja turvalisse asukohta väljaspool Iraaki niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

14.

mõistab karmilt hukka 26. detsembril 2013. aastal toimunud Hurriya laagri vastu suunatud raketirünnaku, mille tagajärjel sai eri andmetel surma mitu laagri elanikku ja oli ka vigastatuid; rõhutab, et selle julma teo asjaolusid tuleb selgitada; kutsub Iraagi ametivõime üle tugevdama julgeolekumeetmeid laagri ümber, et kaitsta selle elanikke edasise vägivalla eest; nõuab tungivalt, et Iraagi valitsus teeks rünnaku toimepanijad kindlaks ja võtaks nad vastutusele; märgib, et EL kutsub kõiki osapooli üles hõlbustama ÜRO pagulaste ülemvoliniku tööd kõigi Hurriya laagri elanike ümberasutamisel alalisse ja turvalisse asukohta väljaspool Iraaki niipea kui võimalik;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Iraagi valitsusele ja esindajatekogule, Kurdistani piirkondlikule omavalitsusele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste nõukogule. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Iraagi valitsusele ja esindajatekogule, Kurdistani piirkondlikule omavalitsusele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0424.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0022.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/110 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/110

---

P7_TA(2014)0172

Relvastatud mehitamata luurelennukite kasutamine

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon relvastatud droonide kasutamise kohta (2014/2567(RSP))

(2017/C 285/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportööri 28. mai 2010. aasta ja 13. septembri 2013. aasta ning terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri 18. septembri 2013. aasta aruannet relvastatud droonide kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportööri 28. mai 2010. aasta ja 13. septembri 2013. aasta ning terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri 18. septembri 2013. aasta aruannet relvastatud droonide kasutamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 13. augusti 2013. aasta avaldust relvastatud droonide kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 13. augusti 2013. aasta avaldust relvastatud droonide kasutamise kohta,

| — | võttes arvesse 25. aprillil 2013. aastal Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni ning julgeoleku ja kaitse allkomisjoni korraldatud kuulamist droonide kasutamise mõju kohta inimõigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. aprillil 2013. aastal Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni ning julgeoleku ja kaitse allkomisjoni korraldatud kuulamist droonide kasutamise mõju kohta inimõigustele,

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2013. aasta uurimust „Droonide ja robotite sõjalise kasutamise mõju inimõigustele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2013. aasta uurimust „Droonide ja robotite sõjalise kasutamise mõju inimõigustele“,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. ja 20. detsembri 2013. aasta järeldusi järgmise põlvkonna MALE-tüüpi kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemi (RPAS) Euroopa programmi ettevalmistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. ja 20. detsembri 2013. aasta järeldusi järgmise põlvkonna MALE-tüüpi kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemi (RPAS) Euroopa programmi ettevalmistamise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemi (edaspidi „droonid“) kasutamine surmavate ekstraterritoriaalsete operatsioonide käigus on viimasel kümnendil oluliselt kasvanud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemi (edaspidi „droonid“) kasutamine surmavate ekstraterritoriaalsete operatsioonide käigus on viimasel kümnendil oluliselt kasvanud;

| B. | arvestades, et väljaspool väljakuulutatud konfliktipiirkondi toime pandud droonirünnakutes on tapetud, vigastatud või oma igapäevaelus traumeeritud teadmata arv tsiviilisikuid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et väljaspool väljakuulutatud konfliktipiirkondi toime pandud droonirünnakutes on tapetud, vigastatud või oma igapäevaelus traumeeritud teadmata arv tsiviilisikuid;

| C. | arvestades, et kui on teateid tsiviilisikute hukkumise kohta droonirünnakus, on riigid kohustatud läbi viima kiire, sõltumatu ja erapooletu juurdluse, ning kui väited osutuvad tõeseks, tuleb süüdlased vastutusele võtta ja neid karistada ning ohvrite peredele tuleb võimaldada juurdepääs hüvitisele, sh rahalisele kompensatsioonile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kui on teateid tsiviilisikute hukkumise kohta droonirünnakus, on riigid kohustatud läbi viima kiire, sõltumatu ja erapooletu juurdluse, ning kui väited osutuvad tõeseks, tuleb süüdlased vastutusele võtta ja neid karistada ning ohvrite peredele tuleb võimaldada juurdepääs hüvitisele, sh rahalisele kompensatsioonile;

| D. | arvestades, et Genfi konventsioonide I lisaprotokolli artikli 51 lõikes 2 on sätestatud, et vägivallateod või ähvardused, mille peamine eesmärk on külvata tsiviilelanikkonna seas hirmu, on keelatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Genfi konventsioonide I lisaprotokolli artikli 51 lõikes 2 on sätestatud, et vägivallateod või ähvardused, mille peamine eesmärk on külvata tsiviilelanikkonna seas hirmu, on keelatud;

| E. | arvestades, et ühe riigi poolt teise riigi territooriumil väljaspool väljakuulutatud sõda toime pandud droonirünnakud ilma vastava riigi või ÜRO Julgeolekunõukogu nõusolekuta kujutavad endast rahvusvahelise õiguse rikkumist, samuti selle riigi territoriaalse terviklikkuse ja suveräänsuse rikkumist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühe riigi poolt teise riigi territooriumil väljaspool väljakuulutatud sõda toime pandud droonirünnakud ilma vastava riigi või ÜRO Julgeolekunõukogu nõusolekuta kujutavad endast rahvusvahelise õiguse rikkumist, samuti selle riigi territoriaalse terviklikkuse ja suveräänsuse rikkumist;

| F. | arvestades, et inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega on meelevaldne tapmine keelatud mis tahes olukorras; arvestades, et rahvusvaheline humanitaarõigus ei luba sihipäraselt tappa mittesõdivates riikides asuvaid isikuid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega on meelevaldne tapmine keelatud mis tahes olukorras; arvestades, et rahvusvaheline humanitaarõigus ei luba sihipäraselt tappa mittesõdivates riikides asuvaid isikuid;

| G. | arvestades, et sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonideks vajalikke kulusid ei kaeta ELi eelarvevahenditest (ELi lepingu artikli 41 lõige 2); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonideks vajalikke kulusid ei kaeta ELi eelarvevahenditest (ELi lepingu artikli 41 lõige 2);

| H. | arvestades, et seitse liikmesriiki (Hispaania, Holland, Itaalia, Kreeka, Poola, Prantsusmaa ja Saksamaa) on allkirjastanud eellepingu Euroopa Kaitseagentuuriga (EDA), millega tehakse EDAle ülesandeks kavandada uuring pikaajalise vastupidavusega keskmise kõrgusega (MALE-tüüpi) droonide (mida saab kasutada sõjaliste sihtmärkide hävitamiseks või sisserändajate laevade jälgimiseks Vahemerel) ühise tootmise kohta, seega alustatakse Euroopa droonisüsteemi välja töötamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et seitse liikmesriiki (Hispaania, Holland, Itaalia, Kreeka, Poola, Prantsusmaa ja Saksamaa) on allkirjastanud eellepingu Euroopa Kaitseagentuuriga (EDA), millega tehakse EDAle ülesandeks kavandada uuring pikaajalise vastupidavusega keskmise kõrgusega (MALE-tüüpi) droonide (mida saab kasutada sõjaliste sihtmärkide hävitamiseks või sisserändajate laevade jälgimiseks Vahemerel) ühise tootmise kohta, seega alustatakse Euroopa droonisüsteemi välja töötamist;

| I. | arvestades asjaolu, et teadus- ja arendustegevust droonide ehitamiseks nii sõjalises kui ka tsiviilvaldkonnas on toetatud ELi vahenditest ning arvestades, et plaanide kohaselt jätkub see ka edaspidi; |
| --- | --- |

I.

arvestades asjaolu, et teadus- ja arendustegevust droonide ehitamiseks nii sõjalises kui ka tsiviilvaldkonnas on toetatud ELi vahenditest ning arvestades, et plaanide kohaselt jätkub see ka edaspidi;

| 1. | väljendab tõsist muret relvastatud droonide kasutamise pärast väljaspool rahvusvahelist õigusraamistikku; nõuab tungivalt, et EL töötaks välja sobiva poliitilise vastuse nii Euroopa kui ka maailma tasandil, toetamaks inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust; |
| --- | --- |

1.

väljendab tõsist muret relvastatud droonide kasutamise pärast väljaspool rahvusvahelist õigusraamistikku; nõuab tungivalt, et EL töötaks välja sobiva poliitilise vastuse nii Euroopa kui ka maailma tasandil, toetamaks inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust;

| 2. | kutsub välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, liikmesriike ja nõukogu üles:






  a) | vastustama sihipäraseid kohtuväliseid tapmisi ja need keelustama; |
| --- | --- | --- |

2.

kutsub välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, liikmesriike ja nõukogu üles:

a)

vastustama sihipäraseid kohtuväliseid tapmisi ja need keelustama;

| b) | tagama, et liikmesriigid järgiksid oma õiguslikke kohustusi mitte panna toime ebaseaduslikke sihipäraseid tapmisi ega hõlbustada sellist hävitustegevust teiste riikide puhul; |
| --- | --- |

b)

tagama, et liikmesriigid järgiksid oma õiguslikke kohustusi mitte panna toime ebaseaduslikke sihipäraseid tapmisi ega hõlbustada sellist hävitustegevust teiste riikide puhul;

| c) | hõlmama asjaomaste Euroopa ja rahvusvaheliste desarmeerimis- ja relvastuskontrollirežiimidega ka relvastatud droonid; |
| --- | --- |

c)

hõlmama asjaomaste Euroopa ja rahvusvaheliste desarmeerimis- ja relvastuskontrollirežiimidega ka relvastatud droonid;

| d) | keelustama täisautonoomsete, inimese osaluseta rünnakuid võimaldavate relvade väljatöötamise, tootmise ja kasutamise; |
| --- | --- |

d)

keelustama täisautonoomsete, inimese osaluseta rünnakuid võimaldavate relvade väljatöötamise, tootmise ja kasutamise;

| e) | tagama, et kui on põhjendatud kahtlusi, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluv isik või üksus võib olla seotud ebaseaduslike sihipäraste tapmistega välisriigis, võetaks meetmeid vastavalt riiklikele ja rahvusvahelistele kohustustele; |
| --- | --- |

e)

tagama, et kui on põhjendatud kahtlusi, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluv isik või üksus võib olla seotud ebaseaduslike sihipäraste tapmistega välisriigis, võetaks meetmeid vastavalt riiklikele ja rahvusvahelistele kohustustele;

| f) | toetama kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportööri ning terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri soovituste elluviimist ja järelmeetmete võtmist; |
| --- | --- |

f)

toetama kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportööri ning terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri soovituste elluviimist ja järelmeetmete võtmist;

| 3. | nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks vastu ELi ühise seisukoha relvastatud droonide kasutamise kohta; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks vastu ELi ühise seisukoha relvastatud droonide kasutamise kohta;

| 4. | palub, et EL edendaks kolmandate riikide osas läbipaistvust ja vastutust seoses relvastatud droonide kasutamise õigusliku aluse ja tegevuspädevusega, et võimaldada droonirünnakute kohtulikku läbivaatamist ning tagada ebaseaduslike droonirünnakute ohvritele tõhus juurdepääs hüvitisele; |
| --- | --- |

4.

palub, et EL edendaks kolmandate riikide osas läbipaistvust ja vastutust seoses relvastatud droonide kasutamise õigusliku aluse ja tegevuspädevusega, et võimaldada droonirünnakute kohtulikku läbivaatamist ning tagada ebaseaduslike droonirünnakute ohvritele tõhus juurdepääs hüvitisele;

| 5. | palub samuti, et komisjon teavitaks parlamenti edaspidi korrapäraselt ELi vahendite kasutamisest droonide ehitamisega seotud teadus- ja arendusprojektideks; nõuab, et hinnataks droonide arendamise projektide mõju inimõigustele; |
| --- | --- |

5.

palub samuti, et komisjon teavitaks parlamenti edaspidi korrapäraselt ELi vahendite kasutamisest droonide ehitamisega seotud teadus- ja arendusprojektideks; nõuab, et hinnataks droonide arendamise projektide mõju inimõigustele;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide parlamentidele, kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportöörile, terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportöörile ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide parlamentidele, kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportöörile, terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportöörile ning ÜRO peasekretärile.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/112 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/112

---

P7_TA(2014)0173

Põhiõigused Euroopa Liidus (2012)

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2012) (2013/2078(INI))

(2017/C 285/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) preambulit, eriti selle teist ja neljandat kuni seitsmendat taanet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) preambulit, eriti selle teist ja neljandat kuni seitsmendat taanet,

| — | võttes arvesse muu hulgas Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõike 3 teist taanet ning artikleid 6 ja 7, samuti Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu ELis põhiõiguste austamist, edendamist ja kaitset käsitlevaid artikleid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muu hulgas Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõike 3 teist taanet ning artikleid 6 ja 7, samuti Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu ELis põhiõiguste austamist, edendamist ja kaitset käsitlevaid artikleid,

| — | võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „ELi harta“), mis kuulutati välja 12. detsembril 2007 Strasbourgis ja jõustus koos Lissaboni lepinguga 2009. aasta detsembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „ELi harta“), mis kuulutati välja 12. detsembril 2007 Strasbourgis ja jõustus koos Lissaboni lepinguga 2009. aasta detsembris,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee, ministrite komitee, inimõiguste voliniku ja Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni konventsioone, soovitusi, resolutsioone ja raporteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee, ministrite komitee, inimõiguste voliniku ja Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni konventsioone, soovitusi, resolutsioone ja raporteid,

| — | võttes arvesse 1996. aastal muudetud Euroopa sotsiaalhartat ja Euroopa sotsiaalsete õiguste komitee kohtupraktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1996. aastal muudetud Euroopa sotsiaalhartat ja Euroopa sotsiaalsete õiguste komitee kohtupraktikat,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioone,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille osaline EL on koos enamiku liikmesriikidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille osaline EL on koos enamiku liikmesriikidega,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste nõukogu poolt 27. oktoobril 2012 vastu võetud äärmist vaesust ja inimõigusi käsitlevaid juhtpõhimõtteid (A/HRC/21/39), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste nõukogu poolt 27. oktoobril 2012 vastu võetud äärmist vaesust ja inimõigusi käsitlevaid juhtpõhimõtteid (A/HRC/21/39),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohta pealkirjaga „Liidu aluseks olevate väärtuste austamine ja edendamine“ (COM(2003)0606), teatist Euroopa Liidu strateegia kohta põhiõiguste harta rakendamiseks (COM(2010)0573) ja teatist tegevusjuhiste kohta põhiõiguste arvessevõtmiseks komisjoni mõjuhinnangute koostamisel (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohta pealkirjaga „Liidu aluseks olevate väärtuste austamine ja edendamine“ (COM(2003)0606), teatist Euroopa Liidu strateegia kohta põhiõiguste harta rakendamiseks (COM(2010)0573) ja teatist tegevusjuhiste kohta põhiõiguste arvessevõtmiseks komisjoni mõjuhinnangute koostamisel (SEC(2011)0567),

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 23. mail 2011 vastu võetud järeldusi nõukogu meetmete ja algatuste kohta Euroopa Liidu põhiõiguste harta rakendamiseks ja nõukogu direktiive, mis käsitlevad metodoloogilisi etappe, mida tuleb järgida põhiõiguste vastavuse kontrollimiseks nõukogu ettevalmistavate organite tasandil (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 23. mail 2011 vastu võetud järeldusi nõukogu meetmete ja algatuste kohta Euroopa Liidu põhiõiguste harta rakendamiseks ja nõukogu direktiive, mis käsitlevad metodoloogilisi etappe, mida tuleb järgida põhiõiguste vastavuse kontrollimiseks nõukogu ettevalmistavate organite tasandil (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta aruannet ELi põhiõiguste harta rakendamise kohta (COM(2013)0271) ja sellega seotud töödokumente, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta aruannet ELi põhiõiguste harta rakendamise kohta (COM(2013)0271) ja sellega seotud töödokumente,

| — | võttes arvesse 2013. aasta aruannet ELi kodakondsuse kohta „ELi kodanikud – teie õigused, teie tulevik“ (COM(2013)0269), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta aruannet ELi kodakondsuse kohta „ELi kodanikud – teie õigused, teie tulevik“ (COM(2013)0269),

| — | võttes arvesse Stockholmi programmi „Avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel“ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Stockholmi programmi „Avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel“ (2),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020“ (COM(2011)0173) ja Euroopa Ülemkogu 24. juuni 2011. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020“ (COM(2011)0173) ja Euroopa Ülemkogu 24. juuni 2011. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Liikumine romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamise suunas“ (COM(2013)0454) ja ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus romade tõhusaks integreerimiseks liikmesriikides võetavate meetmete kohta (COM(2013)0460), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Liikumine romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamise suunas“ (COM(2013)0454) ja ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus romade tõhusaks integreerimiseks liikmesriikides võetavate meetmete kohta (COM(2013)0460),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, (4) nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, (5) ja ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, (4) nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, (5) ja ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu kohtuotsuseid ja kohtupraktikat ning siseriiklike konstitutsioonikohtute kohtupraktikat, kus kasutatakse hartat viiteallikana siseriikliku õiguse tõlgendamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu kohtuotsuseid ja kohtupraktikat ning siseriiklike konstitutsioonikohtute kohtupraktikat, kus kasutatakse hartat viiteallikana siseriikliku õiguse tõlgendamisel,

| — | võttes arvesse Manuel Barroso 11. septembril 2013 Euroopa Parlamendis peetud kõnet liidu olukorra kohta ja Viviane Redingi 4. septembril 2013 Euroopa Poliitikauuringute Keskuses (Brüssel) peetud kõnet Euroopa Liidu ja õigusriigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Manuel Barroso 11. septembril 2013 Euroopa Parlamendis peetud kõnet liidu olukorra kohta ja Viviane Redingi 4. septembril 2013 Euroopa Poliitikauuringute Keskuses (Brüssel) peetud kõnet Euroopa Liidu ja õigusriigi kohta,

| — | võttes arvesse Saksamaa, Taani, Soome ja Madalmaade välisministrite 6. märtsi 2013. aasta kirja komisjoni presidendile Manuel Barrosole, milles juhiti tähelepanu vajadusele töötada välja uus mehhanism põhiväärtuste kaitsmiseks liikmesriikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa, Taani, Soome ja Madalmaade välisministrite 6. märtsi 2013. aasta kirja komisjoni presidendile Manuel Barrosole, milles juhiti tähelepanu vajadusele töötada välja uus mehhanism põhiväärtuste kaitsmiseks liikmesriikides,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. ja 7. juuni 2013. aasta järeldusi, milles käsitletakse põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtet ning komisjoni 2012. aasta aruannet Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. ja 7. juuni 2013. aasta järeldusi, milles käsitletakse põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtet ning komisjoni 2012. aasta aruannet Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu eesistujariigi Iirimaa poolt 9. ja 10. mail 2013 korraldatud konverentsi „Võrdsete kodanike Euroopa – võrdsus, põhiõigused ja õigusriik“ järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu eesistujariigi Iirimaa poolt 9. ja 10. mail 2013 korraldatud konverentsi „Võrdsete kodanike Euroopa – võrdsus, põhiõigused ja õigusriik“ järeldusi,

| — | võttes arvesse 7. juunil 2013 toimunud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 4. iga-aastast sümpoosiumit „Õigusriigi edendamine ELis“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juunil 2013 toimunud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 4. iga-aastast sümpoosiumit „Õigusriigi edendamine ELis“,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. septembri 2013. aasta järeldusi Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti hindamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. septembri 2013. aasta järeldusi Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti hindamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tegevust, aastaaruandeid, uuringuid ja arvamusi, sealhulgas aastaaruannet põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus aastal 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tegevust, aastaaruandeid, uuringuid ja arvamusi, sealhulgas aastaaruannet põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus aastal 2012,

| — | võttes arvesse FRA, ÜRO arenguprogrammi, Maailmapanga ja Euroopa Komisjoni ühisaruannet „The situation of Roma in 11 EU Member States – Survey results at a glance“ (romade olukord 11 ELi liikmesriigis: uuringu tulemused lühidalt), mis avaldati 2012. aasta mais, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FRA, ÜRO arenguprogrammi, Maailmapanga ja Euroopa Komisjoni ühisaruannet „The situation of Roma in 11 EU Member States – Survey results at a glance“ (romade olukord 11 ELi liikmesriigis: uuringu tulemused lühidalt), mis avaldati 2012. aasta mais,

| — | võttes arvesse 2013. aasta aprillis avaldatud ÜRO eriraportööri aruannet sisserändajate inimõiguste, ELi välispiiride haldamise ja selle mõju kohta sisserändajate inimõigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta aprillis avaldatud ÜRO eriraportööri aruannet sisserändajate inimõiguste, ELi välispiiride haldamise ja selle mõju kohta sisserändajate inimõigustele,

| — | võttes arvesse valitsusväliste organisatsioonide aruandeid ja uuringuid inimõiguste kohta ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni tellimusel läbi viidud samateemalisi uuringuid ning eelkõige uuringut „Põhiõiguste, demokraatia ja õigusriigi kolmepoolsed suhted ELis – ELi Kopenhaageni mehhanismi väljatöötamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsusväliste organisatsioonide aruandeid ja uuringuid inimõiguste kohta ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni tellimusel läbi viidud samateemalisi uuringuid ning eelkõige uuringut „Põhiõiguste, demokraatia ja õigusriigi kolmepoolsed suhted ELis – ELi Kopenhaageni mehhanismi väljatöötamine“,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone põhiõiguste ja inimõiguste kohta, eelkõige oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2009) ja institutsiooniliste aspektide kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (8) ning oma 12. detsembri 2012. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2010–2011) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone põhiõiguste ja inimõiguste kohta, eelkõige oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2009) ja institutsiooniliste aspektide kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (8) ning oma 12. detsembri 2012. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2010–2011) (9),

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni sõna- ja infovabaduse rikkumise riskide kohta ELis ja eriti Itaalias (põhiõiguste harta artikli 11 lõige 2) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni sõna- ja infovabaduse rikkumise riskide kohta ELis ja eriti Itaalias (põhiõiguste harta artikli 11 lõige 2) (10),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (11),

| — | võttes arvesse oma 10. juuli 2008. aasta resolutsiooni etnilise päritolu alusel Itaalias romide loenduse kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuli 2008. aasta resolutsiooni etnilise päritolu alusel Itaalias romide loenduse kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni Leedu seaduse kohta, mis käsitleb alaealiste kaitset avaliku teabe kahjuliku mõju eest (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni Leedu seaduse kohta, mis käsitleb alaealiste kaitset avaliku teabe kahjuliku mõju eest (13),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni romide olukorra ja liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidus (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni romide olukorra ja liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidus (14),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni sõnavabaduse rikkumise ja seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise kohta Leedus (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni sõnavabaduse rikkumise ja seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise kohta Leedus (15),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Ungari meediaseaduse kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Ungari meediaseaduse kohta (17),

| — | võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni ELi harta ja ühesuguste tingimuste kohta meediavabaduse tagamiseks kõikjal ELis (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni ELi harta ja ühesuguste tingimuste kohta meediavabaduse tagamiseks kõikjal ELis (18),

| — | võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni homofoobiavastase võitluse kohta Euroopas (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni homofoobiavastase võitluse kohta Euroopas (19),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni rassismi, ksenofoobia ja vihakuritegude vastase võitluse tugevdamise kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni rassismi, ksenofoobia ja vihakuritegude vastase võitluse tugevdamise kohta (20),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (21),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (lõpparuanne) (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (lõpparuanne) (22),

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra ning sellekohaste standardite ja tavade kohta Ungaris (vastavalt Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonile) (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra ning sellekohaste standardite ja tavade kohta Ungaris (vastavalt Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonile) (23),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni vangide väidetava transpordi ja ebaseadusliku kinnipidamise kohta Euroopa riikides Luure Keskagentuuri poolt ning Euroopa Parlamendi LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise uurimise ajutise komisjoni raporti järelmeetmete kohta (24) ning selle 10. oktoobri 2013. aasta jätkuresolutsiooni (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni vangide väidetava transpordi ja ebaseadusliku kinnipidamise kohta Euroopa riikides Luure Keskagentuuri poolt ning Euroopa Parlamendi LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise uurimise ajutise komisjoni raporti järelmeetmete kohta (24) ning selle 10. oktoobri 2013. aasta jätkuresolutsiooni (25),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa ohustatud keelte ja keelelise mitmekesisuse kohta Euroopa Liidus (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa ohustatud keelte ja keelelise mitmekesisuse kohta Euroopa Liidus (26),

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 7. aprilli 2011. aasta konventsiooni naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 7. aprilli 2011. aasta konventsiooni naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise kohta,

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (27) ja 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (27) ja 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta (28),

| — | võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta (29),

| — | võttes arvesse I ja II töödokumenti põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2012. aastal (raportöör Louis Michel), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse I ja II töödokumenti põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2012. aastal (raportöör Louis Michel),

| — | võttes arvesse 5. novembril 2013. aastal kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni korraldatud avalikku kuulamist teemal „Põhiõiguste olukord Euroopa Liidus, kuidas tugevdada põhiõigusi, demokraatiat ja õigusriiki ELis“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. novembril 2013. aastal kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni korraldatud avalikku kuulamist teemal „Põhiõiguste olukord Euroopa Liidus, kuidas tugevdada põhiõigusi, demokraatiat ja õigusriiki ELis“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0051/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0051/2014),

| A. | arvestades, et Euroopa integratsioon on poliitiline projekt, mis on sündinud Teise maailmasõja tuhast ning totalitaarsete režiimide poolt üksikisikute tagakiusamistest ja repressioonidest, eesmärgiga tugevdada Euroopa riikide demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid ning edendada inimõigusi ja põhiõigusi, võrdsust ning vähemuste kaitset, tuginedes inimõiguste ülddeklaratsioonile, Euroopa inimõiguste konventsioonile ning muudele inimõiguste ja põhiõiguste vahenditele, ning vältida tagasipöördumist mis tahes autoritaarse režiimi juurde; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa integratsioon on poliitiline projekt, mis on sündinud Teise maailmasõja tuhast ning totalitaarsete režiimide poolt üksikisikute tagakiusamistest ja repressioonidest, eesmärgiga tugevdada Euroopa riikide demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid ning edendada inimõigusi ja põhiõigusi, võrdsust ning vähemuste kaitset, tuginedes inimõiguste ülddeklaratsioonile, Euroopa inimõiguste konventsioonile ning muudele inimõiguste ja põhiõiguste vahenditele, ning vältida tagasipöördumist mis tahes autoritaarse režiimi juurde;

| B. | arvestades, et üksikisik, kodanik või elanik peab olema Euroopa liidu keskmes ja et põhiõigused kaitsevad üksikisikut võimalike ametivõimude sekkumiste, väärkohtlemiste ja vägivalla eest – kõikidel tasanditel – eraelu ning oma õiguste ja vabaduste valdkonnas; arvestades, et ELi aluslepingutes ja inimõigustega seotud rahvusvahelistes vahendites (inimõiguste ülddeklaratsioon, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt jne) sätestatud inimõiguste, põhivabaduste, demokraatia ning väärtuste ja põhimõtete austamine ja edendamine peavad olema Euroopa integratsiooni keskmes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et üksikisik, kodanik või elanik peab olema Euroopa liidu keskmes ja et põhiõigused kaitsevad üksikisikut võimalike ametivõimude sekkumiste, väärkohtlemiste ja vägivalla eest – kõikidel tasanditel – eraelu ning oma õiguste ja vabaduste valdkonnas; arvestades, et ELi aluslepingutes ja inimõigustega seotud rahvusvahelistes vahendites (inimõiguste ülddeklaratsioon, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt jne) sätestatud inimõiguste, põhivabaduste, demokraatia ning väärtuste ja põhimõtete austamine ja edendamine peavad olema Euroopa integratsiooni keskmes;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit on välja töötanud põhiõigustiku, mille eesmärk on tagada põhiõiguste austamine, kaitse ja edendamine, eelkõige nn Kopenhaageni kriteeriumide kaudu, mis hõlmavad ELi lepingu artikleid 2, 6 ja 7, põhiõiguste hartat ning kohustust järgida Euroopa inimõiguste konventsiooni ning liikmesriikide riiklike õiguskordade vastavaid sätteid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit on välja töötanud põhiõigustiku, mille eesmärk on tagada põhiõiguste austamine, kaitse ja edendamine, eelkõige nn Kopenhaageni kriteeriumide kaudu, mis hõlmavad ELi lepingu artikleid 2, 6 ja 7, põhiõiguste hartat ning kohustust järgida Euroopa inimõiguste konventsiooni ning liikmesriikide riiklike õiguskordade vastavaid sätteid;

| D. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisega on harta muutnud konkreetsete ja täitmisele pööratavate õiguste väärtusi ja põhimõtteid, ning arvestades, et kuna hartal on Lissaboni lepinguga võrdne väärtus, on see nüüd nii Euroopa Liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele kui ka liikmesriikidele ELi õigusaktide rakendamisel õiguslikult siduv; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisega on harta muutnud konkreetsete ja täitmisele pööratavate õiguste väärtusi ja põhimõtteid, ning arvestades, et kuna hartal on Lissaboni lepinguga võrdne väärtus, on see nüüd nii Euroopa Liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele kui ka liikmesriikidele ELi õigusaktide rakendamisel õiguslikult siduv;

| E. | arvestades, et tõelist põhiõiguste järgimise kultuuri tuleb arendada, edendada ja tugevdada nii ELi institutsioonides kui ka liikmesriikides, eriti kui nad kohaldavad ja rakendavad ELi õigust nii riigisiseselt kui ka suhetes kolmandate riikidega; arvestades, et nende väärtuste ja põhimõtete rakendamine peab samuti põhinema põhiõiguste hartas tagatud põhiõiguste austamise tõhusal kontrollil, sealhulgas õigusaktide ettepanekute väljatöötamise ajal; arvestades, et muud kaalutlused ei tohi olla nimetatud põhiõiguste austamisest ja tagamisest olulisemad, et mitte kahjustada Euroopa Liidu rolli ja mainet inimõiguste vallas, eriti suhetes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tõelist põhiõiguste järgimise kultuuri tuleb arendada, edendada ja tugevdada nii ELi institutsioonides kui ka liikmesriikides, eriti kui nad kohaldavad ja rakendavad ELi õigust nii riigisiseselt kui ka suhetes kolmandate riikidega; arvestades, et nende väärtuste ja põhimõtete rakendamine peab samuti põhinema põhiõiguste hartas tagatud põhiõiguste austamise tõhusal kontrollil, sealhulgas õigusaktide ettepanekute väljatöötamise ajal; arvestades, et muud kaalutlused ei tohi olla nimetatud põhiõiguste austamisest ja tagamisest olulisemad, et mitte kahjustada Euroopa Liidu rolli ja mainet inimõiguste vallas, eriti suhetes kolmandate riikidega;

| F. | arvestades, et Euroopa Liit toimib eeldusel ja vastastikusel usaldusel, et liikmesriigid austavad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsioonis ning põhiõiguste hartas sätestatud demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi, eelkõige seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala väljatöötamise ning vastastikuse tunnustamise põhimõttega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liit toimib eeldusel ja vastastikusel usaldusel, et liikmesriigid austavad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsioonis ning põhiõiguste hartas sätestatud demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi, eelkõige seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala väljatöötamise ning vastastikuse tunnustamise põhimõttega;

| G. | arvestades, et vastastikuse tunnustamise põhimõte viib olukorrani, kus inimesi võib üle viia ühest jurisdiktsioonist teise ilma, et kontrollitakse vastavate otsuste rajanemist inimõigustel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vastastikuse tunnustamise põhimõte viib olukorrani, kus inimesi võib üle viia ühest jurisdiktsioonist teise ilma, et kontrollitakse vastavate otsuste rajanemist inimõigustel;

| H. | arvestades, et Euroopa Kohus rõhutas liidetud kohtuasjades C-411/10 ja C-493/10, et põhiõigustele vastavuse eeldus peab olema vaidlustatav ning et seetõttu peavad kohtunikud kontrollima, kas on alust arvata, et teiste liikmesriikide kohtusüsteemides on süsteemseid puudusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Kohus rõhutas liidetud kohtuasjades C-411/10 ja C-493/10, et põhiõigustele vastavuse eeldus peab olema vaidlustatav ning et seetõttu peavad kohtunikud kontrollima, kas on alust arvata, et teiste liikmesriikide kohtusüsteemides on süsteemseid puudusi;

| I. | arvestades, et seetõttu tuleb liikmesriikide ametiasutustele tagada piisavad tõendid teadlike otsuste tegemiseks selle kohta, kas teiste liikmesriikide õigussüsteemis on süsteemseid puudusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et seetõttu tuleb liikmesriikide ametiasutustele tagada piisavad tõendid teadlike otsuste tegemiseks selle kohta, kas teiste liikmesriikide õigussüsteemis on süsteemseid puudusi;

| J. | arvestades, et korruptsioon põhjustab sotsiaalset kahju ja põhiõiguste rikkumisi, kuna organiseeritud kuritegelikud rühmitused kasutavad seda muude raskete kuritegude sooritamiseks, näiteks inimkaubanduseks; arvestades, et tõhus, sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem on olulise tähtsusega õigusriigi toimimiseks ning põhiõiguste ja kodanikuvabaduste kaitsmiseks Euroopas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et korruptsioon põhjustab sotsiaalset kahju ja põhiõiguste rikkumisi, kuna organiseeritud kuritegelikud rühmitused kasutavad seda muude raskete kuritegude sooritamiseks, näiteks inimkaubanduseks; arvestades, et tõhus, sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem on olulise tähtsusega õigusriigi toimimiseks ning põhiõiguste ja kodanikuvabaduste kaitsmiseks Euroopas;

| K. | arvestades, et Euroopa Liidus valitseb praegu majandus- ja finantskriis, aga ka demokraatlik ja põhiseaduslik kriis, nagu on näidanud hiljutised sündmused teatavates liikmesriikides, ning arvestades, et need pinged on toonud esile asjakohaste vahendite puudumise selle kriisiga toimetulekuks ning poliitilise tahte puudumise ning raskused kehtivates aluslepingutes sätestatud järelevalve-, hindamis- ja karistusmehhanismide kohaldamisel, eelkõige ELi lepingu artiklites 2 ja 7 sätestatud nõuete täitmisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liidus valitseb praegu majandus- ja finantskriis, aga ka demokraatlik ja põhiseaduslik kriis, nagu on näidanud hiljutised sündmused teatavates liikmesriikides, ning arvestades, et need pinged on toonud esile asjakohaste vahendite puudumise selle kriisiga toimetulekuks ning poliitilise tahte puudumise ning raskused kehtivates aluslepingutes sätestatud järelevalve-, hindamis- ja karistusmehhanismide kohaldamisel, eelkõige ELi lepingu artiklites 2 ja 7 sätestatud nõuete täitmisel;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud vajadust tugevdada mehhanisme, mis tagavad ELi lepingu artiklis 2 nimetatud liidu aluseks olevate väärtuste austamise, kaitse ja edendamise ning aitavad toime tulla kriisiolukordadega ELis ja liikmesriikides, ning arvestades, et käimasolevas arutelus „uue mehhanismi“ loomise üle on komisjon, nõukogu ja liikmesriigid selles küsimuses ühinenud Euroopa Parlamendi ja valitsusväliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud vajadust tugevdada mehhanisme, mis tagavad ELi lepingu artiklis 2 nimetatud liidu aluseks olevate väärtuste austamise, kaitse ja edendamise ning aitavad toime tulla kriisiolukordadega ELis ja liikmesriikides, ning arvestades, et käimasolevas arutelus „uue mehhanismi“ loomise üle on komisjon, nõukogu ja liikmesriigid selles küsimuses ühinenud Euroopa Parlamendi ja valitsusväliste organisatsioonidega;

| M. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) rõhutas oma 2012. aasta aruande „The European Union as a Community of values: safeguarding fundamental rights in times of crisis“ (Euroopa Liit, kui väärtuste ühendus: põhiõiguste kaitsmine kriisi ajal) põhiosas, et ühine arusaam aruande artiklis 2 esitatud väärtustest ja õiguslikest kohustustest vajab korrapärast dialoogi ELis; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) rõhutas oma 2012. aasta aruande „The European Union as a Community of values: safeguarding fundamental rights in times of crisis“ (Euroopa Liit, kui väärtuste ühendus: põhiõiguste kaitsmine kriisi ajal) põhiosas, et ühine arusaam aruande artiklis 2 esitatud väärtustest ja õiguslikest kohustustest vajab korrapärast dialoogi ELis;

| N. | arvestades, et komisjon on näidanud soovi tugevdada õigusriiki Euroopa Liidus ning et ta võib olemasoleva lepingu alusel teha ettepaneku kasutada märgukirju ELi lepingu artikli 7 lõike 1 raamistikus; arvestades, et komisjon on osutanud ka vajadusele muuta aluslepinguid ning on andnud teada, et esitab vastavad muudatusettepanekud enne 2013. aasta lõppu või 2014. aasta alguses, et korraldada valimiste perioodil arutelu (sh artikli 7 põhjal) ja saavutada nende ettepanekute suhtes üksmeel, mille eesmärk peaks olema tagada, et Euroopa poliitika põhineb põhiõiguste osas Euroopa Liidus selgetel eeskirjadel ja mehhanismidel, objektiivsetel näitajatel, andmetel ja tõendusmaterjalidel, mis on läbipaistvad, õiglased ja prognoositavad ning kaitsevad kindlalt üksikisiku õigusi, demokraatiat ja õigusriiki; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjon on näidanud soovi tugevdada õigusriiki Euroopa Liidus ning et ta võib olemasoleva lepingu alusel teha ettepaneku kasutada märgukirju ELi lepingu artikli 7 lõike 1 raamistikus; arvestades, et komisjon on osutanud ka vajadusele muuta aluslepinguid ning on andnud teada, et esitab vastavad muudatusettepanekud enne 2013. aasta lõppu või 2014. aasta alguses, et korraldada valimiste perioodil arutelu (sh artikli 7 põhjal) ja saavutada nende ettepanekute suhtes üksmeel, mille eesmärk peaks olema tagada, et Euroopa poliitika põhineb põhiõiguste osas Euroopa Liidus selgetel eeskirjadel ja mehhanismidel, objektiivsetel näitajatel, andmetel ja tõendusmaterjalidel, mis on läbipaistvad, õiglased ja prognoositavad ning kaitsevad kindlalt üksikisiku õigusi, demokraatiat ja õigusriiki;

| O. | arvestades, et mis tahes selleteemaline otsus peaks võimaldama tagada võimalikult lühikese aja jooksul ELi lepingu artiklite 2, 6 ja 7 nõuetekohase rakendamise ning samuti tagada, et iga otsus tehakse objektiivsete kriteeriumide ja hindamise alusel, et vältida kriitikat seoses näitajate ja hindamiskriteeriumide puudumise, erineva kohtlemise ja poliitilise erapoolikusega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mis tahes selleteemaline otsus peaks võimaldama tagada võimalikult lühikese aja jooksul ELi lepingu artiklite 2, 6 ja 7 nõuetekohase rakendamise ning samuti tagada, et iga otsus tehakse objektiivsete kriteeriumide ja hindamise alusel, et vältida kriitikat seoses näitajate ja hindamiskriteeriumide puudumise, erineva kohtlemise ja poliitilise erapoolikusega;

| P. | arvestades, et Euroopa Liidus ja liikmesriikides pannakse endiselt toime arvukalt põhiõiguste rikkumisi, nagu seda näitavad Euroopa Komisjoni, FRA ja Euroopa Nõukogu aruanded (Euroopa Inimõiguste Kohtu aastaaruanded ja kohtuotsused, inimõiguste voliniku dokumendid ja aruanded ning eriaruanded, Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee dokumendid), ÜRO dokumendid (sh ÜRO Inimõiguste Nõukogu, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku ja eriraportööride dokumendid ja raportid) ja valitsusväliste organisatsioonide (nagu Human Rights Watch, Amnesty International, Open Society Institute, ILGA-Europe, Euroopa Põgenike ja Pagulaste Nõukogu, organisatsioon Piirideta reporterid, Freedom House) dokumendid; arvestades, et sellised rikkumised nõuavad komisjonilt, nõukogult ja liikmesriikidelt asjakohaste meetmete võtmist, võttes arvesse nende raskusastet ja korduvust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Liidus ja liikmesriikides pannakse endiselt toime arvukalt põhiõiguste rikkumisi, nagu seda näitavad Euroopa Komisjoni, FRA ja Euroopa Nõukogu aruanded (Euroopa Inimõiguste Kohtu aastaaruanded ja kohtuotsused, inimõiguste voliniku dokumendid ja aruanded ning eriaruanded, Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee dokumendid), ÜRO dokumendid (sh ÜRO Inimõiguste Nõukogu, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku ja eriraportööride dokumendid ja raportid) ja valitsusväliste organisatsioonide (nagu Human Rights Watch, Amnesty International, Open Society Institute, ILGA-Europe, Euroopa Põgenike ja Pagulaste Nõukogu, organisatsioon Piirideta reporterid, Freedom House) dokumendid; arvestades, et sellised rikkumised nõuavad komisjonilt, nõukogult ja liikmesriikidelt asjakohaste meetmete võtmist, võttes arvesse nende raskusastet ja korduvust;

| Q. | arvestades, et kõnealused organisatsioonid on esitanud aruandeid ja väljendanud muret eriti seoses romade, sisserändajate, varjupaigataotlejate ja pagulaste, vähemuste ning homo-, bi- ja transseksuaalide, meedia ja ajakirjanike olukorraga, julgeoleku, politsei, salateenistuse jõudude tegevuse ja süüdistuste esitamiseks ning inimõiguste rikkumise eest vastutavate isikute karistamiseks vajaliku uurimisega ning piinamist ja väärkohtlemist toime pannud kolmandate riikide ja nii saadud tõendite kasutamisega, kinnipidamistingimuste ja väärkohtlemisega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kõnealused organisatsioonid on esitanud aruandeid ja väljendanud muret eriti seoses romade, sisserändajate, varjupaigataotlejate ja pagulaste, vähemuste ning homo-, bi- ja transseksuaalide, meedia ja ajakirjanike olukorraga, julgeoleku, politsei, salateenistuse jõudude tegevuse ja süüdistuste esitamiseks ning inimõiguste rikkumise eest vastutavate isikute karistamiseks vajaliku uurimisega ning piinamist ja väärkohtlemist toime pannud kolmandate riikide ja nii saadud tõendite kasutamisega, kinnipidamistingimuste ja väärkohtlemisega;

| R. | arvestades, et nii Euroopa Liidu lepingu preambul, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 8, 9, 10, 19 ja 21 kui ka Euroopa Kohtu kohtupraktika tunnustavad sotsiaalsete põhiõiguste tähtsust, kirjutades neid ümber valdkondadevahelise ühenduse õiguse põhimõteteks, sätestades selgelt, et EL peab tagama põhiõigused ja -vabadused, nagu ametiühingute õigused, õigus streikida, koguneda ja ühineda, nagu on sätestatud Euroopa sotsiaalhartas; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 151 sisaldab otsest viidet sotsiaalsetele põhiõigustele, nagu need on sätestatud Euroopa sotsiaalhartas; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et nii Euroopa Liidu lepingu preambul, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 8, 9, 10, 19 ja 21 kui ka Euroopa Kohtu kohtupraktika tunnustavad sotsiaalsete põhiõiguste tähtsust, kirjutades neid ümber valdkondadevahelise ühenduse õiguse põhimõteteks, sätestades selgelt, et EL peab tagama põhiõigused ja -vabadused, nagu ametiühingute õigused, õigus streikida, koguneda ja ühineda, nagu on sätestatud Euroopa sotsiaalhartas; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 151 sisaldab otsest viidet sotsiaalsetele põhiõigustele, nagu need on sätestatud Euroopa sotsiaalhartas;

| S. | arvestades, et põhiõiguste harta artiklites 2 ja 3 tunnustatakse õigust elule ja õigust isikupuutumatusele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et põhiõiguste harta artiklites 2 ja 3 tunnustatakse õigust elule ja õigust isikupuutumatusele;

| T. | arvestades, et Euroopa Liidus on ligi 100 miljonit last ning 80 miljonit puudega inimest; arvestades, et puudega inimestel, eelkõige lastel on endiselt puudu abist ja toetusest kooli astumisel, raskusi hoonetele ja teenustele ligipääsemisel ning probleeme sellega, et neid ei võeta kuulda ja nad ei saa osaleda nende elu mõjutavates otsustes; arvestades, et ELil on ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalisena kohustus edendada, kaitsta ja austada puudega inimeste õigusi konventsiooni kohaselt, võtta vastu konventsiooni rakendamise strateegia ning tagada, et poliitika ning kehtiv ja tulevane esmane ja teisene õigus oleksid kooskõlas konventsiooni sätetega; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Liidus on ligi 100 miljonit last ning 80 miljonit puudega inimest; arvestades, et puudega inimestel, eelkõige lastel on endiselt puudu abist ja toetusest kooli astumisel, raskusi hoonetele ja teenustele ligipääsemisel ning probleeme sellega, et neid ei võeta kuulda ja nad ei saa osaleda nende elu mõjutavates otsustes; arvestades, et ELil on ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalisena kohustus edendada, kaitsta ja austada puudega inimeste õigusi konventsiooni kohaselt, võtta vastu konventsiooni rakendamise strateegia ning tagada, et poliitika ning kehtiv ja tulevane esmane ja teisene õigus oleksid kooskõlas konventsiooni sätetega;

| U. | arvestades, et naised ja tüdrukud on soolise vägivalla peamised ohvrid, kuna vastavalt ELi hinnangutele on 20–25 % naistest kogenud füüsilist vägivalda vähemalt korra elus; arvestades, et sadadel tuhandetel Euroopas elavatel naistel on suguelundid moonutatud ning et see oht ähvardab tuhandeid tüdrukuid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et naised ja tüdrukud on soolise vägivalla peamised ohvrid, kuna vastavalt ELi hinnangutele on 20–25 % naistest kogenud füüsilist vägivalda vähemalt korra elus; arvestades, et sadadel tuhandetel Euroopas elavatel naistel on suguelundid moonutatud ning et see oht ähvardab tuhandeid tüdrukuid;

| V. | arvestades, et ELis teenivad naised tunnis ligikaudu 16 % vähem kui mehed; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ELis teenivad naised tunnis ligikaudu 16 % vähem kui mehed;

| W. | arvestades, et vaesus, sooline ebavõrdsus ja soostereotüübid suurendavad vägivalla ja muude ärakasutamise vormide riski, kaasa arvatud naistega kauplemine ja prostitutsioon, ja takistavad naiste täielikku osalemist kõikides eluvaldkondades; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et vaesus, sooline ebavõrdsus ja soostereotüübid suurendavad vägivalla ja muude ärakasutamise vormide riski, kaasa arvatud naistega kauplemine ja prostitutsioon, ja takistavad naiste täielikku osalemist kõikides eluvaldkondades;

| X. | arvestades, et põhivabadused, inimõigused ja võrdsed võimalused peavad olema tagatud kõigile Euroopa Liidu kodanikele; arvestades, et rahvusvähemuste ning piirkondlike ja vähemuskeelte kaitse on siiski oluline küsimus laienenud ELis, ning et seda ei saavutata lihtsalt ksenofoobia- ja diskrimineerimisvastase võitlusega, vaid tuleb võtta vastu konkreetseid õigus-, keele-, kultuurialaseid, sotsiaalseid jms eeskirju ja meetmeid; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et põhivabadused, inimõigused ja võrdsed võimalused peavad olema tagatud kõigile Euroopa Liidu kodanikele; arvestades, et rahvusvähemuste ning piirkondlike ja vähemuskeelte kaitse on siiski oluline küsimus laienenud ELis, ning et seda ei saavutata lihtsalt ksenofoobia- ja diskrimineerimisvastase võitlusega, vaid tuleb võtta vastu konkreetseid õigus-, keele-, kultuurialaseid, sotsiaalseid jms eeskirju ja meetmeid;

| 1. | rõhutab asjaolu, et Euroopa Liidu poliitiline, ajalooline ja eetiline projekt seisneb selliste riikide ühendamises, mis jagavad ja edendavad kõiki Euroopa ühiseid väärtusi, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2 ja põhiõiguste hartas ning ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, eelkõige inimväärikuse austamine, demokraatia, õigusriik, põhiõigused, võrdsus, vabadus, mittediskrimineerimine ja vähemuste kaitse, mis on omavahel tihedalt seotud ja on vastastikused eeltingimused, ning on seetõttu seisukohal, et Euroopa identiteedi põhisammas on ja peab olema selliste Euroopa väärtuste nagu inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatia edendamine Euroopa Liidus ja sellest väljaspool; |
| --- | --- |

1.

rõhutab asjaolu, et Euroopa Liidu poliitiline, ajalooline ja eetiline projekt seisneb selliste riikide ühendamises, mis jagavad ja edendavad kõiki Euroopa ühiseid väärtusi, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2 ja põhiõiguste hartas ning ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, eelkõige inimväärikuse austamine, demokraatia, õigusriik, põhiõigused, võrdsus, vabadus, mittediskrimineerimine ja vähemuste kaitse, mis on omavahel tihedalt seotud ja on vastastikused eeltingimused, ning on seetõttu seisukohal, et Euroopa identiteedi põhisammas on ja peab olema selliste Euroopa väärtuste nagu inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatia edendamine Euroopa Liidus ja sellest väljaspool;

| 2. | soovitab Euroopa Parlamendil ja komisjonil tunnistada positiivsete kohustuste olemasolu inimõiguste kaitsmisel ja edendamisel; rõhutab, et põhiõiguste ja -vabaduste austamine tähendab meetmeid eri tasanditel; rõhutab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna tähtsust ning palub komisjonil ja nõukogul parandada koostööd kõigi osalistega; |
| --- | --- |

2.

soovitab Euroopa Parlamendil ja komisjonil tunnistada positiivsete kohustuste olemasolu inimõiguste kaitsmisel ja edendamisel; rõhutab, et põhiõiguste ja -vabaduste austamine tähendab meetmeid eri tasanditel; rõhutab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna tähtsust ning palub komisjonil ja nõukogul parandada koostööd kõigi osalistega;

| 3. | tuletab Euroopa Liidule ja liikmesriikidele meelde vajadust täita põhiõiguste ja -vabaduste austamisega seotud kohustusi; märgib, et osalemine inimõiguste kaitsmist ja edendamist käsitletavates rahvusvahelistes lepingutes võib aidata tugevdada põhiõiguste kaitsmist ELis; |
| --- | --- |

3.

tuletab Euroopa Liidule ja liikmesriikidele meelde vajadust täita põhiõiguste ja -vabaduste austamisega seotud kohustusi; märgib, et osalemine inimõiguste kaitsmist ja edendamist käsitletavates rahvusvahelistes lepingutes võib aidata tugevdada põhiõiguste kaitsmist ELis;

| 4. | mõistab hukka murettekitavad inimõiguste rikkumiste tendentsid Euroopa Liidus, eeskätt sisserände- ja varjupaigapoliitika, diskrimineerimise ja sallimatuse, eriti teatavate elanikkonnarühmade suhtes (vähemused ja sisserändajad), julgeoleku ja terrorismi, ajakirjandusvabaduse, vaba liikumise valdkonnas Euroopa Liidus ning sotsiaal- ja ametiühingute õiguste valdkonnas; täheldab üha sagedamini liikmesriikide ummikseisu põhiõiguste ja vabaduste austamise osas, eelkõige seoses romade, naiste, homo-, bi- ja transseksuaalide, varjupaigataotlejate, sisserändajate ja muude haavatavate inimrühmadega; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka murettekitavad inimõiguste rikkumiste tendentsid Euroopa Liidus, eeskätt sisserände- ja varjupaigapoliitika, diskrimineerimise ja sallimatuse, eriti teatavate elanikkonnarühmade suhtes (vähemused ja sisserändajad), julgeoleku ja terrorismi, ajakirjandusvabaduse, vaba liikumise valdkonnas Euroopa Liidus ning sotsiaal- ja ametiühingute õiguste valdkonnas; täheldab üha sagedamini liikmesriikide ummikseisu põhiõiguste ja vabaduste austamise osas, eelkõige seoses romade, naiste, homo-, bi- ja transseksuaalide, varjupaigataotlejate, sisserändajate ja muude haavatavate inimrühmadega;

Institutsioonilised küsimused

| 5. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu, selle institutsioonide ja liikmesriikide jaoks on kõige olulisem tagada ELi lepingu artiklis 2 nimetatud Euroopa aluseks olevate ühiste väärtuste austamine, ning tuletab meelde, et kiiremas korras on vaja kohaldada ja rakendada kõiki praeguseid aluslepingutes sätestatud sellekohaseid vahendeid ja ette valmistada aluslepingutesse tehtavad muudatused, kui need osutuvad vajalikuks; rõhutab, et Kopenhaageni kriteeriumidest kinnipidamise kohustus ei aegu pärast ühinemist, vaid jääb liikmesriikidele kohustuslikuks, ning et põhiõigused on liidu esmase õiguse osa ning neid peavad austama liidu õiguse kohaldamise korral kõik liidu ja liikmesriigi kohtud ja asutused; peab sellega seoses kahetsusväärseks eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooniga ühinemise läbirääkimiste pikkust ning asjaolu, et ELi ühinemist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ei ole veel lõpule viidud; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu, selle institutsioonide ja liikmesriikide jaoks on kõige olulisem tagada ELi lepingu artiklis 2 nimetatud Euroopa aluseks olevate ühiste väärtuste austamine, ning tuletab meelde, et kiiremas korras on vaja kohaldada ja rakendada kõiki praeguseid aluslepingutes sätestatud sellekohaseid vahendeid ja ette valmistada aluslepingutesse tehtavad muudatused, kui need osutuvad vajalikuks; rõhutab, et Kopenhaageni kriteeriumidest kinnipidamise kohustus ei aegu pärast ühinemist, vaid jääb liikmesriikidele kohustuslikuks, ning et põhiõigused on liidu esmase õiguse osa ning neid peavad austama liidu õiguse kohaldamise korral kõik liidu ja liikmesriigi kohtud ja asutused; peab sellega seoses kahetsusväärseks eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooniga ühinemise läbirääkimiste pikkust ning asjaolu, et ELi ühinemist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ei ole veel lõpule viidud;

| 6. | tuletab meelde Euroopa Liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele, et igasugune põhiõigusi puudutav poliitika peab esmalt ära hoidma kõikvõimalikke rikkumisi nimelt ennetamis- ja õiguskaitsevahenditega enne otsuse tegemist või meetmete võtmist, et võimaldada erijuhtumite võimalikult kiiret ja tõhusat, erapooletut, õiglast, diskrimineerimiseta uurimist ja kohtuotsuse langetamist; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde Euroopa Liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele, et igasugune põhiõigusi puudutav poliitika peab esmalt ära hoidma kõikvõimalikke rikkumisi nimelt ennetamis- ja õiguskaitsevahenditega enne otsuse tegemist või meetmete võtmist, et võimaldada erijuhtumite võimalikult kiiret ja tõhusat, erapooletut, õiglast, diskrimineerimiseta uurimist ja kohtuotsuse langetamist;

| 7. | on seisukohal, et kodanikud on üha enam pühendunud põhiõiguste austamisele, kaitsele ja edendamisele, mida tõendab mobiliseerumine ja suurema tähelepanu pööramine rikkumise, kuritarvitamise või ebavõrdsuse juhtumitele nii igapäevaelus kui ka sümboolsete või teadaolevate juhtumite puhul, ka tänu paranenud teabevoole tänu uutele tehnoloogiatele, sotsiaalsetele võrgustikele ja meediale; tuletab meelde, et mis tahes rikkumine, väärkohtlemine või ebavõrdsus õõnestab demokraatiat ja õigusriiki ning ka kodanike usaldust institutsioonide ja nende esindajate, sealhulgas poliitikakujundajate vastu; rõhutab, et institutsioonid ja poliitikakujundajad peavad olema teadlikud ning toetama demokraatlikku protsessi, luues uusi dialoogimehhanisme kodanikega, ja tugevdama kodanike, parlamendi, kohtusüsteemi ja meedia kontrolli riigiasutuste üle, mis peavad olema avatumad ja läbipaistvamad, et paremini teenida kodanike huve; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et kodanikud on üha enam pühendunud põhiõiguste austamisele, kaitsele ja edendamisele, mida tõendab mobiliseerumine ja suurema tähelepanu pööramine rikkumise, kuritarvitamise või ebavõrdsuse juhtumitele nii igapäevaelus kui ka sümboolsete või teadaolevate juhtumite puhul, ka tänu paranenud teabevoole tänu uutele tehnoloogiatele, sotsiaalsetele võrgustikele ja meediale; tuletab meelde, et mis tahes rikkumine, väärkohtlemine või ebavõrdsus õõnestab demokraatiat ja õigusriiki ning ka kodanike usaldust institutsioonide ja nende esindajate, sealhulgas poliitikakujundajate vastu; rõhutab, et institutsioonid ja poliitikakujundajad peavad olema teadlikud ning toetama demokraatlikku protsessi, luues uusi dialoogimehhanisme kodanikega, ja tugevdama kodanike, parlamendi, kohtusüsteemi ja meedia kontrolli riigiasutuste üle, mis peavad olema avatumad ja läbipaistvamad, et paremini teenida kodanike huve;

| 8. | on seisukohal, et aluslepingute potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks on vaja:






  a) | lõpule viia Euroopa inimõiguste konventsiooniga ühinemise protsess ja hakata viivitamatult rakendama vahendeid, mis on vajalikud selle aluslepingutes sätestatud ülesande täielikuks täitmiseks, kuna see pakub täiendavaid vahendeid liidu kodanike inimõiguste jõustamiseks, ja selleks, et tagada, et ELi liikmesriigid kohaldavad Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid, sealhulgas „piloototsuseid“; ühineda vastavalt Euroopa Nõukogu nõudmisele Euroopa sotsiaalhartaga, mis allkirjastati Torinos 18. oktoobril 1961 ning vaadati läbi Strasbourgis 3. mail 1996; liikmesriikidel ühineda Euroopa Nõukogu inimõiguste konventsiooniga ja see ratifitseerida ning rakendada ühenduse õigustiku olemasolevaid vahendeid ning uuesti läbi vaadata need loobumisklauslid, mis võivad ohustada kodanike õigusi; |
| --- | --- | --- |

8.

on seisukohal, et aluslepingute potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks on vaja:

a)

lõpule viia Euroopa inimõiguste konventsiooniga ühinemise protsess ja hakata viivitamatult rakendama vahendeid, mis on vajalikud selle aluslepingutes sätestatud ülesande täielikuks täitmiseks, kuna see pakub täiendavaid vahendeid liidu kodanike inimõiguste jõustamiseks, ja selleks, et tagada, et ELi liikmesriigid kohaldavad Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid, sealhulgas „piloototsuseid“; ühineda vastavalt Euroopa Nõukogu nõudmisele Euroopa sotsiaalhartaga, mis allkirjastati Torinos 18. oktoobril 1961 ning vaadati läbi Strasbourgis 3. mail 1996; liikmesriikidel ühineda Euroopa Nõukogu inimõiguste konventsiooniga ja see ratifitseerida ning rakendada ühenduse õigustiku olemasolevaid vahendeid ning uuesti läbi vaadata need loobumisklauslid, mis võivad ohustada kodanike õigusi;

| b) | tagada, et õigusaktide ettepanekud ja meetmed vastavad hartale ja neis austatakse põhiõigusi, ja võtta konkreetseid meetmeid, et tagada oma ettepanekute vastavus hartale õigusakti koostamise kõigis etappides ning et põhiõigusi käsitlevate liidu õigusaktide mõju ja nende rakendamist liikmesriikides kontrollitaks korrapäraselt ELi õigusaktide rakendamise hindamisaruandes, samuti ELi õiguse kohaldamise järelevalve aastaaruandes; |
| --- | --- |

b)

tagada, et õigusaktide ettepanekud ja meetmed vastavad hartale ja neis austatakse põhiõigusi, ja võtta konkreetseid meetmeid, et tagada oma ettepanekute vastavus hartale õigusakti koostamise kõigis etappides ning et põhiõigusi käsitlevate liidu õigusaktide mõju ja nende rakendamist liikmesriikides kontrollitaks korrapäraselt ELi õigusaktide rakendamise hindamisaruandes, samuti ELi õiguse kohaldamise järelevalve aastaaruandes;

| c) | tagada, et komisjon – ja nõukogu, kui ta algatab õigusakte – kasutab vajaduse korral välist sõltumatut Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) ekspertiisi; |
| --- | --- |

c)

tagada, et komisjon – ja nõukogu, kui ta algatab õigusakte – kasutab vajaduse korral välist sõltumatut Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) ekspertiisi;

| d) | tugevdada koostööd komisjoni ja liikmesriikide vahel, aga ka Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentidega, et parandada kehtivate ELi inimõigusalaste õigusaktide rakendamist; |
| --- | --- |

d)

tugevdada koostööd komisjoni ja liikmesriikide vahel, aga ka Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentidega, et parandada kehtivate ELi inimõigusalaste õigusaktide rakendamist;

| e) | tagada, et niisuguse Euroopa õiguse väljatöötamine ja ülevõtmine, mis käsitleb ja arendab põhiõigusi, jõustatakse ja viiakse ellu nõuetekohaselt pärast ranget poliitilist hindamist, järelevalvet ja rikkumisega seotud vaidlustuse esitamist Euroopa Liidu Kohtule, eelkõige ELi pädevusvaldkondades, nagu mittediskrimineerimine, võrdsus, sooline võrdõiguslikkus, puudega inimesed, andmekaitse, varjupaiga- ja sisserändepoliitika; |
| --- | --- |

e)

tagada, et niisuguse Euroopa õiguse väljatöötamine ja ülevõtmine, mis käsitleb ja arendab põhiõigusi, jõustatakse ja viiakse ellu nõuetekohaselt pärast ranget poliitilist hindamist, järelevalvet ja rikkumisega seotud vaidlustuse esitamist Euroopa Liidu Kohtule, eelkõige ELi pädevusvaldkondades, nagu mittediskrimineerimine, võrdsus, sooline võrdõiguslikkus, puudega inimesed, andmekaitse, varjupaiga- ja sisserändepoliitika;

| f) | soodustada õigusriigi olulist lähenemisviisi, mis arvestab põhiõiguste kaitsmist praktikas; |
| --- | --- |

f)

soodustada õigusriigi olulist lähenemisviisi, mis arvestab põhiõiguste kaitsmist praktikas;

| g) | tunnistada tugeva poliitilise tahte vajadust nende küsimustega tegelemiseks, eelkõige majandus- ja finantskriisi ajal; |
| --- | --- |

g)

tunnistada tugeva poliitilise tahte vajadust nende küsimustega tegelemiseks, eelkõige majandus- ja finantskriisi ajal;

| h) | suurendada läbipaistvust ja kindlustada see institutsioonidevahelises inimõigustealases dialoogis või kui kaalul on Euroopa kodanike huvid; |
| --- | --- |

h)

suurendada läbipaistvust ja kindlustada see institutsioonidevahelises inimõigustealases dialoogis või kui kaalul on Euroopa kodanike huvid;

| i) | tagada, et komisjon kasutab täiel määral ära olemasolevaid mehhanisme ning algatab objektiivseid hindamisi ja uuringuid ning algatab rikkumismenetluse, kui see on põhjendatud, vältides sel viisil topeltstandardeid iga kord, kui liikmesriik rikub ELi õigusaktide rakendamisel hartas sätestatud õigusi; |
| --- | --- |

i)

tagada, et komisjon kasutab täiel määral ära olemasolevaid mehhanisme ning algatab objektiivseid hindamisi ja uuringuid ning algatab rikkumismenetluse, kui see on põhjendatud, vältides sel viisil topeltstandardeid iga kord, kui liikmesriik rikub ELi õigusaktide rakendamisel hartas sätestatud õigusi;

| j) | kavandada põhiõiguste ja Euroopa aluseks olevate ühiste väärtuste jaoks ambitsioonikaid, tõhusaid ja ulatuslikke poliitikameetmeid ja tegevuskavu, eelkõige selleks, et tagada Euroopa Liidu kohustuste ennetav ja süstemaatiline rakendamine diskrimineerimisvastase võitluse ja võrdõiguslikkuse edendamise vallas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 8 ja 10 ning põhiõiguste harta artikli 21 kohaselt; |
| --- | --- |

j)

kavandada põhiõiguste ja Euroopa aluseks olevate ühiste väärtuste jaoks ambitsioonikaid, tõhusaid ja ulatuslikke poliitikameetmeid ja tegevuskavu, eelkõige selleks, et tagada Euroopa Liidu kohustuste ennetav ja süstemaatiline rakendamine diskrimineerimisvastase võitluse ja võrdõiguslikkuse edendamise vallas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 8 ja 10 ning põhiõiguste harta artikli 21 kohaselt;

| k) | teha süstemaatilisemat ja paremini kooskõlastatud koostööd kõigil tasanditel, eelkõige Euroopa Nõukogu ja muude rahvusvaheliste institutsioonidega, et vältida jõupingutuste kattumist ja toetuda nende ekspertide eriteadmistele; |
| --- | --- |

k)

teha süstemaatilisemat ja paremini kooskõlastatud koostööd kõigil tasanditel, eelkõige Euroopa Nõukogu ja muude rahvusvaheliste institutsioonidega, et vältida jõupingutuste kattumist ja toetuda nende ekspertide eriteadmistele;

| l) | tõhustada olemasolevaid arvukaid mehhanisme ELis põhiõiguste rikkumiste takistamiseks, põhiõiguste rikkumiste lahendamiseks ja meelepärase kohtualluvuse valimise vältimiseks, ning tugevdada piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ja inimõigusi edendavate ühenduste rolli; |
| --- | --- |

l)

tõhustada olemasolevaid arvukaid mehhanisme ELis põhiõiguste rikkumiste takistamiseks, põhiõiguste rikkumiste lahendamiseks ja meelepärase kohtualluvuse valimise vältimiseks, ning tugevdada piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ja inimõigusi edendavate ühenduste rolli;

| m) | koostada riikide kaupa võrreldavad ja ühendatavad tabelid, mille alusel esitab komisjon riigipõhised soovitused põhiõigustealase poliitika kohta, nagu see toimub EL-27 majanduspoliitika puhul; enne Euroopa Ülemkogu järgmist tippkohtumist võib nõukogu need soovitused ja komisjoni ettepanekud, mis käsitlevad põhiõiguste jõhkrat rikkumist, heaks kiita või neid muuta; |
| --- | --- |

m)

koostada riikide kaupa võrreldavad ja ühendatavad tabelid, mille alusel esitab komisjon riigipõhised soovitused põhiõigustealase poliitika kohta, nagu see toimub EL-27 majanduspoliitika puhul; enne Euroopa Ülemkogu järgmist tippkohtumist võib nõukogu need soovitused ja komisjoni ettepanekud, mis käsitlevad põhiõiguste jõhkrat rikkumist, heaks kiita või neid muuta;

| n) | töötada välja vastastikuse eksperthinnangu mehhanism, milles osalevad OECD arenguabi komiteega sarnased riiklikud inimõiguste organisatsioonid: iga ELi liikmesriigi suhtes viiakse iga kolme või nelja aasta järel läbi vastastikune hindamine, mille põhieesmärk on aidata asjaomasel riigil mõista, mis osas ta peaks põhiõiguste strateegiat ja struktuuri parandama; ning määrata ELis kindlaks inimõigustealase poliitika ja strateegia head tavad ja jagada neid; |
| --- | --- |

n)

töötada välja vastastikuse eksperthinnangu mehhanism, milles osalevad OECD arenguabi komiteega sarnased riiklikud inimõiguste organisatsioonid: iga ELi liikmesriigi suhtes viiakse iga kolme või nelja aasta järel läbi vastastikune hindamine, mille põhieesmärk on aidata asjaomasel riigil mõista, mis osas ta peaks põhiõiguste strateegiat ja struktuuri parandama; ning määrata ELis kindlaks inimõigustealase poliitika ja strateegia head tavad ja jagada neid;

| o) | rakendada uut „Kopenhaageni mehhanismi“, mille eesmärk on tagada ELi lepingu artiklis 2 ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste ning liidu aluseks olevate väärtuste austamine, kaitse ja edendamine; |
| --- | --- |

o)

rakendada uut „Kopenhaageni mehhanismi“, mille eesmärk on tagada ELi lepingu artiklis 2 ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste ning liidu aluseks olevate väärtuste austamine, kaitse ja edendamine;

| 9. | rõhutab, et uue „Kopenhaageni mehhanismi“ eesmärk on jälgida, et kõik liikmesriigid peavad tõhusalt ja kohustuslikus korras kinni Kopenhaageni kriteeriumidest, ja seda saab komisjoni otsuse alusel ja parlamenti täielikult kaasates kohe rakendada ning see peaks hõlmama:






  a) | näitajate kehtestamist olemasolevate või juba välja töötatud ja tunnustatud põhiõiguste standardite näitajate alusel, mis on välja töötatud ÜRO ja Euroopa Nõukogu tasandil (FRA ja komisjon), võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide nõuandeid; |
| --- | --- | --- |

9.

rõhutab, et uue „Kopenhaageni mehhanismi“ eesmärk on jälgida, et kõik liikmesriigid peavad tõhusalt ja kohustuslikus korras kinni Kopenhaageni kriteeriumidest, ja seda saab komisjoni otsuse alusel ja parlamenti täielikult kaasates kohe rakendada ning see peaks hõlmama:

a)

näitajate kehtestamist olemasolevate või juba välja töötatud ja tunnustatud põhiõiguste standardite näitajate alusel, mis on välja töötatud ÜRO ja Euroopa Nõukogu tasandil (FRA ja komisjon), võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide nõuandeid;

| b) | sellistel objektiivsetel ja usaldusväärsetel andmetel ja teabel põhinemist, mis keskenduvad näitajatele, mida tuleks edasi arendada läbipaistva ja usaldusväärse protsessi kaudu (FRA, komisjon); |
| --- | --- |

b)

sellistel objektiivsetel ja usaldusväärsetel andmetel ja teabel põhinemist, mis keskenduvad näitajatele, mida tuleks edasi arendada läbipaistva ja usaldusväärse protsessi kaudu (FRA, komisjon);

| c) | olukorra jälgimise tagamist ELis ja igas liikmesriigis korrapärase ja objektiivse protsessi kaudu (FRA, komisjon, nõukogu, Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid); |
| --- | --- |

c)

olukorra jälgimise tagamist ELis ja igas liikmesriigis korrapärase ja objektiivse protsessi kaudu (FRA, komisjon, nõukogu, Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid);

| d) | objektiivsete, võrdlevate ja korrapäraste hinnangute läbiviimist põhiõiguse ja/või valdkonda käsitleva teema kaupa ning institutsiooniti ja liikmesriigiti, püüdes tagada maksimaalset võrreldavust, ning Euroopa Nõukogu, ÜRO ning ELi institutsioonide ja asutuste olemasolevate järelevalvemehhanismide järelduste ja soovituste põhjal, lisaks tuginedes kodanikuühiskonna organisatsioonide esitatud teabele (FRA aruanded, komisjoni iga-aastased aruanded, Euroopa Parlamendi iga-aastased aruanded, nõukogu iga-aastased aruanded), ja selle põhjal anda soovitusi; |
| --- | --- |

d)

objektiivsete, võrdlevate ja korrapäraste hinnangute läbiviimist põhiõiguse ja/või valdkonda käsitleva teema kaupa ning institutsiooniti ja liikmesriigiti, püüdes tagada maksimaalset võrreldavust, ning Euroopa Nõukogu, ÜRO ning ELi institutsioonide ja asutuste olemasolevate järelevalvemehhanismide järelduste ja soovituste põhjal, lisaks tuginedes kodanikuühiskonna organisatsioonide esitatud teabele (FRA aruanded, komisjoni iga-aastased aruanded, Euroopa Parlamendi iga-aastased aruanded, nõukogu iga-aastased aruanded), ja selle põhjal anda soovitusi;

| e) | Euroopa poliitikatsükli kehtestamist ELi lepingu artikli 2 kohaldamise kohta (demokraatia, õigusriik, põhiõigused, võrdsus), kehtestades need etapid ühe- ja mitmeaastastena, ning iga-aastast institutsioonidevahelist foorumit, mis on avatud nendele Euroopa väärtustele, eelkõige põhiõiguste kaitsmisele; |
| --- | --- |

e)

Euroopa poliitikatsükli kehtestamist ELi lepingu artikli 2 kohaldamise kohta (demokraatia, õigusriik, põhiõigused, võrdsus), kehtestades need etapid ühe- ja mitmeaastastena, ning iga-aastast institutsioonidevahelist foorumit, mis on avatud nendele Euroopa väärtustele, eelkõige põhiõiguste kaitsmisele;

| f) | liimesriikide, Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste kõigi olemasolevate andmete ja analüüside koondamist, et olemasolev teave põhiõiguste, õigusriigi, demokraatia ja võrdsuse kohta muutuks kättesaadavamaks ja nähtavamaks; |
| --- | --- |

f)

liimesriikide, Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste kõigi olemasolevate andmete ja analüüside koondamist, et olemasolev teave põhiõiguste, õigusriigi, demokraatia ja võrdsuse kohta muutuks kättesaadavamaks ja nähtavamaks;

| g) | õigusküsimuste peadirektoraadi ja nõukogu põhiõiguste, kodanikuõiguste ja isikute vaba liikumise töörühma koostöö tagamist Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoniga, et luua korrapärane struktureeritud dialoog nende institutsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel põhiõigusi käsitlevates küsimustes ELis; |
| --- | --- |

g)

õigusküsimuste peadirektoraadi ja nõukogu põhiõiguste, kodanikuõiguste ja isikute vaba liikumise töörühma koostöö tagamist Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoniga, et luua korrapärane struktureeritud dialoog nende institutsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel põhiõigusi käsitlevates küsimustes ELis;

| h) | ELi lepingu artikli 2 ja artikli 7 suhtes toime pandud rikkumistega tegelemiseks ja nendes artiklites sätestatud õigustest tõhusa kinnipidamise tagamiseks tõhusate ja heidutavate soovituste ning tõhusate ja proportsionaalsete sanktsioonide (näiteks fondides osalemise ajutine peatamine, teatavate õigusaktide rakendamine jne) väljatöötamist ja heakskiitmist; |
| --- | --- |

h)

ELi lepingu artikli 2 ja artikli 7 suhtes toime pandud rikkumistega tegelemiseks ja nendes artiklites sätestatud õigustest tõhusa kinnipidamise tagamiseks tõhusate ja heidutavate soovituste ning tõhusate ja proportsionaalsete sanktsioonide (näiteks fondides osalemise ajutine peatamine, teatavate õigusaktide rakendamine jne) väljatöötamist ja heakskiitmist;

| i) | varajase hoiatuse süsteemi, poliitilise ja tehnilise dialoogi, märgukirjade ja varade külmutamise menetluse kaasamist, mida parlament juba nõudis, et tagada, et ELi institutsioonide palvel katkestaksid liikmesriigid nende seaduste vastuvõtmise, mis võivad eirata ja rikkuda põhiõigusi või ELi õiguskorda; komisjon peaks pidama asjaomase liikmesriigi teenistustega tehnilisel tasandil kohtumisi, kuid mitte lõpetama läbirääkimisi muudes poliitikavaldkondades kui Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 seotud teemad, kuni on tagatud täielik vastavus Euroopa Liidu lepingu artiklile 2; |
| --- | --- |

i)

varajase hoiatuse süsteemi, poliitilise ja tehnilise dialoogi, märgukirjade ja varade külmutamise menetluse kaasamist, mida parlament juba nõudis, et tagada, et ELi institutsioonide palvel katkestaksid liikmesriigid nende seaduste vastuvõtmise, mis võivad eirata ja rikkuda põhiõigusi või ELi õiguskorda; komisjon peaks pidama asjaomase liikmesriigi teenistustega tehnilisel tasandil kohtumisi, kuid mitte lõpetama läbirääkimisi muudes poliitikavaldkondades kui Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 seotud teemad, kuni on tagatud täielik vastavus Euroopa Liidu lepingu artiklile 2;

| 10. | palub komisjonil võtta FRAga koostöös vastu otsus, millega kehtestatakse nimetatud uus „Kopenhaageni mehhanism“, nagu ta seda tegi korruptsioonialase järelevalve puhul Euroopa Liidus ja liikmesriikides, ning samuti vaadata läbi põhiõiguste ameti määrus, et anda ametile suuremad volitused; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil võtta FRAga koostöös vastu otsus, millega kehtestatakse nimetatud uus „Kopenhaageni mehhanism“, nagu ta seda tegi korruptsioonialase järelevalve puhul Euroopa Liidus ja liikmesriikides, ning samuti vaadata läbi põhiõiguste ameti määrus, et anda ametile suuremad volitused;

| 11. | nõuab, et loodaks, eelistatavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel, nn Kopenhaageni komisjon, mis koosneb sõltumatutest kõrgetasemelistest põhiõiguste ekspertidest, keda määrab ka Euroopa Parlament ja kelle eesmärk on tagada kõigi liikmesriikide vastavus ELi lepingu artiklis 2 sätestatud ühistele väärtustele, pidev vastavus Kopenhaageni kriteeriumidele ning nõustada ja esitada aruandeid põhiõiguste küsimuses, oodates Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti määruse muutmist, et anda talle suurem pädevus ja laiemad volitused teostada järelevalvet liikmesriigiti põhiõiguste valdkonnas, nagu Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et loodaks, eelistatavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel, nn Kopenhaageni komisjon, mis koosneb sõltumatutest kõrgetasemelistest põhiõiguste ekspertidest, keda määrab ka Euroopa Parlament ja kelle eesmärk on tagada kõigi liikmesriikide vastavus ELi lepingu artiklis 2 sätestatud ühistele väärtustele, pidev vastavus Kopenhaageni kriteeriumidele ning nõustada ja esitada aruandeid põhiõiguste küsimuses, oodates Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti määruse muutmist, et anda talle suurem pädevus ja laiemad volitused teostada järelevalvet liikmesriigiti põhiõiguste valdkonnas, nagu Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud;

| 12. | soovitab alustada dialoogi ELi institutsioonide ja liikmesriikide vahel, kui esineb ELi väärtuste tõsise rikkumise oht, ning võimaldada ELi institutsioonidel teha soovitus kooskõlas ELi lepingu artikli 7 lõikega 1; toetab täielikult komisjoni ettepanekut kasutada selleks märgukirju; |
| --- | --- |

12.

soovitab alustada dialoogi ELi institutsioonide ja liikmesriikide vahel, kui esineb ELi väärtuste tõsise rikkumise oht, ning võimaldada ELi institutsioonidel teha soovitus kooskõlas ELi lepingu artikli 7 lõikega 1; toetab täielikult komisjoni ettepanekut kasutada selleks märgukirju;

| 13. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles moodustama koos parlamendiga kontaktrühma, et teostada järelevalvet liidu väärtuste tõhusa rakendamise üle ning viia konkreetselt läbi põhiõiguste olukorra ühishindamine nende juhtumite puhul, mis on tekitanud muret mis tahes kõnealuses kolmes liidu organisatsioonis; kutsub neid institutsioone ühtlasi üles võtma arvesse Euroopa Nõukogu resolutsioone ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles moodustama koos parlamendiga kontaktrühma, et teostada järelevalvet liidu väärtuste tõhusa rakendamise üle ning viia konkreetselt läbi põhiõiguste olukorra ühishindamine nende juhtumite puhul, mis on tekitanud muret mis tahes kõnealuses kolmes liidu organisatsioonis; kutsub neid institutsioone ühtlasi üles võtma arvesse Euroopa Nõukogu resolutsioone ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid;

| 14. | väljendab heameelt komisjoni presidendi ja asepresident Redingi avalduse üle, milles teatatakse teatisest, millega tehakse aluslepingutes võimalikud muudatused, lisaks kehtivate aluslepingute kohastele võimalustele, ja kutsub pädevaid komisjoni üksikasjalikult uurima ELi aluslepingutes põhiõiguste kaitse tugevdamiseks järgmisi ettepanekuid:






  — | läbi vaadata ELi lepingu artikkel l7, lisades sinna „ELi lepingu artikli 2 kohaldamise“ etapi ja tehes vahet „ohu“ ja „rikkumise“ etappide vahel koos sätestatud häälteenamuste erinevate piirmääradega, samuti tugevdada tehnilist ja objektiivset analüüsi (ja mitte üksnes poliitilist analüüsi), pidada laiaulatuslikumat dialoogi liikmesriikide institutsioonidega ja lisada võimalikult lai üksikasjalike ja prognoositavate sanktsioonide ring, mida kohaldatakse kogu menetluse jooksul; |
| --- | --- | --- |

14.

väljendab heameelt komisjoni presidendi ja asepresident Redingi avalduse üle, milles teatatakse teatisest, millega tehakse aluslepingutes võimalikud muudatused, lisaks kehtivate aluslepingute kohastele võimalustele, ja kutsub pädevaid komisjoni üksikasjalikult uurima ELi aluslepingutes põhiõiguste kaitse tugevdamiseks järgmisi ettepanekuid:

—

läbi vaadata ELi lepingu artikkel l7, lisades sinna „ELi lepingu artikli 2 kohaldamise“ etapi ja tehes vahet „ohu“ ja „rikkumise“ etappide vahel koos sätestatud häälteenamuste erinevate piirmääradega, samuti tugevdada tehnilist ja objektiivset analüüsi (ja mitte üksnes poliitilist analüüsi), pidada laiaulatuslikumat dialoogi liikmesriikide institutsioonidega ja lisada võimalikult lai üksikasjalike ja prognoositavate sanktsioonide ring, mida kohaldatakse kogu menetluse jooksul;

| — | toetuda Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 121, et välja töötada tugevam ja üksikasjalik põhiõiguste koordineerimise ja järelevalve mehhanism; |
| --- | --- |

—

toetuda Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 121, et välja töötada tugevam ja üksikasjalik põhiõiguste koordineerimise ja järelevalve mehhanism;

| — | laiendada kaebuste esitamise võimalusi ning komisjoni ja Euroopa Kohtu volitusi; |
| --- | --- |

—

laiendada kaebuste esitamise võimalusi ning komisjoni ja Euroopa Kohtu volitusi;

| — | viidata Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti lepingutele, sealhulgas õiguslikule alusele, mis võimaldab muuta ameti asutamist käsitlevat määrust mitte ühehäälselt, nagu see on praegu, vaid seadusandliku tavamenetluse kaudu; |
| --- | --- |

—

viidata Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti lepingutele, sealhulgas õiguslikule alusele, mis võimaldab muuta ameti asutamist käsitlevat määrust mitte ühehäälselt, nagu see on praegu, vaid seadusandliku tavamenetluse kaudu;

| — | jätta välja põhiõiguste harta artikkel 51; |
| --- | --- |

—

jätta välja põhiõiguste harta artikkel 51;

| — | anda parlamendile võimalus algatada menetlusi Euroopa Liidu lepingu artikli 2 kohaste rikkumiste korral komisjoni ja nõukoguga võrdsetel alustel ja et FRA saaks menetlusse anda oma vajaliku suunatud toetuse; |
| --- | --- |

—

anda parlamendile võimalus algatada menetlusi Euroopa Liidu lepingu artikli 2 kohaste rikkumiste korral komisjoni ja nõukoguga võrdsetel alustel ja et FRA saaks menetlusse anda oma vajaliku suunatud toetuse;

| — | vaadata üle ühehäälsuse nõue põhiõiguste austamise, kaitse ja edendamisega seotud valdkondades, nagu võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine (ELi toimimise lepingu artikkel 19); |
| --- | --- |

—

vaadata üle ühehäälsuse nõue põhiõiguste austamise, kaitse ja edendamisega seotud valdkondades, nagu võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine (ELi toimimise lepingu artikkel 19);

palub vastutaval komisjonil ka muuta selgemaks ja lõpuks üle vaadata menetluste kohaldamise, mille alusel Euroopa Parlament saab Euroopa Liidu lepingu artiklit 7 rakendada;

| 15. | palub Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil luua avaliku veebilehe, et koguda ja vahetada põhiõigusi käsitlevat teavet ja dokumente, mille on välja töötanud ÜRO, Euroopa Nõukogu, OSCE, valitsusvälised organisatsioonid, FRA, Euroopa Parlament, kohtud, liikmesriikide parlamentide komisjonid, ombudsmanid jne; on seisukohal, et see teave peab olema kättesaadav kuupäeva, riigi, autori ja õiguse järgi, et pakkuda allikat ja teavet põhiõiguste olukorra kohta ELis ja selle liikmesriikides; |
| --- | --- |

15.

palub Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil luua avaliku veebilehe, et koguda ja vahetada põhiõigusi käsitlevat teavet ja dokumente, mille on välja töötanud ÜRO, Euroopa Nõukogu, OSCE, valitsusvälised organisatsioonid, FRA, Euroopa Parlament, kohtud, liikmesriikide parlamentide komisjonid, ombudsmanid jne; on seisukohal, et see teave peab olema kättesaadav kuupäeva, riigi, autori ja õiguse järgi, et pakkuda allikat ja teavet põhiõiguste olukorra kohta ELis ja selle liikmesriikides;

Eriõigused põhiõiguste harta alusel

Õigus väärikusele

| 16. | tunneb muret jätkuva inimväärikuse rikkumiste pärast Euroopa Liidus ja teatavates liikmesriikides, eelkõige vähemuste, eriti romade, varjupaigataotlejate, rändajate, terroristlikus tegevuses osalemises kahtlustatavate isikute ja isikute suhtes, kellelt on võetud vabadus ning ka ebasoodsas olukorras elanikerühmade ja vaeste suhtes; rõhutab, et ametivõimud peavad järgima piinamise ja julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise täielikku keeldu ning uurima põhjalikult ja kiiresti, tõhusalt ja sõltumatult kõiki selliseid rikkumisi ja võtma kurjategijad vastutusele; |
| --- | --- |

16.

tunneb muret jätkuva inimväärikuse rikkumiste pärast Euroopa Liidus ja teatavates liikmesriikides, eelkõige vähemuste, eriti romade, varjupaigataotlejate, rändajate, terroristlikus tegevuses osalemises kahtlustatavate isikute ja isikute suhtes, kellelt on võetud vabadus ning ka ebasoodsas olukorras elanikerühmade ja vaeste suhtes; rõhutab, et ametivõimud peavad järgima piinamise ja julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise täielikku keeldu ning uurima põhjalikult ja kiiresti, tõhusalt ja sõltumatult kõiki selliseid rikkumisi ja võtma kurjategijad vastutusele;

| 17. | tunneb muret politsei- ja korrakaitsejõudude toime pandud arvukate väärkohtlemise juhtumite pärast, eelkõige seoses ebaproportsionaalse jõu kasutamisega meeleavaldustel osalevate rahumeelsete osalejate ja ajakirjanike vastu, ülemäärase mittesurmavate relvade, nagu kumminuiade, kummikuulide ja elektrišoki noolepüstolite kasutamise pärast; nõuab, et liikmesriigid tagaksid, et julgeolekujõud kannaks vormirõivastel identifitseerimistunnuseid ega jätaks ruumi karistamatusele; nõuab etnilisel ja rassilisel profiilil põhinevate kontrollide lõpetamist; väljendab muret rahumeelse kogunemise ja meeleavalduse õigusele üha enamate piirangute kehtestamise üle ja märgib, et õigust koguneda, ühineda ja sõnavabadus on meeleavaldamisõiguse alus, kutsub liikmesriike üles mitte võtma meetmeid, mis ohustavad või koguni kriminaliseerivad põhivabadusi ja -õigusi; nõuab tungivalt, et nad võtaksid meetmeid tagamaks, et jõudu kasutataks vaid erandkorras ja see oleks nõuetekohaselt õigustatud reaalse ja tõsise ohu tõttu avalikule korrale, ning tuletab meelde, et politseijõudude esmane ülesanne on tagada rahva turvalisus ja kaitse; |
| --- | --- |

17.

tunneb muret politsei- ja korrakaitsejõudude toime pandud arvukate väärkohtlemise juhtumite pärast, eelkõige seoses ebaproportsionaalse jõu kasutamisega meeleavaldustel osalevate rahumeelsete osalejate ja ajakirjanike vastu, ülemäärase mittesurmavate relvade, nagu kumminuiade, kummikuulide ja elektrišoki noolepüstolite kasutamise pärast; nõuab, et liikmesriigid tagaksid, et julgeolekujõud kannaks vormirõivastel identifitseerimistunnuseid ega jätaks ruumi karistamatusele; nõuab etnilisel ja rassilisel profiilil põhinevate kontrollide lõpetamist; väljendab muret rahumeelse kogunemise ja meeleavalduse õigusele üha enamate piirangute kehtestamise üle ja märgib, et õigust koguneda, ühineda ja sõnavabadus on meeleavaldamisõiguse alus, kutsub liikmesriike üles mitte võtma meetmeid, mis ohustavad või koguni kriminaliseerivad põhivabadusi ja -õigusi; nõuab tungivalt, et nad võtaksid meetmeid tagamaks, et jõudu kasutataks vaid erandkorras ja see oleks nõuetekohaselt õigustatud reaalse ja tõsise ohu tõttu avalikule korrale, ning tuletab meelde, et politseijõudude esmane ülesanne on tagada rahva turvalisus ja kaitse;

| 18. | kordab oma seisukohta, mis pooldab Euroopa algatust, tagamaks, et isikutele, kellelt on võetud vabadus, tagatakse põhiõigused ja et kinnipeetavaile kindlustatakse taasintegreerimine ühiskonda; tunneb muret vanglate ülerahvastatuse pärast, mis puudutab suurt arvu liikmesriike, halbade kinnipidamistingimuste ja vangide halva kohtlemise üle ning kutsub üles käivitama Euroopa algatust Euroopa Komisjoni piinamisvastaste soovituste ja Euroopa Inimõiguste Kohtu inimõigusi käsitlevate otsuste rakendamiseks, sealhulgas politsei- ja immigratsioonikeskustes ja psühhiaatriahaiglates; soovitab võtta meetmeid, et vähendada vanglate ülerahvastatust, näiteks vältides ülemäärast ennetavat kinnipidamist, nähes ette vanglakaristuste alternatiive, kaaludes teatud tegude dekriminaliseerimist ja/või vähendades kinnipidamise künniseid; |
| --- | --- |

18.

kordab oma seisukohta, mis pooldab Euroopa algatust, tagamaks, et isikutele, kellelt on võetud vabadus, tagatakse põhiõigused ja et kinnipeetavaile kindlustatakse taasintegreerimine ühiskonda; tunneb muret vanglate ülerahvastatuse pärast, mis puudutab suurt arvu liikmesriike, halbade kinnipidamistingimuste ja vangide halva kohtlemise üle ning kutsub üles käivitama Euroopa algatust Euroopa Komisjoni piinamisvastaste soovituste ja Euroopa Inimõiguste Kohtu inimõigusi käsitlevate otsuste rakendamiseks, sealhulgas politsei- ja immigratsioonikeskustes ja psühhiaatriahaiglates; soovitab võtta meetmeid, et vähendada vanglate ülerahvastatust, näiteks vältides ülemäärast ennetavat kinnipidamist, nähes ette vanglakaristuste alternatiive, kaaludes teatud tegude dekriminaliseerimist ja/või vähendades kinnipidamise künniseid;

| 19. | kordab oma nõuet tuua täielikult päevavalgele Euroopa riikide koostöö Ameerika Ühendriikide ja LKA „erakorralise üleviimise“, lendude ja liidu territooriumil asuvate salajaste vanglatega seotud programmis ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid tõhusate, erapooletute, põhjalike, sõltumatute ja läbipaistvate uurimiste lõpuleviimise, milles ei jäeta ruumi karistamatusele; tuletab liikmesriikidele meelde, et piinamise keeld on täielik ning sellest tulenevalt ei saa seada ettekäändeks riigisaladust, et piirata liikmesriigi kohustust uurida inimõiguste tõsiseid rikkumisi; rõhutab, et kui seda ei järgita, on kaalul liikmesriigi maine ja usaldus seoses põhiõiguste kaitsmise kohustusega; |
| --- | --- |

19.

kordab oma nõuet tuua täielikult päevavalgele Euroopa riikide koostöö Ameerika Ühendriikide ja LKA „erakorralise üleviimise“, lendude ja liidu territooriumil asuvate salajaste vanglatega seotud programmis ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid tõhusate, erapooletute, põhjalike, sõltumatute ja läbipaistvate uurimiste lõpuleviimise, milles ei jäeta ruumi karistamatusele; tuletab liikmesriikidele meelde, et piinamise keeld on täielik ning sellest tulenevalt ei saa seada ettekäändeks riigisaladust, et piirata liikmesriigi kohustust uurida inimõiguste tõsiseid rikkumisi; rõhutab, et kui seda ei järgita, on kaalul liikmesriigi maine ja usaldus seoses põhiõiguste kaitsmise kohustusega;

| 20. | rõhutab, et karistamatuse õhkkond seoses Luure Keskagentuuri programmiga on võimaldanud põhiõiguste rikkumiste jätkumist Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide terrorismivastase võitluse poliitikas, nagu on täiendavalt ilmnenud Ameerika Ühendriikide riikliku julgeoleku agentuuri järelevalveprogrammi ulatusliku luuretegevuse ja eri liikmesriikide järelevalveorganites, mida hetkel vaatab läbi Euroopa Parlament; nõuab ELi ja liikmesriikide julgeoleku- ja luureasutuste õigusaktide läbivaatamist, keskendudes ex-ante kohtulikule ja parlamentaarsele kontrollile ja õigusele esitada kaebus või parandada nende asutuste kogutud, säilitatud või töödeldud andmeid; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et karistamatuse õhkkond seoses Luure Keskagentuuri programmiga on võimaldanud põhiõiguste rikkumiste jätkumist Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide terrorismivastase võitluse poliitikas, nagu on täiendavalt ilmnenud Ameerika Ühendriikide riikliku julgeoleku agentuuri järelevalveprogrammi ulatusliku luuretegevuse ja eri liikmesriikide järelevalveorganites, mida hetkel vaatab läbi Euroopa Parlament; nõuab ELi ja liikmesriikide julgeoleku- ja luureasutuste õigusaktide läbivaatamist, keskendudes ex-ante kohtulikule ja parlamentaarsele kontrollile ja õigusele esitada kaebus või parandada nende asutuste kogutud, säilitatud või töödeldud andmeid;

| 21. | kutsub üles liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, täielikult üle võtma ja rakendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/36/EL (milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset) ning võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada inimkaubanduse ohvrite piisav tugi ja kaitse, inimkaubitsejate vastutusele võtmine ning neile tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava karistuse määramine ning ennetusmeetmete kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

21.

kutsub üles liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, täielikult üle võtma ja rakendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/36/EL (milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset) ning võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada inimkaubanduse ohvrite piisav tugi ja kaitse, inimkaubitsejate vastutusele võtmine ning neile tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava karistuse määramine ning ennetusmeetmete kasutuselevõtmine;

| 22. | kutsub liikmesriike üles võtma täielikult üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded, ning võtma asjakohaseid meetmeid kuriteoohvrite piisava toe ja kaitse tagamiseks; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles võtma täielikult üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded, ning võtma asjakohaseid meetmeid kuriteoohvrite piisava toe ja kaitse tagamiseks;

| 23. | nõuab väärikuse austamist elu lõpul ning ravitahteavalduses väljendatud otsuse tunnustamise ja austamise tagamist; |
| --- | --- |

23.

nõuab väärikuse austamist elu lõpul ning ravitahteavalduses väljendatud otsuse tunnustamise ja austamise tagamist;

| 24. | tunnistab, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused on inimväärikuse oluline osa, millega tuleb tegeleda struktuurilise diskrimineerimise ja soolise ebavõrdsuse laiemas kontekstis; palub liikmesriikidel kaitsta seksuaal- ja reproduktiivtervist ning seonduvaid õigusi Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi kaudu, pakkudes eelkõige reproduktiivtervise programme ja teenuseid, sealhulgas selliseid hooldusvahendeid ja ravimeid, mis on olulised vabatahtliku pereplaneerimise puhul ning ema ja vastsündinu tervise jaoks, ning jälgides tähelepanelikult seda poliitikat ja/või neid õigusakte, mis võivad kahjustada seksuaal- ja reproduktiivtervist ja sellega seotud õigusi; |
| --- | --- |

24.

tunnistab, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused on inimväärikuse oluline osa, millega tuleb tegeleda struktuurilise diskrimineerimise ja soolise ebavõrdsuse laiemas kontekstis; palub liikmesriikidel kaitsta seksuaal- ja reproduktiivtervist ning seonduvaid õigusi Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi kaudu, pakkudes eelkõige reproduktiivtervise programme ja teenuseid, sealhulgas selliseid hooldusvahendeid ja ravimeid, mis on olulised vabatahtliku pereplaneerimise puhul ning ema ja vastsündinu tervise jaoks, ning jälgides tähelepanelikult seda poliitikat ja/või neid õigusakte, mis võivad kahjustada seksuaal- ja reproduktiivtervist ja sellega seotud õigusi;

Vabadused

| 25. | rõhutab, et demokraatia ja õigusriigi aluseks on põhivabaduste ja -õiguste austamine ning et mis tahes terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastane tegevus või meede või sellel eesmärgil tehtav rahvusvaheline koostöö ei tohiks kahjustada põhiõigustega seotud Euroopa standardeid ja neid tuleb rangelt järgida, eelkõige seoses süütuse presumptsiooniga, õigusega õiglasele kohtumõistmisele ja kaitsele, eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele; rõhutab vajadust tugevama demokraatliku kontrolli, põhiõiguste kaitse ja austamise järele nendes valdkondades toimuvas piiriüleses koostöös, pidades eelkõige silmas asjaolu, et ametiasutused koguvad ja kasutavad üha enam isikuandmeid; kutsub seetõttu üles võtma meetmeid, et tagada kõnealuses valdkonnas eraelu puutumatus ja isikuandmete kaitse; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et demokraatia ja õigusriigi aluseks on põhivabaduste ja -õiguste austamine ning et mis tahes terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastane tegevus või meede või sellel eesmärgil tehtav rahvusvaheline koostöö ei tohiks kahjustada põhiõigustega seotud Euroopa standardeid ja neid tuleb rangelt järgida, eelkõige seoses süütuse presumptsiooniga, õigusega õiglasele kohtumõistmisele ja kaitsele, eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele; rõhutab vajadust tugevama demokraatliku kontrolli, põhiõiguste kaitse ja austamise järele nendes valdkondades toimuvas piiriüleses koostöös, pidades eelkõige silmas asjaolu, et ametiasutused koguvad ja kasutavad üha enam isikuandmeid; kutsub seetõttu üles võtma meetmeid, et tagada kõnealuses valdkonnas eraelu puutumatus ja isikuandmete kaitse;

| 26. | avaldab kahetsust sisejulgeoleku strateegia turvalise suuna üle kodanikuvabaduste, inimõiguste ja preventiivsete meetmete võtmise arvelt; taunib üha suurenevat lõhet püstitatud eesmärkide ja poliitika tegeliku elluviimise vahel; on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks mängima olulist rolli sisejulgeoleku poliitika hindamisel ja määratlemisel, sest sellel on tugev mõju kõigi Euroopa Liidu elanike põhiõigustele ja -vabadustele, eesmärgiga tagada julgeolekupoliitika demokraatlik järelevalve ja kontroll, sealhulgas ka luuretegevuste üle, ning vajaduse korral need üle vaadata, et austada inimõigusi ja põhivabadusi; |
| --- | --- |

26.

avaldab kahetsust sisejulgeoleku strateegia turvalise suuna üle kodanikuvabaduste, inimõiguste ja preventiivsete meetmete võtmise arvelt; taunib üha suurenevat lõhet püstitatud eesmärkide ja poliitika tegeliku elluviimise vahel; on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks mängima olulist rolli sisejulgeoleku poliitika hindamisel ja määratlemisel, sest sellel on tugev mõju kõigi Euroopa Liidu elanike põhiõigustele ja -vabadustele, eesmärgiga tagada julgeolekupoliitika demokraatlik järelevalve ja kontroll, sealhulgas ka luuretegevuste üle, ning vajaduse korral need üle vaadata, et austada inimõigusi ja põhivabadusi;

| 27. | väljendab muret paljastuste pärast, mis on seotud eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse õiguse raskekujuliste rikkumistega Euroopa riikide ja väljaspool Euroopat asuvate riikide poolt loodud Euroopa kodanike massilise jälgimise salajaste programmide poolt, milleks puudub kohtu juhtumipõhine luba ja mille üle puudub asjakohane parlamentaarne kontroll; mõistab sellise tegevuse hukka ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid lõpetaksid viivitamatult kõnealused rikkumised; palub nende programmide sisu, võimalikku rahvusvahelist koostööd selles kontekstis põhjalikult valgustada ja need kohe läbi vaadata; rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid peavad tegema tõhusaid algatusi nende riikide suhtes, kes rikuvad põhiõigust eraelule, kuulates pealt Euroopa kodanike ning institutsioonide, poliitika ja majanduse esindajate ja sidusrühmade vahelist kommunikatsiooni; väljendab muret asjaolu üle, et luureteenistused on kadunud demokraatliku parlamentaarse ja kohtuliku kontrolli alt ning jõustavad salajasi programme ja tegevusi ilma poliitilise heakskiiduta; nõuab seetõttu salateenistuste kohtuliku ja parlamentaarse järelevalve mehhanismi viivitamatut ülevaatamist, et kindlustada luureteenistuse rajanemine demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste väärtustel, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2; mõistab hukka eraettevõtete salajase tegevuse ulatusliku jälgimise alal; on seisukohal, et EL peaks reageerima jõulisemalt ja nõudma meetmete võtmist rahvusvahelisel tasandil, selleks et tagada privaatsust ja andmekaitset käsitlevate ELi eeskirjade jõustamine ja järgimine, ning edendama tehnoloogiaid, mis tagavad Euroopas teabevahetuse konfidentsiaalsuse; |
| --- | --- |

27.

väljendab muret paljastuste pärast, mis on seotud eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse õiguse raskekujuliste rikkumistega Euroopa riikide ja väljaspool Euroopat asuvate riikide poolt loodud Euroopa kodanike massilise jälgimise salajaste programmide poolt, milleks puudub kohtu juhtumipõhine luba ja mille üle puudub asjakohane parlamentaarne kontroll; mõistab sellise tegevuse hukka ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid lõpetaksid viivitamatult kõnealused rikkumised; palub nende programmide sisu, võimalikku rahvusvahelist koostööd selles kontekstis põhjalikult valgustada ja need kohe läbi vaadata; rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid peavad tegema tõhusaid algatusi nende riikide suhtes, kes rikuvad põhiõigust eraelule, kuulates pealt Euroopa kodanike ning institutsioonide, poliitika ja majanduse esindajate ja sidusrühmade vahelist kommunikatsiooni; väljendab muret asjaolu üle, et luureteenistused on kadunud demokraatliku parlamentaarse ja kohtuliku kontrolli alt ning jõustavad salajasi programme ja tegevusi ilma poliitilise heakskiiduta; nõuab seetõttu salateenistuste kohtuliku ja parlamentaarse järelevalve mehhanismi viivitamatut ülevaatamist, et kindlustada luureteenistuse rajanemine demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste väärtustel, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2; mõistab hukka eraettevõtete salajase tegevuse ulatusliku jälgimise alal; on seisukohal, et EL peaks reageerima jõulisemalt ja nõudma meetmete võtmist rahvusvahelisel tasandil, selleks et tagada privaatsust ja andmekaitset käsitlevate ELi eeskirjade jõustamine ja järgimine, ning edendama tehnoloogiaid, mis tagavad Euroopas teabevahetuse konfidentsiaalsuse;

| 28. | peab kahetsusväärseks isikuandmete kaitse määruse eelnõu ja direktiivi vastuvõtmise arutelude peatumist nõukogus, kuigi parlament on väljendanud kindlat toetust rangemate eeskirjade vastuvõtmisele; peab kahetsusväärseks Euroopa Nõukogu 24. ja 25. oktoobri 2013. aasta koosolekul vastu võetud otsust viia lõpule ühtse digitaalse turu loomine alles 2015. aastaks, mis lükkab seetõttu edasi andmekaitse paketi vastuvõtmist; palub nõukogul kiirendada andmekaitse direktiivi ja määruse läbirääkimisi, et võtta andmekaitse pakett vastu enne praeguse parlamendi ametiaja lõppu; |
| --- | --- |

28.

peab kahetsusväärseks isikuandmete kaitse määruse eelnõu ja direktiivi vastuvõtmise arutelude peatumist nõukogus, kuigi parlament on väljendanud kindlat toetust rangemate eeskirjade vastuvõtmisele; peab kahetsusväärseks Euroopa Nõukogu 24. ja 25. oktoobri 2013. aasta koosolekul vastu võetud otsust viia lõpule ühtse digitaalse turu loomine alles 2015. aastaks, mis lükkab seetõttu edasi andmekaitse paketi vastuvõtmist; palub nõukogul kiirendada andmekaitse direktiivi ja määruse läbirääkimisi, et võtta andmekaitse pakett vastu enne praeguse parlamendi ametiaja lõppu;

| 29. | on seisukohal, et EL ja selle liikmesriigid peaksid kasutusele võtma siseinformaatorite kaitsesüsteemi, et paljastada salateenistuste toime pandud tõsised põhiõiguste rikkumised, mis on väljunud igasuguse minimaalse demokraatliku, parlamentaarse ja õigusliku kontrolli alt; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et EL ja selle liikmesriigid peaksid kasutusele võtma siseinformaatorite kaitsesüsteemi, et paljastada salateenistuste toime pandud tõsised põhiõiguste rikkumised, mis on väljunud igasuguse minimaalse demokraatliku, parlamentaarse ja õigusliku kontrolli alt;

| 30. | rõhutab, et kiiresti muutuv digitaalne maailm (sealhulgas suurenenud interneti, rakenduste ja sotsiaalsete võrgustike kasutamine) nõuab suuremat isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset, et tagada nende konfidentsiaalsus; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et kiiresti muutuv digitaalne maailm (sealhulgas suurenenud interneti, rakenduste ja sotsiaalsete võrgustike kasutamine) nõuab suuremat isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset, et tagada nende konfidentsiaalsus;

| 31. | tunneb heameelt, et on üha rohkem liikmesriike, kus tagatakse austus õiguse vastu luua perekond abiellumise, tsiviilpartnerluse või registreeritud kooselu teel ja adopteerida lapsi seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimiseta, ning palub teistel liikmesriikidel võtta sarnaseid meetmeid; tunneb heameelt Euroopa Inimõiguste Kohtu hiljutise otsuse üle kohtuasjas Vallianatos jt vs. Kreeka, milles kinnitatakse, et tsiviilpartnerlused ei tohiks välistada samasoolisi paare; kutsub komisjoni ja kõiki liikmesriike üles esitama ja võtma vastu õigusakte ja poliitikameetmeid, mis käsitlevad homofoobia-, transfoobia- ja vihakuritegudevastast võitlust, ja tunneb heameelt, et avaldati FRA avamus 2/2013 rassismi ja ksenofoobia raamotsuse kohta, milles keskendutakse eriti kuriteoohvrite õigustele; kutsub komisjoni ja kõiki liikmesriike üles tagama vaba liikumise direktiivi rakendamine ilma diskrimineerimiseta seksuaalse sättumuse alusel; kordab oma üleskutset komisjonile teha ettepanek ambitsioonika perekonnaseisudokumentide mõju vastastikuse tunnustamise määruse kohta; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt, et on üha rohkem liikmesriike, kus tagatakse austus õiguse vastu luua perekond abiellumise, tsiviilpartnerluse või registreeritud kooselu teel ja adopteerida lapsi seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimiseta, ning palub teistel liikmesriikidel võtta sarnaseid meetmeid; tunneb heameelt Euroopa Inimõiguste Kohtu hiljutise otsuse üle kohtuasjas Vallianatos jt vs. Kreeka, milles kinnitatakse, et tsiviilpartnerlused ei tohiks välistada samasoolisi paare; kutsub komisjoni ja kõiki liikmesriike üles esitama ja võtma vastu õigusakte ja poliitikameetmeid, mis käsitlevad homofoobia-, transfoobia- ja vihakuritegudevastast võitlust, ja tunneb heameelt, et avaldati FRA avamus 2/2013 rassismi ja ksenofoobia raamotsuse kohta, milles keskendutakse eriti kuriteoohvrite õigustele; kutsub komisjoni ja kõiki liikmesriike üles tagama vaba liikumise direktiivi rakendamine ilma diskrimineerimiseta seksuaalse sättumuse alusel; kordab oma üleskutset komisjonile teha ettepanek ambitsioonika perekonnaseisudokumentide mõju vastastikuse tunnustamise määruse kohta;

| 32. | tunneb suurt muret enesetappude arvu pärast homofoobia ohvriks langenud noorte hulgas; tuletab meelde FRA Euroopa Liidu homo-, bi- ja transseksuaalide uuringu tulemusi, mille kohaselt on 26 % neist langenud rünnaku ohvriks või neid on vägivallaga ähvardatud kodus või mujal ning kõigi transseksuaalidest vastanute puhul see näitaja suureneb kuni 35 %ni, samas 19 % vastanutest arvas, et neid diskrimineeritakse tööl või töö otsingutel, vaatamata õiguste kaitsmisele liidu õiguse kohaselt; palub seetõttu komisjonil võtta need tulemused LGBT-inimeste põhiõiguste probleemi Euroopa-poolse ühtse reageerimise aluseks võrdõiguslikkuse Euroopa tegevuskava kujul, lähtudes seksuaalsest sättumusest ja soolisest identiteedist, nagu Euroopa Parlament ja valitsusvälised organisatsioonid seda korduvalt on nõudnud; |
| --- | --- |

32.

tunneb suurt muret enesetappude arvu pärast homofoobia ohvriks langenud noorte hulgas; tuletab meelde FRA Euroopa Liidu homo-, bi- ja transseksuaalide uuringu tulemusi, mille kohaselt on 26 % neist langenud rünnaku ohvriks või neid on vägivallaga ähvardatud kodus või mujal ning kõigi transseksuaalidest vastanute puhul see näitaja suureneb kuni 35 %ni, samas 19 % vastanutest arvas, et neid diskrimineeritakse tööl või töö otsingutel, vaatamata õiguste kaitsmisele liidu õiguse kohaselt; palub seetõttu komisjonil võtta need tulemused LGBT-inimeste põhiõiguste probleemi Euroopa-poolse ühtse reageerimise aluseks võrdõiguslikkuse Euroopa tegevuskava kujul, lähtudes seksuaalsest sättumusest ja soolisest identiteedist, nagu Euroopa Parlament ja valitsusvälised organisatsioonid seda korduvalt on nõudnud;

| 33. | avaldab kahetsust, et transseksuaalide soo tunnustamise menetlus sisaldab 14 liikmesriigis endiselt kohustuslikku steriliseerimist; palub liikmesriikidel kõnealuse menetluse üle vaadata ja täielikult austada transseksuaalsete inimeste väärikust ja füüsilist puutumatust; tunneb heameelt selle üle, et komisjon võttis kohustuse teha koostööd Maailma Terviseorganisatsiooniga, et kõrvaldada soolise identiteedi häired psüühika- ja käitumishäirete nimekirjast ning tagada rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni 11. versiooni läbirääkimistel mittepatologiseeriv ümberklassifitseerimine (ICD-11); |
| --- | --- |

33.

avaldab kahetsust, et transseksuaalide soo tunnustamise menetlus sisaldab 14 liikmesriigis endiselt kohustuslikku steriliseerimist; palub liikmesriikidel kõnealuse menetluse üle vaadata ja täielikult austada transseksuaalsete inimeste väärikust ja füüsilist puutumatust; tunneb heameelt selle üle, et komisjon võttis kohustuse teha koostööd Maailma Terviseorganisatsiooniga, et kõrvaldada soolise identiteedi häired psüühika- ja käitumishäirete nimekirjast ning tagada rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni 11. versiooni läbirääkimistel mittepatologiseeriv ümberklassifitseerimine (ICD-11);

| 34. | tunnustab mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadust, vabadust uskuda ja mitte uskuda, praktiseerida enda valitud usku ja usku vahetada; mõistab hukka mis tahes diskrimineerimise või sallimatuse ning on seisukohal, et ilmalikkus on mittekonfessionaalseid poliitilisi ja religioosseid võime rangelt lahus hoidvana ja riigi sekkumiseta parim viis tagada mittediskrimineerimine ja võrdsus eri religioonide, usklike ja mitteusklike vahel; kutsub liikmesriike üles kaitsma usu- ja mõttevabadust, sealhulgas nende vabadust, kes ei tunnista ühtegi religiooni, et neid ei diskrimineeritaks religioonide ülemäärase vabastamise tõttu võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist käsitlevatest õigusaktidest; |
| --- | --- |

34.

tunnustab mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadust, vabadust uskuda ja mitte uskuda, praktiseerida enda valitud usku ja usku vahetada; mõistab hukka mis tahes diskrimineerimise või sallimatuse ning on seisukohal, et ilmalikkus on mittekonfessionaalseid poliitilisi ja religioosseid võime rangelt lahus hoidvana ja riigi sekkumiseta parim viis tagada mittediskrimineerimine ja võrdsus eri religioonide, usklike ja mitteusklike vahel; kutsub liikmesriike üles kaitsma usu- ja mõttevabadust, sealhulgas nende vabadust, kes ei tunnista ühtegi religiooni, et neid ei diskrimineeritaks religioonide ülemäärase vabastamise tõttu võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist käsitlevatest õigusaktidest;

| 35. | tuletab meelde, et liikmesriikide õigusaktid, millega kriminaliseeritakse jumalateotus, piiravad usulist ja muud uskumustega seotud eneseväljendust ning neid kasutatakse sageli tagakiusaval, halvasti koheldaval või ähvardaval viisil isikute suhtes, kes kuuluvad usulise või muu vähemuse hulka, ning neil võib olla tõsine pärssiv mõju sõna-, usu- ja veendumuste vabadusele; soovitab liikmesriikidel sellised rikkumised dekriminaliseerida; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et liikmesriikide õigusaktid, millega kriminaliseeritakse jumalateotus, piiravad usulist ja muud uskumustega seotud eneseväljendust ning neid kasutatakse sageli tagakiusaval, halvasti koheldaval või ähvardaval viisil isikute suhtes, kes kuuluvad usulise või muu vähemuse hulka, ning neil võib olla tõsine pärssiv mõju sõna-, usu- ja veendumuste vabadusele; soovitab liikmesriikidel sellised rikkumised dekriminaliseerida;

| 36. | avaldab kahetsust, et mõnes liikmesriigis mõistetakse noori inimesi endiselt süüdi ja karistatakse vangistusega seetõttu, et sõjaväeteenistusest keeldumise õigust ei tunnustata piisavalt, ning kutsub liikmesriike üles lõpetama sõjaväeteenistusest keeldujate süüdimõistmise ja diskrimineerimise; |
| --- | --- |

36.

avaldab kahetsust, et mõnes liikmesriigis mõistetakse noori inimesi endiselt süüdi ja karistatakse vangistusega seetõttu, et sõjaväeteenistusest keeldumise õigust ei tunnustata piisavalt, ning kutsub liikmesriike üles lõpetama sõjaväeteenistusest keeldujate süüdimõistmise ja diskrimineerimise;

| 37. | tuletab meelde, et sõna-, teabe- ja ajakirjandusvabadus on peamised vabadused demokraatia ja õigusriigi tagamiseks, ning kordab oma nõuet komisjonile vaadata vastavalt Euroopa Parlamendi selleteemalises raportis esitatud suunistele läbi audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv ja seda muuta; väljendab kindlat hukkamõistu ajakirjanike ja meediakanalite vastu suunatud vägivalla, surveavalduste või ähvarduste suhtes, muu hulgas seoses valitsuste ja riikide poolt toime pandud põhiõiguste rikkumisega seotud allikate ja teabe avalikustamisega; palub liidu institutsioonidel ja liikmesriikidel austada, tagada, kaitsta ja edendada põhiõigusena sätestatud sõna- ja teabevabadust, ning seetõttu hoiduda selliste mehhanismide kasutamisest või arendamisest, mis takistavad kõnealuse vabaduse teostamist; |
| --- | --- |

37.

tuletab meelde, et sõna-, teabe- ja ajakirjandusvabadus on peamised vabadused demokraatia ja õigusriigi tagamiseks, ning kordab oma nõuet komisjonile vaadata vastavalt Euroopa Parlamendi selleteemalises raportis esitatud suunistele läbi audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv ja seda muuta; väljendab kindlat hukkamõistu ajakirjanike ja meediakanalite vastu suunatud vägivalla, surveavalduste või ähvarduste suhtes, muu hulgas seoses valitsuste ja riikide poolt toime pandud põhiõiguste rikkumisega seotud allikate ja teabe avalikustamisega; palub liidu institutsioonidel ja liikmesriikidel austada, tagada, kaitsta ja edendada põhiõigusena sätestatud sõna- ja teabevabadust, ning seetõttu hoiduda selliste mehhanismide kasutamisest või arendamisest, mis takistavad kõnealuse vabaduse teostamist;

| 38. | väljendab muret majanduskriisi mõju üle Euroopas meediaväljaannete omandiõigusele ning avalik-õigusliku meedia erastamise väljavaadetele mõnes liikmesriigis; palub liikmesriikidel kaitsta avalik-õigusliku meedia iseseisvust ja täita oma institutsionaalset kohustust kaitsta meedia mitmekesisust ning pakkuda kvaliteetset, mitmekesist, täpset ja usaldusväärset teavet; usub, et meedia omandisuhted ja juhtimine peavad alati olema läbipaistvad ja detsentraliseeritud; rõhutab, et meedia omandisuhete läbipaistvus on oluline, et jälgida Euroopa-siseseid investeeringuid meediasse ning mitteeurooplastest investorite kasvavat mõju liikmesriikides pakutavale teabele; |
| --- | --- |

38.

väljendab muret majanduskriisi mõju üle Euroopas meediaväljaannete omandiõigusele ning avalik-õigusliku meedia erastamise väljavaadetele mõnes liikmesriigis; palub liikmesriikidel kaitsta avalik-õigusliku meedia iseseisvust ja täita oma institutsionaalset kohustust kaitsta meedia mitmekesisust ning pakkuda kvaliteetset, mitmekesist, täpset ja usaldusväärset teavet; usub, et meedia omandisuhted ja juhtimine peavad alati olema läbipaistvad ja detsentraliseeritud; rõhutab, et meedia omandisuhete läbipaistvus on oluline, et jälgida Euroopa-siseseid investeeringuid meediasse ning mitteeurooplastest investorite kasvavat mõju liikmesriikides pakutavale teabele;

| 39. | rõhutab põgenike ja sisserändajate õiguste asutamise ja kaitsmise tähtsust ning toonitab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata sisserändajatest naistele ja lastele; tunneb muret arvukate varjupaigaõiguse rikkumise juhtumite ja kõikide rändajate kaitsmise kohustuse täitmata jätmise pärast tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral; rõhutab kohustust järgida kõiki inimõigustega seotud rahvusvahelisi konventsioone, eelkõige ÜRO pagulasseisundit käsitlevat konventsiooni, ja välja- või tagasisaatmise lubamatuse põhimõtet, päästa merel hätta sattunud inimesi, kes riskivad Euroopa Liitu jõudmiseks eluga, tagada vastuvõtmistingimused ja menetlused, mis on väärikad ja austavad nende inimeste põhiõigusi; nõuab, et EL ja liikmesriigid muudaksid või vaataksid läbi kõik õigusaktid, millega karistatakse inimesi, kes aitavad merel hättasattunud rändajaid; palub komisjonil läbi vaadata nõukogu direktiivi 2002/90/EÜ, millega määratletakse kaasaaitamine ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele, eesmärgiga selgitada, et merel hättasattunud rändajatele humanitaarabi andmine on tänuväärne ega ole mitte mingil juhul tegevus, mis võib kaasa tuua karistusi; |
| --- | --- |

39.

rõhutab põgenike ja sisserändajate õiguste asutamise ja kaitsmise tähtsust ning toonitab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata sisserändajatest naistele ja lastele; tunneb muret arvukate varjupaigaõiguse rikkumise juhtumite ja kõikide rändajate kaitsmise kohustuse täitmata jätmise pärast tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral; rõhutab kohustust järgida kõiki inimõigustega seotud rahvusvahelisi konventsioone, eelkõige ÜRO pagulasseisundit käsitlevat konventsiooni, ja välja- või tagasisaatmise lubamatuse põhimõtet, päästa merel hätta sattunud inimesi, kes riskivad Euroopa Liitu jõudmiseks eluga, tagada vastuvõtmistingimused ja menetlused, mis on väärikad ja austavad nende inimeste põhiõigusi; nõuab, et EL ja liikmesriigid muudaksid või vaataksid läbi kõik õigusaktid, millega karistatakse inimesi, kes aitavad merel hättasattunud rändajaid; palub komisjonil läbi vaadata nõukogu direktiivi 2002/90/EÜ, millega määratletakse kaasaaitamine ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele, eesmärgiga selgitada, et merel hättasattunud rändajatele humanitaarabi andmine on tänuväärne ega ole mitte mingil juhul tegevus, mis võib kaasa tuua karistusi;

| 40. | väljendab heameelt Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise üle ning palub liikmesriikidel viia läbi vajalikud õigus- ja haldusreformid selle tõhusaks rakendamiseks, et see varjupaigasüsteem loodaks täiel määral plaanipäraselt ja võimaldaks kaitset otsivatele inimestele paremat juurdepääsu varjupaigamenetlusele, aitaks langetada õiglasemaid, kiiremaid ja kvaliteetsemaid otsuseid varjupaiga taotlemise kohta ning pakuks väärikaid ja korralikke tingimusi varjupaigataotlejatele ning ELis rahvusvahelise kaitse saanud isikutele; avaldab seetõttu kahetsust, et lapsi võib endiselt kinnipidamisasutustesse paigutada, ja nõuab nende süstemaatilist väljajätmist kiirendatud menetlusest; kordab oma nõuet komisjonile koostada headele tavadele põhinevad strateegilised suunised ühiste miinimumstandardite kehtestamiseks saatjata laste vastuvõtmiseks ja kaitsmiseks; rõhutab asjaolu, et menetluslikud tagatised peavad olema piisavad ja asjakohased; nõuab, et viidaks täide Euroopa Kohtu hiljutine otsus, milles märgitakse, et homo-, bi- ja transseksuaalidest varjupaigataotlejad võivad moodustada teatava sotsiaalse grupi, keda võidakse taga kiusata lähtuvalt nende seksuaalsest sättumusest, ning et vangistus päritoluriigis homoseksuaalse kuriteo eest võib juba iseenesest kujutada tagakiusamist; |
| --- | --- |

40.

väljendab heameelt Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise üle ning palub liikmesriikidel viia läbi vajalikud õigus- ja haldusreformid selle tõhusaks rakendamiseks, et see varjupaigasüsteem loodaks täiel määral plaanipäraselt ja võimaldaks kaitset otsivatele inimestele paremat juurdepääsu varjupaigamenetlusele, aitaks langetada õiglasemaid, kiiremaid ja kvaliteetsemaid otsuseid varjupaiga taotlemise kohta ning pakuks väärikaid ja korralikke tingimusi varjupaigataotlejatele ning ELis rahvusvahelise kaitse saanud isikutele; avaldab seetõttu kahetsust, et lapsi võib endiselt kinnipidamisasutustesse paigutada, ja nõuab nende süstemaatilist väljajätmist kiirendatud menetlusest; kordab oma nõuet komisjonile koostada headele tavadele põhinevad strateegilised suunised ühiste miinimumstandardite kehtestamiseks saatjata laste vastuvõtmiseks ja kaitsmiseks; rõhutab asjaolu, et menetluslikud tagatised peavad olema piisavad ja asjakohased; nõuab, et viidaks täide Euroopa Kohtu hiljutine otsus, milles märgitakse, et homo-, bi- ja transseksuaalidest varjupaigataotlejad võivad moodustada teatava sotsiaalse grupi, keda võidakse taga kiusata lähtuvalt nende seksuaalsest sättumusest, ning et vangistus päritoluriigis homoseksuaalse kuriteo eest võib juba iseenesest kujutada tagakiusamist;

| 41. | mõistab hukka asjaolu, et vaatamata erinevaile ja arvukaile tehnilistele vahenditele, mida Euroopa Liit ja liikmesriigid kasutavad ELi välispiiri järelevalveks ja -kontrolliks, paljud sisserändajad ikka veel surevad merel, üritades jõuda Euroopa Liitu; nõuab, et Euroopa Liit ja liikmesriigid rakendaksid Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 24. aprillil 2012. aastal vastu võetud resolutsioonis „Kes vastutab Vahemerel hukkunute eest?“ (30) sisalduvaid soovitusi; väljendab heameelt Euroopa Kohtu otsuse üle, millega tühistati nõukogu otsus 2010/252/EL; |
| --- | --- |

41.

mõistab hukka asjaolu, et vaatamata erinevaile ja arvukaile tehnilistele vahenditele, mida Euroopa Liit ja liikmesriigid kasutavad ELi välispiiri järelevalveks ja -kontrolliks, paljud sisserändajad ikka veel surevad merel, üritades jõuda Euroopa Liitu; nõuab, et Euroopa Liit ja liikmesriigid rakendaksid Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 24. aprillil 2012. aastal vastu võetud resolutsioonis „Kes vastutab Vahemerel hukkunute eest?“ (30) sisalduvaid soovitusi; väljendab heameelt Euroopa Kohtu otsuse üle, millega tühistati nõukogu otsus 2010/252/EL;

| 42. | rõhutab Lõuna-Euroopa merepiiri ületavate isikute haavatavust ning nõuab toimivat lahendust üldisele sisserände küsimusele Vahemere piirkonnas ning täielikku kinnipidamist mittetagasisaatmise põhimõttest ning nõuab, et liikmesriigid ja ELi institutsioonid võtaksid miinimumnõudena arvesse FRA hiljutisi arvamusi selle kohta, kuidas kõige paremini kaitsta sisserändajate põhiõigusi mereseire olukorras; |
| --- | --- |

42.

rõhutab Lõuna-Euroopa merepiiri ületavate isikute haavatavust ning nõuab toimivat lahendust üldisele sisserände küsimusele Vahemere piirkonnas ning täielikku kinnipidamist mittetagasisaatmise põhimõttest ning nõuab, et liikmesriigid ja ELi institutsioonid võtaksid miinimumnõudena arvesse FRA hiljutisi arvamusi selle kohta, kuidas kõige paremini kaitsta sisserändajate põhiõigusi mereseire olukorras;

| 43. | tunneb heameelt Euroopa õiguse käsiraamatu üle varjupaiga, piiride ja sisserände kohta, mille on välja andnud Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet koos Euroopa Inimõiguste Kohtuga ning mis on konkreetne abi juristidele inim- ja põhiõiguste toetamisel; |
| --- | --- |

43.

tunneb heameelt Euroopa õiguse käsiraamatu üle varjupaiga, piiride ja sisserände kohta, mille on välja andnud Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet koos Euroopa Inimõiguste Kohtuga ning mis on konkreetne abi juristidele inim- ja põhiõiguste toetamisel;

| 44. | palub ELi liikmesriikidel ja nõukogul kiirendada Vahemere piirkonna töörühma tööd, et tagada päästeteenistuse oluline laienemine merel ja algatada rände- ja varjupaigapoliitika terviklik kava, mis põhineb solidaarsusel ja vastutuse jagamisel ning keskendub kõigile asjakohastele aspektidele, näiteks ELi ja liikmesriikide õigusaktide muutmine, mis võimaldavad kriminaliseerida merehädas olevatele isikutele humanitaarabi andmise, pagulastele ja sisserändajatele Euroopasse ohutu ja seadusliku tee väljatöötamine, samuti koostöö arendamine kolmandate riikidega demokraatia, põhiõiguste ja õigusriigi tugevdamiseks, et Lampedusa taolised tragöödiad enam ei korduks; |
| --- | --- |

44.

palub ELi liikmesriikidel ja nõukogul kiirendada Vahemere piirkonna töörühma tööd, et tagada päästeteenistuse oluline laienemine merel ja algatada rände- ja varjupaigapoliitika terviklik kava, mis põhineb solidaarsusel ja vastutuse jagamisel ning keskendub kõigile asjakohastele aspektidele, näiteks ELi ja liikmesriikide õigusaktide muutmine, mis võimaldavad kriminaliseerida merehädas olevatele isikutele humanitaarabi andmise, pagulastele ja sisserändajatele Euroopasse ohutu ja seadusliku tee väljatöötamine, samuti koostöö arendamine kolmandate riikidega demokraatia, põhiõiguste ja õigusriigi tugevdamiseks, et Lampedusa taolised tragöödiad enam ei korduks;

| 45. | mõistab hukka rändajate inimõiguste sageneva rikkumise, sealhulgas kolmandatesse riikidesse küüditatute inimõiguste rikkumise, nagu toonitas ÜRO sisserändajate inimõiguste eriraportöör oma 24. aprillil 2013. aastal avaldatud eriaruandes (31), samuti FRA aruandes (32); rõhutab sellega seoses vajadust hinnata reaalselt nii tagasipöördumise direktiivi, tagasivõtulepinguid kui ka Frontexi tegevust põhiõiguste asutamise valguses; palub komisjonil esitada konkreetsed järelkontrollid oma 2011. aastal avaldatud kriitilisele aruandele, milles käsitletakse ELi ja kolmandate riikide kokkuleppeid ja tagasivõtmise meetmeid; mõistab hukka liikmesriikide teatavate kolmandate riikide kodanikele viisade andmist piirava poliitika; |
| --- | --- |

45.

mõistab hukka rändajate inimõiguste sageneva rikkumise, sealhulgas kolmandatesse riikidesse küüditatute inimõiguste rikkumise, nagu toonitas ÜRO sisserändajate inimõiguste eriraportöör oma 24. aprillil 2013. aastal avaldatud eriaruandes (31), samuti FRA aruandes (32); rõhutab sellega seoses vajadust hinnata reaalselt nii tagasipöördumise direktiivi, tagasivõtulepinguid kui ka Frontexi tegevust põhiõiguste asutamise valguses; palub komisjonil esitada konkreetsed järelkontrollid oma 2011. aastal avaldatud kriitilisele aruandele, milles käsitletakse ELi ja kolmandate riikide kokkuleppeid ja tagasivõtmise meetmeid; mõistab hukka liikmesriikide teatavate kolmandate riikide kodanikele viisade andmist piirava poliitika;

| 46. | kutsub liikmesriike üles võtma vastu poliitika, mis soodustab seaduslikku sisserännet ja ratifitseerima võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooni; |
| --- | --- |

46.

kutsub liikmesriike üles võtma vastu poliitika, mis soodustab seaduslikku sisserännet ja ratifitseerima võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooni;

Õigus võrdsusele

| 47. | rõhutab, et inimväärikuse, seaduse ees võrdsuse ja mis tahes alusel diskrimineerimise keelamise põhimõtted on demokraatliku ühiskonna ühed aluspõhimõtted; on seisukohal, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid tugevdama oma meetmeid seoses võrdsuse tagamise ja diskrimineerimise vastu võitlemisega, kultuurilise, usulise ja keelelise mitmekesisuse, soolise võrdõiguslikkuse, lapse õiguste ja eakate inimeste õiguste, puudega inimeste õiguste, homo-, bi- ja transseksuaalide õiguste ja rahvusvähemusse kuuluvate inimeste õiguste kaitsmisega; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et inimväärikuse, seaduse ees võrdsuse ja mis tahes alusel diskrimineerimise keelamise põhimõtted on demokraatliku ühiskonna ühed aluspõhimõtted; on seisukohal, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid tugevdama oma meetmeid seoses võrdsuse tagamise ja diskrimineerimise vastu võitlemisega, kultuurilise, usulise ja keelelise mitmekesisuse, soolise võrdõiguslikkuse, lapse õiguste ja eakate inimeste õiguste, puudega inimeste õiguste, homo-, bi- ja transseksuaalide õiguste ja rahvusvähemusse kuuluvate inimeste õiguste kaitsmisega;

| 48. | palub liikmesriikidel võtta vastu riikliku õigusraamistiku, et tegeleda diskrimineerimise kõigi vormidega ning tagada kehtiva ELi õigusraamistiku tõhus rakendamine, sealhulgas algatades rikkumismenetlusi; peab kahetsusväärseks, et on peatatud läbirääkimised nõukogu ettepaneku üle võtta vastu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, ja kordab oma üleskutset nõukogule võtta ettepanek vastu; väljendab heameelt nõukogu eesistujariigi Leedu seisukoha üle, kes toetab ettepanekut ja kutsub teisi liikmesriike üles seda eeskuju järgima; tervitab sellega seoses FRA arvamust 1/2013 võrdõiguslikkuse olukorra kohta ELis kümme aastat pärast võrdõiguslikkuse direktiivide esmast rakendamist; leiab, et keelelise diskrimineerimisega tuleks samuti tegeleda; |
| --- | --- |

48.

palub liikmesriikidel võtta vastu riikliku õigusraamistiku, et tegeleda diskrimineerimise kõigi vormidega ning tagada kehtiva ELi õigusraamistiku tõhus rakendamine, sealhulgas algatades rikkumismenetlusi; peab kahetsusväärseks, et on peatatud läbirääkimised nõukogu ettepaneku üle võtta vastu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, ja kordab oma üleskutset nõukogule võtta ettepanek vastu; väljendab heameelt nõukogu eesistujariigi Leedu seisukoha üle, kes toetab ettepanekut ja kutsub teisi liikmesriike üles seda eeskuju järgima; tervitab sellega seoses FRA arvamust 1/2013 võrdõiguslikkuse olukorra kohta ELis kümme aastat pärast võrdõiguslikkuse direktiivide esmast rakendamist; leiab, et keelelise diskrimineerimisega tuleks samuti tegeleda;

| 49. | tuletab meelde oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (33), milles nõutakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta täielikku austamist; |
| --- | --- |

49.

tuletab meelde oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (33), milles nõutakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta täielikku austamist;

| 50. | väljendab muret asjaolu üle, et puudega inimesed puutuvad jätkuvalt kokku diskrimineerimise ja tõrjutusega, mis takistab neil kasutada oma põhiõigusi teistega võrdsel alusel; palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel jätkata ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist oma pädevuse piires; märgib, et ELi õiguse ja poliitika edasine arendamine mittediskrimineerimise valdkonnas võib olla osa õigusaktide ühtlustamise protsessist ELis, näiteks võrdsuse osas seaduse ees; innustab liikmesriike töötama välja piisavalt rahastatud meetmed, et puudega inimesi paremini integreerida ning parandada nende juurdepääsu eluasemele, haridusele, tööturule, ühistranspordile ja teenustele ning parandada nende osalemist poliitikas, kaotades eelkõige nende õigusliku ja praktilise diskrimineerimise ning piirangud nende õigusele valida või kandideerida valimistel; avaldab kahetsust, et mõned puudega inimesed on sunnitud elama spetsiaalsetes institutsioonides kogukonnapõhiste alternatiivide puudumise tõttu, ning kutsub liikmesriike üles võtma oma kohuseks kaitsta puudega inimeste õigust iseseisvale elule; |
| --- | --- |

50.

väljendab muret asjaolu üle, et puudega inimesed puutuvad jätkuvalt kokku diskrimineerimise ja tõrjutusega, mis takistab neil kasutada oma põhiõigusi teistega võrdsel alusel; palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel jätkata ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist oma pädevuse piires; märgib, et ELi õiguse ja poliitika edasine arendamine mittediskrimineerimise valdkonnas võib olla osa õigusaktide ühtlustamise protsessist ELis, näiteks võrdsuse osas seaduse ees; innustab liikmesriike töötama välja piisavalt rahastatud meetmed, et puudega inimesi paremini integreerida ning parandada nende juurdepääsu eluasemele, haridusele, tööturule, ühistranspordile ja teenustele ning parandada nende osalemist poliitikas, kaotades eelkõige nende õigusliku ja praktilise diskrimineerimise ning piirangud nende õigusele valida või kandideerida valimistel; avaldab kahetsust, et mõned puudega inimesed on sunnitud elama spetsiaalsetes institutsioonides kogukonnapõhiste alternatiivide puudumise tõttu, ning kutsub liikmesriike üles võtma oma kohuseks kaitsta puudega inimeste õigust iseseisvale elule;

| 51. | palub komisjonil koostada ELi õigusaktide ja poliitika põhjalik ülevaade, et hinnata nende vastavust ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile; on veendunud, et ELi seadusandlik menetlus ja otsuste tegemine tuleks kohandada selliselt, et tagada ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni austamine ning näha ette selle rakendamine; palub komisjonil sellest lähtuvalt kinnitada konkreetsed mõju hindamise juhised ja esitada Euroopa Parlamendile esialgse ELi eduaruande ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta ELis; on seisukohal, et parlament peaks pidama korrapäraseid arutelusid ja esitama soovitusi resolutsiooni kujul edusammude kohta, mis on saavutatud puudega inimeste võimalustes kasutada puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud õigusi, sealhulgas võttes aluseks komisjoni aruande; toetab käimasolevaid algatusi, mille eesmärk on moodustada parlamendi juures komisjonidevaheline rakkerühm ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks, et tagada parlamendi põhjalik ja järjepidev järelevalve ja toetus konventsiooni rakendamisel; |
| --- | --- |

51.

palub komisjonil koostada ELi õigusaktide ja poliitika põhjalik ülevaade, et hinnata nende vastavust ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile; on veendunud, et ELi seadusandlik menetlus ja otsuste tegemine tuleks kohandada selliselt, et tagada ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni austamine ning näha ette selle rakendamine; palub komisjonil sellest lähtuvalt kinnitada konkreetsed mõju hindamise juhised ja esitada Euroopa Parlamendile esialgse ELi eduaruande ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta ELis; on seisukohal, et parlament peaks pidama korrapäraseid arutelusid ja esitama soovitusi resolutsiooni kujul edusammude kohta, mis on saavutatud puudega inimeste võimalustes kasutada puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud õigusi, sealhulgas võttes aluseks komisjoni aruande; toetab käimasolevaid algatusi, mille eesmärk on moodustada parlamendi juures komisjonidevaheline rakkerühm ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks, et tagada parlamendi põhjalik ja järjepidev järelevalve ja toetus konventsiooni rakendamisel;

| 52. | palub liikmesriikidel ja komisjonil kaitsta, edendada ja järgida laste õigusi kõigis sise- ja välistegevuses ning neid mõjutavas poliitikas; väljendab muret laste pärast, kes kannatavad vägivalla ja seksuaalse ärakasutamise all, ning palub liikmesriikidel viia lõpule laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust käsitleva direktiivi 2011/93/EL ülevõtmine; palub liikmesriikidel, komisjonil ja FRA-l jätkuvalt hinnata, kuidas lapsi koheldakse kohtumenetluse ajal; on seisukohal, et vanemate lahuselu või lahutuse korral tuleb austada lapse parimaid huvisid ning et igal lapsel oleks võimalik säilitada regulaarsed suhted ja otsene kontakt mõlema vanemaga; |
| --- | --- |

52.

palub liikmesriikidel ja komisjonil kaitsta, edendada ja järgida laste õigusi kõigis sise- ja välistegevuses ning neid mõjutavas poliitikas; väljendab muret laste pärast, kes kannatavad vägivalla ja seksuaalse ärakasutamise all, ning palub liikmesriikidel viia lõpule laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust käsitleva direktiivi 2011/93/EL ülevõtmine; palub liikmesriikidel, komisjonil ja FRA-l jätkuvalt hinnata, kuidas lapsi koheldakse kohtumenetluse ajal; on seisukohal, et vanemate lahuselu või lahutuse korral tuleb austada lapse parimaid huvisid ning et igal lapsel oleks võimalik säilitada regulaarsed suhted ja otsene kontakt mõlema vanemaga;

| 53. | väljendab muret romade olukorra pärast Euroopa Liidus ning arvukate tagakiusamise, vägivalla, häbimärgistamise, diskrimineerimise, sunniviisilise väljasaatmise, lubamatu registreerimise ja õiguskaitseasutuste poolt etnilise profiili koostamise juhtumite pärast, mis on vastuolus põhiõiguste ja Euroopa Liidu õigusega; kordab oma seisukohta, mida ta väljendas oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsioonis edusammude kohta romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamisel (34), ja nõuab veel kord romasid käsitlevate riiklike kaasamisstrateegiate tõhusat rakendamist, et edendada nende tegelikku kaasamist, ning jõulisemaid ja asjakohasemaid meetmeid nende integreerimiseks, eelkõige kõigi põhiõiguste, hariduse, tööhõive, eluaseme ja tervishoiu valdkonnas, ning võidelda romade vastu suunatud vägivalla, vaenu õhutamise ja diskrimineerimise vastu; nõuab, et lõpetataks ebaseaduslik sunniviisiline väljasaatmine ja asulate hävitamine ilma majutusvõimaluse pakkumiseta ning roma laste segregatsioon haridusasutustes ning nende ebaseaduslik määramine erikoolidesse; sellega seoses nõuab, et liikmesriigid kasutaksid rohkem nende käsutuses olevaid Euroopa fonde, et koostöös kohalike omavalitsustega ellu viia integratsiooniprojekte esmajoones nende territooriumile saabuvate uute sisserändajatega igapäevase tegelemise valdkonnas; |
| --- | --- |

53.

väljendab muret romade olukorra pärast Euroopa Liidus ning arvukate tagakiusamise, vägivalla, häbimärgistamise, diskrimineerimise, sunniviisilise väljasaatmise, lubamatu registreerimise ja õiguskaitseasutuste poolt etnilise profiili koostamise juhtumite pärast, mis on vastuolus põhiõiguste ja Euroopa Liidu õigusega; kordab oma seisukohta, mida ta väljendas oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsioonis edusammude kohta romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamisel (34), ja nõuab veel kord romasid käsitlevate riiklike kaasamisstrateegiate tõhusat rakendamist, et edendada nende tegelikku kaasamist, ning jõulisemaid ja asjakohasemaid meetmeid nende integreerimiseks, eelkõige kõigi põhiõiguste, hariduse, tööhõive, eluaseme ja tervishoiu valdkonnas, ning võidelda romade vastu suunatud vägivalla, vaenu õhutamise ja diskrimineerimise vastu; nõuab, et lõpetataks ebaseaduslik sunniviisiline väljasaatmine ja asulate hävitamine ilma majutusvõimaluse pakkumiseta ning roma laste segregatsioon haridusasutustes ning nende ebaseaduslik määramine erikoolidesse; sellega seoses nõuab, et liikmesriigid kasutaksid rohkem nende käsutuses olevaid Euroopa fonde, et koostöös kohalike omavalitsustega ellu viia integratsiooniprojekte esmajoones nende territooriumile saabuvate uute sisserändajatega igapäevase tegelemise valdkonnas;

| 54. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles reageerima tõhusalt romade tõrjutusele, töötades välja koostöös romade esindajatega integreeritud põhimõtted ning rakendades meetmeid, mis on kehtestatud mittediskrimineerimise strateegiates ja mis on suunatud nende töölesobivuse ja tööturule juurdepääsu parandamisele, tagades samal ajal ka romade täieliku osalemise nende kogukonda käsitlevate projektide juhtimises, järelevalves ja hindamises ning eraldama nende jaoks eelarvest piisavad vahendid ja tagama nende kulude tõhususe; kutsub komisjoni ja FRAd üles esitama ühised, võrreldavad ja usaldusväärsed näitajad edusammude jälgimiseks liikmesriikides; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles reageerima tõhusalt romade tõrjutusele, töötades välja koostöös romade esindajatega integreeritud põhimõtted ning rakendades meetmeid, mis on kehtestatud mittediskrimineerimise strateegiates ja mis on suunatud nende töölesobivuse ja tööturule juurdepääsu parandamisele, tagades samal ajal ka romade täieliku osalemise nende kogukonda käsitlevate projektide juhtimises, järelevalves ja hindamises ning eraldama nende jaoks eelarvest piisavad vahendid ja tagama nende kulude tõhususe; kutsub komisjoni ja FRAd üles esitama ühised, võrreldavad ja usaldusväärsed näitajad edusammude jälgimiseks liikmesriikides;

| 55. | on seisukohal, et komisjon peaks võtma kindlaid meetmeid romade põhiõiguste rikkumise korral liikmesriikides, eeskätt algatama rikkumismenetlusi nende majandus- ja sotsiaalõiguste, liikumis- ja elukohavabadust käsitleva õiguse, võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise ning isikuandmete kaitse tagamise ja kasutamise rikkumiste suhtes; palub komisjonil luua romade vastu suunatud vihakuritegude järelevalvemehhanismi ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lahendama ELis elavate romade sündide registreerimata jätmise ja sünnitunnistuste puudumise probleemi; kordab oma nõuet roma naiste sotsiaalset kaasamist käsitleva lähenemisviisi järele, et vältida mitmekordset diskrimineerimist; nõuab romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku muutmist täieõiguslikuks ELi strateegiaks; |
| --- | --- |

55.

on seisukohal, et komisjon peaks võtma kindlaid meetmeid romade põhiõiguste rikkumise korral liikmesriikides, eeskätt algatama rikkumismenetlusi nende majandus- ja sotsiaalõiguste, liikumis- ja elukohavabadust käsitleva õiguse, võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise ning isikuandmete kaitse tagamise ja kasutamise rikkumiste suhtes; palub komisjonil luua romade vastu suunatud vihakuritegude järelevalvemehhanismi ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lahendama ELis elavate romade sündide registreerimata jätmise ja sünnitunnistuste puudumise probleemi; kordab oma nõuet roma naiste sotsiaalset kaasamist käsitleva lähenemisviisi järele, et vältida mitmekordset diskrimineerimist; nõuab romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku muutmist täieõiguslikuks ELi strateegiaks;

| 56. | rõhutab, et on äärmiselt oluline, et austataks rahvus- või etnilisse, usulisse või keelelisse vähemusse kuuluvate isikute põhiõigusi ja -vabadusi; väljendab muret asjaolu pärast, et igapäevaelus kohtavad nendesse vähemustesse kuuluvad isikud takistusi õigusemõistmise, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste valdkonnas, aga ka hariduse ja kultuuri valdkonnas ning see kahjustab nende kui inimeste ja liidu kodanike õigusi ja inimväärikust ning tekitab olukordi, kus nende oma liikmesriigi ametiasutused käsitlevad neid alama klassi kodanikena; on seisukohal, et sellistel vähemustel on võrreldes teiste vähemusrühmadega erivajadused, millele riiklikus poliitikas peaks rohkem keskenduma, ning et ka EL peaks käsitlema neid vajadusi asjakohasemal viisil; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et on äärmiselt oluline, et austataks rahvus- või etnilisse, usulisse või keelelisse vähemusse kuuluvate isikute põhiõigusi ja -vabadusi; väljendab muret asjaolu pärast, et igapäevaelus kohtavad nendesse vähemustesse kuuluvad isikud takistusi õigusemõistmise, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste valdkonnas, aga ka hariduse ja kultuuri valdkonnas ning see kahjustab nende kui inimeste ja liidu kodanike õigusi ja inimväärikust ning tekitab olukordi, kus nende oma liikmesriigi ametiasutused käsitlevad neid alama klassi kodanikena; on seisukohal, et sellistel vähemustel on võrreldes teiste vähemusrühmadega erivajadused, millele riiklikus poliitikas peaks rohkem keskenduma, ning et ka EL peaks käsitlema neid vajadusi asjakohasemal viisil;

| 57. | on seisukohal, et puudub ühtne lahendus selliste vähemuste olukorra parandamiseks kõikides liikmesriikides, kuid ELis tuleks siiski töötada välja mõningad ühised miinimumeesmärgid avaliku sektori asutuste jaoks, võttes arvesse asjaomaseid rahvusvahelisi õigusnorme ja kehtivaid häid tavasid; kutsub liikmesriike üles tagama, et nende õigussüsteem kindlustaks, et tunnustatud rahvusvähemusse kuuluvaid isikuid ei diskrimineerita, ning võtma võrdõiguslikkuse tõhusaks edendamiseks piisavaid meetmeid, mille aluseks on asjakohased rahvusvahelised normid ja head tavad, sealhulgas Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioon; kutsub komisjoni üles kehtestama poliitikastandardi rahvusvähemuste kaitseks, kelle hulka kuuluvad ka põlised, traditsioonilised rahvuslikud ja keelelised kogukonnad, pidades silmas seda, et nad moodustavad rohkem kui 10 % Euroopa Liidu elanikkonnast, et vältida kaksikmoraali, milles tehakse vahet kandidaatriikidel ja liikmesriikidel; rõhutab vajadust luua traditsiooniliste rahvusvähemuste, regionaalkeele rühmade ja põhiseadusjärgsete piirkondade kaitseks ELi kaitsesüsteem ning selle toimiv järelevalvemehhanism, võttes eeskujuks romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku; palub liikmesriikidel esitada täielikud andmed vähemuste põhiõiguste rikkumise kohta, et FRA ja EL saaksid andmeid koguda ja aruandeid koostada; |
| --- | --- |

57.

on seisukohal, et puudub ühtne lahendus selliste vähemuste olukorra parandamiseks kõikides liikmesriikides, kuid ELis tuleks siiski töötada välja mõningad ühised miinimumeesmärgid avaliku sektori asutuste jaoks, võttes arvesse asjaomaseid rahvusvahelisi õigusnorme ja kehtivaid häid tavasid; kutsub liikmesriike üles tagama, et nende õigussüsteem kindlustaks, et tunnustatud rahvusvähemusse kuuluvaid isikuid ei diskrimineerita, ning võtma võrdõiguslikkuse tõhusaks edendamiseks piisavaid meetmeid, mille aluseks on asjakohased rahvusvahelised normid ja head tavad, sealhulgas Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioon; kutsub komisjoni üles kehtestama poliitikastandardi rahvusvähemuste kaitseks, kelle hulka kuuluvad ka põlised, traditsioonilised rahvuslikud ja keelelised kogukonnad, pidades silmas seda, et nad moodustavad rohkem kui 10 % Euroopa Liidu elanikkonnast, et vältida kaksikmoraali, milles tehakse vahet kandidaatriikidel ja liikmesriikidel; rõhutab vajadust luua traditsiooniliste rahvusvähemuste, regionaalkeele rühmade ja põhiseadusjärgsete piirkondade kaitseks ELi kaitsesüsteem ning selle toimiv järelevalvemehhanism, võttes eeskujuks romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku; palub liikmesriikidel esitada täielikud andmed vähemuste põhiõiguste rikkumise kohta, et FRA ja EL saaksid andmeid koguda ja aruandeid koostada;

| 58. | juhib tähelepanu asjaolule, et vähemusrühmade ja nende hulka kuuluvate isikute kaitse eesmärgil võetud positiivseid meetmeid, millega toetatakse nende asjakohast arengut ja tagatakse neile ülejäänud elanikkonnaga võrdsed õigused ja võrdne kohtlemine haldus-, poliitilises, majandus-, sotsiaalses ja kultuurivaldkonnas ning muudes valdkondades, ei tohiks lugeda diskrimineerimiseks; |
| --- | --- |

58.

juhib tähelepanu asjaolule, et vähemusrühmade ja nende hulka kuuluvate isikute kaitse eesmärgil võetud positiivseid meetmeid, millega toetatakse nende asjakohast arengut ja tagatakse neile ülejäänud elanikkonnaga võrdsed õigused ja võrdne kohtlemine haldus-, poliitilises, majandus-, sotsiaalses ja kultuurivaldkonnas ning muudes valdkondades, ei tohiks lugeda diskrimineerimiseks;

| 59. | mõistab hukka rassistliku, antisemiitliku, homofoobse/transfoobse, ksenofoobse ja rändajate, usuliste vähemuste ja etniliste rühmade vastu suunatud vägivalla, mis on ametivõimude kindlate, seda tüüpi vägivalla vastu võitlemise meetmete puudumise tõttu kasvanud teatavates liikmesriikides murettekitava tasemeni, eelkõige internetis; kutsub liikmesriike üles rakendama nõukogu raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega, et lahendada diskrimineerimise probleemi, tagada vihkamist õhutavate avalduste ja vihakuritegude uurimine, võtta vastu kriminaalõigusnormid, millega keelatakse vihkamisele õhutamine mis tahes alustel, sealhulgas seksuaalse sattumuse alusel, ning tagada tõhus kaitse rassismi, antisemitismi, romadevastasuse, ksenofoobia ja homofoobia eest ning ohvritele asjakohase abi pakkumine; kutsub komisjoni üles algatama rikkumismenetluse liikmesriikide suhtes, kes ei rakenda raamotsust korrektselt alates 1. detsembrist 2014; nõuab raamotsuse läbivaatamist, et see hõlmaks tingimata ka vihkamist õhutavaid avaldusi ja antisemitismi, islamofoobia ja usulise sallimatuse, romadevastasuse, homofoobia ja transfoobia juhtumeid, ning selle kohaldamise parandamist; toetab täielikult Iiri eesistumise ajal alustatud algatust tõhustada võitlust sallimatuse vastu ning kutsub nõukogu üles jätkama niisugust asjalikku tööd; |
| --- | --- |

59.

mõistab hukka rassistliku, antisemiitliku, homofoobse/transfoobse, ksenofoobse ja rändajate, usuliste vähemuste ja etniliste rühmade vastu suunatud vägivalla, mis on ametivõimude kindlate, seda tüüpi vägivalla vastu võitlemise meetmete puudumise tõttu kasvanud teatavates liikmesriikides murettekitava tasemeni, eelkõige internetis; kutsub liikmesriike üles rakendama nõukogu raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega, et lahendada diskrimineerimise probleemi, tagada vihkamist õhutavate avalduste ja vihakuritegude uurimine, võtta vastu kriminaalõigusnormid, millega keelatakse vihkamisele õhutamine mis tahes alustel, sealhulgas seksuaalse sattumuse alusel, ning tagada tõhus kaitse rassismi, antisemitismi, romadevastasuse, ksenofoobia ja homofoobia eest ning ohvritele asjakohase abi pakkumine; kutsub komisjoni üles algatama rikkumismenetluse liikmesriikide suhtes, kes ei rakenda raamotsust korrektselt alates 1. detsembrist 2014; nõuab raamotsuse läbivaatamist, et see hõlmaks tingimata ka vihkamist õhutavaid avaldusi ja antisemitismi, islamofoobia ja usulise sallimatuse, romadevastasuse, homofoobia ja transfoobia juhtumeid, ning selle kohaldamise parandamist; toetab täielikult Iiri eesistumise ajal alustatud algatust tõhustada võitlust sallimatuse vastu ning kutsub nõukogu üles jätkama niisugust asjalikku tööd;

| 60. | kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles alustama kooskõlastatud ja laiapõhjalist tegevust, et võidelda ELis süsteemselt vihakuritegude vastu ja vältida neid ning teha vihakuriteod nähtavaks võrreldavate andmete kaudu, mille abil oleks võimalik saada ülevaade asjaomasest olukorrast ELis, tehes FRAga koostööd vihakuritegude andmete kogumise parandamise ja nende ühtlustamise eesmärgil; mõistab hukka vihkavad sõnaavaldused, milles häbimärgistatakse inimrühmi nende sotsiaalse, kultuurilise, usulise või võõra päritolu tõttu, ning rassilist vaenu õhutava kõne, eelkõige avaliku elu tegelaste esituses; juhib tähelepanu FRA arvamusele 2/2013 rassismi ja ksenofoobiat käsitleva raamotsuse kohta ning rõhutab vajadust tagada kuriteoohvrite, eriti vihakuriteoohvrite õiguste austamine; |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles alustama kooskõlastatud ja laiapõhjalist tegevust, et võidelda ELis süsteemselt vihakuritegude vastu ja vältida neid ning teha vihakuriteod nähtavaks võrreldavate andmete kaudu, mille abil oleks võimalik saada ülevaade asjaomasest olukorrast ELis, tehes FRAga koostööd vihakuritegude andmete kogumise parandamise ja nende ühtlustamise eesmärgil; mõistab hukka vihkavad sõnaavaldused, milles häbimärgistatakse inimrühmi nende sotsiaalse, kultuurilise, usulise või võõra päritolu tõttu, ning rassilist vaenu õhutava kõne, eelkõige avaliku elu tegelaste esituses; juhib tähelepanu FRA arvamusele 2/2013 rassismi ja ksenofoobiat käsitleva raamotsuse kohta ning rõhutab vajadust tagada kuriteoohvrite, eriti vihakuriteoohvrite õiguste austamine;

| 61. | kutsub liikmesriike üles tunnistama hariduse tähtsust diskrimineerimise vastu võitlemisel ja tagama, et nende integratsioonistrateegiad keskenduksid riiklike õppekavade reformimisele, et kaasata nendesse ksenofoobia, rassismi ja romadevastasuse teema eesmärgiga käsitleda neid juba noortele suunatud avalikes käsitustes diskrimineerimise vormina; |
| --- | --- |

61.

kutsub liikmesriike üles tunnistama hariduse tähtsust diskrimineerimise vastu võitlemisel ja tagama, et nende integratsioonistrateegiad keskenduksid riiklike õppekavade reformimisele, et kaasata nendesse ksenofoobia, rassismi ja romadevastasuse teema eesmärgiga käsitleda neid juba noortele suunatud avalikes käsitustes diskrimineerimise vormina;

| 62. | nõuab, et EL ja liikmesriigid:






  — | tagaksid naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning võitleksid kõikide naiste vastu suunatud vägivalla vormide vastu ja võtaksid selle eest vastutusele kui põhiõiguste rikkumise eest, tagades samas ohvritele toetuse ja kaitse; |
| --- | --- | --- |

62.

nõuab, et EL ja liikmesriigid:

—

tagaksid naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning võitleksid kõikide naiste vastu suunatud vägivalla vormide vastu ja võtaksid selle eest vastutusele kui põhiõiguste rikkumise eest, tagades samas ohvritele toetuse ja kaitse;

| — | ratifitseeriksid Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon) ning looksid andmete kogumise süsteemi, et toetada konventsiooniosalisi korrektsete ja võrreldavate andmete esitamisega naistevastase vägivalla ulatuse, vormide ja tagajärgede kohta; |
| --- | --- |

—

ratifitseeriksid Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon) ning looksid andmete kogumise süsteemi, et toetada konventsiooniosalisi korrektsete ja võrreldavate andmete esitamisega naistevastase vägivalla ulatuse, vormide ja tagajärgede kohta;

| — | suurendaksid oma jõupingutusi, et saavutada Euroopa soolise võrdõiguslikkuse 2011.–2020. aasta pakti eesmärgid, ja võtaksid asjakohaseid meetmeid, mille abil käsitleda naiste otsese ja kaudse diskrimineerimise kõiki vorme, eriti soolise palgalõhe, tööalase segregatsiooni, stereotüüpide probleemi ning naiste vastu suunatud vägivalla kõiki vorme, sest naised kannatavad jätkuvalt igapäevaelus mitmes valdkonnas mitmekordse diskrimineerimise tõttu, hoolimata kehtivatest diskrimineerimise vastu võitlemist käsitlevatest õigusaktidest; |
| --- | --- |

—

suurendaksid oma jõupingutusi, et saavutada Euroopa soolise võrdõiguslikkuse 2011.–2020. aasta pakti eesmärgid, ja võtaksid asjakohaseid meetmeid, mille abil käsitleda naiste otsese ja kaudse diskrimineerimise kõiki vorme, eriti soolise palgalõhe, tööalase segregatsiooni, stereotüüpide probleemi ning naiste vastu suunatud vägivalla kõiki vorme, sest naised kannatavad jätkuvalt igapäevaelus mitmes valdkonnas mitmekordse diskrimineerimise tõttu, hoolimata kehtivatest diskrimineerimise vastu võitlemist käsitlevatest õigusaktidest;

| — | edendaksid hariduses soolist võrdõiguslikkust ja selle süvalaiendamist ning piisavaid mehhanisme, mille abil jälgida ELi soolist võrdõiguslikkust käsitlevate meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

—

edendaksid hariduses soolist võrdõiguslikkust ja selle süvalaiendamist ning piisavaid mehhanisme, mille abil jälgida ELi soolist võrdõiguslikkust käsitlevate meetmete rakendamist;

| — | hoogustaksid võitlust inimkaubanduse vastu, mille all kannatavad eelkõige naised, et kaotada seksuaalne ärakasutamine ja sunnitöö; |
| --- | --- |

—

hoogustaksid võitlust inimkaubanduse vastu, mille all kannatavad eelkõige naised, et kaotada seksuaalne ärakasutamine ja sunnitöö;

| — | tagaksid kehtivate võrdõiguslikkust käsitlevate direktiivide nõuetekohase rakendamise ja algatama rikkumismenetlusi; |
| --- | --- |

—

tagaksid kehtivate võrdõiguslikkust käsitlevate direktiivide nõuetekohase rakendamise ja algatama rikkumismenetlusi;

| — | esitaksid naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa strateegia, mis käib selles valdkonnas oma eelneva osaluse jälgedes ja vastab Euroopa Parlamendi mitmele nõudmisele; peab sellega seoses kiiduväärseks komisjoni nulltolerantsi põhimõtet naiste vastu suunatud vägivalla suhtes; nõuab siiski rohkem meetmeid, sealhulgas üleeuroopalist strateegiat naistevastase vägivalla lõpetamiseks, mis on esile toodud nõukogu 2010. aasta märtsi järeldustes ning mis hõlmab õiguslikult siduvaid vahendeid ja teadlikkuse suurendamise meetmeid; |
| --- | --- |

—

esitaksid naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa strateegia, mis käib selles valdkonnas oma eelneva osaluse jälgedes ja vastab Euroopa Parlamendi mitmele nõudmisele; peab sellega seoses kiiduväärseks komisjoni nulltolerantsi põhimõtet naiste vastu suunatud vägivalla suhtes; nõuab siiski rohkem meetmeid, sealhulgas üleeuroopalist strateegiat naistevastase vägivalla lõpetamiseks, mis on esile toodud nõukogu 2010. aasta märtsi järeldustes ning mis hõlmab õiguslikult siduvaid vahendeid ja teadlikkuse suurendamise meetmeid;

| — | seaksid naistevastase vägivalla teema, sh perevägivald, seksuaalne vägivald (vägistamine, seksuaalne väärkohtlemine ja ahistamise), seksuaalne ärakasutamine ja kahjulikud traditsioonilised tavad (nt sunniviisilised abielud, naiste suguelundite moonutamine ja aukuriteod), oma tegevuskavas jätkuvalt tähtsale kohale, sest soopõhine vägivald on nii soolise võrdõiguslikkuse puudumise tagajärg kui ka võrdõiguslikkuse saavutamise takistus ning seetõttu ei tohiks seda sallida; |
| --- | --- |

—

seaksid naistevastase vägivalla teema, sh perevägivald, seksuaalne vägivald (vägistamine, seksuaalne väärkohtlemine ja ahistamise), seksuaalne ärakasutamine ja kahjulikud traditsioonilised tavad (nt sunniviisilised abielud, naiste suguelundite moonutamine ja aukuriteod), oma tegevuskavas jätkuvalt tähtsale kohale, sest soopõhine vägivald on nii soolise võrdõiguslikkuse puudumise tagajärg kui ka võrdõiguslikkuse saavutamise takistus ning seetõttu ei tohiks seda sallida;

| — | rakendaksid nulltolerantsi põhimõtet naiste suguelundite moonutamise suhtes; |
| --- | --- |

—

rakendaksid nulltolerantsi põhimõtet naiste suguelundite moonutamise suhtes;

| — | võtaksid meetmeid ja algatakid projekte töö- ja pereelu ühitamiseks kõigi põlvkondade naiste jaoks; peab seejuures kiiduväärseks otsust kuulutada 2014. aasta töö- ja pereelu ühitamise Euroopa aastaks; |
| --- | --- |

—

võtaksid meetmeid ja algatakid projekte töö- ja pereelu ühitamiseks kõigi põlvkondade naiste jaoks; peab seejuures kiiduväärseks otsust kuulutada 2014. aasta töö- ja pereelu ühitamise Euroopa aastaks;

| 63. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse naiste vajadusi ja probleeme, tehes õigusaktide koostamisel ja ELi põhiõiguste olukorra analüüsimisel muu hulgas koostööd kodanikuühiskonna ja naiste valitsusväliste organisatsioonidega; rõhutab, kui oluline on jälgida ja hinnata soolist võrdõiguslikkust käsitlevate Euroopa õigusaktide rakendamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse naiste vajadusi ja probleeme, tehes õigusaktide koostamisel ja ELi põhiõiguste olukorra analüüsimisel muu hulgas koostööd kodanikuühiskonna ja naiste valitsusväliste organisatsioonidega; rõhutab, kui oluline on jälgida ja hinnata soolist võrdõiguslikkust käsitlevate Euroopa õigusaktide rakendamist liikmesriikides;

| 64. | kutsub liikmesriike üles tagama korraliku palga ja pensionid, vähendama soolist palgalõhet ja looma naistele rohkem kvaliteetseid töökohti ning võimaldama naistel kasutada kvaliteetseid avalikke teenuseid ja parandama sotsiaalhoolekandeteenuseid; |
| --- | --- |

64.

kutsub liikmesriike üles tagama korraliku palga ja pensionid, vähendama soolist palgalõhet ja looma naistele rohkem kvaliteetseid töökohti ning võimaldama naistel kasutada kvaliteetseid avalikke teenuseid ja parandama sotsiaalhoolekandeteenuseid;

| 65. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid võitluses majanduslike ja sotsiaalsete põhjuste vastu, mis soodustavad naistevastast vägivalda, nimelt tööpuuduse, madalate palkade ja pensionide, eluaseme puuduse, vaesuse ja avalike teenuste, eelkõige tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalkindlustusteenuste puudumise või madala kvaliteedi vastu; |
| --- | --- |

65.

kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid võitluses majanduslike ja sotsiaalsete põhjuste vastu, mis soodustavad naistevastast vägivalda, nimelt tööpuuduse, madalate palkade ja pensionide, eluaseme puuduse, vaesuse ja avalike teenuste, eelkõige tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalkindlustusteenuste puudumise või madala kvaliteedi vastu;

| 66. | kutsub komisjoni üles tõhustama pingutusi võitlemisel tüdrukute põhiõiguste rikkumiste vastu ja eelkõige tööstuse vastu, mis käsitleb tüdrukuid seksuaalobjektina ja põhjustab kogu ELis tüdrukutega seksuaalsel eesmärgil kauplemise laienemist; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles tõhustama pingutusi võitlemisel tüdrukute põhiõiguste rikkumiste vastu ja eelkõige tööstuse vastu, mis käsitleb tüdrukuid seksuaalobjektina ja põhjustab kogu ELis tüdrukutega seksuaalsel eesmärgil kauplemise laienemist;

| 67. | palub, et liikmesriigid tagaksid riiklike strateegiate rakendamise seoses naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste austamise ja kaitsmisega; rõhutab Euroopa Liidu rolli teadlikkuse suurendamisel ja parimate tavade edendamisel selles küsimuses, kuna tervis on põhiline inimõigus, mis on kõigi teiste inimõiguste kasutamisel hädavajalik; |
| --- | --- |

67.

palub, et liikmesriigid tagaksid riiklike strateegiate rakendamise seoses naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste austamise ja kaitsmisega; rõhutab Euroopa Liidu rolli teadlikkuse suurendamisel ja parimate tavade edendamisel selles küsimuses, kuna tervis on põhiline inimõigus, mis on kõigi teiste inimõiguste kasutamisel hädavajalik;

| 68. | palub, et komisjon esitaks ettepaneku mitmekordset ja valdkonnaülest diskrimineerimist käsitleva õigusraamistiku loomiseks; |
| --- | --- |

68.

palub, et komisjon esitaks ettepaneku mitmekordset ja valdkonnaülest diskrimineerimist käsitleva õigusraamistiku loomiseks;

| 69. | on seisukohal, et naiste alaesindatus poliitilistes ja ettevõtlusvaldkonna otsustusprotsessides näitab demokraatia vähesust; kutsub seetõttu liikmesriike üles kehtestama positiivse diskrimineerimise meetmeid, võttes näiteks vastu õigusaktid võrdsussüsteemide ja sookvootide kehtestamiseks; |
| --- | --- |

69.

on seisukohal, et naiste alaesindatus poliitilistes ja ettevõtlusvaldkonna otsustusprotsessides näitab demokraatia vähesust; kutsub seetõttu liikmesriike üles kehtestama positiivse diskrimineerimise meetmeid, võttes näiteks vastu õigusaktid võrdsussüsteemide ja sookvootide kehtestamiseks;

| 70. | rõhutab asjaolu, et edasiliikumine soolise palgalõhe vähendamisel on äärmiselt aeglane; märgib, et sama ja võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamine on soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ülimalt oluline; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks direktiivi 2006/54/EÜ viivitamata läbi ja teeks selle kohta muudatusettepanekud kooskõlas direktiivi artikliga 32 ning ELi toimimise lepingu artikli 157 alusel, järgides Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsiooni lisas toodud üksikasjalikke soovitusi; |
| --- | --- |

70.

rõhutab asjaolu, et edasiliikumine soolise palgalõhe vähendamisel on äärmiselt aeglane; märgib, et sama ja võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamine on soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ülimalt oluline; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks direktiivi 2006/54/EÜ viivitamata läbi ja teeks selle kohta muudatusettepanekud kooskõlas direktiivi artikliga 32 ning ELi toimimise lepingu artikli 157 alusel, järgides Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsiooni lisas toodud üksikasjalikke soovitusi;

| 71. | rõhutab asjaolu, et lastehooldusega seotud avalike teenuste valdkonna kärbetel on naiste majanduslikule sõltumatusele vahetu mõju; märgib, et 2010. aastal põhjendati 28,3 % naiste mitteaktiivsust ja osalise koormusega töötamist hooldusteenuste puudumisega (2009. aastal oli see 27,9 %); märgib ühtlasi, et 2010. aastal oli väikeste lastega naiste tööhõive määr ELis 12,7 % võrra madalam kui lasteta naiste oma, mis on suurenenud võrreldes 11,5 %-ga 2008. aastal; |
| --- | --- |

71.

rõhutab asjaolu, et lastehooldusega seotud avalike teenuste valdkonna kärbetel on naiste majanduslikule sõltumatusele vahetu mõju; märgib, et 2010. aastal põhjendati 28,3 % naiste mitteaktiivsust ja osalise koormusega töötamist hooldusteenuste puudumisega (2009. aastal oli see 27,9 %); märgib ühtlasi, et 2010. aastal oli väikeste lastega naiste tööhõive määr ELis 12,7 % võrra madalam kui lasteta naiste oma, mis on suurenenud võrreldes 11,5 %-ga 2008. aastal;

| 72. | märgib kahetsusega, et liiga sageli rikutakse eakate naiste põhiõigusi, kaasa arvatud suur vägivalla- ning füüsilise, emotsionaalse ja finantsalase kuritarvitamise juhtumite arv mitmes ELi liikmesriigis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma jätkuvalt meetmeid eakate naiste kaitseks mis tahes vormis kuritarvitamise eest, kaasa arvatud halva kohtlemise eest eakate hooldekodudes; |
| --- | --- |

72.

märgib kahetsusega, et liiga sageli rikutakse eakate naiste põhiõigusi, kaasa arvatud suur vägivalla- ning füüsilise, emotsionaalse ja finantsalase kuritarvitamise juhtumite arv mitmes ELi liikmesriigis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma jätkuvalt meetmeid eakate naiste kaitseks mis tahes vormis kuritarvitamise eest, kaasa arvatud halva kohtlemise eest eakate hooldekodudes;

| 73. | on seisukohal, et puudega naised kannatavad soo ja puude tõttu kahekordse diskrimineerimise all; kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles võtma meetmeid puudega naiste põhiõiguste tagamiseks ja kaitsmiseks ELis; |
| --- | --- |

73.

on seisukohal, et puudega naised kannatavad soo ja puude tõttu kahekordse diskrimineerimise all; kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles võtma meetmeid puudega naiste põhiõiguste tagamiseks ja kaitsmiseks ELis;

| 74. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles kindlamalt pühenduma sellele, et teha lõpp meedias, eelkõige reklaamides esitatavatele soolistele stereotüüpidele, arvestades kui olulist rolli võivad need mängida meeste ja naiste rolli üldise ettekujutuse ümberkujundamisel; |
| --- | --- |

74.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles kindlamalt pühenduma sellele, et teha lõpp meedias, eelkõige reklaamides esitatavatele soolistele stereotüüpidele, arvestades kui olulist rolli võivad need mängida meeste ja naiste rolli üldise ettekujutuse ümberkujundamisel;

| 75. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama kodanike teadlikkust ja teadmisi nende Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õiguste kohta ning edendama osalusdemokraatiat pideva dialoogi kaudu kodanikuühiskonna, asjaomaste vabaühenduste ja naiste organisatsioonidega; kutsub eeskätt naiste organisatsioone üles jagama oma hindamatuid teadmisi seoses püsivate stereotüüpide ja diskrimineerimisega, sest naised on alati olnud kõige haavatavamad ohvrid; |
| --- | --- |

75.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama kodanike teadlikkust ja teadmisi nende Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õiguste kohta ning edendama osalusdemokraatiat pideva dialoogi kaudu kodanikuühiskonna, asjaomaste vabaühenduste ja naiste organisatsioonidega; kutsub eeskätt naiste organisatsioone üles jagama oma hindamatuid teadmisi seoses püsivate stereotüüpide ja diskrimineerimisega, sest naised on alati olnud kõige haavatavamad ohvrid;

| 76. | nõuab ELi institutsioonide suuremat osalemist ja mitme sidusrühma vahelise dialoogi parandamist seoses probleemidega, mida eakad kogevad oma inimõiguste täielikul rakendamisel; |
| --- | --- |

76.

nõuab ELi institutsioonide suuremat osalemist ja mitme sidusrühma vahelise dialoogi parandamist seoses probleemidega, mida eakad kogevad oma inimõiguste täielikul rakendamisel;

Õigus solidaarsusele

| 77. | rõhutab, et finants- ja majanduskriis ja sellega tegelemiseks võetud meetmed puudutasid kõige olulisemal määral ja mõnikord kõige rängemalt kõige vaesemaid ja ebasoodsamas olukorras olevaid ühiskonnarühmi, nagu märgiti Euroopa Nõukogu inimõiguste ülemvoliniku dokumendis „Inimõiguste kaitse kriisiajal“, milles viidatakse inimrühmadele, keda ohustab sotsiaalne tõrjutus, näiteks rändajad, varjupaigataotlejad, romad, naised ja lapsed; märgib, et 2012. aastal ohustas 28 liikmesriigiga ELis veerandit rahvastikust vaesus ja sotsiaalne tõrjutus; nõuab erilise tähelepanu pööramist ning asjakohaste, mõjusamate ja tõhusamate meetmete võtmist olukorra parandamiseks ning ebavõrduse ja vaesuse vastu võitlemiseks; mõistab hukka poliitikud, kes kipuvad tegema kõnealustest inimrühmadest patuoinaid; väljendab muret asjaolu pärast, et majandus- ja sotsiaalkriisid panid põhiõigused, õigusriigi põhimõtte ja demokraatlikud väärtused nii riigisisesel kui ka rahvusvahelisel tasandil surve alla; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et finants- ja majanduskriis ja sellega tegelemiseks võetud meetmed puudutasid kõige olulisemal määral ja mõnikord kõige rängemalt kõige vaesemaid ja ebasoodsamas olukorras olevaid ühiskonnarühmi, nagu märgiti Euroopa Nõukogu inimõiguste ülemvoliniku dokumendis „Inimõiguste kaitse kriisiajal“, milles viidatakse inimrühmadele, keda ohustab sotsiaalne tõrjutus, näiteks rändajad, varjupaigataotlejad, romad, naised ja lapsed; märgib, et 2012. aastal ohustas 28 liikmesriigiga ELis veerandit rahvastikust vaesus ja sotsiaalne tõrjutus; nõuab erilise tähelepanu pööramist ning asjakohaste, mõjusamate ja tõhusamate meetmete võtmist olukorra parandamiseks ning ebavõrduse ja vaesuse vastu võitlemiseks; mõistab hukka poliitikud, kes kipuvad tegema kõnealustest inimrühmadest patuoinaid; väljendab muret asjaolu pärast, et majandus- ja sotsiaalkriisid panid põhiõigused, õigusriigi põhimõtte ja demokraatlikud väärtused nii riigisisesel kui ka rahvusvahelisel tasandil surve alla;

| 78. | rõhutab, et sotsiaalõigused on põhiõigused, mida on sellisena tunnustatud rahvusvahelistes lepingutes, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja ELi põhiõiguste hartas ning Euroopa sotsiaalhartas; rõhutab, et kõnealuseid õigusi tuleb kaitsta nii seadustega kui ka praktikas, et tagada sotsiaalne õiglus, eelkõige majanduskriisi ja kokkuhoiumeetmete võtmise perioodil; rõhutab, kui oluline on õigus inimväärikusele, kutsevabadusele ja õigus teha tööd, õigus mittediskrimineerimisele, sealhulgas rahvuse alusel, kaitse põhjendamatu vallandamise korral, õigus töötervishoiule ja tööohutusele, sotsiaalkindlustusele ja sotsiaalabile, liikumis- ja elamisvabadus, õigus kaitsele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest, pakkudes tõhusat juurdepääsu tööhõivele, sobivale eluasemele, koolitustele, haridusele, kultuurile ning sotsiaal- ja arstiabile, ning tagada töötasu ja sotsiaaltoetus, mis kindlustab töötajale ja tema perele inimväärse elatustaseme, ning muud tööhõive- ja töötingimused, tööturu osapoolte autonoomia, töötajate vabadus ühineda riiklike ja rahvusvaheliste ühendustega töötajate majandus- ja sotsiaalsete huvide kaitseks ning pidada kollektiivläbirääkimisi; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et sotsiaalõigused on põhiõigused, mida on sellisena tunnustatud rahvusvahelistes lepingutes, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja ELi põhiõiguste hartas ning Euroopa sotsiaalhartas; rõhutab, et kõnealuseid õigusi tuleb kaitsta nii seadustega kui ka praktikas, et tagada sotsiaalne õiglus, eelkõige majanduskriisi ja kokkuhoiumeetmete võtmise perioodil; rõhutab, kui oluline on õigus inimväärikusele, kutsevabadusele ja õigus teha tööd, õigus mittediskrimineerimisele, sealhulgas rahvuse alusel, kaitse põhjendamatu vallandamise korral, õigus töötervishoiule ja tööohutusele, sotsiaalkindlustusele ja sotsiaalabile, liikumis- ja elamisvabadus, õigus kaitsele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest, pakkudes tõhusat juurdepääsu tööhõivele, sobivale eluasemele, koolitustele, haridusele, kultuurile ning sotsiaal- ja arstiabile, ning tagada töötasu ja sotsiaaltoetus, mis kindlustab töötajale ja tema perele inimväärse elatustaseme, ning muud tööhõive- ja töötingimused, tööturu osapoolte autonoomia, töötajate vabadus ühineda riiklike ja rahvusvaheliste ühendustega töötajate majandus- ja sotsiaalsete huvide kaitseks ning pidada kollektiivläbirääkimisi;

| 79. | rõhutab, et töötusel, vaesuses elamisel ja sotsiaalsel tõrjutusel on oluline ja isegi negatiivne mõju Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õiguste ja vabaduste kasutamisele, kusjuures kõige suuremas ohus on järgmised õigused ja vabadused: õigus inimväärikusele (artikkel 1), kutsevabadus ja õigus teha tööd (artikkel 15), diskrimineerimiskeeld (artikkel 21), kaitse põhjendamatu vallandamise korral (artikkel 30), õigus sotsiaalkindlustusele ja sotsiaalabile (artikkel 34), õigus tervishoiule (artikkel 35) ning liikumis- ja elukohavabadus (artikkel 45); märgib muu hulgas, et töötusel, vaesuses elamisel või sotsiaalsel tõrjutusel on tagajärjed ka juurdepääsu osas põhi-, sotsiaal- ja finantsteenustele jne; |
| --- | --- |

79.

rõhutab, et töötusel, vaesuses elamisel ja sotsiaalsel tõrjutusel on oluline ja isegi negatiivne mõju Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õiguste ja vabaduste kasutamisele, kusjuures kõige suuremas ohus on järgmised õigused ja vabadused: õigus inimväärikusele (artikkel 1), kutsevabadus ja õigus teha tööd (artikkel 15), diskrimineerimiskeeld (artikkel 21), kaitse põhjendamatu vallandamise korral (artikkel 30), õigus sotsiaalkindlustusele ja sotsiaalabile (artikkel 34), õigus tervishoiule (artikkel 35) ning liikumis- ja elukohavabadus (artikkel 45); märgib muu hulgas, et töötusel, vaesuses elamisel või sotsiaalsel tõrjutusel on tagajärjed ka juurdepääsu osas põhi-, sotsiaal- ja finantsteenustele jne;

| 80. | tuletab meelde, et süsteemid, mis tunnustavad sotsiaalset õiglust olulise põhimõttena, mida tuleb tugevate õigusaktidega rakendada, on parim kaitse majandus- ja finantskriisi sotsiaalsete tagajärgede eest; |
| --- | --- |

80.

tuletab meelde, et süsteemid, mis tunnustavad sotsiaalset õiglust olulise põhimõttena, mida tuleb tugevate õigusaktidega rakendada, on parim kaitse majandus- ja finantskriisi sotsiaalsete tagajärgede eest;

| 81. | soovitab kõigil liikmesriikidel tühistada võimalikult kiiresti oma Euroopa sotsiaalharta suhtes veel alles olevad reservatsioonid; on seisukohal, et parlament peaks hoogustama püsivat dialoogi selles osas saavutatud edusammude kohta; on arvamusel, et viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 151 osutatud Euroopa sotsiaalhartale tuleks tõhusamalt kasutada, näiteks lisada sotsiaalsete õiguste test komisjoni ja Euroopa Parlamendi läbiviidavasse mõjuhindamisse; |
| --- | --- |

81.

soovitab kõigil liikmesriikidel tühistada võimalikult kiiresti oma Euroopa sotsiaalharta suhtes veel alles olevad reservatsioonid; on seisukohal, et parlament peaks hoogustama püsivat dialoogi selles osas saavutatud edusammude kohta; on arvamusel, et viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 151 osutatud Euroopa sotsiaalhartale tuleks tõhusamalt kasutada, näiteks lisada sotsiaalsete õiguste test komisjoni ja Euroopa Parlamendi läbiviidavasse mõjuhindamisse;

| 82. | nõuab jõulisemaid meetmeid, et aidata kodutuid ja tagada neile peavari ja toetus; taunib, eelkõige ajal, kui jätkuv finants- ja majanduskriis tõukab üha rohkem inimesi haavatavasse olukorda ja tänavale, riigisiseseid ja kohalikke õigusakte ja meetmeid, millega kriminaliseeritakse nimetatud hädasolevaid isikuid, sest niisugune tegutsemisviis kujutab endast silmatorkavat ja ebainimlikku põhiõiguste rikkumist; |
| --- | --- |

82.

nõuab jõulisemaid meetmeid, et aidata kodutuid ja tagada neile peavari ja toetus; taunib, eelkõige ajal, kui jätkuv finants- ja majanduskriis tõukab üha rohkem inimesi haavatavasse olukorda ja tänavale, riigisiseseid ja kohalikke õigusakte ja meetmeid, millega kriminaliseeritakse nimetatud hädasolevaid isikuid, sest niisugune tegutsemisviis kujutab endast silmatorkavat ja ebainimlikku põhiõiguste rikkumist;

| 83. | rõhutab vajadust tagada kriisi leevendamise meetmete ühildavus ELi väärtuste ja eesmärkidega ning liidu meetmete suhtes õigusriigi põhimõtte järgimine eeskätt euroala kriisi mõju tõttu enim kannatanud riikides; |
| --- | --- |

83.

rõhutab vajadust tagada kriisi leevendamise meetmete ühildavus ELi väärtuste ja eesmärkidega ning liidu meetmete suhtes õigusriigi põhimõtte järgimine eeskätt euroala kriisi mõju tõttu enim kannatanud riikides;

| 84. | kordab tungivalt oma üleskutset nõukogule lisada teema „Kõige vaesemate põhiõiguste tegelik tagamine“ Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti järgmise mitmeaastase raamistiku teemavaldkondade hulka; |
| --- | --- |

84.

kordab tungivalt oma üleskutset nõukogule lisada teema „Kõige vaesemate põhiõiguste tegelik tagamine“ Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti järgmise mitmeaastase raamistiku teemavaldkondade hulka;

| 85. | peab kahetsusväärseks, et mõnes liikmesriigis kehtivad ikka veel töötajate vaba liikumise üleminekueeskirjad; rõhutab, et kartused seoses tööjõurände negatiivse mõjuga ei ole põhjendatud; toonitab, et hinnangud näitavad ELi 15 riigi SKP peaaegu 1 %-list pikaajalist kasvu laienemisjärgse liikuvuse tulemusena (aastatel 2004–2009) (35); |
| --- | --- |

85.

peab kahetsusväärseks, et mõnes liikmesriigis kehtivad ikka veel töötajate vaba liikumise üleminekueeskirjad; rõhutab, et kartused seoses tööjõurände negatiivse mõjuga ei ole põhjendatud; toonitab, et hinnangud näitavad ELi 15 riigi SKP peaaegu 1 %-list pikaajalist kasvu laienemisjärgse liikuvuse tulemusena (aastatel 2004–2009) (35);

| 86. | märgib, et alusetud on hiljutised väited, nagu oleks vaba liikumine ränne, mille eesmärk on sotsiaalkindlustussüsteemidest kasu saada (36); toonitab, et diskrimineerimine on Euroopa kodanikele suureks takistuseks põhiõiguste kasutamisel; rõhutab, et liidu kodanikel, kes elavad alaliselt teises liikmesriigis, on vastavalt määrusele (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustuse vallas õigus võrdsele kohtlemisele; |
| --- | --- |

86.

märgib, et alusetud on hiljutised väited, nagu oleks vaba liikumine ränne, mille eesmärk on sotsiaalkindlustussüsteemidest kasu saada (36); toonitab, et diskrimineerimine on Euroopa kodanikele suureks takistuseks põhiõiguste kasutamisel; rõhutab, et liidu kodanikel, kes elavad alaliselt teises liikmesriigis, on vastavalt määrusele (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustuse vallas õigus võrdsele kohtlemisele;

| 87. | rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peavad tõhustama oma tegevust tööõiguste ja sotsiaalsete põhiõiguste arendamisel ja tagamisel, mis on oluline samm, et saavutada Euroopa Liidus võrdne kohtlemine, inimväärsed töökohad ja toimetulekut võimaldava palgad; |
| --- | --- |

87.

rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peavad tõhustama oma tegevust tööõiguste ja sotsiaalsete põhiõiguste arendamisel ja tagamisel, mis on oluline samm, et saavutada Euroopa Liidus võrdne kohtlemine, inimväärsed töökohad ja toimetulekut võimaldava palgad;

| 88. | kutsub komisjoni ja liikmesriikide üles tunnustama töötajate õigust ohututele ja tervisesõbralikele töötingimustele, nagu on sätestatud Euroopa sotsiaalharta artiklis 3, mis on vajalik selleks, et töötajatel oleks võimalik elada inimväärset elu, ning tagama töötajate põhiõiguste järgimine; |
| --- | --- |

88.

kutsub komisjoni ja liikmesriikide üles tunnustama töötajate õigust ohututele ja tervisesõbralikele töötingimustele, nagu on sätestatud Euroopa sotsiaalharta artiklis 3, mis on vajalik selleks, et töötajatel oleks võimalik elada inimväärset elu, ning tagama töötajate põhiõiguste järgimine;

| 89. | rõhutab tööturu osapoolte tähtsat rolli kollektiivläbirääkimistel töötajate põhiõiguste ja võrdse kohtlemise kaitsel, seda eriti noorte, naiste, puudega inimeste ja muude tööturul ebasoodsas olukorras olevate ühiskonnarühmade puhul; |
| --- | --- |

89.

rõhutab tööturu osapoolte tähtsat rolli kollektiivläbirääkimistel töötajate põhiõiguste ja võrdse kohtlemise kaitsel, seda eriti noorte, naiste, puudega inimeste ja muude tööturul ebasoodsas olukorras olevate ühiskonnarühmade puhul;

Õigus kodakondsusele

| 90. | rõhutab, et Lissaboni lepingu ja ELi põhiõiguste harta jõustumise ning kodanike ja kodanikuühiskonna järjest kasvavate ootuste tõttu – mida näitasid võltsimisvastase kaubanduslepingu (ACTA) läbikukkumine ja pealtkuulamisskandaalid – on vaja edendada ja laiendada ELis, eelkõige selle institutsioonides, organites, talitustes ja asutustes, ning liikmesriikides demokraatlikku ja institutsioonilist läbipaistvust ja avatust; on seisukohal, et läbipaistvus ja avatus on tähtsaimad põhimõtted, mida tuleb tugevdada ja edendada, et tagada hea valitsemistava ja kodanikuühiskonna täielik osalemine ELi otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

90.

rõhutab, et Lissaboni lepingu ja ELi põhiõiguste harta jõustumise ning kodanike ja kodanikuühiskonna järjest kasvavate ootuste tõttu – mida näitasid võltsimisvastase kaubanduslepingu (ACTA) läbikukkumine ja pealtkuulamisskandaalid – on vaja edendada ja laiendada ELis, eelkõige selle institutsioonides, organites, talitustes ja asutustes, ning liikmesriikides demokraatlikku ja institutsioonilist läbipaistvust ja avatust; on seisukohal, et läbipaistvus ja avatus on tähtsaimad põhimõtted, mida tuleb tugevdada ja edendada, et tagada hea valitsemistava ja kodanikuühiskonna täielik osalemine ELi otsustusprotsessis;

| 91. | avaldab kahetsust määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) läbivaatamise institutsioonidevahelise takistamise üle; palub nõukogul ja komisjonil viia selle määruse läbivaatamine lõpule Euroopa Parlamendi esitatud ettepanekute alusel, et tagada ELi otsustusprotsessi suurem läbipaistvus ning ELi kodanikele parem juurdepääs dokumentidele; kutsub ELi institutsioone, talitusi, organeid ja asutusi üles rakendama täielikult määrust (EÜ) nr 1049/2001, nagu nõutakse Lissaboni lepingus, ja märgib, et arvestades Euroopa Kohtu kohtupraktikat ja ombudsmanile esitatud kaebusi, praegu seda ei tehta; palub samas nõukogul ja komisjonil võtta vajalikke meetmeid, et tagada läbipaistvus kodanike teavitamises, kuidas ELi eelarvest liikmesriikidesse suunatavaid rahavooge kasutatakse; |
| --- | --- |

91.

avaldab kahetsust määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) läbivaatamise institutsioonidevahelise takistamise üle; palub nõukogul ja komisjonil viia selle määruse läbivaatamine lõpule Euroopa Parlamendi esitatud ettepanekute alusel, et tagada ELi otsustusprotsessi suurem läbipaistvus ning ELi kodanikele parem juurdepääs dokumentidele; kutsub ELi institutsioone, talitusi, organeid ja asutusi üles rakendama täielikult määrust (EÜ) nr 1049/2001, nagu nõutakse Lissaboni lepingus, ja märgib, et arvestades Euroopa Kohtu kohtupraktikat ja ombudsmanile esitatud kaebusi, praegu seda ei tehta; palub samas nõukogul ja komisjonil võtta vajalikke meetmeid, et tagada läbipaistvus kodanike teavitamises, kuidas ELi eelarvest liikmesriikidesse suunatavaid rahavooge kasutatakse;

| 92. | rõhutab, et õigus heale haldusele tähendab ka ametiasutuste jaoks kohustust teavitada kodanikke nende põhiõigustest ja seletada vaesematele inimestele nende õigused lahti ning tagada nende järgimine; |
| --- | --- |

92.

rõhutab, et õigus heale haldusele tähendab ka ametiasutuste jaoks kohustust teavitada kodanikke nende põhiõigustest ja seletada vaesematele inimestele nende õigused lahti ning tagada nende järgimine;

| 93. | tuletab meelde, et kodakondsus tähendab vastavalt inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklile 21 igaühe õigust osaleda oma elukohariigi avalikus elus; tuletab meelde, et Euroopa kodakondsus ei piirdu hääleõiguse ja kohalikel ning Euroopa Parlamendi valimistel kandideerimise õigusega ega ka nende õiguste teostamisega vaba liikumise ja elukoha valdkonnas, kui olulised need ka ei ole; rõhutab seetõttu, et Euroopa kodakondsus tähendab, et iga liidu territooriumil elav resident võib aktiivselt, ilma igasuguse diskrimineerimiseta osaleda poliitilises, sotsiaalses, kultuurilises ja demokraatlikus elus liikmesriigis, kus ta elab, ja kasutada kõiki Euroopa Liidu poolt tunnustatud poliitilisi, tsiviil-, majandus-, sotsiaal- ja kultuurilisi põhiõigusi ja vabadusi; |
| --- | --- |

93.

tuletab meelde, et kodakondsus tähendab vastavalt inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklile 21 igaühe õigust osaleda oma elukohariigi avalikus elus; tuletab meelde, et Euroopa kodakondsus ei piirdu hääleõiguse ja kohalikel ning Euroopa Parlamendi valimistel kandideerimise õigusega ega ka nende õiguste teostamisega vaba liikumise ja elukoha valdkonnas, kui olulised need ka ei ole; rõhutab seetõttu, et Euroopa kodakondsus tähendab, et iga liidu territooriumil elav resident võib aktiivselt, ilma igasuguse diskrimineerimiseta osaleda poliitilises, sotsiaalses, kultuurilises ja demokraatlikus elus liikmesriigis, kus ta elab, ja kasutada kõiki Euroopa Liidu poolt tunnustatud poliitilisi, tsiviil-, majandus-, sotsiaal- ja kultuurilisi põhiõigusi ja vabadusi;

| 94. | juhib tähelepanu vajadusele korraldada teadlikkuse tõstmise ja teabekampaaniaid, et edendada kodanike seas liidu väärtusi ja eesmärke; nõuab konkreetselt Euroopa Liidu lepingu ja ELi põhiõiguste harta asjaomaseid artikleid sisaldavate tekstide võimalikult ulatuslikku levitamist; |
| --- | --- |

94.

juhib tähelepanu vajadusele korraldada teadlikkuse tõstmise ja teabekampaaniaid, et edendada kodanike seas liidu väärtusi ja eesmärke; nõuab konkreetselt Euroopa Liidu lepingu ja ELi põhiõiguste harta asjaomaseid artikleid sisaldavate tekstide võimalikult ulatuslikku levitamist;

| 95. | peab kiiduväärseks otsust kuulutada 2013. aasta Euroopa kodanike aastaks, kuid kutsub siiski komisjoni ja liikmesriike üles jätkama ELi kodanike teavitamist nende õigustest, et nad saaksid täielikult kasutada ära oma ELi kodakondsust; |
| --- | --- |

95.

peab kiiduväärseks otsust kuulutada 2013. aasta Euroopa kodanike aastaks, kuid kutsub siiski komisjoni ja liikmesriike üles jätkama ELi kodanike teavitamist nende õigustest, et nad saaksid täielikult kasutada ära oma ELi kodakondsust;

| 96. | kutsub liikmesriike üles algatama teavituskampaaniaid, et teavitada ELi kodanikke nende õigusest hääletada ja kandideerida valimistel; nõuab kõikides liikmesriikides Euroopa valimiskorra suhtes vajalike reformide läbiviimist, et suurendada ELi kodakondsuse aktiivset kasutamist; kutsub liikmesriike üles ergutama kodanike aktiivset osalemist kodanikualgatuste abil ning petitsiooniõiguse ja Euroopa Ombudsmanile kaebuse esitamise õiguse kasutamise abil; |
| --- | --- |

96.

kutsub liikmesriike üles algatama teavituskampaaniaid, et teavitada ELi kodanikke nende õigusest hääletada ja kandideerida valimistel; nõuab kõikides liikmesriikides Euroopa valimiskorra suhtes vajalike reformide läbiviimist, et suurendada ELi kodakondsuse aktiivset kasutamist; kutsub liikmesriike üles ergutama kodanike aktiivset osalemist kodanikualgatuste abil ning petitsiooniõiguse ja Euroopa Ombudsmanile kaebuse esitamise õiguse kasutamise abil;

| 97. | tuletab meelde Euroopa Ombudsmani töö tähtsust üksikisikute õiguste valdkonnas; rõhutab, kui oluline on viimase sõltumatus, et tagada usaldusväärsus, ja palub seetõttu tema staatust muuta, et välistada ametlikult, et ombudsmani endised või praegused valijad saaksid teda valida; |
| --- | --- |

97.

tuletab meelde Euroopa Ombudsmani töö tähtsust üksikisikute õiguste valdkonnas; rõhutab, kui oluline on viimase sõltumatus, et tagada usaldusväärsus, ja palub seetõttu tema staatust muuta, et välistada ametlikult, et ombudsmani endised või praegused valijad saaksid teda valida;

| 98. | rõhutab, et aluslepingutes sätestatud ja vaba liikumise direktiiviga tagatud Euroopa kodanike ja nende perekondade õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, aga ka kutsevabadus ja õigus teha tööd, on üks Euroopa kodanike põhiõigusi ja kujutab endast vastuvõtvate riikide jaoks olulist majanduslikku hüve, aidates kaasa oskuste ja töökohtade vaheliste ebakõlade lahendamisele ja aidates vähendada ELi demograafilist defitsiiti; rõhutab, et direktiiviga on juba sätestatud vaba liikumise õiguse suhtes kehtivad erandid ja piirangud; mõistab hukka kõik katsed, mille eesmärgiks on nimetatud õigustiku läbivaatamine, ja nõuab, et mis tahes nende eeskirjade rikkumised lahendatakse Euroopa Kohtus; |
| --- | --- |

98.

rõhutab, et aluslepingutes sätestatud ja vaba liikumise direktiiviga tagatud Euroopa kodanike ja nende perekondade õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, aga ka kutsevabadus ja õigus teha tööd, on üks Euroopa kodanike põhiõigusi ja kujutab endast vastuvõtvate riikide jaoks olulist majanduslikku hüve, aidates kaasa oskuste ja töökohtade vaheliste ebakõlade lahendamisele ja aidates vähendada ELi demograafilist defitsiiti; rõhutab, et direktiiviga on juba sätestatud vaba liikumise õiguse suhtes kehtivad erandid ja piirangud; mõistab hukka kõik katsed, mille eesmärgiks on nimetatud õigustiku läbivaatamine, ja nõuab, et mis tahes nende eeskirjade rikkumised lahendatakse Euroopa Kohtus;

Õigusküsimused

| 99. | rõhutab, et sõltumatu, õiglane, tõhus, erapooletu, õigustatud ja mõistlike tähtaegade jooksul toimuv õigusemõistmine on demokraatia ja õigusriigi ning nende usaldusväärsuse jaoks äärmiselt oluline; tunneb sellega seoses muret arvukate rikkumiste pärast, nagu seda on näidanud Euroopa Inimõiguste Kohtu süüdimõistvate otsuste arv; kutsub liikmesriike üles viima Euroopa Kohtu otsuseid täielikult ellu; rõhutab, et ELis ei tohi sallida karistamatust, mis tuleneb võimu-, jõu- või mõjupositsioonist isikute, õigus- või poliitiliste asutuste üle; |
| --- | --- |

99.

rõhutab, et sõltumatu, õiglane, tõhus, erapooletu, õigustatud ja mõistlike tähtaegade jooksul toimuv õigusemõistmine on demokraatia ja õigusriigi ning nende usaldusväärsuse jaoks äärmiselt oluline; tunneb sellega seoses muret arvukate rikkumiste pärast, nagu seda on näidanud Euroopa Inimõiguste Kohtu süüdimõistvate otsuste arv; kutsub liikmesriike üles viima Euroopa Kohtu otsuseid täielikult ellu; rõhutab, et ELis ei tohi sallida karistamatust, mis tuleneb võimu-, jõu- või mõjupositsioonist isikute, õigus- või poliitiliste asutuste üle;

| 100. | tunnistab, et seoses juurdepääsuga õigusemõistmisele on peale kohtute olulised ka kohtusüsteemivälised ja kohtulaadsed institutsioonid, nagu liikmesriikide inimõiguste institutsioonid, võrdõiguslikkuse asutused, ombudsmanid, andmekaitseasutused ja muud asutused, kelle pädevusvaldkonda kuuluvad inimõigused; rõhutab sellega seoses, et kõigis ELi liikmesriikides tuleks määrata või luua riigisisesed inimõiguste institutsioonid ning tagada nende täielik akrediteerimine kooskõlas Pariisi põhimõtetega (ÜRO 20. detsembri 1993. aasta resolutsioon A/RES/48/134 inimõiguste kaitse ja edendamisega tegelevate riiklike institutsioonide staatuse ja tegevuspõhimõtete kohta); rõhutab, et täieliku sõltumatuse nõue oleks kasulik ka muudele institutsioonidele, kelle pädevusvaldkonda inimõigused kuuluvad; |
| --- | --- |

100.

tunnistab, et seoses juurdepääsuga õigusemõistmisele on peale kohtute olulised ka kohtusüsteemivälised ja kohtulaadsed institutsioonid, nagu liikmesriikide inimõiguste institutsioonid, võrdõiguslikkuse asutused, ombudsmanid, andmekaitseasutused ja muud asutused, kelle pädevusvaldkonda kuuluvad inimõigused; rõhutab sellega seoses, et kõigis ELi liikmesriikides tuleks määrata või luua riigisisesed inimõiguste institutsioonid ning tagada nende täielik akrediteerimine kooskõlas Pariisi põhimõtetega (ÜRO 20. detsembri 1993. aasta resolutsioon A/RES/48/134 inimõiguste kaitse ja edendamisega tegelevate riiklike institutsioonide staatuse ja tegevuspõhimõtete kohta); rõhutab, et täieliku sõltumatuse nõue oleks kasulik ka muudele institutsioonidele, kelle pädevusvaldkonda inimõigused kuuluvad;

| 101. | palub FRA-l koostöös ÜRO eriraportööriga läbi viia uuringu terrorismivastasest võitlusest ajendatud erakorraliste seaduste ja menetluste ja nende vastavuse kohta põhiõigustele; lükkab tagasi kõik erakorralised menetlused, mis viivad silmnähtavalt tasakaalust välja kohtumenetluse süüdistuse ja kaitse seisukoha, nagu salajased ülekuulamised või salajased kohtuotsused, või annavad valitsusele erivolitused meedia tsenseerimiseks või võimaldavad teostada elanikkonna üle salajast järelevalvet; märgib kahetsusega, et terrorismivastase võitluse poliitika on järk-järgult viinud kuritegude ja õiguserikkumiste kasvuni, mille tagajärjeks on eelkõige kiirendatud kohtumenetluste arvu mitmekordistumine, miinimumkaristusmäärad ja teabe suuremahulisem kogumine rahvastiku kohta; |
| --- | --- |

101.

palub FRA-l koostöös ÜRO eriraportööriga läbi viia uuringu terrorismivastasest võitlusest ajendatud erakorraliste seaduste ja menetluste ja nende vastavuse kohta põhiõigustele; lükkab tagasi kõik erakorralised menetlused, mis viivad silmnähtavalt tasakaalust välja kohtumenetluse süüdistuse ja kaitse seisukoha, nagu salajased ülekuulamised või salajased kohtuotsused, või annavad valitsusele erivolitused meedia tsenseerimiseks või võimaldavad teostada elanikkonna üle salajast järelevalvet; märgib kahetsusega, et terrorismivastase võitluse poliitika on järk-järgult viinud kuritegude ja õiguserikkumiste kasvuni, mille tagajärjeks on eelkõige kiirendatud kohtumenetluste arvu mitmekordistumine, miinimumkaristusmäärad ja teabe suuremahulisem kogumine rahvastiku kohta;

| 102. | kutsub komisjoni üles jätkama tööd kriminaalõiguse ja menetluslike tagatiste tegevuskava rakendamise kallal ja liikmesriike võtma selles küsimuses vastu ambitsioonikam seisukoht; |
| --- | --- |

102.

kutsub komisjoni üles jätkama tööd kriminaalõiguse ja menetluslike tagatiste tegevuskava rakendamise kallal ja liikmesriike võtma selles küsimuses vastu ambitsioonikam seisukoht;

| 103. | peab kiiduväärseks FRA aruannet, mis käsitleb ELis diskrimineerimisjuhtude korral juurdepääsu õiguskaitsele, ja rõhutab, et juurdepääs õiguskaitsele on sageli keeruline ja vaevanõudev; on seisukohal, et olukorra parandamiseks võiks lihtsustada menetlust ja suurendada toetust neile, kes nõuavad õigust; |
| --- | --- |

103.

peab kiiduväärseks FRA aruannet, mis käsitleb ELis diskrimineerimisjuhtude korral juurdepääsu õiguskaitsele, ja rõhutab, et juurdepääs õiguskaitsele on sageli keeruline ja vaevanõudev; on seisukohal, et olukorra parandamiseks võiks lihtsustada menetlust ja suurendada toetust neile, kes nõuavad õigust;

| 104. | võtab teadmiseks komisjoni poolt algatatud õigusvaldkonna tulemustabeli, mis hõlmab kahjuks ainult tsiviil-, kaubandus- ja haldusõiguse küsimusi, olenemata sellest, et Euroopa Parlament palus sellesse lisada ka kriminaalõiguse, põhiõiguste ja õigusriigi valdkonna; nõuab seetõttu selle täiendamist nii, et tulemustabel hõlmaks ka nimetatud valdkondi; rõhutab, et tulemustabel tuleks integreerida uude Kopenhaageni mehhanismi ja Euroopa poliitikatsüklisse, mis käsitleb ELi lepingu artikli 2 kohaldamist; rõhutab ühtlasi, et õigusemõistmise toimimise parandamise ainsaks eesmärgiks ei saa olla riigi atraktiivsuse suurendamine investorite ja ettevõtjate jaoks ning pidada peamiselt silmas kohtumenetluse efektiivsust, vaid samuti tuleb tagada õigus õiglasele kohtumõistmisele ja põhiõiguste austamine; |
| --- | --- |

104.

võtab teadmiseks komisjoni poolt algatatud õigusvaldkonna tulemustabeli, mis hõlmab kahjuks ainult tsiviil-, kaubandus- ja haldusõiguse küsimusi, olenemata sellest, et Euroopa Parlament palus sellesse lisada ka kriminaalõiguse, põhiõiguste ja õigusriigi valdkonna; nõuab seetõttu selle täiendamist nii, et tulemustabel hõlmaks ka nimetatud valdkondi; rõhutab, et tulemustabel tuleks integreerida uude Kopenhaageni mehhanismi ja Euroopa poliitikatsüklisse, mis käsitleb ELi lepingu artikli 2 kohaldamist; rõhutab ühtlasi, et õigusemõistmise toimimise parandamise ainsaks eesmärgiks ei saa olla riigi atraktiivsuse suurendamine investorite ja ettevõtjate jaoks ning pidada peamiselt silmas kohtumenetluse efektiivsust, vaid samuti tuleb tagada õigus õiglasele kohtumõistmisele ja põhiõiguste austamine;

| 105. | palub komisjonil uurida õiguskaitsele juurdepääsu käsitleva õiguse tõhusat rakendamist seoses iga praegusesse ja tulevastesse põlvkondadesse kuuluva isiku õigusega elada keskkonnas, mis on sobiv tema tervisele ja heaolule; |
| --- | --- |

105.

palub komisjonil uurida õiguskaitsele juurdepääsu käsitleva õiguse tõhusat rakendamist seoses iga praegusesse ja tulevastesse põlvkondadesse kuuluva isiku õigusega elada keskkonnas, mis on sobiv tema tervisele ja heaolule;

| 106. | väljendab muret konstitutsioonikohtute politiseerimise pärast teatavates liikmesriikides ja tuletab meelde sõltumatu kohtusüsteemi otsustavat tähtsust; |
| --- | --- |

106.

väljendab muret konstitutsioonikohtute politiseerimise pärast teatavates liikmesriikides ja tuletab meelde sõltumatu kohtusüsteemi otsustavat tähtsust;

o

o o

| 107. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, samuti liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

107.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, samuti liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile.

---

(1)  Nõukogu dokument 10140/11, 18. mai 2011.

(2)  ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

(3)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(4)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(5)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(6)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(7)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(8)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 49.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0500.

(10)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1026.

(11)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 405.

(12)  ELT C 294 E, 3.12.2009, lk 54.

(13)  ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 18.

(14)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 73.

(15)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 50.

(16)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 112.

(17)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 154.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0203.

(19)  ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 54.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0090.

(21)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 121.

(22)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0444.

(23)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0315.

(24)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 1.

(25)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0418.

(26)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0350.

(27)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 26.

(28)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0045.

(29)  ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 75.

(30)  Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 24. aprillil 2012. aastal vastu võetud resolutsioon 1872(2012).

(31)  Piirkondlik uuring: eriraportöör François Crépeau 24. aprilli 2013. aasta aruanne A/HRC/23/46 Euroopa Liidu välispiiride haldamise ja selle mõju kohta rändajate inimõigustele.

(32)  FRA aruanne Euroopa lõunapoolsete merepiiride põhiõiguste kohta, märts 2013.

(33)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 9.

(34)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0594.

(35)  „Employment and social developments in Europe 2011“ (tööhõive ja sotsiaalsed muutused Euroopas 2011. aastal), 6. peatükk: Intra-EU labour mobility and the impact of enlargement (ELi-sisene tööjõu liikuvus ja laienemise mõju), lk 274.

(36)  Vt faktide kogumise analüüsi mittetöötavate ELi-siseste rändajate mitteosamakseliste rahaliste erihüvitiste ja elukoha põhjal määratavate tervishoiuhüvitiste mõju kohta liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteemidele. Tööhõive peadirektoraat, lõplik aruanne, mille esitas ICF GHK koostöös Milieu Ltd-ga 14. oktoobril 2013.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/135 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/135

---

P7_TA(2014)0174

Euroopa vahistamismäärus

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile Euroopa vahistamismääruse läbivaatamise kohta (2013/2109(INL))

(2017/C 285/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 7 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 7 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse oma 28. septembri 2005. aasta otsuse (millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus) artiklit 5 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. septembri 2005. aasta otsuse (millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus) artiklit 5 (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni aruandeid Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra rakendamise kohta (COM(2005)0063 ja SEC(2005)0267, COM(2006)0008 ja SEC(2006)0079, COM(2007)0407 ja SEC(2007)0979 ning COM(2011)0175 ja SEC(2011)0430), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruandeid Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra rakendamise kohta (COM(2005)0063 ja SEC(2005)0267, COM(2006)0008 ja SEC(2006)0079, COM(2007)0407 ja SEC(2007)0979 ning COM(2011)0175 ja SEC(2011)0430),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. mai 2009. aasta lõpparuannet „Vastastikuste hindamiste neljas voor: „Euroopa vahistamismääruse ja vastava liikmesriikidevahelise üleandmiskorra praktiline kohaldamine““ (8302/4/2009 – CRIMORG 55), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. mai 2009. aasta lõpparuannet „Vastastikuste hindamiste neljas voor: „Euroopa vahistamismääruse ja vastava liikmesriikidevahelise üleandmiskorra praktiline kohaldamine““ (8302/4/2009 – CRIMORG 55),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (lõpparuanne) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (lõpparuanne) (3),

| — | võttes arvesse „Euroopa käsiraamat Euroopa vahistamismääruse tegemise kohta“ muudetud versiooni (17195/1/10 REV 1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse „Euroopa käsiraamat Euroopa vahistamismääruse tegemise kohta“ muudetud versiooni (17195/1/10 REV 1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1382/2013, millega luuakse õigusprogramm aastateks 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1382/2013, millega luuakse õigusprogramm aastateks 2014–2020 (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2011. aasta teatist „Usalduse suurendamine Euroopa õigusemõistmise vastu – Euroopa õiguskoolituse uus mõõde“ (COM(2011)0551), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2011. aasta teatist „Usalduse suurendamine Euroopa õigusemõistmise vastu – Euroopa õiguskoolituse uus mõõde“ (COM(2011)0551),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kinnipidamistingimuste kohta ELis (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kinnipidamistingimuste kohta ELis (5),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule vangide õiguste kohta Euroopa Liidus (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule vangide õiguste kohta Euroopa Liidus (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi Euroopa lisaväärtuse üksuse poolt Euroopa vahistamismäärusega seotud liidu meetmete Euroopa lisaväärtusele antud hinnangut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi Euroopa lisaväärtuse üksuse poolt Euroopa vahistamismäärusega seotud liidu meetmete Euroopa lisaväärtusele antud hinnangut,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelisi suhteid käsitlevat 20. oktoobri 2010. aasta raamkokkulepet (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelisi suhteid käsitlevat 20. oktoobri 2010. aasta raamkokkulepet (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0039/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0039/2014),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks võimaldada oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, ja arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 6 kohaselt austab ta inimõigusi ja põhivabadusi, võttes endale sellega positiivsed kohustused, mida ta peab täitma, et sellest lubadusest kinni pidada; arvestades, et selleks, et olla tõhus, peab vastastikuse tunnustamise põhimõte tuginema vastastikusel usaldusel, mida saab saavutada üksnes siis, kui on tagatud kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute põhiõiguste ja kriminaalmenetluse menetlusõiguste austamine kogu liidus; arvestades, et vastastikust usaldust tugevdab väljaõpe, koostöö ja dialoog õigusasutuste ja õigusala töötajate vahel, mis loob tõelise Euroopa õiguskultuuri; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks võimaldada oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, ja arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 6 kohaselt austab ta inimõigusi ja põhivabadusi, võttes endale sellega positiivsed kohustused, mida ta peab täitma, et sellest lubadusest kinni pidada; arvestades, et selleks, et olla tõhus, peab vastastikuse tunnustamise põhimõte tuginema vastastikusel usaldusel, mida saab saavutada üksnes siis, kui on tagatud kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute põhiõiguste ja kriminaalmenetluse menetlusõiguste austamine kogu liidus; arvestades, et vastastikust usaldust tugevdab väljaõpe, koostöö ja dialoog õigusasutuste ja õigusala töötajate vahel, mis loob tõelise Euroopa õiguskultuuri;

| B. | arvestades, et raamotsus 2002/584/JSK on olnud enamasti edukas üleandmismenetluste kiirendamisel kogu liidus võrreldes liikmesriikidevahelise tavapärase väljaandmissüsteemiga ning raamotsusega pandi nurgakivi kriminaalasjade kohtuotsuste vastastikusele tunnustamisele, mis nüüd on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 82; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et raamotsus 2002/584/JSK on olnud enamasti edukas üleandmismenetluste kiirendamisel kogu liidus võrreldes liikmesriikidevahelise tavapärase väljaandmissüsteemiga ning raamotsusega pandi nurgakivi kriminaalasjade kohtuotsuste vastastikusele tunnustamisele, mis nüüd on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 82;

| C. | arvestades, et selle elluviimisel on siiski tekkinud probleeme, millest mõned on otseselt seotud raamotsusega 2002/584/JSK ja on põhjustatud otsuses esinevatest lünkadest – näiteks ei ole raamotsuses sõnaselgelt hõlmatud põhiõiguste tagatisi ega proportsionaalsuse kontrolli – ning selle ebatäielikust ja ebajärjepidevast rakendamisest; arvestades, et teised probleemid on seotud muude vastastikuse tunnustamise vahenditega, tingituna liidu kriminaalõiguse ala ebatäielikust ja tasakaalustamata arengust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et selle elluviimisel on siiski tekkinud probleeme, millest mõned on otseselt seotud raamotsusega 2002/584/JSK ja on põhjustatud otsuses esinevatest lünkadest – näiteks ei ole raamotsuses sõnaselgelt hõlmatud põhiõiguste tagatisi ega proportsionaalsuse kontrolli – ning selle ebatäielikust ja ebajärjepidevast rakendamisest; arvestades, et teised probleemid on seotud muude vastastikuse tunnustamise vahenditega, tingituna liidu kriminaalõiguse ala ebatäielikust ja tasakaalustamata arengust;

| D. | arvestades, et kohtulike meetmete vastastikuse tunnustamise vahendite selgelt määratlemine ja tõhus toimimine on väga olulised liikmesriikide prokuratuuride uurimistegevuse jaoks raskete piiriüleste õigusrikkumiste korral ning sellised vahendid on sama tähtsad ka loodava Euroopa Prokuratuuri uurimistegevuse jaoks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kohtulike meetmete vastastikuse tunnustamise vahendite selgelt määratlemine ja tõhus toimimine on väga olulised liikmesriikide prokuratuuride uurimistegevuse jaoks raskete piiriüleste õigusrikkumiste korral ning sellised vahendid on sama tähtsad ka loodava Euroopa Prokuratuuri uurimistegevuse jaoks;

| E. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjon rõhutas oma lõpparuandes vajadust tagada kõikide kohtulike meetmete kiire ja vastastikune tunnustamine täies vastavuses proportsionaalsuse põhimõttega, eriti kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste, konfiskeerimismääruste ja Euroopa vahistamismääruste osas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjon rõhutas oma lõpparuandes vajadust tagada kõikide kohtulike meetmete kiire ja vastastikune tunnustamine täies vastavuses proportsionaalsuse põhimõttega, eriti kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste, konfiskeerimismääruste ja Euroopa vahistamismääruste osas;

| F. | arvestades, et murettekitav on muu hulgas see, et:






  i) | raamotsuses 2002/584/JSK ja muudes vastastikuse tunnustamise vahendites puudub selge alus keeldumiseks, kui on piisavalt alust uskuda, et meetme täitmine oleks vastuolus vahistamismäärust täitva liikmesriigi Euroopa Liidu lepingu artikli 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) järgsete kohustustega; |
| --- | --- | --- |

F.

arvestades, et murettekitav on muu hulgas see, et:

i)

raamotsuses 2002/584/JSK ja muudes vastastikuse tunnustamise vahendites puudub selge alus keeldumiseks, kui on piisavalt alust uskuda, et meetme täitmine oleks vastuolus vahistamismäärust täitva liikmesriigi Euroopa Liidu lepingu artikli 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) järgsete kohustustega;

| ii) | raamotsuses 2002/584/JSK ja muudes vastastikuse tunnustamise vahendites puudub säte, mis tagaks harta artiklis 47 kehtestatud õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile, ja see on jäetud reguleerimiseks riigisiseste õigusaktidega, mis tekitab ebakindlust ja ebajärjekindlust liikmesriikide vahelistes tavades; |
| --- | --- |

ii)

raamotsuses 2002/584/JSK ja muudes vastastikuse tunnustamise vahendites puudub säte, mis tagaks harta artiklis 47 kehtestatud õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile, ja see on jäetud reguleerimiseks riigisiseste õigusaktidega, mis tekitab ebakindlust ja ebajärjekindlust liikmesriikide vahelistes tavades;

| iii) | Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja Interpoli hoiatusteateid ei vaadata läbi korrapäraselt ning puudub automaatne seos Euroopa vahistamismääruse tühistamise ja nimetatud hoiatusteadete kõrvaldamise vahel, samuti valitseb ebakindlus selle suhtes, millist mõju avaldab Euroopa vahistamismääruse täitmisest keeldumine Euroopa vahistamismääruse edasisele kehtivusele ja sellega seotud hoiatusteadetele, mille tulemusena ei ole inimestel, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa vahistamismäärust, võimalik vabalt liikuda vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ilma edaspidise arreteerimise ja üleandmise ohuta; |
| --- | --- |

iii)

Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja Interpoli hoiatusteateid ei vaadata läbi korrapäraselt ning puudub automaatne seos Euroopa vahistamismääruse tühistamise ja nimetatud hoiatusteadete kõrvaldamise vahel, samuti valitseb ebakindlus selle suhtes, millist mõju avaldab Euroopa vahistamismääruse täitmisest keeldumine Euroopa vahistamismääruse edasisele kehtivusele ja sellega seotud hoiatusteadetele, mille tulemusena ei ole inimestel, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa vahistamismäärust, võimalik vabalt liikuda vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ilma edaspidise arreteerimise ja üleandmise ohuta;

| iv) | puudub täpsus nende tõsiste kuritegude nimekirja määratlemisel, mis on seotud Euroopa vahistamismäärusega, aga ka teiste ELi vahenditega, mis pidevalt kõnealusele nimekirjale viitavad, ning kaastakse kuritegusid, mille tõsidus ei ole kõigi liikmesriikide kriminaalkoodeksites määratud ja mis ei pruugi proportsionaalsuse kontrolli läbida; |
| --- | --- |

iv)

puudub täpsus nende tõsiste kuritegude nimekirja määratlemisel, mis on seotud Euroopa vahistamismäärusega, aga ka teiste ELi vahenditega, mis pidevalt kõnealusele nimekirjale viitavad, ning kaastakse kuritegusid, mille tõsidus ei ole kõigi liikmesriikide kriminaalkoodeksites määratud ja mis ei pruugi proportsionaalsuse kontrolli läbida;

| v) | Euroopa vahistamismäärust kasutatakse ebaproportsionaalselt palju väiksemate õigusrikkumiste puhul või asjaoludel, mille puhul võiks kasutada vähemsekkuvaid alternatiive; see kõik põhjustab alusetut vahistamist ning põhjendamatut ja liiga pikaajalist viibimist eelvangistuses, mis omakorda põhjustab kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute põhiõiguste ebaproportsionaalset piiramist ja koormab liikmesriikide ressursse; |
| --- | --- |

v)

Euroopa vahistamismäärust kasutatakse ebaproportsionaalselt palju väiksemate õigusrikkumiste puhul või asjaoludel, mille puhul võiks kasutada vähemsekkuvaid alternatiive; see kõik põhjustab alusetut vahistamist ning põhjendamatut ja liiga pikaajalist viibimist eelvangistuses, mis omakorda põhjustab kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute põhiõiguste ebaproportsionaalset piiramist ja koormab liikmesriikide ressursse;

| vi) | raamotsuses 2002/584/JSK ja muudes vastastikuse tunnustamise vahendites puudub mõiste „õigusasutus“ määratlus, mistõttu liikmesriikides on kujunenud välja erinevad tavad, mis põhjustavad ebakindlust, vastastikuse usalduse vähenemist ja kohtuvaidlusi; |
| --- | --- |

vi)

raamotsuses 2002/584/JSK ja muudes vastastikuse tunnustamise vahendites puudub mõiste „õigusasutus“ määratlus, mistõttu liikmesriikides on kujunenud välja erinevad tavad, mis põhjustavad ebakindlust, vastastikuse usalduse vähenemist ja kohtuvaidlusi;

| vii) | puuduvad miinimumstandardid, et tagada tõhus kontroll vastastikuse tunnustamise meetmete täitmise üle, mistõttu liikmesriikides on välja kujunenud ebajärjekindlad tavad õiguslike tagatiste ja põhiõiguste rikkumise vastase kaitse pakkumisel, muu hulgas selliste kohtueksimuste hüvitamisel nagu viga isiku tuvastamisel, see aga on vastuolus Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis sätestatud normidega ja Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga; |
| --- | --- |

vii)

puuduvad miinimumstandardid, et tagada tõhus kontroll vastastikuse tunnustamise meetmete täitmise üle, mistõttu liikmesriikides on välja kujunenud ebajärjekindlad tavad õiguslike tagatiste ja põhiõiguste rikkumise vastase kaitse pakkumisel, muu hulgas selliste kohtueksimuste hüvitamisel nagu viga isiku tuvastamisel, see aga on vastuolus Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis sätestatud normidega ja Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga;

| viii) | kuigi eelvangistus on teatud tingimustel vajalik, võib eelvangistuse miinimumstandardite, nagu korrapärane läbivaatamine, vangistuse kasutamine viimase võimalusena ja alternatiivsete lahenduste kaalumine, puudumine koos vajakajäämistega juhtumi kohtulikuks aruteluks valmisoleku nõuetekohases hindamises põhjustada kahtlustatavate ja süüdistatavate põhjendamatut ja liiga kauakestvat eelvangistuses viibimist; |
| --- | --- |

viii)

kuigi eelvangistus on teatud tingimustel vajalik, võib eelvangistuse miinimumstandardite, nagu korrapärane läbivaatamine, vangistuse kasutamine viimase võimalusena ja alternatiivsete lahenduste kaalumine, puudumine koos vajakajäämistega juhtumi kohtulikuks aruteluks valmisoleku nõuetekohases hindamises põhjustada kahtlustatavate ja süüdistatavate põhjendamatut ja liiga kauakestvat eelvangistuses viibimist;

| ix) | paljudes liidu kinnipidamisasutustes on halvad tingimused ja see mõjutab asjaomaste isikute põhiõigusi, eelkõige õigust kaitsele ebainimliku või alandava kohtlemise või karistuse eest vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklile 3, ning liidu vastastikuse tunnustamise vahendite tulemuslikkust ja toimimist; |
| --- | --- |

ix)

paljudes liidu kinnipidamisasutustes on halvad tingimused ja see mõjutab asjaomaste isikute põhiõigusi, eelkõige õigust kaitsele ebainimliku või alandava kohtlemise või karistuse eest vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklile 3, ning liidu vastastikuse tunnustamise vahendite tulemuslikkust ja toimimist;

| x) | Euroopa vahistamismäärusega tagaotsitavatele isikutele ei tagata juriidilist esindatust ei vahistamismääruse teinud ega ka seda täitvas liikmesriigis; |
| --- | --- |

x)

Euroopa vahistamismäärusega tagaotsitavatele isikutele ei tagata juriidilist esindatust ei vahistamismääruse teinud ega ka seda täitvas liikmesriigis;

| xi) | raamotsuses 2002/584/JSK puuduvad tähtajad tõlgitud Euroopa vahistamismääruste edastamiseks, mis põhjustab erinevaid tavasid ja ebakindlust; |
| --- | --- |

xi)

raamotsuses 2002/584/JSK puuduvad tähtajad tõlgitud Euroopa vahistamismääruste edastamiseks, mis põhjustab erinevaid tavasid ja ebakindlust;

| xii) | puudub nende kuritegude nõuetekohane määratlus, millele kahepoolse karistatavuse kontrolli enam ei kohaldata; |
| --- | --- |

xii)

puudub nende kuritegude nõuetekohane määratlus, millele kahepoolse karistatavuse kontrolli enam ei kohaldata;

| xiii) | muid olemasolevaid liidu õigusalase koostöö ja vastastikuse tunnustamise vahendeid ei kasutata; |
| --- | --- |

xiii)

muid olemasolevaid liidu õigusalase koostöö ja vastastikuse tunnustamise vahendeid ei kasutata;

| 1. | võttes arvesse alates 2014. aastast Lissaboni lepinguga kehtivat uut õigusraamistikku, on seisukohal, et käesolevas resolutsioonis ei tuleks käsitleda otseselt raamotsuse 2002/584/JSK ebaõigest rakendamisest lähtuvaid probleeme, sest selliseid probleeme saab ja tulekski lahendada liikmesriikide õige rakendamise ja komisjoni algatatud täitemenetluse abil; |
| --- | --- |

1.

võttes arvesse alates 2014. aastast Lissaboni lepinguga kehtivat uut õigusraamistikku, on seisukohal, et käesolevas resolutsioonis ei tuleks käsitleda otseselt raamotsuse 2002/584/JSK ebaõigest rakendamisest lähtuvaid probleeme, sest selliseid probleeme saab ja tulekski lahendada liikmesriikide õige rakendamise ja komisjoni algatatud täitemenetluse abil;

| 2. | palub liikmesriikidel rakendada õigeaegselt ja tõhusalt liidu kriminaalõigusmeetmed täies mahus, sest nad täiendavad üksteist, sealhulgas Euroopa uurimismäärus, Euroopa järelevalvekorraldus ja menetlusõiguste meetmed, et teha seeläbi õigusasutustele kättesaadavaks alternatiivsed ja vähemsekkuvad vastastikuse tunnustamise vahendid, tagades samas kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute õiguste austamise kriminaalmenetluses; palub komisjonil hoolikalt jälgida nende nõuetekohast kohaldamist ning nende mõju Euroopa vahistamismääruse toimimisele ja liidu kriminaalõiguse alale; |
| --- | --- |

2.

palub liikmesriikidel rakendada õigeaegselt ja tõhusalt liidu kriminaalõigusmeetmed täies mahus, sest nad täiendavad üksteist, sealhulgas Euroopa uurimismäärus, Euroopa järelevalvekorraldus ja menetlusõiguste meetmed, et teha seeläbi õigusasutustele kättesaadavaks alternatiivsed ja vähemsekkuvad vastastikuse tunnustamise vahendid, tagades samas kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute õiguste austamise kriminaalmenetluses; palub komisjonil hoolikalt jälgida nende nõuetekohast kohaldamist ning nende mõju Euroopa vahistamismääruse toimimisele ja liidu kriminaalõiguse alale;

| 3. | palub liikmesriikidel ja nende õigusasutustel uurida kõiki raamotsuses 2002/584/JSK sisalduvaid võimalusi (nt põhjendus 12), et tagada inimõiguste ja põhivabaduste kaitse, palub neil kasutada enne Euroopa vahistamismääruse tegemist ära kõik alternatiivsed mehhanismid, ning kui vahistamismääruse tulemusel on toimunud kinnipidamine, menetleda kohtuasja ilma asjatute viivitusteta, et eelvangistus kestaks võimalikult lühikest aega; |
| --- | --- |

3.

palub liikmesriikidel ja nende õigusasutustel uurida kõiki raamotsuses 2002/584/JSK sisalduvaid võimalusi (nt põhjendus 12), et tagada inimõiguste ja põhivabaduste kaitse, palub neil kasutada enne Euroopa vahistamismääruse tegemist ära kõik alternatiivsed mehhanismid, ning kui vahistamismääruse tulemusel on toimunud kinnipidamine, menetleda kohtuasja ilma asjatute viivitusteta, et eelvangistus kestaks võimalikult lühikest aega;

| 4. | kinnitab, et kohtulike meetmete täielik tunnustamine ja kiiresti täitmisele pööramine on samm edasi liidu kriminaalõiguse ala poole, ning rõhutab, kui oluline vahend on Euroopa vahistamismäärus raskete piiriüleste õigusrikkumiste vastases tõhusas võitluses; |
| --- | --- |

4.

kinnitab, et kohtulike meetmete täielik tunnustamine ja kiiresti täitmisele pööramine on samm edasi liidu kriminaalõiguse ala poole, ning rõhutab, kui oluline vahend on Euroopa vahistamismäärus raskete piiriüleste õigusrikkumiste vastases tõhusas võitluses;

| 5. | on seisukohal, et kuna põhjenduses F nimetatud probleemid on tekkinud nii raamotsuse 2002/584/JSK eripärast kui ka liidu kriminaalõiguse ala ebatäielikust ja tasakaalustamata olemusest, tuleb seadusandlikes lahendustes käsitleda mõlemat probleemi, et jätkata tööd selle nimel, et kehtestada miinimumstandardid muu hulgas kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute menetlusõiguste kohta ning valdkonnaülene meede, mis kehtestab kõikidele vastastikuse tunnustamise vahenditele kohaldatavad põhimõtted, või juhul, kui selline valdkonnaülene meede ei ole teostatav või sellega ei suudeta käesolevas reolutsioonis välja toodud probleeme lahendada, raamotsuse 2002/584/JSK muudatusettepanekud; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et kuna põhjenduses F nimetatud probleemid on tekkinud nii raamotsuse 2002/584/JSK eripärast kui ka liidu kriminaalõiguse ala ebatäielikust ja tasakaalustamata olemusest, tuleb seadusandlikes lahendustes käsitleda mõlemat probleemi, et jätkata tööd selle nimel, et kehtestada miinimumstandardid muu hulgas kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute menetlusõiguste kohta ning valdkonnaülene meede, mis kehtestab kõikidele vastastikuse tunnustamise vahenditele kohaldatavad põhimõtted, või juhul, kui selline valdkonnaülene meede ei ole teostatav või sellega ei suudeta käesolevas reolutsioonis välja toodud probleeme lahendada, raamotsuse 2002/584/JSK muudatusettepanekud;

| 6. | on seisukohal, et tuvastatud puudused ei õõnesta üksnes vastastikust usaldust, vaid on nii sotsiaalses kui ka majanduslikus mõttes kulukad nii asjaomastele isikutele, nende perekondadele kui ühiskonnale üldiselt; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et tuvastatud puudused ei õõnesta üksnes vastastikust usaldust, vaid on nii sotsiaalses kui ka majanduslikus mõttes kulukad nii asjaomastele isikutele, nende perekondadele kui ühiskonnale üldiselt;

| 7. | palub seetõttu komisjonil esitada ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 alusel seadusandlikud ettepanekud, milles järgitakse käesoleva raporti lisas toodud üksikasjalikke soovitusi ja nähakse ette:






  a) | menetlus, mille kohaselt vastastikuse tunnustamise meetme võib vahistamismääruse teinud liikmesriigis vajaduse korral kinnitada kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või riigiprokurör, et lahendada mõiste „õigusasutus“ erinevate tõlgenduste probleem; |
| --- | --- | --- |

7.

palub seetõttu komisjonil esitada ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 alusel seadusandlikud ettepanekud, milles järgitakse käesoleva raporti lisas toodud üksikasjalikke soovitusi ja nähakse ette:

a)

menetlus, mille kohaselt vastastikuse tunnustamise meetme võib vahistamismääruse teinud liikmesriigis vajaduse korral kinnitada kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või riigiprokurör, et lahendada mõiste „õigusasutus“ erinevate tõlgenduste probleem;

| b) | proportsionaalsuse kontroll, mida tehakse vastastikuse tunnustamise otsuste langetamisel, tuginedes kõikidele asjakohastele teguritele ja asjaoludele, nagu õigusrikkumise raskusaste, see, kas juhtum on kohtulikuks aruteluks valmis, mõju tagaotsitava isiku õigustele, sealhulgas era- ja pereelule, kaasnevad kulud ja asjakohase vähemsekkuva alternatiivse meetme olemasolu; |
| --- | --- |

b)

proportsionaalsuse kontroll, mida tehakse vastastikuse tunnustamise otsuste langetamisel, tuginedes kõikidele asjakohastele teguritele ja asjaoludele, nagu õigusrikkumise raskusaste, see, kas juhtum on kohtulikuks aruteluks valmis, mõju tagaotsitava isiku õigustele, sealhulgas era- ja pereelule, kaasnevad kulud ja asjakohase vähemsekkuva alternatiivse meetme olemasolu;

| c) | standardne konsultatsioonimenetlus, mille kohaselt pädevad asutused vahistamismääruse teinud ja seda täitvas liikmesriigis saavad vahetada teavet kohtuotsuste täitmise kohta, näiteks seoses proportsionaalsuse hindamisega ja eelkõige seoses Euroopa vahistamismäärusega, et teha kindlaks valmisolek kohtulikuks aruteluks; |
| --- | --- |

c)

standardne konsultatsioonimenetlus, mille kohaselt pädevad asutused vahistamismääruse teinud ja seda täitvas liikmesriigis saavad vahetada teavet kohtuotsuste täitmise kohta, näiteks seoses proportsionaalsuse hindamisega ja eelkõige seoses Euroopa vahistamismäärusega, et teha kindlaks valmisolek kohtulikuks aruteluks;

| d) | kohustuslik alus keeldumiseks, kui on piisavalt alust uskuda, et meetme täitmine on vastuolus vahistamismäärust täitva liikmesriigi kohustusega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 ja hartale, eelkõige selle artikli 52 lõikele 1, milles viidatakse proportsionaalsuse põhimõttele; |
| --- | --- |

d)

kohustuslik alus keeldumiseks, kui on piisavalt alust uskuda, et meetme täitmine on vastuolus vahistamismäärust täitva liikmesriigi kohustusega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 ja hartale, eelkõige selle artikli 52 lõikele 1, milles viidatakse proportsionaalsuse põhimõttele;

| e) | harta artikli 47 esimese lõigu ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 13 kohane õigus tõhusale õiguskaitsevahendile, nagu õigus esitada vahistamismäärust täitvas liikmesriigis kaebus vastastikuse tunnustamise vahendi taotletava täitmise kohta ning tagaotsitava isiku õigus vaidlustada kohtus vahistamismäärust täitvale liikmesriigile antud tagatiste täitmata jätmine vahistamismääruse teinud liikmesriigi poolt; |
| --- | --- |

e)

harta artikli 47 esimese lõigu ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 13 kohane õigus tõhusale õiguskaitsevahendile, nagu õigus esitada vahistamismäärust täitvas liikmesriigis kaebus vastastikuse tunnustamise vahendi taotletava täitmise kohta ning tagaotsitava isiku õigus vaidlustada kohtus vahistamismäärust täitvale liikmesriigile antud tagatiste täitmata jätmine vahistamismääruse teinud liikmesriigi poolt;

| f) | nende kuritegude parem määratlemine, mille puhul tuleks kohaldada Euroopa vahistamismäärust, et lihtsustada proportsionaalsuse kontrolli; |
| --- | --- |

f)

nende kuritegude parem määratlemine, mille puhul tuleks kohaldada Euroopa vahistamismäärust, et lihtsustada proportsionaalsuse kontrolli;

| 8. | nõuab, et kõik liikmesriigid kohaldaksid liidu õigusakte selgelt ja järjekindlalt kriminaalmenetluse menetlusõiguste osas, mis on seotud Euroopa vahistamismääruse kasutamisega, sealhulgas õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses, õigus kaitsjale kriminaalmenetluses ja õigus teatada kinnipidamisest, ning õigus saada kriminaalmenetluses teavet; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et kõik liikmesriigid kohaldaksid liidu õigusakte selgelt ja järjekindlalt kriminaalmenetluse menetlusõiguste osas, mis on seotud Euroopa vahistamismääruse kasutamisega, sealhulgas õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses, õigus kaitsjale kriminaalmenetluses ja õigus teatada kinnipidamisest, ning õigus saada kriminaalmenetluses teavet;

| 9. | palub, et komisjon nõuaks liikmesriikidelt põhjalikku teavet Euroopa vahistamismääruse mehhanismi elluviimise kohta ja lisaks selle teabe oma järgmisse rakendusaruandesse, et teha probleemide ilmnemisel ettepanekuid sobivate meetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

9.

palub, et komisjon nõuaks liikmesriikidelt põhjalikku teavet Euroopa vahistamismääruse mehhanismi elluviimise kohta ja lisaks selle teabe oma järgmisse rakendusaruandesse, et teha probleemide ilmnemisel ettepanekuid sobivate meetmete võtmiseks;

| 10. | nõuab täitmata Euroopa vahistamismääruste korrapärast läbivaatamist ja kaalumist, kas need tuleks koos vastavate SIS II ja Interpoli hoiatusteadetega tühistada; nõuab Euroopa vahistamismääruste ja vastavate SIS II ja Interpoli hoiatusteadete tühistamist, kui Euroopa vahistamismääruse täitmisest on keeldutud kohustuslikel alustel, näiteks topeltkaristamise keelu või inimõiguste kaitse kohustusega kokkusobimatuse tõttu; nõuab, et kehtestataks nõue kohustuslikult ajakohastada SIS II ja Interpoli hoiatusteateid teabega asjaomase hoiatusteatega seotud Euroopa vahistamismääruse täitmisest keeldumise põhjuste kohta ning Europoli toimikute asjakohase ajakohastamise nõue; |
| --- | --- |

10.

nõuab täitmata Euroopa vahistamismääruste korrapärast läbivaatamist ja kaalumist, kas need tuleks koos vastavate SIS II ja Interpoli hoiatusteadetega tühistada; nõuab Euroopa vahistamismääruste ja vastavate SIS II ja Interpoli hoiatusteadete tühistamist, kui Euroopa vahistamismääruse täitmisest on keeldutud kohustuslikel alustel, näiteks topeltkaristamise keelu või inimõiguste kaitse kohustusega kokkusobimatuse tõttu; nõuab, et kehtestataks nõue kohustuslikult ajakohastada SIS II ja Interpoli hoiatusteateid teabega asjaomase hoiatusteatega seotud Euroopa vahistamismääruse täitmisest keeldumise põhjuste kohta ning Europoli toimikute asjakohase ajakohastamise nõue;

| 11. | rõhutades korrektsete menetluste, sealhulgas edasikaebamise õiguse esmatähtsust, nõuab, et liikmesriigid tagaksid kas vahistamismääruse teinud või seda täitva liikmesriigina õiguslikud mehhanismid, mis võimaldavad hüvitada vastastikuse tunnustamise vahenditega seotud kohtueksimustest tuleneva kahju vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis sätestatud normidele ja Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikale; |
| --- | --- |

11.

rõhutades korrektsete menetluste, sealhulgas edasikaebamise õiguse esmatähtsust, nõuab, et liikmesriigid tagaksid kas vahistamismääruse teinud või seda täitva liikmesriigina õiguslikud mehhanismid, mis võimaldavad hüvitada vastastikuse tunnustamise vahenditega seotud kohtueksimustest tuleneva kahju vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis sätestatud normidele ja Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikale;

| 12. | palub nõukogul lisada oma läbivaadatud Euroopa käsiraamatu versiooni Euroopa vahistamismääruse tegemise kohta (17195/1/10 REV 1) kuuepäevase ajapiirangu tõlgitud Euroopa vahistamismääruste edastamiseks, et tagada suurem selgus ja kindlus; |
| --- | --- |

12.

palub nõukogul lisada oma läbivaadatud Euroopa käsiraamatu versiooni Euroopa vahistamismääruse tegemise kohta (17195/1/10 REV 1) kuuepäevase ajapiirangu tõlgitud Euroopa vahistamismääruste edastamiseks, et tagada suurem selgus ja kindlus;

| 13. | palub liikmesriikidel ja komisjonil teha koostööd kohtunike, süüdistajate ja kriminaalõiguse kaitseadvokaatide kontaktvõrgustike tugevdamisel, et edendada tulemuslikke ja hästi informeeritud Euroopa vahistamismääruse menetlusi, ning pakkuda riikide ja liidu tasandil kohtute ja õigusala töötajatele asjakohast koolitust – keelealast ja Euroopa vahistamismääruse nõuetekohase kasutamise ning erinevate vastastikuse tunnustamise vahendite kombineeritud kasutamise kohta; palub komisjonil koostada Euroopa vahistamismääruse menetlustes osalevatele kaitseadvokaatidele praktiline liidu käsiraamat, mis on kergesti kättesaadav kogu liidus ja mis võtab arvesse Euroopa kriminaaladvokaatide ühingu (European Criminal Bar Association) selles valdkonnas tehtud tööd ja mida täiendavad riiklikud käsiraamatud; |
| --- | --- |

13.

palub liikmesriikidel ja komisjonil teha koostööd kohtunike, süüdistajate ja kriminaalõiguse kaitseadvokaatide kontaktvõrgustike tugevdamisel, et edendada tulemuslikke ja hästi informeeritud Euroopa vahistamismääruse menetlusi, ning pakkuda riikide ja liidu tasandil kohtute ja õigusala töötajatele asjakohast koolitust – keelealast ja Euroopa vahistamismääruse nõuetekohase kasutamise ning erinevate vastastikuse tunnustamise vahendite kombineeritud kasutamise kohta; palub komisjonil koostada Euroopa vahistamismääruse menetlustes osalevatele kaitseadvokaatidele praktiline liidu käsiraamat, mis on kergesti kättesaadav kogu liidus ja mis võtab arvesse Euroopa kriminaaladvokaatide ühingu (European Criminal Bar Association) selles valdkonnas tehtud tööd ja mida täiendavad riiklikud käsiraamatud;

| 14. | palub komisjonil hõlbustada spetsiaalse Euroopa vahistamismääruse õigusvõrgustiku loomist ning Euroopa kriminaalõiguse ja väljaandmise küsimustega tegelevate kaitseadvokaatide võrgustiku loomist ning tagada nii neile kui ka Euroopa õigusalase koolituse võrgustikule piisav rahastamine; usub, et komisjon saab tagada asjakohase rahastamise liidu kriminaalõiguse ala olemasolevate programmide kaudu; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil hõlbustada spetsiaalse Euroopa vahistamismääruse õigusvõrgustiku loomist ning Euroopa kriminaalõiguse ja väljaandmise küsimustega tegelevate kaitseadvokaatide võrgustiku loomist ning tagada nii neile kui ka Euroopa õigusalase koolituse võrgustikule piisav rahastamine; usub, et komisjon saab tagada asjakohase rahastamise liidu kriminaalõiguse ala olemasolevate programmide kaudu;

| 15. | palub komisjonil rajada Euroopa vahistamismäärusega seotud kõiki siseriiklikke kohtupraktikaid ja teisi vastastikuse tunnustamise menetlusi koondav liidu andmebaas ning muuta see hõlpsasti kättesaadavaks, et lihtsustada õigusala töötajate tööd ning kohaldamise ja kõigi tekkinud probleemide jälgimist ja hindamist; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil rajada Euroopa vahistamismäärusega seotud kõiki siseriiklikke kohtupraktikaid ja teisi vastastikuse tunnustamise menetlusi koondav liidu andmebaas ning muuta see hõlpsasti kättesaadavaks, et lihtsustada õigusala töötajate tööd ning kohaldamise ja kõigi tekkinud probleemide jälgimist ja hindamist;

| 16. | rõhutab kinnipidamistingimuste ja Euroopa vahistamismääruse meetmete vahelist seost ja tuletab liikmesriikidele meelde, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 3 ning Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika kehtestavad liikmesriikidele mitte üksnes negatiivsed kohustused, keelates kinnipeetavate ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise, vaid ka positiivsed kohustused, nõudes neilt inimväärikusega kooskõlas olevate kinnipidamistingimuste tagamist, ning et selliste õiguste rikkumiste korral viiakse läbi põhjalik ja tõhus uurimine; palub liikmesriikidel võtta eelkõige arvesse haavatavate isikute õigusi ning üldiselt põhjalikult uurida alternatiivseid lahendusi kinnipidamisele; |
| --- | --- |

16.

rõhutab kinnipidamistingimuste ja Euroopa vahistamismääruse meetmete vahelist seost ja tuletab liikmesriikidele meelde, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 3 ning Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika kehtestavad liikmesriikidele mitte üksnes negatiivsed kohustused, keelates kinnipeetavate ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise, vaid ka positiivsed kohustused, nõudes neilt inimväärikusega kooskõlas olevate kinnipidamistingimuste tagamist, ning et selliste õiguste rikkumiste korral viiakse läbi põhjalik ja tõhus uurimine; palub liikmesriikidel võtta eelkõige arvesse haavatavate isikute õigusi ning üldiselt põhjalikult uurida alternatiivseid lahendusi kinnipidamisele;

| 17. | vastastikuse tunnustamise raamistiku tõhususe tagamiseks palub komisjonil uurida liidu tasandil olemasolevaid õiguslikke ja rahalisi vahendeid, et parandada kinnipidamise standardeid, sealhulgas seadusandlikke ettepanekuid eelvangistuse tingimuste kohta; |
| --- | --- |

17.

vastastikuse tunnustamise raamistiku tõhususe tagamiseks palub komisjonil uurida liidu tasandil olemasolevaid õiguslikke ja rahalisi vahendeid, et parandada kinnipidamise standardeid, sealhulgas seadusandlikke ettepanekuid eelvangistuse tingimuste kohta;

| 18. | kinnitab, et soovitused on kooskõlas kodanike põhiõiguste, subsidiaarsuse põhimõtte ja proportsionaalsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

18.

kinnitab, et soovitused on kooskõlas kodanike põhiõiguste, subsidiaarsuse põhimõtte ja proportsionaalsuse põhimõttega;

| 19. | leiab, et taotletavate ettepanekute mis tahes finantsmõju liidu eelarvele tuleks katta olemasolevate eelarveassigneeringutega; rõhutab, et kõnealuste ettepanekute vastuvõtmine ja kohaldamine tooks nii liikmesriikidele kui ka kodanikele kaasa märkimisväärse kulude ja aja kokkuhoiu ja on seega kasulik nii majanduslikus kui ka sotsiaalses mõttes, nagu Euroopa vahistamismäärusega seotud liidu meetmete Euroopa lisaväärtusele antud hinnangus selgelt osutatakse; |
| --- | --- |

19.

leiab, et taotletavate ettepanekute mis tahes finantsmõju liidu eelarvele tuleks katta olemasolevate eelarveassigneeringutega; rõhutab, et kõnealuste ettepanekute vastuvõtmine ja kohaldamine tooks nii liikmesriikidele kui ka kodanikele kaasa märkimisväärse kulude ja aja kokkuhoiu ja on seega kasulik nii majanduslikus kui ka sotsiaalses mõttes, nagu Euroopa vahistamismäärusega seotud liidu meetmete Euroopa lisaväärtusele antud hinnangus selgelt osutatakse;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule.

---

(1)  ELT L 262, 7.10.2005, lk 1.

(2)  EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0444.

(4)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 73.

(5)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 82.

(6)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 154.

(7)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

---

RESOLUTSIOONI LISA: SOOVITUSED MÕNEDE KAVANDATUD SEADUSANDLIKE ETTEPANEKUTE KOHTA

Liidu vastastikuse tunnustamise vahendite kinnitusmenetlus:

| — | „vahistamismääruse teinud asutus“ määratletakse liidu kriminaalõiguses kui:






  i) | konkreetses juhtumis pädev kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või riigiprokurör; või |
| --- | --- | --- |

—

„vahistamismääruse teinud asutus“ määratletakse liidu kriminaalõiguses kui:

i)

konkreetses juhtumis pädev kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või riigiprokurör; või

| ii) | vahistamismääruse teinud liikmesriigi määratletud muu pädev asutus, tingimusel et täitmisele kuuluv akt kinnitatakse pärast seda, kui selle kooskõla õigusakti väljastamise tingimustega on vahistamismääruse teinud liikmesriigis kontrollinud kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või riigiprokurör. |
| --- | --- |

ii)

vahistamismääruse teinud liikmesriigi määratletud muu pädev asutus, tingimusel et täitmisele kuuluv akt kinnitatakse pärast seda, kui selle kooskõla õigusakti väljastamise tingimustega on vahistamismääruse teinud liikmesriigis kontrollinud kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või riigiprokurör.

Liidu vastastikuse tunnustamise vahendite proportsionaalsuse kontroll:

| — | pädev asutus hindab teises liikmesriigis täidetava otsuse langetamise puhul hoolikalt seda, kas taotletav meede on vajalik, tuginedes kõikidele asjakohastele teguritele ja asjaoludele, võttes arvesse kahtlustatava või süüdistatava isiku õigusi ja kavandatud eesmärkide saavutamiseks asjakohase vähemsekkuva alternatiivse meetme olemasolu, ning kohaldab kõige vähem sekkuvamat meedet. Kui täidesaatval asutusel või ametiisikul on alust arvata, et meede on ebaproportsionaalne, võib täidesaatev asutus või ametiisik konsulteerida otsuse teinud asutuse või ametiisikuga vastastikuse tunnustamise otsuse täitmise olulisuse üle. Pärast konsulteerimist võib otsuse teinud asutus või ametiisik otsustada vastastikuse tunnustamise otsus tühistada. |
| --- | --- |

—

pädev asutus hindab teises liikmesriigis täidetava otsuse langetamise puhul hoolikalt seda, kas taotletav meede on vajalik, tuginedes kõikidele asjakohastele teguritele ja asjaoludele, võttes arvesse kahtlustatava või süüdistatava isiku õigusi ja kavandatud eesmärkide saavutamiseks asjakohase vähemsekkuva alternatiivse meetme olemasolu, ning kohaldab kõige vähem sekkuvamat meedet. Kui täidesaatval asutusel või ametiisikul on alust arvata, et meede on ebaproportsionaalne, võib täidesaatev asutus või ametiisik konsulteerida otsuse teinud asutuse või ametiisikuga vastastikuse tunnustamise otsuse täitmise olulisuse üle. Pärast konsulteerimist võib otsuse teinud asutus või ametiisik otsustada vastastikuse tunnustamise otsus tühistada.

Vahistamismääruse teinud ja seda täitva liikmesriigi pädevate asutuste vaheline konsultatsioonimenetlus, mida kasutatakse liidu vastastikuse tunnustamise vahendite puhul:

| — | piiramata pädeva vahistamismäärust täitva asutuse võimalust kasutada alust keeldumiseks, peaks olema kättesaadav standardne menetlus, mille kohaselt pädevad asutused vahistamismääruse teinud ja seda täitvas liikmesriigis vahetavad teavet ja konsulteerivad üksteisega, et edendada asjakohaste vastastikuse tunnustamise vahendite sujuvat ja tulemuslikku kohaldamist või asjaomaste isikute põhiõiguste kaitsmist, nt proportsionaalsuse hindamine muu hulgas seoses Euroopa vahistamismäärusega, et teha kindlaks valmisolek kohtulikuks aruteluks. |
| --- | --- |

—

piiramata pädeva vahistamismäärust täitva asutuse võimalust kasutada alust keeldumiseks, peaks olema kättesaadav standardne menetlus, mille kohaselt pädevad asutused vahistamismääruse teinud ja seda täitvas liikmesriigis vahetavad teavet ja konsulteerivad üksteisega, et edendada asjakohaste vastastikuse tunnustamise vahendite sujuvat ja tulemuslikku kohaldamist või asjaomaste isikute põhiõiguste kaitsmist, nt proportsionaalsuse hindamine muu hulgas seoses Euroopa vahistamismäärusega, et teha kindlaks valmisolek kohtulikuks aruteluks.

Liidu vastastikuse tunnustamise vahendite suhtes kohaldatav põhiõigustel põhinev keeldumise alus:

| — | on piisavalt alust uskuda, et meetme täitmine oleks vastuolus vahistamismäärust täitva liikmesriigi Euroopa Liidu lepingu artikli 6 ja harta järgsete kohustustega. |
| --- | --- |

—

on piisavalt alust uskuda, et meetme täitmine oleks vastuolus vahistamismäärust täitva liikmesriigi Euroopa Liidu lepingu artikli 6 ja harta järgsete kohustustega.

Liidu vastastikuse tunnustamise vahendite suhtes kohaldatavate tõhusate õiguskaitsevahendite tagamine:

| — | liikmesriigid tagavad kooskõlas harta, Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktika ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, et kõigil, kelle õigusi ja vabadusi on vastastikuse tunnustamise vahendi kriminaalasjas kohaldamisel otsuse, tegevuse või tegevusetusega rikutud, on kohtus õigus tõhusale õiguskaitsevahendile. Kui sellist õiguskaitsevahendit kasutatakse täitvas liikmesriigis ja sellel on peatav mõju, siis tehakse lõplik otsus sellise õiguskaitsevahendi kohta kohaldatava vastastikuse tunnustamise vahendis nimetatud tähtaja jooksul või, kui selge tähtaeg puudub, piisavalt kiiresti, et vastastikuse tunnustamise protsessi eesmärk ei satuks ohtu. |
| --- | --- |

—

liikmesriigid tagavad kooskõlas harta, Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktika ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, et kõigil, kelle õigusi ja vabadusi on vastastikuse tunnustamise vahendi kriminaalasjas kohaldamisel otsuse, tegevuse või tegevusetusega rikutud, on kohtus õigus tõhusale õiguskaitsevahendile. Kui sellist õiguskaitsevahendit kasutatakse täitvas liikmesriigis ja sellel on peatav mõju, siis tehakse lõplik otsus sellise õiguskaitsevahendi kohta kohaldatava vastastikuse tunnustamise vahendis nimetatud tähtaja jooksul või, kui selge tähtaeg puudub, piisavalt kiiresti, et vastastikuse tunnustamise protsessi eesmärk ei satuks ohtu.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/141 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/141

---

P7_TA(2014)0175

ELi ja Indoneesia vaheline vabatahtlik partnerlusleping, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja ELi toodavate puittoodetega kauplemist

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahel (2013/2990(RSP))

(2017/C 285/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist, sõlmimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist, sõlmimise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahelist vabatahtlikku partnerluslepingut, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahelist vabatahtlikku partnerluslepingut, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (2),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C7-0344/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C7-0344/2013),

| — | võttes arvesse põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 13. septembri 2007. aasta resolutsiooniga 61/295 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 13. septembri 2007. aasta resolutsiooniga 61/295 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (4),

| — | võttes arvesse Maailmapanga 14. märtsi 2012. aasta aruannet „Justice for forests: Improving criminal justice efforts to combat illegal logging“ („Metsade õiglane kohtlemine: kriminaalõiguse tõhustamine ebaseadusliku metsaraie tõkestamiseks“) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga 14. märtsi 2012. aasta aruannet „Justice for forests: Improving criminal justice efforts to combat illegal logging“ („Metsade õiglane kohtlemine: kriminaalõiguse tõhustamine ebaseadusliku metsaraie tõkestamiseks“) (5),

| — | võttes arvesse Human Rights Watchi 16. juuli 2013. aasta aruannet „The dark side of green growth: Human rights impacts of weak governance in Indonesia’s forestry sector“ („Rohelise majanduskasvu varjukülg: Indoneesia metsandussektori nõrga haldamise mõju inimõigustele“) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Human Rights Watchi 16. juuli 2013. aasta aruannet „The dark side of green growth: Human rights impacts of weak governance in Indonesia’s forestry sector“ („Rohelise majanduskasvu varjukülg: Indoneesia metsandussektori nõrga haldamise mõju inimõigustele“) (6),

| — | võttes arvesse 9. novembril 2009. aastal allkirjastatud laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. novembril 2009. aastal allkirjastatud laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahel,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 30. septembril 2013 allkirjastasid Indoneesia valitsus ja EL metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja ELi toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu (FLEGT), millega nad kinnitasid mõlemapoolset kohustust tagada, et ELi toodav puit on raiutud ja puittooted toodetud ja transporditud seaduslikult; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 30. septembril 2013 allkirjastasid Indoneesia valitsus ja EL metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja ELi toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu (FLEGT), millega nad kinnitasid mõlemapoolset kohustust tagada, et ELi toodav puit on raiutud ja puittooted toodetud ja transporditud seaduslikult;

| B. | arvestades, et vabatahtlike partnerluslepingute eesmärk on lõpetada ebaseaduslik metsaraie, parandada metsahaldust ja lõpptulemusena tagada metsade säästev majandamine ning toetada ülemaailmseid jõupingutusi metsade hävitamise ja nende seisundi halvendamise peatamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vabatahtlike partnerluslepingute eesmärk on lõpetada ebaseaduslik metsaraie, parandada metsahaldust ja lõpptulemusena tagada metsade säästev majandamine ning toetada ülemaailmseid jõupingutusi metsade hävitamise ja nende seisundi halvendamise peatamiseks;

| C. | arvestades, et vabatahtlikud partnerluslepingud peaksid soodustama süsteemseid muutusi metsandussektoris ja toetama nõudeid järgivaid ettevõtjaid, kes hangivad puitu seaduslikest ja usaldusväärsetest allikatest, ning kaitsma neid kõlvatu konkurentsi eest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vabatahtlikud partnerluslepingud peaksid soodustama süsteemseid muutusi metsandussektoris ja toetama nõudeid järgivaid ettevõtjaid, kes hangivad puitu seaduslikest ja usaldusväärsetest allikatest, ning kaitsma neid kõlvatu konkurentsi eest;

| D. | arvestades, et Indoneesia on Amazonase ja Kongo vesikondade järel maailma suuruselt kolmas vihmametsade ala, aga ka oluline kasvuhoonegaaside tekitaja, mis on peamiselt tingitud vihmametsade ja süsinikurikaste turbamaade ulatuslikust kasutamisest muudes maakasutusvaldkondades, näiteks palmiõli ja paberi tootmises; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Indoneesia on Amazonase ja Kongo vesikondade järel maailma suuruselt kolmas vihmametsade ala, aga ka oluline kasvuhoonegaaside tekitaja, mis on peamiselt tingitud vihmametsade ja süsinikurikaste turbamaade ulatuslikust kasutamisest muudes maakasutusvaldkondades, näiteks palmiõli ja paberi tootmises;

| E. | arvestades, et Indoneesia kaotas ajavahemikus 2009–2011 vähemalt 1 240 000 hektarit metsa; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Indoneesia kaotas ajavahemikus 2009–2011 vähemalt 1 240 000 hektarit metsa;

| F. | arvestades, et ainult 10 % (väärtuse alusel) Indoneesia puidu ja puittoodete ekspordi sihtkohaks on EL, samas kui suurem osa eksporditakse Aasia riikidesse, mistõttu on vabatahtlik partnerlusleping kogu Indoneesia puidutööstuse jaoks oluline standardi määraja; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ainult 10 % (väärtuse alusel) Indoneesia puidu ja puittoodete ekspordi sihtkohaks on EL, samas kui suurem osa eksporditakse Aasia riikidesse, mistõttu on vabatahtlik partnerlusleping kogu Indoneesia puidutööstuse jaoks oluline standardi määraja;

| G. | arvestades, et Indoneesia metsandussektor on Interpoli ja Maailmapanga 2012. aasta uuringu kohaselt sektor, kus on suur rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumise oht; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Indoneesia metsandussektor on Interpoli ja Maailmapanga 2012. aasta uuringu kohaselt sektor, kus on suur rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumise oht;

| H. | arvestades, et Human Rights Watchi andmetel kaotas Indoneesia metsandussektoris valitseva korruptsiooni, maksudest kõrvalehoidumise ja rahapesu tõttu aastatel 2007–2011 ligi seitse miljardit USA dollarit; arvestades, et Indoneesia korruptsioonivastase võitluse komisjoni aseesimees on kirjeldanud metsandussektorit kui „piiramatu korruptsiooni allikat“ (7); arvestades, et Indoneesia on siiski teinud viimastel aastatel finantskuritegude eest vastutusele võtmisel märkimisväärseid edusamme, nagu tõendas ka ülemkohtu 2012. aasta detsembri süüdimõistev otsus palmiõli tootjale Asian Agri Group maksudest kõrvalehoidumise eest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Human Rights Watchi andmetel kaotas Indoneesia metsandussektoris valitseva korruptsiooni, maksudest kõrvalehoidumise ja rahapesu tõttu aastatel 2007–2011 ligi seitse miljardit USA dollarit; arvestades, et Indoneesia korruptsioonivastase võitluse komisjoni aseesimees on kirjeldanud metsandussektorit kui „piiramatu korruptsiooni allikat“ (7); arvestades, et Indoneesia on siiski teinud viimastel aastatel finantskuritegude eest vastutusele võtmisel märkimisväärseid edusamme, nagu tõendas ka ülemkohtu 2012. aasta detsembri süüdimõistev otsus palmiõli tootjale Asian Agri Group maksudest kõrvalehoidumise eest;

| I. | arvestades, et mõlemad pooled peavad kokku leppima Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi (Sistem Verifikasi Legalitas Kayu – SVLK) osas, et vabatahtliku partnerluslepinguga hõlmatud Indoneesia puit ja puittooted saaksid siseneda ELi turule FLEGT-litsentsiga puiduna, mida peetakse ELi puidumääruse (8) tingimustel automaatselt seaduslikuks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mõlemad pooled peavad kokku leppima Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi (Sistem Verifikasi Legalitas Kayu – SVLK) osas, et vabatahtliku partnerluslepinguga hõlmatud Indoneesia puit ja puittooted saaksid siseneda ELi turule FLEGT-litsentsiga puiduna, mida peetakse ELi puidumääruse (8) tingimustel automaatselt seaduslikuks;

| J. | arvestades, et Indoneesia SVLK-d vaadatakse praegu läbi, et viia see kooskõlla vabatahtliku partnerluslepingu nõuetega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Indoneesia SVLK-d vaadatakse praegu läbi, et viia see kooskõlla vabatahtliku partnerluslepingu nõuetega;

| K. | arvestades, et komisjonil on nõukogu määrusest (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse) (9) tulenevalt õigus võtta vastu üksikasjalikke nõudeid FLEGT-litsentside väljastamiseks ning muuta kõnealuse määruse I lisas esitatud partnerriikide ja nende määratud, litsentse väljastavate asutuste loetelu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjonil on nõukogu määrusest (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse) (9) tulenevalt õigus võtta vastu üksikasjalikke nõudeid FLEGT-litsentside väljastamiseks ning muuta kõnealuse määruse I lisas esitatud partnerriikide ja nende määratud, litsentse väljastavate asutuste loetelu;

| L. | arvestades, et Indoneesia konstitutsioonikohus tegi 6. mail 2013 otsuse, et traditsiooniliselt põliselanikele kuulunud metsi ei tohiks klassifitseerida „riigimetsa alade“ hulka kuuluvateks, sillutades seeläbi teed arhipelaagi põliselanike õiguste laiaulatuslikumale tunnustamisele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Indoneesia konstitutsioonikohus tegi 6. mail 2013 otsuse, et traditsiooniliselt põliselanikele kuulunud metsi ei tohiks klassifitseerida „riigimetsa alade“ hulka kuuluvateks, sillutades seeläbi teed arhipelaagi põliselanike õiguste laiaulatuslikumale tunnustamisele;

| 1. | avaldab tunnustust Indoneesia ülisuurte vabatahtlike jõupingutuste eest vohava ebaseadusliku raie ja sellega seotud kaubanduse vastu võitlemisel SVLK väljatöötamise abil paljusid sidusrühmi hõlmavate protsesside rakendamise kaudu ja eelkõige viimastel kuudel tehtud märkimisväärsete edusammude eest; on siiski mures teatavate probleemide pärast; tuletab meelde, et FLEGT-litsentside ametlikuks väljastamiseks peab SVLK toimima eesmärgiga saavutada vabatahtliku partnerluslepingu eesmärgid; |
| --- | --- |

1.

avaldab tunnustust Indoneesia ülisuurte vabatahtlike jõupingutuste eest vohava ebaseadusliku raie ja sellega seotud kaubanduse vastu võitlemisel SVLK väljatöötamise abil paljusid sidusrühmi hõlmavate protsesside rakendamise kaudu ja eelkõige viimastel kuudel tehtud märkimisväärsete edusammude eest; on siiski mures teatavate probleemide pärast; tuletab meelde, et FLEGT-litsentside ametlikuks väljastamiseks peab SVLK toimima eesmärgiga saavutada vabatahtliku partnerluslepingu eesmärgid;

| 2. | peab tervitatavaks ELi ja Indoneesia Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu üle peetud läbirääkimiste tulemusi; kordab, et toetab vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimist ja soovib toetada selle edukat rakendamist; |
| --- | --- |

2.

peab tervitatavaks ELi ja Indoneesia Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu üle peetud läbirääkimiste tulemusi; kordab, et toetab vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimist ja soovib toetada selle edukat rakendamist;

| 3. | märgib, et enamik riigi kõnealustest puiduallikatest ei ole siiamaani SVLK sertifikaati saanud ning et tarneahelasse siseneb suur kogus metsade hävitamisest pärit kontrollimata puitu; |
| --- | --- |

3.

märgib, et enamik riigi kõnealustest puiduallikatest ei ole siiamaani SVLK sertifikaati saanud ning et tarneahelasse siseneb suur kogus metsade hävitamisest pärit kontrollimata puitu;

| 4. | rõhutab, kuivõrd oluline on laiendada SVLK ulatust, sealhulgas auditeerimist, et see hõlmaks kõiki puidutootmise piirkondi ja tarneahela kõiki etappe, ning tagada, et kontrollitud seaduslik puit eraldatakse kontrollimata puidust, et viimane ei siseneks SVLK tarneahelatesse; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, kuivõrd oluline on laiendada SVLK ulatust, sealhulgas auditeerimist, et see hõlmaks kõiki puidutootmise piirkondi ja tarneahela kõiki etappe, ning tagada, et kontrollitud seaduslik puit eraldatakse kontrollimata puidust, et viimane ei siseneks SVLK tarneahelatesse;

| 5. | peab metsade maakasutuse muutmist püsivaks probleemiks Indoneesia maakasutuse haldussüsteemis; peab kahetsusväärseks asjaolu, et praegu ei auditeerita SVLK raames ettevõtetele metsa maakasutuse muutmise lubade andmise protsessi, eriti seda, kas nad viivad läbi keskkonnamõju hindamised (AMDAL) ja järgivad metsa maakasutuse muutmise loataotlusmenetluse raames kehtestatud piiranguid; |
| --- | --- |

5.

peab metsade maakasutuse muutmist püsivaks probleemiks Indoneesia maakasutuse haldussüsteemis; peab kahetsusväärseks asjaolu, et praegu ei auditeerita SVLK raames ettevõtetele metsa maakasutuse muutmise lubade andmise protsessi, eriti seda, kas nad viivad läbi keskkonnamõju hindamised (AMDAL) ja järgivad metsa maakasutuse muutmise loataotlusmenetluse raames kehtestatud piiranguid;

| 6. | märgib, et praegune SVLK võimaldab tunnistada metsaraie seaduslikuks ka siis, kui põlisrahvaste ja kohalike kogukondade maakasutuse õigusega seotud nõudeid ei ole rahuldatud ning/või nõuetekohast hüvitist ei ole makstud, kui see on asjakohane; palub, et komisjon nõuaks Indoneesia valitsuselt tungivalt tagada, et seaduslikkuse kontrollimisel võetakse arvesse traditsiooniliste kogukondade õigust metsadele, põlisrahvaste ja kohalike kogukondade vaba, eelnevat ja teadlikku nõusolekut, ja vajaduse korral hüvitist metsamaadele juurdepääsu kadumise eest, ja et kontrolliasutustele antakse volitus hinnata, kas ettevõtted on kohalikest maakasutusõigustest kinni pidanud ja kas maa on seadusega määratletud; |
| --- | --- |

6.

märgib, et praegune SVLK võimaldab tunnistada metsaraie seaduslikuks ka siis, kui põlisrahvaste ja kohalike kogukondade maakasutuse õigusega seotud nõudeid ei ole rahuldatud ning/või nõuetekohast hüvitist ei ole makstud, kui see on asjakohane; palub, et komisjon nõuaks Indoneesia valitsuselt tungivalt tagada, et seaduslikkuse kontrollimisel võetakse arvesse traditsiooniliste kogukondade õigust metsadele, põlisrahvaste ja kohalike kogukondade vaba, eelnevat ja teadlikku nõusolekut, ja vajaduse korral hüvitist metsamaadele juurdepääsu kadumise eest, ja et kontrolliasutustele antakse volitus hinnata, kas ettevõtted on kohalikest maakasutusõigustest kinni pidanud ja kas maa on seadusega määratletud;

| 7. | julgustab Indoneesia valitsust tagama, et sertifitseerimismenetlus ei oleks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes diskrimineeriv; |
| --- | --- |

7.

julgustab Indoneesia valitsust tagama, et sertifitseerimismenetlus ei oleks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes diskrimineeriv;

| 8. | palub komisjonil nõuda Indoneesia valitsuselt tungivalt, et viimane tagaks järgmiste tingimuste täitmise:






  — | kõik puiduallikad ja kogu puidu käitlemisahel on auditeeritud ja sealhulgas kontrollitud seda, kas puiduettevõttel üldse oli raieõigus; |
| --- | --- | --- |

8.

palub komisjonil nõuda Indoneesia valitsuselt tungivalt, et viimane tagaks järgmiste tingimuste täitmise:

—

kõik puiduallikad ja kogu puidu käitlemisahel on auditeeritud ja sealhulgas kontrollitud seda, kas puiduettevõttel üldse oli raieõigus;

| — | sertifikaadiga ja sertifikaadita puitu ja puittooteid hoitakse eraldi; |
| --- | --- |

—

sertifikaadiga ja sertifikaadita puitu ja puittooteid hoitakse eraldi;

| — | looduslike metsade maakasutuse muutmist vähendatakse miinimumini ja kontrollitakse muudetud maakasutuse aladelt pärit puidu seaduslikku päritolu, sealhulgas AMDALi olemasolu ja/või kontsessiooni alusel toimuvat maakasutust reguleerivate sätete järgimist; |
| --- | --- |

—

looduslike metsade maakasutuse muutmist vähendatakse miinimumini ja kontrollitakse muudetud maakasutuse aladelt pärit puidu seaduslikku päritolu, sealhulgas AMDALi olemasolu ja/või kontsessiooni alusel toimuvat maakasutust reguleerivate sätete järgimist;

| 9. | palub Indoneesia valitsusel täiendada SVLK kohast seaduslikkuse kontrolli otsustavate meetmetega metsandussektoriga seotud finantskuritegude (nt rahapesu ja maksupettuse) vastu võitlemiseks, et suurendada riigi usaldusväärsust FLEGT-litsentside väljastamisel; |
| --- | --- |

9.

palub Indoneesia valitsusel täiendada SVLK kohast seaduslikkuse kontrolli otsustavate meetmetega metsandussektoriga seotud finantskuritegude (nt rahapesu ja maksupettuse) vastu võitlemiseks, et suurendada riigi usaldusväärsust FLEGT-litsentside väljastamisel;

| 10. | palub Indoneesia valitsusel asuda tegutsema oma äsjase otsuse nimel jõustada maksualased õigusaktid ja nõuda dokumente, mis tõendavad, et puitu eksportivad ettevõtted järgivad täielikult Indoneesia maksuseaduseid ja 2010. aasta rahapesu tõkestamise seadust; |
| --- | --- |

10.

palub Indoneesia valitsusel asuda tegutsema oma äsjase otsuse nimel jõustada maksualased õigusaktid ja nõuda dokumente, mis tõendavad, et puitu eksportivad ettevõtted järgivad täielikult Indoneesia maksuseaduseid ja 2010. aasta rahapesu tõkestamise seadust;

| 11. | tervitab Indoneesia valitsuse „ühe kaardi“ algatust, mille eesmärgiks on suurendada üldsuse juurdepääsu ajakohastele ja läbipaistvatele andmetele ja kaartidele, ilma milleta võivad seaduste ebajärjepidev ja erisugune tõlgendamine ning konfliktid kohalike kogukondade ja põliselanikega takistada Indoneesias head metsahaldust; rõhutab asjaolu, et sõltumatutel metsade järelevalveasutustel peab oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks olema sellisele põhiteabele juurdepääs ning et kontsessioonide kaardid, ülestöötamiskavad ja teave lubade kohta peaksid olema avalikult kättesaadavad; palub Indoneesia valitsusel kiirendada „ühe kaardi“ algatust ja avaldada selle esimene versioon, sealhulgas metsalitsentside ja maakasutuse nõuetega seotud oluline teave; |
| --- | --- |

11.

tervitab Indoneesia valitsuse „ühe kaardi“ algatust, mille eesmärgiks on suurendada üldsuse juurdepääsu ajakohastele ja läbipaistvatele andmetele ja kaartidele, ilma milleta võivad seaduste ebajärjepidev ja erisugune tõlgendamine ning konfliktid kohalike kogukondade ja põliselanikega takistada Indoneesias head metsahaldust; rõhutab asjaolu, et sõltumatutel metsade järelevalveasutustel peab oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks olema sellisele põhiteabele juurdepääs ning et kontsessioonide kaardid, ülestöötamiskavad ja teave lubade kohta peaksid olema avalikult kättesaadavad; palub Indoneesia valitsusel kiirendada „ühe kaardi“ algatust ja avaldada selle esimene versioon, sealhulgas metsalitsentside ja maakasutuse nõuetega seotud oluline teave;

| 12. | kutsub komisjoni üles tagama oma osalemisega ühises rakenduskomitees pettuse- ja korruptsiooniohu tõhusa vähendamise, sealhulgas riskipõhise pettuste tõkestamise kava väljatöötamise abil; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles tagama oma osalemisega ühises rakenduskomitees pettuse- ja korruptsiooniohu tõhusa vähendamise, sealhulgas riskipõhise pettuste tõkestamise kava väljatöötamise abil;

| 13. | tõdeb, et puidu seaduslikkuse kontrollimine sõltub peaaegu täielikult audiitorite ja sõltumatute järelevalveasutuste tegevusest; peab kiiduväärseks SVLK ametlikku rolli kui näidet kodanikuühiskonna sõltumatust järelevalvest; märgib siiski, et sõltumatu järelevalve võrgustike suutlikkus on inimressursside ja rahaliste vahendite osas väga piiratud; |
| --- | --- |

13.

tõdeb, et puidu seaduslikkuse kontrollimine sõltub peaaegu täielikult audiitorite ja sõltumatute järelevalveasutuste tegevusest; peab kiiduväärseks SVLK ametlikku rolli kui näidet kodanikuühiskonna sõltumatust järelevalvest; märgib siiski, et sõltumatu järelevalve võrgustike suutlikkus on inimressursside ja rahaliste vahendite osas väga piiratud;

| 14. | palub komisjonil nõuda Indoneesia valitsuselt tungivalt, et viimane tagaks piisava rahastamise ja koolituse võimaldamise audiitoritele, kontrolliasutustele ja sõltumatutele metsajärelevalveasutustele, et nad saaksid teha korrapärast kohapealset järelevalvet, pistelist kontrolli ja auditeerimisi; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil nõuda Indoneesia valitsuselt tungivalt, et viimane tagaks piisava rahastamise ja koolituse võimaldamise audiitoritele, kontrolliasutustele ja sõltumatutele metsajärelevalveasutustele, et nad saaksid teha korrapärast kohapealset järelevalvet, pistelist kontrolli ja auditeerimisi;

| 15. | tervitab Indoneesia valitsuse poolt määratud metsapolitsei rolli tugevdamiseks tehtavaid jõupingutusi; märgib siiski, et Indoneesia metsandusministeerium peaks veelgi parandama oma korda ebaseadusliku metsaraie juhtumite järelevalve, kataloogimise ja järelmeetmete osas; toonitab, kui ääretult oluline on anda õiguskaitseasutustele teada äriühingutest, kes toimivad ebaseaduslikult; |
| --- | --- |

15.

tervitab Indoneesia valitsuse poolt määratud metsapolitsei rolli tugevdamiseks tehtavaid jõupingutusi; märgib siiski, et Indoneesia metsandusministeerium peaks veelgi parandama oma korda ebaseadusliku metsaraie juhtumite järelevalve, kataloogimise ja järelmeetmete osas; toonitab, kui ääretult oluline on anda õiguskaitseasutustele teada äriühingutest, kes toimivad ebaseaduslikult;

| 16. | palub komisjonil nõuda Indoneesia valitsuselt tungivalt, et viimane tagaks, et asjaomaste õigusaktide rikkumisest teatavatele sõltumatutele järelevalvearuannetele vastataks nõuetekohaselt, ja et asjaomased ametiasutused võtaksid selliste õigusaktide rikkumiste tuvastamise korral tõhusaid ja hoiatavaid jõustamismeetmeid; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil nõuda Indoneesia valitsuselt tungivalt, et viimane tagaks, et asjaomaste õigusaktide rikkumisest teatavatele sõltumatutele järelevalvearuannetele vastataks nõuetekohaselt, ja et asjaomased ametiasutused võtaksid selliste õigusaktide rikkumiste tuvastamise korral tõhusaid ja hoiatavaid jõustamismeetmeid;

| 17. | rõhutab asjaolu, et sõltumatu järelevalve ning põlisrahvaste ja kohalike kogukondade õiguste austamine on SVLK usaldusväärsuse suurendamise seisukohalt olulised tegurid; rõhutab seetõttu, et on oluline seda suunda jätkata ja suurendada läbipaistvust teiste kodanikuühiskonna rühmade jaoks ning et kodanikuühiskonna teostatav sõltumatu järelevalve peaks toimuma ilma vägivalla, ähvarduste või igasuguse väärkohtlemiseta ning selle esinemise korral peaks sellele järgnema range vastutuselevõtmine; |
| --- | --- |

17.

rõhutab asjaolu, et sõltumatu järelevalve ning põlisrahvaste ja kohalike kogukondade õiguste austamine on SVLK usaldusväärsuse suurendamise seisukohalt olulised tegurid; rõhutab seetõttu, et on oluline seda suunda jätkata ja suurendada läbipaistvust teiste kodanikuühiskonna rühmade jaoks ning et kodanikuühiskonna teostatav sõltumatu järelevalve peaks toimuma ilma vägivalla, ähvarduste või igasuguse väärkohtlemiseta ning selle esinemise korral peaks sellele järgnema range vastutuselevõtmine;

| 18. | palub komisjonil nõuda Indoneesia valitsuselt tungivalt, et viimane tagaks järgmiste tingimuste täitmise:






  — | sidusrühmi kaasatakse ka edaspidi SVLK rakendamisse ja toimivaks muutmisesse; |
| --- | --- | --- |

18.

palub komisjonil nõuda Indoneesia valitsuselt tungivalt, et viimane tagaks järgmiste tingimuste täitmise:

—

sidusrühmi kaasatakse ka edaspidi SVLK rakendamisse ja toimivaks muutmisesse;

| — | kodanikuühiskonna teostatav sõltumatu järelevalve toimub ilma vägivalla, ähvarduste või igasuguse väärkohtlemiseta ning selle esinemise korral järgneb sellele range vastutuselevõtmine; |
| --- | --- |

—

kodanikuühiskonna teostatav sõltumatu järelevalve toimub ilma vägivalla, ähvarduste või igasuguse väärkohtlemiseta ning selle esinemise korral järgneb sellele range vastutuselevõtmine;

| — | kõigi FLEGT-litsentside vältimatuks eeltingimuseks on põlisrahvaste ja kohalike kogukondade vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku saamine kõikidel juhtudel ning vajaduse korral õiglane hüvitis nende toimetulekuks hädavajalikele metsamaadele juurdepääsu kadumise eest; |
| --- | --- |

—

kõigi FLEGT-litsentside vältimatuks eeltingimuseks on põlisrahvaste ja kohalike kogukondade vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku saamine kõikidel juhtudel ning vajaduse korral õiglane hüvitis nende toimetulekuks hädavajalikele metsamaadele juurdepääsu kadumise eest;

| — | SLVK auditinõuded ei ole staatilised, vaid Indoneesia sidusrühmad peaksid neid perioodiliselt läbi vaatama, et neid pidevalt parendada; |
| --- | --- |

—

SLVK auditinõuded ei ole staatilised, vaid Indoneesia sidusrühmad peaksid neid perioodiliselt läbi vaatama, et neid pidevalt parendada;

| 19. | palub komisjonil tagada, et Indoneesia konstitutsioonikohtu 6. mai 2013. aasta otsuse leide võetakse SVLK läbivaatamisel nõuetekohaselt arvesse; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil tagada, et Indoneesia konstitutsioonikohtu 6. mai 2013. aasta otsuse leide võetakse SVLK läbivaatamisel nõuetekohaselt arvesse;

| 20. | kutsub komisjoni üles lihtsustama Indoneesia valitsuselt nõutavate edusammude tegemist ning tagama piirkondlikul tasandil võrdsed tingimused, rahuldades Indoneesia valitsuse taotluse kaasata Sarawaki piirkond ELi ja Malaisia vabatahtliku partnerluslepingu üle peetavatesse läbirääkimistesse; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles lihtsustama Indoneesia valitsuselt nõutavate edusammude tegemist ning tagama piirkondlikul tasandil võrdsed tingimused, rahuldades Indoneesia valitsuse taotluse kaasata Sarawaki piirkond ELi ja Malaisia vabatahtliku partnerluslepingu üle peetavatesse läbirääkimistesse;

| 21. | on teadlik asjaolust, et teatavad käesolevas resolutsioonis sisalduvad nõuded ulatuvad kaugemale kriteeriumitest, mis on kehtestatud litsentsisüsteemi heakskiitmist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu 8. lisas; kutsub komisjoni üles tagama edusammude tegemise nende täiendavate nõuete täitmisel, mida parlament oluliseks peab, ning andma parlamendile nende edusammude kohta tagasisidet enne litsentsisüsteemi heakskiitmist; |
| --- | --- |

21.

on teadlik asjaolust, et teatavad käesolevas resolutsioonis sisalduvad nõuded ulatuvad kaugemale kriteeriumitest, mis on kehtestatud litsentsisüsteemi heakskiitmist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu 8. lisas; kutsub komisjoni üles tagama edusammude tegemise nende täiendavate nõuete täitmisel, mida parlament oluliseks peab, ning andma parlamendile nende edusammude kohta tagasisidet enne litsentsisüsteemi heakskiitmist;

| 22. | kutsub komisjoni üles andma parlamendile korrapäraselt aru vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise edusammude kohta ning eelkõige selle kohta, kuidas eespool nimetatud teemasid on käsitletud ja käsitletakse ka edaspidi; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles andma parlamendile korrapäraselt aru vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise edusammude kohta ning eelkõige selle kohta, kuidas eespool nimetatud teemasid on käsitletud ja käsitletakse ka edaspidi;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Indoneesia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Indoneesia valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Nõukogu dokument 11767/1/2013.

(2)  Nõukogu dokument 11769/1/2013.

(3)  http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

(4)  ELT L 295, 12.11.2010, lk 23.

(5)  Maailmapank, „Justice for forests: Improving criminal justice efforts to combat illegal logging“, 2012, lk 5–10, http://siteresources.worldbank.org/EXTFINANCIALSECTOR/Resources/Illegal_Logging.pdf

(6)  Human Rights Watch, „The dark side of green growth. Human rights impacts of weak governance in Indonesia’s forestry sector“, 2013, http://www.hrw.org/sites/default/files/reports/indonesia0713webwcover_1.pdf

(7)  Reutersi online uudised, 17. september 2010, „Graft could jeopardise Indonesia’s climate deals“ http://www.reuters.com/article/2010/09/17/indonesia-corruption-idUSSGE68G03P20100917

(8)  Määrus (EL) nr 995/2010.

(9)  ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/145 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/145

---

P7_TA(2014)0176

Olukord Venezuelas

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon olukorra kohta Venezuelas (2014/2600(RSP))

(2017/C 285/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Venezuelas, eelkõige 24. mai 2007. aasta resolutsiooni telekanali Radio Caracas TV juhtumi kohta Venezuelas (1), 23. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valimisõiguse äravõtmise juhtumite kohta Venezuelas (2), 7. mai 2009. aasta resolutsiooni Manuel Rosalese juhtumi kohta Venezuelas (3), 11. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Venezuela kohta (4), 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni Venezuela, eelkõige Maria Lourdes Afiuni juhtumi kohta (5) ning 24. mai 2012. aasta resolutsiooni Venezuela võimaliku väljaastumise kohta Ameerika Inimõiguste Komisjonist (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Venezuelas, eelkõige 24. mai 2007. aasta resolutsiooni telekanali Radio Caracas TV juhtumi kohta Venezuelas (1), 23. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valimisõiguse äravõtmise juhtumite kohta Venezuelas (2), 7. mai 2009. aasta resolutsiooni Manuel Rosalese juhtumi kohta Venezuelas (3), 11. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Venezuela kohta (4), 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni Venezuela, eelkõige Maria Lourdes Afiuni juhtumi kohta (5) ning 24. mai 2012. aasta resolutsiooni Venezuela võimaliku väljaastumise kohta Ameerika Inimõiguste Komisjonist (6),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 14. veebruari 2014. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 14. veebruari 2014. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 21. veebruari 2014. aasta avaldust Venezuela rahutuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 21. veebruari 2014. aasta avaldust Venezuela rahutuste kohta,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Venezuela on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Venezuela on ühinenud,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades Venezuelas praegu valitseva olukorra tõsidust; arvestades, et alates 12. veebruarist 2014 on üliõpilaste eestvedamisel kogu Venezuelas toimunud rahumeelsed meeleavaldused, mis on viinud surmava vägivallani, mille tagajärjel on hukkunud vähemalt 13 inimest, üle 70 on saanud vigastada ja sajad inimesed on vahistatud; arvestades, et üliõpilaste nõudmised on seotud president Maduro valitsuse suutmatusega lahendada kõrge inflatsiooni, kuritegevuse ja esmatarbekaupade nappuse probleeme, samuti süveneva korruptsiooniga ja meedia ja demokraatliku opositsiooni hirmutamisega; arvestades, et valitsus on süüdistanud defitsiidis „sabotööre“ ja „korrumpeerunud kasuminäljas ärimehi“; arvestades, et Venezuela on riik, millel on Ladina-Ameerika suurimad energiavarud; |
| --- | --- |

A.

arvestades Venezuelas praegu valitseva olukorra tõsidust; arvestades, et alates 12. veebruarist 2014 on üliõpilaste eestvedamisel kogu Venezuelas toimunud rahumeelsed meeleavaldused, mis on viinud surmava vägivallani, mille tagajärjel on hukkunud vähemalt 13 inimest, üle 70 on saanud vigastada ja sajad inimesed on vahistatud; arvestades, et üliõpilaste nõudmised on seotud president Maduro valitsuse suutmatusega lahendada kõrge inflatsiooni, kuritegevuse ja esmatarbekaupade nappuse probleeme, samuti süveneva korruptsiooniga ja meedia ja demokraatliku opositsiooni hirmutamisega; arvestades, et valitsus on süüdistanud defitsiidis „sabotööre“ ja „korrumpeerunud kasuminäljas ärimehi“; arvestades, et Venezuela on riik, millel on Ladina-Ameerika suurimad energiavarud;

| B. | arvestades, et viimaste päevade jooksul ei ole meeleavaldajate arv vähenenud, vaid hoopis suureneb, ning ametivõimude ja ebaseaduslike relvarühmituste toimepandud brutaalse mahasurumistegevuse tagajärjel kasvab hukkunute, vigastatute ja vahistatute arv; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimaste päevade jooksul ei ole meeleavaldajate arv vähenenud, vaid hoopis suureneb, ning ametivõimude ja ebaseaduslike relvarühmituste toimepandud brutaalse mahasurumistegevuse tagajärjel kasvab hukkunute, vigastatute ja vahistatute arv;

| C. | arvestades, et poliitilised pinged ja polariseerumine Venezuelas süvenevad; arvestades, et rahu ja tasakaalukuse säilitamisele kaasaaitamise asemel on Venezuela võimud ähvardanud „relvastatud revolutsiooniga“; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et poliitilised pinged ja polariseerumine Venezuelas süvenevad; arvestades, et rahu ja tasakaalukuse säilitamisele kaasaaitamise asemel on Venezuela võimud ähvardanud „relvastatud revolutsiooniga“;

| D. | arvestades repressioone üliõpilaste, ajakirjanike, opositsioonijuhtide ja rahumeelsete kodanikuühiskonna aktivistide vastu, keda kiusatakse taga ja jäetakse ilma vabadusest; |
| --- | --- |

D.

arvestades repressioone üliõpilaste, ajakirjanike, opositsioonijuhtide ja rahumeelsete kodanikuühiskonna aktivistide vastu, keda kiusatakse taga ja jäetakse ilma vabadusest;

| E. | arvestades, et vägivaldsed ja kontrollimatud valitsusmeelsed relvarühmitused on Venezuelas pikka aega karistamatult tegutsenud; arvestades, et opositsioon on süüdistanud neid rühmitusi vägivalla õhutamises rahumeelsete meeleavalduste ajal, mis on põhjustanud surmajuhtumeid ja mitmeid vigastusi; arvestades, et Venezuela valitsus ei ole veel neid juhtumeid selgitanud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vägivaldsed ja kontrollimatud valitsusmeelsed relvarühmitused on Venezuelas pikka aega karistamatult tegutsenud; arvestades, et opositsioon on süüdistanud neid rühmitusi vägivalla õhutamises rahumeelsete meeleavalduste ajal, mis on põhjustanud surmajuhtumeid ja mitmeid vigastusi; arvestades, et Venezuela valitsus ei ole veel neid juhtumeid selgitanud;

| F. | arvestades, et meedia suhtes rakendatakse tsensuuri ja ähvardamist ning paljusid ajakirjanikke on pekstud või vahistatud või on nende tööga seotud materjalid hävitatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et meedia suhtes rakendatakse tsensuuri ja ähvardamist ning paljusid ajakirjanikke on pekstud või vahistatud või on nende tööga seotud materjalid hävitatud;

| G. | arvestades, et sõnavabadus ja rahumeelsetel meeleavaldustel osalemise õigus on demokraatia põhielemendid, ning arvestades, et võrdõiguslikkus ja õiglus kõikide jaoks ei saa eksisteerida ilma põhivabadusteta ja kõikide kodanike õiguste austamiseta; arvestades, et Venezuela põhiseaduses on sätestatud kodanike rahumeelse kogunemise, ühinemise ja meeleavaldamise õigus; arvestades, et riigiasutused peavad kaitsma oma kodanike põhiõigusi ning tagama nende julgeoleku ja elu ilma neid piiramata; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sõnavabadus ja rahumeelsetel meeleavaldustel osalemise õigus on demokraatia põhielemendid, ning arvestades, et võrdõiguslikkus ja õiglus kõikide jaoks ei saa eksisteerida ilma põhivabadusteta ja kõikide kodanike õiguste austamiseta; arvestades, et Venezuela põhiseaduses on sätestatud kodanike rahumeelse kogunemise, ühinemise ja meeleavaldamise õigus; arvestades, et riigiasutused peavad kaitsma oma kodanike põhiõigusi ning tagama nende julgeoleku ja elu ilma neid piiramata;

| H. | arvestades, et üksnes põhiõiguste ja -vabaduste austamine, konstruktiivne ja lugupidav dialoog ning sallivus saaksid riigi praegusest tõsisest kriisist välja tuua ning aidata nii tulevasi probleeme ennetada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et üksnes põhiõiguste ja -vabaduste austamine, konstruktiivne ja lugupidav dialoog ning sallivus saaksid riigi praegusest tõsisest kriisist välja tuua ning aidata nii tulevasi probleeme ennetada;

| 1. | mõistab hukka kõik vägivallaaktid ja traagilise inimelude kaotuse 12. veebruaril 2014 ja sellele järgnenud päevadel toimunud rahumeelsete meeleavalduste ajal ning avaldab siirast kaastunnet ohvrite perekondadele; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka kõik vägivallaaktid ja traagilise inimelude kaotuse 12. veebruaril 2014 ja sellele järgnenud päevadel toimunud rahumeelsete meeleavalduste ajal ning avaldab siirast kaastunnet ohvrite perekondadele;

| 2. | väljendab tugevat solidaarsust Venezuela rahvaga ja muret selle üle, et uued protestid võivad viia järjekordsete vägivallaaktideni, mis ainult süvendaks lõhet valitsuse ja opositsiooni seisukohtade vahel ja polariseeriks veelgi enam Venezuela praegusi tundlikke poliitilisi arenguid; kutsub kõikide erakondade ja Venezuela kõikide ühiskonnarühmade esindajaid üles jääma rahulikuks nii tegudes kui ka sõnades; |
| --- | --- |

2.

väljendab tugevat solidaarsust Venezuela rahvaga ja muret selle üle, et uued protestid võivad viia järjekordsete vägivallaaktideni, mis ainult süvendaks lõhet valitsuse ja opositsiooni seisukohtade vahel ja polariseeriks veelgi enam Venezuela praegusi tundlikke poliitilisi arenguid; kutsub kõikide erakondade ja Venezuela kõikide ühiskonnarühmade esindajaid üles jääma rahulikuks nii tegudes kui ka sõnades;

| 3. | tuletab Venezuela valitsusele meelde, et sõnavabadus ja õigus osaleda rahumeelsetel meeleavaldustel on igas demokraatlikus ühiskonnas põhilised inimõigused, nii nagu on sätestatud ka Venezuela põhiseaduses, ning kutsub president Madurot üles täitma rahvusvahelisi lepinguid, millega Venezuela on ühinenud, eelkõige Ameerika riikide demokraatiahartat; |
| --- | --- |

3.

tuletab Venezuela valitsusele meelde, et sõnavabadus ja õigus osaleda rahumeelsetel meeleavaldustel on igas demokraatlikus ühiskonnas põhilised inimõigused, nii nagu on sätestatud ka Venezuela põhiseaduses, ning kutsub president Madurot üles täitma rahvusvahelisi lepinguid, millega Venezuela on ühinenud, eelkõige Ameerika riikide demokraatiahartat;

| 4. | tuletab Venezuela valitsusele meelde kohustust tagada riigis kõigi kodanike julgeolek, olenemata nende poliitilistest vaadetest ja poliitilisest kuuluvusest; väljendab sügavat muret üliõpilaste ja opositsioonijuhtide vahistamise pärast ja nõuab nende kohest vabastamist; |
| --- | --- |

4.

tuletab Venezuela valitsusele meelde kohustust tagada riigis kõigi kodanike julgeolek, olenemata nende poliitilistest vaadetest ja poliitilisest kuuluvusest; väljendab sügavat muret üliõpilaste ja opositsioonijuhtide vahistamise pärast ja nõuab nende kohest vabastamist;

| 5. | tuletab meelde, et võimude lahususe põhimõtte austamine on demokraatia seisukohalt esmase tähtsusega ja ametiasutused ei või kasutada kohtusüsteemi demokraatliku opositsiooni poliitilise tagakiusamise ja represseerimise vahendina; kutsub Venezuela ametiasutusi üles tühistama opositsioonijuhtidele esitatud põhjendamatud süüdistused ja välja antud vahistamismäärused; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et võimude lahususe põhimõtte austamine on demokraatia seisukohalt esmase tähtsusega ja ametiasutused ei või kasutada kohtusüsteemi demokraatliku opositsiooni poliitilise tagakiusamise ja represseerimise vahendina; kutsub Venezuela ametiasutusi üles tühistama opositsioonijuhtidele esitatud põhjendamatud süüdistused ja välja antud vahistamismäärused;

| 6. | palub Venezuela ametivõimudel kontrollimatud relvastatud valitsusmeelsed rühmitused viivitamata desarmeerida ja laiali saata ning teha lõpp nende karistamatusele; nõuab selgitusi seoses surmajuhtumitega, et võtta süüdlased nende tegude eest vastutusele; |
| --- | --- |

6.

palub Venezuela ametivõimudel kontrollimatud relvastatud valitsusmeelsed rühmitused viivitamata desarmeerida ja laiali saata ning teha lõpp nende karistamatusele; nõuab selgitusi seoses surmajuhtumitega, et võtta süüdlased nende tegude eest vastutusele;

| 7. | ergutab kõiki osapooli ja eelkõige Venezuela ametivõime pidama rahumeelset dialoogi ja kaasama kõiki Venezuela ühiskonnarühmi, et teha kindlaks ühised pidepunktid ja võimaldada poliitilistel jõududel arutleda riigi ees seisvate kõige tõsisemate probleemide üle; |
| --- | --- |

7.

ergutab kõiki osapooli ja eelkõige Venezuela ametivõime pidama rahumeelset dialoogi ja kaasama kõiki Venezuela ühiskonnarühmi, et teha kindlaks ühised pidepunktid ja võimaldada poliitilistel jõududel arutleda riigi ees seisvate kõige tõsisemate probleemide üle;

| 8. | rõhutab, et ajakirjandus-, teabe- ja arvamusvabaduse austamine ning poliitiline pluralism on demokraatia põhialus; peab kahetsusväärseks meedia ja interneti tsenseerimist ja asjaolu, et juurdepääs mõnedele blogidele ja sotsiaalvõrgustikele on piiratud; mõistab hukka ahistamise, mida on kogenud paljud trükimeedia väljaanded, audiovisuaalmeediakanal NTN24 ja hispaaniakeelne CNN, ning on seisukohal, et selline toimimine on vastuolus Venezuela põhiseadusega ja Venezuela Bolívari Vabariigi võetud kohustustega; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ajakirjandus-, teabe- ja arvamusvabaduse austamine ning poliitiline pluralism on demokraatia põhialus; peab kahetsusväärseks meedia ja interneti tsenseerimist ja asjaolu, et juurdepääs mõnedele blogidele ja sotsiaalvõrgustikele on piiratud; mõistab hukka ahistamise, mida on kogenud paljud trükimeedia väljaanded, audiovisuaalmeediakanal NTN24 ja hispaaniakeelne CNN, ning on seisukohal, et selline toimimine on vastuolus Venezuela põhiseadusega ja Venezuela Bolívari Vabariigi võetud kohustustega;

| 9. | nõuab, et Venezuelasse saadetaks võimalikult kiiresti Euroopa Parlamendi ajutine delegatsioon, kes hindaks olukorda riigis; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et Venezuelasse saadetaks võimalikult kiiresti Euroopa Parlamendi ajutine delegatsioon, kes hindaks olukorda riigis;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Venezuela Bolívari Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Venezuela Bolívari Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile.

---

(1)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 484.

(2)  ELT C 15 E, 21.1.2010, lk 85.

(3)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 113.

(4)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 69.

(5)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 130.

(6)  ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 88.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/147 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/147

---

P7_TA(2014)0177

ELi viisapoliitika tulevik

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon ELi viisapoliitika tuleviku kohta (2014/2586(RSP))

(2017/C 285/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 77, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 77,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühise viisapoliitika arendamine ja rakendamine ELi majanduskasvu hoogustamiseks“ (COM(2012)0649), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühise viisapoliitika arendamine ja rakendamine ELi majanduskasvu hoogustamiseks“ (COM(2012)0649),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet kohaliku Schengeni koostöö toimimise kohta viisaeeskirja kahel esimesel rakendamisaastal (COM(2012)0648), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet kohaliku Schengeni koostöö toimimise kohta viisaeeskirja kahel esimesel rakendamisaastal (COM(2012)0648),

| — | võttes arvesse komisjoni seitsmendat aruannet, mis käsitleb vastastikkuse põhimõttega vastuolus olevat viisanõude säilitamist teatavate kolmandate riikide poolt (COM(2012)0681), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni seitsmendat aruannet, mis käsitleb vastastikkuse põhimõttega vastuolus olevat viisanõude säilitamist teatavate kolmandate riikide poolt (COM(2012)0681),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) (1) hiljutisi muutmisi (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) (1) hiljutisi muutmisi (2),

| — | võttes arvesse hiljuti sõlmitud viisalihtsustuslepinguid Gruusia (3), Ukraina (4), Moldova (5), Cabo Verde (6), Armeenia (7) ja Aserbaidžaaniga (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hiljuti sõlmitud viisalihtsustuslepinguid Gruusia (3), Ukraina (4), Moldova (5), Cabo Verde (6), Armeenia (7) ja Aserbaidžaaniga (8),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust ELi viisapoliitika tuleviku kohta (O-000028/2014 – B7-0108/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust ELi viisapoliitika tuleviku kohta (O-000028/2014 – B7-0108/2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Schengeni ala sisepiiridel piirikontrolli kaotamisest tulenev paratamatu järeldus on ühine viisapoliitika; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Schengeni ala sisepiiridel piirikontrolli kaotamisest tulenev paratamatu järeldus on ühine viisapoliitika;

| B. | arvestades, et ühise viisapoliitika põhielemendid on järgmised: määruse (EÜ) nr 539/2001 lisas toodud ühisnimekirjad riikidest, kelle kodanikel peab olema viisa, ja riikidest, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud, viisaeeskirjas sätestatud viisade väljastamise ühised eeskirjad, ühtne viisavorm, teabevahetus viisainfosüsteemi kaudu ning mitmed kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvahelised viisavabadus- ja viisalihtsustuslepingud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühise viisapoliitika põhielemendid on järgmised: määruse (EÜ) nr 539/2001 lisas toodud ühisnimekirjad riikidest, kelle kodanikel peab olema viisa, ja riikidest, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud, viisaeeskirjas sätestatud viisade väljastamise ühised eeskirjad, ühtne viisavorm, teabevahetus viisainfosüsteemi kaudu ning mitmed kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvahelised viisavabadus- ja viisalihtsustuslepingud;

| C. | arvestades, et Lissaboni lepingus on ette nähtud seadusandliku tavamenetluse kohaldamine ühise viisapoliitika kõigis aspektides ning parlamendilt nõusoleku saamine kõigi selle valdkonna rahvusvaheliste lepingute sõlmimise puhul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Lissaboni lepingus on ette nähtud seadusandliku tavamenetluse kohaldamine ühise viisapoliitika kõigis aspektides ning parlamendilt nõusoleku saamine kõigi selle valdkonna rahvusvaheliste lepingute sõlmimise puhul;

| D. | arvestades, et on vaja ärgitada mõtlema ühise ELi viisapoliitika tuleviku üle ja algatada institutsioonidevaheline arutelu eelkõige viisamenetluste edasise harmoneerimise, sealhulgas viisade väljastamise ühiste eeskirjade teemal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on vaja ärgitada mõtlema ühise ELi viisapoliitika tuleviku üle ja algatada institutsioonidevaheline arutelu eelkõige viisamenetluste edasise harmoneerimise, sealhulgas viisade väljastamise ühiste eeskirjade teemal;

Üldine viisapoliitika ja viisaeeskirja läbivaatamine

| 1. | väljendab heameelt viisaalaste õigusaktide valdkonnas saavutatud edu üle, ent kutsub samas komisjoni ja liikmesriike üles parandama kehtivate viisaalaste õigusaktide rakendamist; nõuab eelkõige kohaliku Schengeni koostöö tõhustamist, et parandada viisaeeskirja rakendamist lühiajalises perspektiivis; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt viisaalaste õigusaktide valdkonnas saavutatud edu üle, ent kutsub samas komisjoni ja liikmesriike üles parandama kehtivate viisaalaste õigusaktide rakendamist; nõuab eelkõige kohaliku Schengeni koostöö tõhustamist, et parandada viisaeeskirja rakendamist lühiajalises perspektiivis;

| 2. | on seisukohal, et tulevikus tuleks astuda samme viisamenetluste edasiseks harmoneerimiseks, sealhulgas viisade väljastamise tegelike ühiste eeskirjade kehtestamiseks; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et tulevikus tuleks astuda samme viisamenetluste edasiseks harmoneerimiseks, sealhulgas viisade väljastamise tegelike ühiste eeskirjade kehtestamiseks;

| 3. | leiab, et mitmes kolmandas riigis ei ole konsulaaresinduste võrk sugugi rahuldav; |
| --- | --- |

3.

leiab, et mitmes kolmandas riigis ei ole konsulaaresinduste võrk sugugi rahuldav;

| 4. | on arvamusel, et ühised viisataotluskeskused on tõestanud oma kasulikkust ja need võiksid tulevikus normiks muutuda; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et ühised viisataotluskeskused on tõestanud oma kasulikkust ja need võiksid tulevikus normiks muutuda;

| 5. | avaldab kahetsust asjaolu üle, et komisjon ei ole esitanud uuringut, mis käsitleks lühiajaliste viisade väljastamise ühise Euroopa mehhanismi loomise võimalust ja mis analüüsiks ka seda, millisel määral võib lisaks viisataotleja kodakondsusega seotud eeldatavatele riskidele hinnata konkreetse isikuga seotud riskitegureid, nagu komisjonil paluti teha Stockholmi programmi punktis 5.2; |
| --- | --- |

5.

avaldab kahetsust asjaolu üle, et komisjon ei ole esitanud uuringut, mis käsitleks lühiajaliste viisade väljastamise ühise Euroopa mehhanismi loomise võimalust ja mis analüüsiks ka seda, millisel määral võib lisaks viisataotleja kodakondsusega seotud eeldatavatele riskidele hinnata konkreetse isikuga seotud riskitegureid, nagu komisjonil paluti teha Stockholmi programmi punktis 5.2;

| 6. | on seisukohal, et hea usu põhimõtteid järgivate reisijate ja sageli reisivate isikute reisimist tuleks veelgi lihtsustada, andes eelkõige sagedamini välja pikema kehtivusajaga mitmekordseid viisasid; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et hea usu põhimõtteid järgivate reisijate ja sageli reisivate isikute reisimist tuleks veelgi lihtsustada, andes eelkõige sagedamini välja pikema kehtivusajaga mitmekordseid viisasid;

| 7. | kutsub liikmesriike üles kasutama viisaeeskirja ja Schengeni piirieeskirjade olemasolevaid sätteid, millega võimaldatakse väljastada humanitaarviisasid, ning hõlbustama ajutise varjupaiga andmist inimõiguslastele, kes on kolmandas riigis ohus; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles kasutama viisaeeskirja ja Schengeni piirieeskirjade olemasolevaid sätteid, millega võimaldatakse väljastada humanitaarviisasid, ning hõlbustama ajutise varjupaiga andmist inimõiguslastele, kes on kolmandas riigis ohus;

| 8. | jääb ootama viisaeeskirja läbivaatamise lubatud ettepanekut, kuid taunib asjaolu, et komisjon on selle vastuvõtmise korduvalt edasi lükanud; |
| --- | --- |

8.

jääb ootama viisaeeskirja läbivaatamise lubatud ettepanekut, kuid taunib asjaolu, et komisjon on selle vastuvõtmise korduvalt edasi lükanud;

| 9. | avaldab kahetsust asjaolu üle, et komisjon ei ole ikka veel esitanud viisaeeskirja üldhinnangut; taunib komisjoni kavatsust esitada see hinnang koos viisaeeskirja läbivaatamise ettepanekuga; on seisukohal, et oleks asjakohasem, kui komisjon esitaks kõigepealt hindamisaruande, võimaldades nii institutsioonidel selle üle arutleda; |
| --- | --- |

9.

avaldab kahetsust asjaolu üle, et komisjon ei ole ikka veel esitanud viisaeeskirja üldhinnangut; taunib komisjoni kavatsust esitada see hinnang koos viisaeeskirja läbivaatamise ettepanekuga; on seisukohal, et oleks asjakohasem, kui komisjon esitaks kõigepealt hindamisaruande, võimaldades nii institutsioonidel selle üle arutleda;

Viisarežiimi lihtsustamine

| 10. | nõuab vajadusel uute viisalihtsustuslepingute sõlmimist ja kehtivate lepingute täitmise jälgimist ja nende parandamist; |
| --- | --- |

10.

nõuab vajadusel uute viisalihtsustuslepingute sõlmimist ja kehtivate lepingute täitmise jälgimist ja nende parandamist;

| 11. | nõuab kehtivate viisalihtsustuslepingute süstemaatilist hindamist, et kindlaks teha, kas nad on oma eesmärgi täitnud; |
| --- | --- |

11.

nõuab kehtivate viisalihtsustuslepingute süstemaatilist hindamist, et kindlaks teha, kas nad on oma eesmärgi täitnud;

Määrus (EÜ) nr 539/2001

| 12. | avaldab heameelt määruses (EÜ) nr 539/2001 toodud nende kolmandate riikide nimekirjade hiljutise ajakohastamise üle, kelle kodanikel peab või ei pea olema viisa, ja eriti uute viisanõudest vabastamiste üle; tuletab meelde, kui tähtis on viisavaba reisimine kolmandate riikide ja eelkõige nende riikide kodanikuühiskondade jaoks, kuid et see on ka ELi enda huvides; |
| --- | --- |

12.

avaldab heameelt määruses (EÜ) nr 539/2001 toodud nende kolmandate riikide nimekirjade hiljutise ajakohastamise üle, kelle kodanikel peab või ei pea olema viisa, ja eriti uute viisanõudest vabastamiste üle; tuletab meelde, kui tähtis on viisavaba reisimine kolmandate riikide ja eelkõige nende riikide kodanikuühiskondade jaoks, kuid et see on ka ELi enda huvides;

| 13. | on sellega seoses arvamusel, et ELi ja Ukraina vaheline viisavabadusleping on võimalus reageerida viimasel ajal meelt avaldanud Ukraina kodanikuühiskonna ja üliõpilaste taotlustele; juhib tähelepanu, et see leping edendaks kodanikuühiskondade läbikäimist ja inimestevahelisi kontakte, mis suurendaks vastastikust mõistmist ja tihendaks majandussuhteid; palub komisjonil esitada ettepanek lisada Ukraina nende kolmandate riikide nimekirja, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud; palub liikmesriikidel täiel määral rakendada kehtivat viisalihtsustuslepingut, et hõlbustada eelkõige üliõpilaste ja teadlaste pääsu Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

13.

on sellega seoses arvamusel, et ELi ja Ukraina vaheline viisavabadusleping on võimalus reageerida viimasel ajal meelt avaldanud Ukraina kodanikuühiskonna ja üliõpilaste taotlustele; juhib tähelepanu, et see leping edendaks kodanikuühiskondade läbikäimist ja inimestevahelisi kontakte, mis suurendaks vastastikust mõistmist ja tihendaks majandussuhteid; palub komisjonil esitada ettepanek lisada Ukraina nende kolmandate riikide nimekirja, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud; palub liikmesriikidel täiel määral rakendada kehtivat viisalihtsustuslepingut, et hõlbustada eelkõige üliõpilaste ja teadlaste pääsu Euroopa Liitu;

| 14. | avaldab heameelt viisanõudest vabastamise kriteeriumide ajakohastamise üle, millega võetakse arvesse põhiõigusi ja ka majanduslikku kasu eelkõige turismi- ja väliskaubanduse valdkonnas, ning nende kriteeriumide lisamise üle määruse ühte artiklisse; |
| --- | --- |

14.

avaldab heameelt viisanõudest vabastamise kriteeriumide ajakohastamise üle, millega võetakse arvesse põhiõigusi ja ka majanduslikku kasu eelkõige turismi- ja väliskaubanduse valdkonnas, ning nende kriteeriumide lisamise üle määruse ühte artiklisse;

| 15. | rõhutab, et viisanõude kaotamise jätkamiseks on vaja rohkem teada praeguste viisanõudest loobumiste kohaldamise kohta, sealhulgas nende kohta, mis toimuvad reisiloa elektroonilise süsteemi (EL–ESTA) kaudu; kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et parlamenti teavitataks täielikumalt olukorrast arutlusalustes kolmandates riikides, et võimaldada nõuetekohast demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et viisanõude kaotamise jätkamiseks on vaja rohkem teada praeguste viisanõudest loobumiste kohaldamise kohta, sealhulgas nende kohta, mis toimuvad reisiloa elektroonilise süsteemi (EL–ESTA) kaudu; kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et parlamenti teavitataks täielikumalt olukorrast arutlusalustes kolmandates riikides, et võimaldada nõuetekohast demokraatlikku kontrolli;

| 16. | palub komisjonil kaaluda, kuidas oleks tulevikus võimalik tagada vajadusel paralleelselt muudatuste tegemine määruse lisades ja kahepoolsete viisanõudest loobumise lepingute sõlmimine, et hoida ära olukorda, kus lisade muutmisele ei järgne kohe vajalik viisanõudest loobumise leping; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil kaaluda, kuidas oleks tulevikus võimalik tagada vajadusel paralleelselt muudatuste tegemine määruse lisades ja kahepoolsete viisanõudest loobumise lepingute sõlmimine, et hoida ära olukorda, kus lisade muutmisele ei järgne kohe vajalik viisanõudest loobumise leping;

| 17. | võtab teadmiseks kokkuleppe peatamismehhanismi kohta; eeldab, et liikmesriigid käivitavad selle mehhanismi heas usus ja üksnes viimase võimalusena eriolukorras, kui on tarvis kiiret lahendust liidu kui terviku probleemidele, ning asjakohaste kriteeriumide täidetuse korral; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks kokkuleppe peatamismehhanismi kohta; eeldab, et liikmesriigid käivitavad selle mehhanismi heas usus ja üksnes viimase võimalusena eriolukorras, kui on tarvis kiiret lahendust liidu kui terviku probleemidele, ning asjakohaste kriteeriumide täidetuse korral;

| 18. | on seisukohal, et liit peaks oma suhetes kolmandate riikidega tegema aktiivselt jõupingutusi, et saavutada täielik vastastikune viisavabadus, suurendades seeläbi liidu välispoliitika usaldusväärsust ja järjepidevust rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et liit peaks oma suhetes kolmandate riikidega tegema aktiivselt jõupingutusi, et saavutada täielik vastastikune viisavabadus, suurendades seeläbi liidu välispoliitika usaldusväärsust ja järjepidevust rahvusvahelisel tasandil;

| 19. | peab vajalikuks arutada seost viisanõude kaotamise jätkamise ja teatavate liikmesriikide nõudmiste vahel tugevdada julgeolekumeetmeid ja karmistada piirikontrolli reisijate üle, kes on viisanõudest vabastatud; |
| --- | --- |

19.

peab vajalikuks arutada seost viisanõude kaotamise jätkamise ja teatavate liikmesriikide nõudmiste vahel tugevdada julgeolekumeetmeid ja karmistada piirikontrolli reisijate üle, kes on viisanõudest vabastatud;

Viisainfosüsteem (VIS)

| 20. | palub ametil eu-LISA võimalikult kiiresti esitada kauaoodatud viisainfosüsteemi hindamise aruanne; |
| --- | --- |

20.

palub ametil eu-LISA võimalikult kiiresti esitada kauaoodatud viisainfosüsteemi hindamise aruanne;

Euroopa Parlamendi kaasamine

| 21. | palub nõukogul ja komisjonil vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10 ja Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppele parandada parlamendi teavitamist viisavaldkonna rahvusvaheliste lepingute sõlmimise alastest läbirääkimistest; |
| --- | --- |

21.

palub nõukogul ja komisjonil vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10 ja Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppele parandada parlamendi teavitamist viisavaldkonna rahvusvaheliste lepingute sõlmimise alastest läbirääkimistest;

| 22. | teatab oma kavatsusest moodustada kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raames viisapoliitika kontaktrühm; kutsub selle kontaktrühma koosolekutel osalema nõukogu eesistujariiki ja liikmesriike ning komisjoni; |
| --- | --- |

22.

teatab oma kavatsusest moodustada kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raames viisapoliitika kontaktrühm; kutsub selle kontaktrühma koosolekutel osalema nõukogu eesistujariiki ja liikmesriike ning komisjoni;

o

o o

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.

(2)  Määrus (EL) nr 1091/2010 (ELT L 329, 14.12.2010, lk 1); määrus (EL) nr 1211/2010 (ELT L 339, 22.12.2010, lk 6); määrus (EL) nr 1289/2013 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 74); COM(2012)0650; COM(2013)0853.

(3)  Nõukogu otsus 2011/117/EL (ELT L 52, 25.2.2011, lk 33).

(4)  Nõukogu otsus 2013/297/EL (ELT L 168, 20.6.2013, lk 10).

(5)  Nõukogu otsus 2013/296/EL (ELT L 168, 20.6.2013, lk 1).

(6)  Nõukogu otsus 2013/521/EL (ELT L 282, 24.10.2013, lk 1).

(7)  Nõukogu otsus 2013/628/EL (ELT L 289, 31.10.2013, lk 1).

(8)  COM(2013)0742.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/150 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/150

---

P7_TA(2014)0178

Ühise kalanduspoliitika erimeetmed naiste rolli edendamiseks

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika erimeetmete kohta naiste rolli edendamiseks (2013/2150(INI))

(2017/C 285/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Kalandusfondi (EKF) suhtes kohaldatavat õigusnormi, eriti nõukogu määrusi (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007, milles määratakse kindlaks eeskirjad ja kokkulepped ühenduse struktuuriabi kohta kalandussektoris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kalandusfondi (EKF) suhtes kohaldatavat õigusnormi, eriti nõukogu määrusi (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007, milles määratakse kindlaks eeskirjad ja kokkulepped ühenduse struktuuriabi kohta kalandussektoris,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (1),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise kalanduspoliitika kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise kalanduspoliitika kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2012. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2012. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (COM(2011)0804),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) osalemis- ja levitamiseeskirjad (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) osalemis- ja levitamiseeskirjad (COM(2011)0810),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni naiste võrgustike kohta: kalandus, põllumajandus ja mitmekesistamine (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni naiste võrgustike kohta: kalandus, põllumajandus ja mitmekesistamine (4),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva üldise teatise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva üldise teatise kohta (7),

| — | võttes arvesse 1. detsembril 2010. aastal kalanduskomisjonis toimunud kuulamist „Naised ja säästev areng kalanduspiirkondades“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. detsembril 2010. aastal kalanduskomisjonis toimunud kuulamist „Naised ja säästev areng kalanduspiirkondades“,

| — | võttes arvesse 14. oktoobril 2013. aastal Euroopa Parlamendis toimunud kalanduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni kuulamist naiste rolli edendamise kohta Euroopa kalanduses ja vesiviljeluses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. oktoobril 2013. aastal Euroopa Parlamendis toimunud kalanduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni kuulamist naiste rolli edendamise kohta Euroopa kalanduses ja vesiviljeluses,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid kodukorra artikli 51 alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid kodukorra artikli 51 alusel,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0070/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0070/2014),

| A. | arvestades, et kalanduses ja vesiviljeluses ei tunnustata naiste tööd ja et see jääb üldjuhul märkamata, hoolimata sellest, et naiste tööl on märkimisväärne majanduslik lisaväärtus ja et see aitab kaasa paljude Euroopa piirkondade, eelkõige kalapüügist sõltuvate alade sotsiaalsele, majanduslikule ja keskkonnaalasele jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kalanduses ja vesiviljeluses ei tunnustata naiste tööd ja et see jääb üldjuhul märkamata, hoolimata sellest, et naiste tööl on märkimisväärne majanduslik lisaväärtus ja et see aitab kaasa paljude Euroopa piirkondade, eelkõige kalapüügist sõltuvate alade sotsiaalsele, majanduslikule ja keskkonnaalasele jätkusuutlikkusele;

| B. | arvestades, et liikmesriikides töötab kalandussektoris üle 100 000 naise, kellest 4 % töötab püügisektoris ja kalalaevade tegevusega seotud töökohtadel võrguparandajate, sadamatööliste või pakendajatena, 30 % vesiviljeluses, eelkõige karpide ja vähiliste käsitsipüügis, ja ligi 60 % töötlevas sektoris; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liikmesriikides töötab kalandussektoris üle 100 000 naise, kellest 4 % töötab püügisektoris ja kalalaevade tegevusega seotud töökohtadel võrguparandajate, sadamatööliste või pakendajatena, 30 % vesiviljeluses, eelkõige karpide ja vähiliste käsitsipüügis, ja ligi 60 % töötlevas sektoris;

| C. | arvestades naiste tavapäraste tööde raskust kalandus- ja vesiviljelussektoris, nagu näiteks karpide ja vähiliste püük käsitsi, kala traditsiooniline müük kas rändkaubanduse vormis või selleks ettenähtud hoonetes, kalapüügivõrkude valmistamine ja parandamine (võrguparandajad), kalasaagi lossimine ja sorteerimine ning pakendamine eriti rasketes klimaatilistes tingimustes; |
| --- | --- |

C.

arvestades naiste tavapäraste tööde raskust kalandus- ja vesiviljelussektoris, nagu näiteks karpide ja vähiliste püük käsitsi, kala traditsiooniline müük kas rändkaubanduse vormis või selleks ettenähtud hoonetes, kalapüügivõrkude valmistamine ja parandamine (võrguparandajad), kalasaagi lossimine ja sorteerimine ning pakendamine eriti rasketes klimaatilistes tingimustes;

| D. | arvestades, et statistikas alahinnatakse suuresti naiste töö tegelikkust mõnes nendest sektoritest ning et üleüldine majanduskriis ja suur tööpuudus mõnes riigis on neid arve veelgi kasvatanud ja suurendanud naiste osalust kalandussektori tegevusalades, eriti karp- ja koorikloomakorjamises lisatööna või koguni leibkonna põhilise tuluallikana; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et statistikas alahinnatakse suuresti naiste töö tegelikkust mõnes nendest sektoritest ning et üleüldine majanduskriis ja suur tööpuudus mõnes riigis on neid arve veelgi kasvatanud ja suurendanud naiste osalust kalandussektori tegevusalades, eriti karp- ja koorikloomakorjamises lisatööna või koguni leibkonna põhilise tuluallikana;

| E. | tunnustades naiste panust kalanduse ja vesiviljelusega seotud tegevustes, eelkõige püügivahendite valmistamises ja parandamises, kalasaagi lossimises ja sorteerimises, pardavarude haldamises, kala töötlemises, pakendamises ja kala turustamises või kalandusettevõtete juhtimises; |
| --- | --- |

E.

tunnustades naiste panust kalanduse ja vesiviljelusega seotud tegevustes, eelkõige püügivahendite valmistamises ja parandamises, kalasaagi lossimises ja sorteerimises, pardavarude haldamises, kala töötlemises, pakendamises ja kala turustamises või kalandusettevõtete juhtimises;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlament palub oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni (väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta) lõikes 30 võtta liikmesriikidel arvesse naiste majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise rolli tähtsust kalatööstuses, nii et neile oleks kättesaadavad sotsiaalsed hüvitised, ja rõhutab, et naiste aktiivne osalemine kalandusega seotud tegevuses aitab säilitada kalandussektori ja tagada selle ellujäämise, aitab tagada eriliste traditsioonide ja tavade säilimise ning võimaldab lisaks kaitsta eri piirkondade kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlament palub oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni (väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta) lõikes 30 võtta liikmesriikidel arvesse naiste majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise rolli tähtsust kalatööstuses, nii et neile oleks kättesaadavad sotsiaalsed hüvitised, ja rõhutab, et naiste aktiivne osalemine kalandusega seotud tegevuses aitab säilitada kalandussektori ja tagada selle ellujäämise, aitab tagada eriliste traditsioonide ja tavade säilimise ning võimaldab lisaks kaitsta eri piirkondade kultuurilist mitmekesisust;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament nõuab oma 12. septembri 2012. aasta seisukohas meetmete võtmist, et edendada naiste suuremat osalust kalandus- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament nõuab oma 12. septembri 2012. aasta seisukohas meetmete võtmist, et edendada naiste suuremat osalust kalandus- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonides;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament nõuab oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni (väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta) punktis 31 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rahalist toetust, et edendada naiste osalust kalandussektoris, toetada naiste ühendusi, pakkuda kutseharidust kalandussektoris töötavatele naistele ja suurendada naiste rolli kalanduses, toetades nii maismaa tegevusalasid kui ka kalandusega seotud tegevusalasid nii eelnevates kui ka järgnevates väärtusahela etappides; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament nõuab oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni (väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta) punktis 31 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rahalist toetust, et edendada naiste osalust kalandussektoris, toetada naiste ühendusi, pakkuda kutseharidust kalandussektoris töötavatele naistele ja suurendada naiste rolli kalanduses, toetades nii maismaa tegevusalasid kui ka kalandusega seotud tegevusalasid nii eelnevates kui ka järgnevates väärtusahela etappides;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament palub oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni (väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta) punktis 39 komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, et tagada naiste võrdne tasustamine ning muud sotsiaalsed ja majanduslikud õigused, sealhulgas kindlustus, mis katab kalandussektoris töötamisel esinevad riskid, meetmed vähenduskoefitsientide kohaldamiseks, et võimaldada raske töö tõttu (öötöö, ohtlikkus, tootmisrütmist või püügivõimalusest sõltuv töögraafik) varem pensionile minna ja nende spetsiifiliste haiguste tunnustamine kutsehaigustena; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament palub oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni (väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta) punktis 39 komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, et tagada naiste võrdne tasustamine ning muud sotsiaalsed ja majanduslikud õigused, sealhulgas kindlustus, mis katab kalandussektoris töötamisel esinevad riskid, meetmed vähenduskoefitsientide kohaldamiseks, et võimaldada raske töö tõttu (öötöö, ohtlikkus, tootmisrütmist või püügivõimalusest sõltuv töögraafik) varem pensionile minna ja nende spetsiifiliste haiguste tunnustamine kutsehaigustena;

| J. | arvestades, et statistiline teave tööjõu ja eelkõige tööjõu soolise jaotumise kohta teatud tegevustes, nagu väikesemahuline rannapüük või rannalähedane kalapüük, ulatuslik vesiviljelus ja nendega seotud tegevused, on teisejärgulisem kui statistika saagi, lossimise, tonnaaži jms kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et statistiline teave tööjõu ja eelkõige tööjõu soolise jaotumise kohta teatud tegevustes, nagu väikesemahuline rannapüük või rannalähedane kalapüük, ulatuslik vesiviljelus ja nendega seotud tegevused, on teisejärgulisem kui statistika saagi, lossimise, tonnaaži jms kohta;

| K. | arvestades, et kalanduse, vesiviljeluse ja seotud sektorite tööjõudu käsitlevad Euroopa Liidu ja liikmesriikide statistilised andmed ei ole täielikud, ühtlustatud ega liigendatud selliste näitajate kaupa, mis võimaldaksid hinnata naiste panust nendes sektorites; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kalanduse, vesiviljeluse ja seotud sektorite tööjõudu käsitlevad Euroopa Liidu ja liikmesriikide statistilised andmed ei ole täielikud, ühtlustatud ega liigendatud selliste näitajate kaupa, mis võimaldaksid hinnata naiste panust nendes sektorites;

| L. | tunnistades, et hoolimata naiste tööst kalandus- ja vesiviljelussektoris ja nende olulisest majanduslikust panusest, ei ole naistel piisavat sotsiaal- ja töötuskindlustust ega nõuetekohast kutse- ja tööalast staatust; |
| --- | --- |

L.

tunnistades, et hoolimata naiste tööst kalandus- ja vesiviljelussektoris ja nende olulisest majanduslikust panusest, ei ole naistel piisavat sotsiaal- ja töötuskindlustust ega nõuetekohast kutse- ja tööalast staatust;

| M. | tunnistades, et naised kannatavad kalandussektoris majandusliku diskrimineerimise all, kuna nad saavad sama töö eest vähem palka kui mehed; |
| --- | --- |

M.

tunnistades, et naised kannatavad kalandussektoris majandusliku diskrimineerimise all, kuna nad saavad sama töö eest vähem palka kui mehed;

| N. | arvestades, et paljudel juhtudel ei tunnustata naiste tööd kalandussektoris seaduslikult ja naistel puudub sotsiaalkaitse, mis vastaks kalandussektori tegevustega seotud spetsiifilistele ohtudele ja tervisehädadele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et paljudel juhtudel ei tunnustata naiste tööd kalandussektoris seaduslikult ja naistel puudub sotsiaalkaitse, mis vastaks kalandussektori tegevustega seotud spetsiifilistele ohtudele ja tervisehädadele;

| O. | arvestades, et Euroopa Parlament kutsub oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni (väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta) punktis 42 komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et edendada ja saavutada kalandussektoris tegutsevate naiste töö suurem tunnustamine nii juriidiliselt kui ka sotsiaalselt ning tagada, et täis- või osalise koormusega pereettevõtetes töötavad või oma abikaasat abistavad naised, kes aitavad sellega kaasa iseenda ja perekonna majanduslikule ülalpidamisele, saavad seadusliku tunnustuse või sotsiaalsed tagatised, mis on võrdväärsed füüsilisest isikust ettevõtjate staatusega inimeste omadega, seda eelkõige direktiivi 2010/41/EL kohaldamise kaudu, ning et neile kindlustatakse sotsiaalsed ja majanduslikud õigused, sealhulgas võrdne tasustamine, õigus töötushüvitisele, kui nad kaotavad töö (ajutiselt või alaliselt), õigus pensionile, töö- ja eraelu tasakaal, õigus rasedus- ja sünnituspuhkusele, juurdepääs sotsiaalkindlustusele ja tasuta tervishoiuteenustele ning tööohutus ja -tervishoid, samuti kindlustus, mis katab merel esinevad riskid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Parlament kutsub oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni (väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta) punktis 42 komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et edendada ja saavutada kalandussektoris tegutsevate naiste töö suurem tunnustamine nii juriidiliselt kui ka sotsiaalselt ning tagada, et täis- või osalise koormusega pereettevõtetes töötavad või oma abikaasat abistavad naised, kes aitavad sellega kaasa iseenda ja perekonna majanduslikule ülalpidamisele, saavad seadusliku tunnustuse või sotsiaalsed tagatised, mis on võrdväärsed füüsilisest isikust ettevõtjate staatusega inimeste omadega, seda eelkõige direktiivi 2010/41/EL kohaldamise kaudu, ning et neile kindlustatakse sotsiaalsed ja majanduslikud õigused, sealhulgas võrdne tasustamine, õigus töötushüvitisele, kui nad kaotavad töö (ajutiselt või alaliselt), õigus pensionile, töö- ja eraelu tasakaal, õigus rasedus- ja sünnituspuhkusele, juurdepääs sotsiaalkindlustusele ja tasuta tervishoiuteenustele ning tööohutus ja -tervishoid, samuti kindlustus, mis katab merel esinevad riskid;

| P. | arvestades, et Euroopa Parlament leiab oma 12. septembri 2012. aasta resolutsioonis, et naiste rollile kalandussektoris peaks andma suurema õigusliku ja sotsiaalse tunnustuse ning hüvituse; nõuab, et kalandussektoris töötavatele naistele antaks meestega võrdsed õigused, ja on seisukohal, et kalurite abikaasad ja elukaaslased, kes perekonna ettevõtlust toetavad, peaksid saama füüsilisest isikust ettevõtjatega võrdse õigusliku staatuse ja sotsiaalsed hüvitised; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Parlament leiab oma 12. septembri 2012. aasta resolutsioonis, et naiste rollile kalandussektoris peaks andma suurema õigusliku ja sotsiaalse tunnustuse ning hüvituse; nõuab, et kalandussektoris töötavatele naistele antaks meestega võrdsed õigused, ja on seisukohal, et kalurite abikaasad ja elukaaslased, kes perekonna ettevõtlust toetavad, peaksid saama füüsilisest isikust ettevõtjatega võrdse õigusliku staatuse ja sotsiaalsed hüvitised;

| 1. | nõuab tungivalt, et komisjon käivitaks spetsiaalse statistilise programmi kalandusest sõltuvate piirkondade kohta, pöörates erilist tähelepanu väiksemahulisele rannapüügile, traditsioonilistele kalapüügimeetoditele ja erilistele turustamiskanalitele ning naissoost karpide korjajate, võrguparandajate ja kalanduse ning sellega seotud tegevuste käsitööliste tööle ning nende sotsiaalsetele ja töötingimustele, et hinnata naiste tööga seotud erivajadusi ja edendada kõnealuste raskete ametikohtade sotsiaalset tunnustamist; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et komisjon käivitaks spetsiaalse statistilise programmi kalandusest sõltuvate piirkondade kohta, pöörates erilist tähelepanu väiksemahulisele rannapüügile, traditsioonilistele kalapüügimeetoditele ja erilistele turustamiskanalitele ning naissoost karpide korjajate, võrguparandajate ja kalanduse ning sellega seotud tegevuste käsitööliste tööle ning nende sotsiaalsetele ja töötingimustele, et hinnata naiste tööga seotud erivajadusi ja edendada kõnealuste raskete ametikohtade sotsiaalset tunnustamist;

| 2. | peab vajalikuks parandada statistilise teabe kogumist ja analüüsi seoses kalandussektori tööjõu soolise kuuluvuse, tegevusala ja töölepingutega (füüsilisest isikust ettevõtja, osalise või täiskoormusega töötaja, hooajaline töötaja), et oleks võimalik hinnata naiste panust kalandus- ja vesiviljelussektoris; |
| --- | --- |

2.

peab vajalikuks parandada statistilise teabe kogumist ja analüüsi seoses kalandussektori tööjõu soolise kuuluvuse, tegevusala ja töölepingutega (füüsilisest isikust ettevõtja, osalise või täiskoormusega töötaja, hooajaline töötaja), et oleks võimalik hinnata naiste panust kalandus- ja vesiviljelussektoris;

| 3. | kutsub komisjoni üles tagama, et sugude lõikes andmete kogumine hõlmaks ka püügisektorit, ning kehtestama uusi näitajaid, nagu vanus, haridus- ja koolitustase ning abikaasa või elukaaslase tegevusala; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles tagama, et sugude lõikes andmete kogumine hõlmaks ka püügisektorit, ning kehtestama uusi näitajaid, nagu vanus, haridus- ja koolitustase ning abikaasa või elukaaslase tegevusala;

| 4. | peab vajalikuks kehtestada selged määratlused seoses statistiliste näitajatega, mida kasutatakse tööjõu tööhõivega seotud andmete kogumiseks kalanduses, vesiviljeluses ja seotud sektorites; peab lisaks vajalikuks töötada ELi tasandil välja ühtne kogum statistilisi näitajaid ja palub liikmesriikidel esitada õigeaegselt täielikud andmed kooskõlas nende näitajatega; |
| --- | --- |

4.

peab vajalikuks kehtestada selged määratlused seoses statistiliste näitajatega, mida kasutatakse tööjõu tööhõivega seotud andmete kogumiseks kalanduses, vesiviljeluses ja seotud sektorites; peab lisaks vajalikuks töötada ELi tasandil välja ühtne kogum statistilisi näitajaid ja palub liikmesriikidel esitada õigeaegselt täielikud andmed kooskõlas nende näitajatega;

| 5. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles õiguslikult ja sotsiaalselt tunnustama naiste rolli nii kalandus- ja vesiviljelussektoris kui ka kalapüügist sõltuvate piirkondade jätkusuutlikus arengus, eesmärgiga eemaldada kõik majanduslikud, halduslikud ja sotsiaalsed tõkked, mis raskendavad naiste osalemist võrdsetel tingimustel; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles õiguslikult ja sotsiaalselt tunnustama naiste rolli nii kalandus- ja vesiviljelussektoris kui ka kalapüügist sõltuvate piirkondade jätkusuutlikus arengus, eesmärgiga eemaldada kõik majanduslikud, halduslikud ja sotsiaalsed tõkked, mis raskendavad naiste osalemist võrdsetel tingimustel;

| 6. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles ergutama liikmesriike reguleerima ja tunnustama kutsehaigustena liigeste ja seljavigastusi ning reumaatilisi haigusi, mis on põhjustatud karmidest ilmastikutingimustest, milles naissoost karpide korjajad, võrguparandajad, töötlejad, kalurid ja kauplejad peavad töötama, ning vigastusi liiga suurte raskuste tõstmisest; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles ergutama liikmesriike reguleerima ja tunnustama kutsehaigustena liigeste ja seljavigastusi ning reumaatilisi haigusi, mis on põhjustatud karmidest ilmastikutingimustest, milles naissoost karpide korjajad, võrguparandajad, töötlejad, kalurid ja kauplejad peavad töötama, ning vigastusi liiga suurte raskuste tõstmisest;

| 7. | kutsub komisjoni üles tunnustama asjaolu, et naiste töö parandab kalandustoodete jälgitavust, mis omakorda suurendab tarbija teadlikkust, tagab kalandus- ja vesiviljelustoodete parema kvaliteedi ja ohutuse ning suurendab kalanduspiirkondade majanduslikke, gastronoomilisi ja turismivõimalusi; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles tunnustama asjaolu, et naiste töö parandab kalandustoodete jälgitavust, mis omakorda suurendab tarbija teadlikkust, tagab kalandus- ja vesiviljelustoodete parema kvaliteedi ja ohutuse ning suurendab kalanduspiirkondade majanduslikke, gastronoomilisi ja turismivõimalusi;

| 8. | nõuab, et (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ja/või muude instrumentide raames) loodaks spetsiifilised toetusmehhanismid, mida saab aktiveerida hädaolukordades (loodusõnnetused), samuti rahalise hüvitamise mehhanismid, et aidata kalureid ja nende peresid ajutiste püügikeeldude ajal, eeskätt piirkondades, kus kalapüük on ainus sissetulekuallikas; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ja/või muude instrumentide raames) loodaks spetsiifilised toetusmehhanismid, mida saab aktiveerida hädaolukordades (loodusõnnetused), samuti rahalise hüvitamise mehhanismid, et aidata kalureid ja nende peresid ajutiste püügikeeldude ajal, eeskätt piirkondades, kus kalapüük on ainus sissetulekuallikas;

| 9. | peab vajalikuks riikide ja Euroopa tasandil naiste võrgustike kaudu tugevdada ja rahaliselt toetada naiste ühenduste asutamist, et suurendada naiste osa nähtavust kalandussektoris, tõsta ühiskonna teadlikkust naiste panusest sellesse tegevusalasse, lihtsustada kogemuste vahetamist ning anda naiste vajadustest ja nõudmistest teada nii kohalike omavalitsuste kui ka ELi institutsioonide tasandil; |
| --- | --- |

9.

peab vajalikuks riikide ja Euroopa tasandil naiste võrgustike kaudu tugevdada ja rahaliselt toetada naiste ühenduste asutamist, et suurendada naiste osa nähtavust kalandussektoris, tõsta ühiskonna teadlikkust naiste panusest sellesse tegevusalasse, lihtsustada kogemuste vahetamist ning anda naiste vajadustest ja nõudmistest teada nii kohalike omavalitsuste kui ka ELi institutsioonide tasandil;

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid hõlbustaksid kalanduses, vesiviljeluses ja seotud sektorites tegutsevate naisorganisatsioonide juurdepääsu rahastamisele, mis võimaldaks neil algatused ellu viia, tugevdada oma organisatsioone ja luua kontakte teiste naisorganisatsioonidega kogemuste ja heade tavade vahetamiseks; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid hõlbustaksid kalanduses, vesiviljeluses ja seotud sektorites tegutsevate naisorganisatsioonide juurdepääsu rahastamisele, mis võimaldaks neil algatused ellu viia, tugevdada oma organisatsioone ja luua kontakte teiste naisorganisatsioonidega kogemuste ja heade tavade vahetamiseks;

| 11. | peab vajalikuks edendada ja suurendada naiste tõhusat osalemist nõustamisorganites ja nõuandekomisjonides ning otsustus-, esindus-, piirkondlikes ja kutseorganites, et tagada naiste osalemine avaliku ja erasektori otsuste tegemise protsessis meestega võrdsetel tingimustel; |
| --- | --- |

11.

peab vajalikuks edendada ja suurendada naiste tõhusat osalemist nõustamisorganites ja nõuandekomisjonides ning otsustus-, esindus-, piirkondlikes ja kutseorganites, et tagada naiste osalemine avaliku ja erasektori otsuste tegemise protsessis meestega võrdsetel tingimustel;

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) 2013–2020

| 12. | märgib, et ainult üks liikmesriik on kasutanud Euroopa Kalandusfondi 4. telje võimalusi, et rahastada projekte, mille tulusaajad on naised, ning kutsub liikmesriike üles kasutama EMKFi võimalusi, et






  — | rakendada naiste võrdsete võimaluste põhimõtet nii rakenduskavade väljatöötamisel kui ka nende edendamisel ja kohaldamisel; |
| --- | --- | --- |

12.

märgib, et ainult üks liikmesriik on kasutanud Euroopa Kalandusfondi 4. telje võimalusi, et rahastada projekte, mille tulusaajad on naised, ning kutsub liikmesriike üles kasutama EMKFi võimalusi, et

—

rakendada naiste võrdsete võimaluste põhimõtet nii rakenduskavade väljatöötamisel kui ka nende edendamisel ja kohaldamisel;

| — | muuta kalandussektorit naistesõbralikumaks, kujundades sektorit ümber ning luues sobivaid rajatisi (nt naiste riietusruumid laevadel ja sadamates); |
| --- | --- |

—

muuta kalandussektorit naistesõbralikumaks, kujundades sektorit ümber ning luues sobivaid rajatisi (nt naiste riietusruumid laevadel ja sadamates);

| — | toetada naiste (nt võrguvalmistajate, sadamatöötajate ja pakendajate) ühendusi ja nende ühenduste toimimist võrgustikus; |
| --- | --- |

—

toetada naiste (nt võrguvalmistajate, sadamatöötajate ja pakendajate) ühendusi ja nende ühenduste toimimist võrgustikus;

| — | toetada projekte, mis tegelevad karpide käsitsi korjajate töötingimustest tulenevate probleemidega, sealhulgas pere- ja tööelu ühitamise meetmetega; |
| --- | --- |

—

toetada projekte, mis tegelevad karpide käsitsi korjajate töötingimustest tulenevate probleemidega, sealhulgas pere- ja tööelu ühitamise meetmetega;

| — | toetada projekte, mis tegelevad naiste rolli edendamise, mitmekesisemaks muutmise ja väärtustamisega kalandus- ja vesiviljelussektoris; |
| --- | --- |

—

toetada projekte, mis tegelevad naiste rolli edendamise, mitmekesisemaks muutmise ja väärtustamisega kalandus- ja vesiviljelussektoris;

| — | lihtsustada naiste ja noorte juurdepääsu teabele, rahastades erikoolitusi ja kutseharidust ja nende töö erialast tunnustamist; selleks peaksid liikmesriigid käivitama protsessid ametlikult tunnustatud kutsesertifikaatide omandamiseks ja avama koolituskeskused nende kutsealade õppimiseks, kus eri kogukondades traditsiooniliselt töötavad naised; |
| --- | --- |

—

lihtsustada naiste ja noorte juurdepääsu teabele, rahastades erikoolitusi ja kutseharidust ja nende töö erialast tunnustamist; selleks peaksid liikmesriigid käivitama protsessid ametlikult tunnustatud kutsesertifikaatide omandamiseks ja avama koolituskeskused nende kutsealade õppimiseks, kus eri kogukondades traditsiooniliselt töötavad naised;

| — | pakkuda tütarlastele paremaid tööhõivevõimalusi ja toetada põlvkondadevahelist järjepidevust, eelkõige edendades merekeskkonda säästvaid tegevusalasid; |
| --- | --- |

—

pakkuda tütarlastele paremaid tööhõivevõimalusi ja toetada põlvkondadevahelist järjepidevust, eelkõige edendades merekeskkonda säästvaid tegevusalasid;

| — | hoogustada kutsehariduse andmist, eelkõige koolitust kalandus- ja vesiviljelussektoris töötavatele naistele, et parandada nende juurdepääsuvõimalusi kalandusega seotud juhtivatele ja tehnilistele töökohtadele võrdsetel palgatingimustel; |
| --- | --- |

—

hoogustada kutsehariduse andmist, eelkõige koolitust kalandus- ja vesiviljelussektoris töötavatele naistele, et parandada nende juurdepääsuvõimalusi kalandusega seotud juhtivatele ja tehnilistele töökohtadele võrdsetel palgatingimustel;

| — | suurendada naiste rolli kalanduses, toetades eelkõige maismaa tegevusalasid ja kalandusega seotud kutsealasid tootmise, töötlemise, turustamise ja müügi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

suurendada naiste rolli kalanduses, toetades eelkõige maismaa tegevusalasid ja kalandusega seotud kutsealasid tootmise, töötlemise, turustamise ja müügi valdkonnas;

| — | edendada naiste ettevõtlusalgatusi, sealhulgas kalandussektoriga seotud tegevusalade, kaasa arvatud selliste tegevusalade nagu muuseumiteadus, kultuuritraditsioonid, käsitöökunst, gastronoomia ja toitlustamine, majanduslikku mitmekesistamist; |
| --- | --- |

—

edendada naiste ettevõtlusalgatusi, sealhulgas kalandussektoriga seotud tegevusalade, kaasa arvatud selliste tegevusalade nagu muuseumiteadus, kultuuritraditsioonid, käsitöökunst, gastronoomia ja toitlustamine, majanduslikku mitmekesistamist;

| — | toetada ettevõtlusalgatusi kalandusega mitteseotud tegevusaladel rannikupiirkondades, kus on kalandusreformi rakendamise tagajärjel kaotatud töökohti; |
| --- | --- |

—

toetada ettevõtlusalgatusi kalandusega mitteseotud tegevusaladel rannikupiirkondades, kus on kalandusreformi rakendamise tagajärjel kaotatud töökohti;

| 13. | kutsub liikmesriike üles lihtsustama sooduslaenude andmist, mis võimaldavad ületada spetsiifilisi raskusi, millega naised seisavad silmitsi EMKFi raames riiklikesse programmidesse kaasatavate projektide rahastamisel; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles lihtsustama sooduslaenude andmist, mis võimaldavad ületada spetsiifilisi raskusi, millega naised seisavad silmitsi EMKFi raames riiklikesse programmidesse kaasatavate projektide rahastamisel;

| 14. | kutsub liikmesriike üles toetama naiste ettevõtlusalgatusi soodsa mikrokrediidikorraga ja asjakohase rahastamisvõimalustest teavitamisega; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike üles toetama naiste ettevõtlusalgatusi soodsa mikrokrediidikorraga ja asjakohase rahastamisvõimalustest teavitamisega;

| 15. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid meetmeid kohaliku taristu arendamiseks ja ajakohastamiseks, majandustegevuse mitmekesistamiseks ja elukvaliteedi parandamiseks kalanduspiirkondades, eriti täielikult kalapüügist sõltuvates piirkondades, et tagada nende jätkusuutlik areng, võideldes samas vaesuse vastu üldiselt ja eelkõige seal, kus see mõjutab naisi ja lapsi, ning eesmärgiga ennetada naistevastast ja koduvägivalda; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid meetmeid kohaliku taristu arendamiseks ja ajakohastamiseks, majandustegevuse mitmekesistamiseks ja elukvaliteedi parandamiseks kalanduspiirkondades, eriti täielikult kalapüügist sõltuvates piirkondades, et tagada nende jätkusuutlik areng, võideldes samas vaesuse vastu üldiselt ja eelkõige seal, kus see mõjutab naisi ja lapsi, ning eesmärgiga ennetada naistevastast ja koduvägivalda;

| 16. | kordab aastateks 2014–2020 ettenähtud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 menetluse raames vastuvõetud seisukohta, mille kohaselt tuleks innustada naiste osalemist kõikvõimalikes teadusuuringutes, projektides ja teadusvaldkondades, eelkõige nende naiste osalemist, kes on tööalaselt pühendunud merekeskkonnaga seotud teadusuuringutele; |
| --- | --- |

16.

kordab aastateks 2014–2020 ettenähtud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 menetluse raames vastuvõetud seisukohta, mille kohaselt tuleks innustada naiste osalemist kõikvõimalikes teadusuuringutes, projektides ja teadusvaldkondades, eelkõige nende naiste osalemist, kes on tööalaselt pühendunud merekeskkonnaga seotud teadusuuringutele;

| 17. | palub liikmesriikidel:






  — | tunnustada juriidiliselt nende naiste tööd, kes aitavad kaasa perekonna majanduslikule ülalpidamisele või teevad seda veel tasustamata töö kujul; |
| --- | --- | --- |

17.

palub liikmesriikidel:

—

tunnustada juriidiliselt nende naiste tööd, kes aitavad kaasa perekonna majanduslikule ülalpidamisele või teevad seda veel tasustamata töö kujul;

| — | tagada toetus kalandusega tegelevatele naistele, nähes neile ette töötushüvitise, kui nad kaotavad töö (ajutiselt või alaliselt), õiguse pensionile, töö- ja pereelu tasakaalu, rasedus- ja sünnituspuhkuse (sõltumata paari suhte staatusest) sotsiaalkindlustuse ja tasuta tervishoiuteenused, ning kindlustuse, mis katab merendus- ja kalandussektoris töötamisega kaasnevaid riske; |
| --- | --- |

—

tagada toetus kalandusega tegelevatele naistele, nähes neile ette töötushüvitise, kui nad kaotavad töö (ajutiselt või alaliselt), õiguse pensionile, töö- ja pereelu tasakaalu, rasedus- ja sünnituspuhkuse (sõltumata paari suhte staatusest) sotsiaalkindlustuse ja tasuta tervishoiuteenused, ning kindlustuse, mis katab merendus- ja kalandussektoris töötamisega kaasnevaid riske;

| 18. | arvestades, et Euroopa Parlament on oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni (ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta) punktis 28 seisukohal, et ELis tuleks WTO kaudu püüda karistada neid riike, kes diskrimineerivad naisi, ning nõuab punktis 45 tungivalt, et komisjon üritaks säästva kalanduse lepingute alaste läbirääkimiste ajal saavutada, et rannikuriik pühendaks miinimumosa säästva kalanduse lepingu alusel antavast valdkondlikust arengutoetusest projektidele, mille eesmärk on naiste rolli tunnustamine, edendamine ja mitmekesistamine kalandussektoris, tagades naiste ja meeste võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste põhimõtte kohaldamise, eelkõige seoses koolituse ja rahastamisele ning laenudele juurdepääsuga; |
| --- | --- |

18.

arvestades, et Euroopa Parlament on oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni (ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta) punktis 28 seisukohal, et ELis tuleks WTO kaudu püüda karistada neid riike, kes diskrimineerivad naisi, ning nõuab punktis 45 tungivalt, et komisjon üritaks säästva kalanduse lepingute alaste läbirääkimiste ajal saavutada, et rannikuriik pühendaks miinimumosa säästva kalanduse lepingu alusel antavast valdkondlikust arengutoetusest projektidele, mille eesmärk on naiste rolli tunnustamine, edendamine ja mitmekesistamine kalandussektoris, tagades naiste ja meeste võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste põhimõtte kohaldamise, eelkõige seoses koolituse ja rahastamisele ning laenudele juurdepääsuga;

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks selle, et Euroopa sooline mõõde kaasatakse kalandussektorit hõlmavatesse majanduspartnerluse lepingutesse ja tagatakse nende lepingutega; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks selle, et Euroopa sooline mõõde kaasatakse kalandussektorit hõlmavatesse majanduspartnerluse lepingutesse ja tagatakse nende lepingutega;

Ühise kalanduspoliitika algmäärus

| 20. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid uue ühise kalanduspoliitika eesmärke seoses juurdepääsuga kalavarudele, mis tugineb läbipaistvatele keskkonnaalastele, sotsiaalsetele ja majanduslikele kriteeriumitele, lähtudes meeste ja naiste võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste põhimõttest; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid uue ühise kalanduspoliitika eesmärke seoses juurdepääsuga kalavarudele, mis tugineb läbipaistvatele keskkonnaalastele, sotsiaalsetele ja majanduslikele kriteeriumitele, lähtudes meeste ja naiste võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste põhimõttest;

| 21. | palub liikmesriikidel tunnustada naiste staatust töötajana tegevuse ajutise katkemise korral, sealhulgas püügikeelu ajal; |
| --- | --- |

21.

palub liikmesriikidel tunnustada naiste staatust töötajana tegevuse ajutise katkemise korral, sealhulgas püügikeelu ajal;

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama direktiivi 2010/41/EL täitmine, et naised, kes töötavad täis- või osalise koormusega pereettevõtetes või abistavad oma abikaasasid või partnereid, aidates seega kaasa iseenda ja perekonna majanduslikule ülalpidamisele, ning samuti naised, kelle jaoks on see tegevus elatusallikas ja kes ei kuulu ühtegi majapidamisse, saaksid seadusliku tunnustuse ja füüsilisest isikust ettevõtjatega võrdse õigusliku staatuse ja sotsiaalsed hüvitised; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama direktiivi 2010/41/EL täitmine, et naised, kes töötavad täis- või osalise koormusega pereettevõtetes või abistavad oma abikaasasid või partnereid, aidates seega kaasa iseenda ja perekonna majanduslikule ülalpidamisele, ning samuti naised, kelle jaoks on see tegevus elatusallikas ja kes ei kuulu ühtegi majapidamisse, saaksid seadusliku tunnustuse ja füüsilisest isikust ettevõtjatega võrdse õigusliku staatuse ja sotsiaalsed hüvitised;

o

o o

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 180, 15.7.2010, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0040.

(3)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 212.

(4)  ELT C 286 E, 23.11.2006, lk 519.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0460.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0461.

(7)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 104.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/156 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/156

---

P7_TA(2014)0179

Isiklikuks tarbeks kopeerimise maks

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu kohta (2013/2114(INI))

(2017/C 285/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (1),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul (COM(2012)0372) ning sellele lisatud mõjuhinnangut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul (COM(2012)0372) ning sellele lisatud mõjuhinnangut,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 6, 114 ja 118, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 6, 114 ja 118,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuseid, eriti 21. oktoobri 2010. aasta otsust kohtuasjas C-467/08: Padawan vs. SGAE [2010] EKL, lk I-10055; 16. juuni 2011. aasta otsust kohtuasjas C-462/09: Stichting de Thuiskopie vs. Opus Supplies Deutschland GmbH ja teised [2011], EKL, lk I-05331; 9. veebruari 2010. aasta otsust kohtuasjas C-277/10: Martin Luksan vs. Petrus van der Let (veel avaldamata); 27. juuni 2013. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-457/11–C-460/11: VG Wort vs. Kyocera Mita ja teised (veel avaldamata) ja 11. juuli 2013. aasta otsust kohtuasjas C-521/11: Austro Mechana vs. Amazon (veel avaldamata), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuseid, eriti 21. oktoobri 2010. aasta otsust kohtuasjas C-467/08: Padawan vs. SGAE [2010] EKL, lk I-10055; 16. juuni 2011. aasta otsust kohtuasjas C-462/09: Stichting de Thuiskopie vs. Opus Supplies Deutschland GmbH ja teised [2011], EKL, lk I-05331; 9. veebruari 2010. aasta otsust kohtuasjas C-277/10: Martin Luksan vs. Petrus van der Let (veel avaldamata); 27. juuni 2013. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-457/11–C-460/11: VG Wort vs. Kyocera Mita ja teised (veel avaldamata) ja 11. juuli 2013. aasta otsust kohtuasjas C-521/11: Austro Mechana vs. Amazon (veel avaldamata),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. mai 2011. aasta teatist „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg loovuse ja innovatsiooni soodustamiseks, et tagada Euroopas majanduskasv, kvaliteetsete töökohtade loomine ning kõrgetasemelised tooted ja teenused“ (COM(2011)0287), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. mai 2011. aasta teatist „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg loovuse ja innovatsiooni soodustamiseks, et tagada Euroopas majanduskasv, kvaliteetsete töökohtade loomine ning kõrgetasemelised tooted ja teenused“ (COM(2011)0287),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2012. aasta teatist infosisu kohta digitaalsel ühtsel turul (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2012. aasta teatist infosisu kohta digitaalsel ühtsel turul (COM(2012)0789),

| — | võttes arvesse António Vitorino 31. jaanuari 2013. aasta soovitusi, mis tulenevad isiklikuks tarbeks kopeerimise ja reprograafia tasudega seotud vahendamisprotsessist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse António Vitorino 31. jaanuari 2013. aasta soovitusi, mis tulenevad isiklikuks tarbeks kopeerimise ja reprograafia tasudega seotud vahendamisprotsessist,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni 2011. aasta 29. juunil heaks kiidetud töödokumenti autoriõigustest muusika- ja audiovisuaalsektoris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni 2011. aasta 29. juunil heaks kiidetud töödokumenti autoriõigustest muusika- ja audiovisuaalsektoris,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0114/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0114/2014),

| A. | arvestades, et kultuur ja looming on nii varasema kui ka praeguse Euroopa identiteedi alus ning neil on tulevikus oluline osa Euroopa Liidu majanduslikus ja sotsiaalses arengus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kultuur ja looming on nii varasema kui ka praeguse Euroopa identiteedi alus ning neil on tulevikus oluline osa Euroopa Liidu majanduslikus ja sotsiaalses arengus;

| B. | arvestades, et kultuur ja looming on digitaalmajanduse lahutamatu osa; arvestades, et nii kõrgetasemelise kui ka igapäevase kultuuri sisuline väljendus tugineb Euroopa digitaalse arengu võrdsel kättesaadavusel; arvestades, et konsultatsioonidest on ilmnenud, et Euroopa digitaalne turg ei võimalda siiani lubatud tõhusat levitamist, loovisikute õiglast tasustamist ega tulude õiglast ja tõhusat jaotamist kogu kultuurisektoris üldiselt ning et selliste probleemide lahendamine nõuab tegevust liidu tasandil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kultuur ja looming on digitaalmajanduse lahutamatu osa; arvestades, et nii kõrgetasemelise kui ka igapäevase kultuuri sisuline väljendus tugineb Euroopa digitaalse arengu võrdsel kättesaadavusel; arvestades, et konsultatsioonidest on ilmnenud, et Euroopa digitaalne turg ei võimalda siiani lubatud tõhusat levitamist, loovisikute õiglast tasustamist ega tulude õiglast ja tõhusat jaotamist kogu kultuurisektoris üldiselt ning et selliste probleemide lahendamine nõuab tegevust liidu tasandil;

| C. | arvestades, et digitaaltehnoloogiale üleminek avaldab väga suurt mõju sellele, kuidas kultuurilist identiteeti väljendatakse, levitatakse ja arendatakse; arvestades, et osalemistõkete vähenemine ja uute turustuskanalite tekkimine lihtsustab juurdepääsu teostele ja kultuurile ning parandab kultuuri ja kunstiloome ringlust, avastamist ja taasavastamist kogu maailmas ning pakub võimalusi loovisikutele ja kunstnikele; arvestades, et uute teenuste ja ettevõtlussuundade turuvõimalused on oluliselt suurenenud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et digitaaltehnoloogiale üleminek avaldab väga suurt mõju sellele, kuidas kultuurilist identiteeti väljendatakse, levitatakse ja arendatakse; arvestades, et osalemistõkete vähenemine ja uute turustuskanalite tekkimine lihtsustab juurdepääsu teostele ja kultuurile ning parandab kultuuri ja kunstiloome ringlust, avastamist ja taasavastamist kogu maailmas ning pakub võimalusi loovisikutele ja kunstnikele; arvestades, et uute teenuste ja ettevõtlussuundade turuvõimalused on oluliselt suurenenud;

| D. | arvestades, et ka digiajastul peab olema autoril õigus nõuda oma loomingulise väljundi kaitset ja selle väljundi eest õiglast tasu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ka digiajastul peab olema autoril õigus nõuda oma loomingulise väljundi kaitset ja selle väljundi eest õiglast tasu;

| E. | arvestades, et digitaalne reprograafia on omandanud tänu tehnoloogia arengule ning internetile ja pilvandmetöötlusele ülemineku tõttu suure majandusliku tähtsuse, ning arvestades, et kehtiv kopeerimise maksustamise süsteem ei arvesta piisavalt digiajastu arengusuundumustega; arvestades, et hetkel puudub veel selles valdkonnas alternatiivne mudel, mis tagaks autoriõiguse valdajale õiglase tasu ja võimaldaks samas isiklikuks tarbeks kopeerimist; arvestades, et siiski tuleb läbi viia arutelu, et ajakohastada isiklikuks tarbeks kopeerimise süsteemi, muutes selle tõhusamaks ja võttes paremini arvesse tehnika arengut; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et digitaalne reprograafia on omandanud tänu tehnoloogia arengule ning internetile ja pilvandmetöötlusele ülemineku tõttu suure majandusliku tähtsuse, ning arvestades, et kehtiv kopeerimise maksustamise süsteem ei arvesta piisavalt digiajastu arengusuundumustega; arvestades, et hetkel puudub veel selles valdkonnas alternatiivne mudel, mis tagaks autoriõiguse valdajale õiglase tasu ja võimaldaks samas isiklikuks tarbeks kopeerimist; arvestades, et siiski tuleb läbi viia arutelu, et ajakohastada isiklikuks tarbeks kopeerimise süsteemi, muutes selle tõhusamaks ja võttes paremini arvesse tehnika arengut;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul, mille Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu 4. veebruaril 2014, kinnitatakse asjaolu, et autoriõiguste haldamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt õiguste valdajatele antud, jagatud ja makstud rahavoogude kasutamise läbipaistvusele, sealhulgas isiklikuks tarbeks kopeeritud teoste eest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul, mille Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu 4. veebruaril 2014, kinnitatakse asjaolu, et autoriõiguste haldamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt õiguste valdajatele antud, jagatud ja makstud rahavoogude kasutamise läbipaistvusele, sealhulgas isiklikuks tarbeks kopeeritud teoste eest;

| G. | arvestades, et direktiiviga 2001/29/EÜ lubatakse liikmesriikidel näha ette reprodutseerimisõiguse erandit või piirangut teatud liiki heli-, visuaalse- ja audiovisuaalse materjali isiklikuks kasutamiseks reprodutseerimise jaoks koos õiglase hüvitisega ning võib lubada tarbijatel riikides, kus kõnealust piirangut kohaldatakse, kopeerida piiranguteta oma muusika- ja audiovisuaalset repertuaari või multimeedia materjali ühelt andmekandjalt teisele ilma õiguste valdaja käest luba küsimata niikaua, kui see on mõeldud isiklikuks tarbimiseks; arvestades, et maksu arvestamise aluseks peaks olema asjaomasest isiklikuks tarbeks kopeerimisest tuleneda võiva kahju suurus õiguste valdajale; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et direktiiviga 2001/29/EÜ lubatakse liikmesriikidel näha ette reprodutseerimisõiguse erandit või piirangut teatud liiki heli-, visuaalse- ja audiovisuaalse materjali isiklikuks kasutamiseks reprodutseerimise jaoks koos õiglase hüvitisega ning võib lubada tarbijatel riikides, kus kõnealust piirangut kohaldatakse, kopeerida piiranguteta oma muusika- ja audiovisuaalset repertuaari või multimeedia materjali ühelt andmekandjalt teisele ilma õiguste valdaja käest luba küsimata niikaua, kui see on mõeldud isiklikuks tarbimiseks; arvestades, et maksu arvestamise aluseks peaks olema asjaomasest isiklikuks tarbeks kopeerimisest tuleneda võiva kahju suurus õiguste valdajale;

| H. | arvestades, et isiklikuks tarbeks kopeerimisest saadavate maksude kogusumma on peale direktiivi 2001/29/EÜ jõustumist 23 liikmesriigis 28st enam kui kolmekordistunud ja moodustab praegu Euroopa Komisjoni hinnangul üle 600 miljoni euro; arvestades selle summa tähtsust loovisikute jaoks |
| --- | --- |

H.

arvestades, et isiklikuks tarbeks kopeerimisest saadavate maksude kogusumma on peale direktiivi 2001/29/EÜ jõustumist 23 liikmesriigis 28st enam kui kolmekordistunud ja moodustab praegu Euroopa Komisjoni hinnangul üle 600 miljoni euro; arvestades selle summa tähtsust loovisikute jaoks

| I. | arvestades, et kõnealused maksud moodustavad tavapäraste ja digitaalsete andmekandjate ja salvestusseadmete tootjate ja importijate käibest (mille suurus on hinnanguliselt üle 1 000 miljardi euro) väga väikese osa; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõnealused maksud moodustavad tavapäraste ja digitaalsete andmekandjate ja salvestusseadmete tootjate ja importijate käibest (mille suurus on hinnanguliselt üle 1 000 miljardi euro) väga väikese osa;

| J. | arvestades, et paljudel mobiilseadmetel on isiklikuks tarbeks kopeerimise võimalus teoreetiliselt olemas, aga neid seadmeid sel eesmärgil ei kasutata; nõuab seetõttu pikemas perspektiivis arutelu, et leida tõhus ja ajakohane mudel, mis ei tohiks põhineda kindlal seadmemaksul; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljudel mobiilseadmetel on isiklikuks tarbeks kopeerimise võimalus teoreetiliselt olemas, aga neid seadmeid sel eesmärgil ei kasutata; nõuab seetõttu pikemas perspektiivis arutelu, et leida tõhus ja ajakohane mudel, mis ei tohiks põhineda kindlal seadmemaksul;

| K. | arvestades, et kõnealust maksu kohaldavate ja mittekohaldavate riikide vaheline müüdud seadmete hinnavõrdlus ei näita isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu märgatavat mõju toodete hinnale; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kõnealust maksu kohaldavate ja mittekohaldavate riikide vaheline müüdud seadmete hinnavõrdlus ei näita isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu märgatavat mõju toodete hinnale;

| L. | arvestades tavapäraste ja digitaalsete andmekandjate ja salvestusseadmete tootjate ja importijate arvukaid kohtuvaidlusi riigi ja Euroopa tasandil pärast direktiivi 2001/29/EÜ jõustumist; |
| --- | --- |

L.

arvestades tavapäraste ja digitaalsete andmekandjate ja salvestusseadmete tootjate ja importijate arvukaid kohtuvaidlusi riigi ja Euroopa tasandil pärast direktiivi 2001/29/EÜ jõustumist;

| M. | arvestades, et direktiiv 2001/29/EÜ ja Euroopa Liidu Kohtu praktika ei kohusta liikmesriike tagama õiguste valdajatele otsemakset kõikide isiklikuks tarbeks tehtud kopeerimiste eest; arvestades, et liikmesriikidel on suur otsustusvabadus näha ette, et osa kõnealusest hüvitisest antakse kaudsel viisil; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et direktiiv 2001/29/EÜ ja Euroopa Liidu Kohtu praktika ei kohusta liikmesriike tagama õiguste valdajatele otsemakset kõikide isiklikuks tarbeks tehtud kopeerimiste eest; arvestades, et liikmesriikidel on suur otsustusvabadus näha ette, et osa kõnealusest hüvitisest antakse kaudsel viisil;

| N. | arvestades, et isiklikuks tarbeks mõeldud kopeerimise maksu tasub tarbija andmekandja või salvestamis- ja hoiustamisteenuste ostmisel, ja arvestades, et klientidena on neil õigus teada maksude olemasolust ja suurusest; arvestades, et isiklikuks tarbeks mõeldud kopeerimise maksu suurus peaks kajastama heli-, visuaalse- ja audiovisuaalse materjali isiklikuks kasutamiseks reprodutseerimise eesmärgil kasutatavate vahendite ja teenuste tegelikku kasutamist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et isiklikuks tarbeks mõeldud kopeerimise maksu tasub tarbija andmekandja või salvestamis- ja hoiustamisteenuste ostmisel, ja arvestades, et klientidena on neil õigus teada maksude olemasolust ja suurusest; arvestades, et isiklikuks tarbeks mõeldud kopeerimise maksu suurus peaks kajastama heli-, visuaalse- ja audiovisuaalse materjali isiklikuks kasutamiseks reprodutseerimise eesmärgil kasutatavate vahendite ja teenuste tegelikku kasutamist;

| O. | arvestades, et andmekandjate ja materjalide hind ei sõltu ELis kohaldatavate isiklikuks tarbeks kopeerimise maksude erinevast määrast, ja arvestades, et isiklikuks tarbeks kopeerimise maksude kaotamine 2012. aastal Hispaanias ei avaldanud andmekandjate ja materjali hinnale mingit mõju; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et andmekandjate ja materjalide hind ei sõltu ELis kohaldatavate isiklikuks tarbeks kopeerimise maksude erinevast määrast, ja arvestades, et isiklikuks tarbeks kopeerimise maksude kaotamine 2012. aastal Hispaanias ei avaldanud andmekandjate ja materjali hinnale mingit mõju;

| P. | arvestades isiklikuks tarbeks kopeerimise maksude mudelite ja maksukogumise määra erinevusi, sealhulgas selle mõju tarbijatele ja ühtsele turule; arvestades, et on vaja kehtestada Euroopa raamistik, mis tagaks suure läbipaistvuse õiguste valdajate, vahendite tootjate ja importijate, tarbijate ning teenuseosutajate jaoks kogu liidus, ja arvestades, et tasakaalustatud süsteemi tagamiseks digiajastul ühtse turu raames tuleks ajakohastada autoritasu mehhanismid paljudes liikmesriikides ja kehtestada Euroopa raamistik, mis tagaks võrdsed tingimused õiguse valdajatele, tarbijatele, vahendite tootjatele ja importijatele ning teenuseosutajatele kogu liidus; |
| --- | --- |

P.

arvestades isiklikuks tarbeks kopeerimise maksude mudelite ja maksukogumise määra erinevusi, sealhulgas selle mõju tarbijatele ja ühtsele turule; arvestades, et on vaja kehtestada Euroopa raamistik, mis tagaks suure läbipaistvuse õiguste valdajate, vahendite tootjate ja importijate, tarbijate ning teenuseosutajate jaoks kogu liidus, ja arvestades, et tasakaalustatud süsteemi tagamiseks digiajastul ühtse turu raames tuleks ajakohastada autoritasu mehhanismid paljudes liikmesriikides ja kehtestada Euroopa raamistik, mis tagaks võrdsed tingimused õiguse valdajatele, tarbijatele, vahendite tootjatele ja importijatele ning teenuseosutajatele kogu liidus;

| Q. | arvestades, et liikmesriikides kohaldatavad maksuvabastus- ja hüvitamismehhanismid kutsealase kasutamise eest peavad olema tõhusad; arvestades, et mõnes liikmesriigis on need mehhanismid vajalikud, ja arvestades, et teatavates liikmesriikides tehtud kohtuotsuseid ei kohaldata alati; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et liikmesriikides kohaldatavad maksuvabastus- ja hüvitamismehhanismid kutsealase kasutamise eest peavad olema tõhusad; arvestades, et mõnes liikmesriigis on need mehhanismid vajalikud, ja arvestades, et teatavates liikmesriikides tehtud kohtuotsuseid ei kohaldata alati;

| R. | arvestades, et nii internetiteostele juurdepääsu kui ka nende müügi puhul täiendab litsentsisüsteem isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et nii internetiteostele juurdepääsu kui ka nende müügi puhul täiendab litsentsisüsteem isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu;

| S. | arvestades, et eriti digivaldkonnas asendub klassikaline kopeerimine nn voogedastus-mudeliga, mille puhul autoriõigusega kaitstud teoste koopiaid ei salvestata kasutaja seadmesse, ning arvestades, et seetõttu tuleks eriti selliste juhtudel eelistada litsentsimismudelit; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et eriti digivaldkonnas asendub klassikaline kopeerimine nn voogedastus-mudeliga, mille puhul autoriõigusega kaitstud teoste koopiaid ei salvestata kasutaja seadmesse, ning arvestades, et seetõttu tuleks eriti selliste juhtudel eelistada litsentsimismudelit;

Õiglase süsteemi ajakohastamine ja ühtlustamine

| 1. | juhib tähelepanu sellele, et kultuurisektor hõlmab 5 miljonit töökohta ja annab 2,6 % ELi SKPst, on üks peamisi Euroopa majanduskasvu käivitajaid ning uute ja mitte ümberpaigutatavate töökohtade allikas, mis soodustab innovatsiooni ja pakub tõhusaid võimalusi praeguse majanduslanguse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu sellele, et kultuurisektor hõlmab 5 miljonit töökohta ja annab 2,6 % ELi SKPst, on üks peamisi Euroopa majanduskasvu käivitajaid ning uute ja mitte ümberpaigutatavate töökohtade allikas, mis soodustab innovatsiooni ja pakub tõhusaid võimalusi praeguse majanduslanguse vastu võitlemiseks;

| 2. | tuletab meelde, et autoriõiguse seadus peaks tasakaalustama muu hulgas loovisikute ja tarbijate huvisid; sellega seoses on seisukohal, et kõigil Euroopa tarbijatel peaks olema õigus teha seaduslikult omandatud sisust isiklikuks tarbeks koopiaid; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et autoriõiguse seadus peaks tasakaalustama muu hulgas loovisikute ja tarbijate huvisid; sellega seoses on seisukohal, et kõigil Euroopa tarbijatel peaks olema õigus teha seaduslikult omandatud sisust isiklikuks tarbeks koopiaid;

| 3. | kutsub seetõttu komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) läbivaatamiseks koos sättega erandite ja piirangute täielikuks ühtlustamiseks seoses muu hulgas isiklikuks tarbeks kopeerimisega; |
| --- | --- |

3.

kutsub seetõttu komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) läbivaatamiseks koos sättega erandite ja piirangute täielikuks ühtlustamiseks seoses muu hulgas isiklikuks tarbeks kopeerimisega;

| 4. | rõhutab, et kehtiv killustatud autoriõiguste süsteem vajab reformimist, et hõlbustada juurdepääsu kultuuri- ja loomesisu (üleilmsele) ringlusele ja et seda ringlust suurendada ning võimaldada selle kaudu kunstnikel, loovisikutel, tarbijatel, ettevõtjatel ja publikul eriti eelarvekärbete ajal digitaalsest arengust, uutest turustuskanalitest, uutest ärimudelitest ja muudest võimalustest kasu saada; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et kehtiv killustatud autoriõiguste süsteem vajab reformimist, et hõlbustada juurdepääsu kultuuri- ja loomesisu (üleilmsele) ringlusele ja et seda ringlust suurendada ning võimaldada selle kaudu kunstnikel, loovisikutel, tarbijatel, ettevõtjatel ja publikul eriti eelarvekärbete ajal digitaalsest arengust, uutest turustuskanalitest, uutest ärimudelitest ja muudest võimalustest kasu saada;

| 5. | märgib, et isiklikuks tarbeks kopeerimise maks on praegu sissetulekuallikas, mille tähtsus õiguste valdajate eri kategooriates on erinev ning et selle olulisus varieerub liikmesriigiti märkimisväärselt; |
| --- | --- |

5.

märgib, et isiklikuks tarbeks kopeerimise maks on praegu sissetulekuallikas, mille tähtsus õiguste valdajate eri kategooriates on erinev ning et selle olulisus varieerub liikmesriigiti märkimisväärselt;

| 6. | on veendunud, et isiklikuks tarbeks kopeerimise süsteemi näol on tegemist hea ja tasakaalustatud süsteemiga isiklikuks tarbeks kopeerimise erandi ja õiguste valdaja õiglase hüvitise saamise õiguse vahel, ning et seda tasuks säilitada, eriti juhtudel, kus õiguste valdajal ei ole võimalik erinevatel seadmetel reprodutseerimise õigust otseselt litsentsida; leiab seetõttu, et lähiperspektiivis ei ole sellele tasakaalustatud süsteemile alternatiivi; rõhutab samas, et pikemas perspektiivis on vaja arutelusid, et isiklikuks tarbeks kopeerimise süsteemi jätkuvalt hinnata digitaalsfääri ja turu arenguid ning tarbijate käitumist silmas pidades, ning võimaluse korral uurida alternatiive, mis aitaksid täita eesmärki tasakaalustada tarbijate poolt kopeerimisel tehtavat erandit ning loojate hüvitamist; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et isiklikuks tarbeks kopeerimise süsteemi näol on tegemist hea ja tasakaalustatud süsteemiga isiklikuks tarbeks kopeerimise erandi ja õiguste valdaja õiglase hüvitise saamise õiguse vahel, ning et seda tasuks säilitada, eriti juhtudel, kus õiguste valdajal ei ole võimalik erinevatel seadmetel reprodutseerimise õigust otseselt litsentsida; leiab seetõttu, et lähiperspektiivis ei ole sellele tasakaalustatud süsteemile alternatiivi; rõhutab samas, et pikemas perspektiivis on vaja arutelusid, et isiklikuks tarbeks kopeerimise süsteemi jätkuvalt hinnata digitaalsfääri ja turu arenguid ning tarbijate käitumist silmas pidades, ning võimaluse korral uurida alternatiive, mis aitaksid täita eesmärki tasakaalustada tarbijate poolt kopeerimisel tehtavat erandit ning loojate hüvitamist;

| 7. | toonitab, et suured erinevused riikide maksusüsteemides, eriti seoses maksustatavate toodete liikide ja maksumääradega, võivad moonutada konkurentsi ja põhjustada siseturul meelepärase kohtualluvuse otsimist (forum shopping); |
| --- | --- |

7.

toonitab, et suured erinevused riikide maksusüsteemides, eriti seoses maksustatavate toodete liikide ja maksumääradega, võivad moonutada konkurentsi ja põhjustada siseturul meelepärase kohtualluvuse otsimist (forum shopping);

| 8. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles viima läbi uuringut isiklikuks tarbeks kopeerimisega seotud oluliste elementide, eriti „õiglase hüvitise“ ühtse määratluse küsimuses, mida direktiiv 2001/29/EÜ praegu selgesõnaliselt ei reguleeri, ning „kahju“ mõistega, mida autorile tekitab teose õiguste valdaja töö loata reprodutseerimine isiklikuks tarbeks kasutamiseks; palub, et komisjon püüaks leida ühist seisukohta selles, millised tooted tuleks maksustada, ning kehtestaks ühtsed kriteeriumid, mille alusel läbi rääkida isiklikuks tarbeks kopeerimise maksustamise määrade üle, et jõustada läbipaistev, õiglane ning loojate ja tarbijate jaoks ühesugune süsteem; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles viima läbi uuringut isiklikuks tarbeks kopeerimisega seotud oluliste elementide, eriti „õiglase hüvitise“ ühtse määratluse küsimuses, mida direktiiv 2001/29/EÜ praegu selgesõnaliselt ei reguleeri, ning „kahju“ mõistega, mida autorile tekitab teose õiguste valdaja töö loata reprodutseerimine isiklikuks tarbeks kasutamiseks; palub, et komisjon püüaks leida ühist seisukohta selles, millised tooted tuleks maksustada, ning kehtestaks ühtsed kriteeriumid, mille alusel läbi rääkida isiklikuks tarbeks kopeerimise maksustamise määrade üle, et jõustada läbipaistev, õiglane ning loojate ja tarbijate jaoks ühesugune süsteem;

Eesmärgiks ühtne maksukogumismenetlus, tarbijate selgem teavitamine ja tõhusam hüvitamise kord

| 9. | on seisukohal, et sellistel juhtudel, kus isiklikuks tarbeks kopeerimine loovisikuid ei kahjusta, tuleks isiklikuks tarbeks kopeerimise maks kehtestada igasugustele salvestamiseks ja säilitamiseks kasutatavatele andmekandjatele ja seadmetele; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et sellistel juhtudel, kus isiklikuks tarbeks kopeerimine loovisikuid ei kahjusta, tuleks isiklikuks tarbeks kopeerimise maks kehtestada igasugustele salvestamiseks ja säilitamiseks kasutatavatele andmekandjatele ja seadmetele;

| 10. | rõhutab, et isiklikuks tarbeks tehtava koopia mõiste tuleb selgelt määratleda igasuguse materjali puhul ja kasutajatele peab pärast ühekordse tasu maksmist olema tagatud ligipääs autoriõigustega kaitstud sisule kõigil andmekandjatel; kutsub üles kinni pidama sellistest liikmesriikides juba kehtivatest süsteemidest nagu erandid, maksevabastused ja võimalus neid turul üheaegselt rakendada; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et isiklikuks tarbeks tehtava koopia mõiste tuleb selgelt määratleda igasuguse materjali puhul ja kasutajatele peab pärast ühekordse tasu maksmist olema tagatud ligipääs autoriõigustega kaitstud sisule kõigil andmekandjatel; kutsub üles kinni pidama sellistest liikmesriikides juba kehtivatest süsteemidest nagu erandid, maksevabastused ja võimalus neid turul üheaegselt rakendada;

| 11. | on seisukohal, et isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu tuleks koguda tootjate ja importijate tasandil; märgib, et maksukogumise üleandmine jaemüüjate tasandile paneks väikese ja keskmise suurusega jaemüügiettevõtetele ja kollektiivse esindamise organisatsioonidele liiga suure halduskoormuse; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu tuleks koguda tootjate ja importijate tasandil; märgib, et maksukogumise üleandmine jaemüüjate tasandile paneks väikese ja keskmise suurusega jaemüügiettevõtetele ja kollektiivse esindamise organisatsioonidele liiga suure halduskoormuse;

| 12. | piiriüleste tehingute korral soovitab, kooskõlas otsusega eelnimetatud kohtuasjas C-462/09 (Opus), koguda isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu toote ostnud lõppkasutaja elukohaliikmesriigis; |
| --- | --- |

12.

piiriüleste tehingute korral soovitab, kooskõlas otsusega eelnimetatud kohtuasjas C-462/09 (Opus), koguda isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu toote ostnud lõppkasutaja elukohaliikmesriigis;

| 13. | on seetõttu seisukohal, et piiriüleste tehingute korral topeltmaksustamise vältimiseks peaks isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu ühe ja sama toote eest tohtima koguda liikmesriigi kollektiivse esindamise organisatsioon ja seda vaid ühekordselt, ning et väljaspool lõppkasutaja liikmeriiki ebaõigelt tasutud maksud tuleks maksjale tagastada; |
| --- | --- |

13.

on seetõttu seisukohal, et piiriüleste tehingute korral topeltmaksustamise vältimiseks peaks isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu ühe ja sama toote eest tohtima koguda liikmesriigi kollektiivse esindamise organisatsioon ja seda vaid ühekordselt, ning et väljaspool lõppkasutaja liikmeriiki ebaõigelt tasutud maksud tuleks maksjale tagastada;

| 14. | leiab, et liikmesriigid, kus praegu tasusid kogutakse või tasutakse, peaksid oma maksumäärad ühtlustama ja neid lihtsustama; |
| --- | --- |

14.

leiab, et liikmesriigid, kus praegu tasusid kogutakse või tasutakse, peaksid oma maksumäärad ühtlustama ja neid lihtsustama;

| 15. | palub liikmesriikidel koos kõigi huvitatud sidusrühmadega lihtsustada maksude kehtestamise korda nii, et tagada õiglus ja objektiivsus; |
| --- | --- |

15.

palub liikmesriikidel koos kõigi huvitatud sidusrühmadega lihtsustada maksude kehtestamise korda nii, et tagada õiglus ja objektiivsus;

| 16. | rõhutab vajadust selgitada tarbijatele isiklikuks tarbeks kopeerimise süsteemi tähtsust loovisikute tasustamisel ja kultuuri levitamisel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja õiguste valdajad korraldaksid „positiivseid“ kampaaniaid, kus selgitatakse isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu eeliseid; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust selgitada tarbijatele isiklikuks tarbeks kopeerimise süsteemi tähtsust loovisikute tasustamisel ja kultuuri levitamisel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja õiguste valdajad korraldaksid „positiivseid“ kampaaniaid, kus selgitatakse isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu eeliseid;

| 17. | on seisukohal, et tarbijaid tuleb teavitada nende poolt tasutavate maksude suurusest, eesmärgist ja kasutamisest; nõuab seepärast komisjonilt ja liikmesriikidelt selles küsimuses konsulteerimist tootjate, importijate, jaemüüjate ja tarbijaühendustega, et tagada selle teabe selge kättesaadavus tarbijatele; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et tarbijaid tuleb teavitada nende poolt tasutavate maksude suurusest, eesmärgist ja kasutamisest; nõuab seepärast komisjonilt ja liikmesriikidelt selles küsimuses konsulteerimist tootjate, importijate, jaemüüjate ja tarbijaühendustega, et tagada selle teabe selge kättesaadavus tarbijatele;

| 18. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid läbipaistvad maksuvabastuse eeskirjad kutsealasele kasutusele, et tagada ka tegelikkuses sellise kasutamise korral vabastus isiklikuks tarbeks kopeerimise maksust kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid läbipaistvad maksuvabastuse eeskirjad kutsealasele kasutusele, et tagada ka tegelikkuses sellise kasutamise korral vabastus isiklikuks tarbeks kopeerimise maksust kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga;

| 19. | palub liikmesriikidel tagada, et isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu ei peaks tasuma, kui kõnealuseid andmekandjaid kasutatakse kutsealaselt, ning et erinevad kutsealaste kasutajate tasutud maksu tagastamise kavad asendataks korraga, mis tagab, et need kasutajad ei peaks üldse maksu tasuma; |
| --- | --- |

19.

palub liikmesriikidel tagada, et isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu ei peaks tasuma, kui kõnealuseid andmekandjaid kasutatakse kutsealaselt, ning et erinevad kutsealaste kasutajate tasutud maksu tagastamise kavad asendataks korraga, mis tagab, et need kasutajad ei peaks üldse maksu tasuma;

Maksutulude jaotamise läbipaistvus

| 20. | on rahul Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt hiljuti vastu võetud direktiiviga autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise kohta, milles nõutakse kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt kogutud, jaotatud ja õiguste valdajatele väljamakstud rahavoogude läbipaistvust, näiteks igal aastal avaldatava läbipaistvusaruande abil, mille üks osa käsitleb kogutud summade kasutamist sotsiaalsetel ja kultuurilistel eesmärkidel; |
| --- | --- |

20.

on rahul Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt hiljuti vastu võetud direktiiviga autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise kohta, milles nõutakse kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt kogutud, jaotatud ja õiguste valdajatele väljamakstud rahavoogude läbipaistvust, näiteks igal aastal avaldatava läbipaistvusaruande abil, mille üks osa käsitleb kogutud summade kasutamist sotsiaalsetel ja kultuurilistel eesmärkidel;

| 21. | nõuab, et liikmesriigid tagaksid isiklikuks tarbeks kopeerimise maksust laekuvate summade jaotamise suurema läbipaistvuse; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et liikmesriigid tagaksid isiklikuks tarbeks kopeerimise maksust laekuvate summade jaotamise suurema läbipaistvuse;

| 22. | palub liikmesriikidel eraldada vähemalt 25 % isiklikuks tarbeks kopeerimise maksust saadavatest tuludest loometegevuse ja lavakunsti ning nende produktsiooni toetamiseks; |
| --- | --- |

22.

palub liikmesriikidel eraldada vähemalt 25 % isiklikuks tarbeks kopeerimise maksust saadavatest tuludest loometegevuse ja lavakunsti ning nende produktsiooni toetamiseks;

| 23. | kutsub liikmesriike üles avaldama avatud vormingus ja tõlgendatavate andmetega aruandeid kõnealuste assigneeringute kohta; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike üles avaldama avatud vormingus ja tõlgendatavate andmetega aruandeid kõnealuste assigneeringute kohta;

| 24. | nõuab, et isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu tuludest toetatavad kultuuriürituste ja etenduste korraldajad oma sihtauditooriumit kõnealustest toetustest rohkem teavitaksid; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et isiklikuks tarbeks kopeerimise maksu tuludest toetatavad kultuuriürituste ja etenduste korraldajad oma sihtauditooriumit kõnealustest toetustest rohkem teavitaksid;

Tehnilised kaitsemeetmed

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et isiklikuks tarbeks kopeerimise erand annab kodanikele õiguse vabalt kopeerida muusikalist ja audiovisuaalset repertuaari ühelt andmekandjalt või multimeedia materjali tüübilt teisele ilma õiguste valdaja käest luba küsimata seni, kuni see on mõeldud isiklikuks tarbimiseks; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu sellele, et isiklikuks tarbeks kopeerimise erand annab kodanikele õiguse vabalt kopeerida muusikalist ja audiovisuaalset repertuaari ühelt andmekandjalt või multimeedia materjali tüübilt teisele ilma õiguste valdaja käest luba küsimata seni, kuni see on mõeldud isiklikuks tarbimiseks;

| 26. | rõhutab, et eriti digiajastul peaks olema lubatud tehniliste kaitsemeetmete rakendamine, et taastada tasakaal isiklikuks tarbeks kopeerimise õiguse ja kopeerimise ainuõiguse vahel; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et eriti digiajastul peaks olema lubatud tehniliste kaitsemeetmete rakendamine, et taastada tasakaal isiklikuks tarbeks kopeerimise õiguse ja kopeerimise ainuõiguse vahel;

| 27. | rõhutab, et tehnilised kaitsemeetmed ei tohiks takistada tarbijatel koopiate tegemist ja õiguste valdajatel isiklikuks tarbeks kopeerimise eest õiglase hüvituse saamist; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et tehnilised kaitsemeetmed ei tohiks takistada tarbijatel koopiate tegemist ja õiguste valdajatel isiklikuks tarbeks kopeerimise eest õiglase hüvituse saamist;

Litsentsid

| 28. | märgib, et teoste mõningasele reaalajas kättesaadavusele vaatamata jätkub endiselt allalaadimine, salvestamine ja isiklikuks tarbimiseks koopiate tegemine; on seisukohal, et seetõttu on isiklikuks tarbimiseks kopeerimise maksustamise süsteem veebikeskkonnas endiselt aktuaalne; rõhutab aga, et juhul, kui autoriõigustega kaitstud töö kopeerimine teistele andmekandjatele ja seadmetele ei ole lubatud, tuleks alati eelistada litsentsimise korda, mis on kõigile õiguste valdajatele kasulik; |
| --- | --- |

28.

märgib, et teoste mõningasele reaalajas kättesaadavusele vaatamata jätkub endiselt allalaadimine, salvestamine ja isiklikuks tarbimiseks koopiate tegemine; on seisukohal, et seetõttu on isiklikuks tarbimiseks kopeerimise maksustamise süsteem veebikeskkonnas endiselt aktuaalne; rõhutab aga, et juhul, kui autoriõigustega kaitstud töö kopeerimine teistele andmekandjatele ja seadmetele ei ole lubatud, tuleks alati eelistada litsentsimise korda, mis on kõigile õiguste valdajatele kasulik;

| 29. | rõhutab, et isiklikuks kasutamiseks kopeerimise erand peaks kehtima teatavate veebiteenuste, sealhulgas teatavate pilvandmetöötlusteenuste puhul; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et isiklikuks kasutamiseks kopeerimise erand peaks kehtima teatavate veebiteenuste, sealhulgas teatavate pilvandmetöötlusteenuste puhul;

Digitaalkeskkonna uued ärimudelid

| 30. | palub komisjonil hinnata mõju, mida avaldab isiklikuks tarbeks kopeerimise süsteemile pilvandmetöötluse tehnoloogia kasutamine kaitstud teoste isiklikuks kasutamiseks kopeerimisel ja salvestamisel, ning otsustada, kas kuidas tuleks kaitstud teoste isiklikuks tarbeks kopeerimist isiklikuks tarbeks kopeerimise hüvitismehhanismides arvesse võtta; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil hinnata mõju, mida avaldab isiklikuks tarbeks kopeerimise süsteemile pilvandmetöötluse tehnoloogia kasutamine kaitstud teoste isiklikuks kasutamiseks kopeerimisel ja salvestamisel, ning otsustada, kas kuidas tuleks kaitstud teoste isiklikuks tarbeks kopeerimist isiklikuks tarbeks kopeerimise hüvitismehhanismides arvesse võtta;

o

o o

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

31.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 25. veebruar 2014

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/161 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/161

---

P7_TA(2014)0110

Tadeusz Cymański parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta otsus Tadeusz Cymański puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2013/2278(IMM))

(2017/C 285/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Tadeusz Cymański puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 23. oktoobril 2013. aastal Poola Vabariigi riigiprokurör ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 18. novembril 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tadeusz Cymański puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 23. oktoobril 2013. aastal Poola Vabariigi riigiprokurör ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 18. novembril 2013. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 5 Tadeusz Cymański ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 5 Tadeusz Cymański ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamenti liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamenti liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964, 10. juuli 1986, 15. ja 21. oktoobri 2008, 19. märtsi 2010 ning 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964, 10. juuli 1986, 15. ja 21. oktoobri 2008, 19. märtsi 2010 ning 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0099/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0099/2014),

| A. | arvestades, et Poola Vabariigi riigiprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Tadeusz Cymański puutumatuse äravõtmist seoses taotlusega lubada algatada kriminaalmenetlus Euroopa Parlamendi liikme vastu, mille esitas riiklik liiklusinspektsioon seoses Poola väärteokoodeksi artikli 96 lõikega 3; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Poola Vabariigi riigiprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Tadeusz Cymański puutumatuse äravõtmist seoses taotlusega lubada algatada kriminaalmenetlus Euroopa Parlamendi liikme vastu, mille esitas riiklik liiklusinspektsioon seoses Poola väärteokoodeksi artikli 96 lõikega 3;

| B. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 8 ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 8 ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| D. | arvestades, et vastavalt Poola Vabariigi põhiseaduse artiklile 105 ei võeta saadikut vastutusele saadikumandaadi kohaldamisalasse kuuluvate tegude eest, mis pandi toime mandaadi kehtivuse ajal või ka pärast seda. Selliste tegude eest võib saadikut vastutusele võtta ainult Seimi ees ja juhul, kui ta on rikkunud kolmandate poolte õigusi, võib tema vastu kohtumenetlust alustada üksnes Seimi nõusolekul; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt Poola Vabariigi põhiseaduse artiklile 105 ei võeta saadikut vastutusele saadikumandaadi kohaldamisalasse kuuluvate tegude eest, mis pandi toime mandaadi kehtivuse ajal või ka pärast seda. Selliste tegude eest võib saadikut vastutusele võtta ainult Seimi ees ja juhul, kui ta on rikkunud kolmandate poolte õigusi, võib tema vastu kohtumenetlust alustada üksnes Seimi nõusolekul;

| E. | arvestades, et ainult parlament saab otsustada, kas antud juhul võetakse puutumatus ära või ei; arvestades, et parlament võib otsuse langetamisel liikme puutumatuse äravõtmise kohta võtta põhjendatult arvesse parlamendiliikme ülesandeid (2); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ainult parlament saab otsustada, kas antud juhul võetakse puutumatus ära või ei; arvestades, et parlament võib otsuse langetamisel liikme puutumatuse äravõtmise kohta võtta põhjendatult arvesse parlamendiliikme ülesandeid (2);

| F. | arvestades, et väidetav väärtegu ei ole otseselt ega ilmselt seotud Tadeusz Cymański Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega, samuti ei ole tegemist Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artiklile 8; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väidetav väärtegu ei ole otseselt ega ilmselt seotud Tadeusz Cymański Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega, samuti ei ole tegemist Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artiklile 8;

| G. | arvestades, et Tadeusz Cymański vastu algatatav kriminaalmenetlus ei ole seega mingil viisil seotud ülesannetega, mida ta Euroopa Parlamendi liikmena täidab; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Tadeusz Cymański vastu algatatav kriminaalmenetlus ei ole seega mingil viisil seotud ülesannetega, mida ta Euroopa Parlamendi liikmena täidab;

| H. | arvestades, et selle juhtumi puhul ei ole parlament leidnud tõendeid fumus persecutionis’e esinemise kohta, st piisavalt tõsist ja konkreetset kahtlust, et kohtumenetluse aluseks oleks kavatsus kahjustada kõnealuse parlamendiliikme poliitilist tegevust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et selle juhtumi puhul ei ole parlament leidnud tõendeid fumus persecutionis’e esinemise kohta, st piisavalt tõsist ja konkreetset kahtlust, et kohtumenetluse aluseks oleks kavatsus kahjustada kõnealuse parlamendiliikme poliitilist tegevust;

| I. | arvestades, et taotlus on esitatud Tadeusz Cymański kirjaliku avalduse tagajärjel, milles ta keeldus täitmast kohustust nimetada isik, kellele ta oli andnud sõiduki, millele viidatakse riikliku liiklusinspektsiooni raportis, ning nõustus maksma 500 Poola zlotti trahvi Poola väärteokoodeksi artikli 96 lõikes 3 toodud väärteo eest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et taotlus on esitatud Tadeusz Cymański kirjaliku avalduse tagajärjel, milles ta keeldus täitmast kohustust nimetada isik, kellele ta oli andnud sõiduki, millele viidatakse riikliku liiklusinspektsiooni raportis, ning nõustus maksma 500 Poola zlotti trahvi Poola väärteokoodeksi artikli 96 lõikes 3 toodud väärteo eest;

| 1. | otsustab Tadeusz Cymański puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Tadeusz Cymański puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamata Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Tadeusz Cymańskile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamata Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Tadeusz Cymańskile.

---

(1)  12. mai 1964. aasta otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; 10. juuli 1986. aasta otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2403; 15. oktoobri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. parlament, EKL 2008, lk II-2849; 21. oktoobri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; 19. märtsi 2010. aasta otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. parlament, EKL 2010, lk II-1135; 6. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C-163/10: Patriciello, EKL 2011, lk I-7565.

(2)  Eespool viidatud otsus kohtuasjas T-345/05: Mote v. parlament, punkt 28.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/163 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/163

---

P7_TA(2014)0116

Kodukorra artikli 136 (parlamendiliikmete osavõtt istungitest) muutmine

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 136 muutmise kohta seoses parlamendiliikmete osavõtuga istungitest (2013/2033(REG))

(2017/C 285/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise ettepanekut (B7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise ettepanekut (B7-0051/2013),

| — | võttes arvesse oma 28. septembri 2005. aasta otsust 2005/684/EÜ, Euratom, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. septembri 2005. aasta otsust 2005/684/EÜ, Euratom, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus (1),

| — | võttes arvesse juhatuse 19. mai ja 9. juuli 2008. aasta otsust Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse juhatuse 19. mai ja 9. juuli 2008. aasta otsust Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0038/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0038/2014),

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmise muudatuse; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmise muudatuse;

| 2. | tuletab meelde, et muudatus jõustub järgmise osaistungjärgu esimesel päeval; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et muudatus jõustub järgmise osaistungjärgu esimesel päeval;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 136 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Iga istungi protokolli
  kantakse
  kohalviibinud parlamendiliikmete nimed vastavalt kohalolijate nimekirjale. | 2.   
  Kohalviibijana kantakse
  iga istungi protokolli kohalviibinud parlamendiliikmete nimed vastavalt kohalolijate nimekirjale.
  Vabandataval põhjusel puudujana kantakse iga istungi protokolli nende parlamendiliikmete nimed, kelle puudumist peab parlamendi president põhjendatuks. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

2.   Iga istungi protokolli
  kantakse
  kohalviibinud parlamendiliikmete nimed vastavalt kohalolijate nimekirjale.

2.   
  Kohalviibijana kantakse
  iga istungi protokolli kohalviibinud parlamendiliikmete nimed vastavalt kohalolijate nimekirjale.
  Vabandataval põhjusel puudujana kantakse iga istungi protokolli nende parlamendiliikmete nimed, kelle puudumist peab parlamendi president põhjendatuks.

---

(1)  ELT L 262, 7.10.2005, lk 1.

(2)  ELT C 159, 13.7.2009, lk 1.

---

Kolmapäev, 26. veebruar 2014

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/164 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/164

---

P7_TA(2014)0145

Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 147 kohaldamise pikendamine parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja lõpuni

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta otsus, millega pikendatakse kodukorra artikli 147 kohaldamist parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja lõpuni (2014/2585(RSO))

(2017/C 285/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 342, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 342,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (1), mida on viimati muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 517/2013 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (1), mida on viimati muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 517/2013 (2),

| — | võttes arvesse juhatuse poolt 17. novembril 2008. aastal vastu võetud mitmekeelsuse eeskirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse juhatuse poolt 17. novembril 2008. aastal vastu võetud mitmekeelsuse eeskirja,

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2009. aasta otsust pikendada artikli 147 kohaldamist praeguse koosseisu ametiaja lõpuni (3) ning juhatuse järgmisi otsuseid pikendada erandit artiklist 146 praeguse ametiaja lõpuni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2009. aasta otsust pikendada artikli 147 kohaldamist praeguse koosseisu ametiaja lõpuni (3) ning juhatuse järgmisi otsuseid pikendada erandit artiklist 146 praeguse ametiaja lõpuni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 146 ja 147, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 146 ja 147,

| A. | arvestades, et vastavalt artiklile 146 peavad kõik parlamendi dokumendid olema koostatud ametlikes keeltes ning kõigil parlamendiliikmetel on õigus parlamendis sõna võtta soovikohases ametlikus keeles, kusjuures toimub suuline tõlge teistesse ametlikesse keeltesse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt artiklile 146 peavad kõik parlamendi dokumendid olema koostatud ametlikes keeltes ning kõigil parlamendiliikmetel on õigus parlamendis sõna võtta soovikohases ametlikus keeles, kusjuures toimub suuline tõlge teistesse ametlikesse keeltesse;

| B. | arvestades, et vastavalt artiklile 147 on kõrvalekalded artiklist 146 lubatud kuni parlamendi seitsmenda koosseisu ametiaja lõpuni, kui ametliku keele jaoks ei ole vaatamata asjakohastele abinõudele piisavalt tõlke või tõlkijaid; arvestades, et iga ametliku keele puhul, mille suhtes peetakse vajalikuks erandi kohaldamist, teeb juhatus peasekretäri ettepanekul kindlaks, kas tingimused on täidetud, ning vaatab oma otsuse iga kuue kuu tagant uuesti läbi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt artiklile 147 on kõrvalekalded artiklist 146 lubatud kuni parlamendi seitsmenda koosseisu ametiaja lõpuni, kui ametliku keele jaoks ei ole vaatamata asjakohastele abinõudele piisavalt tõlke või tõlkijaid; arvestades, et iga ametliku keele puhul, mille suhtes peetakse vajalikuks erandi kohaldamist, teeb juhatus peasekretäri ettepanekul kindlaks, kas tingimused on täidetud, ning vaatab oma otsuse iga kuue kuu tagant uuesti läbi;

| C. | arvestades, et nõukogu määrusega (EÜ) nr 920/2005 (4) on nähtud viieks aastaks (kuni 2017. aasta alguseni) ette ajutised (pikendatavad) erandmeetmed iiri keele suhtes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nõukogu määrusega (EÜ) nr 920/2005 (4) on nähtud viieks aastaks (kuni 2017. aasta alguseni) ette ajutised (pikendatavad) erandmeetmed iiri keele suhtes;

| D. | arvestades, et vaatamata asjakohastele abinõudele ei saavutata iiri ja malta keeles eeldatavasti sellist suutlikkust, mis võimaldaks parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja alguseks nende keelte suulise tõlke täit mahtu; arvestades, et kuigi teatavate muude keelte osas on olemas parlamendi tavapäraseks tegevuseks piisav suutlikkus, ei pruugi tõlkide arv olla küllaldane, et täielikult katta täiendavaid vajadusi, mida eeldatakse seoses asjaomaste liikmesriikide nõukogu eesistujaks olemisega parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja vältel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaatamata asjakohastele abinõudele ei saavutata iiri ja malta keeles eeldatavasti sellist suutlikkust, mis võimaldaks parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja alguseks nende keelte suulise tõlke täit mahtu; arvestades, et kuigi teatavate muude keelte osas on olemas parlamendi tavapäraseks tegevuseks piisav suutlikkus, ei pruugi tõlkide arv olla küllaldane, et täielikult katta täiendavaid vajadusi, mida eeldatakse seoses asjaomaste liikmesriikide nõukogu eesistujaks olemisega parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja vältel;

| E. | arvestades, et vaatamata järjepidevatele institutsioonidevahelistele jõupingutustele ja märkimisväärsetele edusammudele jääb iiri keele kvalifitseeritud tõlkijate ja jurist-lingvistide arv ikkagi sedavõrd väikeseks, et lähemas tulevikus ei suudeta selle keele osas vajadusi vastavalt artiklile 146 täies mahus katta; arvestades, et nõukogu määruse (EÜ) nr 920/2005 kohaselt ei tõlgita enne 1. jaanuari 2007 vastu võetud Euroopa Liidu õigusakte (acquis) iiri keelde; arvestades, et selles määruses sätestatud erandi tõttu tõlgitakse praegu iiri keelde ainult komisjoni ettepanekud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, ning kuni praegune olukord püsib, ei suuda parlamendi teenistused tagada iirikeelseid versioone muudest seadusandlikest aktidest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vaatamata järjepidevatele institutsioonidevahelistele jõupingutustele ja märkimisväärsetele edusammudele jääb iiri keele kvalifitseeritud tõlkijate ja jurist-lingvistide arv ikkagi sedavõrd väikeseks, et lähemas tulevikus ei suudeta selle keele osas vajadusi vastavalt artiklile 146 täies mahus katta; arvestades, et nõukogu määruse (EÜ) nr 920/2005 kohaselt ei tõlgita enne 1. jaanuari 2007 vastu võetud Euroopa Liidu õigusakte (acquis) iiri keelde; arvestades, et selles määruses sätestatud erandi tõttu tõlgitakse praegu iiri keelde ainult komisjoni ettepanekud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, ning kuni praegune olukord püsib, ei suuda parlamendi teenistused tagada iirikeelseid versioone muudest seadusandlikest aktidest;

| F. | arvestades, et ehkki horvaadi keele osas on suutlikkus pärast Horvaatia ühinemist liiduga 1. juulil 2013 kindlalt kasvanud, ei ole kindel, kas parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja alguseks suudetakse vajadused selle keele osas täielikult katta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ehkki horvaadi keele osas on suutlikkus pärast Horvaatia ühinemist liiduga 1. juulil 2013 kindlalt kasvanud, ei ole kindel, kas parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja alguseks suudetakse vajadused selle keele osas täielikult katta;

| G. | arvestades, et artikli 147 lõikes 4 on sätestatud, et juhatuse põhjendatud soovituse alusel võib Euroopa Parlament võtta parlamendi ametiaja lõppemisel vastu otsuse pikendada artikli kohaldamisaega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et artikli 147 lõikes 4 on sätestatud, et juhatuse põhjendatud soovituse alusel võib Euroopa Parlament võtta parlamendi ametiaja lõppemisel vastu otsuse pikendada artikli kohaldamisaega;

| H. | arvestades, et juhatus on eeltoodut arvesse võttes soovitanud pikendada artikli 147 kohaldamist parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja lõpuni, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et juhatus on eeltoodut arvesse võttes soovitanud pikendada artikli 147 kohaldamist parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja lõpuni,

| 1. | otsustab pikendada Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 147 kohaldamist parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja lõpuni; |
| --- | --- |

1.

otsustab pikendada Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 147 kohaldamist parlamendi kaheksanda koosseisu ametiaja lõpuni;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT 17, 6.10.1958, lk 385.

(2)  ELT L 158, 10.6.2013, lk 1.

(3)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 186.

(4)  Nõukogu 13. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 920/2005, millega muudetakse 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, ja 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduses kasutatavad keeled, ning millega kehtestatakse nendest määrustest ajutised erandmeetmed (ELT L 156, 18.6.2005, lk 3); määruse reguleerimisala on laiendatud määrusega (EL) nr 1257/2010 (ELT L 343, 29.12.2010, lk 5).

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/166 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/166

---

P7_TA(2014)0146

Parlamendi kodukorra artikli 166 (lõpphääletus) ja artikli 195 (komisjonis toimuvad hääletused) lõike 3 muutmine

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta otsus parlamendi kodukorra artikli 166 (lõpphääletus) ja artikli 195 (komisjonis toimuvad hääletused) lõike 3 muutmise kohta (2014/2001(REG))

(2017/C 285/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra muutmise ettepanekut B7-0252/2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra muutmise ettepanekut B7-0252/2013,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0035/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0035/2014),

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmised muudatused; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmised muudatused;

| 2. | tuletab meelde, et muudatused jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et muudatused jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 3

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 166

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui
  hääletusele pannakse õigusakti ettepanek, sõltumata sellest, kas tegemist on ühe hääletuse
  ja/või
  lõpphääletusega, hääletab parlament
  nimeliselt
  ja elektroonilise hääletussüsteemi abil
  . | Kui
  parlament teeb otsuse raporti alusel, toimub üks hääletus
  ja/või
  lõpphääletus
  nimeliselt
  vastavalt artikli 167 lõikele 2
  .
  Muudatusettepanekute üle hääletatakse nimeliselt üksnes artikli 167 alusel esitatud taotluse korral. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Kui
  hääletusele pannakse õigusakti ettepanek, sõltumata sellest, kas tegemist on ühe hääletuse
  ja/või
  lõpphääletusega, hääletab parlament
  nimeliselt
  ja elektroonilise hääletussüsteemi abil
  .

Kui
  parlament teeb otsuse raporti alusel, toimub üks hääletus
  ja/või
  lõpphääletus
  nimeliselt
  vastavalt artikli 167 lõikele 2
  .
  Muudatusettepanekute üle hääletatakse nimeliselt üksnes artikli 167 alusel esitatud taotluse korral.

Muudatusettepanek 4

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 195 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisjonis toimuvad hääletused käe tõstmisega, välja arvatud juhul, kui veerand komisjoni liikmetest nõuab nimelist hääletust
  .
  Sellisel juhul toimub hääletus
  artikli 167 lõike 2 alusel. | 3.   
  Üks hääletus ja/või lõpphääletus raporti üle toimub parlamendikomisjonis nimeliselt vastavalt
  artikli 167 lõikele 2.
  Hääletused muudatusettepanekute üle ja muud hääletused toimuvad käe tõstmisega, välja arvatud juhul, kui koosoleku juhataja otsustab kasutada elektroonilist hääletust või kui veerand parlamendikomisjoni liikmetest nõuab nimelist hääletust. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

3.   
  Komisjonis toimuvad hääletused käe tõstmisega, välja arvatud juhul, kui veerand komisjoni liikmetest nõuab nimelist hääletust
  .
  Sellisel juhul toimub hääletus
  artikli 167 lõike 2 alusel.

3.   
  Üks hääletus ja/või lõpphääletus raporti üle toimub parlamendikomisjonis nimeliselt vastavalt
  artikli 167 lõikele 2.
  Hääletused muudatusettepanekute üle ja muud hääletused toimuvad käe tõstmisega, välja arvatud juhul, kui koosoleku juhataja otsustab kasutada elektroonilist hääletust või kui veerand parlamendikomisjoni liikmetest nõuab nimelist hääletust.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 25. veebruar 2014

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/167 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/167

---

P7_TA(2014)0111

Finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevad liikmesriigid ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (COM(2013)0428 – C7-0178/2013 – 2013/0200(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0428), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0428),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0178/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0178/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 3. veebruari 2014. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 3. veebruari 2014. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0046/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0046/2014),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 75.

---

P7_TC1-COD(2013)0200

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 335/2014) lõplikule kujule).

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/169 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/169

---

P7_TA(2014)0112

Õigusaktide, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise, kohandamine (ELi toimimise lepingu artiklid 290 ja 291) ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (COM(2013)0751 – C7-0386/2013 – 2013/0365(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0751), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0751),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 43 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1, artiklit 62, artikli 100 lõiget 2, artiklit 114, artikli 168 lõike 4 punkte a ja b, artiklit 172, artikli 192 lõiget 1, artiklit 207, artikli 214 lõiget 3 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7–0386/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 43 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1, artiklit 62, artikli 100 lõiget 2, artiklit 114, artikli 168 lõike 4 punkte a ja b, artiklit 172, artikli 192 lõiget 1, artiklit 207, artikli 214 lõiget 3 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7–0386/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2014. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2014. aasta arvamust (2),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi poolt 3. märtsil 2011. aastal heaks kiidetud ühist seisukohta delegeeritud õigusaktide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi poolt 3. märtsil 2011. aastal heaks kiidetud ühist seisukohta delegeeritud õigusaktide kohta,

| — | võttes arvesse viimast Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepet (3), eriti selle 1. lisa punkti 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viimast Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepet (3), eriti selle 1. lisa punkti 15,

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni õigusaktide delegeerimise volituste kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni õigusaktide delegeerimise volituste kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste täitmise üle (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste täitmise üle (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0011/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0011/2014),

| A. | arvestades, et komisjon kohustus 2012. aasta lõpuks hindama, mitu kontrolliga regulatiivmenetlusele viitavat seadusandlikku akti on veel jõus, et valmistada ette asjakohased seadusandlikud algatused ja viia lõpule kohandamine uue õigusraamistikuga; arvestades, et väljakuulutatud eesmärk on eemaldada Euroopa Parlamendi 7. koosseisu volituste lõppemise ajaks kõigist õigusaktidest sätted, mis viitavad kontrolliga regulatiivmenetlusele; arvestades, et komisjon on teinud seda kohustust täitvad ettepanekud oodatust hiljem; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon kohustus 2012. aasta lõpuks hindama, mitu kontrolliga regulatiivmenetlusele viitavat seadusandlikku akti on veel jõus, et valmistada ette asjakohased seadusandlikud algatused ja viia lõpule kohandamine uue õigusraamistikuga; arvestades, et väljakuulutatud eesmärk on eemaldada Euroopa Parlamendi 7. koosseisu volituste lõppemise ajaks kõigist õigusaktidest sätted, mis viitavad kontrolliga regulatiivmenetlusele; arvestades, et komisjon on teinud seda kohustust täitvad ettepanekud oodatust hiljem;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(3)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(4)  ELT C E 81, 15.3.2011, lk 6.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0127.

---

P7_TC1-COD(2013)0365

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 ja 291 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1, artiklit 62, artikli 100 lõiget 2, artiklit 114, artikli 168 lõike 4 punkte a ja b, artiklit 172, artikli 192 lõiget 1, artiklit 207, artikli 214 lõiget 3 ja artikli 338 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lissaboni lepingu järgselt eristatakse selgelt komisjonile delegeeritud volitusi võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ning mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi (delegeeritud õigusaktid), ning komisjonile antud volitusi võtta vastu ühtsed tingimused õiguslikult siduvate Liidu õigusaktide rakendamiseks (rakendusaktid). |
| --- | --- |

(1)

Lissaboni lepingu järgselt eristatakse selgelt komisjonile delegeeritud volitusi võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ning mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi (delegeeritud õigusaktid), ning komisjonile antud volitusi võtta vastu ühtsed tingimused õiguslikult siduvate Liidu õigusaktide rakendamiseks (rakendusaktid).

| (2) | Meetmed, mida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimine võib hõlmata, vastavad põhimõtteliselt neile, nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (3) artikliga 5a kehtestatud kontrolliga regulatiivmenetlus. |
| --- | --- |

(2)

Meetmed, mida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimine võib hõlmata, vastavad põhimõtteliselt neile, nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (3) artikliga 5a kehtestatud kontrolliga regulatiivmenetlus.

| (3) | Tuleb kohandada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid juba jõustunud õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse ja mis vastavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõike 1 kriteeriumitele. |
| --- | --- |

(3)

Tuleb kohandada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid juba jõustunud õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse ja mis vastavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõike 1 kriteeriumitele.

| (4) | Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel käesoleva määrusega kohandatud õigusaktide alusel on eriti tähtis, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(4)

Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel käesoleva määrusega kohandatud õigusaktide alusel on eriti tähtis, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (5) | Tuleb kohandada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 291 teatavaid juba jõustunud õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse ja mis vastavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõike 2 kriteeriumitele. |
| --- | --- |

(5)

Tuleb kohandada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 291 teatavaid juba jõustunud õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse ja mis vastavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõike 2 kriteeriumitele.

| (6) | Kui komisjonile antakse rakendamisvolitused, tuleks neid volitusi kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (4). |
| --- | --- |

(6)

Kui komisjonile antakse rakendamisvolitused, tuleks neid volitusi kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (4).

| (7) | Lissaboni lepingu jõustumise tulemusena on vaja ka muuta mitmeid juba kehtivaid õigusakte, milles on sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamine, jättes välja teatavad nimetatud menetlusega hõlmatud meetmed. |
| --- | --- |

(7)

Lissaboni lepingu jõustumise tulemusena on vaja ka muuta mitmeid juba kehtivaid õigusakte, milles on sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamine, jättes välja teatavad nimetatud menetlusega hõlmatud meetmed.

| (8) | Käesolev määrus ei tohiks mõjutada käimasolevaid menetlusi, mille puhul komitee on enne käesoleva määruse jõustumist oma arvamuse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a kohaselt juba esitanud. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev määrus ei tohiks mõjutada käimasolevaid menetlusi, mille puhul komitee on enne käesoleva määruse jõustumist oma arvamuse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a kohaselt juba esitanud.

| (9) | Kuna käesoleva määrusega tehtavad kohandused ja muudatused käsitlevad üksnes menetlusi, ei pea liikmesriigid direktiivide puhul neid üle võtma, |
| --- | --- |

(9)

Kuna käesoleva määrusega tehtavad kohandused ja muudatused käsitlevad üksnes menetlusi, ei pea liikmesriigid direktiivide puhul neid üle võtma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kui määruse I lisas loetletud sätted näevad ette otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõigetes 1–5 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise, on komisjon volitatud käesoleva määruse artikli 2 kohaselt delegeeritud õigusakte vastu võtma.

2.   Kui I lisas loetletud sätted näevad ette otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 osutatud kiirmenetluse kasutamist, on komisjon volitatud käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud kiirmenetluse kohaselt delegeeritud õigusakte vastu võtma.

Artikkel 2

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Komisjonile antakse määramata ajaks

  viieks aastaks alates [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast]
  õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte.
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu. [ME 1]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses sätestatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemise kuupäeva esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et neil ei ole õigusakti suhtes vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Erandina esimesest lõigust on I lisa F jao punktides 12

   (5)

  , 13

   (6)

  , 14

   (7)

  , 16

   (8)

  ja 18

   (9)

  ning G jao punktis 21

   (10)

  loetletud määruste alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamise tähtaeg kolm kuud ning Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega kolme kuu võrra pikendada. [ME 2]

6.   Kui käesoleva määruse I lisas loetletud sätted näevad ette, et otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punktis c määratud tähtaega on kõnealuse otsuse artikli 5a lõike 5 punkti b alusel lühendatud, kehtestatakse kõnealuse artikli lõikega 5 ettenähtud tähtajaks üks kuu.

Artikkel 3

1.   Käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad kohe ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad esitada vastuväiteid delegeeritud õigusakti suhtes kooskõlas artikli 2 lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväiteid.

Artikkel 4

1.   Kui määruse II lisas loetletud sätted näevad ette otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõigetes 1–5 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise, on komisjon volitatud kooskõlas määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 kohase kontrollimenetlusega võtma vastu rakendusakte.

2.   Kui määruse II lisas loetletud sätted näevad ette otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 osutatud kiirmenetluse kasutamise, on komisjon volitatud määruse (EL) nr 182/2011 artikli 8 kohaselt koostoimes artikliga 5 võtma vastu viivitamata kohaldatavaid rakendusakte.

Artikkel 5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 66/2010, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1221/2009, Nõukogu direktiivis 97/70/EÜ (11)
  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1333/2008, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/96 (12) tehakse käesoleva määruse III lisas loetletud muudatused. [ME-d 61, 62 ja 63]

Artikkel 6

Käesolev määrus ei mõjuta käimasolevaid menetlusi, mille puhul komitee on oma arvamuse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a kohaselt juba esitanud.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  21. jaanuari 2014. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seisukoht.

2

(3)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

4

(5)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 177/2008, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 (ELT L 61, 5.3.2008, lk 6).

5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 177/2008, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 (ELT L 61, 5.3.2008, lk 6).

(6)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 716/2007 välismaiste tütarettevõtete struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta (ELT L 171, 29.6.2007, lk 17).

6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 716/2007 välismaiste tütarettevõtete struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta (ELT L 171, 29.6.2007, lk 17).

(7)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1445/2007, millega kehtestatakse ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise ühiseeskirjad (ELT L 336, 20.12.2007, lk 1).

7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1445/2007, millega kehtestatakse ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise ühiseeskirjad (ELT L 336, 20.12.2007, lk 1).

(8)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta (ELT L 35, 8.2.2005, lk 23).

8

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta (ELT L 35, 8.2.2005, lk 23).

(9)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 450/2003 tööjõukuluindeksi kohta (ELT L 69, 13.3.2003, lk 1).

9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 450/2003 tööjõukuluindeksi kohta (ELT L 69, 13.3.2003, lk 1).

(10)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ(ELT L 267, 10.10.2009, lk 7).

10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ(ELT L 267, 10.10.2009, lk 7).

(11)  Nõukogu 11. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/70/EÜ, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord (ELT L 34, 9.2.1998, lk 1).

11

(12)  Nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta (ELT L 163, 2.7.1996, lk 1).

12

I LISA

Otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a viidatud kontrolliga regulatiivmenetlusele osutavad õigusaktide sätted, mida kohandatakse delegeeritud õigusaktide süsteemiga (1)

| A. | SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA








  -1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 626/2008/EÜ, 30. juuni 2008, liikuva kosmoseside teenuseid pakkuvate süsteemide valiku ja nendega seotud lubade andmise kohta



  Artikli 9 lõige 3* [ME 4] |
| --- | --- | --- |

A.

SIDEVÕRGUD, SISU JA TEHNOLOOGIA

-1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 626/2008/EÜ, 30. juuni 2008, liikuva kosmoseside teenuseid pakkuvate süsteemide valiku ja nendega seotud lubade andmise kohta

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 733/2002, 22. aprill 2002, tippdomeeni.eu kasutuselevõtu kohta
  Artikli 3 lõike 1 punkt a**
  Artikli 5 lõige 1
  Artikli 5 lõige 2 |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 733/2002, 22. aprill 2002, tippdomeeni.eu kasutuselevõtu kohta

Artikli 3 lõike 1 punkt a**

Artikli 5 lõige 1

Artikli 5 lõige 2

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/22/EÜ, 7. märts 2002, universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv)

  Artikli 26 lõige 7


  Artikli 27 a lõige 5 [ME 5]
  Artikkel 35 |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/22/EÜ, 7. märts 2002, universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv)

Artikkel 35

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nr 2002/21/EÜ, 7. märts 2002, elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)

  Artikli 9b lõige 3


  Artikli 10 lõige 4

  Artikli 13a lõige 4

  Artikli 15 lõige 4


  Artikli 17 lõige 6a


  Artikli 19 lõige 4 [ME 6] |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nr 2002/21/EÜ, 7. märts 2002, elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)

Artikli 13a lõige 4

| B. | KLIIMAMEETMED






  4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ, 23. aprill 2009, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020

  Artikli 3 lõige 2 [ME 7]
  Artikli 3 lõige 6
  Artikli 11 lõige 3 |
| --- | --- | --- |

B.

KLIIMAMEETMED

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ, 23. aprill 2009, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020

Artikli 3 lõige 6

Artikli 11 lõige 3

| 5. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ
  Artikli 3d lõige 3
  Artikli 3f lõige 9
  Artikli 10 lõige 4
  Artikli 10 a lõige 1
  Artikli 10 a lõige 7
  Artikli 10 a lõige 8
  Artikli 10 a lõige 13

  Artikli 11 a lõige 8

  Artikli 11 a lõige 9
  Artikli 11b lõige 7
  Artikli 14 lõige 1
  Artikkel 15 viies lõik

  Artikli 16 lõige 12 [ME 8]
  Artikli 19 lõige 3
  Artikkel 22
  Artikli 24 lõike 1 punkt b
  Artikli 24 lõige 3
  Artikli 24 a lõige 1
  Artikli 24 a lõige 2
  Artikli 25 lõige 2
  Artikli 25 a lõige 1
  IV lisa A osa |
| --- | --- |

5.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ

Artikli 3d lõige 3

Artikli 3f lõige 9

Artikli 10 lõige 4

Artikli 10 a lõige 1

Artikli 10 a lõige 7

Artikli 10 a lõige 8

Artikli 10 a lõige 13

Artikli 11 a lõige 9

Artikli 11b lõige 7

Artikli 14 lõige 1

Artikkel 15 viies lõik

Artikli 19 lõige 3

Artikkel 22

Artikli 24 lõike 1 punkt b

Artikli 24 lõige 3

Artikli 24 a lõige 1

Artikli 24 a lõige 2

Artikli 25 lõige 2

Artikli 25 a lõige 1

IV lisa A osa

| C. | ENERGEETIKA






  6. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/92/EÜ, 22. oktoober 2008, ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (uuestisõnastamine).
  Artikkel 6 |
| --- | --- | --- |

C.

ENERGEETIKA

6.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/92/EÜ, 22. oktoober 2008, ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (uuestisõnastamine).

Artikkel 6

| D. | Ettevõtlus ja tööstus






  7. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 715/2007, 20. juuni 2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust
  Artikli 5 lõige 3
  Artikkel 8
  Artikli 14 lõige 2
  Artikli 14 lõige 3 |
| --- | --- | --- |

D.

Ettevõtlus ja tööstus

7.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 715/2007, 20. juuni 2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust

Artikli 5 lõige 3

Artikkel 8

Artikli 14 lõige 2

Artikli 14 lõige 3

| 8. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/42/EÜ, 17. mai 2006, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (uuesti sõnastatud)
  Artikli 8 lõike 1 punkt a

  Artikli 8 lõike 1 punkt b koostoimes artikli 9 lõikega 3 [ME 9] |
| --- | --- |

8.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/42/EÜ, 17. mai 2006, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (uuesti sõnastatud)

Artikli 8 lõike 1 punkt a

| E. | KESKKOND






  9. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 66/2010, 25. november 2009, ELi ökomärgise kohta.

  Artikli 6 lõike 5 teine lõik [ME 10]
  Artikli 6 lõige 7
  Artikli 8 lõige 2
  Artikkel 15 |
| --- | --- | --- |

E.

KESKKOND

9.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 66/2010, 25. november 2009, ELi ökomärgise kohta.

Artikli 6 lõige 7

Artikli 8 lõige 2

Artikkel 15

| 10. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2009, 25. november 2009, organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ

  Artikli 16 lõige 4

  Artikli 17 lõige 3

  Artikli 30 lõige 6


  Artikli 46 lõige 6 [ME 11]
  Artikli 48 lõige 2 |
| --- | --- |

10.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2009, 25. november 2009, organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ

Artikli 17 lõige 3

Artikli 48 lõige 2

| F. | STATISTIKA






  11. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 453/2008, 23. aprill 2008, ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta
  Artikli 2 lõige 1
  Artikli 3 lõige 1

  Artikli 5 lõige 1 [ME 12]
  Artikli 7 lõige 1
  Artikli 7 lõige 3 |
| --- | --- | --- |

F.

STATISTIKA

11.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 453/2008, 23. aprill 2008, ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta

Artikli 2 lõige 1

Artikli 3 lõige 1

Artikli 7 lõige 1

Artikli 7 lõige 3

| 12. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 177/2008, 20. veebruar 2008, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93****
  [ME 13]

  Artikli 3 lõige 6
  Artikli 5 lõige 2
  Artikli 6 lõige 3 seoses meetmetega, mis on seotud ühiste kvaliteedistandardite vastuvõtmisega koostoimes artikli 15 lõike 1 punktiga c seoses ühiste kvaliteedistandardite vastuvõtmisega
  Artikli 8 lõige 3
  Artikli 15 lõige 1 |
| --- | --- |

12.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 177/2008, 20. veebruar 2008, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93****
  [ME 13]

Artikli 3 lõige 6

Artikli 5 lõige 2

Artikli 6 lõige 3 seoses meetmetega, mis on seotud ühiste kvaliteedistandardite vastuvõtmisega koostoimes artikli 15 lõike 1 punktiga c seoses ühiste kvaliteedistandardite vastuvõtmisega

Artikli 8 lõige 3

Artikli 15 lõige 1

| 13. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 716/2007, 20. juuni 2007, välismaiste tütarettevõtete struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta****
  [ME 14]

  Artikli 5 lõige 4
  Artikli 6 lõige 3 seoses ühiste kvaliteedistandardite vastuvõtmisega koostoimes artikli 9 lõike 2 punktiga a
  Artikli 9 lõike 2 punkt b
  Artikli 9 lõike 2 punkt c seoses nõuetekohaste ühiste kvaliteedistandardite määratlusega |
| --- | --- |

13.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 716/2007, 20. juuni 2007, välismaiste tütarettevõtete struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta****
  [ME 14]

Artikli 5 lõige 4

Artikli 6 lõige 3 seoses ühiste kvaliteedistandardite vastuvõtmisega koostoimes artikli 9 lõike 2 punktiga a

Artikli 9 lõike 2 punkt b

Artikli 9 lõike 2 punkt c seoses nõuetekohaste ühiste kvaliteedistandardite määratlusega

| 14. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta määrus (EÜ) nr 1445/2007, 11. detsember 2007, millega kehtestatakse ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise ühiseeskirjad****
  [ME 15]

  Artikli 7 lõige 4 ühiste kvaliteedikriteeriumide vastuvõtmisega, millel kvaliteedikontroll põhineb koostoimes artikli 12 lõike 3 punktiga c seoses kvaliteedikriteeriumide määratlusega
  Artikli 12 lõige 3 |
| --- | --- |

14.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta määrus (EÜ) nr 1445/2007, 11. detsember 2007, millega kehtestatakse ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise ühiseeskirjad****
  [ME 15]

Artikli 7 lõige 4 ühiste kvaliteedikriteeriumide vastuvõtmisega, millel kvaliteedikontroll põhineb koostoimes artikli 12 lõike 3 punktiga c seoses kvaliteedikriteeriumide määratlusega

Artikli 12 lõige 3

| 15. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1552/2005, 7. september 2005, ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kohta
  Artikli 5 lõige 2
  Artikli 7 lõige 3
  Artikli 8 lõige 2
  Artikli 9 lõige 4 seoses kvaliteedinõuete või mis tahes vajalike meetmete vastuvõtmisega andmete kvaliteedi parandamiseks

  Artikli 9 lõige 4 seoses kvaliteediaruannete ülesehituse määratlemisega [ME 16]
  Artikli 10 lõige 2
  Artikkel 13 |
| --- | --- |

15.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1552/2005, 7. september 2005, ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kohta

Artikli 5 lõige 2

Artikli 7 lõige 3

Artikli 8 lõige 2

Artikli 9 lõige 4 seoses kvaliteedinõuete või mis tahes vajalike meetmete vastuvõtmisega andmete kvaliteedi parandamiseks

Artikli 10 lõige 2

Artikkel 13

| 16. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005, 12. jaanuar 2005, ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta****
  [ME 17]

  Artikli 4 lõige 3 seoses ühiste kvaliteedistandardite vastuvõtmisega
  Artikkel 10 |
| --- | --- |

16.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005, 12. jaanuar 2005, ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta****
  [ME 17]

Artikli 4 lõige 3 seoses ühiste kvaliteedistandardite vastuvõtmisega

Artikkel 10

| 17. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003, 16. juuni 2003, tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta
  Artikli 6 lõige 2

  Artikli 8 lõige 3

  Artikli 15 lõige 5 koostoimes artikli 15 lõike 2 punktiga a seoses läbilõikeosa igasse valdkonda lisatavate esmaste sihtmuutujate loetelu ning kestevosasse lisatavate sihtmuutujate loetelu määratlemisega, kaasa arvatud muutujakoodide kindlaksmääramine

  Artikli 15 lõige 5 koostoimes artikli 15 lõike 2 punktiga a seoses Eurostatile andmete edastamisel kasutatava tehnilise vormingu kindlaksmääramisega


  Artikli 15 lõige 5 koostoimes artikli 15 lõike 2 punktiga b

  Artikli 15 lõige 5 koostoimes artikli 15 lõike 2 punktiga c

  Artikli 15 lõige 5 koostoimes artikli 15 lõike 2 punktiga d

  Artikli 15 lõige 5 koostoimes artikli 15 lõike 2 punktiga e
  Artikli 15 lõige 5 koostoimes artikli 15 lõike 2 punktiga f [ME 18] |
| --- | --- |

17.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003, 16. juuni 2003, tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta

Artikli 6 lõige 2

Artikli 15 lõige 5 koostoimes artikli 15 lõike 2 punktiga a seoses läbilõikeosa igasse valdkonda lisatavate esmaste sihtmuutujate loetelu ning kestevosasse lisatavate sihtmuutujate loetelu määratlemisega, kaasa arvatud muutujakoodide kindlaksmääramine

Artikli 15 lõige 5 koostoimes artikli 15 lõike 2 punktiga c

Artikli 15 lõige 5 koostoimes artikli 15 lõike 2 punktiga e

Artikli 15 lõige 5 koostoimes artikli 15 lõike 2 punktiga f [ME 18]

| 18. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2003, 27. veebruar 2003, tööjõukuluindeksi kohta****
  [ME 19]

  Artikli 2 lõige 4
  Artikli 3 lõige 2
  Artikli 4 lõige 1
  Artikli 4 lõige 2
  Artikli 8 lõige 1
  Artikli 11 punkt a
  Artikli 11 punkt b
  Artikli 11 punkt d
  Artikli 11 punkt e
  Artikli 11 punkt f seoses eraldi kvaliteedikriteeriumide kehtestamisega edastatavatele jooksvatele ja tagasiulatuvatele andmetele
  Artikli 11 punkt i
  Lisa punkt 3 |
| --- | --- |

18.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2003, 27. veebruar 2003, tööjõukuluindeksi kohta****
  [ME 19]

Artikli 2 lõige 4

Artikli 3 lõige 2

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõige 2

Artikli 8 lõige 1

Artikli 11 punkt a

Artikli 11 punkt b

Artikli 11 punkt d

Artikli 11 punkt e

Artikli 11 punkt f seoses eraldi kvaliteedikriteeriumide kehtestamisega edastatavatele jooksvatele ja tagasiulatuvatele andmetele

Artikli 11 punkt i

Lisa punkt 3

| 19. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 437/2003, 27. veebruar 2003, reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta
  Artikkel 5
  Artikli 7 lõige 2
  Artikli 10 lõige 2 |
| --- | --- |

19.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 437/2003, 27. veebruar 2003, reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta

Artikkel 5

Artikli 7 lõige 2

Artikli 10 lõige 2

| 20. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2150/2002, 25. november 2002, jäätmestatistika kohta
  Artikli 1 lõige 5
  Artikli 3 lõige 1
  Artikli 4 lõige 3
  Artikli 5 lõige 4
  Artikli 6 lõike 2 punkt a
  Artikli 6 lõike 2 punkt b
  Artikli 6 lõike 2 punkt c seoses nõuetekohaste kvaliteedi hindamiskriteeriumide määramisega

  Artikli 6 lõike 2 punkt c seoses kvaliteediaruannete sisu kindlaksmääramisega [ME 20]
  Artikli 6 lõike 2 punkt d
  Artikli 8 lõige 3
  I lisa jao 7 punkt 1
  II lisa jao 7 punkt 1 |
| --- | --- |

20.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2150/2002, 25. november 2002, jäätmestatistika kohta

Artikli 1 lõige 5

Artikli 3 lõige 1

Artikli 4 lõige 3

Artikli 5 lõige 4

Artikli 6 lõike 2 punkt a

Artikli 6 lõike 2 punkt b

Artikli 6 lõike 2 punkt c seoses nõuetekohaste kvaliteedi hindamiskriteeriumide määramisega

Artikli 6 lõike 2 punkt d

Artikli 8 lõige 3

I lisa jao 7 punkt 1

II lisa jao 7 punkt 1

| G. | SISETURG JA TEENUSED






  21. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ****

  Artikli 14 lõige 1

  Artikli 14 lõige 2 [ME 21] |
| --- | --- | --- |

G.

SISETURG JA TEENUSED

21.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ****

Artikli 14 lõige 1

| 22. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/81/EÜ, 13. juuli 2009, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ
  Artikli 68 lõige 1***
  Artikli 69 lõige 2*** |
| --- | --- |

22.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/81/EÜ, 13. juuli 2009, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ

Artikli 68 lõige 1***

Artikli 69 lõige 2***

| H. | LIIKUVUS JA TRANSPORT






  23. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 391/2009, 23. aprill 2009, laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta
  Artikkel 13
  Artikli 14 lõige 1
  Artikli 14 lõige 2 |
| --- | --- | --- |

H.

LIIKUVUS JA TRANSPORT

23.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 391/2009, 23. aprill 2009, laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta

Artikkel 13

Artikli 14 lõige 1

Artikli 14 lõige 2

| 24. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/45/EÜ, 6. mai 2009, reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (uuesti sõnastatud)
  Artikli 10 lõige 3 |
| --- | --- |

24.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/45/EÜ, 6. mai 2009, reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (uuesti sõnastatud)

Artikli 10 lõige 3

| 25. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta
  Artikli 10 lõige 2**

  Artikli 10 lõige 3** [ME 22] |
| --- | --- |

25.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta

Artikli 10 lõige 2**

| 26. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates
  Artikkel 15 |
| --- | --- |

26.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates

Artikkel 15

| 27. | Nõukogu direktiiv 97/70/EÜ, 11. detsember 1997, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord

  Artikli 8 punkti a esimene taane

  Artikli 8 punkt b [ME 23] |
| --- | --- |

27.

Nõukogu direktiiv 97/70/EÜ, 11. detsember 1997, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord

Artikli 8 punkt b [ME 23]

| I. | TERVISE- JA TARBIJAKÜSIMUSTE PEADIREKTORAAT






  28. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1223/2009, 30. november 2009, kosmeetikatoodete kohta
  Artikli 2 lõige 3
  Artikli 13 lõige 8
  Artikli 14 lõige 2
  Artikli 15 lõige 1
  Artikli 15 lõige 2**
  Artikli 16 lõige 8
  Artikli 16 lõige 9**

  Artikli 18 lõige 2 [ME 24]
  Artikli 20 lõige 2
  Artikli 31 lõige 1**
  Artikli 31 lõige 2
  Artikli 31 lõige 3 |
| --- | --- | --- |

I.

TERVISE- JA TARBIJAKÜSIMUSTE PEADIREKTORAAT

28.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1223/2009, 30. november 2009, kosmeetikatoodete kohta

Artikli 2 lõige 3

Artikli 13 lõige 8

Artikli 14 lõige 2

Artikli 15 lõige 1

Artikli 15 lõige 2**

Artikli 16 lõige 8

Artikli 16 lõige 9**

Artikli 20 lõige 2

Artikli 31 lõige 1**

Artikli 31 lõige 2

Artikli 31 lõige 3

| 29. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009, 21. oktoober 2009 , taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta
  Artikli 8 lõike 4 viimane lause koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga b

  Artikli 17 teine lõik koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga d

  Artikli 25 lõige 3 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga e
  Artikkel 26 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga f
  Artikli 27 lõige 2 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga h

  Artikli 29 lõige 4 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga g

  Artikli 29 lõike 6 esimese lõigu teine lause koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga c
  Artikli 30 lõige 3 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga i
  Artikli 52 lõike 4 viimane lõik koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga j
  Artikli 54 lõige 5 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga k
  Artikli 58 lõige 2 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga l
  Artikli 65 lõige 1 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga m
  Artikli 68 kolmas lõik koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga n
  Artikli 78 lõike 1 punkt a
  II lisa punkt 3.6.5 [ME 25] |
| --- | --- |

29.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009, 21. oktoober 2009 , taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

Artikli 8 lõike 4 viimane lause koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga b

Artikli 25 lõige 3 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga e

Artikkel 26 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga f

Artikli 27 lõige 2 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga h

Artikli 29 lõike 6 esimese lõigu teine lause koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga c

Artikli 30 lõige 3 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga i

Artikli 52 lõike 4 viimane lõik koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga j

Artikli 54 lõige 5 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga k

Artikli 58 lõige 2 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga l

Artikli 65 lõige 1 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga m

Artikli 68 kolmas lõik koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga n

Artikli 78 lõike 1 punkt a

II lisa punkt 3.6.5 [ME 25]

| 30. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1069/2009, 21. oktoober 2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002
  Artikli 5 lõige 1**
  Artikli 5 lõige 2*
  Artikli 6 lõige 1
  Artikli 6 lõige 2*
  Artikli 7 lõige 4
  Artikli 11 lõige 2
  Artikli 15 lõige 1
  Artikli 17 lõige 2
  Artikli 18 lõige 3
  Artikli 19 lõige 4
  Artikli 20 lõige 11
  Artikli 21 lõige 6
  Artikkel 27
  Artikli 31 lõige 2
  Artikli 32 lõige 3
  Artikli 40 punkt a
  Artikli 40 punkt b

  Artikli 40 punkt c


  Artikli 40 punkt d


  Artikli 40 punkt e

  Artikli 40 punkti f

  Artikli 41 lõige 1


  Artikli 41 lõige 3

  Artikli 42 lõike 2 punkt a
  Artikli 42 lõike 2 punkt b
  Artikli 42 lõike 2 punkt c

  Artikli 42 lõike 2 punkt d

  Artikli 43 lõige 3

  Artikli 45 lõige 4

  Artikli 48 lõike 7 punkt a
  Artikli 48 lõike 7 punkt b

  Artikli 48 lõike 7 punkt c

  Artikkel 48 lõige 7 punkt d [ME 26]

  Artikli 48 lõige 8 |
| --- | --- |

30.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1069/2009, 21. oktoober 2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002

Artikli 5 lõige 1**

Artikli 5 lõige 2*

Artikli 6 lõige 1

Artikli 6 lõige 2*

Artikli 7 lõige 4

Artikli 11 lõige 2

Artikli 15 lõige 1

Artikli 17 lõige 2

Artikli 18 lõige 3

Artikli 19 lõige 4

Artikli 20 lõige 11

Artikli 21 lõige 6

Artikkel 27

Artikli 31 lõige 2

Artikli 32 lõige 3

Artikli 40 punkt a

Artikli 40 punkt b

Artikli 40 punkti f

Artikli 42 lõike 2 punkt a

Artikli 42 lõike 2 punkt b

Artikli 42 lõike 2 punkt c

Artikli 43 lõige 3

Artikli 48 lõike 7 punkt a

Artikli 48 lõike 7 punkt b

Artikkel 48 lõige 7 punkt d [ME 26]

Artikli 48 lõige 8

| 31. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2009, 13. juuli 2009, sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ
  Artikli 6 lõige 2**

  Artikli 7 lõige 2


  Artikli 10 lõige 5*

  Artikli 17 lõige 4
  Artikli 20 lõige 2

  Artikli 26 lõige 3 [ME 27]
  Artikli 27 lõige 1
  Artikli 32 lõige 4 |
| --- | --- |

31.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2009, 13. juuli 2009, sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ

Artikli 6 lõige 2**

Artikli 17 lõige 4

Artikli 20 lõige 2

Artikli 27 lõige 1

Artikli 32 lõige 4

| 32. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 470/2009, 6. mai 2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004
  Artikli 13 lõige 2

  Artikkel 18** [ME 28]
  Artikli 19 lõige 3
  Artikli 24 lõige 4 |
| --- | --- |

32.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 470/2009, 6. mai 2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004

Artikli 13 lõige 2

Artikli 19 lõige 3

Artikli 24 lõige 4

| 33. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1334/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ
  Artikli 8 lõige 2**
  Artikkel 22**
  Artikli 25 lõige 3 |
| --- | --- |

33.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1334/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ

Artikli 8 lõige 2**

Artikkel 22**

Artikli 25 lõige 3

| 34. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1333/2008, 16. detsember 2008, toidu lisaainete kohta
  Artikli 9 lõige 2

  Artikli 23 lõike 4 teine lause [ME 29]
  Artikli 24 lõige 3*
  Artikli 30 lõige 1*
  Artikli 30 lõige 2*
  Artikli 30 lõige 3*
  Artikli 30 lõige 5
  Artikkel 31* |
| --- | --- |

34.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1333/2008, 16. detsember 2008, toidu lisaainete kohta

Artikli 9 lõige 2

Artikli 24 lõige 3*

Artikli 30 lõige 1*

Artikli 30 lõige 2*

Artikli 30 lõige 3*

Artikli 30 lõige 5

Artikkel 31*

| 35. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1332/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb toiduensüüme ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97
  Artikli 17 lõige 5 |
| --- | --- |

35.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1332/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb toiduensüüme ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97

Artikli 17 lõige 5

| 36. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1331/2008, 16. detsember 2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus
  Artikli 7 lõige 4
  Artikli 7 lõige 5*
  Artikli 7 lõige 6** |
| --- | --- |

36.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1331/2008, 16. detsember 2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus

Artikli 7 lõige 4

Artikli 7 lõige 5*

Artikli 7 lõige 6**

| 37. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1925/2006, 20. detsember 2006, vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta
  Artikli 3 lõige 3**
  Artikli 4 teine lõik
  Artikli 5 lõige 1

  Artikli 6 lõige 1


  Artikli 6 lõige 2 [ME 30]
  Artikli 6 lõige 6
  Artikli 7 lõige 1
  Artikli 8 lõige 2
  Artikli 8 lõige 5** |
| --- | --- |

37.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1925/2006, 20. detsember 2006, vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta

Artikli 3 lõige 3**

Artikli 4 teine lõik

Artikli 5 lõige 1

Artikli 6 lõige 6

Artikli 7 lõige 1

Artikli 8 lõige 2

Artikli 8 lõige 5**

| 38. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1924/2006, 20. detsember 2006, toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta
  Artikli 1 lõige 2
  Artikli 1 lõige 4
  Artikli 3 punkt d
  Artikli 4 lõike 1 esimene lõik
  Artikli 4 lõike 1 kuues lõik
  Artikli 4 lõige 5
  Artikli 8 lõige 2

  Artikli 13 lõige 3


  Artikli 13 lõige 4


  Artikli 17 lõike 3 esimene lõik


  Artikli 17 lõike 3 teise lõigu punkt b


  Artikli 18 lõike 5 esimene lõik


  Artikli 18 lõike 5 teise lõigu punkt b

  Artikli 28 lõike 4 punkt b

  Artikli 28 lõike 6 punkti a alapunkt ii [ME 31] |
| --- | --- |

38.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1924/2006, 20. detsember 2006, toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta

Artikli 1 lõige 2

Artikli 1 lõige 4

Artikli 3 punkt d

Artikli 4 lõike 1 esimene lõik

Artikli 4 lõike 1 kuues lõik

Artikli 4 lõige 5

Artikli 8 lõige 2

Artikli 28 lõike 4 punkt b

| 39. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/23/EÜ, 31. märts 2004, inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta
  Artikli 8 lõige 5

  Artikli 8 lõige 6


  Artikli 9 lõige 4 [ME 32]
  Artikkel 28** |
| --- | --- |

39.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/23/EÜ, 31. märts 2004, inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta

Artikli 8 lõige 5

Artikkel 28**

| 40. | Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 1829/2003, 22. september 2003, geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta

  Artikli 3 lõige 2

  Artikli 12 lõige 4

  Artikli 14 punkti 1 esimene taane


  Artikli 14 punkti 1 teine taane

  Artikli 14 lõike 1 kolmas taane

  Artikli 15 lõige 2

  Artikli 24 lõige 4

  Artikli 26 lõige 1

  Artikli 32 kuues lõik

  lõige 6 [ME 33]

  Artikli 47 lõige 3 |
| --- | --- |

40.

Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 1829/2003, 22. september 2003, geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta

Artikli 12 lõige 4

Artikli 14 lõike 1 kolmas taane

Artikli 24 lõige 4

Artikli 32 kuues lõik

  lõige 6 [ME 33]

Artikli 47 lõige 3

| 41. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/98/EÜ, 27. jaanuar 2003, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded ning muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ.
  Artikli 29 esimene lõik

  lõige 1
  **
  Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt a
  Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt b**
  Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt c**
  Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt d**
  Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt e**
  Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt f**
  Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt g**
  Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt h**

  Artikli 29 lõike 2 punkt i [ME 34] |
| --- | --- |

41.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/98/EÜ, 27. jaanuar 2003, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded ning muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ.

Artikli 29 esimene lõik

  lõige 1
  **

Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt a

Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt b**

Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt c**

Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt d**

Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt e**

Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt f**

Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt g**

Artikli 29 teise lõigu

  lõike 2
  punkt h**

| 42. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/46/EÜ, 10. juuni 2002, liikmesriikide toidulisandeid käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta**
  Artikli 4 lõige 2
  Artikli 4 lõige 5**
  Artikli 5 lõige 4 seoses vitamiinide ja mineraalainete miinimumkoguste vastuvõtmisega

  Artikli 5 lõige 4 seoses vitamiinide ja mineraalainete maksimumkoguste vastuvõtmisega


  Artikli 12 lõige 3 [ME 35] |
| --- | --- |

42.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/46/EÜ, 10. juuni 2002, liikmesriikide toidulisandeid käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta**

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõige 5**

Artikli 5 lõige 4 seoses vitamiinide ja mineraalainete miinimumkoguste vastuvõtmisega

| 43. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/32/EÜ, 7. mai 2002, loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta
  Artikli 7 lõige 2**
  Artikli 8 lõige 1**
  Artikli 8 lõike 2 teine taane |
| --- | --- |

43.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/32/EÜ, 7. mai 2002, loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta

Artikli 7 lõige 2**

Artikli 8 lõige 1**

Artikli 8 lõike 2 teine taane

---

(1)  Teavitamise eesmärgil on artikli 2 lõike 6 alusel lühendatud tähtaegadele osutavad sätted tähistatud käesolevas lisas * märgiga, artikli 3 alusel kiirmenetlusele osutavad sätted on tähistatud käesolevas lisas ** märgiga, ja artikli 2 lõike 6 alusel lühendatud tähtaegadele osutavad sätted on tähistatud käesolevas lisas *** märgiga
  ning artikli 2 lõike 5 teises lõigus osutatud õigusaktid on tähistatud käesolevas lisas**** märgiga
  . [ME 3]

II LISA

Otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a viidatud kontrolliga regulatiivmenetlusele osutavad õigusaktide sätted, mida kohandatakse rakendusaktide süsteemiga (1)

| A. | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia








  1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 626/2008/EÜ, 30. juuni 2008, liikuva kosmoseside teenuseid pakkuvate süsteemide valiku ja nendega seotud lubade andmise kohta

  Artikli 9 lõige 3*
  [ME 36] |
| --- | --- | --- |

A.

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 626/2008/EÜ, 30. juuni 2008, liikuva kosmoseside teenuseid pakkuvate süsteemide valiku ja nendega seotud lubade andmise kohta

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/22/EÜ, 7. märts 2002, universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv)

  Artikli 26 lõige 7
  Artikli 27 a lõige 5
  [ME 37] |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/22/EÜ, 7. märts 2002, universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv)

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nr 2002/21/EÜ, 7. märts 2002, elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)

  Artikli 9b lõige 3
  Artikli 10 lõige 4
  Artikli 15 lõige 4
  Artikli 17 lõike 6 punkt a
  Artikli 19 lõige 4
  [ME 38] |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nr 2002/21/EÜ, 7. märts 2002, elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)

| B. | Kliimameetmed








  4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ, 23. aprill 2009, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020

  Artikli 3 lõige 2
  [ME 39] |
| --- | --- | --- |

B.

Kliimameetmed

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ, 23. aprill 2009, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020

| 5. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ

  Artikli 11 a lõige 8
  Artikli 16 lõige 12
  [ME 40] |
| --- | --- |

5.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ

| C. | Ettevõtlus ja tööstus








  6. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/42/EÜ, 17. mai 2006, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (uuesti sõnastatud)

  Artikli 8 lõige 1 koostoimes artikli 9 lõikega 3;
  [ME 41] |
| --- | --- | --- |

C.

Ettevõtlus ja tööstus

6.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/42/EÜ, 17. mai 2006, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (uuesti sõnastatud)

| D. | Keskkond








  7. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2009, 25. november 2009, organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ

  Artikli 46 lõige 6
  [ME 42] |
| --- | --- | --- |

D.

Keskkond

7.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2009, 25. november 2009, organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ

| E. | Statistika







  8. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 453/2008, 23. aprill 2008, ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta

  Artikli 5 lõige 1
  [ME 43] |
| --- | --- | --- |

E.

Statistika

8.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 453/2008, 23. aprill 2008, ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta

| 9. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 177/2008, 20. veebruar 2008, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93
  Artikli 6 lõige 3 seoses kvaliteediaruannete sisu ja esitamise aja kehtestamisega koostoimes artikli 15 lõike 1 punktiga c seoses kvaliteediaruannete sisu ja esitamise aja kehtestamisega. |
| --- | --- |

9.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 177/2008, 20. veebruar 2008, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93

Artikli 6 lõige 3 seoses kvaliteediaruannete sisu ja esitamise aja kehtestamisega koostoimes artikli 15 lõike 1 punktiga c seoses kvaliteediaruannete sisu ja esitamise aja kehtestamisega.

| 10. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 716/2007, 20. juuni 2007, välismaiste tütarettevõtete struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta
  Artikli 6 lõige 3 seoses kvaliteediaruannete sisu ja sageduse kindlaksmääramisega koostoimes artikli 9 lõike 2 punktiga c seoses kvaliteediaruannete sisu ja sageduse kindlaksmääramisega |
| --- | --- |

10.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 716/2007, 20. juuni 2007, välismaiste tütarettevõtete struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta

Artikli 6 lõige 3 seoses kvaliteediaruannete sisu ja sageduse kindlaksmääramisega koostoimes artikli 9 lõike 2 punktiga c seoses kvaliteediaruannete sisu ja sageduse kindlaksmääramisega

| 11. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta määrus (EÜ) nr 1445/2007, 11. detsember 2007, millega kehtestatakse ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise ühiseeskirjad
  Artikli 7 lõige 4 seoses kvaliteediaruannete vormi kehtestamisega, koostoimes artikli 12 lõike 3 punktiga c kvaliteediaruannete vormi määratlemisega |
| --- | --- |

11.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta määrus (EÜ) nr 1445/2007, 11. detsember 2007, millega kehtestatakse ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise ühiseeskirjad

Artikli 7 lõige 4 seoses kvaliteediaruannete vormi kehtestamisega, koostoimes artikli 12 lõike 3 punktiga c kvaliteediaruannete vormi määratlemisega

| 12. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1552/2005, 7. september 2005, ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kohta

  Artikli 9 lõige 4 seoses kvaliteediaruannete ülesehituse määratlemisega
  [ME 44] |
| --- | --- |

12.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1552/2005, 7. september 2005, ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kohta

| 13. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005, 12. jaanuar 2005, ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta
  Artikli 4 lõige 3 seoses kvaliteediaruannete sisu ja regulaarsuse täpsustamisega |
| --- | --- |

13.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005, 12. jaanuar 2005, ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta

Artikli 4 lõige 3 seoses kvaliteediaruannete sisu ja regulaarsuse täpsustamisega

| 14. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003, 16. juuni 2003, tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta

  Artikli 8 lõige 3
  Artikli 15 lõige 5 koostoimes artikli 15 lõike 2 punktiga a seoses Eurostatile andmete edastamisel kasutatava tehnilise vormingu kindlaksmääramisega
  Artikli 15 lõige 5 koostoimes artikli 15 lõike 2 punktiga b
  Artikli 15 lõige 5 koostoimes artikli 15 lõike 2 punktiga d
  [ME 45] |
| --- | --- |

14.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003, 16. juuni 2003, tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta

| 15. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2003, 27. veebruar 2003, tööjõukuluindeksi kohta
  Artikli 8 lõige 2 koostoimes artikli 11 punktiga f seoses kvaliteediaruannete sisu kindlaksmääramisega |
| --- | --- |

15.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2003, 27. veebruar 2003, tööjõukuluindeksi kohta

Artikli 8 lõige 2 koostoimes artikli 11 punktiga f seoses kvaliteediaruannete sisu kindlaksmääramisega

| 16. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2150/2002, 25. november 2002, jäätmestatistika kohta

  Artikli 6 lõike 2 punkt c seoses kvaliteediaruannete sisu määramisega
  [ME 46] |
| --- | --- |

16.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2150/2002, 25. november 2002, jäätmestatistika kohta

| F. | Siseturu ja teenuste peadirektoraat








  17. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ

  Artikli 14 lõige 2
  [ME 47] |
| --- | --- | --- |

F.

Siseturu ja teenuste peadirektoraat

17.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ

| G. | Liikuvus ja transport








  18. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta

  Artikli 10 lõige 3**
  [ME 48] |
| --- | --- | --- |

G.

Liikuvus ja transport

18.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta

| 19. | Nõukogu direktiiv 97/70/EÜ, 11. detsember 1997, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord

  Artikli 8 punkti a esimene taane
  [ME 49] |
| --- | --- |

19.

Nõukogu direktiiv 97/70/EÜ, 11. detsember 1997, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord

| H. | Tervise- ja tarbijaküsimused








  20. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1223/2009, 30. november 2009, kosmeetikatoodete kohta

  Artikli 18 lõige 2
  [ME 50] |
| --- | --- | --- |

H.

Tervise- ja tarbijaküsimused

20.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1223/2009, 30. november 2009, kosmeetikatoodete kohta

| 21. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009, 21. oktoober 2009 , taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

  Artikli 17 teine lõik koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga d
  Artikli 29 lõige 4 koostoimes artikli 78 lõike 1 punktiga g
  [ME 51] |
| --- | --- |

21.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009, 21. oktoober 2009 , taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

| 22. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1069/2009, 21. oktoober 2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002

  Artikli 40 punkt c
  Artikli 40 punkt d
  Artikli 40 punkt e
  Artikli 41 lõige 1
  Artikli 41 lõige 3
  Artikli 42 lõike 2 punkt d
  Artikli 45 lõige 4
  Artikli 48 lõike 7 punkt c
  [ME 52] |
| --- | --- |

22.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1069/2009, 21. oktoober 2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002

| 23. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2009, 13. juuli 2009, sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ

  Artikli 7 lõige 2
  Artikli 10 lõige 5*
  Artikli 26 lõige 3
  [ME 53] |
| --- | --- |

23.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2009, 13. juuli 2009, sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ

| 24. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 470/2009, 6. mai 2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004

  Artikkel 18**
  [ME 54] |
| --- | --- |

24.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 470/2009, 6. mai 2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004

| 25. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1925/2006, 20. detsember 2006, vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta

  Artikli 6 lõige 1
  Artikli 6 lõige 2
  [ME 55] |
| --- | --- |

25.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1925/2006, 20. detsember 2006, vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta

| 26. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1924/2006, 20. detsember 2006, toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta

  Artikli 13 lõige 3
  Artikli 13 lõige 4
  Artikli 17 lõike 3 esimene lõik
  Artikli 17 lõike 3 teise lõigu punkt b
  Artikli 18 lõike 5 esimene lõik
  Artikli 18 lõike 5 teise lõigu punkt b
  Artikli 28 lõike 6 punkti a alapunkt ii
  [ME 56] |
| --- | --- |

26.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1924/2006, 20. detsember 2006, toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta

| 27. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/23/EÜ, 31. märts 2004, inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta

  Artikli 8 lõige 6
  Artikli 9 lõige 4
  [ME 57] |
| --- | --- |

27.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/23/EÜ, 31. märts 2004, inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta

| 28. | Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 1829/2003, 22. september 2003, geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta

  Artikli 3 lõige 2
  Artikli 14 lõike 1 esimene taane
  Artikli 14 lõike 1 teine taane
  Artikli 15 lõige 2
  Artikli 26 lõige 1
  [ME 58] |
| --- | --- |

28.

Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 1829/2003, 22. september 2003, geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta

| 29. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/98/EÜ, 27. jaanuar 2003, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded ning muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ.

  Artikli 29 teise lõigu punkt i)
  [ME 59] |
| --- | --- |

29.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/98/EÜ, 27. jaanuar 2003, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded ning muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ.

| 30. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/46/EÜ, 10. juuni 2002, liikmesriikide toidulisandeid käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta**

  Artikli 5 lõige 4 seoses vitamiinide ja mineraalainete maksimumkoguste vastuvõtmisega
  [ME 60] |
| --- | --- |

30.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/46/EÜ, 10. juuni 2002, liikmesriikide toidulisandeid käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta**

---

(1)  Teavitamise eesmärgil on määruse (EL) nr 182/2011 artikli 8 alusel kiirmenetlusele osutavad õigusaktid tähistatud käesolevas lisas ** märgiga.

III LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 66/2010, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1221/2009, Nõukogu direktiivis 97/70/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1333/2008, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/96 tehtavad muudatused [ME 61]

| A. | KESKKOND








  1) | Määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 6 lõike 5 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- | --- |

A.

KESKKOND

1)

Määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 6 lõike 5 teine lõik jäetakse välja.

| 2) | Määrust (EÜ) nr 1221/2009 muudetakse järgmiselt:








  a) | artikli 16 lõige 4 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

2)

Määrust (EÜ) nr 1221/2009 muudetakse järgmiselt:

a)

artikli 16 lõige 4 jäetakse välja;

| b) | artikli 30 lõige 6 jäetakse välja.
  [ME 62] |
| --- | --- |

b)

artikli 30 lõige 6 jäetakse välja.
  [ME 62]

| B. | LIIKUVUS JA TRANSPORT






  3) | Direktiivi 97/70/EÜ artikli 8 punkti a teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- | --- |

B.

LIIKUVUS JA TRANSPORT

3)

Direktiivi 97/70/EÜ artikli 8 punkti a teine lõik jäetakse välja.

| C. | TERVISE- JA TARBIJAKÜSIMUSED








  4) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 artikli 23 lõike 4 teine lause jäetakse välja. |
| --- | --- | --- |

C.

TERVISE- JA TARBIJAKÜSIMUSED

4)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 artikli 23 lõike 4 teine lause jäetakse välja.

| 5) | Direktiivi 2002/46/EÜ artikli 12 lõige 3 jäetakse välja.
  [ME 63] |
| --- | --- |

5)

Direktiivi 2002/46/EÜ artikli 12 lõige 3 jäetakse välja.
  [ME 63]

| D. | HUMANITAARABI






  6) | Määruse (EÜ) nr 1257/96 artikli 15 lõige 1 jäetakse välja. |
| --- | --- | --- |

D.

HUMANITAARABI

6)

Määruse (EÜ) nr 1257/96 artikli 15 lõige 1 jäetakse välja.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/190 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/190

---

P7_TA(2014)0113

Õigusaktide, mis näevad õigusküsimuste valdkonnas ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise, kohandamine (ELi toimimise lepingu artikkel 290) ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad õigusküsimuste valdkonnas ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (COM(2013)0452 – C7-0197/2013 – 2013/0220(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0452), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0452),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 81 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0197/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 81 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0197/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. oktoobri 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. oktoobri 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee presidendi 11. oktoobri 2013. aasta kirja Euroopa Parlamendi presidendile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee presidendi 11. oktoobri 2013. aasta kirja Euroopa Parlamendi presidendile,

| — | võttes arvesse ühist seisukohta delegeeritud õigusaktide kohta, mille esimeeste konverents 3. märtsil 2011 heaks kiitis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühist seisukohta delegeeritud õigusaktide kohta, mille esimeeste konverents 3. märtsil 2011 heaks kiitis,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepet (2), eriti selle punkti 15 ja 1. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepet (2), eriti selle punkti 15 ja 1. lisa,

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni õigusaktide delegeerimise volituste kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni õigusaktide delegeerimise volituste kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste täitmise üle (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste täitmise üle (4);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0480/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0480/2013),

| A. | arvestades, et komisjon võttis ülesandeks hinnata 2012. aasta lõpuks, kui palju õigusakte, mis sisaldavad viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele, on endiselt kehtivad, et valmistada ette asjakohased seadusandlikud algatused ja seega viia lõpule kohandamine uue õigusraamistikuga; arvestades, et väljakuulutatud eesmärk on eemaldada Euroopa Parlamendi seitsmenda koosseisu volituste lõppemise ajaks kõigist õigusaktidest sätted, mis viitavad kontrolliga regulatiivmenetlusele. arvestades, et komisjon on esitanud oma kohustuse täitmiseks ettepanekud, tehes seda oodatust palju hiljem; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon võttis ülesandeks hinnata 2012. aasta lõpuks, kui palju õigusakte, mis sisaldavad viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele, on endiselt kehtivad, et valmistada ette asjakohased seadusandlikud algatused ja seega viia lõpule kohandamine uue õigusraamistikuga; arvestades, et väljakuulutatud eesmärk on eemaldada Euroopa Parlamendi seitsmenda koosseisu volituste lõppemise ajaks kõigist õigusaktidest sätted, mis viitavad kontrolliga regulatiivmenetlusele. arvestades, et komisjon on esitanud oma kohustuse täitmiseks ettepanekud, tehes seda oodatust palju hiljem;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(2)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(3)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 6.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0127.

---

P7_TC1-COD(2013)0220

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad õigusküsimuste valdkonnas ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 81 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lissaboni lepinguga anti seadusandjale võimalus delegeerida komisjonile õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ja täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi. |
| --- | --- |

(1)

Lissaboni lepinguga anti seadusandjale võimalus delegeerida komisjonile õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ja täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi.

| (2) | Meetmed, mida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimine võib hõlmata, vastavad põhimõtteliselt neile, mida hõlmab nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (3) artikliga 5a kehtestatud kontrolliga regulatiivmenetlus. |
| --- | --- |

(2)

Meetmed, mida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimine võib hõlmata, vastavad põhimõtteliselt neile, mida hõlmab nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (3) artikliga 5a kehtestatud kontrolliga regulatiivmenetlus.

| (3) | Juba jõustunud õigusakte, mis kasutavad kontrolliga regulatiivmenetlust, tuleb kohandada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290. |
| --- | --- |

(3)

Juba jõustunud õigusakte, mis kasutavad kontrolliga regulatiivmenetlust, tuleb kohandada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290.

| (4) | Käesolev määrus ei tohiks mõjutada käimasolevaid menetlusi, mille puhul komitee on enne käesoleva määruse jõustumist oma arvamuse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a kohaselt juba esitanud. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus ei tohiks mõjutada käimasolevaid menetlusi, mille puhul komitee on enne käesoleva määruse jõustumist oma arvamuse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a kohaselt juba esitanud.

| (5) | Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel käesoleva määrusega kohandatud õigusaktide alusel on eriti tähtis, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(5)

Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel käesoleva määrusega kohandatud õigusaktide alusel on eriti tähtis, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (6) | Lisas osutatud õigusaktid on siduvad Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes, kes osalevad seetõttu käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(6)

Lisas osutatud õigusaktid on siduvad Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes, kes osalevad seetõttu käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (7) | Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kui käesoleva määruse lisas loetletud õigusaktid näevad ette otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõigetes 1–4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise, on komisjon volitatud käesoleva määruse artikli 2 kohaselt delegeeritud õigusakte vastu võtma.

Artikkel 2

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes siis, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 3

Käesolev määrus ei mõjuta käimasolevaid menetlusi, mille puhul komitee on oma arvamuse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a kohaselt juba esitanud.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ning aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 67, 6.3.2014, lk 104.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seisukoht.

2

(3)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).

3

LISA

Otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a viidatud kontrolliga regulatiivmenetlusele osutavad õigusaktid, mida kohandatakse delegeeritud õigusaktide süsteemiga.

| 1. | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1206/2001, 28. mai 2001, liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades (1) |
| --- | --- |

1.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1206/2001, 28. mai 2001, liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades (1)

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 805/2004, 21. aprill 2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta (2) |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 805/2004, 21. aprill 2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta (2)

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1896/2006, 12. detsember 2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus (3) |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1896/2006, 12. detsember 2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus (3)

| 4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 861/2007, 11. juuli 2007, millega luuakse Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus (4) |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 861/2007, 11. juuli 2007, millega luuakse Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus (4)

| 5. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1393/2007, 13. november 2007, kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (dokumentide kättetoimetamine), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1348/2000. (5) |
| --- | --- |

5.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1393/2007, 13. november 2007, kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (dokumentide kättetoimetamine), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1348/2000. (5)

---

(1)  ELT L 174, 27.6.2001, lk 1.

(2)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 15.

(3)  ELT L 399, 30.12.2006, lk 1.

(4)  ELT L 199, 31.7.2007, lk 1.

(5)  ELT L 324, 10.12.2007, lk 79.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/194 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/194

---

P7_TA(2014)0114

Õigusaktide, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise, kohandamine (ELi toimimise lepingu artikkel 290) ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (COM(2013)0451 – C7-0198/2013 – 2013/0218(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0451), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0451),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 33, artikli 43 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1, artiklit 62, artikli 64 lõiget 2, artiklit 91, artikli 100 lõiget 2, artiklit 114, artikli 153 lõike 2 punkti b, artikli 168 lõike 4 punkti b, artiklit 172, artikli 192 lõiget 1, artiklit 207 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0198/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 33, artikli 43 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1, artiklit 62, artikli 64 lõiget 2, artiklit 91, artikli 100 lõiget 2, artiklit 114, artikli 153 lõike 2 punkti b, artikli 168 lõike 4 punkti b, artiklit 172, artikli 192 lõiget 1, artiklit 207 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0198/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. oktoobri 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. oktoobri 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee presidendi 11. oktoobri 2013. aasta kirja Euroopa Parlamendi presidendile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee presidendi 11. oktoobri 2013. aasta kirja Euroopa Parlamendi presidendile,

| — | võttes arvesse ühist seisukohta delegeeritud õigusaktide kohta, mille kiitis 3. märtsil 2011 heaks esimeeste konverents, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühist seisukohta delegeeritud õigusaktide kohta, mille kiitis 3. märtsil 2011 heaks esimeeste konverents,

| — | võttes arvesse viimast Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (2), eriti selle punkti 15 ja 1. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viimast Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (2), eriti selle punkti 15 ja 1. lisa,

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni õigusaktide delegeerimise volituste kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni õigusaktide delegeerimise volituste kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste täitmise üle (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste täitmise üle (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0010/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0010/2014),

| A. | arvestades, et komisjon kohustus 2012. aasta lõpuks hindama, mitu kontrolliga regulatiivmenetlusele viitavat seadusandlikku akti on veel jõus, et valmistada ette asjakohased seadusandlikud algatused ja viia lõpule kohandamine uue õigusraamistikuga; arvestades, et väljakuulutatud eesmärk on eemaldada Euroopa Parlamendi 7. koosseisu volituste lõppemise ajaks kõigist õigusaktidest sätted, mis viitavad kontrolliga regulatiivmenetlusele; arvestades, et komisjon on teinud seda kohustust täitvad ettepanekud oodatust hiljem; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon kohustus 2012. aasta lõpuks hindama, mitu kontrolliga regulatiivmenetlusele viitavat seadusandlikku akti on veel jõus, et valmistada ette asjakohased seadusandlikud algatused ja viia lõpule kohandamine uue õigusraamistikuga; arvestades, et väljakuulutatud eesmärk on eemaldada Euroopa Parlamendi 7. koosseisu volituste lõppemise ajaks kõigist õigusaktidest sätted, mis viitavad kontrolliga regulatiivmenetlusele; arvestades, et komisjon on teinud seda kohustust täitvad ettepanekud oodatust hiljem;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(2)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(3)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 6.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0127.

---

P7_TC1-COD(2013)0218

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 33, artikli 43 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1, artiklit 62, artikli 64 lõiget 2, artiklit 91, artikli 100 lõiget 2, artiklit 114, artikli 153 lõike 2 punkti b, artikli 168 lõike 4 punkti b, artiklit 172, artikli 192 lõiget 1, artiklit 207 ja artikli 338 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lissaboni lepinguga anti seadusandjale võimalus delegeerida komisjonile õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ja täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi. |
| --- | --- |

(1)

Lissaboni lepinguga anti seadusandjale võimalus delegeerida komisjonile õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ja täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi.

| (2) | Meetmed, mida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimine võib hõlmata, vastavad põhimõtteliselt neile, mida hõlmab nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikliga 5a kehtestatud kontrolliga regulatiivmenetlus. (3) |
| --- | --- |

(2)

Meetmed, mida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimine võib hõlmata, vastavad põhimõtteliselt neile, mida hõlmab nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikliga 5a kehtestatud kontrolliga regulatiivmenetlus. (3)

| (3) | Tuleb kohandada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid juba jõustunud õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse. |
| --- | --- |

(3)

Tuleb kohandada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid juba jõustunud õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse.

| (4) | Käesolev määrus ei tohiks mõjutada käimasolevaid menetlusi, mille puhul komitee on enne käesoleva määruse jõustumist oma arvamuse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a kohaselt juba esitanud. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus ei tohiks mõjutada käimasolevaid menetlusi, mille puhul komitee on enne käesoleva määruse jõustumist oma arvamuse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a kohaselt juba esitanud.

| (5) | Kuna käesoleva määrusega tehtavad kohandused käsitlevad üksnes menetlusi, ei pea liikmesriigid direktiivide puhul neid üle võtma. |
| --- | --- |

(5)

Kuna käesoleva määrusega tehtavad kohandused käsitlevad üksnes menetlusi, ei pea liikmesriigid direktiivide puhul neid üle võtma.

| (6) | Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel käesoleva määrusega kohandatud õigusaktide alusel on eriti tähtis, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule, |
| --- | --- |

(6)

Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel käesoleva määrusega kohandatud õigusaktide alusel on eriti tähtis, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kui määruse lisas loetletud õigusaktid näevad ette otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõigetes 1–5 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise, on komisjon volitatud käesoleva määruse artikli 2 kohaselt delegeeritud õigusakte vastu võtma.

2.   Kui lisas loetletud õigusaktid näevad ette otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 osutatud kiirmenetluse kasutamist, on komisjon volitatud käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud kiirmenetluse kohaselt delegeeritud õigusakte vastu võtma.

Artikkel 2

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
  viieks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast
  .
  Komisjon koostab delegeeritud volituste kasutamise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  . [ME 1]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemise kuupäeva esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et neil ei ole õigusakti suhtes vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Erandina esimesest lõigust on vastuväidete esitamise tähtaeg kolm kuud, mida pikendatakse kolme kuu võrra Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel seoses lisa G jaotise punktides 81

   (4)

  , 82

   (5)

  , 85

   (6)

  , 86

   (7)

  , 90–93

   (8)

  ja H jaotise punktis 95

   (9)

  loetletud määruste kohaselt vastu võetud delegeeritud aktidega. [ME 2]

6.   Kui käesoleva määruse lisas loetletud õigusaktid näevad ette, et otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punktis c määratud tähtaega on kõnealuse otsuse artikli 5a lõike 5 punkti b alusel lühendatud, kehtestatakse kõnealuse artikli lõikega 5 ettenähtud tähtajaks üks kuu.

Artikkel 3

1.   Käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Kui delegeeritud õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehakse, tuleb ühtlasi põhjendada kiirmenetluse rakendamist.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kooskõlas artikli 2 lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud Euroopa Parlamendi või nõukogu otsusest esitada vastuväiteid.

Artikkel 4

Käesolev määrus ei mõjuta käimasolevaid menetlusi, mille puhul komitee on oma arvamuse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a kohaselt juba esitanud.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  16. oktoobri 2013. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seisukoht.

2

(3)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).

3

(4)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 451/2008, millega kehtestatakse uus tegevusaladel põhinev toodete statistiline klassifikaator (CPA) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93 (ELT L 145, 4.6.2008, lk 65).

4

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 451/2008, millega kehtestatakse uus tegevusaladel põhinev toodete statistiline klassifikaator (CPA) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93 (ELT L 145, 4.6.2008, lk 65).

(5)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 295/2008, 11. märts 2008, ettevõtluse struktuurstatistika kohta (ELT L 97, 9.4.2008, lk 13).

5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 295/2008, 11. märts 2008, ettevõtluse struktuurstatistika kohta (ELT L 97, 9.4.2008, lk 13).

(6)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

(7)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1161/2005 muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa (ELT L 191, 22.7.2005, lk 22).

7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1161/2005 muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa (ELT L 191, 22.7.2005, lk 22).

(8)  
  Nõukogu 19. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta (ELT L 162, 5.6.1998, lk 1); nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2494/95 tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (ELT L 257, 27.10.1995, lk 1); nõukogu 15. märtsi 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 696/93 statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (ELT L 76, 30.3.1993, lk 1); nõukogu 19. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) Nr 3924/91 ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta (ELT L 374, 31.12.1991, lk 1).

8

Nõukogu 19. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta (ELT L 162, 5.6.1998, lk 1); nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2494/95 tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (ELT L 257, 27.10.1995, lk 1); nõukogu 15. märtsi 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 696/93 statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (ELT L 76, 30.3.1993, lk 1); nõukogu 19. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) Nr 3924/91 ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta (ELT L 374, 31.12.1991, lk 1).

(9)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (ELT L 243, 11.9.2002, lk 1).

9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (ELT L 243, 11.9.2002, lk 1).

LISA

Otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a viidatud kontrolliga regulatiivmenetlusele osutavad õigusaktid, mida kohandatakse delegeeritud õigusaktide süsteemiga (1).

A.   Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/58/EÜ, 12. juuli 2002, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/58/EÜ, 12. juuli 2002, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/19/EÜ, 7. märts 2002, elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/19/EÜ, 7. märts 2002, elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv)

B.   Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/148/EÜ, 30. november 2009, töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl** |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/148/EÜ, 30. november 2009, töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl**

| 4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/104/EÜ, 16. september 2009, töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (teine üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)** |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/104/EÜ, 16. september 2009, töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (teine üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)**

| 5. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/25/EÜ, 5. aprill 2006, töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (tehislik optiline kiirgus) tulenevate riskidega (üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)** |
| --- | --- |

5.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/25/EÜ, 5. aprill 2006, töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (tehislik optiline kiirgus) tulenevate riskidega (üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)**

| 6. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/37/EÜ, 29. aprill 2004, töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses)** |
| --- | --- |

6.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/37/EÜ, 29. aprill 2004, töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses)**

| 7. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/10/EÜ, 6. veebruar 2003, töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (müra) tulenevate riskidega (seitsmeteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)** |
| --- | --- |

7.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/10/EÜ, 6. veebruar 2003, töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (müra) tulenevate riskidega (seitsmeteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)**

| 8. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/44/EÜ, 25. juuni 2002, töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (vibratsioon) tulenevate riskidega (kuueteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)** |
| --- | --- |

8.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/44/EÜ, 25. juuni 2002, töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (vibratsioon) tulenevate riskidega (kuueteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)**

| 9. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/54/EÜ, 18. september 2000, töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)** |
| --- | --- |

9.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/54/EÜ, 18. september 2000, töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)**

| 10. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/92/EÜ, 16. detsember 1999, plahvatusohtlikust keskkonnast potentsiaalselt ohustatud töötajate ohutuse ja tervisekaitse parandamise miinimumnõuete kohta (viieteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)** |
| --- | --- |

10.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/92/EÜ, 16. detsember 1999, plahvatusohtlikust keskkonnast potentsiaalselt ohustatud töötajate ohutuse ja tervisekaitse parandamise miinimumnõuete kohta (viieteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)**

| 11. | Nõukogu direktiiv 98/24/EÜ, 7. aprill 1998, töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses** |
| --- | --- |

11.

Nõukogu direktiiv 98/24/EÜ, 7. aprill 1998, töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses**

| 12. | Nõukogu direktiiv 93/103/EÜ, 23. november 1993, kalalaevade pardal kohaldatavate tööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete kohta (kolmeteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)** |
| --- | --- |

12.

Nõukogu direktiiv 93/103/EÜ, 23. november 1993, kalalaevade pardal kohaldatavate tööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete kohta (kolmeteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)**

| 13. | Nõukogu direktiiv 92/104/EMÜ, 3. detsember 1992, maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (kaheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)** |
| --- | --- |

13.

Nõukogu direktiiv 92/104/EMÜ, 3. detsember 1992, maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (kaheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)**

| 14. | Nõukogu direktiiv 92/91/EMÜ, 3. november 1992, puurides maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (üheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)** |
| --- | --- |

14.

Nõukogu direktiiv 92/91/EMÜ, 3. november 1992, puurides maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (üheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)**

| 15. | Nõukogu direktiiv 92/58/EMÜ, 24. juuni 1992, töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta (üheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)** |
| --- | --- |

15.

Nõukogu direktiiv 92/58/EMÜ, 24. juuni 1992, töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta (üheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)**

| 16. | Nõukogu direktiiv 92/57/EMÜ, 24. juuni 1992, tööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete rakendamise kohta ajutistel või liikuvatel ehitustööplatsidel (kaheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)** |
| --- | --- |

16.

Nõukogu direktiiv 92/57/EMÜ, 24. juuni 1992, tööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete rakendamise kohta ajutistel või liikuvatel ehitustööplatsidel (kaheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)**

| 17. | Nõukogu direktiiv 92/29/EMÜ, 31. märts 1992, ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid raviteenuseid laevadel** |
| --- | --- |

17.

Nõukogu direktiiv 92/29/EMÜ, 31. märts 1992, ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid raviteenuseid laevadel**

| 18. | Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses** |
| --- | --- |

18.

Nõukogu direktiiv 90/270/EMÜ, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses**

| 19. | Nõukogu direktiiv 90/269/EMÜ, 29. mai 1990, tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad raskuste käsitsi teisaldamist, millega kaasneb eelkõige töötajate seljavigastuse oht (neljas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses** |
| --- | --- |

19.

Nõukogu direktiiv 90/269/EMÜ, 29. mai 1990, tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad raskuste käsitsi teisaldamist, millega kaasneb eelkõige töötajate seljavigastuse oht (neljas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses**

| 20. | Nõukogu direktiiv 89/656/EMÜ, 30. november 1989, töötajate isikukaitsevahendite kasutamisega seotud tervisekaitse ja ohutuse miinimumnõuete kohta (kolmas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)** |
| --- | --- |

20.

Nõukogu direktiiv 89/656/EMÜ, 30. november 1989, töötajate isikukaitsevahendite kasutamisega seotud tervisekaitse ja ohutuse miinimumnõuete kohta (kolmas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)**

| 21. | Nõukogu direktiiv 89/654/EMÜ, 30. november 1989, töökohale esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (esimene üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)** |
| --- | --- |

21.

Nõukogu direktiiv 89/654/EMÜ, 30. november 1989, töökohale esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (esimene üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)**

| 22. | Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta** |
| --- | --- |

22.

Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta**

C.   Kliimameetmed

| 23. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2009, 16. september 2009, osoonikihti kahandavate ainete kohta |
| --- | --- |

23.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2009, 16. september 2009, osoonikihti kahandavate ainete kohta

| 24. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/31/EÜ, 23. aprill 2009, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 |
| --- | --- |

24.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/31/EÜ, 23. aprill 2009, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006

D.   Energeetika

| 25. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1222/2009, 25. november 2009, rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta |
| --- | --- |

25.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1222/2009, 25. november 2009, rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta

| 26. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 715/2009, 13. juuli 2009, maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005 |
| --- | --- |

26.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 715/2009, 13. juuli 2009, maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005

| 27. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 714/2009, 13. juuli 2009, võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003 |
| --- | --- |

27.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 714/2009, 13. juuli 2009, võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003

| 28. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 713/2009, 13. juuli 2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet |
| --- | --- |

28.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 713/2009, 13. juuli 2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

| 29. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/72/EÜ, 13. juuli 2009, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ |
| --- | --- |

29.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/72/EÜ, 13. juuli 2009, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ

| 30. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/73/EÜ, 13. juuli 2009, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ |
| --- | --- |

30.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/73/EÜ, 13. juuli 2009, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ

E.   Ettevõtlus ja tööstus

| 31. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 661/2009, 13. juuli 2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid |
| --- | --- |

31.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 661/2009, 13. juuli 2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid

| 32. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 595/2009, 18. juuni 2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ) parandus |
| --- | --- |

32.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 595/2009, 18. juuni 2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ) parandus

| 33. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ, 21. oktoober 2009, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks |
| --- | --- |

33.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ, 21. oktoober 2009, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks

| 34. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 79/2009, 14. jaanuar 2009, mis käsitleb vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ |
| --- | --- |

34.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 79/2009, 14. jaanuar 2009, mis käsitleb vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ

| 35. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/48/EÜ, 18. juuni 2009, mänguasjade ohutuse kohta |
| --- | --- |

35.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/48/EÜ, 18. juuni 2009, mänguasjade ohutuse kohta

| 36. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/43/EÜ, 6. mai 2009, kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta |
| --- | --- |

36.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/43/EÜ, 6. mai 2009, kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta

| 37. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/34/EÜ, 23. aprill 2009, mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete kohta (uuestisõnastatud versioon) (EMPs kohaldatav tekst) |
| --- | --- |

37.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/34/EÜ, 23. aprill 2009, mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete kohta (uuestisõnastatud versioon) (EMPs kohaldatav tekst)

| 38. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ, 5. september 2007, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) |
| --- | --- |

38.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ, 5. september 2007, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)

| 39. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ |
| --- | --- |

39.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ

| 40. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/10/EÜ, 11. veebruar 2004, mis käsitleb keemiliste ainetega katsete tegemisel heade laboritavade põhimõtete rakendamist ja nende rakendamise tõendamist puudutavate õigusnormide ühtlustamist |
| --- | --- |

40.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/10/EÜ, 11. veebruar 2004, mis käsitleb keemiliste ainetega katsete tegemisel heade laboritavade põhimõtete rakendamist ja nende rakendamise tõendamist puudutavate õigusnormide ühtlustamist

| 41. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/9/EÜ, 11. veebruar 2004, heade laboritavade inspekteerimise ja kontrollimise kohta |
| --- | --- |

41.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/9/EÜ, 11. veebruar 2004, heade laboritavade inspekteerimise ja kontrollimise kohta

| 42. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2003/2003, 13. oktoober 2003, väetiste kohta |
| --- | --- |

42.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2003/2003, 13. oktoober 2003, väetiste kohta

| 43. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/14/EÜ, 8. mai 2000, välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta käivate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta |
| --- | --- |

43.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/14/EÜ, 8. mai 2000, välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta käivate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta

| 44. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/68/EÜ, 16. detsember 1997, väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta |
| --- | --- |

44.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/68/EÜ, 16. detsember 1997, väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

| 45. | Nõukogu direktiiv 75/324/EMÜ, 20. mai 1975, aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta |
| --- | --- |

45.

Nõukogu direktiiv 75/324/EMÜ, 20. mai 1975, aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

F.   Keskkond

| 46. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1007/2009, 16. september 2009, hülgetoodetega kauplemise kohta |
| --- | --- |

46.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1007/2009, 16. september 2009, hülgetoodetega kauplemise kohta

| 47. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ, 30. november 2009, loodusliku linnustiku kaitse kohta |
| --- | --- |

47.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ, 30. november 2009, loodusliku linnustiku kaitse kohta

| 48. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/126/EÜ, 21. oktoober 2009, mootorsõidukite tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta |
| --- | --- |

48.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/126/EÜ, 21. oktoober 2009, mootorsõidukite tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta

| 49. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006** |
| --- | --- |

49.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006**

| 50. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008 , mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (jäätmete raamdirektiiv) |
| --- | --- |

50.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008 , mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (jäätmete raamdirektiiv)

| 51. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) |
| --- | --- |

51.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)

| 52. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/50/EÜ, 21. mai 2008, välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta |
| --- | --- |

52.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/50/EÜ, 21. mai 2008, välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta

| 53. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/60/EÜ, 23. oktoober 2007, üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta |
| --- | --- |

53.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/60/EÜ, 23. oktoober 2007, üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta

| 54. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/2/EÜ, 14. märts 2007, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) |
| --- | --- |

54.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/2/EÜ, 14. märts 2007, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)

| 55. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1013/2006, 14. juuni 2006, jäätmesaadetiste kohta
  [ME 4] |
| --- | --- |

55.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1013/2006, 14. juuni 2006, jäätmesaadetiste kohta
  [ME 4]

| 56. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 166/2006, 18. jaanuar 2006, mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ |
| --- | --- |

56.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 166/2006, 18. jaanuar 2006, mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ

| 57. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/118/EÜ, 12. detsember 2006, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest |
| --- | --- |

57.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/118/EÜ, 12. detsember 2006, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest

| 58. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/21/EÜ, 15. märts 2006, kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta |
| --- | --- |

58.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/21/EÜ, 15. märts 2006, kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta

| 59. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/7/EÜ, 15. veebruar 2006, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ |
| --- | --- |

59.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/7/EÜ, 15. veebruar 2006, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ

| 60. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 850/2004, 29. aprill 2004, püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ |
| --- | --- |

60.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 850/2004, 29. aprill 2004, püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ

| 61. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/107/EÜ, 15. detsember 2004, arseeni, kaadmiumi, elavhõbeda, nikli ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse kohta välisõhus |
| --- | --- |

61.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/107/EÜ, 15. detsember 2004, arseeni, kaadmiumi, elavhõbeda, nikli ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse kohta välisõhus

| 62. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/42/EÜ, 21. aprill 2004, teatavates värvides, lakkides ja sõidukite taasviimistlustoodete orgaanilistes lahustites kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta, millega muudetakse direktiivi 1999/13/EÜ |
| --- | --- |

62.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/42/EÜ, 21. aprill 2004, teatavates värvides, lakkides ja sõidukite taasviimistlustoodete orgaanilistes lahustites kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta, millega muudetakse direktiivi 1999/13/EÜ

| 63. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/49/EÜ, 25. juuni 2002, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega |
| --- | --- |

63.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/49/EÜ, 25. juuni 2002, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega

| 64. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta |
| --- | --- |

64.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta

| 65. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik |
| --- | --- |

65.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik

| 66. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/53/EÜ, 18. september 2000, kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta |
| --- | --- |

66.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/53/EÜ, 18. september 2000, kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta

| 67. | Nõukogu direktiiv 1999/31/EÜ, 26. aprill 1999, prügilate kohta |
| --- | --- |

67.

Nõukogu direktiiv 1999/31/EÜ, 26. aprill 1999, prügilate kohta

| 68. | Nõukogu direktiiv 98/83/EÜ, 3. november 1998, olmevee kvaliteedi kohta |
| --- | --- |

68.

Nõukogu direktiiv 98/83/EÜ, 3. november 1998, olmevee kvaliteedi kohta

| 69. | Nõukogu direktiiv 96/59/EÜ, 16. september 1996, polüklooritud bifenüülide ja polüklooritud terfenüülide (PCB/PCT) kõrvaldamise kohta |
| --- | --- |

69.

Nõukogu direktiiv 96/59/EÜ, 16. september 1996, polüklooritud bifenüülide ja polüklooritud terfenüülide (PCB/PCT) kõrvaldamise kohta

| 70. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/63/EÜ, 20. detsember 1994, bensiini säilitamisel ja selle terminalidest teenindusjaamadesse jaotamisel lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) heitkoguste kontrollimise kohta |
| --- | --- |

70.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/63/EÜ, 20. detsember 1994, bensiini säilitamisel ja selle terminalidest teenindusjaamadesse jaotamisel lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) heitkoguste kontrollimise kohta

| 71. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/62/EÜ, 20. detsember 1994, pakendite ja pakendijäätmete kohta |
| --- | --- |

71.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/62/EÜ, 20. detsember 1994, pakendite ja pakendijäätmete kohta

| 72. | Nõukogu direktiiv 91/676/EMÜ, 12. detsember 1991, veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest |
| --- | --- |

72.

Nõukogu direktiiv 91/676/EMÜ, 12. detsember 1991, veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest

| 73. | Nõukogu direktiiv 91/271/EMÜ, 21. mai 1991, asulareovee puhastamise kohta |
| --- | --- |

73.

Nõukogu direktiiv 91/271/EMÜ, 21. mai 1991, asulareovee puhastamise kohta

| 74. | Nõukogu direktiiv 86/278/EMÜ, 12. juuni 1986, keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses |
| --- | --- |

74.

Nõukogu direktiiv 86/278/EMÜ, 12. juuni 1986, keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses

G.   Statistika

| 75. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1185/2009, 25. november 2009, mis käsitleb pestitsiidide statistikat |
| --- | --- |

75.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1185/2009, 25. november 2009, mis käsitleb pestitsiidide statistikat

| 76. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1338/2008, 16. detsember 2008, rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta |
| --- | --- |

76.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1338/2008, 16. detsember 2008, rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta

| 77. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1166/2008, 19. november 2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88 |
| --- | --- |

77.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1166/2008, 19. november 2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88

| 78. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1099/2008, 22. oktoober 2008, energiastatistika kohta |
| --- | --- |

78.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1099/2008, 22. oktoober 2008, energiastatistika kohta

| 79. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 763/2008, 9. juuli 2008, rahva ja eluruumide loenduste kohta (EMPs kohaldatav tekst) |
| --- | --- |

79.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 763/2008, 9. juuli 2008, rahva ja eluruumide loenduste kohta (EMPs kohaldatav tekst)

| 80. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 452/2008, 23. aprill 2008, milles käsitletakse statistika koostamist ja arendamist hariduse ja elukestva õppe valdkonnas |
| --- | --- |

80.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 452/2008, 23. aprill 2008, milles käsitletakse statistika koostamist ja arendamist hariduse ja elukestva õppe valdkonnas

| 81. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 451/2008, 23. aprill 2008, millega kehtestatakse uus tegevusaladel põhinev toodete statistiline klassifikaator (CPA) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93
  **** [ME 5] |
| --- | --- |

81.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 451/2008, 23. aprill 2008, millega kehtestatakse uus tegevusaladel põhinev toodete statistiline klassifikaator (CPA) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93
  **** [ME 5]

| 82. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 295/2008, 11. märts 2008, ettevõtluse struktuurstatistika kohta (uuestisõnastamine)
  **** [ME 6] |
| --- | --- |

82.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 295/2008, 11. märts 2008, ettevõtluse struktuurstatistika kohta (uuestisõnastamine)
  **** [ME 6]

| 83. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 862/2007, 11. juuli 2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta |
| --- | --- |

83.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 862/2007, 11. juuli 2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta

| 84. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 458/2007, 25. aprill 2007, Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemi (ESSPROS) kohta |
| --- | --- |

84.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 458/2007, 25. aprill 2007, Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemi (ESSPROS) kohta

| 85. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi
  **** [ME 7] |
| --- | --- |

85.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi
  **** [ME 7]

| 86. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1161/2005, 6. juuli 2005, muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa
  **** [ME 8] |
| --- | --- |

86.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1161/2005, 6. juuli 2005, muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa
  **** [ME 8]

| 87. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 808/2004, 21. aprill 2004, infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika kohta |
| --- | --- |

87.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 808/2004, 21. aprill 2004, infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika kohta

| 88. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai 2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) |
| --- | --- |

88.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai 2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)

| 89. | Nõukogu määrus (EÜ) nr 530/1999, 9. märts 1999, töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta |
| --- | --- |

89.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 530/1999, 9. märts 1999, töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta

| 90. | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1165/98, 19. mai 1998, kiirstatistika kohta
  **** [ME 9] |
| --- | --- |

90.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1165/98, 19. mai 1998, kiirstatistika kohta
  **** [ME 9]

| 91. | Nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95, 23. oktoober 1995, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta
  **** [ME 10] |
| --- | --- |

91.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95, 23. oktoober 1995, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta
  **** [ME 10]

| 92. | Nõukogu määrus (EMÜ) nr 696/93, 15. märts 1993, statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks
  **** [ME 11] |
| --- | --- |

92.

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 696/93, 15. märts 1993, statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks
  **** [ME 11]

| 93. | Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3924/91, 19. detsember 1991, ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta
  **** [ME 12] |
| --- | --- |

93.

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3924/91, 19. detsember 1991, ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta
  **** [ME 12]

H.   Siseturg ja teenused

| 94. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/123/EÜ, 12. detsember 2006, teenuste kohta siseturul |
| --- | --- |

94.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/123/EÜ, 12. detsember 2006, teenuste kohta siseturul

| 95. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002, 19. juuli 2002, rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta
  **** [ME 13] |
| --- | --- |

95.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002, 19. juuli 2002, rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta
  **** [ME 13]

| 96. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/67/EÜ, 15. detsember 1997, ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta |
| --- | --- |

96.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/67/EÜ, 15. detsember 1997, ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta

I.   Liikuvus ja transport

| 97. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 |
| --- | --- |

97.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006

| 98. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1071/2009, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ |
| --- | --- |

98.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1071/2009, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ

| 99. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 392/2009, 23. aprill 2009, reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumite korral |
| --- | --- |

99.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 392/2009, 23. aprill 2009, reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumite korral

| 100. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1072/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta |
| --- | --- |

100.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1072/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta

| 101. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/33/EÜ, 23. aprill 2009, keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta |
| --- | --- |

101.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/33/EÜ, 23. aprill 2009, keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta

| 102. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/18/EÜ, 23. aprill 2009, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse põhimõtted ning muudetakse nõukogu direktiivi 1999/35/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ |
| --- | --- |

102.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/18/EÜ, 23. aprill 2009, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse põhimõtted ning muudetakse nõukogu direktiivi 1999/35/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ

| 103. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/15/EÜ, 23. aprill 2009, laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta |
| --- | --- |

103.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/15/EÜ, 23. aprill 2009, laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta

| 104. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002** |
| --- | --- |

104.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002**

| 105. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/96/EÜ, 19. november 2008, maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta |
| --- | --- |

105.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/96/EÜ, 19. november 2008, maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta

| 106. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ, 24. september 2008, ohtlike kaupade siseveo kohta* |
| --- | --- |

106.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ, 24. september 2008, ohtlike kaupade siseveo kohta*

| 107. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1371/2007, 23. oktoober 2007, rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta |
| --- | --- |

107.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1371/2007, 23. oktoober 2007, rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta

| 108. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/59/EÜ, 23. oktoober 2007, ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta** |
| --- | --- |

108.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/59/EÜ, 23. oktoober 2007, ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta**

| 109. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/126/EÜ, 20. detsember 2006, juhilubade kohta (uuestisõnastamine) |
| --- | --- |

109.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/126/EÜ, 20. detsember 2006, juhilubade kohta (uuestisõnastamine)

| 110. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 336/2006, 15. veebruar 2006, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95 |
| --- | --- |

110.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 336/2006, 15. veebruar 2006, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95

| 111. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ, 12. detsember 2006, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 82/714/EMÜ*** |
| --- | --- |

111.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/87/EÜ, 12. detsember 2006, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 82/714/EMÜ***

| 112. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2111/2005, 14. detsember 2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9 |
| --- | --- |

112.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2111/2005, 14. detsember 2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9

| 113. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/65/EÜ, 26. oktoober 2005, sadamate turvalisuse tugevdamise kohta** |
| --- | --- |

113.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/65/EÜ, 26. oktoober 2005, sadamate turvalisuse tugevdamise kohta**

| 114. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/44/EÜ, 7. september 2005, ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel |
| --- | --- |

114.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/44/EÜ, 7. september 2005, ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel

| 115. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 868/2004, 21. aprill 2004, mis käsitleb kaitset kolmandate riikide poolse subsideerimise ja ebaõiglase hinnakujunduse vastu, mis põhjustab ühenduse lennuettevõtjatele lennuteenuste pakkumisel kahju |
| --- | --- |

115.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 868/2004, 21. aprill 2004, mis käsitleb kaitset kolmandate riikide poolse subsideerimise ja ebaõiglase hinnakujunduse vastu, mis põhjustab ühenduse lennuettevõtjatele lennuteenuste pakkumisel kahju

| 116. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 789/2004, 21. aprill 2004, mis käsitleb kauba- ja reisilaevade ümberregistreerimist ühest ühenduse registrist teise ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 613/91 |
| --- | --- |

116.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 789/2004, 21. aprill 2004, mis käsitleb kauba- ja reisilaevade ümberregistreerimist ühest ühenduse registrist teise ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 613/91

| 117. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 785/2004, 21. aprill 2004, kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele |
| --- | --- |

117.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 785/2004, 21. aprill 2004, kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele

| 118. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/54/EÜ, 29. aprill 2004, tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus |
| --- | --- |

118.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/54/EÜ, 29. aprill 2004, tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus

| 119. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/52/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta |
| --- | --- |

119.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/52/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta

| 120. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 782/2003, 14. aprill 2003, tinaorgaaniliste ühendite keelamise kohta laevadel |
| --- | --- |

120.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 782/2003, 14. aprill 2003, tinaorgaaniliste ühendite keelamise kohta laevadel

| 121. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ, 15. juuli 2003, reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta |
| --- | --- |

121.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ, 15. juuli 2003, reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

| 122. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/25/EÜ, 14. aprill 2003, ro-ro reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta |
| --- | --- |

122.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/25/EÜ, 14. aprill 2003, ro-ro reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta

| 123. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2099/2002, 5. november 2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) ning muudetakse määrusi, mis käsitlevad laevade põhjustatud merereostuse vältimist ja meresõiduohutust |
| --- | --- |

123.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2099/2002, 5. november 2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) ning muudetakse määrusi, mis käsitlevad laevade põhjustatud merereostuse vältimist ja meresõiduohutust

| 124. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/59/EÜ, 27. juuni 2002, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ |
| --- | --- |

124.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/59/EÜ, 27. juuni 2002, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ

| 125. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/30/EÜ, 26. märts 2002, müraga seotud käitamispiirangute eeskirjade ja -korra kehtestamise kohta ühenduse lennuväljadel |
| --- | --- |

125.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/30/EÜ, 26. märts 2002, müraga seotud käitamispiirangute eeskirjade ja -korra kehtestamise kohta ühenduse lennuväljadel

| 126. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/96/EÜ, 4. detsember 2001, millega kehtestatakse puistlastilaevade ohutu lastimise ja lossimise ühtlustatud nõuded ja protseduurid |
| --- | --- |

126.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/96/EÜ, 4. detsember 2001, millega kehtestatakse puistlastilaevade ohutu lastimise ja lossimise ühtlustatud nõuded ja protseduurid

| 127. | Nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ, 29. aprill 1999, regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta |
| --- | --- |

127.

Nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ, 29. aprill 1999, regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta

| 128. | Nõukogu direktiiv 98/41/EÜ, 18. juuni 1998, ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta |
| --- | --- |

128.

Nõukogu direktiiv 98/41/EÜ, 18. juuni 1998, ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta

| 129. | Nõukogu direktiiv 96/50/EÜ, 23. juuli 1996, siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste saamise tingimuste ühtlustamise kohta ühenduses |
| --- | --- |

129.

Nõukogu direktiiv 96/50/EÜ, 23. juuli 1996, siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste saamise tingimuste ühtlustamise kohta ühenduses

| 130. | Nõukogu direktiiv 95/50/EÜ, 6. oktoober 1995, ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta |
| --- | --- |

130.

Nõukogu direktiiv 95/50/EÜ, 6. oktoober 1995, ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta

| 131. | Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, 16. detsember 1991, tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses |
| --- | --- |

131.

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, 16. detsember 1991, tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses

| 132. | Nõukogu direktiiv 91/672/EMÜ, 16. detsember 1991, siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta |
| --- | --- |

132.

Nõukogu direktiiv 91/672/EMÜ, 16. detsember 1991, siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta

J.   Tervise- ja tarbijaküsimused

| 133. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/128/EÜ, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks |
| --- | --- |

133.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/128/EÜ, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks

| 134. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/54/EÜ, 18. juuni 2009, loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta** |
| --- | --- |

134.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/54/EÜ, 18. juuni 2009, loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta**

| 135. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/41/EÜ, 6. mai 2009, geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamise kohta (uuesti sõnastatud) |
| --- | --- |

135.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/41/EÜ, 6. mai 2009, geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamise kohta (uuesti sõnastatud)

| 136. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/32/EÜ, 23. aprill 2009, toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta |
| --- | --- |

136.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/32/EÜ, 23. aprill 2009, toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

| 137. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/48/EÜ, 23. aprill 2008, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ |
| --- | --- |

137.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/48/EÜ, 23. aprill 2008, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ

| 138. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1394/2007, 13. november 2007, uudsete ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta |
| --- | --- |

138.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1394/2007, 13. november 2007, uudsete ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta

| 139. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1901/2006, 12. detsember 2006, pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta |
| --- | --- |

139.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1901/2006, 12. detsember 2006, pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta

| 140. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 183/2005, 12. jaanuar 2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded |
| --- | --- |

140.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 183/2005, 12. jaanuar 2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded

| 141. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1935/2004, 27. oktoober 2004, toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ*** |
| --- | --- |

141.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1935/2004, 27. oktoober 2004, toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ***

| 142. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 854/2004, 29. aprill 2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks |
| --- | --- |

142.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 854/2004, 29. aprill 2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks

| 143. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 853/2004, 29. aprill 2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad |
| --- | --- |

143.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 853/2004, 29. aprill 2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad

| 144. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004, 29. aprill 2004, toiduainete hügieeni kohta |
| --- | --- |

144.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004, 29. aprill 2004, toiduainete hügieeni kohta

| 145. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004, 31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet |
| --- | --- |

145.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004, 31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet

| 146. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2160/2003, 17. november 2003, salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta |
| --- | --- |

146.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2160/2003, 17. november 2003, salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta

| 147. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2065/2003, 10. november 2003, toidus või toidu pinnal kasutatavate või kasutamiseks mõeldud suitsutuspreparaatide kohta |
| --- | --- |

147.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2065/2003, 10. november 2003, toidus või toidu pinnal kasutatavate või kasutamiseks mõeldud suitsutuspreparaatide kohta

| 148. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1831/2003, 22. september 2003, loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta |
| --- | --- |

148.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1831/2003, 22. september 2003, loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta

| 149. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1830/2003, 22. september 2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ |
| --- | --- |

149.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1830/2003, 22. september 2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ

| 150. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/99/EÜ, 17. november 2003, zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ ja tühistatakse nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ** |
| --- | --- |

150.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/99/EÜ, 17. november 2003, zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ ja tühistatakse nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ**

| 151. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, 28. jaanuar 2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused |
| --- | --- |

151.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, 28. jaanuar 2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused

| 152. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 999/2001, 22. mai 2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad |
| --- | --- |

152.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 999/2001, 22. mai 2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad

| 153. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83/EÜ, 6. november 2001, inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta |
| --- | --- |

153.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83/EÜ, 6. november 2001, inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta

| 154. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/18/EÜ, 12. märts 2001, geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta |
| --- | --- |

154.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/18/EÜ, 12. märts 2001, geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

| 155. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 141/2000, 16. detsember 1999, harva kasutatavate ravimite kohta |
| --- | --- |

155.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 141/2000, 16. detsember 1999, harva kasutatavate ravimite kohta

| 156. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/2/EÜ, 22. veebruar 1999, ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta*** |
| --- | --- |

156.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/2/EÜ, 22. veebruar 1999, ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta***

| 157. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97, 27. jaanuar 1997, uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta |
| --- | --- |

157.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97, 27. jaanuar 1997, uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta

| 158. | Nõukogu määrus (EMÜ) nr 315/93, 8. veebruar 1993, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes** |
| --- | --- |

158.

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 315/93, 8. veebruar 1993, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes**

| 159. | Nõukogu direktiiv 89/108/EMÜ, 21. detsember 1988, kiirkülmutatud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta |
| --- | --- |

159.

Nõukogu direktiiv 89/108/EMÜ, 21. detsember 1988, kiirkülmutatud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

K.   Maksundus ja tolliliit

| 160. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 70/2008/EÜ, 15. jaanuar 2008, tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta |
| --- | --- |

160.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 70/2008/EÜ, 15. jaanuar 2008, tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta

---

(1)  Teavitamise eesmärgil on artikli 2 lõike 6 alusel lühendatud tähtaegadele osutavad õigusaktid tähistatud käesolevas lisas * märgiga, artikli 3 alusel kiirmenetlusele osutavad õigusaktid on tähistatud käesolevas lisas ** märgiga, artikli 2 lõike 6 alusel lühendatud tähtaegadele osutavad õigusaktid on tähistatud käesolevas lisas *** märgiga
  ning artikli 2 lõike 5 teises lõigus osutatud õigusaktid on tähistatud käesolevas lisas**** märgiga
  .

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/207 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/207

---

P7_TA(2014)0115

Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine – Oskar HERICS (AT)

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Oskar Herics kontrollikoja liikmeks (C7-0009/2014 – 2014/0802(NLE))

(Konsulteerimine)

(2017/C 285/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0009/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0009/2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 108, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 108,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0128/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0128/2014),

| A. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 17. veebruari 2014. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 17. veebruari 2014. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Oscar Herics kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada Oscar Herics kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/208 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/208

---

P7_TA(2014)0117

Uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttase ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 443/2009, et määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks (COM(2012)0393 – C7-0184/2012 – 2012/0190(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0393), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0393),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0184/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0184/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. detsembri 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. detsembri 2012. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0151/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0151/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 44, 15.2.2013, lk 109.

---

P7_TC1-COD(2012)0190

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 443/2009, et määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 333/2014) lõplikule kujule).

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/209 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/209

---

P7_TA(2014)0118

Ühenduse kaubamärk ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (COM(2013)0161 – C7-0087/2013 – 2013/0088(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0161), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0161),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 118 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0087/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 118 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0087/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni 14. oktoobri 2013. aasta arvamust delegeeritud õigusaktide kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni 14. oktoobri 2013. aasta arvamust delegeeritud õigusaktide kasutamise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0031/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0031/2014),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | palub komisjonil pärast seadusandliku menetluse lõppu võtta meetmeid määruse kodifitseerimiseks; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil pärast seadusandliku menetluse lõppu võtta meetmeid määruse kodifitseerimiseks;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2013)0088

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 118 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/94 (2), mida on 2009. aastal kodifitseeritud nõukogu määrusena (EÜ) nr 207/2009 (3), loodi Euroopa Liidu kaubamärgi kaitse süsteem, millega on ette nähtud kaubamärkide kaitse Euroopa Liidu tasandil, paralleelselt kaubamärkide kaitsega liikmesriikide tasandil vastavalt siseriiklikele kaubamärgisüsteemidele, mida on ühtlustatud nõukogu direktiiviga 89/104/EMÜ (4), mida on kodifitseeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivina 2008/95/EÜ (5). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/94 (2), mida on 2009. aastal kodifitseeritud nõukogu määrusena (EÜ) nr 207/2009 (3), loodi Euroopa Liidu kaubamärgi kaitse süsteem, millega on ette nähtud kaubamärkide kaitse Euroopa Liidu tasandil, paralleelselt kaubamärkide kaitsega liikmesriikide tasandil vastavalt siseriiklikele kaubamärgisüsteemidele, mida on ühtlustatud nõukogu direktiiviga 89/104/EMÜ (4), mida on kodifitseeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivina 2008/95/EÜ (5).

| (2) | Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleks ajakohastada määruse (EÜ) nr 207/2009 terminoloogiat. Sellega seoses tuleb asendada tekst

  See hõlmab teksti
  „ühenduse kaubamärk“
  asendamist
  tekstiga „Euroopa
  Liidu
  kaubamärk“. Kooskõlas 2012. aasta juulis Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vastu võetud ühise lähenemisviisiga liidu detsentraliseeritud asutustele tuleks nimi „Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)“ asendada nimega „Euroopa Liidu Kaubamärkide ja Tööstusdisainilahenduste Amet

  Intellektuaalomandi Amet
  “ (edaspidi „amet“). [ME 1] |
| --- | --- |

(2)

Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleks ajakohastada määruse (EÜ) nr 207/2009 terminoloogiat. Sellega seoses tuleb asendada tekst

  See hõlmab teksti
  „ühenduse kaubamärk“
  asendamist
  tekstiga „Euroopa
  Liidu
  kaubamärk“. Kooskõlas 2012. aasta juulis Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vastu võetud ühise lähenemisviisiga liidu detsentraliseeritud asutustele tuleks nimi „Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)“ asendada nimega „Euroopa Liidu Kaubamärkide ja Tööstusdisainilahenduste Amet

  Intellektuaalomandi Amet
  “ (edaspidi „amet“). [ME 1]

| (3) | Pärast komisjoni 16. juuli 2008. aasta teatist „Tööstusomandi õiguste strateegia Euroopas“ (6), hindas komisjon põhjalikult kaubamärgisüsteemi toimimist Euroopas tervikuna, võttes arvesse nii liidu kui ka liikmesriikide tasandit ja nende vastasmõju. |
| --- | --- |

(3)

Pärast komisjoni 16. juuli 2008. aasta teatist „Tööstusomandi õiguste strateegia Euroopas“ (6), hindas komisjon põhjalikult kaubamärgisüsteemi toimimist Euroopas tervikuna, võttes arvesse nii liidu kui ka liikmesriikide tasandit ja nende vastasmõju.

| (4) | Nõukogu kutsus oma 25. mai 2010. aasta järeldustes Euroopa Liidu kaubamärgisüsteemi tulevase läbivaatamise kohta (7) komisjoni üles esitama ettepanekud määruse (EÜ) nr 207/2009 ja direktiivi 2008/95/EÜ läbivaatamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu kutsus oma 25. mai 2010. aasta järeldustes Euroopa Liidu kaubamärgisüsteemi tulevase läbivaatamise kohta (7) komisjoni üles esitama ettepanekud määruse (EÜ) nr 207/2009 ja direktiivi 2008/95/EÜ läbivaatamise kohta.

| (5) | Alates ühenduse kaubamärgisüsteemi loomisest saadud kogemused osutavad, et liidu ja kolmandate riikide ettevõtjad on omaks võtnud selle süsteemi, mis pakub edukat ja asjakohast
  täiendust ja
  alternatiivi kaubamärkide kaitsele liikmesriikide tasandil. [ME 2] |
| --- | --- |

(5)

Alates ühenduse kaubamärgisüsteemi loomisest saadud kogemused osutavad, et liidu ja kolmandate riikide ettevõtjad on omaks võtnud selle süsteemi, mis pakub edukat ja asjakohast
  täiendust ja
  alternatiivi kaubamärkide kaitsele liikmesriikide tasandil. [ME 2]

| (6) | Nende ettevõtjate jaoks, kes ei soovi kaubamärgi kaitset liidu tasandil või kellel ei ole võimalik saada ELi-ülest kaitset, kuid kellel puuduvad tõkked kaitse tagamiseks liikmesriigi tasandil, on siseriiklikud kaubamärgid jätkuvalt olulised. Tuleks jätta kaubamärgi kaitset sooviva isiku otsustada, kas taotleda kaitset siseriikliku kaubamärgina ühes või mitmes liikmesriigis või ainult Euroopa
  Liidu
  kaubamärgina või mõlemal tasandil. |
| --- | --- |

(6)

Nende ettevõtjate jaoks, kes ei soovi kaubamärgi kaitset liidu tasandil või kellel ei ole võimalik saada ELi-ülest kaitset, kuid kellel puuduvad tõkked kaitse tagamiseks liikmesriigi tasandil, on siseriiklikud kaubamärgid jätkuvalt olulised. Tuleks jätta kaubamärgi kaitset sooviva isiku otsustada, kas taotleda kaitset siseriikliku kaubamärgina ühes või mitmes liikmesriigis või ainult Euroopa
  Liidu
  kaubamärgina või mõlemal tasandil.

| (7) | Kuigi ühenduse kaubamärgisüsteemi üldise toimimise hindamisel leiti, et paljud süsteemi aspektid, sealhulgas süsteemi põhimõtted, on ajaproovile hästi vastu pidanud ning jätkuvalt vastavad ettevõtjate vajadustele ja ootustele, järeldas komisjon 24. mai 2011. aasta teatises „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg“ (8), et tuleb ajakohastada kaubamärgisüsteemi liidus, muutes selle tulemuslikumaks, tõhusamaks ja ühtsemaks ning kohandades seda internetiajastule. |
| --- | --- |

(7)

Kuigi ühenduse kaubamärgisüsteemi üldise toimimise hindamisel leiti, et paljud süsteemi aspektid, sealhulgas süsteemi põhimõtted, on ajaproovile hästi vastu pidanud ning jätkuvalt vastavad ettevõtjate vajadustele ja ootustele, järeldas komisjon 24. mai 2011. aasta teatises „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg“ (8), et tuleb ajakohastada kaubamärgisüsteemi liidus, muutes selle tulemuslikumaks, tõhusamaks ja ühtsemaks ning kohandades seda internetiajastule.

| (8) | Kooskõlas ühenduse kaubamärgisüsteemi parandamise ja muutmisega tuleks täiendavalt ühtlustada ja viia asjakohasel määral liidu kaubamärgisüsteemiga kooskõlla siseriiklikud kaubamärgialased õigusaktid ja tavad, et tagada võimalikult võrdsed tingimused kaubamärkide registreerimiseks ja kaitseks kogu liidus. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas ühenduse kaubamärgisüsteemi parandamise ja muutmisega tuleks täiendavalt ühtlustada ja viia asjakohasel määral liidu kaubamärgisüsteemiga kooskõlla siseriiklikud kaubamärgialased õigusaktid ja tavad, et tagada võimalikult võrdsed tingimused kaubamärkide registreerimiseks ja kaitseks kogu liidus.

| (9) | Selleks et võimaldada suuremat paindlikkust, tagades samas suurema õiguskindluse seoses kaubamärkide esitamisega, tuleks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi määratlusest välja jätta graafiliselt esitamise nõue. Tähist võib
  Euroopa Liidu kaubamärkide registris
  esitada mis tahes asjakohases vormis ja seega mitte ainult graafiliselt, niivõrd kuivõrd esitamine

  kui tähist on võimalik esitada viisil, mis on selge, täpne, iseenesest täielik, hõlpsasti juurdepääsetav, püsiv ja objektiivne. Seetõttu võiks lubada esitada tähist mis tahes asjakohases vormis, võttes arvesse üldiselt kättesaadavat tehnoloogiat, mis
  võimaldab pädevatel asutustel ja üldsusel täpselt ja selgelt kindlaks määrata kaitse all oleva objekti. [ME 3] |
| --- | --- |

(9)

Selleks et võimaldada suuremat paindlikkust, tagades samas suurema õiguskindluse seoses kaubamärkide esitamisega, tuleks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi määratlusest välja jätta graafiliselt esitamise nõue. Tähist võib
  Euroopa Liidu kaubamärkide registris
  esitada mis tahes asjakohases vormis ja seega mitte ainult graafiliselt, niivõrd kuivõrd esitamine

  kui tähist on võimalik esitada viisil, mis on selge, täpne, iseenesest täielik, hõlpsasti juurdepääsetav, püsiv ja objektiivne. Seetõttu võiks lubada esitada tähist mis tahes asjakohases vormis, võttes arvesse üldiselt kättesaadavat tehnoloogiat, mis
  võimaldab pädevatel asutustel ja üldsusel täpselt ja selgelt kindlaks määrata kaitse all oleva objekti. [ME 3]

| (10) | Määruse (EÜ) nr 207/2009 kehtivate sätetega ei ole ette nähtud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse samal tasemel nagu muude liidu õigusaktidega. Seetõttu tuleb täpsustada absoluutsed keeldumispõhjused seoses päritolunimetuste ja geograafiliste tähistega ning tagada täielik kooskõla liidu õigusaktidega, millega on ette nähtud kõnealuste intellektuaalomandiõiguste kaitse. Selleks et tagada kooskõla muude liidu õigusaktidega, tuleb kõnealuste absoluutsete keeldumispõhjuste ulatust laiendada, et hõlmata ka kaitstud traditsioonilised veininimetused ja garanteeritud traditsioonilised tooted. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 207/2009 kehtivate sätetega ei ole ette nähtud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse samal tasemel nagu muude liidu õigusaktidega. Seetõttu tuleb täpsustada absoluutsed keeldumispõhjused seoses päritolunimetuste ja geograafiliste tähistega ning tagada täielik kooskõla liidu õigusaktidega, millega on ette nähtud kõnealuste intellektuaalomandiõiguste kaitse. Selleks et tagada kooskõla muude liidu õigusaktidega, tuleb kõnealuste absoluutsete keeldumispõhjuste ulatust laiendada, et hõlmata ka kaitstud traditsioonilised veininimetused ja garanteeritud traditsioonilised tooted.

| (11) | Kaitset ei tuleks tagada kaubamärkidele, mille taotlus on esitatud kirjastiilis või keeles, mis ei ole liidus arusaadav, kui nende registreerimisest oleks keeldutud absoluutsetel keeldumisalustel, kui need oleks tõlgitud või transkribeeritud liikmesriigi ametlikku keelde. |
| --- | --- |

(11)

Kaitset ei tuleks tagada kaubamärkidele, mille taotlus on esitatud kirjastiilis või keeles, mis ei ole liidus arusaadav, kui nende registreerimisest oleks keeldutud absoluutsetel keeldumisalustel, kui need oleks tõlgitud või transkribeeritud liikmesriigi ametlikku keelde.

| (12) | Tuleks muuta keerulisemaks kaubamärkide ebaaus omandamine, laiendades võimalusi selliste Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluste tagasilükkamiseks, mis on esitatud pahauskselt. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks muuta keerulisemaks kaubamärkide ebaaus omandamine, laiendades võimalusi selliste Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluste tagasilükkamiseks, mis on esitatud pahauskselt.

| (13) | Selleks et säilitada liidu tasandil kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste õiguste tugev kaitse, tuleb täpsustada, et kõnealused õigused võimaldavad esitada vastuväiteid hilisema Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi registreerimise kohta, olenemata sellest, kas need on ka keeldumispõhjused, mida võtab kontrollija arvesse ex officio. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et säilitada liidu tasandil kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste õiguste tugev kaitse, tuleb täpsustada, et kõnealused õigused võimaldavad esitada vastuväiteid hilisema Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi registreerimise kohta, olenemata sellest, kas need on ka keeldumispõhjused, mida võtab kontrollija arvesse ex officio.

| (14) | Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla prioriteetsuse põhimõttega, mille kohaselt varem registreeritud kaubamärk on hiljem registreeritud kaubamärkidest ülimuslikum, tuleb ette näha, et Euroopa
  Liidu
  kaubamärgist tulenevate õiguste jõustamine ei piira õigusi, mille kaubamärgi omanik sai enne Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse esitamist või prioriteedikuupäeva. See on kooskõlas 15. aprilli 1994. aasta intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (9) artikli 16 lõikega 1. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla prioriteetsuse põhimõttega, mille kohaselt varem registreeritud kaubamärk on hiljem registreeritud kaubamärkidest ülimuslikum, tuleb ette näha, et Euroopa
  Liidu
  kaubamärgist tulenevate õiguste jõustamine ei piira õigusi, mille kaubamärgi omanik sai enne Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse esitamist või prioriteedikuupäeva. See on kooskõlas 15. aprilli 1994. aasta intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (9) artikli 16 lõikega 1.

| (15) | Õiguskindluse ja selguse tagamiseks tuleb täpsustada, et mitte ainult sarnasuse korral, vaid ka juhul, kui identset tähist kasutatakse identsete kaupade või teenuste puhul, tuleks Euroopa kaubamärgi kaitse anda ainult juhul ning selles ulatuses, mil määral kahjustatakse Euroopa kaubamärgi põhieesmärki, milleks on tagada kaupade või teenuste kaubanduslik päritolu.
  [ME 4] |
| --- | --- |

(15)

Õiguskindluse ja selguse tagamiseks tuleb täpsustada, et mitte ainult sarnasuse korral, vaid ka juhul, kui identset tähist kasutatakse identsete kaupade või teenuste puhul, tuleks Euroopa kaubamärgi kaitse anda ainult juhul ning selles ulatuses, mil määral kahjustatakse Euroopa kaubamärgi põhieesmärki, milleks on tagada kaupade või teenuste kaubanduslik päritolu.
  [ME 4]

| (16) | Võib tekkida segadus seoses kaupade või teenuste kaubandusliku päritoluga, kui äriühing kasutab ärinimena sama või sarnast tähist viisil, mis loob seose sellist nime kandva äriühingu ning kõnealuse äriühingu kaupade või teenuste vahel. Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi õiguse rikkumisena tuleks seega käsitada ka tähise kasutamist ärinimena või sarnase nimetusena, kui seda kasutatakse kaupade või teenuste eristamiseks nende kaubandusliku päritolu põhjal. |
| --- | --- |

(16)

Võib tekkida segadus seoses kaupade või teenuste kaubandusliku päritoluga, kui äriühing kasutab ärinimena sama või sarnast tähist viisil, mis loob seose sellist nime kandva äriühingu ning kõnealuse äriühingu kaupade või teenuste vahel. Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi õiguse rikkumisena tuleks seega käsitada ka tähise kasutamist ärinimena või sarnase nimetusena, kui seda kasutatakse kaupade või teenuste eristamiseks nende kaubandusliku päritolu põhjal.

| (17) | Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla asjaomaste liidu õigusaktidega, on asjakohane sätestada, et Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul peaks olema õigus keelata kolmandal isikul tähise kasutamine võrdlevas reklaamis, kui selline võrdlev reklaam on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/114/EÜ (10). |
| --- | --- |

(17)

Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla asjaomaste liidu õigusaktidega, on asjakohane sätestada, et Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul peaks olema õigus keelata kolmandal isikul tähise kasutamine võrdlevas reklaamis, kui selline võrdlev reklaam on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/114/EÜ (10).

| (18) | Selleks et tugevdada kaubamärkide kaitset ja tõhusamalt võidelda võltsimise vastu
  , ja ilma et see piiraks WTO eeskirjade, eelkõige GATTi transiidivabadust käsitleva V artikli kohaldamist
  , peaks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul olema õigus takistada kolmandatel isikutel kaupade toomist kolmandatest riikidest liidu tolliterritooriumile ilma vabasse ringlusse laskmiseta, kui sellised kaubad tuuakse kolmandatest riikidest ja need kannavad ilma loata kaubamärki, mis on sisuliselt identne Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga, mis on registreeritud seoses nende kaupadega.
  See ei tohiks piirata geneeriliste ravimite tõrgeteta transiiti, mis on kooskõlas Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustustega, eelkõige nagu on käsitletud 14. novembril 2001. aastal Dohas WTO ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsioonis intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) ja rahvatervise kohta. [ME 115] |
| --- | --- |

(18)

Selleks et tugevdada kaubamärkide kaitset ja tõhusamalt võidelda võltsimise vastu
  , ja ilma et see piiraks WTO eeskirjade, eelkõige GATTi transiidivabadust käsitleva V artikli kohaldamist
  , peaks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul olema õigus takistada kolmandatel isikutel kaupade toomist kolmandatest riikidest liidu tolliterritooriumile ilma vabasse ringlusse laskmiseta, kui sellised kaubad tuuakse kolmandatest riikidest ja need kannavad ilma loata kaubamärki, mis on sisuliselt identne Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga, mis on registreeritud seoses nende kaupadega.
  See ei tohiks piirata geneeriliste ravimite tõrgeteta transiiti, mis on kooskõlas Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustustega, eelkõige nagu on käsitletud 14. novembril 2001. aastal Dohas WTO ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsioonis intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) ja rahvatervise kohta. [ME 115]

| (18a) | Euroopa Liidu kaubamärgi omanikul peaks olema õigus võtta asjakohaseid õiguslikke meetmeid, mis muu hulgas hõlmavad õigust paluda riigi tolliametil võtta kaupade suhtes, mis väidetavalt rikuvad tema õigusi, selliseid meetmeid nagu kinnipidamine ja hävitamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 608/2013

   (11)
  . [ME 6] |
| --- | --- |

(18a)

Euroopa Liidu kaubamärgi omanikul peaks olema õigus võtta asjakohaseid õiguslikke meetmeid, mis muu hulgas hõlmavad õigust paluda riigi tolliametil võtta kaupade suhtes, mis väidetavalt rikuvad tema õigusi, selliseid meetmeid nagu kinnipidamine ja hävitamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 608/2013

   (11)
  . [ME 6]

| (18b) | Määruse (EL) nr 608/2013 artiklis 28 sätestatakse, et õiguse omaja vastutab kahju kannatanud kauba valdaja ees, kui muu hulgas seoses kõnealuste kaupadega leitakse, et nendega ei rikuta intellektuaalomandi õigusi. [ME 7] |
| --- | --- |

(18b)

Määruse (EL) nr 608/2013 artiklis 28 sätestatakse, et õiguse omaja vastutab kahju kannatanud kauba valdaja ees, kui muu hulgas seoses kõnealuste kaupadega leitakse, et nendega ei rikuta intellektuaalomandi õigusi. [ME 7]

| (18c) | Liikmesriigid peaksid võtma asjakohaseid meetmeid geneeriliste ravimite tõrgeteta transiidi tagamiseks. Euroopa Liidu kaubamärgi omanikul ei tohiks olla õigust takistada kolmandaid isikuid toomast äritegevuse raames kaupu liikmesriigi tolliterritooriumile sel põhjusel, et ravimi toimeaine rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus (INN) on oletatavasti või tegelikult sarnane registreeritud kaubamärgiga. [ME 8] |
| --- | --- |

(18c)

Liikmesriigid peaksid võtma asjakohaseid meetmeid geneeriliste ravimite tõrgeteta transiidi tagamiseks. Euroopa Liidu kaubamärgi omanikul ei tohiks olla õigust takistada kolmandaid isikuid toomast äritegevuse raames kaupu liikmesriigi tolliterritooriumile sel põhjusel, et ravimi toimeaine rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus (INN) on oletatavasti või tegelikult sarnane registreeritud kaubamärgiga. [ME 8]

| (19) | Selleks et tulemuslikumalt takistada õigusi rikkuva

  võltsitud
  kauba sisenemist, eelkõige
  sellise
  internetimüügi raames,
  mille puhul toode turustatakse väikesaadetisena, nagu on määratletud määruses (EL) nr 608/2013,
  peaks
  kehtival viisil registreeritud Euroopa Liidu
  kaubamärgi omanikul olema õigus keelata selliste kaupade import liitu, kui ainult
  võltsitud
  kauba saatja tegutseb ärilisel eesmärgil

  kaubandustegevuses
  .
  Selliste meetmete võtmise korral peaksid liikmesriigid tagama, et kaupu tellinud üksikisikuid või üksusi teavitatakse meetmete põhjusest ning nende seaduslikest õigustest kauba saatja suhtes. [ME 9] |
| --- | --- |

(19)

Selleks et tulemuslikumalt takistada õigusi rikkuva

  võltsitud
  kauba sisenemist, eelkõige
  sellise
  internetimüügi raames,
  mille puhul toode turustatakse väikesaadetisena, nagu on määratletud määruses (EL) nr 608/2013,
  peaks
  kehtival viisil registreeritud Euroopa Liidu
  kaubamärgi omanikul olema õigus keelata selliste kaupade import liitu, kui ainult
  võltsitud
  kauba saatja tegutseb ärilisel eesmärgil

  kaubandustegevuses
  .
  Selliste meetmete võtmise korral peaksid liikmesriigid tagama, et kaupu tellinud üksikisikuid või üksusi teavitatakse meetmete põhjusest ning nende seaduslikest õigustest kauba saatja suhtes. [ME 9]

| (20) | Selleks et Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide omanikud saaksid võltsimise vastu tulemuslikumalt võidelda, peaks neil olema õigus keelata õigusi rikkuva kaubamärgi kandmine kaupadele ja teatavad kandmisele eelnevad ettevalmistavad tegevused. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide omanikud saaksid võltsimise vastu tulemuslikumalt võidelda, peaks neil olema õigus keelata õigusi rikkuva kaubamärgi kandmine kaupadele ja teatavad kandmisele eelnevad ettevalmistavad tegevused.

| (21) | Euroopa
  Liidu
  kaubamärgist tulenevad ainuõigused ei tohiks anda omanikule õigust keelata selliste tähiste või märkide kasutamist, mida kasutatakse õiglaselt ning kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Selleks et luua kaubamärkide ja ärinimede jaoks võrdsed tingimused konfliktide korral seoses sellega, et ärinimedele antakse pidevalt piiramatu kaitse hilisemate kaubamärkide vastu, peaks selline kasutamine hõlmama üksnes enda isikliku nime kasutamist. Veel peaks see hõlmama kirjeldavate või eristumatute tähiste või märkide kasutamist üldiselt. Lisaks ei peaks Euroopa omanikul olema õigust takistada Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi üldist õiglast ja ausat kasutamist, kui seda tehakse omaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või neile osutamiseks. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgist tulenevad ainuõigused ei tohiks anda omanikule õigust keelata selliste tähiste või märkide kasutamist, mida kasutatakse õiglaselt ning kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Selleks et luua kaubamärkide ja ärinimede jaoks võrdsed tingimused konfliktide korral seoses sellega, et ärinimedele antakse pidevalt piiramatu kaitse hilisemate kaubamärkide vastu, peaks selline kasutamine hõlmama üksnes enda isikliku nime kasutamist. Veel peaks see hõlmama kirjeldavate või eristumatute tähiste või märkide kasutamist üldiselt. Lisaks ei peaks Euroopa omanikul olema õigust takistada Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi üldist õiglast ja ausat kasutamist, kui seda tehakse omaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või neile osutamiseks.

| (22) | Selleks et tagada õiguskindlus ja kaitsta seaduspäraselt omandatud kaubamärgiõigusi, on ilma et see piiraks põhimõtet, mille kohaselt hiljem registreeritud kaubamärki ei saa jõustada varem registreeritud kaubamärgi vastu, asjakohane ja vajalik ette näha, et Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul ei peaks olema õigust takistada hilisema kaubamärgi kasutamist, kui hilisem kaubamärk omandati ajal, mil varasemat kaubamärki ei olnud võimalik hilisema kaubamärgi vastu kasutada.
  Kontrollimisel peaksid tolliasutused kasutama volitusi ja menetlusi, mis on kehtestatud intellektuaalomandiõigusi reguleerivate tollialaste ELi õigusaktidega. [ME 10] |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada õiguskindlus ja kaitsta seaduspäraselt omandatud kaubamärgiõigusi, on ilma et see piiraks põhimõtet, mille kohaselt hiljem registreeritud kaubamärki ei saa jõustada varem registreeritud kaubamärgi vastu, asjakohane ja vajalik ette näha, et Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul ei peaks olema õigust takistada hilisema kaubamärgi kasutamist, kui hilisem kaubamärk omandati ajal, mil varasemat kaubamärki ei olnud võimalik hilisema kaubamärgi vastu kasutada.
  Kontrollimisel peaksid tolliasutused kasutama volitusi ja menetlusi, mis on kehtestatud intellektuaalomandiõigusi reguleerivate tollialaste ELi õigusaktidega. [ME 10]

| (23) | Õiguskindluse ja võrdse kohtlemise tagamiseks peaks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kasutamine kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda märgi eristatavust, olema piisav antud õiguste säilitamiseks, sõltumata sellest, kas kaubamärk kasutatud kujul on ka registreeritud. |
| --- | --- |

(23)

Õiguskindluse ja võrdse kohtlemise tagamiseks peaks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kasutamine kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda märgi eristatavust, olema piisav antud õiguste säilitamiseks, sõltumata sellest, kas kaubamärk kasutatud kujul on ka registreeritud.

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 207/2009 on antud komisjonile volitused võtta vastu kõnealuse määruse rakenduseeskirjad. Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleb viia määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaselt komisjonile antud volitused vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290. |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 207/2009 on antud komisjonile volitused võtta vastu kõnealuse määruse rakenduseeskirjad. Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleb viia määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaselt komisjonile antud volitused vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290.

| (25) | Esmatähtis on, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(25)

Esmatähtis on, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (26) | Selleks et tagada selliste õigusaktide tõhus registreerimine, mis käsitlevad Euroopa
  Liidu
  kaubamärki omandiõiguse objektina, ja Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide registri täielik läbipaistvus, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks taotleja konkreetsed kohustused seoses konkreetsete kaubamärkidega, Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide üleandmise kord, asjaõiguse tekkimine ja üleandmine, sundtäitmine, osalemine maksejõuetusmenetluses, litsentsi andmise või üleandmise kandmine registrisse ning asjakohaste kannete kehtetuks tunnistamine või muutmine. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et tagada selliste õigusaktide tõhus registreerimine, mis käsitlevad Euroopa
  Liidu
  kaubamärki omandiõiguse objektina, ja Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide registri täielik läbipaistvus, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks taotleja konkreetsed kohustused seoses konkreetsete kaubamärkidega, Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide üleandmise kord, asjaõiguse tekkimine ja üleandmine, sundtäitmine, osalemine maksejõuetusmenetluses, litsentsi andmise või üleandmise kandmine registrisse ning asjakohaste kannete kehtetuks tunnistamine või muutmine.

| (27) | Pidades silmas, et liikmesriikide intellektuaalomandi õiguskaitse keskametitele (edaspidi „liikmesriikide ametid“) esitatavate ühenduse kaubamärgi taotluste arv on väike ja see on järk-järgult vähenenud, tuleks ette näha, et Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlused esitatakse ainult ametile. |
| --- | --- |

(27)

Pidades silmas, et liikmesriikide intellektuaalomandi õiguskaitse keskametitele (edaspidi „liikmesriikide ametid“) esitatavate ühenduse kaubamärgi taotluste arv on väike ja see on järk-järgult vähenenud, tuleks ette näha, et Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlused esitatakse ainult ametile.

| (28) | Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kaitse antakse seoses teatavate kaupade või teenustega, mille olemus ja arv määravad kaubamärgi omanikule antava kaitse ulatuse. Seepärast on esmatähtis kehtestada määruses (EÜ) nr 207/2009 kaupade ja teenuste määramise ja klassifitseerimise eeskirjad ning tagada õiguskindlus ja usaldusväärne haldamine, nähes ette, et taotluse esitaja identifitseerib piisavalt selgelt ja täpselt kaubad ja teenused, mille puhul taotletakse kaubamärgi kaitset, et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid ainult taotluse alusel määrata kindlaks taotletava kaitse ulatuse. Üldmõistete kasutamist tuleks tõlgendada nii, nagu see hõlmaks ainult mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt kaetud kaupu ja teenuseid. Selliste Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide omanikele, mis tulenevalt ameti varasemast tavast on registreeritud Nizza klassifikatsiooni klassi kogu päisega, tuleks anda võimalus kohandada oma kaupade ja teenuste kirjeldust, tagamaks, et registri sisu vastab selguse ja täpsuse nõuetele vastavalt Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikale. |
| --- | --- |

(28)

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kaitse antakse seoses teatavate kaupade või teenustega, mille olemus ja arv määravad kaubamärgi omanikule antava kaitse ulatuse. Seepärast on esmatähtis kehtestada määruses (EÜ) nr 207/2009 kaupade ja teenuste määramise ja klassifitseerimise eeskirjad ning tagada õiguskindlus ja usaldusväärne haldamine, nähes ette, et taotluse esitaja identifitseerib piisavalt selgelt ja täpselt kaubad ja teenused, mille puhul taotletakse kaubamärgi kaitset, et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid ainult taotluse alusel määrata kindlaks taotletava kaitse ulatuse. Üldmõistete kasutamist tuleks tõlgendada nii, nagu see hõlmaks ainult mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt kaetud kaupu ja teenuseid. Selliste Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide omanikele, mis tulenevalt ameti varasemast tavast on registreeritud Nizza klassifikatsiooni klassi kogu päisega, tuleks anda võimalus kohandada oma kaupade ja teenuste kirjeldust, tagamaks, et registri sisu vastab selguse ja täpsuse nõuetele vastavalt Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikale.

| (29) | Selleks et näha ette tulemuslik ja tõhus kord Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluste, sealhulgas prioriteedinõuete ja vanemusnõuete esitamiseks, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse esitamise vahendid ja üksikasjad, Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse vorminõuete üksikasjad, kõnealuse taotluse sisu, taotluse esitamise lõiv, samuti samaväärsuse kontrollimise, varasema taotluse prioriteedi, näituseprioriteedi ja siseriikliku kaubamärgi vanemuse nõudmise kord. [ME 11] |
| --- | --- |

(29)

Selleks et näha ette tulemuslik ja tõhus kord Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluste, sealhulgas prioriteedinõuete ja vanemusnõuete esitamiseks, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse esitamise vahendid ja üksikasjad, Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse vorminõuete üksikasjad, kõnealuse taotluse sisu, taotluse esitamise lõiv, samuti samaväärsuse kontrollimise, varasema taotluse prioriteedi, näituseprioriteedi ja siseriikliku kaubamärgi vanemuse nõudmise kord. [ME 11]

| (30) | Praegused Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi ja siseriiklikud otsingusüsteemid ei ole usaldusväärsed ega tõhusad. Seepärast tuleks need ameti ja liikmesriikide ametite vahelises koostöös asendada kõikehõlmavate, kiirete ja võimsate otsingumootoritega, mis on üldsusele tasuta kasutamiseks. |
| --- | --- |

(30)

Praegused Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi ja siseriiklikud otsingusüsteemid ei ole usaldusväärsed ega tõhusad. Seepärast tuleks need ameti ja liikmesriikide ametite vahelises koostöös asendada kõikehõlmavate, kiirete ja võimsate otsingumootoritega, mis on üldsusele tasuta kasutamiseks.

| (31) | Selleks et amet saaks läbipaistva, üksikasjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt tulemuslikult, tõhusalt ja kiirelt läbi vaadata ja registreerida Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlusi, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks taotluse esitamise kuupäeva käsitlevate nõuete ja taotluse vorminõuete täitmise kontrolli kord, klassiga seotud lõivude tasumise kontrolli ja absoluutsete keeldumispõhjuste läbivaatamise kord, taotluse avaldamisega seotud üksikasjad, taotluse avaldamisel tehtud vigade või eksimuste parandamise kord, kolmandate isikute vastuväidetega seotud korra üksikasjad, vaidlustamiskorra üksikasjad, vastulausete esitamise ja menetlemise korra ning taotluste muutmise ja osadeks jagamise korra üksikasjad, Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi registreerimisel registrisse kantavad andmed, registreerimise avaldamist käsitlevad üksikasjad ning registreerimistunnistuse sisu ja kõnealuse tunnistuse väljastamise üksikasjad. |
| --- | --- |

(31)

Selleks et amet saaks läbipaistva, üksikasjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt tulemuslikult, tõhusalt ja kiirelt läbi vaadata ja registreerida Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlusi, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks taotluse esitamise kuupäeva käsitlevate nõuete ja taotluse vorminõuete täitmise kontrolli kord, klassiga seotud lõivude tasumise kontrolli ja absoluutsete keeldumispõhjuste läbivaatamise kord, taotluse avaldamisega seotud üksikasjad, taotluse avaldamisel tehtud vigade või eksimuste parandamise kord, kolmandate isikute vastuväidetega seotud korra üksikasjad, vaidlustamiskorra üksikasjad, vastulausete esitamise ja menetlemise korra ning taotluste muutmise ja osadeks jagamise korra üksikasjad, Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi registreerimisel registrisse kantavad andmed, registreerimise avaldamist käsitlevad üksikasjad ning registreerimistunnistuse sisu ja kõnealuse tunnistuse väljastamise üksikasjad.

| (32) | Selleks et võimaldada Euroopa
  Liidu
  kaubamärke tulemuslikult ja tõhusalt uuendada ning ilma õiguskindlust vähendamata turvaliselt tegelikkuses kohaldada Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi muutmist ja jagamist käsitlevaid sätteid, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi uuendamise üksikasjad ning Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi muutmise ja jagamise kord. [ME 12] |
| --- | --- |

(32)

Selleks et võimaldada Euroopa
  Liidu
  kaubamärke tulemuslikult ja tõhusalt uuendada ning ilma õiguskindlust vähendamata turvaliselt tegelikkuses kohaldada Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi muutmist ja jagamist käsitlevaid sätteid, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi uuendamise üksikasjad ning Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi muutmise ja jagamise kord. [ME 12]

| (33) | Selleks et võimaldada Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul Euroopa
  Liidu
  kaubamärgist hõlpsasti loobuda, järgides samas kolmandate isikute õigusi, mis on kantud registrisse seoses kõnealuse märgiga, ja tagada, et Euroopa
  Liidu
  kaubamärki saab läbipaistva, üksikasjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt tulemuslikult ja tõhusalt tühistada või kehtetuks tunnistada, ja võtta arvesse käesolevas määruses sätestatud põhimõtteid, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgist loobumise kord, samuti tühistamise ja kehtetuks tunnistamise kord. |
| --- | --- |

(33)

Selleks et võimaldada Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul Euroopa
  Liidu
  kaubamärgist hõlpsasti loobuda, järgides samas kolmandate isikute õigusi, mis on kantud registrisse seoses kõnealuse märgiga, ja tagada, et Euroopa
  Liidu
  kaubamärki saab läbipaistva, üksikasjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt tulemuslikult ja tõhusalt tühistada või kehtetuks tunnistada, ja võtta arvesse käesolevas määruses sätestatud põhimõtteid, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgist loobumise kord, samuti tühistamise ja kehtetuks tunnistamise kord.

| (34) | Selleks et võimaldada apellatsioonikodadel läbipaistva, üksikasjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt, mille puhul võetakse arvesse määruses (EÜ) nr 207/2009 sätestatud põhimõtteid, tulemuslikult, tõhusalt ja põhjalikult läbi vaadata ameti otsuseid, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks kaebuse esitamist käsitleva teate sisu, kaebuse esitamise ja läbivaatamise kord, apellatsioonikoja otsuste sisu ja vorm ning kaebuse esitamise lõivu tagasimaksmise kord. |
| --- | --- |

(34)

Selleks et võimaldada apellatsioonikodadel läbipaistva, üksikasjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt, mille puhul võetakse arvesse määruses (EÜ) nr 207/2009 sätestatud põhimõtteid, tulemuslikult, tõhusalt ja põhjalikult läbi vaadata ameti otsuseid, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks kaebuse esitamist käsitleva teate sisu, kaebuse esitamise ja läbivaatamise kord, apellatsioonikoja otsuste sisu ja vorm ning kaebuse esitamise lõivu tagasimaksmise kord.

| (35) | Lisaks kehtivatele ühenduse kaubamärki käsitlevate sätetele ning siseriiklike süsteemide ja Euroopa
  Liidu
  kaubamärgisüsteemi vahelise praeguse tasakaalustamatuse vähendamiseks tuleb Euroopa sertifitseerimismärkide kaitseks lisada erisätted, mis võimaldavad sertifitseerival asutusel või organisatsioonil lubada sertifitseerimissüsteemi osalistel kasutada märki selliste kaupade või teenuste tähisena, mis vastavad sertifitseerimisnõuetele. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks kehtivatele ühenduse kaubamärki käsitlevate sätetele ning siseriiklike süsteemide ja Euroopa
  Liidu
  kaubamärgisüsteemi vahelise praeguse tasakaalustamatuse vähendamiseks tuleb Euroopa sertifitseerimismärkide kaitseks lisada erisätted, mis võimaldavad sertifitseerival asutusel või organisatsioonil lubada sertifitseerimissüsteemi osalistel kasutada märki selliste kaupade või teenuste tähisena, mis vastavad sertifitseerimisnõuetele.

| (35a) | Et aidata kaasa kogu registrisüsteemi toimivuse parandamisele ja tagada, et kaubamärke ei registreerita, kui on olemas absoluutsed põhjused nende tagasilükkamiseks, sealhulgas eriti juhul, kui kaubamärk on kirjeldav või mitteeristuv või oma olemuse tõttu üldsust eksitav näiteks kaupade või teenuste laadi, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas, peaksid kolmandad isikud olema võimelised esitama liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametitele kirjalikud kirjalikke vastuväiteid, milles selgitatakse, miks absoluutsed põhjused on registreerimisele takistuseks. [ME 13] |
| --- | --- |

(35a)

Et aidata kaasa kogu registrisüsteemi toimivuse parandamisele ja tagada, et kaubamärke ei registreerita, kui on olemas absoluutsed põhjused nende tagasilükkamiseks, sealhulgas eriti juhul, kui kaubamärk on kirjeldav või mitteeristuv või oma olemuse tõttu üldsust eksitav näiteks kaupade või teenuste laadi, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas, peaksid kolmandad isikud olema võimelised esitama liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametitele kirjalikud kirjalikke vastuväiteid, milles selgitatakse, miks absoluutsed põhjused on registreerimisele takistuseks. [ME 13]

| (36) | Selleks et tagada Euroopa
  Liidu
  kollektiivkaubamärkide ja sertifitseerimismärkide tulemuslik ja tõhus kasutamine, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks kõnealuste märkide kasutamist käsitlevate

  reguleerivate
  õigusaktide
  sisu
  esitamise tähtaeg ja sisu

  vorminõuded
  . [ME 14] |
| --- | --- |

(36)

Selleks et tagada Euroopa
  Liidu
  kollektiivkaubamärkide ja sertifitseerimismärkide tulemuslik ja tõhus kasutamine, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks kõnealuste märkide kasutamist käsitlevate

  reguleerivate
  õigusaktide
  sisu
  esitamise tähtaeg ja sisu

  vorminõuded
  . [ME 14]

| (37) | Ühenduse kehtiva kaubamärgisüsteemi kohaldamisel saadud kogemused osutasid, et süsteemi teatavaid aspekte saab parandada. Seega tuleks võtta teatavaid meetmeid, et vajaduse korral lihtsustada ja kiirendada menetlusi ning suurendada õiguskindlust ja prognoositavust. |
| --- | --- |

(37)

Ühenduse kehtiva kaubamärgisüsteemi kohaldamisel saadud kogemused osutasid, et süsteemi teatavaid aspekte saab parandada. Seega tuleks võtta teatavaid meetmeid, et vajaduse korral lihtsustada ja kiirendada menetlusi ning suurendada õiguskindlust ja prognoositavust.

| (38) | Euroopa
  Liidu
  kaubamärgisüsteemi sujuva, tulemusliku ja tõhusa toimimise tagamiseks tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks otsuste vorminõuded, suulise menetluse üksikasjad ja tõendite kogumise üksikasjad, teatamise üksikasjad, õiguste kaotamisest teatamise kord, menetlusosaliste kasutatavad teated ja vormid, tähtaegade arvutamist ja kestust käsitlevad eeskirjad, otsuse tühistamise, registri kande tühistamise, otsuses olevate ilmsete eksimuste ja ameti vigade parandamise kord, menetluse katkestamise üksikasjad, kulude jaotamise ja kindlaksmääramise menetlus ja kord, registrisse kantavad andmed, toimikutega tutvumise ja toimikute pidamise üksikasjad, Euroopa
  Liidu
  kaubamärgibülletäänis ja ameti teatajas avaldamise üksikasjad, ameti ja liikmesriikide ametiasutuste vahelise halduskoostöö üksikasjad ning ametiga suhtlemisel esindamise üksikasjad. [ME 15] |
| --- | --- |

(38)

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgisüsteemi sujuva, tulemusliku ja tõhusa toimimise tagamiseks tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks otsuste vorminõuded, suulise menetluse üksikasjad ja tõendite kogumise üksikasjad, teatamise üksikasjad, õiguste kaotamisest teatamise kord, menetlusosaliste kasutatavad teated ja vormid, tähtaegade arvutamist ja kestust käsitlevad eeskirjad, otsuse tühistamise, registri kande tühistamise, otsuses olevate ilmsete eksimuste ja ameti vigade parandamise kord, menetluse katkestamise üksikasjad, kulude jaotamise ja kindlaksmääramise menetlus ja kord, registrisse kantavad andmed, toimikutega tutvumise ja toimikute pidamise üksikasjad, Euroopa
  Liidu
  kaubamärgibülletäänis ja ameti teatajas avaldamise üksikasjad, ameti ja liikmesriikide ametiasutuste vahelise halduskoostöö üksikasjad ning ametiga suhtlemisel esindamise üksikasjad. [ME 15]

| (39) | Õiguskindluse ja suurema läbipaistvuse tagamiseks on asjakohane määrata selgelt kindlaks kõik ameti ülesanded, sealhulgas need, mis ei ole seotud liidu kaubamärgisüsteemi juhtimisega. |
| --- | --- |

(39)

Õiguskindluse ja suurema läbipaistvuse tagamiseks on asjakohane määrata selgelt kindlaks kõik ameti ülesanded, sealhulgas need, mis ei ole seotud liidu kaubamärgisüsteemi juhtimisega.

| (40) | Tavade ühtlustamiseks ja ühiste vahendite arendamiseks tuleb ette näha asjakohane ameti ja liikmesriikide ametite vahelise koostöö raamistik, millega määratakse selgelt kindlaks
  põhilised
  koostöövaldkonnad ning võimaldatakse ametil koordineerida asjakohaseid liidu huvides olevaid ühisprojekte ja rahastada kõnealuseid ühisprojekte toetuste abil teatava maksimumsumma piires. Kõnealune koostöö peaks kasu tooma ettevõtjatele, kes kasutavad kaubamärgisüsteeme Euroopas. Käesoleva

  Euroopa Liidus.
  Määrusega
  (EÜ) nr 207/2009
  ette nähtud liidu korra kasutajatele peaksid ühisprojektid, eelkõige otsingute tegemiseks ja konsulteerimiseks kasutatavad andmebaasid, tagama
  tasuta
  täiendavad, kaasavad,
  ja
  tõhusad ja tasuta vahendid, mille abil täita Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi ühtsuse põhimõttest tulenevaid erinõudeid.
  Ühisprojektide tulemuste rakendamine ei peaks olema siiski liikmesriikidele kohustuslik. On küll oluline, et kõik osapooled aitaksid näiteks parimate tavade ja kogemuste jagamise kaudu ühisprojektide edule kaasa, kuid range kohustus, mis nõuab kõikidelt liikmesriikidelt ühisprojektide tulemuste rakendamist, isegi kui liikmesriik näiteks leiab, et tal on juba olemas parem IT- või muu sarnane vahend, ei oleks proportsionaalne ega kasutajate parimates huvides. [ME 16] |
| --- | --- |

(40)

Tavade ühtlustamiseks ja ühiste vahendite arendamiseks tuleb ette näha asjakohane ameti ja liikmesriikide ametite vahelise koostöö raamistik, millega määratakse selgelt kindlaks
  põhilised
  koostöövaldkonnad ning võimaldatakse ametil koordineerida asjakohaseid liidu huvides olevaid ühisprojekte ja rahastada kõnealuseid ühisprojekte toetuste abil teatava maksimumsumma piires. Kõnealune koostöö peaks kasu tooma ettevõtjatele, kes kasutavad kaubamärgisüsteeme Euroopas. Käesoleva

  Euroopa Liidus.
  Määrusega
  (EÜ) nr 207/2009
  ette nähtud liidu korra kasutajatele peaksid ühisprojektid, eelkõige otsingute tegemiseks ja konsulteerimiseks kasutatavad andmebaasid, tagama
  tasuta
  täiendavad, kaasavad,
  ja
  tõhusad ja tasuta vahendid, mille abil täita Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi ühtsuse põhimõttest tulenevaid erinõudeid.
  Ühisprojektide tulemuste rakendamine ei peaks olema siiski liikmesriikidele kohustuslik. On küll oluline, et kõik osapooled aitaksid näiteks parimate tavade ja kogemuste jagamise kaudu ühisprojektide edule kaasa, kuid range kohustus, mis nõuab kõikidelt liikmesriikidelt ühisprojektide tulemuste rakendamist, isegi kui liikmesriik näiteks leiab, et tal on juba olemas parem IT- või muu sarnane vahend, ei oleks proportsionaalne ega kasutajate parimates huvides. [ME 16]

| (41) | Teatavad ameti juhtimist käsitlevad põhimõtted tuleks viia kooskõlla liidu detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisiga, milles Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid kokku 2012. aasta juulis. |
| --- | --- |

(41)

Teatavad ameti juhtimist käsitlevad põhimõtted tuleks viia kooskõlla liidu detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisiga, milles Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid kokku 2012. aasta juulis.

| (42) | Suurema õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides tuleb ajakohastada teatavaid sätteid, mis käsitlevad ameti ülesehitust ja toimimist. |
| --- | --- |

(42)

Suurema õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides tuleb ajakohastada teatavaid sätteid, mis käsitlevad ameti ülesehitust ja toimimist.

| (43) | Usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks tuleks vältida märkimisväärse eelarveülejäägi teket. See ei tohiks mõjutada ameti kohustust säilitada rahareserv, mis kataks ühe aasta tegevuskulud, et tagada tegevuse ja ülesannete täitmise järjepidevus. |
| --- | --- |

(43)

Usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks tuleks vältida märkimisväärse eelarveülejäägi teket. See ei tohiks mõjutada ameti kohustust säilitada rahareserv, mis kataks ühe aasta tegevuskulud, et tagada tegevuse ja ülesannete täitmise järjepidevus.

| (44) | Selleks et võimaldada tulemuslikult ja tõhusalt muuta Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlus või registreerimine siseriikliku kaubamärgi taotluseks, tagades samas asjaomaste nõuete täitmise põhjaliku kontrolli, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks vorminõuded, millele muutmisavaldus peab vastama, ning selle läbivaatamise ja avaldamise üksikasjad. |
| --- | --- |

(44)

Selleks et võimaldada tulemuslikult ja tõhusalt muuta Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlus või registreerimine siseriikliku kaubamärgi taotluseks, tagades samas asjaomaste nõuete täitmise põhjaliku kontrolli, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks vorminõuded, millele muutmisavaldus peab vastama, ning selle läbivaatamise ja avaldamise üksikasjad.

| (44a) | Lõivude struktuur on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2869/95

   (12)

  . Lõivude struktuur on liidu kaubamärgisüsteemi toimimise keskne aspekt ja seda on alates selle kehtestamisest läbi vaadatud ainult kaks korda pärast märkimisväärset poliitilist arutelu. Lõivude struktuuri tuleks seetõttu reguleerida vahetult määruses (EÜ) nr 207/2009. Määrus (EÜ) nr 2869/95 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada ja komisjoni määruses (EÜ) nr 2868/95

   (13)

  sisalduvad sätted lõivude struktuuri kohta tuleks välja jätta. [ME 17] |
| --- | --- |

(44a)

Lõivude struktuur on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2869/95

   (12)

  . Lõivude struktuur on liidu kaubamärgisüsteemi toimimise keskne aspekt ja seda on alates selle kehtestamisest läbi vaadatud ainult kaks korda pärast märkimisväärset poliitilist arutelu. Lõivude struktuuri tuleks seetõttu reguleerida vahetult määruses (EÜ) nr 207/2009. Määrus (EÜ) nr 2869/95 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada ja komisjoni määruses (EÜ) nr 2868/95

   (13)

  sisalduvad sätted lõivude struktuuri kohta tuleks välja jätta. [ME 17]

| (45) | Selleks et tagada tulemuslik ja tõhus
  vaidluste lahendamise
  meetod vaidluste lahendamiseks, kooskõla määruses (EÜ) nr 207/2009 sätestatud keelekasutuskorraga,
  kiire otsuste tegemine
  lihtsa sisuga otsuste kiire tegemine

  juhtumite korral
  , apellatsioonikodade tulemuslik ja tõhus töökorraldus ning asjakohaste ja mõistlikul tasemel lõivude nõudmine ameti poolt, järgides samas määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaseid eelarvepõhimõtteid, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks ametiga suhtlemisel kasutatavad keeled

  kasutatavate keeltega seotud üksikasjad
  , juhud, mil vastulause ja tühistamise otsuseid võib teha üks liige, apellatsioonikodade töökorralduse

  töökorraldusega seotud
  üksikasjad, ametile makstavad lõivud ja nende maksmise

  lõivude maksmisega seotud
  üksikasjad. [ME 18] |
| --- | --- |

(45)

Selleks et tagada tulemuslik ja tõhus
  vaidluste lahendamise
  meetod vaidluste lahendamiseks, kooskõla määruses (EÜ) nr 207/2009 sätestatud keelekasutuskorraga,
  kiire otsuste tegemine
  lihtsa sisuga otsuste kiire tegemine

  juhtumite korral
  , apellatsioonikodade tulemuslik ja tõhus töökorraldus ning asjakohaste ja mõistlikul tasemel lõivude nõudmine ameti poolt, järgides samas määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaseid eelarvepõhimõtteid, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks ametiga suhtlemisel kasutatavad keeled

  kasutatavate keeltega seotud üksikasjad
  , juhud, mil vastulause ja tühistamise otsuseid võib teha üks liige, apellatsioonikodade töökorralduse

  töökorraldusega seotud
  üksikasjad, ametile makstavad lõivud ja nende maksmise

  lõivude maksmisega seotud
  üksikasjad. [ME 18]

| (46) | Selleks et tagada rahvusvaheliste kaubamärkide tulemuslik ja tõhus registreerimine täielikus kooskõlas märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokolli eeskirjadega, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks kaubamärkide rahvusvahelise registreerimise korra üksikasjad. |
| --- | --- |

(46)

Selleks et tagada rahvusvaheliste kaubamärkide tulemuslik ja tõhus registreerimine täielikus kooskõlas märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokolli eeskirjadega, tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse kindlaks kaubamärkide rahvusvahelise registreerimise korra üksikasjad.

| (46a) | Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001

   (14)

  artikli 28 lõikega 2 ning ta esitas arvamuse 11. juulil 2013

   (15). [ME 19] |
| --- | --- |

(46a)

Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001

   (14)

  artikli 28 lõikega 2 ning ta esitas arvamuse 11. juulil 2013

   (15). [ME 19]

| (47) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 207/2009 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(47)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 207/2009 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 207/2009 muudetakse järgmiselt:

| (1) | Pealkirjas asendatakse tekst „ühenduse kaubamärk“ tekstiga „Euroopa
  Liidu
  kaubamärk“. |
| --- | --- |

(1)

Pealkirjas asendatakse tekst „ühenduse kaubamärk“ tekstiga „Euroopa
  Liidu
  kaubamärk“.

| (2) | Kogu määruses asendatakse tekst „ühenduse kaubamärk“ tekstiga „Euroopa
  Liidu
  kaubamärk“ ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused. [ME 20. Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses] |
| --- | --- |

(2)

Kogu määruses asendatakse tekst „ühenduse kaubamärk“ tekstiga „Euroopa
  Liidu
  kaubamärk“ ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused. [ME 20. Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses]

| (3) | Kogu määruses asendatakse tekst „ühenduse kaubamärkide kohus“ tekstiga „Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide kohus“ ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused. [ME 21. Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses] |
| --- | --- |

(3)

Kogu määruses asendatakse tekst „ühenduse kaubamärkide kohus“ tekstiga „Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide kohus“ ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused. [ME 21. Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses]

| (4) | Kogu määruses asendatakse tekst „ühenduse kollektiivkaubamärk“ tekstiga „Euroopa
  Liidu
  kollektiivkaubamärk“ ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused. [ME 22. Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses] |
| --- | --- |

(4)

Kogu määruses asendatakse tekst „ühenduse kollektiivkaubamärk“ tekstiga „Euroopa
  Liidu
  kollektiivkaubamärk“ ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused. [ME 22. Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses]

| (5) | Kogu määruses, välja arvatud punktides 2, 3 ja 4 osutatud juhtudel, asendatakse tekst „ühendus“, „Euroopa Ühendus“ ja „Euroopa ühendused“ sõnaga „liit“ ning tehakse vajalikud grammatilised muudatused. |
| --- | --- |

(5)

Kogu määruses, välja arvatud punktides 2, 3 ja 4 osutatud juhtudel, asendatakse tekst „ühendus“, „Euroopa Ühendus“ ja „Euroopa ühendused“ sõnaga „liit“ ning tehakse vajalikud grammatilised muudatused.

| (6) | Kogu määruses asendatakse sõna „amet“, niivõrd kuivõrd see osutab määruse artikliga 2 loodud Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), sõnaga „amet“ ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused. |
| --- | --- |

(6)

Kogu määruses asendatakse sõna „amet“, niivõrd kuivõrd see osutab määruse artikliga 2 loodud Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), sõnaga „amet“ ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused.

| (7) | Kogu määruses asendatakse sõna „juhataja“ sõnaga „tegevdirektor“ ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused. |
| --- | --- |

(7)

Kogu määruses asendatakse sõna „juhataja“ sõnaga „tegevdirektor“ ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused.

| (8) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Amet
  1.   Käesolevaga luuakse Euroopa Liidu Kaubamärkide ja Tööstusdisainilahenduste Amet

  Intellektuaalomandi Amet
  (edaspidi „amet“). [ME 23. Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses]

  2.   Kõiki viiteid liidu õigusaktides Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) käsitatakse viidetena ametile.“ |
| --- | --- |

(8)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Amet

1.   Käesolevaga luuakse Euroopa Liidu Kaubamärkide ja Tööstusdisainilahenduste Amet

  Intellektuaalomandi Amet
  (edaspidi „amet“). [ME 23. Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses]

2.   Kõiki viiteid liidu õigusaktides Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) käsitatakse viidetena ametile.“

| (9) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Tähised, millest Euroopa
  Liidu
  kaubamärk võib koosneda
  Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi võivad moodustada mis tahes tähised, eelkõige sõnad, sealhulgas isikunimed, kujutised, tähed, numbrid, värvid, kaupade või nende pakendi kuju või helid, kui
  on rakendatud üldkasutatavat tehnoloogiat
  :






  a) | selliste tähiste põhjal on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest;
  ning |
| --- | --- | --- |

(9)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tähised, millest Euroopa
  Liidu
  kaubamärk võib koosneda

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi võivad moodustada mis tahes tähised, eelkõige sõnad, sealhulgas isikunimed, kujutised, tähed, numbrid, värvid, kaupade või nende pakendi kuju või helid, kui
  on rakendatud üldkasutatavat tehnoloogiat
  :

a)

selliste tähiste põhjal on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest;
  ning

| b) | selliseid tähiseid on võimalik
  Euroopa Liidu kaubamärkide registris
  esitada viisil, mis võimaldab pädevatel asutustel ja üldsusel teha kindlaks tähiste omanikule tagatud kaitse subjekti

  täpne reguleerimisese
  .“[ME 24] |
| --- | --- |

b)

selliseid tähiseid on võimalik
  Euroopa Liidu kaubamärkide registris
  esitada viisil, mis võimaldab pädevatel asutustel ja üldsusel teha kindlaks tähiste omanikule tagatud kaitse subjekti

  täpne reguleerimisese
  .“[ME 24]

| (10) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punktid j ja k asendatakse järgmisega:






  „j) | kaubamärke, mis ei kuulu registreerimisele ja mille kasutamist ei tohi jätkata vastavalt liidu õigusele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline ning millega nähakse ette päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punktid j ja k asendatakse järgmisega:

„j)

kaubamärke, mis ei kuulu registreerimisele ja mille kasutamist ei tohi jätkata vastavalt liidu õigusele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline ning millega nähakse ette päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse;

| k) | kaubamärke, mis ei kuulu registreerimisele vastavalt liidu õigusele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline ning millega nähakse ette
  piiritusjookide,
  traditsiooniliste veininimetuste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete kaitse; |
| --- | --- |

k)

kaubamärke, mis ei kuulu registreerimisele vastavalt liidu õigusele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline ning millega nähakse ette
  piiritusjookide,
  traditsiooniliste veininimetuste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete kaitse;

| l) | kaubamärke, mis sisaldavad varasemaid sordinimesid või koosnevad varasematest sordinimedest, mis on registreeritud vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2100/94 (*1). |
| --- | --- |

l)

kaubamärke, mis sisaldavad varasemaid sordinimesid või koosnevad varasematest sordinimedest, mis on registreeritud vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2100/94 (*1).

(*1)  Nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta seoses sama liiki tootega (EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1).“; [ME 25]"

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõiget 1 kohaldatakse olenemata sellest, et registreerimata jätmise põhjused esinevad:







  a) | ainult teatavas liidu osas; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõiget 1 kohaldatakse olenemata sellest, et registreerimata jätmise põhjused esinevad:

a)

ainult teatavas liidu osas;

| b) | ainult juhul, kui võõrkeeles või võõras kirjastiilis olev kaubamärk on tõlgitud või transkribeeritud liikmesriigi ametlikku keelde.“[ME 26] |
| --- | --- |

b)

ainult juhul, kui võõrkeeles või võõras kirjastiilis olev kaubamärk on tõlgitud või transkribeeritud liikmesriigi ametlikku keelde.“[ME 26]

| (11) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kaubamärgi omaniku vastuseisu korral ei registreerita kaubamärki, kui:






  a) | kaubamärgi omaniku agent või esindaja taotleb registreerimist enda nimel ilma omaniku loata, välja arvatud juhul, kui agent või esindaja suudab oma tegevust põhjendada;
  , või [ME 27] |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kaubamärgi omaniku vastuseisu korral ei registreerita kaubamärki, kui:

a)

kaubamärgi omaniku agent või esindaja taotleb registreerimist enda nimel ilma omaniku loata, välja arvatud juhul, kui agent või esindaja suudab oma tegevust põhjendada;
  , või [ME 27]

| b) | kaubamärgi võib segi ajada varasema kaubamärgiga, mis on kaitstud väljaspool liitu, kui taotluse esitamise kuupäeval kaubamärki endiselt tegelikult kasutati ja taotluse esitaja tegutses pahauskselt;“ |
| --- | --- |

b)

kaubamärgi võib segi ajada varasema kaubamärgiga, mis on kaitstud väljaspool liitu, kui taotluse esitamise kuupäeval kaubamärki endiselt tegelikult kasutati ja taotluse esitaja tegutses pahauskselt;“

| b) | lõike 4 sissejuhatav tekst asendatakse järgmisega:
  „4.   Registreerimata kaubamärgi või mõne muu ulatuslikumalt kui kohaliku tähtsusega kaubandustegevuses kasutatava tähise omaniku vastuseisu korral ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset tagavate liidu õigusaktidega või kõnealuse tähise suhtes kohaldatavate liikmesriigi õigusaktide kohaselt ja nendega ette nähtud ulatuses:“; |
| --- | --- |

b)

lõike 4 sissejuhatav tekst asendatakse järgmisega:

„4.   Registreerimata kaubamärgi või mõne muu ulatuslikumalt kui kohaliku tähtsusega kaubandustegevuses kasutatava tähise omaniku vastuseisu korral ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset tagavate liidu õigusaktidega või kõnealuse tähise suhtes kohaldatavate liikmesriigi õigusaktide kohaselt ja nendega ette nähtud ulatuses:“;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Lõike 2 tähenduses varasema kaubamärgi omaniku vastuseisu korral ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui see on identne või sarnane varasema kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas seda tahetakse registreerida kaupade või teenuste jaoks, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nendega, mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud, kui varasema Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi olemasolu korral on sellel liidus maine ja varasema siseriikliku kaubamärgi olemasolu korral on sellel maine asjaomases liikmesriigis ning kui taotletava kaubamärgi kasutamine ilma tungiva põhjuseta tähendaks varasema kaubamärgi eristusvõime või maine ebaausat ärakasutamist või kahjustamist.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Lõike 2 tähenduses varasema kaubamärgi omaniku vastuseisu korral ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui see on identne või sarnane varasema kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas seda tahetakse registreerida kaupade või teenuste jaoks, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nendega, mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud, kui varasema Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi olemasolu korral on sellel liidus maine ja varasema siseriikliku kaubamärgi olemasolu korral on sellel maine asjaomases liikmesriigis ning kui taotletava kaubamärgi kasutamine ilma tungiva põhjuseta tähendaks varasema kaubamärgi eristusvõime või maine ebaausat ärakasutamist või kahjustamist.“

| (12) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga antavad õigused
  1.   Registreeritud Euroopa
  Liidu
  kaubamärk annab omanikule selle kasutamise ainuõiguse.
  2.   Ilma et see piiraks omanike õigusi, mis on omandatud enne Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva, on
  selle
  omanikul õigus takistada kõiki kolmandaid isikuid tema nõusolekuta kasutamast kaubandustegevuse käigus mis tahes tähist seoses kaupade või teenustega, kui:






  a) | tähis on identne Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga ja seda kasutatakse seoses kaupade või teenustega, mis on identsed nendega, mille jaoks Euroopa
  Liidu
  kaubamärk on registreeritud, ja kui selline kasutamine mõjutab või võib mõjutada Euroopa kaubamärgi võimet tagada tarbijatele kaupade või teenuste päritolu; |
| --- | --- | --- |

(12)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga antavad õigused

1.   Registreeritud Euroopa
  Liidu
  kaubamärk annab omanikule selle kasutamise ainuõiguse.

2.   Ilma et see piiraks omanike õigusi, mis on omandatud enne Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva, on
  selle
  omanikul õigus takistada kõiki kolmandaid isikuid tema nõusolekuta kasutamast kaubandustegevuse käigus mis tahes tähist seoses kaupade või teenustega, kui:

a)

tähis on identne Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga ja seda kasutatakse seoses kaupade või teenustega, mis on identsed nendega, mille jaoks Euroopa
  Liidu
  kaubamärk on registreeritud, ja kui selline kasutamine mõjutab või võib mõjutada Euroopa kaubamärgi võimet tagada tarbijatele kaupade või teenuste päritolu;

| b) | ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, on
  tähis on identne või sarnane Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga ja seda kasutatakse seoses kaupade või teenustega, mis on identsed või sarnased kaupade või teenustega, mille jaoks Euroopa
  Liidu
  kaubamärk on registreeritud, kui on tõenäoline, et üldsus võib need omavahel segi ajada; segiajamise tõenäosus hõlmab ka tõenäosust, et tähist seostatakse kaubamärgiga; |
| --- | --- |

b)

ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, on
  tähis on identne või sarnane Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga ja seda kasutatakse seoses kaupade või teenustega, mis on identsed või sarnased kaupade või teenustega, mille jaoks Euroopa
  Liidu
  kaubamärk on registreeritud, kui on tõenäoline, et üldsus võib need omavahel segi ajada; segiajamise tõenäosus hõlmab ka tõenäosust, et tähist seostatakse kaubamärgiga;

| c) | tähis on identne või sarnane Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas seda kasutatakse seoses kaupade või teenustega, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nendega, mille jaoks Euroopa
  Liidu
  kaubamärk on registreeritud, kui Euroopa
  Liidu
  kaubamärgil on liidus maine ja kui kõnealuse tähise kasutamine ilma tungiva põhjuseta tähendaks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi eristusvõime või maine ebaausat ärakasutamist või kahjustamist. |
| --- | --- |

c)

tähis on identne või sarnane Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas seda kasutatakse seoses kaupade või teenustega, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nendega, mille jaoks Euroopa
  Liidu
  kaubamärk on registreeritud, kui Euroopa
  Liidu
  kaubamärgil on liidus maine ja kui kõnealuse tähise kasutamine ilma tungiva põhjuseta tähendaks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi eristusvõime või maine ebaausat ärakasutamist või kahjustamist.

3.   Lõike 2 alusel võib eelkõige keelata järgmised toimingud:

| a) | tähise kandmine kaupadele või nende pakendile; |
| --- | --- |

a)

tähise kandmine kaupadele või nende pakendile;

| b) | kõnealuse tähisega kaupade pakkumine, turuleviimine või nende ladustamine nimetatud otstarbel või kõnealuse tähisega teenuste pakkumine või osutamine; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tähisega kaupade pakkumine, turuleviimine või nende ladustamine nimetatud otstarbel või kõnealuse tähisega teenuste pakkumine või osutamine;

| c) | kaupade importimine ja eksportimine kõnealuse tähise all; |
| --- | --- |

c)

kaupade importimine ja eksportimine kõnealuse tähise all;

| d) | tähise kasutamine ärinimena või äriühingu nimena või ärinime või äriühingu nime osana; |
| --- | --- |

d)

tähise kasutamine ärinimena või äriühingu nimena või ärinime või äriühingu nime osana;

| e) | tähise kasutamine äridokumentidel või reklaamis; |
| --- | --- |

e)

tähise kasutamine äridokumentidel või reklaamis;

| f) | tähise kasutamine võrdlevas reklaamis viisil, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/114/EÜ (*2). |
| --- | --- |

f)

tähise kasutamine võrdlevas reklaamis viisil, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/114/EÜ (*2).

4.   Samuti on Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul õigus takistada lõike 3 punktis c osutatud

  selliste
  kaupade importi
  liitu
  ,
  mis turustatakse väikesaadetisena, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 608/2013

   (*3)
  , kui ainult kauba saatja tegutseb ärilisel eesmärgil

  kaubandustegevuses ning kui asjaomased kaubad, kaasa arvatud nende pakendid, kannavad ilma loata kaubamärki, mis on identne selliste kaupadega seoses registreeritud Euroopa Liidu kaubamärgiga või mida ei ole võimalik olulistes aspektides kõnealusest Euroopa Liidu kaubamärgist eristada
  .
  Selliste meetmete võtmise korral peaksid liikmesriigid tagama, et kaupu tellinud üksikisikuid või üksusi teavitatakse meetmete põhjusest ning nende seaduslikest õigustest kauba saatja suhtes
  .

5.   
  Ilma et see piiraks WTO eeskirjade, eelkõige GATTi transiidivabadust käsitleva V artikli kohaldamist, peab
  Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul peab olema ka õigus takistada mis tahes kolmandatel isikutel kaupade toomist äritegevuse raames liidu tolliterritooriumile ilma vabasse ringlusse laskmata, kui sellised kaubad, sealhulgas pakendid, pärinevad kolmandatest riikidest ja kannavad ilma loata kaubamärki, mis on identne Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga, mis on seoses selliste kaupadega registreeritud, või mida ei ole võimalik olulistes aspektides kõnealusest Euroopa
  Liidu
  kaubamärgist eristada. [ME-d 28 ja 116]

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 21)."

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 15).“;"

| (13) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 9a
  Omaniku õiguste rikkumine kujunduse, pakendi või muude vahendite kasutamise teel
  Kui on tõenäoline, et kujundust, pakendit või muid vahendeid, millele kaubamärk on kantud, kasutatakse kaupade ja teenuste puhul, ning nende kaupade ja teenustega seotud kasutamise korral rikutakse artikli 9 lõigete 2 ja 3 kohaseid omaniku õigusi, on Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul õigus keelata järgmine:






  a) | Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga identse või sarnase tähise kandmine kaubandustegevuse käigus kujundusele, pakendile või muudele vahenditele, millele kaubamärgi saab kanda; |
| --- | --- | --- |

(13)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 9a

Omaniku õiguste rikkumine kujunduse, pakendi või muude vahendite kasutamise teel

Kui on tõenäoline, et kujundust, pakendit või muid vahendeid, millele kaubamärk on kantud, kasutatakse kaupade ja teenuste puhul, ning nende kaupade ja teenustega seotud kasutamise korral rikutakse artikli 9 lõigete 2 ja 3 kohaseid omaniku õigusi, on Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul õigus keelata järgmine:

a)

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga identse või sarnase tähise kandmine kaubandustegevuse käigus kujundusele, pakendile või muudele vahenditele, millele kaubamärgi saab kanda;

| b) | kujunduse, pakendi või muude vahendite, millele kaubamärgi saab kanda, pakkumine, turuleviimine või nende ladustamine nimetatud otstarbel või importimine või eksportimine. |
| --- | --- |

b)

kujunduse, pakendi või muude vahendite, millele kaubamärgi saab kanda, pakkumine, turuleviimine või nende ladustamine nimetatud otstarbel või importimine või eksportimine.

Artikkel 9b

Kuupäev, mil jõustuvad õigused kolmandate isikute suhtes

1.   Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga antud õigused jõustuvad kolmandate isikute suhtes alates kuupäevast, mil avaldatakse teave kaubamärgi registreerimise kohta.

2.   Mõistlikku kompensatsiooni võib nõuda seoses toimingutega, mis leiavad aset pärast Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse avaldamise kuupäeva, kui need toimingud oleksid pärast kaubamärgi registreerimise avaldamist kõnealuse avaldamise tõttu keelatud.

3.   Juhtumiga tegelev kohus ei või teha sisulist otsust enne, kui registreerimine avaldatakse.“

| (14) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi mõju piirangud
  1.   Euroopa
  Liidu
  kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandal isikul kasutada kaubandustegevuse käigus:






  a) | oma isiklikku nime ja aadressi, |
| --- | --- | --- |

(14)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi mõju piirangud

1.   Euroopa
  Liidu
  kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandal isikul kasutada kaubandustegevuse käigus:

a)

oma isiklikku nime ja aadressi,

| b) | tähiseid või märke, mis ei ole eristavad või mis tähistavad liiki, kvaliteeti, hulka, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu, kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi; |
| --- | --- |

b)

tähiseid või märke, mis ei ole eristavad või mis tähistavad liiki, kvaliteeti, hulka, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu, kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi;

| c) | kaubamärki kaubamärgi omaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või nendele osutamiseks, eelkõige juhul, kui kaubamärgi kasutamine:








  i) | on vajalik kauba või teenuse kavandatud otstarbe näitamiseks, eelkõige lisaseadme või varuosa puhul; |
| --- | --- | --- |

c)

kaubamärki kaubamärgi omaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või nendele osutamiseks, eelkõige juhul, kui kaubamärgi kasutamine:

i)

on vajalik kauba või teenuse kavandatud otstarbe näitamiseks, eelkõige lisaseadme või varuosa puhul;

| ii) | toimub võrdleva reklaamimise käigus, mis vastab kõikidele direktiivis 2006/114/EÜ sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

ii)

toimub võrdleva reklaamimise käigus, mis vastab kõikidele direktiivis 2006/114/EÜ sätestatud tingimustele;

| iii) | toimub selleks, et juhtida tarbijate tähelepanu selliste ehtsate toodete edasimüügile, mida müüs algselt kaubamärgi omanik või mida müüdi tema nõusolekul; |
| --- | --- |

iii)

toimub selleks, et juhtida tarbijate tähelepanu selliste ehtsate toodete edasimüügile, mida müüs algselt kaubamärgi omanik või mida müüdi tema nõusolekul;

| iv) | on ette nähtud kaubamärgi omaniku tootele või teenusele õiguspärase alternatiivi esitamiseks; |
| --- | --- |

iv)

on ette nähtud kaubamärgi omaniku tootele või teenusele õiguspärase alternatiivi esitamiseks;

| v) | on mõeldud paroodia, kunstilise eneseväljenduse, kriitika või kommentaari jaoks
  . |
| --- | --- |

v)

on mõeldud paroodia, kunstilise eneseväljenduse, kriitika või kommentaari jaoks
  .

Esimest

  Käesolevat
  lõiku kohaldatakse ainult juhul, kui kolmas isik järgib kasutamisel ausat tööstus- või kaubandustava.

2.   Kolmas isik ei järgi kasutamisel ausaid tavasid eelkõige järgmistel juhtudel:

| a) | kui
  kolmas isik jätab mulje, et tema ja kaubamärgi omaniku vahel on ärisuhe; |
| --- | --- |

a)

kui
  kolmas isik jätab mulje, et tema ja kaubamärgi omaniku vahel on ärisuhe;

| b) | kui
  kolmas isik kasutab ilma tungiva põhjuseta ebaausalt ära või kahjustab Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi eristusvõimet või mainet. |
| --- | --- |

b)

kui
  kolmas isik kasutab ilma tungiva põhjuseta ebaausalt ära või kahjustab Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi eristusvõimet või mainet.

2a.
     
  Kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandatele isikutele kaubamärgi põhjendatud kasutamist mis tahes mitteärilisel eesmärgil.

2b.
     
  Kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandatel isikutel kasutada kaubandustegevuse käigus varasemat õigust, mis kehtib ainult konkreetses paikkonnas, kui seda õigust tunnustatakse kõnealuse liikmesriigi õigusaktidega ja selle territooriumi piires, kus seda tunnustatakse.“ [ME 29]

| (15) | Artikli 13 lõikes

  lõige
  1 asendatakse tekst „ühenduse“ tekstiga „Euroopa Majanduspiirkonna“.

  järgmisega:




  „1.
     
  Euroopa Liidu kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kaubamärgi kasutamist seoses kaupadega, mille kõnealuse kaubamärgi all on Euroopa Majanduspiirkonna turule lasknud kaubamärgi omanik või mis on seal turule lastud tema loal.“

  [ME 30] |
| --- | --- |

(15)

Artikli 13 lõikes

  lõige
  1 asendatakse tekst „ühenduse“ tekstiga „Euroopa Majanduspiirkonna“.

  järgmisega:

„1.
     
  Euroopa Liidu kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kaubamärgi kasutamist seoses kaupadega, mille kõnealuse kaubamärgi all on Euroopa Majanduspiirkonna turule lasknud kaubamärgi omanik või mis on seal turule lastud tema loal.“

  [ME 30]

| (16) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 13a
  Hiljem registreeritud kaubamärgi omaniku sekkumisõigus kui kaitse rikkumismenetluses
  1.   Rikkumismenetluses ei ole Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul õigust keelata hiljem registreeritud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kasutamist juhul, kui kõnealust hilisemat kaubamärki ei saa tunnistada kehtetuks vastavalt artikli 53 lõigetele 3 ja 4, artikli 54 lõigetele 1 ja 2 ning artikli 57 lõikele 2.
  2.   Rikkumismenetluses ei ole Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul õigust keelata hiljem registreeritud siseriikliku kaubamärgi kasutamist juhul, kui kõnealust hiljem registreeritud siseriiklikku kaubamärki ei saa tunnistada kehtetuks vastavalt direktiivi [xxx] artiklile 8, artikli 9 lõigetele 1 ja 2 ning artikli 48 lõikele 3.
  3.   Kui Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul ei ole õigust keelata hiljem registreeritud kaubamärgi kasutamist vastavalt lõikele 1 või 2, ei ole kõnealuse hiljem registreeritud kaubamärgi omanikul õigust rikkumismenetlustes keelata asjaomase varasema Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kasutamist.“ |
| --- | --- |

(16)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 13a

Hiljem registreeritud kaubamärgi omaniku sekkumisõigus kui kaitse rikkumismenetluses

1.   Rikkumismenetluses ei ole Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul õigust keelata hiljem registreeritud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kasutamist juhul, kui kõnealust hilisemat kaubamärki ei saa tunnistada kehtetuks vastavalt artikli 53 lõigetele 3 ja 4, artikli 54 lõigetele 1 ja 2 ning artikli 57 lõikele 2.

2.   Rikkumismenetluses ei ole Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul õigust keelata hiljem registreeritud siseriikliku kaubamärgi kasutamist juhul, kui kõnealust hiljem registreeritud siseriiklikku kaubamärki ei saa tunnistada kehtetuks vastavalt direktiivi [xxx] artiklile 8, artikli 9 lõigetele 1 ja 2 ning artikli 48 lõikele 3.

3.   Kui Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul ei ole õigust keelata hiljem registreeritud kaubamärgi kasutamist vastavalt lõikele 1 või 2, ei ole kõnealuse hiljem registreeritud kaubamärgi omanikul õigust rikkumismenetlustes keelata asjaomase varasema Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kasutamist.“

| (17) | Artikli 15 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kasutamisena esimese lõigu tähenduses käsitatakse ka järgmist:






  a) | Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kasutamine kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda märgi eristatavust, sõltumata sellest, kas kaubamärk kasutatud kujul on ka registreeritud; |
| --- | --- | --- |

(17)

Artikli 15 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kasutamisena esimese lõigu tähenduses käsitatakse ka järgmist:

a)

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kasutamine kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda märgi eristatavust, sõltumata sellest, kas kaubamärk kasutatud kujul on ka registreeritud;

| b) | Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kandmine kaupadele või nende pakendile liidus ainult ekspordi otstarbel.“ |
| --- | --- |

b)

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kandmine kaupadele või nende pakendile liidus ainult ekspordi otstarbel.“

| (18) | Artikli 16 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:
  „1.   Kui artiklites 17–24 ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse Euroopa
  Liidu
  kaubamärki kui omandiõiguse objekti tervikuna ning kogu liidu territooriumil siseriikliku kaubamärgina, mis on registreeritud selles liikmesriigis, kus Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide registri (edaspidi „register“) kohaselt:“ |
| --- | --- |

(18)

Artikli 16 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„1.   Kui artiklites 17–24 ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse Euroopa
  Liidu
  kaubamärki kui omandiõiguse objekti tervikuna ning kogu liidu territooriumil siseriikliku kaubamärgina, mis on registreeritud selles liikmesriigis, kus Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide registri (edaspidi „register“) kohaselt:“

| (19) | Artikli 17 lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(19)

Artikli 17 lõige 4 jäetakse välja.

| (20) | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 18
  Agendi nimele registreeritud kaubamärgi üleandmine
  1.   Kui Euroopa
  Liidu
  kaubamärk on registreeritud kaubamärgi omaniku agendi või esindaja nimele ilma omaniku loata, on omanikul õigus nõuda Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi loovutamist tema kasuks, kui agent või esindaja ei suuda oma tegevust põhjendada.
  2.   Omanik võib esitada lõike 1 kohase loovutamise taotluse:






  a) | ametile artikli 53 lõike 1 punkti b kohase kehtetuks tunnistamise taotluse asemel; |
| --- | --- | --- |

(20)

Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 18

Agendi nimele registreeritud kaubamärgi üleandmine

1.   Kui Euroopa
  Liidu
  kaubamärk on registreeritud kaubamärgi omaniku agendi või esindaja nimele ilma omaniku loata, on omanikul õigus nõuda Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi loovutamist tema kasuks, kui agent või esindaja ei suuda oma tegevust põhjendada.

2.   Omanik võib esitada lõike 1 kohase loovutamise taotluse:

a)

ametile artikli 53 lõike 1 punkti b kohase kehtetuks tunnistamise taotluse asemel;

| b) | artiklis 95 osutatud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kohtule artikli 100 lõike 1 kohase kehtetuks tunnistamise vastuhagi asemel.“ |
| --- | --- |

b)

artiklis 95 osutatud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kohtule artikli 100 lõike 1 kohase kehtetuks tunnistamise vastuhagi asemel.“

| (21) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Ühe poole taotluse alusel kantakse lõikes 1 osutatud õigused või kõnealuste õiguste üleandmine registrisse ja avaldatakse.“; |
| --- | --- | --- |

(21)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ühe poole taotluse alusel kantakse lõikes 1 osutatud õigused või kõnealuste õiguste üleandmine registrisse ja avaldatakse.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Lõike 2 kohaselt registrisse tehtud kanne tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Lõike 2 kohaselt registrisse tehtud kanne tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel.“

| (22) | Artiklile 20 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Lõike 3 kohaselt registrisse tehtud kanne tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel.“ |
| --- | --- |

(22)

Artiklile 20 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Lõike 3 kohaselt registrisse tehtud kanne tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel.“

| (23) | Artiklile 22 lisatakse järgmine lõige:
  „6.   Lõike 5 kohaselt registrisse tehtud kanne tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel.“ |
| --- | --- |

(23)

Artiklile 22 lisatakse järgmine lõige:

„6.   Lõike 5 kohaselt registrisse tehtud kanne tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel.“

| (24) | II jaotisele lisatakse järgmine jagu:
  „5. JAGU
  Volituste delegeerimine
  Artikkel 24a
  Volituste delegeerimine
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse:






  a) | taotleja kohustust esitada vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile b tõlge või transkriptsioon taotluse keeles; |
| --- | --- | --- |

(24)

II jaotisele lisatakse järgmine jagu:

„5. JAGU

Volituste delegeerimine

Artikkel 24a

Volituste delegeerimine

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse:

a)

taotleja kohustust esitada vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile b tõlge või transkriptsioon taotluse keeles;

| b) | artikli 17 lõike 5 kohase üleandmine registrisse kandmise korda; |
| --- | --- |

b)

artikli 17 lõike 5 kohase üleandmine registrisse kandmise korda;

| c) | artikli 19 lõike 2 kohase asjaõiguste andmise või üleandmise registrisse kandmise korda; |
| --- | --- |

c)

artikli 19 lõike 2 kohase asjaõiguste andmise või üleandmise registrisse kandmise korda;

| d) | artikli 20 lõike 3 kohase sundtäitmise registrisse kandmise korda; |
| --- | --- |

d)

artikli 20 lõike 3 kohase sundtäitmise registrisse kandmise korda;

| e) | artikli 21 lõike 3 kohase maksejõuetusmenetluses osalemise registrisse kandmise korda; |
| --- | --- |

e)

artikli 21 lõike 3 kohase maksejõuetusmenetluses osalemise registrisse kandmise korda;

| f) | artikli 22 lõike 5 kohase litsentsi andmise või üleandmise registrisse kandmise korda; |
| --- | --- |

f)

artikli 22 lõike 5 kohase litsentsi andmise või üleandmise registrisse kandmise korda;

| g) | vastavalt artikli 19 lõikes 3, artikli 20 lõikes 4 ja artikli 22 lõikes 6 osutatud asjaõigust, sundtäitmist ja litsentsi käsitleva registrikande tühistamise või muutmise korda.“ |
| --- | --- |

g)

vastavalt artikli 19 lõikes 3, artikli 20 lõikes 4 ja artikli 22 lõikes 6 osutatud asjaõigust, sundtäitmist ja litsentsi käsitleva registrikande tühistamise või muutmise korda.“

| (25) | Artikkel 25 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 25
  Taotluse esitamine
  Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlus esitatakse ametile.“ |
| --- | --- |

(25)

Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 25

Taotluse esitamine

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlus esitatakse ametile.“

| (26) | Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | kaubamärgi esitamine viisil, mis vastab artikli 4 punkti b nõuetele.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

kaubamärgi esitamine viisil, mis vastab artikli 4 punkti b nõuetele.“;

| aa) | lõige 2 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Euroopa Liidu kaubamärgi taotluse esitamisel tuleb tasuda taotluse esitamise lõiv
  .
  Taotluse esitamise lõiv koosneb järgmisest:










  a) | põhilõiv; |
| --- | --- | --- |

aa)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Euroopa Liidu kaubamärgi taotluse esitamisel tuleb tasuda taotluse esitamise lõiv
  .
  Taotluse esitamise lõiv koosneb järgmisest:

a)

põhilõiv;

| b) | klassiga seotud lõivud, kui klasse on rohkem kui see, millesse kaubad ja teenused artikli 28 kohaselt kuuluvad; |
| --- | --- |

b)

klassiga seotud lõivud, kui klasse on rohkem kui see, millesse kaubad ja teenused artikli 28 kohaselt kuuluvad;

| c) | vajaduse korral artikli 38 lõikes 2 osutatud otsingutasu. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral artikli 38 lõikes 2 osutatud otsingutasu.

Taotleja annab maksekorralduse taotluse esitamise lõivu tasumiseks hiljemalt kuupäeval, mil ta oma taotluse esitab.“ [ME 31]

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Lisaks lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuetele peab Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlus vastama artikli 35a punktiga b kehtestatud vorminõuetele. Kui kõnealuste vorminõuetega on ette nähtud, et kaubamärk esitatakse elektrooniliselt, võib ameti tegevdirektor määrata kindlaks sellise elektroonilise faili vormingu ja maksimumsuuruse.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lisaks lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuetele peab Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlus vastama artikli 35a punktiga b kehtestatud vorminõuetele. Kui kõnealuste vorminõuetega on ette nähtud, et kaubamärk esitatakse elektrooniliselt, võib ameti tegevdirektor määrata kindlaks sellise elektroonilise faili vormingu ja maksimumsuuruse.“

| (27) | Artikkel 27 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 27
  Taotluse esitamise kuupäev
  Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse esitamise kuupäev on kuupäev, mil taotleja esitab ametile dokumendid artikli 26 lõikes 1 sätestatud teabega, tingimusel et tasutakse taotluse esitamise lõiv, milleks

  21 päeva jooksul alates eespool nimetatud dokumentide täitmisest
  antakse hiljemalt sel kuupäeval maksekorraldus.“[ME 32] |
| --- | --- |

(27)

Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 27

Taotluse esitamise kuupäev

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse esitamise kuupäev on kuupäev, mil taotleja esitab ametile dokumendid artikli 26 lõikes 1 sätestatud teabega, tingimusel et tasutakse taotluse esitamise lõiv, milleks

  21 päeva jooksul alates eespool nimetatud dokumentide täitmisest
  antakse hiljemalt sel kuupäeval maksekorraldus.“[ME 32]

| (28) | Artikkel 28 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 28
  Kaupade ja teenuste määramine ja klassifitseerimine
  1.   Kaubad ja teenused, mille suhtes kohaldatakse registreerimist, klassifitseeritakse kooskõlas klassifitseerimissüsteemiga, mis on kehtestatud 15. juuni 1957. aasta registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppega (edaspidi „Nizza klassifikatsioon“).
  2.   Taotluse esitaja identifitseerib piisavalt selgelt ja täpselt kaubad ja teenused, mille jaoks taotletakse kaubamärgi kaitset, et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid ainult selle alusel määrata kindlaks taotletava kaitse ulatuse. Kaupade ja teenuste loetelu alusel saab iga kauba või teenuse klassifitseerida ainult ühte Nizza klassifikatsiooni klassi.
  3.   Lõike 2 kohaldamisel võib kasutada Nizza klassifikatsiooni klassipäistes esitatud üldnimetusi või muid üldmõisteid, kui need vastavad selguse ja täpsuse nõuetele.
  4.   Amet lükkab taotluse tagasi seoses ebaselgete või ebatäpsete nimetuste või mõistetega, kui taotleja ei esita vastuvõetavat sõnastust ameti poolt selleks kehtestatud tähtajaks.
  5.   Üldmõistete, sealhulgas Nizza klassifikatsiooni klassipäistes esitatud üldnimetuste kasutamist tõlgendatakse nii, nagu see hõlmaks kõiki nimetuse või mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt kaetud kaupu või teenuseid. Selliste mõistete või nimetuste kasutamist ei tõlgendata nii, nagu see hõlmaks nõuet seoses kaupade või teenustega, mida ei saa nii mõista.
  6.   Kui taotleja taotleb registreerimist rohkem kui ühe klassi puhul, rühmitatakse kaubad

  rühmitab taotleja
  ja teenused vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele, kusjuures iga rühma ette märgitakse sellise klassi number, kuhu kaubad või teenused kuuluvad, ja
  esitab
  rühmad esitatakse klasside järjekorras. [ME 33]

  7.   Kaupade ja teenuste klassifikatsioonil on ainult halduslik otstarve. Kaupu ja teenuseid ei peeta üksteisega sarnasteks selle põhjal, et nad kuuluvad samasse Nizza klassifikatsiooni klassi, ning kaupu ja teenuseid ei peeta üksteisest erinevaks selle põhjal, et nad kuuluvad Nizza klassifikatsiooni erinevatesse klassidesse.
  8.   Selliste Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide omanikud, mis on taotletud enne 22. juunit 2012 ja mis on registreeritud ainult seoses Nizza klassifikatsiooni klassi kogu päisega, võivad deklareerida, et nende kavatsus taotluse esitamise kuupäeval oli taotleda kaitset seoses kaupade või teenustega, mis ei ole hõlmatud kõnealuse klassi päise sõnasõnalise tähendusega, kui nii määratud kaubad ja teenused kuuluvad Nizza klassifikatsiooni sellise redaktsiooni kõnealuse klassi tähestikulisse loetellu, mis kehtis taotluse esitamise kuupäeval. [ME 34]

  Avaldus esitatakse ametile nelja

  kuue
  kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest ning selles märgitakse selgelt, täpselt ja konkreetselt omaniku algse kavatsusega hõlmatud kaubad ja teenused, mis ei ole selgelt hõlmatud klassipäises esitatud nimetuste sõnasõnalise tähendusega. Amet võtab asjakohaseid meetmeid, et muuta registrit vastavalt. See võimalus ei piira artikli 15, artikli 42 lõike 2, artikli 51 lõike 1 punkti a ja artikli 57 lõike 2 kohaldamist. [ME 35]

  Euroopa
  Liidu
  kaubamärgid, mille kohta ei ole teises lõigus osutatud tähtaja jooksul avaldust esitatud, hõlmavad alates kõnealuse tähtaja lõpust ainult neid kaupu ja teenuseid, mis on selgelt hõlmatud asjaomase klassi päises esitatud nimetuste sõnasõnalise tähendusega.


  8a.
     
  Kui registrit muudetakse, ei takista artikli 9 alusel Euroopa kaubamärgist tulenevad ainuõigused mis tahes kolmandat isikut jätkata kaupade või teenuste kaubamärgi kasutamist järgmistel juhtudel ja tingimustel:










  a) | nimetatud kaupade või teenuste kaubamärgi kasutamine algas enne seda, kui registrit muudeti, ja |
| --- | --- | --- |

(28)

Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Kaupade ja teenuste määramine ja klassifitseerimine

1.   Kaubad ja teenused, mille suhtes kohaldatakse registreerimist, klassifitseeritakse kooskõlas klassifitseerimissüsteemiga, mis on kehtestatud 15. juuni 1957. aasta registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppega (edaspidi „Nizza klassifikatsioon“).

2.   Taotluse esitaja identifitseerib piisavalt selgelt ja täpselt kaubad ja teenused, mille jaoks taotletakse kaubamärgi kaitset, et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid ainult selle alusel määrata kindlaks taotletava kaitse ulatuse. Kaupade ja teenuste loetelu alusel saab iga kauba või teenuse klassifitseerida ainult ühte Nizza klassifikatsiooni klassi.

3.   Lõike 2 kohaldamisel võib kasutada Nizza klassifikatsiooni klassipäistes esitatud üldnimetusi või muid üldmõisteid, kui need vastavad selguse ja täpsuse nõuetele.

4.   Amet lükkab taotluse tagasi seoses ebaselgete või ebatäpsete nimetuste või mõistetega, kui taotleja ei esita vastuvõetavat sõnastust ameti poolt selleks kehtestatud tähtajaks.

5.   Üldmõistete, sealhulgas Nizza klassifikatsiooni klassipäistes esitatud üldnimetuste kasutamist tõlgendatakse nii, nagu see hõlmaks kõiki nimetuse või mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt kaetud kaupu või teenuseid. Selliste mõistete või nimetuste kasutamist ei tõlgendata nii, nagu see hõlmaks nõuet seoses kaupade või teenustega, mida ei saa nii mõista.

6.   Kui taotleja taotleb registreerimist rohkem kui ühe klassi puhul, rühmitatakse kaubad

  rühmitab taotleja
  ja teenused vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele, kusjuures iga rühma ette märgitakse sellise klassi number, kuhu kaubad või teenused kuuluvad, ja
  esitab
  rühmad esitatakse klasside järjekorras. [ME 33]

7.   Kaupade ja teenuste klassifikatsioonil on ainult halduslik otstarve. Kaupu ja teenuseid ei peeta üksteisega sarnasteks selle põhjal, et nad kuuluvad samasse Nizza klassifikatsiooni klassi, ning kaupu ja teenuseid ei peeta üksteisest erinevaks selle põhjal, et nad kuuluvad Nizza klassifikatsiooni erinevatesse klassidesse.

8.   Selliste Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide omanikud, mis on taotletud enne 22. juunit 2012 ja mis on registreeritud ainult seoses Nizza klassifikatsiooni klassi kogu päisega, võivad deklareerida, et nende kavatsus taotluse esitamise kuupäeval oli taotleda kaitset seoses kaupade või teenustega, mis ei ole hõlmatud kõnealuse klassi päise sõnasõnalise tähendusega, kui nii määratud kaubad ja teenused kuuluvad Nizza klassifikatsiooni sellise redaktsiooni kõnealuse klassi tähestikulisse loetellu, mis kehtis taotluse esitamise kuupäeval. [ME 34]

Avaldus esitatakse ametile nelja

  kuue
  kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest ning selles märgitakse selgelt, täpselt ja konkreetselt omaniku algse kavatsusega hõlmatud kaubad ja teenused, mis ei ole selgelt hõlmatud klassipäises esitatud nimetuste sõnasõnalise tähendusega. Amet võtab asjakohaseid meetmeid, et muuta registrit vastavalt. See võimalus ei piira artikli 15, artikli 42 lõike 2, artikli 51 lõike 1 punkti a ja artikli 57 lõike 2 kohaldamist. [ME 35]

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgid, mille kohta ei ole teises lõigus osutatud tähtaja jooksul avaldust esitatud, hõlmavad alates kõnealuse tähtaja lõpust ainult neid kaupu ja teenuseid, mis on selgelt hõlmatud asjaomase klassi päises esitatud nimetuste sõnasõnalise tähendusega.

8a.
     
  Kui registrit muudetakse, ei takista artikli 9 alusel Euroopa kaubamärgist tulenevad ainuõigused mis tahes kolmandat isikut jätkata kaupade või teenuste kaubamärgi kasutamist järgmistel juhtudel ja tingimustel:

a)

nimetatud kaupade või teenuste kaubamärgi kasutamine algas enne seda, kui registrit muudeti, ja

| b) | kõnealuste kaupade või teenuste kaubamärgi kasutamisega ei rikutud kaubamärgi omaniku õigusi, mis põhinevad sel ajal registrisse kantud kaupade ja teenuste sõnasõnalisel tähendusel. |
| --- | --- |

b)

kõnealuste kaupade või teenuste kaubamärgi kasutamisega ei rikutud kaubamärgi omaniku õigusi, mis põhinevad sel ajal registrisse kantud kaupade ja teenuste sõnasõnalisel tähendusel.

Lisaks ei anna registrisse kantud kaupade või teenuste loetelu muutmine Euroopa Liidu kaubamärgi omanikule õigust vaidlustada hiljem registreeritud kaubamärki või taotleda selle tühistamist järgmistel juhtudel ja tingimustel:

| a) | kaupade või teenuste hilisemat kaubamärki kasutati või kaubamärgi registreerimise taotlus esitati enne seda, kui registrit muudeti, ja |
| --- | --- |

a)

kaupade või teenuste hilisemat kaubamärki kasutati või kaubamärgi registreerimise taotlus esitati enne seda, kui registrit muudeti, ja

| b) | kõnealuste kaupade või teenuste kaubamärgi kasutamisega ei rikutud või ei oleks rikutud kaubamärgi omaniku õigusi, mis põhinevad sel ajal registrisse kantud kaupade ja teenuste sõnasõnalisel tähendusel.“

  [ME 36] |
| --- | --- |

b)

kõnealuste kaupade või teenuste kaubamärgi kasutamisega ei rikutud või ei oleks rikutud kaubamärgi omaniku õigusi, mis põhinevad sel ajal registrisse kantud kaupade ja teenuste sõnasõnalisel tähendusel.“

  [ME 36]

| (29) | Artikli 29 lõikele 5 lisatakse järgmine lause:
  „Vajaduse korral palub ameti tegevdirektor komisjonil kaaluda võimalust uurida, kas riik näeb esimese lause tähenduses ette sellise samaväärse kohtlemise.“[ME 37] |
| --- | --- |

(29)

Artikli 29 lõikele 5 lisatakse järgmine lause:

„Vajaduse korral palub ameti tegevdirektor komisjonil kaaluda võimalust uurida, kas riik näeb esimese lause tähenduses ette sellise samaväärse kohtlemise.“[ME 37]

| (30) | Artikkel 30 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 30
  Prioriteedinõude esitamine
  1.   Prioriteedinõuded esitatakse koos Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlusega ja need sisaldavad varasema taotluse kuupäeva, numbrit ja riiki.
  Taotleja esitab kolme kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast eelmise taotluse koopia. Kui eelmise taotluse puhul on tegu Euroopa Liidu kaubamärgi taotlusega, lisab amet toimikusse ex officio eelmise taotluse koopia. [ME 38]

  2.   Ameti tegevdirektor võib ette näha, et täiendav teave ja dokumendid, mille taotleja esitab koos prioriteedinõuetega, võivad sisaldada vähem, kui on ette nähtud artikli 35a punkti d kohaselt vastu võetud eeskirjadega, tingimusel et nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest.“ |
| --- | --- |

(30)

Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 30

Prioriteedinõude esitamine

1.   Prioriteedinõuded esitatakse koos Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlusega ja need sisaldavad varasema taotluse kuupäeva, numbrit ja riiki.
  Taotleja esitab kolme kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast eelmise taotluse koopia. Kui eelmise taotluse puhul on tegu Euroopa Liidu kaubamärgi taotlusega, lisab amet toimikusse ex officio eelmise taotluse koopia. [ME 38]

2.   Ameti tegevdirektor võib ette näha, et täiendav teave ja dokumendid, mille taotleja esitab koos prioriteedinõuetega, võivad sisaldada vähem, kui on ette nähtud artikli 35a punkti d kohaselt vastu võetud eeskirjadega, tingimusel et nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest.“

| (31) | Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine lause:
  „Prioriteedinõue esitatakse koos Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlusega.“; |
| --- | --- | --- |

(31)

Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine lause:

„Prioriteedinõue esitatakse koos Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlusega.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Taotleja, kes soovib nõuda prioriteeti lõike 1 kohaselt, esitab tõendid selle kohta, et kaupu või teenuseid esitleti taotletava kaubamärgi all.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Taotleja, kes soovib nõuda prioriteeti lõike 1 kohaselt, esitab tõendid selle kohta, et kaupu või teenuseid esitleti taotletava kaubamärgi all.“

| (32) | Artikli 34 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Euroopa
  Liidu
  kaubamärgile nõutud vanemus aegub, kui varasem kaubamärk, mille vanemust nõutakse, tunnistatakse kehtetuks või tühistatuks. Kui varasem kaubamärk tühistatakse, vanemus aegub, kui tühistamine jõustub enne Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva.“ |
| --- | --- |

(32)

Artikli 34 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Euroopa
  Liidu
  kaubamärgile nõutud vanemus aegub, kui varasem kaubamärk, mille vanemust nõutakse, tunnistatakse kehtetuks või tühistatuks. Kui varasem kaubamärk tühistatakse, vanemus aegub, kui tühistamine jõustub enne Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva.“

| (33) | III jaotisele lisatakse järgmine jagu:
  „5. JAGU
  Volituste delegeerimine
  Artikkel 35a
  Volituste delegeerimine
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse:






  a) | vahendid ja üksikasjad Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse esitamiseks vastavalt artiklile 25; |
| --- | --- | --- |

(33)

III jaotisele lisatakse järgmine jagu:

„5. JAGU

Volituste delegeerimine

Artikkel 35a

Volituste delegeerimine

Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse:

a)

vahendid ja üksikasjad Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse esitamiseks vastavalt artiklile 25;

| b) | üksikasjad seoses artikli 26 lõikes 1 osutatud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse sisuga, artikli 26 lõike 2 kohaste taotluse esitamisel tasutavate lõivudega (sealhulgas kõnealuste lõivudega hõlmatud kaupade ja teenuste klasside arv) ja

  sisu esitamise vorminõuetega
  artikli 26 lõike 3 kohaste taotluse vorminõuetega; [ME 39] |
| --- | --- |

b)

üksikasjad seoses artikli 26 lõikes 1 osutatud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse sisuga, artikli 26 lõike 2 kohaste taotluse esitamisel tasutavate lõivudega (sealhulgas kõnealuste lõivudega hõlmatud kaupade ja teenuste klasside arv) ja

  sisu esitamise vorminõuetega
  artikli 26 lõike 3 kohaste taotluse vorminõuetega; [ME 39]

| c) | menetlused samaväärsuse kontrollimiseks vastavalt artikli 29 lõikele 5; |
| --- | --- |

c)

menetlused samaväärsuse kontrollimiseks vastavalt artikli 29 lõikele 5;

| d) | kord ning eeskirjad teabe ja dokumentide kohta seoses varasema taotluse prioriteedi nõudmisega vastavalt artiklile 30; |
| --- | --- |

d)

kord ning eeskirjad teabe ja dokumentide kohta seoses varasema taotluse prioriteedi nõudmisega vastavalt artiklile 30;

| e) | kord ning eeskirjad tõendite kohta näituseprioriteedi nõudmiseks vastavalt artikli 33 lõikele 1; |
| --- | --- |

e)

kord ning eeskirjad tõendite kohta näituseprioriteedi nõudmiseks vastavalt artikli 33 lõikele 1;

| f) | kord siseriikliku kaubamärgi vanemuse nõudmiseks vastavalt artikli 34 lõikele 1 ja artikli 35 lõikele 1.“ |
| --- | --- |

f)

kord siseriikliku kaubamärgi vanemuse nõudmiseks vastavalt artikli 34 lõikele 1 ja artikli 35 lõikele 1.“

| (34) | Artikli 36 lõikes 1 asendatakse punkt b järgmisega:






  „b) | Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlus vastab käesolevas määruses sätestatud tingimustele ja artikli 26 lõikes 3 osutatud vorminõuetele.“ |
| --- | --- | --- |

(34)

Artikli 36 lõikes 1 asendatakse punkt b järgmisega:

„b)

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlus vastab käesolevas määruses sätestatud tingimustele ja artikli 26 lõikes 3 osutatud vorminõuetele.“

| (35) | Artikli 37 lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(35)

Artikli 37 lõige 2 jäetakse välja.

| (36) | IV jaotises jäetakse välja 2. jagu. |
| --- | --- |

(36)

IV jaotises jäetakse välja 2. jagu.

| (37) | Artiklit 39 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse tingimused on täidetud, avaldatakse taotlus artikli 42 kohaldamisel sel määral, kui seda ei ole artikli 37 kohaselt tagasi lükatud. Taotluse avaldamine ei piira teavet, mis on juba tehtud üldsusele kättesaadavaks muul viisil vastavalt käesolevale määrusele või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele.“; |
| --- | --- | --- |

(37)

Artiklit 39 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse tingimused on täidetud, avaldatakse taotlus artikli 42 kohaldamisel sel määral, kui seda ei ole artikli 37 kohaselt tagasi lükatud. Taotluse avaldamine ei piira teavet, mis on juba tehtud üldsusele kättesaadavaks muul viisil vastavalt käesolevale määrusele või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Amet parandab taotluse avaldamisel tehtud mis tahes vead või eksimused.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Amet parandab taotluse avaldamisel tehtud mis tahes vead või eksimused.“

| (38) | Artikkel 40 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 40
  Kolmandate isikute vastuväited
  1.   Iga füüsiline või juriidiline isik ja iga rühm või organ, kes esindab valmistajaid, tootjaid, teenuseosutajaid, kaubastajaid või tarbijaid, võib esitada ametile kirjalikke vastuväiteid, milles selgitatakse, millistel artikli 5 ja 7 kohastel põhjustel ei registreerita kaubamärki ex officio.
  Nad ei osale ameti menetlustes.
  2.   Kolmandate isikute vastuväited esitatakse enne vastulause esitamise perioodi lõppu või juhul, kui on esitatud vastulause kaubamärgi vastu, enne vastulause kohta lõppotsuse tegemist.
  3.   Lõikes 1 osutatud esitamine ei piira ameti õigust uurida omal algatusel mis tahes ajal enne registreerimist vajaduse korral uuesti absoluutseid põhjusi.
  4.   Lõikes 1 osutatud vastuväited edastatakse taotluse esitajale, kes võib esitada nende kohta märkusi.“ |
| --- | --- |

(38)

Artikkel 40 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 40

Kolmandate isikute vastuväited

1.   Iga füüsiline või juriidiline isik ja iga rühm või organ, kes esindab valmistajaid, tootjaid, teenuseosutajaid, kaubastajaid või tarbijaid, võib esitada ametile kirjalikke vastuväiteid, milles selgitatakse, millistel artikli 5 ja 7 kohastel põhjustel ei registreerita kaubamärki ex officio.

Nad ei osale ameti menetlustes.

2.   Kolmandate isikute vastuväited esitatakse enne vastulause esitamise perioodi lõppu või juhul, kui on esitatud vastulause kaubamärgi vastu, enne vastulause kohta lõppotsuse tegemist.

3.   Lõikes 1 osutatud esitamine ei piira ameti õigust uurida omal algatusel mis tahes ajal enne registreerimist vajaduse korral uuesti absoluutseid põhjusi.

4.   Lõikes 1 osutatud vastuväited edastatakse taotluse esitajale, kes võib esitada nende kohta märkusi.“

| (39) | Artikli 41 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Vastulause esitatakse kirjalikult ja see peab olema põhjendatud. Vastulause loetakse nõuetekohaselt esitatuks alles pärast vastulause esitamise lõivu tasumist.
  4.   Ameti määratud aja jooksul võib vastulause esitaja esitada oma vastulause toetuseks fakte, tõendeid ja argumente.“ |
| --- | --- |

(39)

Artikli 41 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Vastulause esitatakse kirjalikult ja see peab olema põhjendatud. Vastulause loetakse nõuetekohaselt esitatuks alles pärast vastulause esitamise lõivu tasumist.

4.   Ameti määratud aja jooksul võib vastulause esitaja esitada oma vastulause toetuseks fakte, tõendeid ja argumente.“

| (40) | Artikli 42 lõike

  lõige
  2 esimeses lauses asendatakse tekst „viie aasta jooksul enne ühenduse kaubamärgi taotluse avaldamist“ tekstiga „viie aasta jooksul enne esitamis- või prioriteedikuupäeva“.

  järgmisega:




  „2.
     
  Taotleja nõudmisel peab vastulause esitanud varasema Euroopa Liidu kaubamärgi omanik tõendama, et varasemat Euroopa Liidu kaubamärki on liidus tegelikult kasutatud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, viie aasta jooksul enne Euroopa Liidu kaubamärgi taotluse esitamis- või prioriteedikuupäeva ning et see on vastulause aluseks või et mittekasutamine on õigustatud, tingimusel, et varasem Euroopa Liidu kaubamärk on selleks kuupäevaks olnud registreeritud vähemalt viis aastat. Selliste tõendite puudumise korral lükatakse vastulause tagasi. Kui varasemat Euroopa Liidu kaubamärki on kasutatud vaid osa kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, loetakse see vastulause menetlemisel ainult nende kaupade või teenuste jaoks registreerituks“.

  [ME 40] |
| --- | --- |

(40)

Artikli 42 lõike

  lõige
  2 esimeses lauses asendatakse tekst „viie aasta jooksul enne ühenduse kaubamärgi taotluse avaldamist“ tekstiga „viie aasta jooksul enne esitamis- või prioriteedikuupäeva“.

  järgmisega:

„2.
     
  Taotleja nõudmisel peab vastulause esitanud varasema Euroopa Liidu kaubamärgi omanik tõendama, et varasemat Euroopa Liidu kaubamärki on liidus tegelikult kasutatud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, viie aasta jooksul enne Euroopa Liidu kaubamärgi taotluse esitamis- või prioriteedikuupäeva ning et see on vastulause aluseks või et mittekasutamine on õigustatud, tingimusel, et varasem Euroopa Liidu kaubamärk on selleks kuupäevaks olnud registreeritud vähemalt viis aastat. Selliste tõendite puudumise korral lükatakse vastulause tagasi. Kui varasemat Euroopa Liidu kaubamärki on kasutatud vaid osa kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, loetakse see vastulause menetlemisel ainult nende kaupade või teenuste jaoks registreerituks“.

  [ME 40]

| (41) | Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | enne artikli 27 kohase esitamiskuupäeva kinnitamist ameti poolt ja artikli 41 lõikega 1 ette nähtud vastulause esitamise perioodi jooksul.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(41)

Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

enne artikli 27 kohase esitamiskuupäeva kinnitamist ameti poolt ja artikli 41 lõikega 1 ette nähtud vastulause esitamise perioodi jooksul.“;

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| (42) | Artikkel 45 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 45
  Registreerimine
  1.   Kui taotlus vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja kui artikli 41 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul ei ole esitatud vastulauset või kui vastulause on lõppotsusega tagasi lükatud, registreeritakse kaubamärk Euroopa
  Liidu
  kaubamärgina. Registreerimine avaldatakse.
  2.   Amet väljastab registreerimistunnistuse. Registreerimistunnistuse võib väljastada elektrooniliselt.
  3.   Ainult registreerimise kehtivuse ajal on registreeritud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul õigus kasutada seoses registreerimisega hõlmatud kaupade ja teenustega vahetult kaubamärgi kõrval tähist, mis tõendab, et kaubamärk on registreeritud liidus. Kõnealuse tähise täpse esituse määrab kindlaks ameti tegevdirektor.
  4.   Registreeritud kaubamärgi tähist ei kasuta peale kaubamärgi omaniku ilma kaubamärgi omaniku nõusolekuta ükski isik. Kaubamärgi omanik ei kasuta kaubamärgi tähist enne kaubamärgi registreerimist ega pärast kaubamärgi tühistamist, kehtetuks tunnistamist, kehtivusaja lõppemist või kaubamärgist loobumist.“ |
| --- | --- |

(42)

Artikkel 45 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 45

Registreerimine

1.   Kui taotlus vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja kui artikli 41 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul ei ole esitatud vastulauset või kui vastulause on lõppotsusega tagasi lükatud, registreeritakse kaubamärk Euroopa
  Liidu
  kaubamärgina. Registreerimine avaldatakse.

2.   Amet väljastab registreerimistunnistuse. Registreerimistunnistuse võib väljastada elektrooniliselt.

3.   Ainult registreerimise kehtivuse ajal on registreeritud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikul õigus kasutada seoses registreerimisega hõlmatud kaupade ja teenustega vahetult kaubamärgi kõrval tähist, mis tõendab, et kaubamärk on registreeritud liidus. Kõnealuse tähise täpse esituse määrab kindlaks ameti tegevdirektor.

4.   Registreeritud kaubamärgi tähist ei kasuta peale kaubamärgi omaniku ilma kaubamärgi omaniku nõusolekuta ükski isik. Kaubamärgi omanik ei kasuta kaubamärgi tähist enne kaubamärgi registreerimist ega pärast kaubamärgi tühistamist, kehtetuks tunnistamist, kehtivusaja lõppemist või kaubamärgist loobumist.“

| (43) | IV jaotisele lisatakse järgmine jagu:
  „7. JAGU
  Volituste delegeerimine
  Artikkel 45a
  Volituste delegeerimine
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:






  a) | artikli 36 lõike 1 punktis a osutatud esitamiskuupäeva nõuete ja artikli 26 lõikes 3 osutatud vorminõuete täitmise kontrolli kord ning artikli 36 lõike 1 punkti c kohane klassiga seotud lõivude tasumise kontrolli kord; |
| --- | --- | --- |

(43)

IV jaotisele lisatakse järgmine jagu:

„7. JAGU

Volituste delegeerimine

Artikkel 45a

Volituste delegeerimine

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:

a)

artikli 36 lõike 1 punktis a osutatud esitamiskuupäeva nõuete ja artikli 26 lõikes 3 osutatud vorminõuete täitmise kontrolli kord ning artikli 36 lõike 1 punkti c kohane klassiga seotud lõivude tasumise kontrolli kord;

| b) | artiklis 37 osutatud absoluutsete keeldumispõhjuste läbivaatamise kord; |
| --- | --- |

b)

artiklis 37 osutatud absoluutsete keeldumispõhjuste läbivaatamise kord;

| c) | üksikasjad, mida artikli 39 lõike 1 kohane taotluse avaldamine peab sisaldama; |
| --- | --- |

c)

üksikasjad, mida artikli 39 lõike 1 kohane taotluse avaldamine peab sisaldama;

| d) | artikli 39 lõike 3 kohaste Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse avaldamisel tehtud vigade või eksimuste parandamise kord; |
| --- | --- |

d)

artikli 39 lõike 3 kohaste Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse avaldamisel tehtud vigade või eksimuste parandamise kord;

| e) | artikli 40 kohaste kolmandate isikute vastuväidete esitamise kord; |
| --- | --- |

e)

artikli 40 kohaste kolmandate isikute vastuväidete esitamise kord;

| f) | artiklite 41 ja 42 kohase vastulausete esitamise ja menetlemise korra üksikasjad; |
| --- | --- |

f)

artiklite 41 ja 42 kohase vastulausete esitamise ja menetlemise korra üksikasjad;

| g) | artikli 43 lõike 2 kohase taotluste muutmise ja artikli 44 kohase taotluste osadeks jagamise kord; |
| --- | --- |

g)

artikli 43 lõike 2 kohase taotluste muutmise ja artikli 44 kohase taotluste osadeks jagamise kord;

| h) | Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi registreerimisel registrisse kantavad üksikasjad, artikli 45 lõike 1 kohase registreerimise avaldamise üksikasjad ning artikli 45 lõike 2 kohase registreerimistunnistuse sisu ja kõnealuse tunnistuse väljastamise kord.“ |
| --- | --- |

h)

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi registreerimisel registrisse kantavad üksikasjad, artikli 45 lõike 1 kohase registreerimise avaldamise üksikasjad ning artikli 45 lõike 2 kohase registreerimistunnistuse sisu ja kõnealuse tunnistuse väljastamise kord.“

| (43a) | Artiklile 47 lisatakse järgmine lõige:




  „1a.
     
  Euroopa Liidu kaubamärgi kehtivuse pikendamise eest tasutav lõiv koosneb järgmisest:










  a) | põhilõiv; |
| --- | --- | --- |

(43a)

Artiklile 47 lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Euroopa Liidu kaubamärgi kehtivuse pikendamise eest tasutav lõiv koosneb järgmisest:

a)

põhilõiv;

| b) | klassiga seotud lõivud, kui klasse on rohkem kui see, mille kehtivuse pikendamist taotletakse, ja |
| --- | --- |

b)

klassiga seotud lõivud, kui klasse on rohkem kui see, mille kehtivuse pikendamist taotletakse, ja

| c) | vajaduse korral pikendamislõivu hilinenud tasumisest või pikendamistaotluse hilinenud esitamisest tulenev lisalõiv vastavalt lõikele 3“;

  [ME 41] |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral pikendamislõivu hilinenud tasumisest või pikendamistaotluse hilinenud esitamisest tulenev lisalõiv vastavalt lõikele 3“;

  [ME 41]

| (44) | Artikli 49 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(44)

Artikli 49 lõige 3 jäetakse välja.

| (45) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 49a
  Volituste delegeerimine
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:






  a) | artikli 47 kohase Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide kehtivuse pikendamise kord, sealhulgas makstavad lõivud; [ME 42] |
| --- | --- | --- |

(45)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 49a

Volituste delegeerimine

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:

a)

artikli 47 kohase Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide kehtivuse pikendamise kord, sealhulgas makstavad lõivud; [ME 42]

| b) | artikli 48 lõike 2 kohase Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide registreerimise muutmise kord; |
| --- | --- |

b)

artikli 48 lõike 2 kohase Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide registreerimise muutmise kord;

| c) | artikli 49 kohase Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide osadeks jagamise kord.“ |
| --- | --- |

c)

artikli 49 kohase Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide osadeks jagamise kord.“

| (46) | Artikli 50 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kaubamärgi omanik teatab loobumisest ametile kirjalikult. Loobumine jõustub registrisse kandmisel. Sellise Euroopa
  Liidu
  kaubamärgist loobumise kehtivus, millest on ametile teatatud pärast kõnealuse kaubamärgi tühistamise
  või kehtetuks tunnistamise
  taotluse esitamist artikli 56 lõike 1 kohaselt, sõltub tühistamise
  või kehtetuks tunnistamise
  taotluse lõplikust tagasilükkamisest või selle tagasivõtmisest. [ME 43]

  „3.   Loobumine registreeritakse üksnes registrisse kantud õiguste omaniku nõusolekul. Kui registrisse on kantud litsents, kantakse loobumine registrisse üksnes juhul, kui kaubamärgi omanik tõendab, et ta on litsentsisaajat loobumiskavatsusest teavitanud; kõnealune kanne tehakse pärast artikli 57a punktiga a ette nähtud tähtaja möödumist

  kolme kuu möödumisel kuupäevast, mil kaubamärgi omanik tõendab ametile, et ta on litsentsisaajat loobumiskavatsusest teavitanud
  .“[ME 44] |
| --- | --- |

(46)

Artikli 50 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Kaubamärgi omanik teatab loobumisest ametile kirjalikult. Loobumine jõustub registrisse kandmisel. Sellise Euroopa
  Liidu
  kaubamärgist loobumise kehtivus, millest on ametile teatatud pärast kõnealuse kaubamärgi tühistamise
  või kehtetuks tunnistamise
  taotluse esitamist artikli 56 lõike 1 kohaselt, sõltub tühistamise
  või kehtetuks tunnistamise
  taotluse lõplikust tagasilükkamisest või selle tagasivõtmisest. [ME 43]

„3.   Loobumine registreeritakse üksnes registrisse kantud õiguste omaniku nõusolekul. Kui registrisse on kantud litsents, kantakse loobumine registrisse üksnes juhul, kui kaubamärgi omanik tõendab, et ta on litsentsisaajat loobumiskavatsusest teavitanud; kõnealune kanne tehakse pärast artikli 57a punktiga a ette nähtud tähtaja möödumist

  kolme kuu möödumisel kuupäevast, mil kaubamärgi omanik tõendab ametile, et ta on litsentsisaajat loobumiskavatsusest teavitanud
  .“[ME 44]

| (47) | Artikli 53 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud tingimused on täidetud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi esitamise kuupäeval või prioriteedikuupäeval.“ |
| --- | --- |

(47)

Artikli 53 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud tingimused on täidetud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi esitamise kuupäeval või prioriteedikuupäeval.“

| (48) | Artikli 54 lõigetes

  lõiked
  1 ja 2 jäetakse välja tekst „ega vaidlustada hilisema kaubamärgi kasutamist“.

  asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Kui Euroopa Liidu kaubamärgi omanik on viie järjestikuse aasta jooksul nõustunud hilisema Euroopa Liidu kaubamärgi kasutamisega liidus ja olnud teadlik sellisest kasutamisest, ei ole tal õigust varasema kaubamärgi põhjal taotleda hilisema kaubamärgi kehtetuks tunnistamist [...] kaupade või teenuste puhul, mille jaoks hilisemat kaubamärki on kasutatud, kui hilisema Euroopa Liidu kaubamärgi registreerimist ei taotletud pahauskselt.




  2.
     
  Kui artikli 8 lõikes 2 osutatud varasema siseriikliku kaubamärgi või artikli 8 lõikes 4 osutatud muu varasema tähise omanik on viie järjestikuse aasta jooksul nõustunud hilisema Euroopa Liidu kaubamärgi kasutamisega liikmesriigis, kus on kaitstud varasem kaubamärk või muu varasem tähis, olles sellisest kasutamisest teadlik, ei ole tal enam õigust varasema kaubamärgi või muu varasema tähise põhjal taotleda hilisema kaubamärgi kehtetuks tunnistamist [...] kaupade või teenuste puhul, mille jaoks hilisemat kaubamärki on kasutatud, kui hilisema Euroopa Liidu kaubamärgi registreerimist ei taotletud pahauskselt“.

  [ME 45] |
| --- | --- |

(48)

Artikli 54 lõigetes

  lõiked
  1 ja 2 jäetakse välja tekst „ega vaidlustada hilisema kaubamärgi kasutamist“.

  asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Kui Euroopa Liidu kaubamärgi omanik on viie järjestikuse aasta jooksul nõustunud hilisema Euroopa Liidu kaubamärgi kasutamisega liidus ja olnud teadlik sellisest kasutamisest, ei ole tal õigust varasema kaubamärgi põhjal taotleda hilisema kaubamärgi kehtetuks tunnistamist [...] kaupade või teenuste puhul, mille jaoks hilisemat kaubamärki on kasutatud, kui hilisema Euroopa Liidu kaubamärgi registreerimist ei taotletud pahauskselt.

2.
     
  Kui artikli 8 lõikes 2 osutatud varasema siseriikliku kaubamärgi või artikli 8 lõikes 4 osutatud muu varasema tähise omanik on viie järjestikuse aasta jooksul nõustunud hilisema Euroopa Liidu kaubamärgi kasutamisega liikmesriigis, kus on kaitstud varasem kaubamärk või muu varasem tähis, olles sellisest kasutamisest teadlik, ei ole tal enam õigust varasema kaubamärgi või muu varasema tähise põhjal taotleda hilisema kaubamärgi kehtetuks tunnistamist [...] kaupade või teenuste puhul, mille jaoks hilisemat kaubamärki on kasutatud, kui hilisema Euroopa Liidu kaubamärgi registreerimist ei taotletud pahauskselt“.

  [ME 45]

| (49) | Artiklit 56 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punktis c asendatakse tekst „asjaomase liikmesriigi õiguste kohaselt“ tekstiga „liidu või asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt“; |
| --- | --- | --- |

(49)

Artiklit 56 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punktis c asendatakse tekst „asjaomase liikmesriigi õiguste kohaselt“ tekstiga „liidu või asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlust ei võeta vastu, kui amet või artiklis 95 osutatud Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide kohus on samas küsimuses, sama hagi alusega ja samade poolte vahelises vaidluses juba otsuse teinud ning see ameti otsus või kohtuotsus on jõustunud.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlust ei võeta vastu, kui amet või artiklis 95 osutatud Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide kohus on samas küsimuses, sama hagi alusega ja samade poolte vahelises vaidluses juba otsuse teinud ning see ameti otsus või kohtuotsus on jõustunud.“

| (50) | Artikli 57 lõike

  lõige
  2 teises lauses asendatakse tekst „avaldamise kuupäevaks“ tekstiga „esitamise kuupäevaks või Euroopa kaubamärgi taotluse prioriteedikuupäevaks“.

  järgmisega:




  „2.
     
  Euroopa Liidu kaubamärgi omaniku nõudel peab tühistamismenetluses osalev varasema Euroopa Liidu kaubamärgi omanik tõendama, et varasemat Euroopa Liidu kaubamärki on liidus tegelikult kasutatud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, viie aasta jooksul enne kehtetuks tunnistamise taotluse esitamise kuupäeva ning et see on taotluse aluseks või et mittekasutamine on õigustatud, tingimusel et varasem Euroopa Liidu kaubamärk on selleks kuupäevaks olnud registreeritud vähemalt viis aastat. Kui Euroopa Liidu kaubamärgi taotluse esitamise kuupäevaks või Euroopa Liidu kaubamärgi taotluse prioriteedikuupäevaks on varasem Euroopa Liidu kaubamärk olnud registreeritud vähemalt viis aastat, esitab varasema Euroopa Liidu kaubamärgi omanik tõendid ka selle kohta, et artikli 42 lõikes 2 osutatud tingimused olid kõnealusel kuupäeval täidetud. Selliste tõendite puudumise korral lükatakse kehtetuks tunnistamise taotlus tagasi. Kui varasemat Euroopa Liidu kaubamärki on kasutatud vaid osa kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, loetakse see kehtetuks tunnistamise taotluse läbivaatamisel ainult nende kaupade või teenuste jaoks registreerituks“.

  [ME 46] |
| --- | --- |

(50)

Artikli 57 lõike

  lõige
  2 teises lauses asendatakse tekst „avaldamise kuupäevaks“ tekstiga „esitamise kuupäevaks või Euroopa kaubamärgi taotluse prioriteedikuupäevaks“.

  järgmisega:

„2.
     
  Euroopa Liidu kaubamärgi omaniku nõudel peab tühistamismenetluses osalev varasema Euroopa Liidu kaubamärgi omanik tõendama, et varasemat Euroopa Liidu kaubamärki on liidus tegelikult kasutatud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, viie aasta jooksul enne kehtetuks tunnistamise taotluse esitamise kuupäeva ning et see on taotluse aluseks või et mittekasutamine on õigustatud, tingimusel et varasem Euroopa Liidu kaubamärk on selleks kuupäevaks olnud registreeritud vähemalt viis aastat. Kui Euroopa Liidu kaubamärgi taotluse esitamise kuupäevaks või Euroopa Liidu kaubamärgi taotluse prioriteedikuupäevaks on varasem Euroopa Liidu kaubamärk olnud registreeritud vähemalt viis aastat, esitab varasema Euroopa Liidu kaubamärgi omanik tõendid ka selle kohta, et artikli 42 lõikes 2 osutatud tingimused olid kõnealusel kuupäeval täidetud. Selliste tõendite puudumise korral lükatakse kehtetuks tunnistamise taotlus tagasi. Kui varasemat Euroopa Liidu kaubamärki on kasutatud vaid osa kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, loetakse see kehtetuks tunnistamise taotluse läbivaatamisel ainult nende kaupade või teenuste jaoks registreerituks“.

  [ME 46]

| (51) | VI jaotisele lisatakse järgmine jagu:
  „6. JAGU
  Volituste delegeerimine
  Artikkel 57a
  Volituste delegeerimine
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse:






  a) | artikli 50 kohase Euroopa
  Liidu
  kaubamärgist loobumise kord, sealhulgas kõnealuse artikli lõikes 3 osutatud tähtaeg; [ME 47] |
| --- | --- | --- |

(51)

VI jaotisele lisatakse järgmine jagu:

„6. JAGU

Volituste delegeerimine

Artikkel 57a

Volituste delegeerimine

Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse:

a)

artikli 50 kohase Euroopa
  Liidu
  kaubamärgist loobumise kord, sealhulgas kõnealuse artikli lõikes 3 osutatud tähtaeg; [ME 47]

| b) | artiklite 56 ja 57 kohase Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide tühistamise ja kehtetuks tunnistamise kord.“ |
| --- | --- |

b)

artiklite 56 ja 57 kohase Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide tühistamise ja kehtetuks tunnistamise kord.“

| (52) | Artikli 58 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kaebuse võib esitada ameti kõigi selliste otsuseid tegevate üksuste otsuste peale, kes on loetletud artikli 130 punktides a–d. Nii artikli 60 kohane kaebuse esitamise tähtaeg kui ka kaebuse esitamine peatavad otsuse täitmise.“ |
| --- | --- |

(52)

Artikli 58 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kaebuse võib esitada ameti kõigi selliste otsuseid tegevate üksuste otsuste peale, kes on loetletud artikli 130 punktides a–d. Nii artikli 60 kohane kaebuse esitamise tähtaeg kui ka kaebuse esitamine peatavad otsuse täitmise.“

| (53) | Artikkel 62 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(53)

Artikkel 62 jäetakse välja.

| (54) | Artikli 64 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Apellatsioonikoja otsused jõustuvad alles artikli 65 lõikes 5 osutatud tähtaja möödumisel või kui selle aja jooksul kaevatakse asi edasi Üldkohtusse, alates kõnealuse edasikaebuse või sellise mis tahes kaebuse rahuldamata jätmise kuupäevast, mis esitatakse Euroopa Kohtule Üldkohtu otsuse kohta.“ |
| --- | --- |

(54)

Artikli 64 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Apellatsioonikoja otsused jõustuvad alles artikli 65 lõikes 5 osutatud tähtaja möödumisel või kui selle aja jooksul kaevatakse asi edasi Üldkohtusse, alates kõnealuse edasikaebuse või sellise mis tahes kaebuse rahuldamata jätmise kuupäevast, mis esitatakse Euroopa Kohtule Üldkohtu otsuse kohta.“

| (55) | Artiklit 65 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kaebusi käsitlevate apellatsioonikodade otsuste kohta võib Üldkohtule esitada kaebuse.“; |
| --- | --- | --- |

(55)

Artiklit 65 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kaebusi käsitlevate apellatsioonikodade otsuste kohta võib Üldkohtule esitada kaebuse.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Üldkohus on pädev vaidlustatud otsust tühistama või seda muutma.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Üldkohus on pädev vaidlustatud otsust tühistama või seda muutma.“;

| c) | lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmistega:
  „5.   Kaebus esitatakse Üldkohtule kahe kuu jooksul pärast apellatsioonikoja otsuse teatavakstegemist.
  6.   Amet võtab vajalikud meetmed Üldkohtu otsuse täitmiseks või, kui Euroopa Kohtule esitatakse kõnealuse otsuse kohta apellatsioonikaebus, Euroopa Kohtu otsuse täitmiseks.“ |
| --- | --- |

c)

lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmistega:

„5.   Kaebus esitatakse Üldkohtule kahe kuu jooksul pärast apellatsioonikoja otsuse teatavakstegemist.

6.   Amet võtab vajalikud meetmed Üldkohtu otsuse täitmiseks või, kui Euroopa Kohtule esitatakse kõnealuse otsuse kohta apellatsioonikaebus, Euroopa Kohtu otsuse täitmiseks.“

| (56) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 65a
  Volituste delegeerimine
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:






  a) | artikli 60 kohase kaebuse esitamist käsitleva teate
  formaalne
  sisu ning kaebuse esitamise ja läbivaatamise kord; [ME 48] |
| --- | --- | --- |

(56)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 65a

Volituste delegeerimine

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:

a)

artikli 60 kohase kaebuse esitamist käsitleva teate
  formaalne
  sisu ning kaebuse esitamise ja läbivaatamise kord; [ME 48]

| b) | artikli 64 kohaste apellatsioonikoja otsuste
  formaalne
  sisu ja vorm; [ME 49] |
| --- | --- |

b)

artikli 64 kohaste apellatsioonikoja otsuste
  formaalne
  sisu ja vorm; [ME 49]

| c) | artiklis 60 osutatud kaebuse esitamise lõivu tagasimaksmine.“ |
| --- | --- |

c)

artiklis 60 osutatud kaebuse esitamise lõivu tagasimaksmine.“

| (57) | VIII jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:
  „EUROOPA KOLLEKTIIVKAUBAMÄRKE JA SERTIFITSEERIMISMÄRKE KÄSITLEVAD ERISÄTTED“. |
| --- | --- |

(57)

VIII jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:

„EUROOPA KOLLEKTIIVKAUBAMÄRKE JA SERTIFITSEERIMISMÄRKE KÄSITLEVAD ERISÄTTED“.

| (58) | VIII jaotise pealkirja ja artikli 66 vahele lisatakse järgmine pealkiri:
  „1. JAGU
  Euroopa
  Liidu
  kollektiivkaubamärgid“. |
| --- | --- |

(58)

VIII jaotise pealkirja ja artikli 66 vahele lisatakse järgmine pealkiri:

„1. JAGU

Euroopa
  Liidu
  kollektiivkaubamärgid“.

| (59) | Artikli 66 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   I–VII jaotist ja IX–XIV jaotist kohaldatakse Euroopa
  Liidu
  kollektiivkaubamärkide suhtes sel määral, mil käesoleva jaoga ei ole ette nähtud teisiti.“ |
| --- | --- |

(59)

Artikli 66 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   I–VII jaotist ja IX–XIV jaotist kohaldatakse Euroopa
  Liidu
  kollektiivkaubamärkide suhtes sel määral, mil käesoleva jaoga ei ole ette nähtud teisiti.“

| (60) | Artikli 67 lõikes

  lõige
  1 asendatakse tekst „ettenähtud tähtaja jooksul“ tekstiga „artikli 74a kohaselt ette nähtud tähtaja jooksul“.

  järgmisega:




  „1.
     
  Euroopa Liidu kollektiivkaubamärgi taotleja esitab kahe kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast arvates selle kasutamist reguleerivad eeskirjad.“

  [ME 50] |
| --- | --- |

(60)

Artikli 67 lõikes

  lõige
  1 asendatakse tekst „ettenähtud tähtaja jooksul“ tekstiga „artikli 74a kohaselt ette nähtud tähtaja jooksul“.

  järgmisega:

„1.
     
  Euroopa Liidu kollektiivkaubamärgi taotleja esitab kahe kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast arvates selle kasutamist reguleerivad eeskirjad.“

  [ME 50]

| (61) | Artikkel 69 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 69
  Kolmandate isikute vastuväited
  Kui ametile esitatakse artikli 40 kohaselt kirjalikud vastuväited Euroopa
  Liidu
  kollektiivkaubamärgi kohta, võivad kõnealused vastuväited põhineda ka konkreetsetel põhjustel, mille alusel Euroopa
  Liidu
  kollektiivkaubamärgi taotlus lükatakse tagasi artikli 68 kohaselt.“ |
| --- | --- |

(61)

Artikkel 69 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 69

Kolmandate isikute vastuväited

Kui ametile esitatakse artikli 40 kohaselt kirjalikud vastuväited Euroopa
  Liidu
  kollektiivkaubamärgi kohta, võivad kõnealused vastuväited põhineda ka konkreetsetel põhjustel, mille alusel Euroopa
  Liidu
  kollektiivkaubamärgi taotlus lükatakse tagasi artikli 68 kohaselt.“

| (61a) | Artikli 71 lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Seoses kasutamist reguleerivate muudetud eeskirjadega võib artikli 69 kohaselt esitada ka kirjalikke vastuväiteid.“

  [ME 51] |
| --- | --- |

(61a)

Artikli 71 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Seoses kasutamist reguleerivate muudetud eeskirjadega võib artikli 69 kohaselt esitada ka kirjalikke vastuväiteid.“

  [ME 51]

| (62) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 74a
  Volituste delegeerimine
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse artikli 67 lõikes 1 osutatud tähtaeg, mille jooksul tuleb ametile esitada

  lõike 2 kohaste
  Euroopa
  Liidu
  kollektiivkaubamärgi kasutamist reguleerivad eeskirjad, ja artikli 67 lõike 2 kohane kõnealuste

  reguleerivate
  eeskirjade
  formaalne
  sisu.“[ME 52] |
| --- | --- |

(62)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 74a

Volituste delegeerimine

Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse artikli 67 lõikes 1 osutatud tähtaeg, mille jooksul tuleb ametile esitada

  lõike 2 kohaste
  Euroopa
  Liidu
  kollektiivkaubamärgi kasutamist reguleerivad eeskirjad, ja artikli 67 lõike 2 kohane kõnealuste

  reguleerivate
  eeskirjade
  formaalne
  sisu.“[ME 52]

| (63) | VIII jaotisele lisatakse järgmine jagu:
  „2. JAGU
  Euroopa sertifitseerimismärgid
  Artikkel 74b
  Euroopa sertifitseerimismärgid
  1.   Euroopa sertifitseerimismärk on Euroopa
  Liidu
  kaubamärk, mida kirjeldatakse sellisena märgi taotlemisel ja mis võimaldab eristada kaupu või teenuseid, mida märgi omanik on sertifitseerinud seoses geograafilise päritolu, materjali, kaupade tootmise või teenuste toimimise viisi, kvaliteedi, täpsuse või muude omadustega, sertifitseerimata kaupadest ja teenustest.
  2.   Kõik juriidilised isikud, sealhulgas avalik-õiguslikud institutsioonid, asutused ja organid, võivad taotleda Euroopa sertifitseerimismärki, tingimusel et:






  a) | juriidilise isiku tegevus ei hõlma sertifitseeritud kaupade tarnimist või teenuste osutamist; |
| --- | --- | --- |

(63)

VIII jaotisele lisatakse järgmine jagu:

„2. JAGU

Euroopa sertifitseerimismärgid

Artikkel 74b

Euroopa sertifitseerimismärgid

1.   Euroopa sertifitseerimismärk on Euroopa
  Liidu
  kaubamärk, mida kirjeldatakse sellisena märgi taotlemisel ja mis võimaldab eristada kaupu või teenuseid, mida märgi omanik on sertifitseerinud seoses geograafilise päritolu, materjali, kaupade tootmise või teenuste toimimise viisi, kvaliteedi, täpsuse või muude omadustega, sertifitseerimata kaupadest ja teenustest.

2.   Kõik juriidilised isikud, sealhulgas avalik-õiguslikud institutsioonid, asutused ja organid, võivad taotleda Euroopa sertifitseerimismärki, tingimusel et:

a)

juriidilise isiku tegevus ei hõlma sertifitseeritud kaupade tarnimist või teenuste osutamist;

| b) | juriidiline isik on pädev sertifitseerima kaupu või teenuseid, mille puhul kaubamärk registreeritakse. |
| --- | --- |

b)

juriidiline isik on pädev sertifitseerima kaupu või teenuseid, mille puhul kaubamärk registreeritakse.

3.   Erandina artikli 7 lõike 1 punktist c võivad märgid või tähised, mis võivad kaubanduses tähistada kaupade või teenuste geograafilist päritolu, olla Euroopa sertifitseerimismärgid lõikes 1 määratletud tähenduses. Sertifitseerimismärk ei anna omanikule õigust keelata kolmandatel isikutel selliste märkide või tähiste kasutamist kaubandustegevuse käigus, kui kolmandad isikud kasutavad neid kooskõlas ausa tööstus- või kaubandustavaga. Sertifitseerimismärgi kasutamist ei tohi keelata kolmandal isikul, kellel on õigus kasutada geograafilist nime.

4.   I–VII jaotist ja IX–XIV jaotist kohaldatakse Euroopa sertifitseerimismärkide suhtes sel määral, mil käesoleva jaoga ei ole ette nähtud teisiti.

Artikkel 74c

Märgi kasutamist reguleerivad eeskirjad

1.   Euroopa sertifitseerimismärgi taotleja esitab
  kahe kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast arvates
  sertifitseerimismärgi kasutamist reguleerivad eeskirjad artikliga 74k ette nähtud tähtaja jooksul. [ME 53]

2.   Kasutamist reguleerivate eeskirjadega määratakse kindlaks isikud, kellel on lubatud kaubamärki kasutada, märgiga sertifitseeritud tunnused, kuidas sertifitseerimisorgan neid tunnuseid testib ja märgi kasutamist kontrollib, samuti kaubamärgi kasutamise tingimused ja sanktsioonid.

Artikkel 74d

Taotluse tagasilükkamine

1.   Lisaks Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse artiklites 36 ja 37 sätestatud tagasilükkamise põhjustele lükatakse Euroopa sertifitseerimismärgi taotlus tagasi, kui artiklite 74b ja 74c sätted ei ole täidetud või kui kasutamist reguleerivad eeskirjad on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega.

2.   Euroopa sertifitseerimismärgi taotlus lükatakse tagasi ka siis, kui avalikkust võidakse eksitada märgi olemuse või tähtsuse osas, eriti kui seda võidakse pidada millekski muuks kui sertifitseerimismärgiks.

3.   Taotlust ei lükata tagasi, kui taotleja täidab kasutamist reguleerivaid eeskirju muutes lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuded.

Artikkel 74e

Kolmandate isikute vastuväited

Kui ametile esitatakse artikli 40 kohaselt kirjalikud vastuväited Euroopa sertifitseerimismärgi kohta, võivad kõnealused vastuväited põhineda ka konkreetsetel põhjustel, mille alusel Euroopa sertifitseerimismärgi taotlus lükatakse tagasi artikli 74d kohaselt.

Artikkel 74f

Märgi kasutamist reguleerivate eeskirjade muutmine

1.   Euroopa sertifitseerimismärgi omanik peab esitama ametile kõik kasutamist reguleerivad eeskirjad, mida on muudetud.

2.   Muudatust ei kajastata registris, kui muudetud eeskirjad ei vasta artikli 74c nõuetele või kui need on seotud ühega artiklis 74d osutatud tagasilükkamise põhjustest.

3.   Artiklit 74e kohaldatakse

  Seoses
  kasutamist reguleerivate muudetud eeskirjade suhtes

  eeskirjadega võib artikli 74e kohaselt esitada ka kirjalikke vastuväiteid
  . [ME 54]

4.   Käesoleva määruse kohaldamisel jõustuvad kasutamist reguleerivate eeskirjade muudatused alles kuupäeval, mil registrisse tehakse kanne muutmise kohta.

Artikkel 74 g

Üleandmine

Erandina artikli 17 lõikest 1 võib Euroopa sertifitseerimismärki üle anda ainult juriidilisele isikule, kes täidab artikli 74b lõike 2 nõudeid.

Artikkel 74h

Isikud, kellel on õigus esitada rikkumise suhtes hagi

1.   Rikkumise suhtes on õigus esitada hagi ainult Euroopa sertifitseerimismärgi omanikul või tema poolt selleks konkreetselt volitatud isikul.

2.   Euroopa sertifitseerimismärgi omanikul on õigus nõuda hüvitist nende isikute nimel, kellel on luba kasutada kaubamärki, kui nad on kandnud kahju kaubamärgi loata kasutamise tagajärjel.

Artikkel 74i

Tühistamise põhjused

Lisaks artikli 51 kohastele tühistamispõhjustele tühistatakse Euroopa sertifitseerimismärgi omaniku õigused ametile esitatud taotluse või rikkumismenetluses esitatud vastuhagi põhjal, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

| a) | omanik ei täida enam artikli 74b lõike 2 nõudeid; |
| --- | --- |

a)

omanik ei täida enam artikli 74b lõike 2 nõudeid;

| b) | omanik ei võta mõistlikke meetmeid takistamaks märgi kasutamist viisil, mis ei ole kooskõlas kasutamist reguleerivates eeskirjades sätestatud kasutamistingimustega, mille muudatused on vastavalt registris kajastatud; |
| --- | --- |

b)

omanik ei võta mõistlikke meetmeid takistamaks märgi kasutamist viisil, mis ei ole kooskõlas kasutamist reguleerivates eeskirjades sätestatud kasutamistingimustega, mille muudatused on vastavalt registris kajastatud;

| c) | omanik on kasutanud märki nii, et see võib eksitada avalikkust artikli 74d lõikes 2 osutatud viisil; |
| --- | --- |

c)

omanik on kasutanud märki nii, et see võib eksitada avalikkust artikli 74d lõikes 2 osutatud viisil;

| d) | märgi kasutamist reguleerivate eeskirjade muudatust on kajastatud registris vastuolus artikli 74f lõikega 2, välja arvatud juhul, kui märgi omanik kasutamist reguleerivaid eeskirju täiendavalt muutes täidab kõnealuse artikliga ette nähtud nõudeid. |
| --- | --- |

d)

märgi kasutamist reguleerivate eeskirjade muudatust on kajastatud registris vastuolus artikli 74f lõikega 2, välja arvatud juhul, kui märgi omanik kasutamist reguleerivaid eeskirju täiendavalt muutes täidab kõnealuse artikliga ette nähtud nõudeid.

Artikkel 74j

Kehtetuks tunnistamise põhjused

Lisaks artiklite 52 ja 53 kohastele kehtetuks tunnistamise põhjustele tunnistatakse artikli 74d sätete vastaselt registreeritud Euroopa sertifitseerimismärk kehtetuks ametile esitatud taotluse või rikkumismenetluses esitatud vastuhagi põhjal, välja arvatud juhul, kui märgi omanik kasutamist reguleerivaid eeskirju muutes täidab artikliga 74d ette nähtud nõudeid.

Artikkel 74k

Volituste delegeerimine

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse artikli 74c lõikes 1 osutatud tähtaeg, mille jooksul tuleb ametile esitada

  lõike 2 kohaste
  Euroopa
  Liidu
  sertifitseerimismärgi kasutamist reguleerivad eeskirjad, ja artikli 74c lõike 2 kohane kõnealuste

  reguleerivate
  eeskirjade
  formaalne
  sisu.“[ME 55]

| (64) | Artikkel 75 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 75
  Ameti otsuste ja teadete vorm
  1.   Ameti otsustes märgitakse põhjused, millel need põhinevad. Otsuste aluseks võivad olla üksnes põhjused või tõendid, mille kohta huvitatud isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
  2.   Kõigis ameti otsustes, teadetes ja teatistes märgitakse ära vastava küsimuse eest vastutav osakond või üksus ja vastutava ametniku või vastutavate ametnike nimed. Otsustel, teadetel ja teatistel peab olema ametniku allkiri või ametnike allkirjad või nende asemel ameti trükitud või pitsatiga löödud pitser. Tegevdirektor võib ette näha, et vastutav osakond või üksus ja vastutava ametniku või vastutavate ametnike nimed võib identifitseerida muul viisil või et võib kasutada muid identifitseerimisvahendeid kui pitser, kui ameti otsused, teated või teatised edastatakse faksi või muude tehniliste sidevahendite abil.“ |
| --- | --- |

(64)

Artikkel 75 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 75

Ameti otsuste ja teadete vorm

1.   Ameti otsustes märgitakse põhjused, millel need põhinevad. Otsuste aluseks võivad olla üksnes põhjused või tõendid, mille kohta huvitatud isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

2.   Kõigis ameti otsustes, teadetes ja teatistes märgitakse ära vastava küsimuse eest vastutav osakond või üksus ja vastutava ametniku või vastutavate ametnike nimed. Otsustel, teadetel ja teatistel peab olema ametniku allkiri või ametnike allkirjad või nende asemel ameti trükitud või pitsatiga löödud pitser. Tegevdirektor võib ette näha, et vastutav osakond või üksus ja vastutava ametniku või vastutavate ametnike nimed võib identifitseerida muul viisil või et võib kasutada muid identifitseerimisvahendeid kui pitser, kui ameti otsused, teated või teatised edastatakse faksi või muude tehniliste sidevahendite abil.“

| (65) | Artikli 76 lõikele 1 lisatakse järgmine lause:
  „Artikli 52 kohastes kehtetuks tunnistamise menetlustes piirdub amet läbivaatamisel poolte esitatud põhjuste ja argumentidega.“ |
| --- | --- |

(65)

Artikli 76 lõikele 1 lisatakse järgmine lause:

„Artikli 52 kohastes kehtetuks tunnistamise menetlustes piirdub amet läbivaatamisel poolte esitatud põhjuste ja argumentidega.“

| (66) | Artiklile 78 lisatakse järgmine lõige:
  „5.   Ameti tegevdirektor määrab kindlaks kulud, sealhulgas ettemaksed, mis tuleb katta seoses artikli 93a punktis b osutatud tõendite kogumise kuludega.“ |
| --- | --- |

(66)

Artiklile 78 lisatakse järgmine lõige:

„5.   Ameti tegevdirektor määrab kindlaks kulud, sealhulgas ettemaksed, mis tuleb katta seoses artikli 93a punktis b osutatud tõendite kogumise kuludega.“

| (67) | Artikkel 79 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 79
  Teatamine
  1.   Amet teavitab menetluse käigus asjaomaseid isikuid otsustest ja kutsetest ning mis tahes teatistest või muudest teadetest, mis on tähtaja arvestamise aluseks või millest tuleb asjaomaseid isikuid teavitada käesoleva määruse muude sätete või käesoleva määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide muude sätete kohaselt või mille on käskinud teatavaks teha ameti tegevdirektor.
  2.   Tegevdirektor võib määrata kindlaks, millised muud dokumendid lisaks otsustele, mille suhtes kohaldatakse kaebuse esitamise tähtaega, ja kutsetele, tuleb edastada väljastusteatega tähtkirjaga.
  3.   Teatada võib elektrooniliselt; sellise teatamise üksikasjad määrab kindlaks tegevdirektor.
  4.   Kui teatatakse avaliku teadaandega, määrab tegevdirektor kindlaks avaliku teadaande avaldamise viisi ja sellise ühekuulise ajavahemiku alguse, mille lõppedes loetakse dokument teatatuks.“ |
| --- | --- |

(67)

Artikkel 79 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 79

Teatamine

1.   Amet teavitab menetluse käigus asjaomaseid isikuid otsustest ja kutsetest ning mis tahes teatistest või muudest teadetest, mis on tähtaja arvestamise aluseks või millest tuleb asjaomaseid isikuid teavitada käesoleva määruse muude sätete või käesoleva määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide muude sätete kohaselt või mille on käskinud teatavaks teha ameti tegevdirektor.

2.   Tegevdirektor võib määrata kindlaks, millised muud dokumendid lisaks otsustele, mille suhtes kohaldatakse kaebuse esitamise tähtaega, ja kutsetele, tuleb edastada väljastusteatega tähtkirjaga.

3.   Teatada võib elektrooniliselt; sellise teatamise üksikasjad määrab kindlaks tegevdirektor.

4.   Kui teatatakse avaliku teadaandega, määrab tegevdirektor kindlaks avaliku teadaande avaldamise viisi ja sellise ühekuulise ajavahemiku alguse, mille lõppedes loetakse dokument teatatuks.“

| (68) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 79a
  Õiguste kaotamisest teatamine
  Kui amet leiab, et õiguste kaotamine tuleneb käesolevast määrusest või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidest, ilma et oleks tehtud mingit otsust, teatab ta sellest asjaomasele isikule vastavalt artiklile 79. Asjaomane isik võib nõuda asjakohast otsust. Amet võtab sellise otsuse vastu, kui ta ei nõustu otsuse nõudjaga; vastupidisel juhul muudab amet oma seisukohta ja teatab sellest otsust nõudnud isikule.
  Artikkel 79b
  Ametile esitatavad teated
  Ametile võib esitada teateid elektrooniliselt. Tegevdirektor määrab kindlaks, mis määral ja millistel tehnilistel tingimustel võib kõnealuseid teateid esitada elektrooniliselt.
  Artikkel 79c
  Tähtajad
  1.   Tähtaegade arvutamine ja kestus määratakse kindlaks artikli 93a punkti f kohaselt vastu võetud eeskirjadega

  Tähtaegu arvestatakse täisaastate, -kuude, -nädalate või -päevade kaupa
  .
  Tähtaja arvestus algab asjaomasele sündmusele järgnevast päevast
  . [ME 56]

  2.   Ameti tegevdirektor määrab enne iga kalendriaasta algust kindlaks päevad, mil amet ei ole dokumentide vastuvõtuks avatud või mil ameti asukohas ei kanta laiali harilikku posti.
  3.   Tegevdirektor määrab kindlaks katkestusperioodi kestuse, kui posti laialikandmine ameti asukohaliikmesriigis on üldiselt katkenud või kui ameti ühendus lubatud elektrooniliste sidevahenditega on tegelikult katkenud.
  4.   Kui suhtlemine ameti ja poolte vahel on katkenud või häiritud erakorralise sündmuse, näiteks loodusõnnetuse või streigi tõttu, võib tegevdirektor ette näha, et kõiki tema poolt määratud tähtaegu isikute puhul, kelle alaline elukoht või registrijärgne asukoht on asjaomases riigis, või nende isikute poolt määratud esindajate puhul, kelle asukoht on kõnealuses riigis, ja mis mööduvad nimetatud sündmuste algamise kuupäeval või pärast seda, pikendatakse tema määratud kuupäevani. Kõnealuse kuupäeva määramisel hindab tegevdirektor, millal erakorraline sündmus võib lõppeda. Kui sündmus mõjutab ka ameti asukohta, täpsustab tegevdirektor, et pikendamisotsust kohaldatakse kõikide menetlusosaliste suhtes.
  Artikkel 79d
  Vigade ja ilmsete eksimuste parandamine
  Amet parandab mis tahes keelevead, ümberkirjutamisvead ning ilmsed eksimused ameti otsustes ning tehnilised vead, mille amet on teinud kaubamärgi registreerimisel või registreerimise avaldamisel.
  Amet peab kõnealuste paranduste kohta registrit.
  “[ME 57] |
| --- | --- |

(68)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 79a

Õiguste kaotamisest teatamine

Kui amet leiab, et õiguste kaotamine tuleneb käesolevast määrusest või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidest, ilma et oleks tehtud mingit otsust, teatab ta sellest asjaomasele isikule vastavalt artiklile 79. Asjaomane isik võib nõuda asjakohast otsust. Amet võtab sellise otsuse vastu, kui ta ei nõustu otsuse nõudjaga; vastupidisel juhul muudab amet oma seisukohta ja teatab sellest otsust nõudnud isikule.

Artikkel 79b

Ametile esitatavad teated

Ametile võib esitada teateid elektrooniliselt. Tegevdirektor määrab kindlaks, mis määral ja millistel tehnilistel tingimustel võib kõnealuseid teateid esitada elektrooniliselt.

Artikkel 79c

Tähtajad

1.   Tähtaegade arvutamine ja kestus määratakse kindlaks artikli 93a punkti f kohaselt vastu võetud eeskirjadega

  Tähtaegu arvestatakse täisaastate, -kuude, -nädalate või -päevade kaupa
  .
  Tähtaja arvestus algab asjaomasele sündmusele järgnevast päevast
  . [ME 56]

2.   Ameti tegevdirektor määrab enne iga kalendriaasta algust kindlaks päevad, mil amet ei ole dokumentide vastuvõtuks avatud või mil ameti asukohas ei kanta laiali harilikku posti.

3.   Tegevdirektor määrab kindlaks katkestusperioodi kestuse, kui posti laialikandmine ameti asukohaliikmesriigis on üldiselt katkenud või kui ameti ühendus lubatud elektrooniliste sidevahenditega on tegelikult katkenud.

4.   Kui suhtlemine ameti ja poolte vahel on katkenud või häiritud erakorralise sündmuse, näiteks loodusõnnetuse või streigi tõttu, võib tegevdirektor ette näha, et kõiki tema poolt määratud tähtaegu isikute puhul, kelle alaline elukoht või registrijärgne asukoht on asjaomases riigis, või nende isikute poolt määratud esindajate puhul, kelle asukoht on kõnealuses riigis, ja mis mööduvad nimetatud sündmuste algamise kuupäeval või pärast seda, pikendatakse tema määratud kuupäevani. Kõnealuse kuupäeva määramisel hindab tegevdirektor, millal erakorraline sündmus võib lõppeda. Kui sündmus mõjutab ka ameti asukohta, täpsustab tegevdirektor, et pikendamisotsust kohaldatakse kõikide menetlusosaliste suhtes.

Artikkel 79d

Vigade ja ilmsete eksimuste parandamine

Amet parandab mis tahes keelevead, ümberkirjutamisvead ning ilmsed eksimused ameti otsustes ning tehnilised vead, mille amet on teinud kaubamärgi registreerimisel või registreerimise avaldamisel.
  Amet peab kõnealuste paranduste kohta registrit.
  “[ME 57]

| (69) | Artiklit 80 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimeses lauses

  lõige 1
  asendatakse tekst „mis sisaldab ilmset ametile omistatavat menetluslikku viga“ tekstiga „mis sisaldab ilmset ametile omistatavat viga“;

  järgmisega:




  „1.
     
  Kui amet on teinud registrisse kande või võtnud vastu otsuse, mis sisaldab ilmset ametile omistatavat [...] viga, tagab ta kande kehtetuks tunnistamise või otsuse tühistamise. Kui menetluses on ainult üks osapool ning kui kanne või tegu mõjutab tema õigusi, toimub tühistamine või kehtetuks tunnistamine isegi juhul, kui viga ei olnud osapoolele teada.“;

  [ME 58] |
| --- | --- | --- |

(69)

Artiklit 80 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimeses lauses

  lõige 1
  asendatakse tekst „mis sisaldab ilmset ametile omistatavat menetluslikku viga“ tekstiga „mis sisaldab ilmset ametile omistatavat viga“;

  järgmisega:

„1.
     
  Kui amet on teinud registrisse kande või võtnud vastu otsuse, mis sisaldab ilmset ametile omistatavat [...] viga, tagab ta kande kehtetuks tunnistamise või otsuse tühistamise. Kui menetluses on ainult üks osapool ning kui kanne või tegu mõjutab tema õigusi, toimub tühistamine või kehtetuks tunnistamine isegi juhul, kui viga ei olnud osapoolele teada.“;

  [ME 58]

| b) | lõike 2 teine lause

  lõige 2
  asendatakse järgmisega:
  „
  2.
     
  „Lõikes 1 osutatud tühistamise või kehtetuks tunnistamise teeb kas ameti enda algatusel või ühe menetlusosalise taotlusel kande või otsuse teinud osakond.
  Registri kande tühistamine või otsuse kehtetuks tunnistamine toimub ühe aasta jooksul alates kuupäevast, mil registrisse tehti kanne või võeti vastu otsus, olles konsulteerinud menetlusosalistega ning registrisse kantud asjaomase Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikuga.
  Amet peab kõnealuste tühistamiste või kehtetuks tunnistamiste kohta registrit.
  “; [ME 59] |
| --- | --- |

b)

lõike 2 teine lause

  lõige 2
  asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  „Lõikes 1 osutatud tühistamise või kehtetuks tunnistamise teeb kas ameti enda algatusel või ühe menetlusosalise taotlusel kande või otsuse teinud osakond.
  Registri kande tühistamine või otsuse kehtetuks tunnistamine toimub ühe aasta jooksul alates kuupäevast, mil registrisse tehti kanne või võeti vastu otsus, olles konsulteerinud menetlusosalistega ning registrisse kantud asjaomase Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omanikuga.
  Amet peab kõnealuste tühistamiste või kehtetuks tunnistamiste kohta registrit.
  “; [ME 59]

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira poolte õigust esitada kaebus artiklite 58 ja 65 kohaselt ega võimalust parandada vigu ja ilmseid eksimusi artikli 79d kohaselt. Kui ameti otsuse kohta, mis sisaldab viga, on esitatud kaebus, langeb kaebuse menetlemine ära, kui amet tühistab oma otsuse käesoleva artikli lõike 1 kohaselt.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira poolte õigust esitada kaebus artiklite 58 ja 65 kohaselt ega võimalust parandada vigu ja ilmseid eksimusi artikli 79d kohaselt. Kui ameti otsuse kohta, mis sisaldab viga, on esitatud kaebus, langeb kaebuse menetlemine ära, kui amet tühistab oma otsuse käesoleva artikli lõike 1 kohaselt.“

| (70) | Artiklit 82 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Käesolevat artiklit ei kohaldata artikli 29 lõikes 1, artikli 33 lõikes 1, artikli 36 lõikes 2, artikli 41 lõigetes 1 ja 3, artikli 47 lõikes 3, artiklis 60, artiklis 65 lõikes 5, artiklis 81 ja artiklis 112 osutatud tähtaegade ega käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaegade ega sellise tähtaja suhtes, mis on ette nähtud vanemuse nõudmiseks artikli 34 kohaselt pärast taotluse esitamist.“; |
| --- | --- | --- |

(70)

Artiklit 82 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolevat artiklit ei kohaldata artikli 29 lõikes 1, artikli 33 lõikes 1, artikli 36 lõikes 2, artikli 41 lõigetes 1 ja 3, artikli 47 lõikes 3, artiklis 60, artiklis 65 lõikes 5, artiklis 81 ja artiklis 112 osutatud tähtaegade ega käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaegade ega sellise tähtaja suhtes, mis on ette nähtud vanemuse nõudmiseks artikli 34 kohaselt pärast taotluse esitamist.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui amet võtab taotluse vastu, käsitatakse tähtaja täitmata jätmisest tulenevaid tagajärgi mittetoimunutena. Kui otsus tehti mööda lastud tähtaja möödumise ja menetluse jätkamist käsitleva taotluse esitamise vahel, vaatab tegemata jäetud toimingu kohta otsuse tegemiseks pädev osakond otsuse läbi ja teeb uue otsuse juhul, kui tegemata jäetud toimingu teostamine on selleks piisav. Kui algset otsust ei muudeta, kinnitatakse seda kirjalikult.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui amet võtab taotluse vastu, käsitatakse tähtaja täitmata jätmisest tulenevaid tagajärgi mittetoimunutena. Kui otsus tehti mööda lastud tähtaja möödumise ja menetluse jätkamist käsitleva taotluse esitamise vahel, vaatab tegemata jäetud toimingu kohta otsuse tegemiseks pädev osakond otsuse läbi ja teeb uue otsuse juhul, kui tegemata jäetud toimingu teostamine on selleks piisav. Kui algset otsust ei muudeta, kinnitatakse seda kirjalikult.“

| (71) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 82a
  Menetluse katkestamine


  1.
     Menetluse katkestamisel ja jätkamisel järgib amet artikli 93a punkti i kohaselt vastuvõetud üksikasju.”

  Menetlus ametis katkestatakse:










  a) | Euroopa Liidu kaubamärgi taotleja või omaniku või siseriiklike õigusaktide alusel tema nimel tegutseva isiku surma või teovõimetuks muutumise korral. Kui eespool nimetatud sündmused ei mõjuta määruse artikli 93 kohaselt määratud esindaja volitusi, katkestatakse menetlus ainult esindaja taotluse alusel; |
| --- | --- | --- |

(71)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 82a

Menetluse katkestamine

1.
     Menetluse katkestamisel ja jätkamisel järgib amet artikli 93a punkti i kohaselt vastuvõetud üksikasju.”

  Menetlus ametis katkestatakse:

a)

Euroopa Liidu kaubamärgi taotleja või omaniku või siseriiklike õigusaktide alusel tema nimel tegutseva isiku surma või teovõimetuks muutumise korral. Kui eespool nimetatud sündmused ei mõjuta määruse artikli 93 kohaselt määratud esindaja volitusi, katkestatakse menetlus ainult esindaja taotluse alusel;

| b) | kui Euroopa Liidu kaubamärgi taotleja või omanik on tema omandi suhtes algatatud kohtuprotsessi tõttu õiguslikel põhjustel sunnitud loobuma ametis menetluse jätkamisest; |
| --- | --- |

b)

kui Euroopa Liidu kaubamärgi taotleja või omanik on tema omandi suhtes algatatud kohtuprotsessi tõttu õiguslikel põhjustel sunnitud loobuma ametis menetluse jätkamisest;

| c) | kui Euroopa Liidu kaubamärgi taotleja või omaniku esindaja sureb, kaotab teovõime või on tema omandi suhtes algatatud kohtuprotsessi tõttu õiguslikel põhjustel sunnitud loobuma ametis menetluse jätkamisest. |
| --- | --- |

c)

kui Euroopa Liidu kaubamärgi taotleja või omaniku esindaja sureb, kaotab teovõime või on tema omandi suhtes algatatud kohtuprotsessi tõttu õiguslikel põhjustel sunnitud loobuma ametis menetluse jätkamisest.

2.
     
  Kui ametile saab teatavaks, kes on lõike 1 punktides a ja b nimetatud juhtudel õigustatud jätkama menetlust ametis, teatab ta sellele isikule ja vajaduse korral kolmandatele huvitatud isikutele, et menetlust jätkatakse ameti määrataval kuupäeval.

3.
     
  Lõike 1 punktis c nimetatud juhul jätkatakse menetlust, kui ametile on teatatud taotleja uue esindaja määramisest või kui amet on teistele pooltele edastanud Euroopa Liidu kaubamärgi taotleja või omaniku uue esindaja määramise teate. Kui amet ei ole kolme kuu jooksul pärast menetluse katkestamist saanud teadet uue esindaja määramise kohta, teatab amet Euroopa Liidu kaubamärgi taotlejale või omanikule:

| a) | määruse artikli 92 lõike 2 kohaldamisel, et Euroopa Liidu kaubamärgi taotlus loetakse tagasivõetuks, kui andmeid ei esitata kahe kuu jooksul pärast kõnealuse teate edastamist, või |
| --- | --- |

a)

määruse artikli 92 lõike 2 kohaldamisel, et Euroopa Liidu kaubamärgi taotlus loetakse tagasivõetuks, kui andmeid ei esitata kahe kuu jooksul pärast kõnealuse teate edastamist, või

| b) | artikli 92 lõike 2 mittekohaldamisel, et Euroopa Liidu kaubamärgi taotleja või omaniku menetlust jätkatakse alates kõnealuse teate edastamise kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

artikli 92 lõike 2 mittekohaldamisel, et Euroopa Liidu kaubamärgi taotleja või omaniku menetlust jätkatakse alates kõnealuse teate edastamise kuupäevast.

4.
     
  Menetluse katkemise kuupäeval Euroopa Liidu kaubamärgi taotleja või omaniku kohta kehtinud tähtajad, välja arvatud pikendamislõivude tasumise tähtaeg, algavad uuesti menetluse jätkamise päeval.“

  [ME 60]

| (72) | Artikkel 83 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 83
  Viide üldpõhimõtetele
  Kui käesolevas määruses või käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktides puuduvad menetlust reguleerivad sätted, võtab amet arvesse liikmesriikides üldiselt tunnustatud menetlusõiguse põhimõtteid.“ |
| --- | --- |

(72)

Artikkel 83 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 83

Viide üldpõhimõtetele

Kui käesolevas määruses või käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktides puuduvad menetlust reguleerivad sätted, võtab amet arvesse liikmesriikides üldiselt tunnustatud menetlusõiguse põhimõtteid.“

| (73) | Artikli 85 lõikes 1

  lõige
  asendatakse tekst „rakendusmääruses sätestatud tingimustel“ tekstiga „artikli 93a punkti j kohaselt sätestatud tingimustel“;

  järgmisega:




  „1.
     
  Pool, kelle kahjuks on lõppenud vastulausemenetlus, tühistamismenetlus, kehtetuks tunnistamise menetlus või kaebuse menetlus, kannab menetluse teise poole kulud ning kõik enda menetlusega seotud kulud, ilma et see piiraks artikli 119 lõike 6 kohaldamist, sealhulgas sõidu- ja elamiskulud ning esindaja, nõustaja või advokaadi tasud [...] igale kulukategooriale kehtestatud astmestiku piires.“

  [ME 61] |
| --- | --- |

(73)

Artikli 85 lõikes 1

  lõige
  asendatakse tekst „rakendusmääruses sätestatud tingimustel“ tekstiga „artikli 93a punkti j kohaselt sätestatud tingimustel“;

  järgmisega:

„1.
     
  Pool, kelle kahjuks on lõppenud vastulausemenetlus, tühistamismenetlus, kehtetuks tunnistamise menetlus või kaebuse menetlus, kannab menetluse teise poole kulud ning kõik enda menetlusega seotud kulud, ilma et see piiraks artikli 119 lõike 6 kohaldamist, sealhulgas sõidu- ja elamiskulud ning esindaja, nõustaja või advokaadi tasud [...] igale kulukategooriale kehtestatud astmestiku piires.“

  [ME 61]

| (74) | Artikli 86 lõike 2 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Iga liikmesriik määrab üheainsa ametiasutuse, kes vastutab otsuse autentsuse kontrolli eest, ja edastab kõnealuse asutuse kontaktandmed ametile, Euroopa Kohtule ja komisjonile. Korralduse otsuse täitmise tagamise kohta ilma muude formaalsusteta peale otsuse autentsuse tõestamise lisab otsusele kõnealune ametiasutus.“ |
| --- | --- |

(74)

Artikli 86 lõike 2 teine lause asendatakse järgmisega:

„Iga liikmesriik määrab üheainsa ametiasutuse, kes vastutab otsuse autentsuse kontrolli eest, ja edastab kõnealuse asutuse kontaktandmed ametile, Euroopa Kohtule ja komisjonile. Korralduse otsuse täitmise tagamise kohta ilma muude formaalsusteta peale otsuse autentsuse tõestamise lisab otsusele kõnealune ametiasutus.“

| (75) | Artikkel 87 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 87
  Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide register
  1.   Amet peab
  Euroopa Liidu kaubamärkide
  registrit, mis sisaldab käesoleva määrusega või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega ette nähtud registreerimisele või ülestähendamisele kuuluvaid andmeid. Amet ajakohastab registrit

  ja ajakohastab seda
  . [ME 62]

  2.   Register on avalik. Seda võib pidada elektrooniliselt.
  3.   Ametil on elektrooniline andmebaas, mis sisaldab Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide registreerimise taotluste andmeid ja registrisse tehtud kandeid. Kõnealuse andmebaasi sisu võib olla kättesaadav üldsusele. Tegevdirektor määrab kindlaks andmebaasile juurdepääsu tingimused ja viisi, kuidas andmebaasi sisu võib teha kättesaadavaks masinloetaval kujul, sealhulgas vastavad tasud.“ |
| --- | --- |

(75)

Artikkel 87 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 87

Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide register

1.   Amet peab
  Euroopa Liidu kaubamärkide
  registrit, mis sisaldab käesoleva määrusega või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega ette nähtud registreerimisele või ülestähendamisele kuuluvaid andmeid. Amet ajakohastab registrit

  ja ajakohastab seda
  . [ME 62]

2.   Register on avalik. Seda võib pidada elektrooniliselt.

3.   Ametil on elektrooniline andmebaas, mis sisaldab Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide registreerimise taotluste andmeid ja registrisse tehtud kandeid. Kõnealuse andmebaasi sisu võib olla kättesaadav üldsusele. Tegevdirektor määrab kindlaks andmebaasile juurdepääsu tingimused ja viisi, kuidas andmebaasi sisu võib teha kättesaadavaks masinloetaval kujul, sealhulgas vastavad tasud.“

| (76) | Artiklit 88 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri „Toimikutega tutvumine“ asendatakse pealkirjaga „Toimikutega tutvumine ja toimikute pidamine“; |
| --- | --- | --- |

(76)

Artiklit 88 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri „Toimikutega tutvumine“ asendatakse pealkirjaga „Toimikutega tutvumine ja toimikute pidamine“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui toimikutega tutvutakse lõike 2 või 3 kohaselt, võib toimiku mõningaid dokumente tutvumiseks siiski mitte anda. Tegevdirektor määrab kindlaks tutvumise viisi.
  5.   Amet peab toimikut iga menetluse kohta, mis on seotud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlusega või Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi registreerimisega. Tegevdirektor määrab kindlaks, millises vormis kõnealuseid toimikuid peetakse. Kui toimikuid peetakse elektrooniliselt, kõrvaldatakse selliste elektrooniliste toimikute aluseks olevad originaaldokumendid teatava aja jooksul pärast seda, kui amet need kätte sai; kõnealuse ajavahemiku määrab kindlaks tegevdirektor.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui toimikutega tutvutakse lõike 2 või 3 kohaselt, võib toimiku mõningaid dokumente tutvumiseks siiski mitte anda. Tegevdirektor määrab kindlaks tutvumise viisi.

5.   Amet peab toimikut iga menetluse kohta, mis on seotud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlusega või Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi registreerimisega. Tegevdirektor määrab kindlaks, millises vormis kõnealuseid toimikuid peetakse. Kui toimikuid peetakse elektrooniliselt, kõrvaldatakse selliste elektrooniliste toimikute aluseks olevad originaaldokumendid teatava aja jooksul pärast seda, kui amet need kätte sai; kõnealuse ajavahemiku määrab kindlaks tegevdirektor.“

| (77) | Artikkel 89 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 89
  Perioodilised väljaanded
  1.   Amet avaldab perioodiliselt:






  a) | Euroopa
  Liidu
  kaubamärgibülletääni, mis sisaldab registrisse tehtud kandeid ning muid andmeid, mille avaldamine on ette nähtud käesoleva määrusega või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega; [ME 63] |
| --- | --- | --- |

(77)

Artikkel 89 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 89

Perioodilised väljaanded

1.   Amet avaldab perioodiliselt:

a)

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgibülletääni, mis sisaldab registrisse tehtud kandeid ning muid andmeid, mille avaldamine on ette nähtud käesoleva määrusega või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega; [ME 63]

| b) | ameti teataja, mis sisaldab ameti tegevdirektori üldisi teadaandeid, samuti muud käesoleva määruse ja selle rakendamisega seotud teavet. |
| --- | --- |

b)

ameti teataja, mis sisaldab ameti tegevdirektori üldisi teadaandeid, samuti muud käesoleva määruse ja selle rakendamisega seotud teavet.

Punktides a ja b osutatud väljaanded võib avaldada elektrooniliselt.

2.   Euroopa
  Liidu
  kaubamärgibülletääni avaldamise viisi ja sageduse määrab kindlaks tegevdirektor.

3.   Tegevdirektor võib ette näha, et teatavad andmed avaldatakse ameti teatajas kõigis liidu ametlikes keeltes.“

| (78) | Artiklit 92 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Ilma et see piiraks lõike 3 teise lause kohaldamist, peab füüsilistel ja juriidilistel isikutel, kelle alaline asukoht või peamine tegevuskoht või tegelik ja toimiv tööstus- või kaubandusettevõte ei asu liidus, olema artikli 93 lõike 1 kohane esindaja kõikideks ametis tehtavateks käesoleva määruse kohasteks toiminguteks, välja arvatud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse esitamiseks;

  Erandina esimesest lõigust ei pea kõnealuses lõigus osutatud füüsilistel ja juriidilistel isikutel olema ametiga suhtlemisel esindaja juhtudel, mis on ette nähtud vastavalt artikli 93a punktile p.“;
  [ME 64] |
| --- | --- | --- |

(78)

Artiklit 92 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ilma et see piiraks lõike 3 teise lause kohaldamist, peab füüsilistel ja juriidilistel isikutel, kelle alaline asukoht või peamine tegevuskoht või tegelik ja toimiv tööstus- või kaubandusettevõte ei asu liidus, olema artikli 93 lõike 1 kohane esindaja kõikideks ametis tehtavateks käesoleva määruse kohasteks toiminguteks, välja arvatud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse esitamiseks;

Erandina esimesest lõigust ei pea kõnealuses lõigus osutatud füüsilistel ja juriidilistel isikutel olema ametiga suhtlemisel esindaja juhtudel, mis on ette nähtud vastavalt artikli 93a punktile p.“;
  [ME 64]

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:


  „4.   Kui artikli 93a punkti p kohaselt kehtestatud tingimused on täidetud, määratakse ühine esindaja.“
  [ME 65] |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui artikli 93a punkti p kohaselt kehtestatud tingimused on täidetud, määratakse ühine esindaja.“
  [ME 65]

| (79) | Artiklit 93 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Füüsilisi ja juriidilisi isikuid võib ametiga suhtlemisel esindada üksnes:






  a) | liikmesriigis kutsenõuetele vastav õigusteenuste osutaja, kelle tegevuskoht on liidus, kuivõrd ta on nimetatud riigis pädev olema esindajaks kaubamärgiga seotud küsimustes; |
| --- | --- | --- | --- |

(79)

Artiklit 93 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Füüsilisi ja juriidilisi isikuid võib ametiga suhtlemisel esindada üksnes:

a)

liikmesriigis kutsenõuetele vastav õigusteenuste osutaja, kelle tegevuskoht on liidus, kuivõrd ta on nimetatud riigis pädev olema esindajaks kaubamärgiga seotud küsimustes;

| b) | kutseline esindaja, kelle nimi on kantud nimekirja, mida sel otstarbel peab amet. |
| --- | --- |

b)

kutseline esindaja, kelle nimi on kantud nimekirja, mida sel otstarbel peab amet.

Ametiga suhtlevad esindajad esitavad ameti nõudel ametile toimikutesse lisamiseks allkirjastatud volituse.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Ameti tegevdirektor võib teha erandi:






  a) | lõike 2 punkti c teises lauses sätestatud nõudest, kui taotleja tõendab, et ta on omandanud nõutava kvalifikatsiooni muul viisil; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Ameti tegevdirektor võib teha erandi:

a)

lõike 2 punkti c teises lauses sätestatud nõudest, kui taotleja tõendab, et ta on omandanud nõutava kvalifikatsiooni muul viisil;

| b) | lõike 2 punktis a sätestatud nõudest kõrgelt kvalifitseeritud spetsialistide puhul, kui lõike 2 punktide b ja c nõuded on täidetud.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 punktis a sätestatud nõudest kõrgelt kvalifitseeritud spetsialistide puhul, kui lõike 2 punktide b ja c nõuded on täidetud.“;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:


  „5.   Tingimused, mille alusel võib isiku kutseliste esindajate nimekirjast välja arvata, nähakse ette vastavalt artikli 93a punktile p.“
  [ME 66] |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Tingimused, mille alusel võib isiku kutseliste esindajate nimekirjast välja arvata, nähakse ette vastavalt artikli 93a punktile p.“
  [ME 66]

| (80) | IX jaotisele lisatakse järgmine jagu:
  „5. JAGU
  Volituste delegeerimine
  Artikkel 93a
  Volituste delegeerimine
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse:






  a) | artiklis 75 osutatud otsuste vorminõuded; |
| --- | --- | --- |

(80)

IX jaotisele lisatakse järgmine jagu:

„5. JAGU

Volituste delegeerimine

Artikkel 93a

Volituste delegeerimine

Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse:

a)

artiklis 75 osutatud otsuste vorminõuded;

| b) | artiklites 77 ja 78 osutatud suulisi menetlusi ja tõendite kogumist käsitlevad üksikasjad; |
| --- | --- |

b)

artiklites 77 ja 78 osutatud suulisi menetlusi ja tõendite kogumist käsitlevad üksikasjad;

| c) | artiklis 79 osutatud teatamist käsitlevad üksikasjad; |
| --- | --- |

c)

artiklis 79 osutatud teatamist käsitlevad üksikasjad;

| d) | artikli 79a kohase õiguste kaotamisest teatamise kord; |
| --- | --- |

d)

artikli 79a kohase õiguste kaotamisest teatamise kord;

| e) | eeskirjad, mis käsitlevad teateid, sealhulgas artikli 79b kohaseid elektroonilisi teateid, mida menetlusosalised kasutavad ametiga suhtlemisel, ja ameti poolt kättesaadavaks tehtavad vormid; |
| --- | --- |

e)

eeskirjad, mis käsitlevad teateid, sealhulgas artikli 79b kohaseid elektroonilisi teateid, mida menetlusosalised kasutavad ametiga suhtlemisel, ja ameti poolt kättesaadavaks tehtavad vormid;

| f) | artikli 79c lõike 1 kohast tähtaegade arvutamist ja kestust käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

f)

artikli 79c lõike 1 kohast tähtaegade arvutamist ja kestust käsitlevad eeskirjad;

| g) | kord, mille kohaselt parandatakse artikli 79d kohased keelevead, ümberkirjutamisvead ning ilmsed eksimused ameti otsustes ning tehnilised vead, mille amet on teinud kaubamärgi registreerimisel või registreerimise avaldamisel; |
| --- | --- |

g)

kord, mille kohaselt parandatakse artikli 79d kohased keelevead, ümberkirjutamisvead ning ilmsed eksimused ameti otsustes ning tehnilised vead, mille amet on teinud kaubamärgi registreerimisel või registreerimise avaldamisel;

| h) | artikli 80 lõike 1 kohase otsuse kehtetuks tunnistamise või registri kande tühistamise kord; |
| --- | --- |

h)

artikli 80 lõike 1 kohase otsuse kehtetuks tunnistamise või registri kande tühistamise kord;

| i) | artiklis 82a osutatud ameti menetluse katkestamise ja jätkamise üksikasjad; |
| --- | --- |

i)

artiklis 82a osutatud ameti menetluse katkestamise ja jätkamise üksikasjad;

| j) | artikli 85 lõike 1 kohase kulude jaotamise ja kindlaksmääramise kord; [ME 67] |
| --- | --- |

j)

artikli 85 lõike 1 kohase kulude jaotamise ja kindlaksmääramise kord; [ME 67]

| k) | artikli

  artiklis
  87 lõikes 1 osutatud andmed

  registrisse kantavaid andmeid
  ; [ME 68] |
| --- | --- |

k)

artikli

  artiklis
  87 lõikes 1 osutatud andmed

  registrisse kantavaid andmeid
  ; [ME 68]

| l) | artikli 88 kohase toimikutega tutvumise kord, mis hõlmab ka neid toimiku osi, mida tutvumiseks ei anta, ja artikli 88 lõike 5 kohast ameti toimikute pidamist käsitlevad üksikasjad;
  [ME 69] |
| --- | --- |

l)

artikli 88 kohase toimikutega tutvumise kord, mis hõlmab ka neid toimiku osi, mida tutvumiseks ei anta, ja artikli 88 lõike 5 kohast ameti toimikute pidamist käsitlevad üksikasjad;
  [ME 69]

| m) | artikli 89 lõike 1 punktis a osutatud andmete ja kannete Euroopa
  Liidu
  kaubamärgibülletäänis avaldamise üksikasjad, sealhulgas teabe liik ning keeled, milles kõnealused andmed ja kanded avaldatakse; |
| --- | --- |

m)

artikli 89 lõike 1 punktis a osutatud andmete ja kannete Euroopa
  Liidu
  kaubamärgibülletäänis avaldamise üksikasjad, sealhulgas teabe liik ning keeled, milles kõnealused andmed ja kanded avaldatakse;

| n) | artikli 89 lõike 1 punkti b kohaselt ameti teatajas esitatava teabe avaldamise sagedus, vorm ja selleks kasutatavad keeled; |
| --- | --- |

n)

artikli 89 lõike 1 punkti b kohaselt ameti teatajas esitatava teabe avaldamise sagedus, vorm ja selleks kasutatavad keeled;

| o) | sätted, mis käsitlevad teabe ja teadete vahetamist ameti ja liikmesriikide ametiasutuste vahel ning toimikutega tutvumist kohtutes või liikmesriikide ametiasutustes või kohtute või kõnealuste ametiasutuste kaudu vastavalt artiklile 90; |
| --- | --- |

o)

sätted, mis käsitlevad teabe ja teadete vahetamist ameti ja liikmesriikide ametiasutuste vahel ning toimikutega tutvumist kohtutes või liikmesriikide ametiasutustes või kohtute või kõnealuste ametiasutuste kaudu vastavalt artiklile 90;

| p) | erandid kohustusest omada esindajat suhtlemisel ametiga vastavalt artikli 92 lõikele 2, tingimused, mille kohaselt määratakse ühine esindaja vastavalt artikli 92 lõikele 4, tingimused, mille kohaselt peavad artikli 92 lõikes 3 osutatud töötajad ja artikli 93 lõikes 1 osutatud kutselised esindajad esitama ametile esindamise õiguse saamiseks allkirjastatud volituse, kõnealuse volituse sisu ning tingimused, mille kohaselt võib isiku välja arvata artikli 93 lõikes 5 osutatud kutseliste esindajate nimekirjast.“[ME 70] |
| --- | --- |

p)

erandid kohustusest omada esindajat suhtlemisel ametiga vastavalt artikli 92 lõikele 2, tingimused, mille kohaselt määratakse ühine esindaja vastavalt artikli 92 lõikele 4, tingimused, mille kohaselt peavad artikli 92 lõikes 3 osutatud töötajad ja artikli 93 lõikes 1 osutatud kutselised esindajad esitama ametile esindamise õiguse saamiseks allkirjastatud volituse, kõnealuse volituse sisu ning tingimused, mille kohaselt võib isiku välja arvata artikli 93 lõikes 5 osutatud kutseliste esindajate nimekirjast.“[ME 70]

| (81) | X jaotise 1. jao pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Kohtualluvust ja kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlevate liidu eeskirjade kohaldamine.“ |
| --- | --- |

(81)

X jaotise 1. jao pealkiri asendatakse järgmisega:

„Kohtualluvust ja kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlevate liidu eeskirjade kohaldamine.“

| (82) | Artiklit 94 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega.
  „Kohtualluvust ja kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlevate liidu eeskirjade kohaldamine.“; |
| --- | --- | --- |

(82)

Artiklit 94 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega.

„Kohtualluvust ja kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlevate liidu eeskirjade kohaldamine.“;

| b) | lõikes

  lõige
  1 asendatakse tekst „määrust (EÜ) nr 44/2001“ tekstiga „kohtualluvust ja kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlevaid liidu eeskirju“;

  järgmisega:




  „1.
     
  Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse Euroopa Liidu kaubamärkide ja Euroopa Liidu kaubamärgi taotluste ning Euroopa Liidu kaubamärkide ja siseriiklike kaubamärkide põhjal algatatud samaaegsete ja üksteisele järgnevate kohtuasjade suhtes kohtualluvust ja kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlevaid liidu eeskirju.“;

  [ME 71] |
| --- | --- |

b)

lõikes

  lõige
  1 asendatakse tekst „määrust (EÜ) nr 44/2001“ tekstiga „kohtualluvust ja kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlevaid liidu eeskirju“;

  järgmisega:

„1.
     
  Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse Euroopa Liidu kaubamärkide ja Euroopa Liidu kaubamärgi taotluste ning Euroopa Liidu kaubamärkide ja siseriiklike kaubamärkide põhjal algatatud samaaegsete ja üksteisele järgnevate kohtuasjade suhtes kohtualluvust ja kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlevaid liidu eeskirju.“;

  [ME 71]

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Käesoleva määruse viited määrusele (EÜ) nr 44/2001 hõlmavad vajaduse korral Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel 19. oktoobril 2005 sõlmitud lepingut kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Käesoleva määruse viited määrusele (EÜ) nr 44/2001 hõlmavad vajaduse korral Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel 19. oktoobril 2005 sõlmitud lepingut kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades.“

| (83) | Artikli 96 punktis c asendatakse tekst „artikli 9 lõike 3 teises lauses“ tekstiga „artikli 9b lõikes 2“. |
| --- | --- |

(83)

Artikli 96 punktis c asendatakse tekst „artikli 9 lõike 3 teises lauses“ tekstiga „artikli 9b lõikes 2“.

| (84) | Artikli 99 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Artikli 96 punktides a ja c osutatud toimingute puhul võetakse muul viisil kui vastuhagina esitatud väide Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise kohta vastu, kui kostja väidab, et Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omaniku õigused võib tühistada tegeliku kasutamise puudumise tõttu rikkumise hagi esitamise ajal.“ |
| --- | --- |

(84)

Artikli 99 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Artikli 96 punktides a ja c osutatud toimingute puhul võetakse muul viisil kui vastuhagina esitatud väide Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise kohta vastu, kui kostja väidab, et Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi omaniku õigused võib tühistada tegeliku kasutamise puudumise tõttu rikkumise hagi esitamise ajal.“

| (85) | Artiklit 100 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide kohus, kellele on esitatud vastuhagi Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks, ei vaata vastuhagi läbi enne, kui huvitatud isik või kohus on teatanud ametile vastuhagi esitamise kuupäeva. Amet kannab kõnealuse teabe registrisse. Kui Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotluse käsitlemine on ametis pooleli, teatab amet sellest kohtule, kes peatab menetluse seniks, kuni taotluse kohta tehakse lõppotsus või see võetakse tagasi.“; |
| --- | --- | --- |

(85)

Artiklit 100 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide kohus, kellele on esitatud vastuhagi Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks, ei vaata vastuhagi läbi enne, kui huvitatud isik või kohus on teatanud ametile vastuhagi esitamise kuupäeva. Amet kannab kõnealuse teabe registrisse. Kui Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotluse käsitlemine on ametis pooleli, teatab amet sellest kohtule, kes peatab menetluse seniks, kuni taotluse kohta tehakse lõppotsus või see võetakse tagasi.“;

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Kui Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide kohus on teinud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi tühistamist või kehtetuks tunnistamist nõudva vastuhagi puhul jõustunud kohtuotsuse, saadab kohus või siseriiklike menetluste mis tahes osapool viivitamata otsuse koopia ametile. Amet või muud huvitatud pooled võivad sellise saatmise kohta teavet nõuda. Amet teeb otsuse kohta registrisse kande ja võtab vajalikud meetmed resolutsiooni täitmiseks.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide kohus on teinud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi tühistamist või kehtetuks tunnistamist nõudva vastuhagi puhul jõustunud kohtuotsuse, saadab kohus või siseriiklike menetluste mis tahes osapool viivitamata otsuse koopia ametile. Amet või muud huvitatud pooled võivad sellise saatmise kohta teavet nõuda. Amet teeb otsuse kohta registrisse kande ja võtab vajalikud meetmed resolutsiooni täitmiseks.“

| (86) | Artikli 102 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide kohus võib samuti kohaldada asjaomase õiguse kohaseid meetmeid või otsuseid, mida ta peab juhtumi asjaolude puhul asjakohaseks.“ |
| --- | --- |

(86)

Artikli 102 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide kohus võib samuti kohaldada asjaomase õiguse kohaseid meetmeid või otsuseid, mida ta peab juhtumi asjaolude puhul asjakohaseks.“

| (87) | Artikkel 108 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(87)

Artikkel 108 jäetakse välja.

| (88) | Artikli 113 lõikes

  lõige
  3 asendatakse tekst „ning rakendusmääruses sätestatud vorminõuetele“ tekstiga „artikli 114a punkti i kohaselt sätestatud vorminõuetele“.

  järgmisega:




  „3.
     
  Amet kontrollib, kas taotletud muudatus vastab käesolevas määruses, eelkõige artikli 112 lõigetes 1, 2, 4, 5 ja 6 ning käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimustele ning artikli 114a kohaselt sätestatud vorminõuetele. Kui need tingimused on täidetud, edastab amet muutmisavalduse selles märgitud liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametitele.“

  [ME 72] |
| --- | --- |

(88)

Artikli 113 lõikes

  lõige
  3 asendatakse tekst „ning rakendusmääruses sätestatud vorminõuetele“ tekstiga „artikli 114a punkti i kohaselt sätestatud vorminõuetele“.

  järgmisega:

„3.
     
  Amet kontrollib, kas taotletud muudatus vastab käesolevas määruses, eelkõige artikli 112 lõigetes 1, 2, 4, 5 ja 6 ning käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimustele ning artikli 114a kohaselt sätestatud vorminõuetele. Kui need tingimused on täidetud, edastab amet muutmisavalduse selles märgitud liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametitele.“

  [ME 72]

| (89) | Artikli 114 lõikes

  lõige
  2 asendatakse tekst „rakendusmääruses“ tekstiga „käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides“.

  järgmisega:




  „2.
     
  Euroopa Liidu kaubamärgi taotluse või Euroopa Liidu kaubamärgi suhtes, mis edastatakse kooskõlas artikliga 113, ei kohaldata siseriiklikke vorminõudeid, mis erinevad käesolevas määruses ja käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatutest või mis täiendavad neid.“

  [ME 73] |
| --- | --- |

(89)

Artikli 114 lõikes

  lõige
  2 asendatakse tekst „rakendusmääruses“ tekstiga „käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides“.

  järgmisega:

„2.
     
  Euroopa Liidu kaubamärgi taotluse või Euroopa Liidu kaubamärgi suhtes, mis edastatakse kooskõlas artikliga 113, ei kohaldata siseriiklikke vorminõudeid, mis erinevad käesolevas määruses ja käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatutest või mis täiendavad neid.“

  [ME 73]

| (90) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 114a
  Volituste delegeerimine
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse vorminõuded, millele Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse muutmise taotlus peab vastama, ning selle läbivaatamise ja avaldamise üksikasjad“. |
| --- | --- |

(90)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 114a

Volituste delegeerimine

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse vorminõuded, millele Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse muutmise taotlus peab vastama, ning selle läbivaatamise ja avaldamise üksikasjad“.

| (91) | Artikli 116 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib amet kasutada liikmesriikide lähetatud eksperte või muid ametiväliseid töötajaid. Haldusnõukogu võtab vastu otsuse, milles sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad liikmesriikide ekspertide lähetamist ametisse.“ |
| --- | --- |

(91)

Artikli 116 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib amet kasutada liikmesriikide lähetatud eksperte või muid ametiväliseid töötajaid. Haldusnõukogu võtab vastu otsuse, milles sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad liikmesriikide ekspertide lähetamist ametisse.“

| (92) | Artiklis

  Artikkel
  117 asendatakse tekst „Ameti“ tekstiga „Ameti ja selle töötajate“.

  järgmisega:


  „Ameti ja selle töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli.“ [ME 74] |
| --- | --- |

(92)

Artiklis

  Artikkel
  117 asendatakse tekst „Ameti“ tekstiga „Ameti ja selle töötajate“.

  järgmisega:

| (93) | Artiklit 119 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 6 teise lõigu teine lause asendatakse järgmisega:
  „Tõlge tuleb esitada artikli 144a punktiga b ette nähtud aja jooksul.“; |
| --- | --- | --- |

(93)

Artiklit 119 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 6 teise lõigu teine lause asendatakse järgmisega:

„Tõlge tuleb esitada artikli 144a punktiga b ette nähtud aja jooksul.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „8.   Tegevdirektor määrab tõlgete kinnitamise viisi.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„8.   Tegevdirektor määrab tõlgete kinnitamise viisi.“

| (94) | Artikli 120 lõikes

  lõige
  1 asendatakse tekst „rakendusmäärusega“ tekstiga „käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega“.

  järgmisega:




  „1.
     
  Artikli 26 lõikes 1 kirjeldatud Euroopa Liidu kaubamärgi taotlus ja igasugune muu teave, mille avaldamine on käesoleva määruse või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega ette nähtud, avaldatakse kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes.“
  [ME 75] |
| --- | --- |

(94)

Artikli 120 lõikes

  lõige
  1 asendatakse tekst „rakendusmäärusega“ tekstiga „käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega“.

  järgmisega:

„1.
     
  Artikli 26 lõikes 1 kirjeldatud Euroopa Liidu kaubamärgi taotlus ja igasugune muu teave, mille avaldamine on käesoleva määruse või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega ette nähtud, avaldatakse kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes.“
  [ME 75]

| (95) | Artikkel 122 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(95)

Artikkel 122 jäetakse välja.

| (96) | Artikkel 123 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 123
  Läbipaistvus
  1.   Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001 (*4).
  2.   Haldusnõukogu võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks vastu üksikasjalikud eeskirjad.
  3.   Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaste ameti otsuste kohta võib aluslepingu artiklites 228 ja 263 sätestatud tingimuste kohaselt esitada kaebuse ombudsmanile või Euroopa Liidu Kohtule.
  4.   Amet kohaldab isikuandmete töötlemise suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (*5).

  (*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43)."


  (*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).“" |
| --- | --- |

(96)

Artikkel 123 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 123

Läbipaistvus

1.   Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001 (*4).

2.   Haldusnõukogu võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks vastu üksikasjalikud eeskirjad.

3.   Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaste ameti otsuste kohta võib aluslepingu artiklites 228 ja 263 sätestatud tingimuste kohaselt esitada kaebuse ombudsmanile või Euroopa Liidu Kohtule.

4.   Amet kohaldab isikuandmete töötlemise suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (*5).

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43)."

(*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).“"

| (97) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 123a
  Turvaeeskirjad salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitse kohta
  Amet kohaldab turvapõhimõtteid, mis sisalduvad komisjoni turvaeeskirjades, mis käsitlevad Euroopa Liidu salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitset ning mis on sätestatud komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (*6) lisas. Kõnealuste turvapõhimõtete kohaldamine hõlmab muu hulgas sellise teabe vahetamist, töötlemist ja säilitamist käsitlevaid sätteid.

  (*6)  Komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsus 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega muudetakse komisjoni kodukorda (EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1).“" |
| --- | --- |

(97)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 123a

Turvaeeskirjad salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitse kohta

Amet kohaldab turvapõhimõtteid, mis sisalduvad komisjoni turvaeeskirjades, mis käsitlevad Euroopa Liidu salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitset ning mis on sätestatud komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (*6) lisas. Kõnealuste turvapõhimõtete kohaldamine hõlmab muu hulgas sellise teabe vahetamist, töötlemist ja säilitamist käsitlevaid sätteid.

(*6)  Komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsus 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega muudetakse komisjoni kodukorda (EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1).“"

| (98) | XII jaotisele lisatakse järgmine jagu:
  „1a JAGU
  Ameti ülesanded ja koostöö ühtlustamise edendamiseks
  Artikkel 123b
  Ameti ülesanded
  1.   Ametil on järgmised ülesanded:






  a) | hallata ja edendada käesoleva määrusega kehtestatud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgisüsteemi; |
| --- | --- | --- |

(98)

XII jaotisele lisatakse järgmine jagu:

„1a JAGU

Ameti ülesanded ja koostöö ühtlustamise edendamiseks

Artikkel 123b

Ameti ülesanded

1.   Ametil on järgmised ülesanded:

a)

hallata ja edendada käesoleva määrusega kehtestatud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgisüsteemi;

| b) | hallata ja edendada nõukogu määrusega (EÜ) nr 6/2002 kehtestatud Euroopa disainilahendustesüsteemi (*7); |
| --- | --- |

b)

hallata ja edendada nõukogu määrusega (EÜ) nr 6/2002 kehtestatud Euroopa disainilahendustesüsteemi (*7);

| c) | edendada tavade ja vahendite ühtlustamist kaubamärkide ja tööstusdisainilahenduste valdkonnas koostöös tööstusomandi õiguskaitse keskametitega, sealhulgas Beneluxi intellektuaalomandi bürooga; |
| --- | --- |

c)

edendada tavade ja vahendite ühtlustamist kaubamärkide ja tööstusdisainilahenduste valdkonnas koostöös tööstusomandi õiguskaitse keskametitega, sealhulgas Beneluxi intellektuaalomandi bürooga;

| d) | täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 386/2012 osutatud ülesandeid (*8); |
| --- | --- |

d)

täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 386/2012 osutatud ülesandeid (*8);

| da) | talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/28/EL pandud ülesanded

   (*9)

  .

  [ME 76] |
| --- | --- |

da)

talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/28/EL pandud ülesanded

   (*9)

  .

  [ME 76]

2.   Amet teeb seoses lõikes 1 sätestatud ülesannetega koostööd institutsioonide, ametiasutuste, organite, tööstusomandi õiguskaitse ametite ja valitsusväliste organisatsioonidega.

3.   Amet võib osutada vabatahtlikke vahendusteenuseid

  vahendus- ja vahekohtuteenuseid
  , et aidata osapooltel jõuda rahuldava lahenduseni. [ME 77]

Artikkel 123c

Koostöö tavade ja vahendite ühtlustamise edendamiseks

1.   Amet, liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse ametid ja Beneluxi intellektuaalomandi büroo teevad omavahel koostööd, et edendada tavade ja vahendite ühtlustamist kaubamärkide ja tööstusdisainilahenduste valdkonnas.

See koostöö hõlmab
  muu hulgas
  järgmisi tegevusvaldkondi: [ME 78]

| a) | ühiste kontrollistandardite väljatöötamine; |
| --- | --- |

a)

ühiste kontrollistandardite väljatöötamine;

| b) | ühiste või ühendatud andmebaaside ja portaalide loomine kogu liitu hõlmava konsulteerimise, otsingute tegemise ja klassifitseerimise eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

ühiste või ühendatud andmebaaside ja portaalide loomine kogu liitu hõlmava konsulteerimise, otsingute tegemise ja klassifitseerimise eesmärgil;

| c) | pidev andmete ja teabe esitamine ja vahetamine, sealhulgas punktis b osutatud andmebaasidesse ja portaalidesse andmete sisestamine; |
| --- | --- |

c)

pidev andmete ja teabe esitamine ja vahetamine, sealhulgas punktis b osutatud andmebaasidesse ja portaalidesse andmete sisestamine;

| d) | ühtsete standardite ja tavade kehtestamine, et tagada menetluste ja süsteemide koostalitlusvõime kogu liidus, ning nende ühtsuse, tõhususe ja tulemuslikkuse edendamine; |
| --- | --- |

d)

ühtsete standardite ja tavade kehtestamine, et tagada menetluste ja süsteemide koostalitlusvõime kogu liidus, ning nende ühtsuse, tõhususe ja tulemuslikkuse edendamine;

| e) | tööstusomandi õigusi ja menetlusi käsitleva teabe vahetamine, sealhulgas vastastikune toetus kasutajatugedele ja teabekeskustele; |
| --- | --- |

e)

tööstusomandi õigusi ja menetlusi käsitleva teabe vahetamine, sealhulgas vastastikune toetus kasutajatugedele ja teabekeskustele;

| f) | tehnilise oskusteabe vahetamine ja abi seoses punktides a–e osutatud valdkondadega. |
| --- | --- |

f)

tehnilise oskusteabe vahetamine ja abi seoses punktides a–e osutatud valdkondadega.

2.   Amet määrab kindlaks, töötab välja ja koordineerib liidu
  ja liikmesriikide
  huvides olevaid ühisprojekte

  ühiseid projekte
  seoses lõikes 1 osutatud valdkondadega. Projekti määratlus sisaldab

  määratluses nähakse ette
  liikmesriikide iga osaleva tööstusomandi õiguskaitse ameti ja Beneluxi intellektuaalomandi büroo erikohustusi ja -ülesandeid

  erikohustused ja -ülesanded
  .
  Ühisprojektide kõikidel etappidel konsulteerib amet kasutajate esindajatega
  . [ME 79]

3.   Liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse ametid ja Beneluxi intellektuaalomandi büroo osalevad tulemuslikult lõikes 2 osutatud ühisprojektides, et tagada nende arendamine, toimimine, koostalitlusvõime ja ajakohastamine.

Kui nende projektide tulemusena töötatakse välja vahendid, mille puhul liikmesriik leiab, et põhjendatud otsuse alusel on need võrdväärsed liikmesriikides juba eksisteerivate vahenditega, ei tähenda osalemine koostööprojektis kohustust rakendada selle projekti tulemust liikmesriigis. [ME 80]

4.   Amet toetab lõike 2 kohaseid liidu
  ja liikmesriikide
  huvides olevaid ühisprojekte rahaliselt määral, mis on vajalik, et tagada liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse ametite ja Beneluxi intellektuaalomandi büroo tulemuslik osalemine projektides lõike 3 tähenduses. Kõnealust rahalist toetust võib anda toetustena. Rahastamise kogumaht ei ületa 10 %

  on vähemalt 20 %
  ameti aastatuludest
  ja tagab igale liikmesriigile miinimumsumma ühistes projektides osalemisega tihedalt seotud eesmärkide täitmiseks
  . Toetusesaajad on liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse ametid ja Beneluxi intellektuaalomandi büroo. Toetust võidakse anda ilma projektikonkursita vastavalt ameti suhtes kohaldatavatele finantseeskirjadele ja toetuste andmise korra põhimõtetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu finantsmääruses

  määruses
  (EL
  , Euratom
  ) nr 966/2012 (*10) ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 (*11). [ME 81]

(*7)  Nõukogu 12. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta (EÜT L 3, 5.1.2002, lk 1)."

(*8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2012. aasta määrus (EL) nr 386/2012, millega antakse Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) intellektuaalomandi õiguskaitsega seotud ülesannete täitmine, sealhulgas avaliku ja erasektori esindajatest koosneva intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse moodustamine (ELT L 129, 16.5.2012, lk 1)."

(*9)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/28/EL orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta (ELT L 299, 27.10.2012, lk 5).
  "

(*10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1)."

(*11)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).“"

| (99) | XII jaotise 2. ja 3. jagu asendatakse järgmisega:
  „2. JAGU
  Haldusnõukogu
  Artikkel 124
  Haldusnõukogu ülesanded
  1.   Ilma et see piiraks 5. jaos eelarvekomiteele antud ülesandeid, on haldusnõukogul järgmised ülesanded:






  a) | tuginedes kavandile, mille tegevdirektor esitab vastavalt artikli 128 lõike 4 punktile c, võtab haldusnõukogu vastu ameti järgmise aasta tööprogrammi, võttes arvesse komisjoni arvamust, ning edastab vastuvõetud iga-aastase tööprogrammi Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile; |
| --- | --- | --- |

(99)

XII jaotise 2. ja 3. jagu asendatakse järgmisega:

„2. JAGU

Haldusnõukogu

Artikkel 124

Haldusnõukogu ülesanded

1.   Ilma et see piiraks 5. jaos eelarvekomiteele antud ülesandeid, on haldusnõukogul järgmised ülesanded:

a)

tuginedes kavandile, mille tegevdirektor esitab vastavalt artikli 128 lõike 4 punktile c, võtab haldusnõukogu vastu ameti järgmise aasta tööprogrammi, võttes arvesse komisjoni arvamust, ning edastab vastuvõetud iga-aastase tööprogrammi Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile;

| b) | tuginedes kavandile, mille tegevdirektor esitab vastavalt artikli 128 lõike 4 punktile d, ja võttes arvesse komisjoni arvamust, võtab haldusnõukogu pärast arvamuste vahetamist tegevdirektori ja Euroopa Parlamendi asjaomase komitee vahel vastu ameti mitmeaastase strateegilise programmi, sealhulgas ameti rahvusvahelise koostöö strateegia, ning edastab vastuvõetud mitmeaastase strateegilise programmi Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile; |
| --- | --- |

b)

tuginedes kavandile, mille tegevdirektor esitab vastavalt artikli 128 lõike 4 punktile d, ja võttes arvesse komisjoni arvamust, võtab haldusnõukogu pärast arvamuste vahetamist tegevdirektori ja Euroopa Parlamendi asjaomase komitee vahel vastu ameti mitmeaastase strateegilise programmi, sealhulgas ameti rahvusvahelise koostöö strateegia, ning edastab vastuvõetud mitmeaastase strateegilise programmi Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile;

| c) | tuginedes kavandile, mille tegevdirektor esitab vastavalt artikli 128 lõike 4 punktile f, võtab haldusnõukogu vastu aastaaruande ja edastab vastuvõetud aastaaruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile; |
| --- | --- |

c)

tuginedes kavandile, mille tegevdirektor esitab vastavalt artikli 128 lõike 4 punktile f, võtab haldusnõukogu vastu aastaaruande ja edastab vastuvõetud aastaaruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile;

| d) | tuginedes kavandile, mille tegevdirektor esitab vastavalt artikli 128 lõike 4 punktile g, võtab haldusnõukogu vastu mitmeaastase personalipoliitikakava, |
| --- | --- |

d)

tuginedes kavandile, mille tegevdirektor esitab vastavalt artikli 128 lõike 4 punktile g, võtab haldusnõukogu vastu mitmeaastase personalipoliitikakava,

| e) | haldusnõukogu võtab vastu eeskirjad huvide konfliktide ärahoidmiseks ja haldamiseks ametis; |
| --- | --- |

e)

haldusnõukogu võtab vastu eeskirjad huvide konfliktide ärahoidmiseks ja haldamiseks ametis;

| f) | kooskõlas lõikega 2 kasutab haldusnõukogu ameti personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse määrava asutuse volitused“);
  [ME 83] |
| --- | --- |

f)

kooskõlas lõikega 2 kasutab haldusnõukogu ameti personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse määrava asutuse volitused“);
  [ME 83]

| g) | haldusnõukogu võtab vastu ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste asjakohased rakenduseeskirjad vastavalt personalieeskirjade artiklile 110; |
| --- | --- |

g)

haldusnõukogu võtab vastu ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste asjakohased rakenduseeskirjad vastavalt personalieeskirjade artiklile 110;

| h) | haldusnõukogu nimetab ametisse ja võib ametikohalt tagandada tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja või asetäitjad vastavalt artiklile 129 ning nimetab ametisse apellatsioonikodade eesistuja, esimehed ja liikmed vastavalt artiklile 136; |
| --- | --- |

h)

haldusnõukogu nimetab ametisse ja võib ametikohalt tagandada tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja või asetäitjad vastavalt artiklile 129 ning nimetab ametisse apellatsioonikodade eesistuja, esimehed ja liikmed vastavalt artiklile 136;

| i) | haldusnõukogu tagab asjakohaste järelmeetmete võtmise vastavalt järeldustele ja soovitustele, mis tulenevad artikli 165a kohastest sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest; |
| --- | --- |

i)

haldusnõukogu tagab asjakohaste järelmeetmete võtmise vastavalt järeldustele ja soovitustele, mis tulenevad artikli 165a kohastest sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest;

| ia) | haldusnõukogu määrab kindlaks ja töötab välja liidu ja liikmesriikide huvides olevaid ühisprojekte vastavalt artiklile 123c;

  [ME 82] |
| --- | --- |

ia)

haldusnõukogu määrab kindlaks ja töötab välja liidu ja liikmesriikide huvides olevaid ühisprojekte vastavalt artiklile 123c;

  [ME 82]

| j) | haldusnõukoguga konsulteeritakse enne ametis kontrollimist käsitlevate suuniste vastuvõtmist ja muudes käesoleva määrusega ette nähtud küsimustes; |
| --- | --- |

j)

haldusnõukoguga konsulteeritakse enne ametis kontrollimist käsitlevate suuniste vastuvõtmist ja muudes käesoleva määrusega ette nähtud küsimustes;

| k) | haldusnõukogu võib esitada tegevdirektorile või komisjonile arvamusi ning nõuda neilt teavet, kui ta peab seda vajalikuks. |
| --- | --- |

k)

haldusnõukogu võib esitada tegevdirektorile või komisjonile arvamusi ning nõuda neilt teavet, kui ta peab seda vajalikuks.

2.   Haldusnõukogu võtab kooskõlas ametnike personalieeskirjade artikliga 110 ja muude teenistujate teenistustingimuste artikliga 142 vastu otsuse, mis põhineb ametnike personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 või muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse asjakohased ametisse nimetamise volitused tegevdirektorile ja määratakse kindlaks tingimused, mille alusel volituste delegeerimise võib peatada.

Tegevdirektoril on õigus kõnealused volitused edasi delegeerida.

Erandlike asjaolude korral võib haldusnõukogu teha otsuse ajutiselt peatada ametisse määrava asutuse volituste delegeerimine tegevdirektorile ja tegevdirektori poolt nende volituste edasidelegeerimine ning täita kõnealuseid volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest või töötajale, v.a tegevdirektor.
  [ME 84]

Artikkel 125

Haldusnõukogu koosseis

1.   Haldusnõukogusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja, kaks komisjoni esindajat
  ja üks Euroopa Parlamendi esindaja
  ning nende
  vastavad
  asendusliikmed. [ME 85]

2.   Haldusnõukogu liikmed võivad vastavalt oma töökorrale kasutada nõustajate või ekspertide abi.

3.   Ametiaeg on neli aastat. Ametiaega võib selle lõppemisel pikendada.

Artikkel 126

Haldusnõukogu esimees

1.   Haldusnõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asendab esimeest ex officio, kui esimehel ei ole võimalik oma kohustusi täita.

2.   Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on neli aastat. Sama isikut võib ametisse tagasi valida ühe korra. Kui nende liikmesus haldusnõukogus lõpeb mis tahes ajal ametiaja jooksul, lõpeb samal kuupäeval automaatselt ka nende ametiaeg esimehe või aseesimehena.

Artikkel 127

Koosolekud

1.   Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees.

2.   Tegevdirektor osaleb aruteludes, kui haldusnõukogu ei otsusta teisiti.

3.   Haldusnõukogu
  peab
  korralist koosolekut toimub kord

  kaks korda
  aastas. Lisaks sellele tuleb haldusnõukogu kokku esimehe algatusel või komisjoni
  , Euroopa Parlamendi
  või ühe kolmandiku liikmesriikide nõudmisel. [ME 87]

4.   Haldusnõukogu võtab vastu oma töökorra.

5.   Haldusnõukogu teeb otsused liikmete absoluutse häälteenamusega. Liikmete kahekolmandikulist häälteenamust on siiski vaja otsuste puhul, mida haldusnõukogu võib teha artikli 124 lõike 1 punktide a ja b, artikli 126 lõike 1 ning artikli 129 lõigete 2 ja 4

  3
  kohaselt. Mõlemal juhul on igal liikmel on üks hääl. [ME 88]

6.   Haldusnõukogu võib kutsuda oma koosolekutele vaatlejaid.

7.   Amet tagab haldusnõukogule sekretariaaditeenused.

2a. JAGU

Juhatus

Artikkel 127a

Asutamine

Haldusnõukogu võib asutada juhatuse.

Artikkel 127b

Ülesanded ja struktuur

1.   Juhatus abistab haldusnõukogu.

2.   Juhatusel on järgmised ülesanded:

| a) | valmistada ette haldusnõukogus vastu võetavaid otsuseid; |
| --- | --- |

a)

valmistada ette haldusnõukogus vastu võetavaid otsuseid;

| b) | tagada koos haldusnõukoguga asjakohaste järelmeetmete võtmine vastavalt järeldustele ja soovitustele, mis tulenevad sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest; |
| --- | --- |

b)

tagada koos haldusnõukoguga asjakohaste järelmeetmete võtmine vastavalt järeldustele ja soovitustele, mis tulenevad sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest;

| c) | ilma et see piiraks tegevdirektori ülesannete täitmist, mis on sätestatud artiklis 128 ning milleks on abistada ja nõustada tegevdirektorit haldusnõukogu otsuste rakendamisel eesmärgiga tugevdada haldusjuhtimise järelevalvet. |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks tegevdirektori ülesannete täitmist, mis on sätestatud artiklis 128 ning milleks on abistada ja nõustada tegevdirektorit haldusnõukogu otsuste rakendamisel eesmärgiga tugevdada haldusjuhtimise järelevalvet.

3.   Kiireloomulistel juhtudel võib juhatus teha haldusnõukogu nimel teatavaid esialgseid otsuseid, eelkõige haldusküsimustes, sealhulgas ametisse nimetamise volituste delegeerimise peatamise kohta.

4.   Juhatuse koosseisu kuuluvad haldusnõukogu esimees, üks komisjoni esindaja haldusnõukogus ja kolm muud liiget, kelle määrab haldusnõukogu oma liikmete hulgast. Haldusnõukogu esimees on ka juhatuse esimees. Tegevdirektor osaleb juhatuse koosolekutel, kuid tal ei ole hääleõigust.

5.   Juhatuse liikmete ametiaeg on neli aastat. Juhatuse liikmete ametiaeg lõpeb siis, kui lõpeb nende liikmesus haldusnõukogus.

6.   Juhatuse korraline koosolek toimub vähemalt kord kolme kuu jooksul. Lisaks tuleb juhatus kokku juhatuse esimehe algatusel või liikmete taotlusel.

7.   Juhatus järgib haldusnõukogu sätestatud töökorda.
  [ME 86]

3. JAGU

Tegevdirektor

Artikkel 128

Tegevdirektori ülesanded

1.   Ametit juhib tegevdirektor. Tegevdirektor annab aru haldusnõukogule.

2.   Ilma ei see piiraks komisjoni, haldusnõukogu ja eelarvekomitee volitusi, on tegevdirektor oma ülesannete täitmisel sõltumatu ja ta ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult organilt.

3.   Tegevdirektor on ameti seaduslik esindaja.

4.   Tegevdirektoril on eelkõige järgmised ülesanded:

| a) | võtab kõik ameti toimimise tagamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas sisemiste haldusjuhendite vastuvõtmine ja teatiste avaldamine; |
| --- | --- |

a)

võtab kõik ameti toimimise tagamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas sisemiste haldusjuhendite vastuvõtmine ja teatiste avaldamine;

| b) | rakendab haldusnõukogus vastu võetud otsuseid; |
| --- | --- |

b)

rakendab haldusnõukogus vastu võetud otsuseid;

| c) | koostab iga-aastase tööprogrammi kavandi, milles määratakse hinnanguliselt kindlaks igaks tegevuseks vajalikud inimressursid ja rahalised vahendid, ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule; |
| --- | --- |

c)

koostab iga-aastase tööprogrammi kavandi, milles määratakse hinnanguliselt kindlaks igaks tegevuseks vajalikud inimressursid ja rahalised vahendid, ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule;

| d) | koostab mitmeaastase strateegilise programmi kavandi, sealhulgas ameti rahvusvahelise koostöö strateegia, ning esitab selle pärast konsulteerimist komisjoniga ja arvamuste vahetamist Euroopa Parlamendi asjaomase komiteega haldusnõukogule; |
| --- | --- |

d)

koostab mitmeaastase strateegilise programmi kavandi, sealhulgas ameti rahvusvahelise koostöö strateegia, ning esitab selle pärast konsulteerimist komisjoniga ja arvamuste vahetamist Euroopa Parlamendi asjaomase komiteega haldusnõukogule;

| e) | rakendab iga-aastase tööprogrammi ja mitmeaastase strateegilise programmi ning annab nende rakendamise kohta aru haldusnõukogule; |
| --- | --- |

e)

rakendab iga-aastase tööprogrammi ja mitmeaastase strateegilise programmi ning annab nende rakendamise kohta aru haldusnõukogule;

| f) | koostab aastaaruande ameti tegevuse kohta ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

f)

koostab aastaaruande ameti tegevuse kohta ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks;

| g) | koostab mitmeaastase personalipoliitikakava ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule; |
| --- | --- |

g)

koostab mitmeaastase personalipoliitikakava ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule;

| h) | koostab tegevuskava järelmeetmete võtmiseks vastavalt järeldustele, mis tulenevad sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest, ning esitab kaks korda aastas komisjonile ja haldusnõukogule aruande tehtud edusammude kohta; |
| --- | --- |

h)

koostab tegevuskava järelmeetmete võtmiseks vastavalt järeldustele, mis tulenevad sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest, ning esitab kaks korda aastas komisjonile ja haldusnõukogule aruande tehtud edusammude kohta;

| i) | kaitseb liidu finantshuve ning kohaldab selleks ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks, teostab tulemuslikku kontrolli, eeskirjade eiramise avastamise korral nõuab tagasi valesti makstud summad ning vajaduse korral kohaldab tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja finantskaristusi; |
| --- | --- |

i)

kaitseb liidu finantshuve ning kohaldab selleks ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks, teostab tulemuslikku kontrolli, eeskirjade eiramise avastamise korral nõuab tagasi valesti makstud summad ning vajaduse korral kohaldab tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja finantskaristusi;

| j) | töötab välja ameti pettustevastase strateegia ja esitab selle eelarvekomiteele heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

j)

töötab välja ameti pettustevastase strateegia ja esitab selle eelarvekomiteele heakskiitmiseks;

| k) | määruse ühtse kohaldamise tagamiseks võib suunata õigusküsimuse lahendamiseks laiendatud apellatsioonikojale, eelkõige juhul, kui apellatsioonikojad on teinud selles küsimuses lahknevaid otsuseid; |
| --- | --- |

k)

määruse ühtse kohaldamise tagamiseks võib suunata õigusküsimuse lahendamiseks laiendatud apellatsioonikojale, eelkõige juhul, kui apellatsioonikojad on teinud selles küsimuses lahknevaid otsuseid;

| l) | koostab ameti tulude ja kulude kalkulatsiooni ning vastutab ameti eelarve täitmise eest; |
| --- | --- |

l)

koostab ameti tulude ja kulude kalkulatsiooni ning vastutab ameti eelarve täitmise eest;

| la) | ilma et see mõjutaks artiklite 125 ja 136 kohaldamist, kasutab ta ameti personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse nimetava asutuse volitused“);

  [ME 91] |
| --- | --- |

la)

ilma et see mõjutaks artiklite 125 ja 136 kohaldamist, kasutab ta ameti personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse nimetava asutuse volitused“);

  [ME 91]

| m) | rakendab volitusi, mille on talle töötajate suhtes andnud haldusnõukogu artikli 124 lõike 1 punkti f kohaselt;
  [ME 89] |
| --- | --- |

m)

rakendab volitusi, mille on talle töötajate suhtes andnud haldusnõukogu artikli 124 lõike 1 punkti f kohaselt;
  [ME 89]

| ma) | võib esitada komisjonile ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks, selle kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakte ja Euroopa kaubamärkide suhtes kohaldatavaid muid eeskirju pärast haldusnõukoguga konsulteerimist ning käesoleva määruse lõive ja eelarvet käsitlevate käesoleva määruse sätete puhul pärast konsulteerimist eelarvekomiteega;

  [ME 90] |
| --- | --- |

ma)

võib esitada komisjonile ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks, selle kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakte ja Euroopa kaubamärkide suhtes kohaldatavaid muid eeskirju pärast haldusnõukoguga konsulteerimist ning käesoleva määruse lõive ja eelarvet käsitlevate käesoleva määruse sätete puhul pärast konsulteerimist eelarvekomiteega;

  [ME 90]

| n) | rakendab vastavalt käesolevas määruses ja käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud kriteeriumidele volitusi, mis on antud talle artikli 26 lõike 3, artikli 29 lõike 5, artikli 30 lõike 2, artikli 45 lõike 3, artikli 75 lõike 2, artikli 78 lõike 5, artiklite 79, 79b, 79c, artikli 87 lõike 3, artiklite 88 ja 89, artikli 93 lõike 4, artikli 119 lõike 8 ja artikli 144 kohaselt; |
| --- | --- |

n)

rakendab vastavalt käesolevas määruses ja käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud kriteeriumidele volitusi, mis on antud talle artikli 26 lõike 3, artikli 29 lõike 5, artikli 30 lõike 2, artikli 45 lõike 3, artikli 75 lõike 2, artikli 78 lõike 5, artiklite 79, 79b, 79c, artikli 87 lõike 3, artiklite 88 ja 89, artikli 93 lõike 4, artikli 119 lõike 8 ja artikli 144 kohaselt;

| o) | võib oma ülesandeid delegeerida. |
| --- | --- |

o)

võib oma ülesandeid delegeerida.

5.   Tegevdirektorit abistab üks või mitu tegevdirektori asetäitjat. Kui tegevdirektor ei viibi kohal või ei suuda oma ülesandeid täita, asendab teda haldusnõukogu kehtestatud korras tegevdirektori asetäitja või üks tegevdirektori asetäitjatest.

Artikkel 129

Tegevdirektori ametisse nimetamine ja ametist tagandamine ning tema ametiaja pikendamine

1.   Tegevdirektor võetakse tööle ajutise teenistujana vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile a.

2.   Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu
  vähemalt kolme kandidaadiga nimekirja põhjal, mille esitab liikmesriikide,
  komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast

  ja Euroopa Parlamendi esindajatest koosnev eelvalikukomisjon pärast Euroopa Liidu Teatajas ja mujal avaldatud osalemiskutsete põhjal korraldatud
  avatud ja läbipaistva valikumenetlusega

  läbipaistvat valikumenetlust
  . Haldusnõukogu valitud kandidaadi võib enne ametisse nimetamist kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama selle liikmete küsimustele. Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab ametit haldusnõukogu esimees.

Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb Euroopa Komisjoni ettepaneku alusel
  pärast seda, kui komisjon on Euroopa Parlamendi haldusnõukogu taotlusel koostanud hindamisraporti
  .

3.   Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle aja lõpus hindab komisjon

  haldusnõukogu
  tegevdirektori tegevust, võttes arvesse ameti edasisi ülesandeid ja probleeme.
  Haldusnõukogu võib tegevdirektori ametiaega pikendada üks kord maksimaalselt kuni viis aastat. Haldusnõukogu võtab tegevdirektori ametiaja pikendamise üle otsustamisel arvesse komisjoni hindamisaruannet tegevdirektori tegevuse ning ameti edasiste ülesannete ja probleemide kohta.

4.   Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse lõikes 3 osutatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord kuni viie aasta võrra.

5.   Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei või kogu oma ametiaja lõpus osaleda samale ametikohale uue direktori valimises.

6.   Tegevdirektori asetäitja või asetäitjad nimetatakse ametisse või tagandatakse ametist lõike 2 kohaselt pärast konsulteerimist tegevdirektoriga ja vajaduse korral valitud tegevdirektoriga, kelle ametiaeg ei ole veel alanud. Tegevdirektori asetäitja ametiaeg on viis aastat. Kooskõlas lõikega 4

  3
  võib haldusnõukogu komisjoni ettepanekul pärast konsulteerimist tegevdirektoriga pikendada tegevdirektori asetäitja ametiaega üks kord kuni viie aasta võrra.“[ME 92]

| (100) | Artiklit 130 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | registri pidamise eest vastutav osakond;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(100)

Artiklit 130 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

registri pidamise eest vastutav osakond;“;

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  „f) | tegevdirektori poolt selleks määratud mis tahes üksus või isik.“ |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„f)

tegevdirektori poolt selleks määratud mis tahes üksus või isik.“

| (101) | Artikli 132 lõike 2 kolmas lause asendatakse järgmisega:
  „Teatavatel artikli 144a punktiga a ette nähtud erijuhtudel teeb otsuse üks liige.“ |
| --- | --- |

(101)

Artikli 132 lõike 2 kolmas lause asendatakse järgmisega:

„Teatavatel artikli 144a punktiga a ette nähtud erijuhtudel teeb otsuse üks liige.“

| (102) | Artikkel 133 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 133
  Registri pidamise eest vastutav osakond
  1.   Registri pidamise eest vastutav osakond vastutab registrikannete kohta otsuste tegemise eest.
  2.   Lisaks sellele vastutab ta artikli 93 lõikes 2 osutatud kutseliste esindajate nimekirja pidamise eest.
  3.   Osakonna otsuse teeb üks selle liige.“ |
| --- | --- |

(102)

Artikkel 133 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 133

Registri pidamise eest vastutav osakond

1.   Registri pidamise eest vastutav osakond vastutab registrikannete kohta otsuste tegemise eest.

2.   Lisaks sellele vastutab ta artikli 93 lõikes 2 osutatud kutseliste esindajate nimekirja pidamise eest.

3.   Osakonna otsuse teeb üks selle liige.“

| (103) | Artiklit 134 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Tühistamisosakond vastutab otsuste tegemise eest seoses järgmisega:






  a) | Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus; |
| --- | --- | --- | --- |

(103)

Artiklit 134 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Tühistamisosakond vastutab otsuste tegemise eest seoses järgmisega:

a)

Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus;

| b) | artikli 18 kohane Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi loovutamise taotlus.“; |
| --- | --- |

b)

artikli 18 kohane Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi loovutamise taotlus.“;

| b) | lõike 2 kolmas lause asendatakse järgmisega:
  „Teatavatel artikli 144a punktiga a ette nähtud erijuhtudel teeb otsuse üks liige.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 2 kolmas lause asendatakse järgmisega:

„Teatavatel artikli 144a punktiga a ette nähtud erijuhtudel teeb otsuse üks liige.“

| (104) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 134a
  Üldpädevus
  Käesoleva määrusega ette nähtud otsused, mis ei kuulu kontrollija, vastulausete osakonna, tühistamisosakonna või registri pidamise eest vastutava osakonna pädevusse, teeb tegevdirektori poolt selleks määratud mis tahes ametnik või üksus.“ |
| --- | --- |

(104)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 134a

Üldpädevus

Käesoleva määrusega ette nähtud otsused, mis ei kuulu kontrollija, vastulausete osakonna, tühistamisosakonna või registri pidamise eest vastutava osakonna pädevusse, teeb tegevdirektori poolt selleks määratud mis tahes ametnik või üksus.“

| (105) | Artiklit 135 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Apellatsioonikodade pädevusse kuulub artiklite 131–134a kohaselt tehtud otsuste peale esitatud kaebuste läbivaatamine.“; |
| --- | --- | --- |

(105)

Artiklit 135 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Apellatsioonikodade pädevusse kuulub artiklite 131–134a kohaselt tehtud otsuste peale esitatud kaebuste läbivaatamine.“;

| b) | lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | artikli 136 lõike 4 punktis a osutatud apellatsioonikodade juhtorgan või“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

artikli 136 lõike 4 punktis a osutatud apellatsioonikodade juhtorgan või“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Lisaks kuulub laiendatud apellatsioonikoja pädevusse põhjendatud arvamuse esitamine õigusküsimustes, mille on suunanud laiendatud apellatsioonikojale tegevdirektor vastavalt artikli 128 lõike 4 punktile k.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Lisaks kuulub laiendatud apellatsioonikoja pädevusse põhjendatud arvamuse esitamine õigusküsimustes, mille on suunanud laiendatud apellatsioonikojale tegevdirektor vastavalt artikli 128 lõike 4 punktile k.“;

| d) | lõike 5 viimane lause jäetakse välja. |
| --- | --- |

d)

lõike 5 viimane lause jäetakse välja.

| (106) | Artikkel 136 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 136
  Apellatsioonikodade liikmete sõltumatus
  1.   Apellatsioonikodade eesistuja ja kodade esimehed määratakse ametisse viieks aastaks vastavalt artiklis 129 sätestatud tegevdirektori ametisse nimetamise korrale. Kõnealuse aja jooksul ei või neid ametist tagandada, kui selliseks tagandamiseks ei ole tõsist põhjust ja Euroopa Kohus ei tee neid ametisse nimetanud organi taotlusel vastavasisulist otsust.
  2.   Apellatsioonikodade eesistuja ametiaega võib pikendada üks kord täiendavaks viieks aastaks või kuni pensionieani, kui sellesse ikka jõutakse pikendatud ametiaja jooksul, pärast tema tegevusele positiivse hinnangu saamist haldusnõukogult.
  3.   Apellatsioonikodade esimeeste ametiaega võib pikendada täiendavate viie aastaste ajavahemike võrra või kuni pensionieani, kui sellesse ikka jõutakse pikendatud ametiaja jooksul, pärast nende tegevusele positiivse hinnangu saamist haldusnõukogult ja positiivse arvamuse saamist apellatsioonikodade eesistujalt.
  4.   Apellatsioonikodade eesistujal on järgmised juhtimise ja töö korraldamisega seotud ülesanded:






  a) | juhtida apellatsioonikodade juhtorganit, kes vastutab eeskirjade sätestamise kodade töö korraldamise eest; |
| --- | --- | --- |

(106)

Artikkel 136 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 136

Apellatsioonikodade liikmete sõltumatus

1.   Apellatsioonikodade eesistuja ja kodade esimehed määratakse ametisse viieks aastaks vastavalt artiklis 129 sätestatud tegevdirektori ametisse nimetamise korrale. Kõnealuse aja jooksul ei või neid ametist tagandada, kui selliseks tagandamiseks ei ole tõsist põhjust ja Euroopa Kohus ei tee neid ametisse nimetanud organi taotlusel vastavasisulist otsust.

2.   Apellatsioonikodade eesistuja ametiaega võib pikendada üks kord täiendavaks viieks aastaks või kuni pensionieani, kui sellesse ikka jõutakse pikendatud ametiaja jooksul, pärast tema tegevusele positiivse hinnangu saamist haldusnõukogult.

3.   Apellatsioonikodade esimeeste ametiaega võib pikendada täiendavate viie aastaste ajavahemike võrra või kuni pensionieani, kui sellesse ikka jõutakse pikendatud ametiaja jooksul, pärast nende tegevusele positiivse hinnangu saamist haldusnõukogult ja positiivse arvamuse saamist apellatsioonikodade eesistujalt.

4.   Apellatsioonikodade eesistujal on järgmised juhtimise ja töö korraldamisega seotud ülesanded:

a)

juhtida apellatsioonikodade juhtorganit, kes vastutab eeskirjade sätestamise kodade töö korraldamise eest;

| b) | tagada juhtorgani otsuste rakendamine; |
| --- | --- |

b)

tagada juhtorgani otsuste rakendamine;

| c) | suunata kojale juhtumid apellatsioonkodade juhtorgani määratud objektiivsete kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

c)

suunata kojale juhtumid apellatsioonkodade juhtorgani määratud objektiivsete kriteeriumide alusel;

| d) | edastada kodade tegevdirektorile rahavajadused kulukalkulatsioonide koostamise eesmärgil. |
| --- | --- |

d)

edastada kodade tegevdirektorile rahavajadused kulukalkulatsioonide koostamise eesmärgil.

Apellatsioonikodade eesistuja juhib laiendatud koda.

5.   Haldusnõukogu määrab apellatsioonikodade liikmed ametisse viieks aastaks. Nende ametiaega võib pikendada täiendavate viie aastaste ajavahemike võrra või kuni pensionieani, kui sellesse ikka jõutakse pikendatud ametiaja jooksul, pärast nende tegevusele positiivse hinnangu saamist haldusnõukogult ja positiivse arvamuse saamist apellatsioonikodade eesistujalt.

6.   Apellatsioonikodade liikmeid võib ametist tagasi kutsuda üksnes juhul, kui selleks on tõsised põhjused ja kui Euroopa Kohus teeb selle kohta otsuse pärast seda, kui haldusnõukogu on juhtumi talle apellatsioonikodade eesistuja soovitusel esitanud ja kui ta on pidanud nõu sellise koja esimehega, millesse asjaomane liige kuulub.

7.   Apellatsioonikodade eesistuja, esimehed ja liikmed on sõltumatud. Otsuste tegemisel ei ole nad seotud mingite suunistega.

8.   Laiendatud apellatsioonikoja otsused kaebuste kohta või arvamused õigusküsimustes, mille on suunanud laiendatud apellatsioonikojale tegevdirektor vastavalt artiklile 135, on artikli 130 kohaste ameti otsuseid tegevate üksuste jaoks siduvad.

9.   Apellatsioonikodade eesistuja ega kodade esimehed ja liikmed ei või olla vastulausete osakondade, registri pidamise eest vastutavate osakondade ega tühistamisosakondade kontrollijad ega või liikmed.

Artikkel 136a

Vahendus- ja vahekohtukeskus

1.
     
  Amet võib asutada artiklis 130 loetletud otsuseid tegevatest üksustest sõltumatu vahendus- ja vahekohtukeskuse. Keskus asub ameti ruumides.

2.
     
  Iga füüsiline või juriidiline isik võib kasutada keskuse teenuseid vabatahtlikul alusel, et leida käesoleva määruse ja direktiivi ... reguleerimisalasse jäävatele vaidlustele konsensuslik lahendus.

3.
     
  Amet võib lepitusmenetlust alustada ka omal algatusel, et anda osapooltele võimalus saavutada üksmeelne kokkulepe.

4.
     
  Keskust juhib direktor, kes vastutab keskuse tegevuse eest.

5.
     
  Direktori nimetab ametisse haldusnõukogu.

6.
     
  Keskus koostab nii vahendus- ja vahekohtumenetluse kui ka keskuse tegevuse kohta eeskirjad, mille haldusnõukogu peab kinnitama. Haldusnõukogu kinnitab nii vahendus- ja vahekohtumenetlust kui ka keskuse tegevust reguleerivad eeskirjad.

7.
     
  Keskus koostab nimekirja vahendajatest ja vahekohtunikest, kes aitavad pooli vaidluste lahendamisel. Vahendajad ja vahekohtunikud peavad olema sõltumatud ning omama asjakohaseid teadmisi ja kogemusi. Haldusnõukogu peab nimekirja heaks kiitma.

8.
     
  Kontrollijad ja ameti üksuse või apellatsioonikodade liikmed ei või osaleda ühegi asja vahendamises või vahekohtus, milles

| a) | nad on varem olnud mingil viisil vahendamise või vahekohtumenetlustesse kaasatud; |
| --- | --- |

a)

nad on varem olnud mingil viisil vahendamise või vahekohtumenetlustesse kaasatud;

| b) | neil on mis tahes isiklik huvi; või |
| --- | --- |

b)

neil on mis tahes isiklik huvi; või

| c) | nad on varem osalenud ühe menetluspoole esindajana. |
| --- | --- |

c)

nad on varem osalenud ühe menetluspoole esindajana.

9.
     
  Isik, kes on kutsutud seisukohta avaldama vahekohtu- või vahendamiskomisjoni liikmena, ei või olla kaasatud vastulause-, tühistamis- või apellatsioonimenetlusse, milles vahendamine või vahekohus toimub.“

  [ME 93]

| (107) | Artikkel 138 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 138
  Eelarvekomitee
  1.   Eelarvekomiteel on käesoleva jaoga ette nähtud ülesanded.
  2.   Eelarvekomitee suhtes kohaldatakse mutatis mutandis artiklit 125, artiklit 126, artikli 127 lõikeid 1–4, 6 ja 7.
  3.   Eelarvekomitee teeb otsused liikmete absoluutse häälteenamusega. Otsuste puhul, mida eelarvekomitee võib teha artikli 140 lõike 3 ja artikli 143 kohaselt, on vaja liikmete kahekolmandikulist häälteenamust. Mõlemal juhul on igal liikmel on üks hääl.“ |
| --- | --- |

(107)

Artikkel 138 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 138

Eelarvekomitee

1.   Eelarvekomiteel on käesoleva jaoga ette nähtud ülesanded.

2.   Eelarvekomitee suhtes kohaldatakse mutatis mutandis artiklit 125, artiklit 126, artikli 127 lõikeid 1–4, 6 ja 7.

3.   Eelarvekomitee teeb otsused liikmete absoluutse häälteenamusega. Otsuste puhul, mida eelarvekomitee võib teha artikli 140 lõike 3 ja artikli 143 kohaselt, on vaja liikmete kahekolmandikulist häälteenamust. Mõlemal juhul on igal liikmel on üks hääl.“

| (108) | Artiklile 139 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Amet esitab kaks korda aastas
  Euroopa Parlamendile, nõukogule ja
  komisjonile aruande oma finantsseisundi kohta. Kõnealuse aruande põhjal vaatab komisjon läbi ameti finantsseisundi. [ME 94]



  4a.
     
  Amet moodustab oma tegevuse järjepidevuse tagamiseks ühe aasta tegevuskulusid katva reservfondi.
  “[ME 95] |
| --- | --- |

(108)

Artiklile 139 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Amet esitab kaks korda aastas
  Euroopa Parlamendile, nõukogule ja
  komisjonile aruande oma finantsseisundi kohta. Kõnealuse aruande põhjal vaatab komisjon läbi ameti finantsseisundi. [ME 94]

4a.
     
  Amet moodustab oma tegevuse järjepidevuse tagamiseks ühe aasta tegevuskulusid katva reservfondi.
  “[ME 95]

| (109) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 141a
  Võitlus pettuste vastu
  1.   Selleks et hõlbustada võitlust pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (*12), ühineb amet 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja võtab vastu kõikide ameti töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted, kasutades kõnealuse kokkuleppe lisas esitatud vormi.
  2.   Euroopa Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda amet on rahastanud liidu vahenditest.
  3.   OLAF võib teha muu hulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruse (EÜ) nr 1073/1999 ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (*13) sätetele ja korrale, et teha kindlaks, kas seoses ameti antud toetuse või tema rahastatud lepingutega on esinenud pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab Euroopa Liidu finantshuve.
  4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad ameti ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahelised koostöölepingud ning ameti lepingud, toetuslepingud ja -otsused sätteid, milles selgesõnaliselt volitatakse Euroopa Kontrollikoda ja OLAFit tegema selliseid auditeid ja uurimisi vastavalt oma pädevusele.
  5.   Võttes arvesse rakendatavate meetmete kulutasuvust, võtab eelarvekomitee vastu pettustevastase strateegia, mis on proportsionaalne pettusohuga.

  (*12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1)."


  (*13)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).“" |
| --- | --- |

(109)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 141a

Võitlus pettuste vastu

1.   Selleks et hõlbustada võitlust pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (*12), ühineb amet 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja võtab vastu kõikide ameti töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted, kasutades kõnealuse kokkuleppe lisas esitatud vormi.

2.   Euroopa Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda amet on rahastanud liidu vahenditest.

3.   OLAF võib teha muu hulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruse (EÜ) nr 1073/1999 ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (*13) sätetele ja korrale, et teha kindlaks, kas seoses ameti antud toetuse või tema rahastatud lepingutega on esinenud pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab Euroopa Liidu finantshuve.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad ameti ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahelised koostöölepingud ning ameti lepingud, toetuslepingud ja -otsused sätteid, milles selgesõnaliselt volitatakse Euroopa Kontrollikoda ja OLAFit tegema selliseid auditeid ja uurimisi vastavalt oma pädevusele.

5.   Võttes arvesse rakendatavate meetmete kulutasuvust, võtab eelarvekomitee vastu pettustevastase strateegia, mis on proportsionaalne pettusohuga.

(*12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1)."

(*13)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).“"

| (110) | Artikkel 144 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 144
  Lõivud
  1.   Lisaks artikli 26 lõikega 2, artikli 36 lõike 1 punktiga c, artikli 41 lõikega 3, artikli 44 lõikega 4, artikli 47 lõigetega 1 ja 3, artikli 49 lõikega 4, artikli 56 lõikega 2, artikliga 60, artikli 81 lõikega 3, artikli 82 lõikega 1, artikli 113 lõikega 1 ja artikli 147 lõikega 5 ette nähtud lõivudele nõutakse lõive järgmistel juhtudel:






  a) | registreerimistunnistuse ärakirjade väljastamine; |
| --- | --- | --- |

(110)

Artikkel 144 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 144

Lõivud

1.   Lisaks artikli 26 lõikega 2, artikli 36 lõike 1 punktiga c, artikli 41 lõikega 3, artikli 44 lõikega 4, artikli 47 lõigetega 1 ja 3, artikli 49 lõikega 4, artikli 56 lõikega 2, artikliga 60, artikli 81 lõikega 3, artikli 82 lõikega 1, artikli 113 lõikega 1 ja artikli 147 lõikega 5 ette nähtud lõivudele nõutakse lõive järgmistel juhtudel:

a)

registreerimistunnistuse ärakirjade väljastamine;

| b) | litsentsi või Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga seotud muu õiguse registreerimine; |
| --- | --- |

b)

litsentsi või Euroopa
  Liidu
  kaubamärgiga seotud muu õiguse registreerimine;

| c) | litsentsi või Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlusega seotud muu õiguse registreerimine; |
| --- | --- |

c)

litsentsi või Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotlusega seotud muu õiguse registreerimine;

| d) | litsentsi või muu õiguse registrist kustutamine; |
| --- | --- |

d)

litsentsi või muu õiguse registrist kustutamine;

| e) | registreeritud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi muutmine; |
| --- | --- |

e)

registreeritud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi muutmine;

| f) | registriväljavõtte väljastamine; |
| --- | --- |

f)

registriväljavõtte väljastamine;

| g) | toimikutega tutvumine; |
| --- | --- |

g)

toimikutega tutvumine;

| h) | toimiku dokumentide ärakirjade väljastamine; |
| --- | --- |

h)

toimiku dokumentide ärakirjade väljastamine;

| i) | taotluse tõestatud ärakirjade väljastamine; |
| --- | --- |

i)

taotluse tõestatud ärakirjade väljastamine;

| j) | toimikus sisalduva teabe edastamine; |
| --- | --- |

j)

toimikus sisalduva teabe edastamine;

| k) | tagastatavate menetluskulude määramise läbivaatamine. |
| --- | --- |

k)

tagastatavate menetluskulude määramise läbivaatamine.

2.   Lõikes 1 osutatud lõivude määr määratakse kindlaks sellisel

  -I lisas sätestatud
  tasemel, et nendest saadav tulu on põhimõtteliselt piisav ameti eelarve tasakaalus hoidmiseks, vältides samas märkimisväärse ülejäägi teket. Ilma et see piiraks artikli 139 lõike 4 kohaldamist, vaatab komisjon lõivude määra läbi, kui tulude märkimisväärne ülejääk on pidev. Kui hoolimata läbivaatamise tulemusel vähendatud või muudetud lõivude määrast tekib jätkuvalt tulude märkimisväärne ülejääk, kantakse pärast läbivaatamist kogunenud ülejääk liidu eelarvesse.
  [ME 96]

3.   Tegevdirektor määrab kindlaks lõivude määra ameti osutatavate mis tahes muude kui lõikes 1 osutatud teenuste puhul ja ameti väljastatavate väljaannete puhul vastavalt artikli 144a punkti d kohases delegeeritud õigusaktis sätestatud kriteeriumidele. Lõivu määr ei ületa summat, mida on vaja ameti osutatava konkreetse teenuse kulude katmiseks.

4.   Kooskõlas artikli 144a punkti d kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktis sätestatud kriteeriumidega võib tegevdirektor võtta järgmisi meetmeid:

| a) | näha ette, milliseid muid kui artikli 144a punkti d kohaselt sätestatud makseviise võib kasutada, eelkõige ameti arvelduskontol hoitavat hoiust; |
| --- | --- |

a)

näha ette, milliseid muid kui artikli 144a punkti d kohaselt sätestatud makseviise võib kasutada, eelkõige ameti arvelduskontol hoitavat hoiust;

| b) | määrata kindlaks alammäära, millest väiksemat lõivu või tasu puhul makstud ülemäärast summat ei maksta tagasi; |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks alammäära, millest väiksemat lõivu või tasu puhul makstud ülemäärast summat ei maksta tagasi;

| c) | loobuda mis tahes maksmata summa sundkorras sissenõudmisest, kui sissenõutav summa on väga väike või kui selline sissenõudmine on liiga ebakindel. |
| --- | --- |

c)

loobuda mis tahes maksmata summa sundkorras sissenõudmisest, kui sissenõutav summa on väga väike või kui selline sissenõudmine on liiga ebakindel.

Muude kui punktis a osutatud makseviiside lubamise korral määrab tegevdirektor kindlaks kuupäeva, mil sellised maksed ametile loetakse tehtuks.“

| (111) | Lisatakse järgmine jagu:
  „6. JAGU
  Volituste delegeerimine
  Artikkel 144a
  Volituste delegeerimine
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse:






  a) | artiklis 119 osutatud keelte kasutamise erikriteeriumid; |
| --- | --- | --- |

(111)

Lisatakse järgmine jagu:

„6. JAGU

Volituste delegeerimine

Artikkel 144a

Volituste delegeerimine

Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse:

a)

artiklis 119 osutatud keelte kasutamise erikriteeriumid;

| b) | juhud, mil vastulause ja tühistamise otsused teeb üks liige artikli 132 lõike 2 ja artikli 134 lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

juhud, mil vastulause ja tühistamise otsused teeb üks liige artikli 132 lõike 2 ja artikli 134 lõike 2 kohaselt;

| c) | apellatsioonikodade töökorralduse üksikasjad, sealhulgas artikli 135 lõike 3 punktis a osutatud apellatsioonikodade juhtorgani asutamine ja roll, laiendatud apellatsioonikoja koosseis ja talle arutamiseks küsimuse suunamise eeskirjad kooskõlas artikli 135 lõikega 4 ning tingimused, mille alusel teeb otsused üks liige vastavalt artikli 135 lõigetele 2 ja 5;
  [ME 97] |
| --- | --- |

c)

apellatsioonikodade töökorralduse üksikasjad, sealhulgas artikli 135 lõike 3 punktis a osutatud apellatsioonikodade juhtorgani asutamine ja roll, laiendatud apellatsioonikoja koosseis ja talle arutamiseks küsimuse suunamise eeskirjad kooskõlas artikli 135 lõikega 4 ning tingimused, mille alusel teeb otsused üks liige vastavalt artikli 135 lõigetele 2 ja 5;
  [ME 97]

| d) | artikli 144 kohaselt ametile makstavate lõivude ja tasude süsteem, sealhulgas lõivude määr, makseviisid, vääringud, lõivude ja tasude tasumise tähtaeg, kuupäev, mil lõivud ja tasud loetakse tasutuks, mittemaksmise või hiljem maksmise ning vähem- ja enammaksmise tagajärjed, teenused, mida võidakse osutada tasuta, ja kriteeriumid, mille alusel võib tegevdirektor rakendada artikli 144 lõigetes 3 ja 4 sätestatud volitusi.“
  [ME 98] |
| --- | --- |

d)

artikli 144 kohaselt ametile makstavate lõivude ja tasude süsteem, sealhulgas lõivude määr, makseviisid, vääringud, lõivude ja tasude tasumise tähtaeg, kuupäev, mil lõivud ja tasud loetakse tasutuks, mittemaksmise või hiljem maksmise ning vähem- ja enammaksmise tagajärjed, teenused, mida võidakse osutada tasuta, ja kriteeriumid, mille alusel võib tegevdirektor rakendada artikli 144 lõigetes 3 ja 4 sätestatud volitusi.“
  [ME 98]

| (112) | Artiklis

  Artikkel
  145 asendatakse tekst „rakendusmäärusi“ tekstiga „käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakte“.

  järgmisega:




  „Artikkel 145




  Sätete kohaldamine




  Kui käesolevas jaotises ei sätestata teisiti, kohaldatakse käesolevat määrust


  ja selle käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakte


  Madridis 27. juunil 1989 vastu võetud märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokolli kohaste rahvusvaheliste registreeringute taotluste suhtes, edaspidi vastavalt „Madridi protokoll“ ja „rahvusvahelised taotlused“, mis põhinevad


  Euroopa Liidu


  kaubamärgitaotlusel või


  Euroopa Liidu


  kaubamärgil, ja Euroopa Liitu


  nimetavate kaubamärkide registreeringute suhtes, mis on kantud rahvusvahelisse registrisse, mida peab Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni rahvusvaheline büroo, edaspidi vastavalt „rahvusvahelised registreeringud“ ja „rahvusvaheline büroo.““ [ME 99] |
| --- | --- |

(112)

Artiklis

  Artikkel
  145 asendatakse tekst „rakendusmäärusi“ tekstiga „käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakte“.

  järgmisega:

„Artikkel 145

Sätete kohaldamine

Kui käesolevas jaotises ei sätestata teisiti, kohaldatakse käesolevat määrust


  ja selle käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakte


  Madridis 27. juunil 1989 vastu võetud märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokolli kohaste rahvusvaheliste registreeringute taotluste suhtes, edaspidi vastavalt „Madridi protokoll“ ja „rahvusvahelised taotlused“, mis põhinevad


  Euroopa Liidu


  kaubamärgitaotlusel või


  Euroopa Liidu


  kaubamärgil, ja Euroopa Liitu


  nimetavate kaubamärkide registreeringute suhtes, mis on kantud rahvusvahelisse registrisse, mida peab Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni rahvusvaheline büroo, edaspidi vastavalt „rahvusvahelised registreeringud“ ja „rahvusvaheline büroo.““ [ME 99]

| (113) | Artiklis 147 asendatakse lõiked 4, 5 ja 6 järgmisega:
  „4.   Rahvusvahelise taotluse esitamise eest tuleb ametile tasuda lõiv. Kui rahvusvaheline registreerimine põhineb Euroopa
  Liidu
  kaubamärgil pärast selle registreerimist, tuleb lõiv tasuda Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi registreerimise kuupäevaks. Taotlust ei loeta esitatuks enne, kui nõutud lõiv on tasutud.

  5.   Rahvusvaheline taotlus vastab artikli 161a punkti a kohaselt kehtestatud vorminõuetele.

  6.   Amet kontrollib, kas rahvusvaheline taotlus vastab artiklis 146 ning käesoleva artikli lõigetes 1, 3 ja 5 sätestatud tingimustele.
  7.   Amet saadab rahvusvahelise taotluse rahvusvahelisele büroole võimalikult kiiresti.“[ME 100] |
| --- | --- |

(113)

Artiklis 147 asendatakse lõiked 4, 5 ja 6 järgmisega:

„4.   Rahvusvahelise taotluse esitamise eest tuleb ametile tasuda lõiv. Kui rahvusvaheline registreerimine põhineb Euroopa
  Liidu
  kaubamärgil pärast selle registreerimist, tuleb lõiv tasuda Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi registreerimise kuupäevaks. Taotlust ei loeta esitatuks enne, kui nõutud lõiv on tasutud.

5.   Rahvusvaheline taotlus vastab artikli 161a punkti a kohaselt kehtestatud vorminõuetele.

6.   Amet kontrollib, kas rahvusvaheline taotlus vastab artiklis 146 ning käesoleva artikli lõigetes 1, 3 ja 5 sätestatud tingimustele.

7.   Amet saadab rahvusvahelise taotluse rahvusvahelisele büroole võimalikult kiiresti.“[ME 100]

| (114) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 148a
  Teavitamine põhitaotluse või -registreerimise kehtetuks tunnistamisest
  Viie aasta jooksul pärast rahvusvahelise registreerimise kuupäeva teavitab amet rahvusvahelist bürood
  mis tahes
  asjaoludest ja otsustest, mis mõjutavad sellise Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse või Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi registreerimise kehtivust, millel rahvusvaheline registreerimine põhines.“[ME 101] |
| --- | --- |

(114)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 148a

Teavitamine põhitaotluse või -registreerimise kehtetuks tunnistamisest

Viie aasta jooksul pärast rahvusvahelise registreerimise kuupäeva teavitab amet rahvusvahelist bürood
  mis tahes
  asjaoludest ja otsustest, mis mõjutavad sellise Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi taotluse või Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi registreerimise kehtivust, millel rahvusvaheline registreerimine põhines.“[ME 101]

| (115) | artiklile 149 lisatakse järgmine lause:


  „Taotlus vastab artikli 161a punkti c kohaselt kehtestatud vorminõuetele.“
  [ME 102] |
| --- | --- |

(115)

artiklile 149 lisatakse järgmine lause:

„Taotlus vastab artikli 161a punkti c kohaselt kehtestatud vorminõuetele.“
  [ME 102]

| (116) | Artikli 154 lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(116)

Artikli 154 lõige 4 jäetakse välja.

| (117) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 154a
  Kollektiivkaubamärgid ja sertifitseerimismärgid
  Kui rahvusvaheline registreerimine põhineb kollektiivkaubamärgiga, sertifitseerimismärgiga või garantiimärgiga seotud põhitaotlusel või -registreerimisel, järgib amet korda, mis on ette nähtud artikli 161a punkti f kohaselt

  käsitletakse Euroopa Liitu nimetavat rahvusvahelist registreerimist Euroopa Liidu kollektiivkaubamärgina
  .
  Rahvusvahelise registreerimise omanik esitab kaubamärgi statuudi artiklis 67 ettenähtud korras vahetult ametile kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil rahvusvaheline büroo teavitab ametit rahvusvahelisest registreerimisest
  .“[ME 103] |
| --- | --- |

(117)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 154a

Kollektiivkaubamärgid ja sertifitseerimismärgid

Kui rahvusvaheline registreerimine põhineb kollektiivkaubamärgiga, sertifitseerimismärgiga või garantiimärgiga seotud põhitaotlusel või -registreerimisel, järgib amet korda, mis on ette nähtud artikli 161a punkti f kohaselt

  käsitletakse Euroopa Liitu nimetavat rahvusvahelist registreerimist Euroopa Liidu kollektiivkaubamärgina
  .
  Rahvusvahelise registreerimise omanik esitab kaubamärgi statuudi artiklis 67 ettenähtud korras vahetult ametile kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil rahvusvaheline büroo teavitab ametit rahvusvahelisest registreerimisest
  .“[ME 103]

| (118) | Artikkel 155 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(118)

Artikkel 155 jäetakse välja.

| (119) | Artiklit 156 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes

  lõige
  2 asendatakse tekst „kuue kuu“ tekstiga „ühe kuu“;

  järgmisega:




  „2.
     
  Vastuväide esitatakse kolme kuu jooksul alates ühe kuu möödumisest artikli 152 lõikes 1 nimetatud avaldamise kuupäevast. Vastuväide loetakse nõuetekohaselt esitatuks alles pärast vastuväite esitamise lõivu tasumist.“;

  [ME 104] |
| --- | --- | --- |

(119)

Artiklit 156 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes

  lõige
  2 asendatakse tekst „kuue kuu“ tekstiga „ühe kuu“;

  järgmisega:

„2.
     
  Vastuväide esitatakse kolme kuu jooksul alates ühe kuu möödumisest artikli 152 lõikes 1 nimetatud avaldamise kuupäevast. Vastuväide loetakse nõuetekohaselt esitatuks alles pärast vastuväite esitamise lõivu tasumist.“;

  [ME 104]

| b) | lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 4 jäetakse välja.

| (120) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 158a
  Üleandmise registreerimise õiguslik mõju
  Rahvusvahelise registreerimise omandiõiguse muutmise kandmisel rahvusvahelisse registrisse on sama mõju nagu artikli 17 kohase kande tegemisel registrisse üleandmise kohta.
  Artikkel 158b
  Litsentside ja muude õiguste registreerimise õiguslik mõju
  Litsentsi või omaniku käsutusõiguse piirangu kandmisel rahvusvahelisse registrisse on sama mõju nagu artiklite 19, 20, 21 ja 22 kohase kande tegemisel registrisse litsentsi, asjaõiguse, sundtäitmise ja maksejõuetusmenetluse kohta.
  Artikkel 158c
  Üleandmiste, litsentside või omaniku käsutusõiguse piirangute registreerimise taotluste kontrollimine
  Amet edastab omandiõiguse muutmise, litsentsi või omaniku käsutusõiguse piirangute registreerimise taotluse, samuti litsentsi muutmise või kehtetuks tunnistamise või omaniku käsutusõiguse esitatud piirangute tühistamise registreerimise taotluse rahvusvahelisele büroole artikli 161a punkti h kohaselt kindlaks määratud juhtudel.“[ME 105] |
| --- | --- |

(120)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 158a

Üleandmise registreerimise õiguslik mõju

Rahvusvahelise registreerimise omandiõiguse muutmise kandmisel rahvusvahelisse registrisse on sama mõju nagu artikli 17 kohase kande tegemisel registrisse üleandmise kohta.

Artikkel 158b

Litsentside ja muude õiguste registreerimise õiguslik mõju

Litsentsi või omaniku käsutusõiguse piirangu kandmisel rahvusvahelisse registrisse on sama mõju nagu artiklite 19, 20, 21 ja 22 kohase kande tegemisel registrisse litsentsi, asjaõiguse, sundtäitmise ja maksejõuetusmenetluse kohta.

Artikkel 158c

Üleandmiste, litsentside või omaniku käsutusõiguse piirangute registreerimise taotluste kontrollimine

Amet edastab omandiõiguse muutmise, litsentsi või omaniku käsutusõiguse piirangute registreerimise taotluse, samuti litsentsi muutmise või kehtetuks tunnistamise või omaniku käsutusõiguse esitatud piirangute tühistamise registreerimise taotluse rahvusvahelisele büroole artikli 161a punkti h kohaselt kindlaks määratud juhtudel.“[ME 105]

| (121) | Artiklit 159 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Madridi protokolli osaliseks olevat liikmesriiki nimetavaks registreeringuks, kui kõnesolevat liikmesriiki nimetavat registreeringut oli muutmise taotlemise kuupäeval võimalik teha otse Madridi protokolli alusel. Kohaldatakse artikleid 112, 113 ja 114.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(121)

Artiklit 159 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Madridi protokolli osaliseks olevat liikmesriiki nimetavaks registreeringuks, kui kõnesolevat liikmesriiki nimetavat registreeringut oli muutmise taotlemise kuupäeval võimalik teha otse Madridi protokolli alusel. Kohaldatakse artikleid 112, 113 ja 114.“;

| b) | lõikes

  lõige
  2 jäetakse välja tekst „või Madridi kokkuleppe“.

  asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Siseriikliku kaubamärgitaotluse või Madridi protokolli osaliseks olevat liikmesriiki nimetava registreeringu suhtes, mis tuleneb Euroopa Liitu nimetava rahvusvahelise registreeringu muutmisest, kohaldatakse asjaomase liikmesriigi osas Madridi protokolli artikli 3 lõike 4 kohase rahvusvahelise registreeringu kuupäeva või Madridi protokolli artikli 3 ter lõike 2 kohase Euroopa Liidule kaitse laiendamise kuupäeva, kui viimane tehti pärast rahvusvahelist registreerimist, või selle registreeringu prioriteedikuupäeva ja vajaduse korral selle riigi kaubamärgi vanemust, mida taotletakse artikli 153 kohaselt.“
  [ME 106] |
| --- | --- |

b)

lõikes

  lõige
  2 jäetakse välja tekst „või Madridi kokkuleppe“.

  asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Siseriikliku kaubamärgitaotluse või Madridi protokolli osaliseks olevat liikmesriiki nimetava registreeringu suhtes, mis tuleneb Euroopa Liitu nimetava rahvusvahelise registreeringu muutmisest, kohaldatakse asjaomase liikmesriigi osas Madridi protokolli artikli 3 lõike 4 kohase rahvusvahelise registreeringu kuupäeva või Madridi protokolli artikli 3 ter lõike 2 kohase Euroopa Liidule kaitse laiendamise kuupäeva, kui viimane tehti pärast rahvusvahelist registreerimist, või selle registreeringu prioriteedikuupäeva ja vajaduse korral selle riigi kaubamärgi vanemust, mida taotletakse artikli 153 kohaselt.“
  [ME 106]

| (122) | XIII jaotisele lisatakse järgmine jagu:
  „4. JAGU
  Volituste delegeerimine
  Artikkel 161a
  Volituste delegeerimine
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:






  a) | artikli 147 lõike 5 kohased rahvusvahelise taotluse vorminõuded, artikli 147 lõike 6 kohase rahvusvahelise taotluse kontrollimise kord ja artikli 147 lõike 4 kohaselt rahvusvahelisele büroole rahvusvahelise taotluse edastamise üksikasjad; [ME 107] |
| --- | --- | --- |

(122)

XIII jaotisele lisatakse järgmine jagu:

„4. JAGU

Volituste delegeerimine

Artikkel 161a

Volituste delegeerimine

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:

a)

artikli 147 lõike 5 kohased rahvusvahelise taotluse vorminõuded, artikli 147 lõike 6 kohase rahvusvahelise taotluse kontrollimise kord ja artikli 147 lõike 4 kohaselt rahvusvahelisele büroole rahvusvahelise taotluse edastamise üksikasjad; [ME 107]

| b) | artiklis 148a osutatud teatamist käsitlevad üksikasjad; |
| --- | --- |

b)

artiklis 148a osutatud teatamist käsitlevad üksikasjad;

| c) | artikli 149 lõike 2 kohase territoriaalse kaitse laiendamise taotluse vorminõuded, kõnealuste nõuete kontrollimise kord ja territoriaalse kaitse laiendamise taotluse rahvusvahelisele büroole edastamise üksikasjad; [ME 108] |
| --- | --- |

c)

artikli 149 lõike 2 kohase territoriaalse kaitse laiendamise taotluse vorminõuded, kõnealuste nõuete kontrollimise kord ja territoriaalse kaitse laiendamise taotluse rahvusvahelisele büroole edastamise üksikasjad; [ME 108]

| d) | artikli 153 kohase vanemusnõude esitamise kord; |
| --- | --- |

d)

artikli 153 kohase vanemusnõude esitamise kord;

| e) | artikli 154 kohase absoluutsete keeldumispõhjuste kontrollimise kord ning artikli 156 kohase vastuväidete esitamise ja kontrollimise kord, sealhulgas teated, mis tuleb esitada rahvusvahelisele büroole; |
| --- | --- |

e)

artikli 154 kohase absoluutsete keeldumispõhjuste kontrollimise kord ning artikli 156 kohase vastuväidete esitamise ja kontrollimise kord, sealhulgas teated, mis tuleb esitada rahvusvahelisele büroole;

| f) | artiklis 154a osutatud rahvusvahelise registreerimisega seotud kord; |
| --- | --- |

f)

artiklis 154a osutatud rahvusvahelise registreerimisega seotud kord;

| g) | juhud, mil amet teavitab rahvusvahelist bürood artikli 158 kohasest rahvusvahelise registreeringu mõjude kehtetuks tunnistamisest, ja teave, mida sellisel teavitamisel esitatakse; |
| --- | --- |

g)

juhud, mil amet teavitab rahvusvahelist bürood artikli 158 kohasest rahvusvahelise registreeringu mõjude kehtetuks tunnistamisest, ja teave, mida sellisel teavitamisel esitatakse;

| h) | artikli 158c kohast taotluse edastamist rahvusvahelisele büroole käsitlevad üksikasjad; |
| --- | --- |

h)

artikli 158c kohast taotluse edastamist rahvusvahelisele büroole käsitlevad üksikasjad;

| i) | tingimused, millele artikli 159 lõike 1 kohane muutmise taotlus peab vastama; |
| --- | --- |

i)

tingimused, millele artikli 159 lõike 1 kohane muutmise taotlus peab vastama;

| j) | artiklis 161 osutatud muutmise taotluse vorminõuded ja sellise muutmise kord; |
| --- | --- |

j)

artiklis 161 osutatud muutmise taotluse vorminõuded ja sellise muutmise kord;

| k) | ameti ja rahvusvahelise büroo vahel esitatavaid teateid, sealhulgas artikli 147 lõike 4, artikli 148a, artikli 153 lõike 2 ja artikli 158c kohaseid teateid käsitlevad üksikasjad.“[ME 109] |
| --- | --- |

k)

ameti ja rahvusvahelise büroo vahel esitatavaid teateid, sealhulgas artikli 147 lõike 4, artikli 148a, artikli 153 lõike 2 ja artikli 158c kohaseid teateid käsitlevad üksikasjad.“[ME 109]

| (123) | Artikkel 162 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(123)

Artikkel 162 jäetakse välja.

| (124) | Artikkel 163 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(124)

Artikkel 163 jäetakse välja.

| (125) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 163a
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artiklites 24a, 35a, 45a, 49a, 57a, 65a, 74a, 74k, 93a, 114a, 144a ja 161a osutatud delegeeritud volitused antakse kindlaksmääramata ajaks.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise mis tahes ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba kehtivate delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artiklitega 24a, 35a, 45a, 49a, 57a, 65a, 74a, 74k, 93a, 114a, 144a ja 161a, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe

  nelja
  kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel kahe kuu võrra pikendada.“[ME 110] |
| --- | --- |

(125)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 163a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklites 24a, 35a, 45a, 49a, 57a, 65a, 74a, 74k, 93a, 114a, 144a ja 161a osutatud delegeeritud volitused antakse kindlaksmääramata ajaks.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise mis tahes ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba kehtivate delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artiklitega 24a, 35a, 45a, 49a, 57a, 65a, 74a, 74k, 93a, 114a, 144a ja 161a, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe

  nelja
  kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel kahe kuu võrra pikendada.“[ME 110]

| (126) | Artikkel 164 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(126)

Artikkel 164 jäetakse välja.

| (127) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 165a
  Hindamine ja läbivaatamine
  1.   Komisjon tellib

  hindab
  2019. aastaks ja pärast seda iga viie aasta järel hinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta

  rakendamist
  . [ME 112]

  2.   Hindamisel vaadatakse läbi liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite ja Beneluxi intellektuaalomandi büroo ning ameti vahelise koostöö õigusraamistik, pöörates erilist tähelepanu rahastamismehhanismile. Lisaks hinnatakse ameti ja selle töökorra mõju, tulemuslikkust ja tõhusust. Eelkõige käsitletakse hindamisel vajadust muuta ameti volitusi ja võimalike muudatuste finantsmõju.
  3.   Komisjon edastab hindamisaruande ja oma järeldused aruande kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule ja haldusnõukogule. Hindamistulemused avalikustatakse.
  4.   Iga teise hindamise käigus hinnatakse ameti saavutatud tulemusi, arvestades tema eesmärke, volitusi ja ülesandeid. Kui komisjon leiab, et ameti töö jätkamine ei ole ametile seatud eesmärkide, volituste ja ülesannete seisukohast enam põhjendatud, võib ta teha ettepaneku käesolev määrus kehtetuks tunnistada.“ |
| --- | --- |

(127)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 165a

Hindamine ja läbivaatamine

1.   Komisjon tellib

  hindab
  2019. aastaks ja pärast seda iga viie aasta järel hinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta

  rakendamist
  . [ME 112]

2.   Hindamisel vaadatakse läbi liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite ja Beneluxi intellektuaalomandi büroo ning ameti vahelise koostöö õigusraamistik, pöörates erilist tähelepanu rahastamismehhanismile. Lisaks hinnatakse ameti ja selle töökorra mõju, tulemuslikkust ja tõhusust. Eelkõige käsitletakse hindamisel vajadust muuta ameti volitusi ja võimalike muudatuste finantsmõju.

3.   Komisjon edastab hindamisaruande ja oma järeldused aruande kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule ja haldusnõukogule. Hindamistulemused avalikustatakse.

4.   Iga teise hindamise käigus hinnatakse ameti saavutatud tulemusi, arvestades tema eesmärke, volitusi ja ülesandeid. Kui komisjon leiab, et ameti töö jätkamine ei ole ametile seatud eesmärkide, volituste ja ülesannete seisukohast enam põhjendatud, võib ta teha ettepaneku käesolev määrus kehtetuks tunnistada.“

| (127a) | Lisatakse järgmine lisa:




  „-I lisa




  Lõivude määr




  Ametile käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 2868/95 kohaselt makstavad lõivud on järgmised:
















  1. | Kaubamärgi taotluse põhilõiv (artikli 26 lõige 2; eeskirja 4 punkt a) |
| --- | --- | --- |

(127a)

Lisatakse järgmine lisa:

„-I lisa

Lõivude määr

Ametile käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 2868/95 kohaselt makstavad lõivud on järgmised:

1.

925 eurot

| 1a. | Otsingutasu Euroopa Liidu kaubamärgi taotluse eest (artikli 38 lõige 2; eeskirja 4 punkt c) |
| --- | --- |

1a.

12 eurot korrutatuna artikli 38 lõikes 2 osutatud tööstusomandi õiguskaitse keskametite arvuga; amet avaldab nimetatud summa ja edasised muudatused kõnealuse ameti teatajas

| 1b. | Kaubamärgi elektroonilise taotluse põhilõiv (artikli 26 lõige 2; eeskirja 4 punkt a) |
| --- | --- |

1b.

775 eurot

| 1c. | Kaubamärgi elektroonilise taotluse põhilõiv, kasutades internetipõhist klassifitseerimise andmebaasi (artikli 26 lõige 2; eeskirja 4 punkt a) |
| --- | --- |

1c.

725 eurot

| 2. | Teise klassi kaupade ja teenuste kaubamärgi lõiv (artikli 26 lõige 2; eeskirja 4 punkt b) |
| --- | --- |

2.

50 eurot

| 2a. | Kolmanda klassi kaupade ja teenuste kaubamärgi lõiv (artikli 26 lõige 2; eeskirja 4 punkt b) |
| --- | --- |

2a.

75 eurot

| 2b. | Kaubamärgi taotluse lõiv iga kaupade ja teenuste klassi eest alates neljandast klassist (artikli 26 lõige 2; eeskirja 4 punkt b) |
| --- | --- |

2b.

150 eurot

| 3. | Kollektiivkaubamärgi taotluse põhilõiv (artikli 26 lõige 2 ja artikli 66 lõige 3; eeskirja 4 punkt a ja eeskiri 42) |
| --- | --- |

3.

1 000  eurot

| 3a. | Kollektiivkaubamärgi elektroonilise taotluse põhilõiv, kasutades internetipõhist klassifitseerimise andmebaasi (artikli 26 lõige 2 ja artikli 66 lõige 3; eeskirja 4 punkt a ja eeskiri 42) |
| --- | --- |

3a.

950 eurot

| 4. | Teise klassi kaupade ja teenuste kollektiivkaubamärgi lõiv (artikli 26 lõige 2 ja artikli 66 lõige 3; eeskirja 4 punkt b ja eeskiri 42) |
| --- | --- |

4.

50 eurot

| 4a. | Kolmanda klassi kaupade ja teenuste kollektiivkaubamärgi lõiv (artikli 26 lõige 2 ja artikli 66 lõige 3; eeskirja 4 punkt b ja eeskiri 42) |
| --- | --- |

4a.

75 eurot

| 4b. | Kollektiivkaubamärgi taotluse lõiv iga kaupade ja teenuste klassi eest alates neljandast klassist (artikli 26 lõige 2 ja artikli 66 lõige 3; eeskirja 4 punkt b ja eeskiri 42) |
| --- | --- |

4b.

150 eurot

| 5. | Vastuväitelõiv (artikli 41 lõige 3; eeskirja 17 lõige 1) |
| --- | --- |

5.

350 eurot

| 7. | Kaubamärgi registreerimise põhilõiv (artikkel 45) |
| --- | --- |

7.

0 eurot

| 8. | Kaubamärgi registreerimise lõiv iga kaupade ja teenuste klassi eest alates neljandast klassist (artikkel 45) |
| --- | --- |

8.

0 eurot

| 9. | Kollektiivkaubamärgi registreerimise põhilõiv (artikkel 45 ja artikli 66 lõige 3) |
| --- | --- |

9.

0 eurot

| 10. | Kollektiivkaubamärgi taotluse lõiv iga kaupade ja teenuste klassi eest alates neljandast klassist (artikkel 45 ja artikli 64 lõige 3) |
| --- | --- |

10.

0 eurot

| 11. | Lisalõiv registreerimislõivu hilinenud maksmise eest (artikli 162 lõike 2 punkt 2) |
| --- | --- |

11.

0 eurot

| 12. | Kaubamärgi pikendamise põhilõiv (artikli 47 lõige 1; eeskirja 30 lõike 2 punkt a) |
| --- | --- |

12.

1 150  eurot

| 12a. | Kaubamärgi elektroonilise pikendamise põhilõiv (artikli 47 lõige 1; eeskirja 30 lõike 2 punkt a) |
| --- | --- |

12a.

1 000  eurot

| 13. | Teise klassi kaupade ja teenuste kaubamärgi pikendamise lõiv (artikli 47 lõige 1; eeskirja 30 lõike 2 punkt b) |
| --- | --- |

13.

100 eurot

| 13a. | Kolmanda klassi kaupade ja teenuste kaubamärgi pikendamise lõiv (artikli 47 lõige 1; eeskirja 30 lõike 2 punkt b) |
| --- | --- |

13a.

150 eurot

| 13b. | Kaubamärgi pikendamise lõiv iga kaupade ja teenuste klassi eest alates neljandast klassist (artikli 47 lõige 1; eeskirja 30 lõike 2 punkt b) |
| --- | --- |

13b.

300 eurot

| 14. | Kollektiivkaubamärgi pikendamise põhilõiv (artikli 47 lõige 1 ja artikli 66 lõige 3; eeskirja 30 lõike 2 punkt a ja eeskiri 42) |
| --- | --- |

14.

1 275  eurot

| 15. | Teise klassi kaupade ja teenuste kollektiivkaubamärgi pikendamise lõiv (artikli 47 lõige 1 ja artikli 66 lõige 3; eeskirja 30 lõike 2 punkt b ja eeskiri 42) |
| --- | --- |

15.

100 eurot

| 15a. | Kolmanda klassi kaupade ja teenuste kollektiivkaubamärgi pikendamise lõiv (artikli 47 lõige 1 ja artikli 66 lõige 3; eeskirja 30 lõike 2 punkt b ja eeskiri 42) |
| --- | --- |

15a.

150 eurot

| 15b. | Kollektiivkaubamärgi pikendamise lõiv iga kaupade ja teenuste klassi eest alates neljandast klassist (artikli 47 lõige 1 ja artikli 66 lõige 3; eeskirja 30 lõike 2 punkt b ja eeskiri 42) |
| --- | --- |

15b.

300 eurot

| 16. | Lisalõiv, kui pikendamislõivu tasumine või pikendamistaotluse esitamine on hilinenud (artikli 47 lõige 3; eeskirja 30 lõike 2 punkt c) |
| --- | --- |

16.

25 % hilinenud pikendamislõivust, maksimaalselt 1 150  eurot

| 17. | Tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse lõiv (artikli 56 lõige 2; eeskirja 39 lõige 1) |
| --- | --- |

17.

700 eurot

| 18. | Kaebuste esitamise lõiv (artikkel 60; eeskirja 49 lõige 3) |
| --- | --- |

18.

800 eurot

| 19. | Tähtaja ennistamise taotluse lõiv (artikli 81 lõige 3) |
| --- | --- |

19.

200 eurot

| 20. | Lõiv taotluse eest muuta Euroopa Liidu kaubamärgi taotlus või Euroopa Liidu kaubamärk (artikli 113 lõige 1, ka koostoimes artikli 159 lõikega 1; eeskirja 45 lõige 2, ka koostoimes eeskirja 123 lõikega 2) |
| --- | --- |

20.

200 eurot

| a) | siseriikliku kaubamärgi taotluseks |
| --- | --- |

a)

siseriikliku kaubamärgi taotluseks

| b) | liikmesriike nimetavaks registreeringuks Madridi kokkuleppe alusel |
| --- | --- |

b)

liikmesriike nimetavaks registreeringuks Madridi kokkuleppe alusel

| 21. | Lõiv menetluse jätkamise eest (artikli 82 lõige 1) |
| --- | --- |

21.

400 eurot

| 22. | Lõiv registreeritud Euroopa Liidu kaubamärgi jagamisavalduse eest (artikli 49 lõige 4 või Euroopa Liidu kaubamärgi taotlus (artikli 44 lõige 4) |
| --- | --- |

22.

250 eurot

| 23. | Lõiv litsentsi registreerimise taotluse eest või muu õiguse eest seoses registreeritud Euroopa Liidu kaubamärgiga (artikli 162 lõike 2 punkt c, eeskirja 33 lõige 2) või Euroopa Liidu kaubamärgi taotlus (artikli 157 lõike 2 punkt d, eeskirja 33 lõige 4): |
| --- | --- |

23.

200 eurot registreerimise kohta, aga kui ühes ja samas taotluses või samal ajal esitatakse mitu nõuet, siis kokku mitte üle 1 000 euro

| a) | litsentsi andmine; |
| --- | --- |

a)

litsentsi andmine;

| b) | litsentsi üleandmine; |
| --- | --- |

b)

litsentsi üleandmine;

| c) | asjaõiguse loomine; |
| --- | --- |

c)

asjaõiguse loomine;

| d) | asjaõiguse üleandmine; |
| --- | --- |

d)

asjaõiguse üleandmine;

| e) | sundtäitmine; |
| --- | --- |

e)

sundtäitmine;

| 24. | Lõiv litsentsi või muu õiguse registreeringu tühistamise eest (artikli 162 lõike 2 punkt e, eeskirja 35 lõige 3) |
| --- | --- |

24.

200 eurot tühistamise kohta, aga kui ühes ja samas taotluses või samal ajal esitatakse mitu nõuet, siis kokku mitte üle 1 000 euro

| 25. | Lõiv registreeritud Euroopa Liidu kaubamärgi muutmise eest (artikli 162 lõike 2 punkt f; eeskirja 25 lõige 2) |
| --- | --- |

25.

200 eurot

| 26. | Lõiv Euroopa Liidu kaubamärgi taotluse koopia (artikli 162 lõike 2 punkt j, eeskirja 89 lõige 5), registreerimistunnistuse koopia (artikli 162 lõike 2 punkt b, eeskirja 24 lõige 2) või registriväljavõtte väljastamise eest (artikli 162 lõike 2 punkt g; eeskirja 84 lõige 6): |
| --- | --- |

26.

| a) | tõestamata koopia või väljavõte; |
| --- | --- |

a)

tõestamata koopia või väljavõte;

10 eurot

| b) | tõestatud koopia või väljavõte |
| --- | --- |

b)

tõestatud koopia või väljavõte

30 eurot

| 27. | Toimikutega tutvumise lõiv (artikli 162 lõike 2 punkt h; eeskirja 89 lõige 1) |
| --- | --- |

27.

30 eurot

| 28. | Toimiku-dokumentide koopiate väljastamislõiv (artikli 162 lõike 2 punkt i; eeskirja 89 lõige 5) |
| --- | --- |

28.

| a) | tõestamata koopia; |
| --- | --- |

a)

tõestamata koopia;

10 eurot

| b) | tõestatud koopia |
| --- | --- |

b)

tõestatud koopia

30 eurot

lisaks lehekülje kohta, mis ületab kümme lehekülge

1 euro

| 29. | Toimikutes oleva teabe edastamislõiv (artikli 162 lõike 2 punkt k; eeskiri 90) |
| --- | --- |

29.

10 eurot

| 30. | Hüvitatavate menetluskulude kodukise läbivaatamislõiv (artikli 162 lõike 2 punkt l; eeskirja 94 lõige 4) |
| --- | --- |

30.

100 eurot

| 31. | Lõiv ametile rahvusvahelise taotluse esitamise eest (artikli 147 lõige 5)“ |
| --- | --- |

31.

300 eurot

[ME 111]

Artikkel 1a

Määrust (EÜ) nr 2868/95 muudetakse järgmiselt:

| (1) | eeskiri 4 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(1)

eeskiri 4 jäetakse välja;

| (2) | eeskirja 30 lõige 2 jäetakse välja.

  [ME 113] |
| --- | --- |

(2)

eeskirja 30 lõige 2 jäetakse välja.

  [ME 113]

Artikkel 1b

Määrus (EÜ) nr 2869/95 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile

   (*14)
  . [ME 114]

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub [üheksakümmend päeva pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas].

Artikli 1 punkti 9, punkti 10 alapunkti b, punkte 21, 22, 23, 25, 26, 27, 29, 30, 31, 34, 37, 38, 41, 44, 46, 57, 58, 59, 60, 61, 63, 64, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 76, 77, 78, 79, 88, 89, 93, 94, 99, niivõrd kuivõrd see on seotud punkti 128 lõike 4 punktiga n, punkti 101, punkti 103 alapunkti b, punkti 105 alapunkti d, punkte 112, 113, 114, 115, 117, 120, 123, ja 124 kohaldatakse alates [esimese sellise kuu esimesest päevast, mis on 18 kuud pärast esimeses lõigus kindlaks määratud kuupäeva].

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seisukoht.

1

(2)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, 24.3.2009, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/104/EMÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, 11.2.1989, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiiv 2008/95/EÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 299, 8.11.2008, lk 25).

5

(6)  COM(2008)0465.

6

(7)  ELT C 140, 29.5.2010, lk 22.

7

(8)  COM(2011)0287.

8

(9)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 214.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 21).

10

(11)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 15).

11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 15).

(12)  
  Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2869/95 siseturu harmoneerimisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (EÜT L 303, 15.12.1995, lk 33).

12

Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2869/95 siseturu harmoneerimisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (EÜT L 303, 15.12.1995, lk 33).

(13)  
  Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 303, 15.12.1995, lk 1).

13

Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 303, 15.12.1995, lk 1).

(14)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

14

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

(15)  

  ELT C 32, 4.2.2014, lk 23.

15

ELT C 32, 4.2.2014, lk 23.

(*14)  
  Vastavustabel koostatakse pärast käesolevat määrust käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist.

*14

Vastavustabel koostatakse pärast käesolevat määrust käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/262 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/262

---

P7_TA(2014)0119

Kaubamärke käsitlevad liikmesriikide õigusaktid ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0162 – C7-0088/2013 – 2013/0089(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2017/C 285/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0162), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0162),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0088/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0088/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0032/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0032/2014),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 42.

(2)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0089

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114

  artikli 114 lõiget 1
  , [ME 1]

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/95/EÜ (3) on vaja teha mitu muudatust. Selguse huvides tuleks kõnealune direktiiv uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/95/EÜ (3) on vaja teha mitu muudatust. Selguse huvides tuleks kõnealune direktiiv uuesti sõnastada.

| (2) | Direktiiviga 2008/95/EÜ ühtlustati sisulise kaubamärgiõiguse keskseid sätteid, mis nende vastuvõtmise ajal leiti otseselt mõjutavat siseturu toimimist, takistades kaupade vaba liikumist ja teenuste osutamise vabadust liidus. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 2008/95/EÜ ühtlustati sisulise kaubamärgiõiguse keskseid sätteid, mis nende vastuvõtmise ajal leiti otseselt mõjutavat siseturu toimimist, takistades kaupade vaba liikumist ja teenuste osutamise vabadust liidus.

| (3) | Kaubamärgikaitse liikmesriikides toimib koostoimes kaitsega, mida pakutakse liidu tasandil ühenduse kaubamärkide kaudu, mis on ühtse olemusega ja kogu liidus kehtivad intellektuaalomandiõigused, nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 207/2009 (4). Kaubamärgisüsteemide koostoimimine riiklikul ja liidu tasandil on intellektuaalomandi kaitset käsitleva liidu lähenemisviisi nurgakiviks. |
| --- | --- |

(3)

Kaubamärgikaitse liikmesriikides toimib koostoimes kaitsega, mida pakutakse liidu tasandil ühenduse kaubamärkide kaudu, mis on ühtse olemusega ja kogu liidus kehtivad intellektuaalomandiõigused, nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 207/2009 (4). Kaubamärgisüsteemide koostoimimine riiklikul ja liidu tasandil on intellektuaalomandi kaitset käsitleva liidu lähenemisviisi nurgakiviks.

| (4) | Pärast komisjoni 16. juuli 2008. aasta teatist „Tööstusomandi õiguste strateegia Euroopas“ (5) hindas komisjon põhjalikult kaubamärgisüsteemi üldist toimimist Euroopas tervikuna, võttes arvesse nii liidu kui ka liikmesriikide tasandit ja nende vastasmõju. |
| --- | --- |

(4)

Pärast komisjoni 16. juuli 2008. aasta teatist „Tööstusomandi õiguste strateegia Euroopas“ (5) hindas komisjon põhjalikult kaubamärgisüsteemi üldist toimimist Euroopas tervikuna, võttes arvesse nii liidu kui ka liikmesriikide tasandit ja nende vastasmõju.

| (5) | Nõukogu kutsus oma 25. mai 2010. aasta järeldustes Euroopa Liidu kaubamärgisüsteemi tulevase läbivaatamise kohta (6) komisjoni üles esitama ettepanekud määruse (EÜ) nr 207/2009 ja direktiivi 2008/95/EÜ läbivaatamise kohta. Direktiivi läbivaatamine peaks sisaldama meetmeid, millega viiakse see direktiiv rohkem kooskõlla määrusega (EÜ) nr 207/2009 ning seega vähendataks

  , mis vähendaks
  erinevusi Euroopa kaubamärgisüsteemis tervikuna
  , säilitades samas riikliku kaubamärgi kaitse taotlejate jaoks huvipakkuva võimalusena
  .
  Sellega seoses tuleks tagada Euroopa Liidu kaubamärgisüsteemi ja riiklike kaubamärgisüsteemide vaheline vastastikune täiendavus. [ME 2] |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu kutsus oma 25. mai 2010. aasta järeldustes Euroopa Liidu kaubamärgisüsteemi tulevase läbivaatamise kohta (6) komisjoni üles esitama ettepanekud määruse (EÜ) nr 207/2009 ja direktiivi 2008/95/EÜ läbivaatamise kohta. Direktiivi läbivaatamine peaks sisaldama meetmeid, millega viiakse see direktiiv rohkem kooskõlla määrusega (EÜ) nr 207/2009 ning seega vähendataks

  , mis vähendaks
  erinevusi Euroopa kaubamärgisüsteemis tervikuna
  , säilitades samas riikliku kaubamärgi kaitse taotlejate jaoks huvipakkuva võimalusena
  .
  Sellega seoses tuleks tagada Euroopa Liidu kaubamärgisüsteemi ja riiklike kaubamärgisüsteemide vaheline vastastikune täiendavus. [ME 2]

| (6) | Komisjon järeldas oma 24. mai 2011. aasta teatises „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg“ (7), et vastamaks sidusrühmade nõudlusele selliste kiiremate, kvaliteetsemate ja sujuvamate kaubamärgi registreerimise süsteemide järele, mis on ühtsemad, kasutajasõbralikud, üldsusele kättesaadavad ja tehnoloogiliselt ajakohased, on vaja kaubamärgisüsteemi ajakohastada liidus tervikuna ning kohandada see internetiajastuga. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon järeldas oma 24. mai 2011. aasta teatises „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg“ (7), et vastamaks sidusrühmade nõudlusele selliste kiiremate, kvaliteetsemate ja sujuvamate kaubamärgi registreerimise süsteemide järele, mis on ühtsemad, kasutajasõbralikud, üldsusele kättesaadavad ja tehnoloogiliselt ajakohased, on vaja kaubamärgisüsteemi ajakohastada liidus tervikuna ning kohandada see internetiajastuga.

| (7) | Käesoleva direktiivi eesmärgil toimunud konsulteerimise ja hindamise käigus selgus, et hoolimata siseriiklike õigusaktide eelnevast osalisest ühtlustamisest on Euroopa ärikeskkond jätkuvalt väga heterogeenne, piirates kaubamärgikaitse üldist kättesaadavust ning kahjustades konkurentsivõimet ja majanduskasvu. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiivi eesmärgil toimunud konsulteerimise ja hindamise käigus selgus, et hoolimata siseriiklike õigusaktide eelnevast osalisest ühtlustamisest on Euroopa ärikeskkond jätkuvalt väga heterogeenne, piirates kaubamärgikaitse üldist kättesaadavust ning kahjustades konkurentsivõimet ja majanduskasvu.

| (8) | Selleks et täita eesmärki, milleks luua hästitoimiv ühtne turg ja edendada seda ning hõlbustada kaubamärkide saamist ja kaitset liidus, on seega vaja minna kaugemale direktiiviga 2008/95/EÜ saavutatud piiratud ühtlustamisest ning ühtlustada ka kõiki aspekte kaubamärgi materiaalõiguse puhul, mis reguleerib registreerimise kaudu kaitstud kaubamärke, mis on hõlmatud määrusega (EÜ) nr 207/2009. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et täita eesmärki, milleks luua hästitoimiv ühtne turg ja edendada seda ning hõlbustada kaubamärkide saamist ja kaitset liidus, on seega vaja minna kaugemale direktiiviga 2008/95/EÜ saavutatud piiratud ühtlustamisest ning ühtlustada ka kõiki aspekte kaubamärgi materiaalõiguse puhul, mis reguleerib registreerimise kaudu kaitstud kaubamärke, mis on hõlmatud määrusega (EÜ) nr 207/2009.

| (9) | Selleks et muuta kaubamärgi registreeringu saamine ja haldamine kogu liidus lihtsamaks, on vaja ühtlustada mitte ainult materiaalõiguse sätteid, vaid ka protseduurireegleid. Seepärast tuleks viia vastavusse liikmesriikide ja Euroopa
  Liidu
  kaubamärgisüsteemi peamised protseduurireeglid, sealhulgas need, mille puhul lahknevused põhjustavad suuri probleeme siseturu toimimisele. Siseriikliku õiguse kohaste menetluste puhul on piisav, kui kehtestatakse üldpõhimõtted, jättes liikmesriikidele võimaluse kehtestada üksikasjalikumad eeskirjad. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et muuta kaubamärgi registreeringu saamine ja haldamine kogu liidus lihtsamaks, on vaja ühtlustada mitte ainult materiaalõiguse sätteid, vaid ka protseduurireegleid. Seepärast tuleks viia vastavusse liikmesriikide ja Euroopa
  Liidu
  kaubamärgisüsteemi peamised protseduurireeglid, sealhulgas need, mille puhul lahknevused põhjustavad suuri probleeme siseturu toimimisele. Siseriikliku õiguse kohaste menetluste puhul on piisav, kui kehtestatakse üldpõhimõtted, jättes liikmesriikidele võimaluse kehtestada üksikasjalikumad eeskirjad.

| (10) | Äärmiselt oluline on tagada, et registreeritud kaubamärgid on kõigi liikmesriikide õigussüsteemide kohaselt samaväärselt kaitstud ning et kaubamärkide kaitse liikmesriigi tasandil on sama, mis Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide kaitse. Kooskõlas ulatusliku kaitsega, mis antakse liidus mainet omavatele Euroopa
  Liidu
  kaubamärkidele, tuleks tagada ulatuslik kaitse ka liikmesriigi tasandil kõikidele kaubamärkidele, millel on asjaomases liikmesriigis maine. [ME 3. Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses] |
| --- | --- |

(10)

Äärmiselt oluline on tagada, et registreeritud kaubamärgid on kõigi liikmesriikide õigussüsteemide kohaselt samaväärselt kaitstud ning et kaubamärkide kaitse liikmesriigi tasandil on sama, mis Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide kaitse. Kooskõlas ulatusliku kaitsega, mis antakse liidus mainet omavatele Euroopa
  Liidu
  kaubamärkidele, tuleks tagada ulatuslik kaitse ka liikmesriigi tasandil kõikidele kaubamärkidele, millel on asjaomases liikmesriigis maine. [ME 3. Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses]

| (11) | Käesoleva direktiiviga ei tohiks liikmesriikidelt võtta ära õigust jätkuvalt kaitsta kasutamise käigus omandatud kaubamärke, vaid neid peaks arvesse võtma ainult nende ja registreerimise teel omandatud kaubamärkide vahelise suhte puhul. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva direktiiviga ei tohiks liikmesriikidelt võtta ära õigust jätkuvalt kaitsta kasutamise käigus omandatud kaubamärke, vaid neid peaks arvesse võtma ainult nende ja registreerimise teel omandatud kaubamärkide vahelise suhte puhul.

| (12) | Käesoleva õigusaktide ühtlustamise eesmärkide saavutamine eeldab, et registreeritud kaubamärkide omandamise ja valdamise tingimused oleksid üldiselt kõigis liikmesriikides identsed. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva õigusaktide ühtlustamise eesmärkide saavutamine eeldab, et registreeritud kaubamärkide omandamise ja valdamise tingimused oleksid üldiselt kõigis liikmesriikides identsed.

| (13) | Selleks on vaja loetleda näiteid nendest tähistest, mis võivad moodustada kaubamärgi, tingimusel, et sellised märgid võivad eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest. Selleks et täita kaubamärgi registreerimissüsteemi eesmärke, milleks on õiguskindluse ja usaldusväärse halduse tagamine, on ka oluline nõuda, et tähist on võimalik esitada
  registris
  viisil, mis võimaldab kaitse objekti täpselt kindlaks määrata

  on selge, täpne, iseenesest täielik, kergesti äratuntav, püsiv ja objektiivne
  . Tähist tuleks seepärast lubada esitada mis tahes asjakohasel kujul ja seega mitte tingimata graafiliselt, kui
  selleks on kasutatud üldiselt kättesaadavat tehnoloogiat ning
  selline esitamine tagab rahuldavalt kõnealuse eesmärgi täitmise. [ME 4] |
| --- | --- |

(13)

Selleks on vaja loetleda näiteid nendest tähistest, mis võivad moodustada kaubamärgi, tingimusel, et sellised märgid võivad eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest. Selleks et täita kaubamärgi registreerimissüsteemi eesmärke, milleks on õiguskindluse ja usaldusväärse halduse tagamine, on ka oluline nõuda, et tähist on võimalik esitada
  registris
  viisil, mis võimaldab kaitse objekti täpselt kindlaks määrata

  on selge, täpne, iseenesest täielik, kergesti äratuntav, püsiv ja objektiivne
  . Tähist tuleks seepärast lubada esitada mis tahes asjakohasel kujul ja seega mitte tingimata graafiliselt, kui
  selleks on kasutatud üldiselt kättesaadavat tehnoloogiat ning
  selline esitamine tagab rahuldavalt kõnealuse eesmärgi täitmise. [ME 4]

| (14) | Lisaks tuleks kaubamärgi andmisest keeldumise või kaubamärgi kehtetuks tunnistamise põhjustest, mis on seotud kaubamärgi endaga, sealhulgas eristatavuse puudumine, või mis on seotud kaubamärgi ja varasemate õiguste vaheliste vastuoludega, koostada ammendav loetelu isegi juhul, kui mõningad neist põhjendustest on loetletud võimalusena liikmesriikide jaoks, kes sellest johtuvalt saaksid säilitada või kehtestada need põhjendused oma õigusnormides. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks tuleks kaubamärgi andmisest keeldumise või kaubamärgi kehtetuks tunnistamise põhjustest, mis on seotud kaubamärgi endaga, sealhulgas eristatavuse puudumine, või mis on seotud kaubamärgi ja varasemate õiguste vaheliste vastuoludega, koostada ammendav loetelu isegi juhul, kui mõningad neist põhjendustest on loetletud võimalusena liikmesriikide jaoks, kes sellest johtuvalt saaksid säilitada või kehtestada need põhjendused oma õigusnormides.

| (15) | Tagamaks, et geograafilistele tähistele liidu õiguse muude instrumentidega tagatud kaitse taset kohaldatakse ühtselt ja ammendavalt kogu liidus keeldumise absoluutsete ja suhteliste põhjuste läbivaatamisel, peaks käesolev direktiiv sisaldama seoses geograafiliste tähistega samu sätteid, mis sisalduvad määruses (EÜ) nr 207/2009. |
| --- | --- |

(15)

Tagamaks, et geograafilistele tähistele liidu õiguse muude instrumentidega tagatud kaitse taset kohaldatakse ühtselt ja ammendavalt kogu liidus keeldumise absoluutsete ja suhteliste põhjuste läbivaatamisel, peaks käesolev direktiiv sisaldama seoses geograafiliste tähistega samu sätteid, mis sisalduvad määruses (EÜ) nr 207/2009.

| (16) | Registreeritud kaubamärgi eesmärk on eelkõige tagada kaubamärk kui päritolutähis ning sellega antav kaitse peaks olema absoluutne, kui märk ja tähis ning kaubad või teenused on identsed. Kaitse peaks kehtima ka siis, kui märk ja tähis ning kaubad või teenused on sarnased. Segiajamise tõenäosuse tõttu peab määratlema sarnasuse mõiste. Sellise kaitse eritingimus peaks olema tõenäoline segiajamine, mille hindamine sõltub mitmest asjaolust ja eelkõige kaubamärgi tuntusest turul, seostest, mis võivad tekkida kasutatava või registreeritud tähisega, ning kaubamärgi ja tähise ning identifitseeritud kaupade või teenuste vahelise sarnasuse ulatusest. Segiajamise tõenäosuse kindlakstegemise moodused ja eelkõige tõendite esitamise kohustus tuleks paika panna siseriiklike protseduurireeglitega, mille kohaldamist käesoleva direktiivi sätted ei tohiks piirata. |
| --- | --- |

(16)

Registreeritud kaubamärgi eesmärk on eelkõige tagada kaubamärk kui päritolutähis ning sellega antav kaitse peaks olema absoluutne, kui märk ja tähis ning kaubad või teenused on identsed. Kaitse peaks kehtima ka siis, kui märk ja tähis ning kaubad või teenused on sarnased. Segiajamise tõenäosuse tõttu peab määratlema sarnasuse mõiste. Sellise kaitse eritingimus peaks olema tõenäoline segiajamine, mille hindamine sõltub mitmest asjaolust ja eelkõige kaubamärgi tuntusest turul, seostest, mis võivad tekkida kasutatava või registreeritud tähisega, ning kaubamärgi ja tähise ning identifitseeritud kaupade või teenuste vahelise sarnasuse ulatusest. Segiajamise tõenäosuse kindlakstegemise moodused ja eelkõige tõendite esitamise kohustus tuleks paika panna siseriiklike protseduurireeglitega, mille kohaldamist käesoleva direktiivi sätted ei tohiks piirata.

| (17) | Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla prioriteetsuse põhimõttega, mille kohaselt varem registreeritud kaubamärk on hiljem registreeritud kaubamärkidest ülimuslikum, on vaja kehtestada, et kaubamärgist tulenevate õiguste jõustamine ei piira õigusi, mille kaubamärgi omanik sai enne kaubamärgi registreerimistaotluse esitamist või prioriteedikuupäeva. See on kooskõlas 15. aprilli 1994. aasta intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (edaspidi „TRIPS-leping“) (8) artikli 16 lõikega 1. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla prioriteetsuse põhimõttega, mille kohaselt varem registreeritud kaubamärk on hiljem registreeritud kaubamärkidest ülimuslikum, on vaja kehtestada, et kaubamärgist tulenevate õiguste jõustamine ei piira õigusi, mille kaubamärgi omanik sai enne kaubamärgi registreerimistaotluse esitamist või prioriteedikuupäeva. See on kooskõlas 15. aprilli 1994. aasta intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (edaspidi „TRIPS-leping“) (8) artikli 16 lõikega 1.

| (18) | Asjakohane on sätestada, et kaubamärgi rikkumist saab teha kindlaks ainult juhul, kui on leitud, et rikkuvat märki või tähist on kasutatud kaubandustegevuse käigus eesmärgiga eristada kaupu või teenuseid nende kaubandusliku päritolu alusel. Muudel eesmärkidel kasutamise suhtes tuleks kohaldada siseriikliku õiguse sätteid. |
| --- | --- |

(18)

Asjakohane on sätestada, et kaubamärgi rikkumist saab teha kindlaks ainult juhul, kui on leitud, et rikkuvat märki või tähist on kasutatud kaubandustegevuse käigus eesmärgiga eristada kaupu või teenuseid nende kaubandusliku päritolu alusel. Muudel eesmärkidel kasutamise suhtes tuleks kohaldada siseriikliku õiguse sätteid.

| (19) | Õiguskindluse ja selguse tagamiseks on vaja täpsustada, et mitte ainult sarnasuse korral, vaid ka juhul, kui identset tähist kasutatakse identsete kaupade või teenuste jaoks, tuleks kaubamärgi kaitse anda ainult juhul ning selles ulatuses, mil määral kahjustatakse kaubamärgi põhieesmärki, milleks on tagada kaupade või teenuste kaubanduslik päritolu.
  [ME 5] |
| --- | --- |

(19)

Õiguskindluse ja selguse tagamiseks on vaja täpsustada, et mitte ainult sarnasuse korral, vaid ka juhul, kui identset tähist kasutatakse identsete kaupade või teenuste jaoks, tuleks kaubamärgi kaitse anda ainult juhul ning selles ulatuses, mil määral kahjustatakse kaubamärgi põhieesmärki, milleks on tagada kaupade või teenuste kaubanduslik päritolu.
  [ME 5]

| (20) | Kaubamärgiõiguse rikkumisena tuleks käsitada ka tähise kasutamist ärinimena või sarnase nimetusena, kui seda kasutatakse kaupade või teenuste eristamiseks nende kaubandusliku päritolu alusel. |
| --- | --- |

(20)

Kaubamärgiõiguse rikkumisena tuleks käsitada ka tähise kasutamist ärinimena või sarnase nimetusena, kui seda kasutatakse kaupade või teenuste eristamiseks nende kaubandusliku päritolu alusel.

| (21) | Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla asjaomaste liidu õigusaktidega, on asjakohane sätestada, et kaubamärgi omanikul peaks olema õigus keelata kolmandal isikul tähise kasutamine võrdlevas reklaamis, kui selline võrdlev reklaam on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/114/EÜ (9). |
| --- | --- |

(21)

Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla asjaomaste liidu õigusaktidega, on asjakohane sätestada, et kaubamärgi omanikul peaks olema õigus keelata kolmandal isikul tähise kasutamine võrdlevas reklaamis, kui selline võrdlev reklaam on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/114/EÜ (9).

| (22) | Selleks et tugevdada kaubamärgi kaitset ja tulemuslikumalt võidelda võltsimise vastu
  ning piiramata samas WTO eeskirjade ja eelkõige GATTi transiidivabadust käsitleva V artikli kohaldamist
  , peaks registreeritud kaubamärgi omanikul olema õigus tõkestada kolmandatel isikutel kaupade toomine liikmesriigi tolliterritooriumile ilma neid seal vabasse ringlusse laskmata juhul, kui need kaubad tulevad kolmandatest riikidest ja kannavad ilma loata kaubamärki, mis on olulisel määral identne selliste kaupadega seoses registreeritud kaubamärgiga.
  See ei tohiks piirata geneeriliste ravimite sujuvat transiiti kooskõlas Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustustega ning eelkõige vastavalt 14. novembril 2001. aastal toimunud WTO ministrite konverentsil vastu võetud TRIPS-lepingut ja tervisekaitset käsitlevale Doha deklaratsioonile. [ME 55] |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tugevdada kaubamärgi kaitset ja tulemuslikumalt võidelda võltsimise vastu
  ning piiramata samas WTO eeskirjade ja eelkõige GATTi transiidivabadust käsitleva V artikli kohaldamist
  , peaks registreeritud kaubamärgi omanikul olema õigus tõkestada kolmandatel isikutel kaupade toomine liikmesriigi tolliterritooriumile ilma neid seal vabasse ringlusse laskmata juhul, kui need kaubad tulevad kolmandatest riikidest ja kannavad ilma loata kaubamärki, mis on olulisel määral identne selliste kaupadega seoses registreeritud kaubamärgiga.
  See ei tohiks piirata geneeriliste ravimite sujuvat transiiti kooskõlas Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustustega ning eelkõige vastavalt 14. novembril 2001. aastal toimunud WTO ministrite konverentsil vastu võetud TRIPS-lepingut ja tervisekaitset käsitlevale Doha deklaratsioonile. [ME 55]

| (22a) | Kaubamärgi omanikul peaks olema õigus võtta asjakohaseid õiguslikke meetmeid, mis muu hulgas hõlmavad õigust paluda riigi tolliametil võtta kaupade suhtes, mis väidetavalt rikuvad tema õigusi, selliseid meetmeid nagu kinnipidamine ja hävitamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 608/2013

   (10)

  . Õiguste omaniku taotlusel ja riskianalüüsi kriteeriumide alusel viivad tolliasutused läbi määruses (EL) nr 608/2013 sätestatud asjakohased menetlused. [ME 7] |
| --- | --- |

(22a)

Kaubamärgi omanikul peaks olema õigus võtta asjakohaseid õiguslikke meetmeid, mis muu hulgas hõlmavad õigust paluda riigi tolliametil võtta kaupade suhtes, mis väidetavalt rikuvad tema õigusi, selliseid meetmeid nagu kinnipidamine ja hävitamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 608/2013

   (10)

  . Õiguste omaniku taotlusel ja riskianalüüsi kriteeriumide alusel viivad tolliasutused läbi määruses (EL) nr 608/2013 sätestatud asjakohased menetlused. [ME 7]

| (22b) | Määruse (EL) nr 608/2013 artiklis 28 on sätestatud, et õiguse omaja vastutab kahju kannatanud kauba valdaja ees, kui muu hulgas seoses kõnealuste kaupadega leitakse, et nendega ei rikuta intellektuaalomandi õigusi. [ME 8] |
| --- | --- |

(22b)

Määruse (EL) nr 608/2013 artiklis 28 on sätestatud, et õiguse omaja vastutab kahju kannatanud kauba valdaja ees, kui muu hulgas seoses kõnealuste kaupadega leitakse, et nendega ei rikuta intellektuaalomandi õigusi. [ME 8]

| (22c) | Liikmesriigid peaksid võtma asjakohaseid meetmeid geneeriliste ravimite tõrgeteta transiidi tagamiseks. Seepärast ei tohiks kaubamärgi omanikul olla õigust takistada kolmandaid isikuid toomast äritegevuse raames kaupu liikmesriigi tolliterritooriumile sel põhjusel, et ravimi toimeaine rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus (INN) on oletatavasti või tegelikult sarnane registreeritud kaubamärgiga. [ME 9] |
| --- | --- |

(22c)

Liikmesriigid peaksid võtma asjakohaseid meetmeid geneeriliste ravimite tõrgeteta transiidi tagamiseks. Seepärast ei tohiks kaubamärgi omanikul olla õigust takistada kolmandaid isikuid toomast äritegevuse raames kaupu liikmesriigi tolliterritooriumile sel põhjusel, et ravimi toimeaine rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus (INN) on oletatavasti või tegelikult sarnane registreeritud kaubamärgiga. [ME 9]

| (23) | Selleks et tulemuslikumalt takistada õigusi rikkuva

  võltsitud
  kauba sisenemist, eelkõige
  sellise
  internetimüügi raames,
  mille puhul toode turustatakse väikesaadetisena, nagu on määratletud määruses (EL) nr 608/2013,
  peaks
  kehtival viisil registreeritud
  kaubamärgi omanikul olema õigus keelata selliste kaupade import liitu, kui ainult
  võltsitud
  kauba saatja tegutseb ärilisel eesmärgil

  kaubandustegevuses
  .
  Selliste meetmete võtmise korral teavitatakse kaupu tellinud üksikisikuid või üksusi meetmete põhjusest ning nende seaduslikest õigustest kauba saatja suhtes. [ME 10] |
| --- | --- |

(23)

Selleks et tulemuslikumalt takistada õigusi rikkuva

  võltsitud
  kauba sisenemist, eelkõige
  sellise
  internetimüügi raames,
  mille puhul toode turustatakse väikesaadetisena, nagu on määratletud määruses (EL) nr 608/2013,
  peaks
  kehtival viisil registreeritud
  kaubamärgi omanikul olema õigus keelata selliste kaupade import liitu, kui ainult
  võltsitud
  kauba saatja tegutseb ärilisel eesmärgil

  kaubandustegevuses
  .
  Selliste meetmete võtmise korral teavitatakse kaupu tellinud üksikisikuid või üksusi meetmete põhjusest ning nende seaduslikest õigustest kauba saatja suhtes. [ME 10]

| (24) | Selleks et registreeritud kaubamärkide omanikud saaksid võltsimise vastu tulemuslikumalt võidelda, peaks neil olema õigus keelata õigusi rikkuva kaubamärgi kandmine kaupadele ja teatavad kinnitamisele eelnevad ettevalmistavad tegevused. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et registreeritud kaubamärkide omanikud saaksid võltsimise vastu tulemuslikumalt võidelda, peaks neil olema õigus keelata õigusi rikkuva kaubamärgi kandmine kaupadele ja teatavad kinnitamisele eelnevad ettevalmistavad tegevused.

| (25) | Kaubamärgist tulenevad ainuõigused ei tohiks anda omanikule õigust keelata selliste tähiste või märkide kasutamist, mida kasutatakse õiglaselt ning kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Selleks et luua kaubamärkide ja ärinimede jaoks võrdsed tingimused, peaks ärinimede kasutamine, millele antakse pidevalt piiramatu kaitse hilisemate kaubamärkide vastu, hõlmama enda isikliku nime kasutamist. Veel peaks see hõlmama kirjeldavate või mitteeristuvate tähiste või märkide kasutamist üldiselt. Lisaks ei peaks omanikul olema õigust takistada kaubamärgi üldist õiglast ja ausat kasutamist, kui seda kasutatakse omaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või neile osutamiseks. |
| --- | --- |

(25)

Kaubamärgist tulenevad ainuõigused ei tohiks anda omanikule õigust keelata selliste tähiste või märkide kasutamist, mida kasutatakse õiglaselt ning kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Selleks et luua kaubamärkide ja ärinimede jaoks võrdsed tingimused, peaks ärinimede kasutamine, millele antakse pidevalt piiramatu kaitse hilisemate kaubamärkide vastu, hõlmama enda isikliku nime kasutamist. Veel peaks see hõlmama kirjeldavate või mitteeristuvate tähiste või märkide kasutamist üldiselt. Lisaks ei peaks omanikul olema õigust takistada kaubamärgi üldist õiglast ja ausat kasutamist, kui seda kasutatakse omaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või neile osutamiseks.

| (26) | Kaupade vaba liikumise põhimõttest tuleneb, et kaubamärgi omanikul ei tohi olla õigust keelata kolmandatel isikutel kasutada kaubamärki seoses kaupadega, mille tema on kõnealuse kaubamärgiga liidus ringlusse lasknud või mis on seal ringlusse lastud tema nõusolekul, kui kaubamärgiomanikul ei ole õiguspäraseid põhjusi olla kaupade täiendava turustamise vastu. |
| --- | --- |

(26)

Kaupade vaba liikumise põhimõttest tuleneb, et kaubamärgi omanikul ei tohi olla õigust keelata kolmandatel isikutel kasutada kaubamärki seoses kaupadega, mille tema on kõnealuse kaubamärgiga liidus ringlusse lasknud või mis on seal ringlusse lastud tema nõusolekul, kui kaubamärgiomanikul ei ole õiguspäraseid põhjusi olla kaupade täiendava turustamise vastu.

| (27) | Õiguskindluse tõttu ja ilma, et ebaõiglaselt kahjustataks varasema kaubamärgi omaniku huve, on oluline sätestada, et varasema kaubamärgi omanik ei või nõuda tema kaubamärgist hilisema kaubamärgi kehtetuks tunnistamist ega esitada vastuväiteid kaubamärgi kasutamisele pärast seda, kui ta on teadlikult lubanud hilisema kaubamärgi kasutamist märkimisväärse aja jooksul, välja arvatud juhul, kui hilisema kaubamärgi taotlus on esitatud pahauskselt. |
| --- | --- |

(27)

Õiguskindluse tõttu ja ilma, et ebaõiglaselt kahjustataks varasema kaubamärgi omaniku huve, on oluline sätestada, et varasema kaubamärgi omanik ei või nõuda tema kaubamärgist hilisema kaubamärgi kehtetuks tunnistamist ega esitada vastuväiteid kaubamärgi kasutamisele pärast seda, kui ta on teadlikult lubanud hilisema kaubamärgi kasutamist märkimisväärse aja jooksul, välja arvatud juhul, kui hilisema kaubamärgi taotlus on esitatud pahauskselt.

| (28) | Õiguskindluse tagamiseks ja seaduslikult omandatud kaubamärgiõiguste kaitsmiseks on asjakohane ja vajalik sätestada, ilma et see mõjutaks põhimõtet, mille kohaselt hilisemat kaubamärki ei saa jõustada varasema kaubamärgi vastu, et varasemate kaubamärkide omanikel ei peaks olema õigust taotleda hilisema kaubamärgi andmise keelamist või selle kehtetuks tunnistamist või avaldada vastuseisu hilisema kaubamärgi kasutamisele, kui hilisem kaubamärk omandati ajal, mil varasemat kaubamärki oli võimalik kehtetuks tunnistada või tühistada, näiteks kuna see ei olnud veel kasutamise abil omandanud eristatavust, või kui varasemat kaubamärki ei saanud jõustada hilisema kaubamärgi suhtes, sest vajalikud tingimused ei olnud täidetud, näiteks kui varasem kaubamärk ei olnud omandanud veel mainet. |
| --- | --- |

(28)

Õiguskindluse tagamiseks ja seaduslikult omandatud kaubamärgiõiguste kaitsmiseks on asjakohane ja vajalik sätestada, ilma et see mõjutaks põhimõtet, mille kohaselt hilisemat kaubamärki ei saa jõustada varasema kaubamärgi vastu, et varasemate kaubamärkide omanikel ei peaks olema õigust taotleda hilisema kaubamärgi andmise keelamist või selle kehtetuks tunnistamist või avaldada vastuseisu hilisema kaubamärgi kasutamisele, kui hilisem kaubamärk omandati ajal, mil varasemat kaubamärki oli võimalik kehtetuks tunnistada või tühistada, näiteks kuna see ei olnud veel kasutamise abil omandanud eristatavust, või kui varasemat kaubamärki ei saanud jõustada hilisema kaubamärgi suhtes, sest vajalikud tingimused ei olnud täidetud, näiteks kui varasem kaubamärk ei olnud omandanud veel mainet.

| (29) | Kaubamärgid täidavad eesmärki eristada kaupu ja teenuseid ning võimaldavad tarbijatel teha teadlikke valikuid vaid juhul, kui kaubamärke turul tegelikult kasutatakse. Kasutamisnõuet on vaja ka selleks, et vähendada liidus registreeritud ja kaitstud kaubamärkide koguarvu ning sellega omakorda vähendada kaubamärkide vahel tekkivate vastuolude arvu. Seepärast on oluline nõuda, et registreeritud kaubamärke peab ka tegelikult kasutama seoses nende kaupade või teenustega, mille jaoks need on registreeritud, või kui neid ei kasutata, peab neid olema võimalik tühistada
  viie aasta jooksul alates registreerimise kuupäevast
  . [ME 11] |
| --- | --- |

(29)

Kaubamärgid täidavad eesmärki eristada kaupu ja teenuseid ning võimaldavad tarbijatel teha teadlikke valikuid vaid juhul, kui kaubamärke turul tegelikult kasutatakse. Kasutamisnõuet on vaja ka selleks, et vähendada liidus registreeritud ja kaitstud kaubamärkide koguarvu ning sellega omakorda vähendada kaubamärkide vahel tekkivate vastuolude arvu. Seepärast on oluline nõuda, et registreeritud kaubamärke peab ka tegelikult kasutama seoses nende kaupade või teenustega, mille jaoks need on registreeritud, või kui neid ei kasutata, peab neid olema võimalik tühistada
  viie aasta jooksul alates registreerimise kuupäevast
  . [ME 11]

| (30) | Seega peaks registreeritud kaubamärk olema kaitstud ainult seni, kuni teda tegelikult kasutatakse ning varem registreeritud kaubamärk ei peaks võimaldama selle omanikul esitada vastuväiteid hilisema kaubamärgi vastu või taotleda selle kehtetuks tunnistamist, kui kõnealune omanik ei ole oma kaubamärki tegelikult kasutanud. Lisaks peaksid liikmesriigid kehtestama, et kaubamärki ei või kasutada rikkumismenetluses, kui kaitsja vastuväite alusel on kindlaks tehtud, et kaubamärgi võiks tühistada, või kui hagi on esitatud hilisema õiguse vastu, et kaubamärgi oleks võinud tühistada ajal, mil omandati hilisem õigus. |
| --- | --- |

(30)

Seega peaks registreeritud kaubamärk olema kaitstud ainult seni, kuni teda tegelikult kasutatakse ning varem registreeritud kaubamärk ei peaks võimaldama selle omanikul esitada vastuväiteid hilisema kaubamärgi vastu või taotleda selle kehtetuks tunnistamist, kui kõnealune omanik ei ole oma kaubamärki tegelikult kasutanud. Lisaks peaksid liikmesriigid kehtestama, et kaubamärki ei või kasutada rikkumismenetluses, kui kaitsja vastuväite alusel on kindlaks tehtud, et kaubamärgi võiks tühistada, või kui hagi on esitatud hilisema õiguse vastu, et kaubamärgi oleks võinud tühistada ajal, mil omandati hilisem õigus.

| (31) | Asjakohane on kehtestada, et kui Euroopa
  Liidu
  kaubamärgile on taotletud siseriikliku kaubamärgi vanemust ning seejärel on siseriiklikust kaubamärgist loobutud või sellel on lastud aeguda, võib kõnealuse siseriikliku kaubamärgi kehtivuse ikka vaidlustada. Vaidlustamine peaks piirduma olukordadega, mille puhul siseriikliku märgi oleks saanud tunnistada kehtetuks või tühistada ajal, mil märk kõrvaldati registrist. |
| --- | --- |

(31)

Asjakohane on kehtestada, et kui Euroopa
  Liidu
  kaubamärgile on taotletud siseriikliku kaubamärgi vanemust ning seejärel on siseriiklikust kaubamärgist loobutud või sellel on lastud aeguda, võib kõnealuse siseriikliku kaubamärgi kehtivuse ikka vaidlustada. Vaidlustamine peaks piirduma olukordadega, mille puhul siseriikliku märgi oleks saanud tunnistada kehtetuks või tühistada ajal, mil märk kõrvaldati registrist.

| (32) | Järjepidevuse huvides ja selleks, et hõlbustada liidus kaubamärkide kasutamist ärilistel eesmärkidel, tuleks kaubamärkide kui omandiõiguse objektide suhtes kohaldatavad eeskirjad viia kooskõlla eeskirjadega, mis on juba kehtestatud Euroopa
  Liidu
  kaubamärkidele, ning need peaksid sisaldama eeskirju loovutamise ja üleandmise, litsentsimise, asjaõiguse, sundtäitmise ja maksejõuetuse menetluste kohta. |
| --- | --- |

(32)

Järjepidevuse huvides ja selleks, et hõlbustada liidus kaubamärkide kasutamist ärilistel eesmärkidel, tuleks kaubamärkide kui omandiõiguse objektide suhtes kohaldatavad eeskirjad viia kooskõlla eeskirjadega, mis on juba kehtestatud Euroopa
  Liidu
  kaubamärkidele, ning need peaksid sisaldama eeskirju loovutamise ja üleandmise, litsentsimise, asjaõiguse, sundtäitmise ja maksejõuetuse menetluste kohta.

| (33) | Kollektiivkaubamärgid on tõestanud end kasuliku vahendina selliste kaupade või teenuste edendamiseks, millel on teatavad ühtsed omadused. Seepärast on asjakohane kohaldada siseriiklike kollektiivkaubamärkide suhtes eeskirju, mis on sarnased Euroopa kollektiivkaubamärkidele kohaldatavate eeskirjadega. |
| --- | --- |

(33)

Kollektiivkaubamärgid on tõestanud end kasuliku vahendina selliste kaupade või teenuste edendamiseks, millel on teatavad ühtsed omadused. Seepärast on asjakohane kohaldada siseriiklike kollektiivkaubamärkide suhtes eeskirju, mis on sarnased Euroopa kollektiivkaubamärkidele kohaldatavate eeskirjadega.

| (34) | Selleks et hõlbustada ja parandada kaubamärgikaitse kättesaadavust ning suurendada õiguskindlust ja prognoositavust, peaks kaubamärkide registreerimise kord liikmesriikides olema tõhus ja läbipaistev ning järgima Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide suhtes kohaldatavate eeskirjadega sarnaseid eeskirju. Selleks et saavutada ühtne ja tasakaalustatud kaubamärgisüsteem nii riiklikul kui ka liidu tasandil, peaksid kõik liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid ametülesande korras selle läbivaatamisel, kas kaubamärgitaotlus vastab registreerimise nõuetele, vaatama üksnes seda, kas puuduvad absoluutsed keeldumispõhjused. See ei peaks siiski piirama nende ametite õigust taotlejate taotluse korral teha otsinguid varasemate õiguste kohta üksnes teabe eesmärgil ning ilma, et see seaks piiranguid või et sellel oleks siduv mõju registreerimise edasisele protsessile, sealhulgas hilisemale vaidlustamismenetlusele.

  Liikmesriikidel peaks olema õigus otsustada, kas viia läbi keeldumispõhjuste ametiülesande korras läbivaatamine. [ME 12] |
| --- | --- |

(34)

Selleks et hõlbustada ja parandada kaubamärgikaitse kättesaadavust ning suurendada õiguskindlust ja prognoositavust, peaks kaubamärkide registreerimise kord liikmesriikides olema tõhus ja läbipaistev ning järgima Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide suhtes kohaldatavate eeskirjadega sarnaseid eeskirju. Selleks et saavutada ühtne ja tasakaalustatud kaubamärgisüsteem nii riiklikul kui ka liidu tasandil, peaksid kõik liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid ametülesande korras selle läbivaatamisel, kas kaubamärgitaotlus vastab registreerimise nõuetele, vaatama üksnes seda, kas puuduvad absoluutsed keeldumispõhjused. See ei peaks siiski piirama nende ametite õigust taotlejate taotluse korral teha otsinguid varasemate õiguste kohta üksnes teabe eesmärgil ning ilma, et see seaks piiranguid või et sellel oleks siduv mõju registreerimise edasisele protsessile, sealhulgas hilisemale vaidlustamismenetlusele.

  Liikmesriikidel peaks olema õigus otsustada, kas viia läbi keeldumispõhjuste ametiülesande korras läbivaatamine. [ME 12]

| (35) | Õiguskindluse tagamiseks seoses kaubamärgiõiguste ulatusega ning selleks, et hõlbustada kaubamärgikaitse kättesaadavust, tuleks kaubamärgitaotlusega hõlmatud kaupade ja teenuste määramisel ja klassifitseerimisel järgida kõigis liikmesriikides samu eeskirju ja see peaks olema ühtlustatud Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide suhtes kohaldatavate eeskirjadega. Et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid kindlaks määrata taotletava kaubamärgikaitse ulatuse ainult taotluse alusel, peaksid kaubad ja teenused olema määratud piisavalt selgelt ja täpselt. Üldmõistete kasutamist tuleks tõlgendada nii, nagu see hõlmaks ainult mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt kaetud kaupu ja teenuseid. |
| --- | --- |

(35)

Õiguskindluse tagamiseks seoses kaubamärgiõiguste ulatusega ning selleks, et hõlbustada kaubamärgikaitse kättesaadavust, tuleks kaubamärgitaotlusega hõlmatud kaupade ja teenuste määramisel ja klassifitseerimisel järgida kõigis liikmesriikides samu eeskirju ja see peaks olema ühtlustatud Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide suhtes kohaldatavate eeskirjadega. Et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid kindlaks määrata taotletava kaubamärgikaitse ulatuse ainult taotluse alusel, peaksid kaubad ja teenused olema määratud piisavalt selgelt ja täpselt. Üldmõistete kasutamist tuleks tõlgendada nii, nagu see hõlmaks ainult mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt kaetud kaupu ja teenuseid.

| (36) | Tulemusliku kaubamärgikaitse tagamiseks peaksid liikmesriigid tegema kättesaadavaks vaidlustamise tõhusa halduskorra, mis võimaldab varasema kaubamärgiõiguste omanikul vaidlustada kaubamärgitaotluse registreerimise. Lisaks peaksid liikmesriigid kehtestama tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks halduskorra, mis on sarnane liidu tasandil Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide suhtes kohaldatava korraga, et pakkuda tõhusaid vahendid kaubamärkide tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks. |
| --- | --- |

(36)

Tulemusliku kaubamärgikaitse tagamiseks peaksid liikmesriigid tegema kättesaadavaks vaidlustamise tõhusa halduskorra, mis võimaldab varasema kaubamärgiõiguste omanikul vaidlustada kaubamärgitaotluse registreerimise. Lisaks peaksid liikmesriigid kehtestama tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks halduskorra, mis on sarnane liidu tasandil Euroopa
  Liidu
  kaubamärkide suhtes kohaldatava korraga, et pakkuda tõhusaid vahendid kaubamärkide tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks.

| (37) | Liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid peaksid tegema omavahel ja Euroopa Liidu Kaubamärkide ja Tööstusdisainilahenduste Ametiga

  Intellektuaalomandi Ametiga
  (edaspidi „amet“) koostööd kõigis kaubamärgi registreerimise ja haldamise valdkondades, et edendada tavade ja vahendite ühtlustamist, näiteks ühtsete või ühendatud andmebaaside ja portaalide loomine ja ajakohastamine konsulteerimise ja otsingute tegemise eesmärgil. Liikmesriikide bürood ja amet peaksid tegema edasist koostööd oma kõigis muudes tegevusvaldkondades, mis on olulised kaubamärkide kaitsmiseks liidus. |
| --- | --- |

(37)

Liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid peaksid tegema omavahel ja Euroopa Liidu Kaubamärkide ja Tööstusdisainilahenduste Ametiga

  Intellektuaalomandi Ametiga
  (edaspidi „amet“) koostööd kõigis kaubamärgi registreerimise ja haldamise valdkondades, et edendada tavade ja vahendite ühtlustamist, näiteks ühtsete või ühendatud andmebaaside ja portaalide loomine ja ajakohastamine konsulteerimise ja otsingute tegemise eesmärgil. Liikmesriikide bürood ja amet peaksid tegema edasist koostööd oma kõigis muudes tegevusvaldkondades, mis on olulised kaubamärkide kaitsmiseks liidus.

| (38) | Käesolev direktiiv ei tohiks välistada liikmesriikide muude õigusnormide kui kaubamärke käsitlevate õigusnormide, näiteks ebaausat konkurentsi, tsiviilvastutust või tarbijakaitset käsitlevate õigusnormide kohaldamist kaubamärkide suhtes. |
| --- | --- |

(38)

Käesolev direktiiv ei tohiks välistada liikmesriikide muude õigusnormide kui kaubamärke käsitlevate õigusnormide, näiteks ebaausat konkurentsi, tsiviilvastutust või tarbijakaitset käsitlevate õigusnormide kohaldamist kaubamärkide suhtes.

| (39) | Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping on siduvad kõigile liikmesriikidele. On oluline, et käesoleva direktiivi sätted oleksid nimetatud konventsiooni ja lepingu sätetega täielikus kooskõlas. Käesoleva direktiivi sätted ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad nimetatud konventsioonist ja lepingust. Vajaduse korral tuleks kohaldada asutamislepingu artikli 351 teist lõiku. |
| --- | --- |

(39)

Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping on siduvad kõigile liikmesriikidele. On oluline, et käesoleva direktiivi sätted oleksid nimetatud konventsiooni ja lepingu sätetega täielikus kooskõlas. Käesoleva direktiivi sätted ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad nimetatud konventsioonist ja lepingust. Vajaduse korral tuleks kohaldada asutamislepingu artikli 351 teist lõiku.

| (40) | Kohustus võtta käesolev direktiiv üle siseriiklikusse õigusesse peaks piirduma nende sätetega, mille puhul on võrreldes varasema direktiiviga tegu sisulise muudatusega. Kohustus võtta üle sätted, mida ei muudeta, tuleneb varasemast direktiivist. |
| --- | --- |

(40)

Kohustus võtta käesolev direktiiv üle siseriiklikusse õigusesse peaks piirduma nende sätetega, mille puhul on võrreldes varasema direktiiviga tegu sisulise muudatusega. Kohustus võtta üle sätted, mida ei muudeta, tuleneb varasemast direktiivist.

| (41) | Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud direktiivi 2008/95/EÜ I lisa B osas esitatud direktiivi ülevõtmise tähtpäevadega. |
| --- | --- |

(41)

Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud direktiivi 2008/95/EÜ I lisa B osas esitatud direktiivi ülevõtmise tähtpäevadega.

| (41a) | Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001

   (11)

  artikli 28 lõikega 2 ning ta esitas arvamuse 11. juulil 2013

   (12)
  , [ME 13] |
| --- | --- |

(41a)

Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001

   (11)

  artikli 28 lõikega 2 ning ta esitas arvamuse 11. juulil 2013

   (12)
  , [ME 13]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

1. peatükk

Üldsätted

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse kõigi kaupade ja teenustega seotud kaubamärkide suhtes, mis on liikmesriigis registreeritud üksikkaubamärgina, kollektiivkaubamärgina või garantii- või sertifitseerimismärgina või mille registreerimiseks on esitatud avaldus, ning kõigi kaubamärkide suhtes, mis on registreeritud või mille registreerimiseks on esitatud avaldus Beneluxi intellektuaalomandibüroos või mille rahvusvaheline registreerimine kehtib liikmesriigis.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „büroo“ – liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskamet või Beneluxi intellektuaalomandi büroo, kes vastutab kaubamärkide registreerimise eest; |
| --- | --- |

a)

„büroo“ – liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskamet või Beneluxi intellektuaalomandi büroo, kes vastutab kaubamärkide registreerimise eest;

| b) | „amet“ – määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 2 alusel loodud Euroopa Liidu Kaubamärkide ja Tööstusdisainilahenduste Amet

  Intellektuaalomandi Amet
  ; [ME 15. Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses] |
| --- | --- |

b)

„amet“ – määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 2 alusel loodud Euroopa Liidu Kaubamärkide ja Tööstusdisainilahenduste Amet

  Intellektuaalomandi Amet
  ; [ME 15. Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses]

| c) | „register“ – büroo peetav kaubamärkide register; |
| --- | --- |

c)

„register“ – büroo peetav kaubamärkide register;

| ca) | „varasemad kaubamärgid“ –










  i) | järgmised kaubamärgid, mille registreerimistaotluse kuupäev on varasem kaubamärgi registreerimise taotluse kuupäevast, arvestades võimaluse korral nende kaubamärkidega seotud prioriteete:








  — | Euroopa Liidu kaubamärgid; |
| --- | --- | --- | --- |

ca)

„varasemad kaubamärgid“ –

i)

järgmised kaubamärgid, mille registreerimistaotluse kuupäev on varasem kaubamärgi registreerimise taotluse kuupäevast, arvestades võimaluse korral nende kaubamärkidega seotud prioriteete:

—

Euroopa Liidu kaubamärgid;

| — | kaubamärgid, mis on registreeritud liikmesriikides või Belgia, Luksemburgi ja Madalmaade puhul Beneluxi intellektuaalomandibüroos; |
| --- | --- |

—

kaubamärgid, mis on registreeritud liikmesriikides või Belgia, Luksemburgi ja Madalmaade puhul Beneluxi intellektuaalomandibüroos;

| — | kaubamärgid, mis on registreeritud liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel; |
| --- | --- |

—

kaubamärgid, mis on registreeritud liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel;

| ii) | Euroopa Liidu kaubamärgid, millel on määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaselt õigus vanemusnõudele võrreldes alapunkti i teises ja kolmandas taandes osutatud kaubamärkidega isegi juhul, kui viimati nimetatud kaubamärgist on loobutud või sellel on lastud aeguda; |
| --- | --- |

ii)

Euroopa Liidu kaubamärgid, millel on määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaselt õigus vanemusnõudele võrreldes alapunkti i teises ja kolmandas taandes osutatud kaubamärkidega isegi juhul, kui viimati nimetatud kaubamärgist on loobutud või sellel on lastud aeguda;

| iii) | alapunktides i ja ii osutatud kaubamärkide registreerimise taotlused, võttes arvesse nende registreerimist; |
| --- | --- |

iii)

alapunktides i ja ii osutatud kaubamärkide registreerimise taotlused, võttes arvesse nende registreerimist;

| iv) | kaubamärgid, mis on kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäeval või vajaduse korral kaubamärgi registreerimise prioriteetsust käsitleva nõude esitamise kuupäeval liikmesriigis üldtuntud selle sõna Pariisi konventsiooni artiklis 6 bis sätestatud tähenduses.

  [ME 16] |
| --- | --- |

iv)

kaubamärgid, mis on kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäeval või vajaduse korral kaubamärgi registreerimise prioriteetsust käsitleva nõude esitamise kuupäeval liikmesriigis üldtuntud selle sõna Pariisi konventsiooni artiklis 6 bis sätestatud tähenduses.

  [ME 16]

| cb) | „garantii- või sertifitseerimismärk“ – kaubamärk, mida kirjeldatakse sellisena märgi taotlemisel ja mis võimaldab eristada kaupu või teenuseid, mida märgi omanik on sertifitseerinud seoses geograafilise päritolu, materjali, kaupade tootmise või teenuste toimimise viisi, kvaliteedi, täpsuse või muude omadustega, sertifitseerimata kaupadest ja teenustest;

  [ME 17] |
| --- | --- |

cb)

„garantii- või sertifitseerimismärk“ – kaubamärk, mida kirjeldatakse sellisena märgi taotlemisel ja mis võimaldab eristada kaupu või teenuseid, mida märgi omanik on sertifitseerinud seoses geograafilise päritolu, materjali, kaupade tootmise või teenuste toimimise viisi, kvaliteedi, täpsuse või muude omadustega, sertifitseerimata kaupadest ja teenustest;

  [ME 17]

| cc) | „kollektiivkaubamärk“ – kaubamärk, mida kirjeldatakse kaubamärgi taotlemisel kollektiivkaubamärgina ja mis eristab kaubamärgiomanikuks oleva ühenduse liikmete kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate kaupadest või teenustest.

  [ME 18] |
| --- | --- |

cc)

„kollektiivkaubamärk“ – kaubamärk, mida kirjeldatakse kaubamärgi taotlemisel kollektiivkaubamärgina ja mis eristab kaubamärgiomanikuks oleva ühenduse liikmete kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate kaupadest või teenustest.

  [ME 18]

2. peatükk

Kaubamärgiõigus

1. jagu

Tähised, millest kaubamärk võib koosneda

Artikkel 3

Tähised, millest kaubamärk võib koosneda

Kaubamärgi võivad moodustada mis tahes tähised, eelkõige sõnad, sealhulgas isikunimed, kujutised, tähed, numbrid, värvid, kaupade või nende pakendi kuju või helid, kui
  on rakendatud üldkasutatavat tehnoloogiat

| a) | selliste tähiste põhjal on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest;
  ning |
| --- | --- |

a)

selliste tähiste põhjal on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest;
  ning

| b) | selliseid tähiseid on võimalik
  registris
  esitada viisil, mis võimaldab pädevatel asutustel ja üldsusel teha kindlaks tähiste omanikule tagatud kaitse subjekti. [ME 19] |
| --- | --- |

b)

selliseid tähiseid on võimalik
  registris
  esitada viisil, mis võimaldab pädevatel asutustel ja üldsusel teha kindlaks tähiste omanikule tagatud kaitse subjekti. [ME 19]

2. jagu

Kaubamärgi andmisest keeldumise või kaubamärgi kehtetuks tunnistamise põhjused

Artikkel 4

Kaubamärgi andmisest keeldumise või kaubamärgi kehtetuks tunnistamise absoluutsed põhjused

1.   Järgmisi ei registreerita kaubamärgina ja kui nad on registreeritud, võib need kehtetuks tunnistada:

| a) | tähiseid, millest kaubamärk ei saa koosneda; |
| --- | --- |

a)

tähiseid, millest kaubamärk ei saa koosneda;

| b) | kaubamärke, mis ei ole teistest eristatavad; |
| --- | --- |

b)

kaubamärke, mis ei ole teistest eristatavad;

| c) | kaubamärke, mis koosnevad ainult sellistest märkidest või tähistest, mis tähistavad kaubanduses liiki, kvaliteeti, hulka, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu või kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi; |
| --- | --- |

c)

kaubamärke, mis koosnevad ainult sellistest märkidest või tähistest, mis tähistavad kaubanduses liiki, kvaliteeti, hulka, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu või kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi;

| d) | kaubamärke, mis koosnevad ainult märkidest või tähistest, mis on muutunud tavapäraseks igapäevases keelekasutuses või heausksetes ja kindlakskujunenud kaubandustavades; |
| --- | --- |

d)

kaubamärke, mis koosnevad ainult märkidest või tähistest, mis on muutunud tavapäraseks igapäevases keelekasutuses või heausksetes ja kindlakskujunenud kaubandustavades;

| e) | tähiseid, mis koosnevad ainult:






  i) | kujust, mis tuleneb kaupade enda olemusest; |
| --- | --- | --- |

e)

tähiseid, mis koosnevad ainult:

i)

kujust, mis tuleneb kaupade enda olemusest;

| ii) | kaupade kujust, mis on vajalik tehnilise tulemuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

ii)

kaupade kujust, mis on vajalik tehnilise tulemuse saavutamiseks;

| iii) | kujust, mis annab kaubale märkimisväärse väärtuse; |
| --- | --- |

iii)

kujust, mis annab kaubale märkimisväärse väärtuse;

| f) | kaubamärke, mis on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega; |
| --- | --- |

f)

kaubamärke, mis on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega;

| g) | kaubamärke, mis võivad oma olemuse tõttu üldsust eksitada näiteks kaupade või teenuste laadi, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas; |
| --- | --- |

g)

kaubamärke, mis võivad oma olemuse tõttu üldsust eksitada näiteks kaupade või teenuste laadi, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas;

| h) | kaubamärke, mille kasutamiseks puudub pädeva asutuse luba ja mille registreerimisest tuleb keelduda või mis tuleb kehtetuks tunnistada tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (edaspidi „Pariisi konventsioon“) artikli 6 ter kohaselt; |
| --- | --- |

h)

kaubamärke, mille kasutamiseks puudub pädeva asutuse luba ja mille registreerimisest tuleb keelduda või mis tuleb kehtetuks tunnistada tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (edaspidi „Pariisi konventsioon“) artikli 6 ter kohaselt;

| i) | kaubamärke, mida ei registreerita ega kasutata enam vastavalt liidu õigusaktidele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline ning millega nähakse ette päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse; |
| --- | --- |

i)

kaubamärke, mida ei registreerita ega kasutata enam vastavalt liidu õigusaktidele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline ning millega nähakse ette päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse;

| j) | kaubamärke, mida ei registreerita vastavalt liidu õigusaktidele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline ning millega nähakse ette
  piiritusjookide,
  traditsiooniliste veininimetuste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete kaitse. [ME 20] |
| --- | --- |

j)

kaubamärke, mida ei registreerita vastavalt liidu õigusaktidele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline ning millega nähakse ette
  piiritusjookide,
  traditsiooniliste veininimetuste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete kaitse. [ME 20]

| ja) | kaubamärke, mis sisaldavad varasemaid sordinimesid või koosnevad varasematest sordinimedest, mis on registreeritud vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2100/94

   (13)

  seoses sama liiki tootega. [ME 21] |
| --- | --- |

ja)

kaubamärke, mis sisaldavad varasemaid sordinimesid või koosnevad varasematest sordinimedest, mis on registreeritud vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2100/94

   (13)

  seoses sama liiki tootega. [ME 21]

2.   Lõiget 1 kohaldatakse olenemata sellest, et registreerimata jätmise põhjused esinevad:

| a) | muudes liikmesriikides, kui need riigid, kus registreerimistaotlus esitati; |
| --- | --- |

a)

muudes liikmesriikides, kui need riigid, kus registreerimistaotlus esitati;

| b) | ainult juhul, kui võõrkeeles olev kaubamärk on tõlgitud või transkribeeritud liikmesriigi ametlikku keelde või mis tahes kasutatavas kirjastiilis.
  [ME 22] |
| --- | --- |

b)

ainult juhul, kui võõrkeeles olev kaubamärk on tõlgitud või transkribeeritud liikmesriigi ametlikku keelde või mis tahes kasutatavas kirjastiilis.
  [ME 22]

3.   Kaubamärki peab olema võimalik tunnistada kehtetuks, kui taotleja esitas kaubamärgi registreerimise taotluse pahauskselt. Liikmesriik võib ka sätestada, et sellist kaubamärki ei registreerita.

4.   Iga liikmesriik võib sätestada, et kaubamärki ei tohi registreerida või kui see on registreeritud, siis võib selle kehtetuks tunnistada, kui ja kuivõrd:

| a) | selle kaubamärgi kasutamise võib keelata vastavalt muude õigusaktide sätetele kui asjaomase liikmesriigi või liidu kaubamärgiõigus; |
| --- | --- |

a)

selle kaubamärgi kasutamise võib keelata vastavalt muude õigusaktide sätetele kui asjaomase liikmesriigi või liidu kaubamärgiõigus;

| b) | kaubamärk sisaldab kõrge sümboolse väärtusega tähist, eelkõige religioosset sümbolit; |
| --- | --- |

b)

kaubamärk sisaldab kõrge sümboolse väärtusega tähist, eelkõige religioosset sümbolit;

| c) | kaubamärk sisaldab Pariisi konventsiooni artiklis 6 ter nimetamata tundemärke, embleeme või vapimärke, mis pakuvad avalikkusele huvi, kui asjaomased asutused ei ole andnud liikmesriigi õigusaktide kohaselt oma nõusolekut nende registreerimiseks. |
| --- | --- |

c)

kaubamärk sisaldab Pariisi konventsiooni artiklis 6 ter nimetamata tundemärke, embleeme või vapimärke, mis pakuvad avalikkusele huvi, kui asjaomased asutused ei ole andnud liikmesriigi õigusaktide kohaselt oma nõusolekut nende registreerimiseks.

5.   Kaubamärgi registreerimisest ei keelduta ja seda ei tunnistata kehtetuks vastavalt lõike 1 punktile b, c või d, kui kaubamärk on enne registreerimistaotluse esitamise kuupäeva või pärast registreerimise kuupäeva ja pärast selle kasutamist omandanud eristatavuse.
  Kaubamärki ei tunnistata kehtetuks vastavalt lõike 1 punktile b, c või d, kui kaubamärk on enne kehtetuks tunnistamise taotluse esitamise kuupäeva ja pärast selle kasutamist omandanud eristatavuse. [ME 23]

6.   Liikmesriigid võivad näha ette, et lõiget 5 kohaldatakse ka siis, kui eristatavus tekkis pärast registreerimistaotluse esitamise kuupäeva ja enne registreerimiskuupäeva.

Artikkel 5

Kaubamärgi registreerimisest keeldumise või selle kehtetuks tunnistamise suhtelised põhjused

1.   Kaubamärki ei registreerita ja kui see on registreeritud, võib selle kehtetuks tunnistada, kui:

| a) | see on identne varasema kaubamärgiga ning kaubad või teenused, mille jaoks kaubamärki taotletakse või mille jaoks see on registreeritud, on identsed kaupade või teenustega, mille jaoks on kaitstud varasem kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

see on identne varasema kaubamärgiga ning kaubad või teenused, mille jaoks kaubamärki taotletakse või mille jaoks see on registreeritud, on identsed kaupade või teenustega, mille jaoks on kaitstud varasem kaubamärk;

| b) | identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga ning identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga kaitstud kaupade või teenustega on tõenäoline, et üldsus võib need omavahel segi ajada või tekitada seoseid varasema kaubamärgiga. |
| --- | --- |

b)

identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga ning identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga kaitstud kaupade või teenustega on tõenäoline, et üldsus võib need omavahel segi ajada või tekitada seoseid varasema kaubamärgiga.

2.   Lõike 1 kohaldamisel tähendab „varasem kaubamärk“ järgmist:

| a) | järgmised kaubamärgid, mille registreerimistaotluse kuupäev on varasem kaubamärgi registreerimise taotluse kuupäevast, arvestades võimaluse korral nende kaubamärkidega seotud prioriteete:








  i) | Euroopa kaubamärgid; |
| --- | --- | --- |

a)

järgmised kaubamärgid, mille registreerimistaotluse kuupäev on varasem kaubamärgi registreerimise taotluse kuupäevast, arvestades võimaluse korral nende kaubamärkidega seotud prioriteete:

i)

Euroopa kaubamärgid;

| ii) | kaubamärgid, mis on registreeritud liikmesriikides või Belgia, Luksemburgi ja Madalmaade puhul Beneluxi intellektuaalomandibüroos; |
| --- | --- |

ii)

kaubamärgid, mis on registreeritud liikmesriikides või Belgia, Luksemburgi ja Madalmaade puhul Beneluxi intellektuaalomandibüroos;

| iii) | kaubamärgid, mis on registreeritud liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel; |
| --- | --- |

iii)

kaubamärgid, mis on registreeritud liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel;

| b) | Euroopa kaubamärgid, millel on määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaselt õigus vanemusnõudele võrreldes punkti a alapunktides ii ja iii osutatud kaubamärkidega isegi juhul, kui viimatinimetatud kaubamärgist on loobutud või sellel on lastud aeguda; |
| --- | --- |

b)

Euroopa kaubamärgid, millel on määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaselt õigus vanemusnõudele võrreldes punkti a alapunktides ii ja iii osutatud kaubamärkidega isegi juhul, kui viimatinimetatud kaubamärgist on loobutud või sellel on lastud aeguda;

| c) | punktides a ja b osutatud kaubamärkide registreerimise taotlused, võttes arvesse nende registreerimist; |
| --- | --- |

c)

punktides a ja b osutatud kaubamärkide registreerimise taotlused, võttes arvesse nende registreerimist;

| d) | kaubamärgid, mis on kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäeval või vajaduse korral kaubamärgi registreerimise prioriteetsust käsitleva nõude esitamise kuupäeval liikmesriigis üldtuntud selle sõna Pariisi konventsiooni artiklis 6 bis sätestatud tähenduses.
  [ME 24] |
| --- | --- |

d)

kaubamärgid, mis on kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäeval või vajaduse korral kaubamärgi registreerimise prioriteetsust käsitleva nõude esitamise kuupäeval liikmesriigis üldtuntud selle sõna Pariisi konventsiooni artiklis 6 bis sätestatud tähenduses.
  [ME 24]

3.   Kaubamärki ei registreerita ja kui see on registreeritud, võib selle kehtetuks tunnistada, kui:

| a) | see on identne või sarnane varasema kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas selle registreerimise taotlus on esitatud või see on registreeritud kaupade või teenuste jaoks, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nende kaupade või teenustega, mille jaoks on registreeritud varasem kaubamärk, juhul kui varasem kaubamärk on omandanud
  selles
  liikmesriigis,
  kus registreerimist taotletakse või kus kaubamärk on registreeritud,
  või Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi puhul liidus, maine ning hilisema kaubamärgi põhjuseta kasutamine kasutaks ebaausalt ära või kahjustaks varasema kaubamärgi eristatavust või mainet; [ME 25] |
| --- | --- |

a)

see on identne või sarnane varasema kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas selle registreerimise taotlus on esitatud või see on registreeritud kaupade või teenuste jaoks, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nende kaupade või teenustega, mille jaoks on registreeritud varasem kaubamärk, juhul kui varasem kaubamärk on omandanud
  selles
  liikmesriigis,
  kus registreerimist taotletakse või kus kaubamärk on registreeritud,
  või Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi puhul liidus, maine ning hilisema kaubamärgi põhjuseta kasutamine kasutaks ebaausalt ära või kahjustaks varasema kaubamärgi eristatavust või mainet; [ME 25]

| b) | kaubamärgi omaniku agent või esindaja taotleb registreerimist enda nimel ilma omaniku loata, välja arvatud juhul, kui agent või esindaja suudab oma tegevust põhjendada; |
| --- | --- |

b)

kaubamärgi omaniku agent või esindaja taotleb registreerimist enda nimel ilma omaniku loata, välja arvatud juhul, kui agent või esindaja suudab oma tegevust põhjendada;

| c) | kaubamärgi võib segi ajada varasema kaubamärgiga, mis on kaitstud väljaspool liitu, kui taotluse esitamise kuupäeval kaubamärki endiselt tegelikult kasutati ja taotluse esitaja tegutses pahauskselt; |
| --- | --- |

c)

kaubamärgi võib segi ajada varasema kaubamärgiga, mis on kaitstud väljaspool liitu, kui taotluse esitamise kuupäeval kaubamärki endiselt tegelikult kasutati ja taotluse esitaja tegutses pahauskselt;

| d) | kaubamärki ei registreerita ja seda enam ei kasutata vastavalt liidu õigusele, millega nähakse ette päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse.
  [ME 26] |
| --- | --- |

d)

kaubamärki ei registreerita ja seda enam ei kasutata vastavalt liidu õigusele, millega nähakse ette päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse.
  [ME 26]

4.   Iga liikmesriik võib sätestada, et kaubamärki ei registreerita või kui see on registreeritud, siis võib selle kehtetuks tunnistada, kui ja kuivõrd:

| a) | õigused registreerimata kaubamärgile või muule kaubandustegevuses kasutatavale tähisele omandati enne hilisema kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäeva või hilisema kaubamärgi registreerimise taotluse prioriteetsust käsitleva nõude esitamise kuupäeva ja kõnealune registreerimata kaubamärk või muu tähis annab selle omanikule õiguse keelata hilisema kaubamärgi kasutamine; |
| --- | --- |

a)

õigused registreerimata kaubamärgile või muule kaubandustegevuses kasutatavale tähisele omandati enne hilisema kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäeva või hilisema kaubamärgi registreerimise taotluse prioriteetsust käsitleva nõude esitamise kuupäeva ja kõnealune registreerimata kaubamärk või muu tähis annab selle omanikule õiguse keelata hilisema kaubamärgi kasutamine;

| b) | kaubamärgi kasutamise võib keelata muu varasema õiguse tõttu kui lõikes 2 ja käesoleva lõike punktis a osutatud õigus, milleks on eelkõige:






  i) | õigus nimele; |
| --- | --- | --- |

b)

kaubamärgi kasutamise võib keelata muu varasema õiguse tõttu kui lõikes 2 ja käesoleva lõike punktis a osutatud õigus, milleks on eelkõige:

i)

õigus nimele;

| ii) | õigus isikuportreele; |
| --- | --- |

ii)

õigus isikuportreele;

| iii) | autoriõigus; |
| --- | --- |

iii)

autoriõigus;

| iv) | tööstusomandiõigus. |
| --- | --- |

iv)

tööstusomandiõigus.

5.   Liikmesriik võib lubada

  lubab
  , et asjakohaste tingimuste korral ei tule registreerimisest keelduda ega kaubamärki kehtetuks tunnistada, kui varasema kaubamärgi või varasemate õiguste omanik on hilisema kaubamärgi registreerimisega nõus. [ME 27]

6.   Iga liikmesriik võib sätestada, et erandina lõigetest 1 kuni 5 kohaldatakse kõnealuses liikmesriigis enne direktiivi 89/104/EMÜ rakendamiseks vajalike sätete jõustumise kuupäeva kehtinud registreerimisest keeldumise või kehtetuks tunnistamise põhjuseid kaubamärkide puhul, mille kohta on taotlus esitatud enne kõnealust kuupäeva.

Artikkel 6

Kaubamärgi kehtetuks tunnistamise või tühistamise kindlakstegemine tagantjärele

Kui siseriiklikust kaubamärgist on loobutud või sellel on lastud aeguda ning selle vanemust nõutakse Euroopa
  Liidu
  kaubamärgile, võib siseriikliku kaubamärgi kehtetuks tunnistamise või selle omaniku õiguste tühistamise teha kindlaks tagantjärele, tingimusel et kehtetuks tunnistamine või õiguste tühistamine oleks võinud toimuda ka ajal, mil kaubamärgist loobuti või sel lasti aeguda. Sellisel juhul lõpeb vanemuse mõjujõud.

Artikkel 7

Kaubamärgi registreerimisest keeldumise või kehtetuks tunnistamise põhjused, mis on seotud ainult mõningate kaupade või teenustega

Kui kaubamärgi registreerimisest keeldumise või kehtetuks tunnistamise põhjused on olemas vaid mõningate kaupade või teenuste puhul, mille jaoks on esitatud kaubamärgi registreerimise taotlus või mille jaoks kaubamärk on registreeritud, hõlmab kaubamärgi registreerimisest keeldumine või kaubamärgi kehtetuks tunnistamine ainult neid kaupu või teenuseid.

Artikkel 8

Varasema kaubamärgi eristatavuse või maine puudumine, mis takistab registreeritud kaubamärgi kehtetuks tunnistamist

Registreeritud kaubamärki ei tunnistata kehtetuks varasema kaubamärgi alusel järgmistel juhtudel:

| a) | kui varasem kaubamärk, mida võib kehtetuks tunnistada vastavalt artikli 4 lõike 1 punktidele b, c või d ei olnud omandanud vastavalt artikli 4 lõikele 5 eristatavust registreeritud kaubamärgi registreerimistaotluse esitamise kuupäevaks või prioriteedikuupäevaks; |
| --- | --- |

a)

kui varasem kaubamärk, mida võib kehtetuks tunnistada vastavalt artikli 4 lõike 1 punktidele b, c või d ei olnud omandanud vastavalt artikli 4 lõikele 5 eristatavust registreeritud kaubamärgi registreerimistaotluse esitamise kuupäevaks või prioriteedikuupäevaks;

| b) | kui kehtetuks tunnistamise taotlus põhineb artikli 5 lõike 1 punktil b ning varasem kaubamärk ei olnud omandanud piisavat eristatavust, et toetada otsust segiajamise tõenäosuse kohta artikli 5 lõike 1 punkti b tähenduses registreeritud kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeval või prioriteedikuupäeval; |
| --- | --- |

b)

kui kehtetuks tunnistamise taotlus põhineb artikli 5 lõike 1 punktil b ning varasem kaubamärk ei olnud omandanud piisavat eristatavust, et toetada otsust segiajamise tõenäosuse kohta artikli 5 lõike 1 punkti b tähenduses registreeritud kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeval või prioriteedikuupäeval;

| c) | kui kehtetuks tunnistamise taotlus põhineb artikli 5 lõikel

  lõike
  3
  punktil a
  ning varasemal kaubamärgil ei olnud mainet artikli 5 lõike 3
  punkti a
  tähenduses registreeritud kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeval või prioriteedikuupäeval. [ME 28] |
| --- | --- |

c)

kui kehtetuks tunnistamise taotlus põhineb artikli 5 lõikel

  lõike
  3
  punktil a
  ning varasemal kaubamärgil ei olnud mainet artikli 5 lõike 3
  punkti a
  tähenduses registreeritud kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeval või prioriteedikuupäeval. [ME 28]

Artikkel 9

Nõustumisest tulenev kehtetuks tunnistamise välistamine

1.   Kui artikli 5 lõigete

  lõike
  2 ja 3

  artikli 5 lõike 3 punkti a
  tähenduses on varasema kaubamärgi omanik liikmesriigis viie järjestikuse aasta jooksul nõustunud kõnealuses liikmesriigis registreeritud hilisema kaubamärgi kasutamisega ja olnud teadlik sellisest kasutamisest, ei ole tal enam õigust varasema kaubamärgi põhjal taotleda hilisema kaubamärgi kehtetuks tunnistamist kaupade või teenuste puhul, mille jaoks hilisemat kaubamärki on kasutatud, kui hilisema kaubamärgi registreerimist ei taotletud pahauskselt. [ME 29]

2.   Iga liikmesriik võib kehtestada sätted, mille kohaselt lõiget 1 kohaldatakse artikli 5 lõike 4 punktis a või b osutatud mis tahes muu varasema õiguse omaniku suhtes.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel ei ole hilisema registreeritud kaubamärgi omanikul õigust vaidlustada varasema õiguse kasutamist ka siis, kui seda õigust ei saa enam kasutada hilisema kaubamärgi vastu.

3. jagu

Antavad õigused ja piirangud

Artikkel 10

Kaubamärgiga antavad õigused

1.   Kaubamärgi registreerimine annab omanikule ainuõiguse.

2.   Ilma et see piiraks omanike õigusi, mis on omandatud enne registreeritud kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva, on registreeritud kaubamärgi omanikul õigus takistada kõiki kolmandaid isikuid kasutamast kaubandustegevuse käigus ilma tema loata mis tahes tähist seoses kaupade või teenustega, kui:

| a) | tähis on identne kaubamärgiga ja seda kasutatakse kaupade või teenuste puhul, mis on identsed nendega, mille jaoks kaubamärk on registreeritud ja kui selline kasutamine mõjutab või võib mõjutada kaubamärgi võimet tagada tarbijatele kaupade või teenuste päritolu; |
| --- | --- |

a)

tähis on identne kaubamärgiga ja seda kasutatakse kaupade või teenuste puhul, mis on identsed nendega, mille jaoks kaubamärk on registreeritud ja kui selline kasutamine mõjutab või võib mõjutada kaubamärgi võimet tagada tarbijatele kaupade või teenuste päritolu;

| b) | ilma et see mõjutaks punkti a kohaldamist, on
  tähis , on identne või sarnane kaubamärgiga ning seda kasutatakse kaupade või teenuste puhul, mis on identsed või sarnased selliste kaupade või teenustega, mille jaoks on kaubamärk registreeritud, kui esineb risk, et üldsus võib need omavahel segi ajada; |
| --- | --- |

b)

ilma et see mõjutaks punkti a kohaldamist, on
  tähis , on identne või sarnane kaubamärgiga ning seda kasutatakse kaupade või teenuste puhul, mis on identsed või sarnased selliste kaupade või teenustega, mille jaoks on kaubamärk registreeritud, kui esineb risk, et üldsus võib need omavahel segi ajada;

| c) | tähis on identne või sarnane kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas seda kasutatakse kaupade või teenuste jaoks, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nende kaupade või teenustega, mille jaoks kõnealune kaubamärk on registreeritud, juhul kui kaubamärgil on liikmesriigis maine ja juhul kui selle tähise põhjuseta kasutamine kasutaks ebaõiglaselt ära või kahjustaks kaubamärgi eristatavust või mainet. |
| --- | --- |

c)

tähis on identne või sarnane kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas seda kasutatakse kaupade või teenuste jaoks, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nende kaupade või teenustega, mille jaoks kõnealune kaubamärk on registreeritud, juhul kui kaubamärgil on liikmesriigis maine ja juhul kui selle tähise põhjuseta kasutamine kasutaks ebaõiglaselt ära või kahjustaks kaubamärgi eristatavust või mainet.

3.   Lõike 2 alusel võib eelkõige keelata järgmised toimingud:

| a) | tähise kandmine kaupadele või nende pakendile; |
| --- | --- |

a)

tähise kandmine kaupadele või nende pakendile;

| b) | kõnealuse tähisega kaupade pakkumine, turuleviimine või ladustamine nimetatud otstarbel või kõnealuse tähisega teenuste pakkumine või osutamine; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tähisega kaupade pakkumine, turuleviimine või ladustamine nimetatud otstarbel või kõnealuse tähisega teenuste pakkumine või osutamine;

| c) | kaupade importimine ja eksportimine kõnealuse tähise all; |
| --- | --- |

c)

kaupade importimine ja eksportimine kõnealuse tähise all;

| d) | tähise kasutamine kaubandusliku nimetusena või äriühingu nimena või kaubandusliku nimetuse või äriühingu nime osana; |
| --- | --- |

d)

tähise kasutamine kaubandusliku nimetusena või äriühingu nimena või kaubandusliku nimetuse või äriühingu nime osana;

| e) | tähise kasutamine äridokumentidel või reklaamides; |
| --- | --- |

e)

tähise kasutamine äridokumentidel või reklaamides;

| f) | tähise kasutamine võrdlevas reklaamis viisil, mis on vastuolus direktiiviga 2006/114/EÜ. |
| --- | --- |

f)

tähise kasutamine võrdlevas reklaamis viisil, mis on vastuolus direktiiviga 2006/114/EÜ.

4.   Samuti on registreeritud kaubamärgi omanikul õigus takistada lõike 3 punkti c kohaselt

  selliste
  kaupade importi
  liitu, mis turustatakse väikesaadetisena, nagu on määratletud määruses (EL) nr 608/2013
  , kui ainult kauba saatja tegutseb ärilisel eesmärgil

  kaubandustegevuses ning kui asjaomased kaubad, kaasa arvatud nende pakendid, kannavad ilma loata kaubamärki, mis on identne selliste kaupadega seoses registreeritud kaubamärgiga või mida ei ole võimalik olulistes aspektides kõnealusest kaubamärgist eristada
  .
  Selliste meetmete võtmise korral peaksid liikmesriigid tagama, et kaupu tellinud üksikisikuid või üksusi teavitatakse meetmete põhjusest ning nende seaduslikest õigustest kauba saatja suhtes
  .

5.   
  Ilma et see piiraks WTO eeskirjade ja eelkõige GATTi transiidivabadust käsitleva V artikli kohaldamist, peab
  registreeritud kaubamärgi omanikul peab olema ka õigus takistada mis tahes kolmandaid isikuid toomast kaubandustegevuse käigus kaupu selle liikmesriigi tolliterritooriumile, kus kaubamärk on registreeritud, ilma vabasse ringlusse laskmata, kui sellised kaubad, sealhulgas pakendid, pärinevad kolmandatest riikidest ja mis ilma loata kannavad kaubamärki, mis on identne kaubamärgiga, mis on seoses selliste kaupadega registreeritud, või mida ei ole võimalik olulistes aspektides eristada kõnealusest kaubamärgist. [ME-d 30 ja 56]

6.   Kui liikmesriigi õigusaktide kohaselt ei võinud tähise kasutamist lõike 2 punktis b või c osutatud tingimustel keelata enne kuupäeva, mil asjaomases liikmesriigis jõustuvad nõukogu esimese direktiivi 89/104/EMÜ (14) rakendamiseks vajalikud sätted, ei või tähise edasise kasutamise takistamiseks toetuda kaubamärgist tulenevatele õigustele.

7.   Lõigete 1, 2, 3 ja 6 kohaldamine ei mõjuta ühegi liikmesriigi sätteid, mis käsitlevad kaitset tähise kasutamise vastu muul otstarbel kui kaupade ja teenuste eristamiseks, kui kõnealuse tähise põhjendamatu kasutamine kasutaks ebaausalt ära või kahjustaks kaubamärgi eristatavust või mainet.

Artikkel 11

Omaniku õiguste rikkumine kujunduse, pakendi või muude vahendite kasutamise teel

Kui on tõenäoline, et kujundust, pakendit või muid vahendeid, millele kaubamärk on kantud, kasutatakse kaupade ja teenuste puhul, ning nende kaupade ja teenustega seotud kasutamise korral rikutakse artikli 10 lõigete 2 ja 3 kohaseid omaniku õigusi, on omanikul õigus keelata järgmine:

| a) | kaubamärgiga
  käesoleva direktiivi artikli 5 lõike 1 mõistes
  identse või sarnase tähise kandmine kaubandustegevuse käigus kujundusele, pakendile
  , märgistustele, siltidele, turvaelementidele, autentimisseadmetele
  või
  mis tahes
  muudele vahenditele, millele kaubamärgi saab kanda; [ME 31] |
| --- | --- |

a)

kaubamärgiga
  käesoleva direktiivi artikli 5 lõike 1 mõistes
  identse või sarnase tähise kandmine kaubandustegevuse käigus kujundusele, pakendile
  , märgistustele, siltidele, turvaelementidele, autentimisseadmetele
  või
  mis tahes
  muudele vahenditele, millele kaubamärgi saab kanda; [ME 31]

| b) | kujunduse, pakendi
  , märgistuste, siltide, turvaelementide, autentimisseadmete
  või
  mis tahes
  muude vahendite, millele kaubamärgi saab kanda, pakkumine, turuleviimine või nende ladustamine nimetatud otstarbel või importimine või eksportimine. [ME 32] |
| --- | --- |

b)

kujunduse, pakendi
  , märgistuste, siltide, turvaelementide, autentimisseadmete
  või
  mis tahes
  muude vahendite, millele kaubamärgi saab kanda, pakkumine, turuleviimine või nende ladustamine nimetatud otstarbel või importimine või eksportimine. [ME 32]

Artikkel 12

Kaubamärkide esitamine sõnaraamatutes

Kui kaubamärgi esitamine sõnaraamatus, entsüklopeedias või muus sellises teatmeteoses jätab mulje, et tegemist on sellise kauba või teenuse üldnimetusega, mille jaoks on registreeritud kaubamärk, tagab teose avaldaja kaubamärgi omaniku taotlusel, et hiljemalt teose järgmises väljaandes lisatakse kaubamärgi esitusele märge selle kohta, et tegemist on registreeritud kaubamärgiga.

Artikkel 13

Agendi või esindaja nimele registreeritud kaubamärgi kasutamise keeld

1.   Kui kaubamärk on registreeritud asjaomase kaubamärgi omaniku agendi või esindaja nimele ilma omaniku nõusolekuta, on omanikul õigus ühele järgmisest:

| a) | vaidlustada oma kaubamärgi kasutamine oma agendi või esindaja poolt; |
| --- | --- |

a)

vaidlustada oma kaubamärgi kasutamine oma agendi või esindaja poolt;

| b) | nõuda, et agent või esindaja loovutab kaubamärgi tema kasuks. |
| --- | --- |

b)

nõuda, et agent või esindaja loovutab kaubamärgi tema kasuks.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui agent või esindaja suudab oma tegevust põhjendada.

Artikkel 14

Kaubamärgi mõju piirangud

1.   Kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandatel isikutel kasutada kaubandustegevuse käigus:

| a) | oma isiklikku nime ja aadressi; |
| --- | --- |

a)

oma isiklikku nime ja aadressi;

| b) | märke või tähiseid, mis ei ole eristatavad või mis näitavad liiki, kvaliteeti, hulka, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu, kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi; |
| --- | --- |

b)

märke või tähiseid, mis ei ole eristatavad või mis näitavad liiki, kvaliteeti, hulka, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu, kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi;

| c) | kaubamärki kaubamärgi omaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või neile osutamiseks, eelkõige juhul, kui kaubamärgi kasutamine:








  i) | on vajalik kauba või teenuse kavandatud otstarbe näitamiseks eelkõige lisaseadme või varuosa puhul; |
| --- | --- | --- |

c)

kaubamärki kaubamärgi omaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või neile osutamiseks, eelkõige juhul, kui kaubamärgi kasutamine:

i)

on vajalik kauba või teenuse kavandatud otstarbe näitamiseks eelkõige lisaseadme või varuosa puhul;

| ii) | toimub võrdleva reklaamimise käigus, mis vastab kõikidele direktiivis 2006/114/EÜ1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

ii)

toimub võrdleva reklaamimise käigus, mis vastab kõikidele direktiivis 2006/114/EÜ1 sätestatud tingimustele;

| iii) | toimub selleks, et juhtida tarbijate tähelepanu selliste ehtsate toodete edasimüügile, mida müüs algselt kaubamärgi omanik või mida müüdi tema nõusolekul; |
| --- | --- |

iii)

toimub selleks, et juhtida tarbijate tähelepanu selliste ehtsate toodete edasimüügile, mida müüs algselt kaubamärgi omanik või mida müüdi tema nõusolekul;

| iv) | on ette nähtud kaubamärgi omaniku tootele või teenusele õiguspärase alternatiivi esitamiseks; |
| --- | --- |

iv)

on ette nähtud kaubamärgi omaniku tootele või teenusele õiguspärase alternatiivi esitamiseks;

| v) | on mõeldud paroodia, kunstilise eneseväljenduse, kriitika või kommentaari jaoks
  . |
| --- | --- |

v)

on mõeldud paroodia, kunstilise eneseväljenduse, kriitika või kommentaari jaoks
  .

Esimest

  Käesolevat
  lõiget kohaldatakse üksnes juhul, kui kolmas isik kasutab seda kooskõlas ausa tööstus- või kaubandustavaga. [ME 33]

2.   Kolmas isik ei järgi kasutamisel ausaid tavasid eelkõige järgmistel juhtudel:

| a) | kolmas isik jätab mulje, et tema ja kaubamärgi omaniku vahel on ärisuhe; |
| --- | --- |

a)

kolmas isik jätab mulje, et tema ja kaubamärgi omaniku vahel on ärisuhe;

| b) | kolmas isik kasutab ilma tungiva põhjuseta ebaõiglaselt ära või kahjustab Euroopa kaubamärgi eristusvõimet või mainet.
  [ME 34] |
| --- | --- |

b)

kolmas isik kasutab ilma tungiva põhjuseta ebaõiglaselt ära või kahjustab Euroopa kaubamärgi eristusvõimet või mainet.
  [ME 34]

2a.
     
  Kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandatel isikutel kaubamärgi põhjendatud kasutamist mis tahes mitteärilisel eesmärgil. [ME 35]

3.   Kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandatel isikutel kasutada kaubandustegevuse käigus varasemat õigust, mis kehtib ainult konkreetses paikkonnas, kui seda õigust tunnustatakse kõnealuse liikmesriigi õigusaktidega ja selle territooriumi piires, kus seda tunnustatakse.

Artikkel 15

Kaubamärgist tulenevate õiguste ammendumine

1.   Kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kaubamärgi kasutamine seoses kaupadega, mille on kõnealuse kaubamärgi all liidu turule viinud kaubamärgi omanik või mis on seal turule viidud tema loaga.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui omanikul on õiguspärane põhjus olla vastu kaupade täiendavale turustamisele, eriti kui kaupade olukord on pärast turuleviimist muutunud või kahjustada saanud.

Artikkel 16

Kaubamärgi kasutamine

1.   Kui omanik ei ole viie aasta jooksul pärast registreerimise kuupäeva liikmesriigis kaubamärki tegelikult kasutusele võtnud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, või kui selle kasutamine on olnud katkematu viieaastase ajavahemiku jooksul peatatud, siis rakendatakse kaubamärgi suhtes artiklis 17, artikli 19 lõikes 1, artikli 46 lõikes 1 ja artikli 48 lõigetes 3 ja 4 ette nähtud piiranguid ja sanktsioone, välja arvatud juhul, kui kasutamatajätmisel on mõistlikud põhjused.

2.   Kui liikmesriik on ette näinud registreerimisele järgneva vaidlustamismenetluse, arvutatakse lõikes 1 osutatud viieaastast perioodi alates kuupäevast, mil kaubamärki ei saanud enam vaidlustada või juhul, kui vastulause on esitatud ja seda ei ole tagasi võetud, siis alates kuupäevast, mil vaidlustamismenetluse lõpetamise otsus muutus lõplikuks.

3.   Kaubamärkide puhul, mis on registreeritud liikmesriigis kehtiva rahvusvahelise korra kohaselt, arvutatakse lõikes 1 osutatud viieaastast perioodi alates kuupäevast, mil kaubamärgi registreerimise taotlust ei saa enam tagasi lükata või vaidlustada. Kui vastulause on esitatud ja seda ei ole tagasi võetud, arvutatakse aega alates kuupäevast, mil vaidlustamismenetluse lõpetamise otsus muutus lõplikuks.

3a.
     
  Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud viieaastase perioodi alguskuupäev sisestatakse registrisse. [ME 36]

4.   Lõike 1 tähenduses käsitatakse kasutamisena ka järgmist:

| a) | kaubamärgi kasutamine kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda märgi eristatavust sõltumata sellest, kas kaubamärk kasutatud kujul on ka registreeritud omaniku nimel või ei; |
| --- | --- |

a)

kaubamärgi kasutamine kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda märgi eristatavust sõltumata sellest, kas kaubamärk kasutatud kujul on ka registreeritud omaniku nimel või ei;

| b) | kaubamärgi kandmine kaupadele või nende pakendile asjaomases liikmesriigis ainult ekspordi eesmärgil. |
| --- | --- |

b)

kaubamärgi kandmine kaupadele või nende pakendile asjaomases liikmesriigis ainult ekspordi eesmärgil.

5.   Kui kaubamärki kasutatakse omaniku nõusolekul, peetakse seda kaubamärgi kasutamiseks omaniku poolt.

Artikkel 17

Kasutamatajätmine kui kaitse rikkumismenetluses

Kaubamärgi omanikul on õigus keelata tähise kasutamine ainult ulatuses, mil määral tema õigusi ei saa artikli 19 kohaselt tühistada ajal, mil esitatakse rikkumismenetluse hagi.

Artikkel 18

Hiljem registreeritud kaubamärgi omaniku sekkumisõigus kui kaitse rikkumismenetluses

1.   Rikkumismenetluses ei ole kaubamärgi omanikul õigust keelata hiljem registreeritud kaubamärgi kasutamist juhul, kui kõnealust hilisemat kaubamärki ei saa tunnistada kehtetuks vastavalt artiklile 8, artikli 9 lõigetele 1 ja 2 ning artikli 48 lõikele 3.

2.   Rikkumismenetluses ei ole kaubamärgi omanikul õigust keelata hiljem registreeritud Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi kasutamist juhul, kui kõnealust hilisemat kaubamärki ei saa tunnistada kehtetuks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõigetele 3 ja 4, artikli 54 lõigetele 1 ja 2 või artikli 57 lõikele 2.

3.   Kui kaubamärgi omanikul ei ole õigust keelata hiljem registreeritud kaubamärgi kasutamist vastavalt lõikele 1 või 2, ei ole kõnealuse hiljem registreeritud kaubamärgi omanikul õigust rikkumismenetlustes keelata varasema kaubamärgi kasutamist, isegi kui seda õigust ei saa enam kasutada hilisema kaubamärgi vastu.

4. jagu

Kaubamärgiõiguste tühistamine

Artikkel 19

Tegeliku kasutamise puudumine tühistamise põhjusena

1.   Kaubamärgi võib tühistada, kui seda ei ole liikmesriigis viie järjestikuse aasta jooksul kasutatud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see registreeriti ja kasutamatajätmisel ei ole mõistlikke põhjendusi.

2.   Keegi ei tohi taotleda kaubamärgi omaniku õiguste tühistamist, kui kaubamärgi tegelik kasutamine algas või jätkus viie aasta pikkuse perioodi lõpu ja tühistamise taotluse esitamise vahelisel ajal.

3.   Kui kasutamine algas või jätkus kolm kuud enne tühistamise taotluse esitamist, kuid kõige varem mittekasutuse viie järjestikuse aasta pikkuse perioodi lõppedes, jäetakse see tähelepanuta, kui ettevalmistusi kasutuse alustamiseks või jätkamiseks hakati tegema alles pärast seda, kui omanik sai teada tühistamise taotluse esitamise võimalusest.

Artikkel 20

Üldnimeks või eksitavaks tähiseks muutumine tühistamise põhjusena

Kaubamärgi võib tühistada juhul, kui pärast selle registreerimise kuupäeva:

| a) | on kaubamärk omaniku tegevuse või tegevusetuse tõttu kaubanduses muutunud selle kauba või teenuse üldnimeks, mille jaoks ta on registreeritud; |
| --- | --- |

a)

on kaubamärk omaniku tegevuse või tegevusetuse tõttu kaubanduses muutunud selle kauba või teenuse üldnimeks, mille jaoks ta on registreeritud;

| b) | on kaubamärki selle omaniku poolt või tema loal nende kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, kasutatud selliselt, et kaubamärk võib avalikkust eksitada eelkõige kõnealuste kaupade või teenuste olemuse, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas. |
| --- | --- |

b)

on kaubamärki selle omaniku poolt või tema loal nende kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, kasutatud selliselt, et kaubamärk võib avalikkust eksitada eelkõige kõnealuste kaupade või teenuste olemuse, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas.

Artikkel 21

Kaubamärgi tühistamise põhjused, mis on seotud ainult mõningate kaupade või teenustega

Kui kaubamärgi tühistamise põhjused on olemas vaid mõningate kaupade või teenuste puhul, mille jaoks kaubamärk on registreeritud, hõlmab kaubamärgi tühistamine ainult neid kaupu või teenuseid.

5. jagu

Kaubamärgid kui omandiõiguse objektid

Artikkel 22

Registreeritud kaubamärkide üleandmine

1.   Kaubamärgi võib lahus ettevõtte üleandmisest anda üle mõne kauba või teenuse või kõigi kaupade või teenuste puhul, mille jaoks kaubamärk on registreeritud.

2.   Kogu ettevõtte üleandmisega kaasneb ka kaubamärgi üleandmine, kui ei ole vastupidist kokkulepet või kui asjaolud ei nõua selgelt vastupidist toimimist. Seda sätet kohaldatakse ka ettevõtte üleandmise lepingulise kohustuse suhtes.

3.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, vormistatakse kaubamärgi loovutamine kirjalikult ja see nõuab lepingupoolte allkirju, kui selline toiming ei tulene kohtuotsusest; muul juhul on see õigustühine.
  [ME 37]

4.   Ühe poole taotluse alusel märgitakse üleandmine registrisse ja avaldatakse
  , kui taotlev pool on esitanud asutusele üleandmist tõendavad dokumendid
  . [ME 38]

5.   Kuni üleandmist

  ametile
  ei ole registrisse kantud

  laekunud üleandmise registreerimise taotlust
  , ei saa õigusjärglane kaubamärgi registreerimisest tulenevaid õigusi teostada kolmandate isikute suhtes. [ME 39]

6.   Kui bürooga suhtlemisel tuleb järgida tähtaegu, võib õigusjärglane esitada vastavad teatised büroole pärast seda, kui registreerimistaotlus on büroole laekunud.

Artikkel 23

Asjaõigus

1.   Kaubamärki võib ettevõttest sõltumatult seada pandiks ning see võib olla asjaõiguse esemeks.

2.   Ühe osapoole taotluse alusel kantakse lõikes 1 osutatud õigused registrisse ja avaldatakse.

Artikkel 24

Sundtäitmine

1.   Kaubamärgi suhtes võib kohaldada sundtäitmist.

2.   Ühe osapoole taotluse alusel märgitakse sundtäitmine registrisse ja avaldatakse.

Artikkel 25

Maksejõuetusmenetlus

Kui kaubamärk on seotud maksejõuetusmenetlusega, tehakse pädeva asutuse taotluse alusel registrisse sellekohane kanne ja avaldatakse see.

Artikkel 26

Litsentsimine

1.   Kaubamärk võib olla litsentsi objektiks ühe või kõigi kaupade või teenuste osas, mille jaoks ta on registreeritud, kogu asjaomases liikmesriigis või mõnes selle osas. Litsents võib olla ainulitsents või lihtlitsents.

2.   Kaubamärgi omanik võib kasutada sellest kaubamärgist tulenevaid õigusi sellise litsentsisaaja suhtes, kes rikub oma litsentsilepingu sätteid seoses:

| a) | selle kestusega; |
| --- | --- |

a)

selle kestusega;

| b) | kaubamärgi registreeritud kasutusviisiga; |
| --- | --- |

b)

kaubamärgi registreeritud kasutusviisiga;

| c) | litsentsi objektiks olevate kaupade ja teenuste ulatusega; |
| --- | --- |

c)

litsentsi objektiks olevate kaupade ja teenuste ulatusega;

| d) | territooriumiga, kus võib kaubamärki kinnitada, või |
| --- | --- |

d)

territooriumiga, kus võib kaubamärki kinnitada, või

| e) | litsentsisaaja valmistatavate kaupade või pakutavate teenuste kvaliteediga. |
| --- | --- |

e)

litsentsisaaja valmistatavate kaupade või pakutavate teenuste kvaliteediga.

3.   Ilma et see mõjutaks litsentsilepingu sätete kohaldamist, võib litsentsisaaja algatada menetluse kaubamärgi rikkumise suhtes üksnes selle omaniku nõusolekul. Ainulitsentsi omanik võib sellise menetluse siiski algatada, kui kaubamärgiomanik ei ole mõistliku aja jooksul pärast ametlikku teatamist ise õigusrikkumise suhtes menetlust algatanud.

4.   Litsentsisaajal on talle tekitatud kahju hüvitamiseks õigus ühineda õigusrikkumise asjus kaubamärgi omaniku esitatud hagiga.

5.   Ühe osapoole taotluse alusel märgitakse litsentsi andmine või üleandmine seoses kaubamärgiga registrisse ja avaldatakse.

Artikkel 27

Kaubamärgi taotlus omandiõiguse objektina

Kaubamärgi taotluste suhtes kohaldatakse artikleid 22–26.

6. jagu

Garantiimärgid, sertifitseerimismärgid ja kollektiivkaubamärgid

Artikkel 28

Mõisted

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „garantii- või sertifitseerimismärk“ – kaubamärk, mida kirjeldatakse sellisena märgi taotlemisel ja mis võimaldab eristada kaupu või teenuseid, mida märgi omanik on sertifitseerinud seoses geograafilise päritolu, materjali, kaupade tootmise või teenuste toimimise viisi, kvaliteedi, täpsuse või muude omadustega, sertifitseerimata kaupadest ja teenustest; |
| --- | --- |

1)

„garantii- või sertifitseerimismärk“ – kaubamärk, mida kirjeldatakse sellisena märgi taotlemisel ja mis võimaldab eristada kaupu või teenuseid, mida märgi omanik on sertifitseerinud seoses geograafilise päritolu, materjali, kaupade tootmise või teenuste toimimise viisi, kvaliteedi, täpsuse või muude omadustega, sertifitseerimata kaupadest ja teenustest;

| 2) | „kollektiivkaubamärk“ – kaubamärk, mida kirjeldatakse kaubamärgi taotlemisel kollektiivkaubamärgina ja mis eristab kaubamärgiomanikuks oleva ühenduse liikmete kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate kaupadest või teenustest.
  [ME 40] |
| --- | --- |

2)

„kollektiivkaubamärk“ – kaubamärk, mida kirjeldatakse kaubamärgi taotlemisel kollektiivkaubamärgina ja mis eristab kaubamärgiomanikuks oleva ühenduse liikmete kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate kaupadest või teenustest.
  [ME 40]

Artikkel 29

Garantiimärgid ja sertifitseerimismärgid

1.   Liikmesriigid võivad sätestada garantii- või sertifitseerimismärkide registreerimise.

2.   Liikmesriigid võivad sätestada, et garantii- ja sertifitseerimismärke ei registreerita, või et nende omanike õigused tühistatakse või need tunnistatakse kehtetuks põhjustel, mida ei ole nimetatud artiklites 3, 19 ja 20, kui kõnealuste märkide funktsioon seda eeldab.

3.   Garantii- või sertifitseerimismärk, mis koosneb märkidest või tähistest, mis võivad kaubanduses tähistada kaupade või teenuste geograafilist päritolu, ei anna omanikule õigust keelata kolmandatel isikutel selliste märkide või tähiste kasutamist kaubandustegevuse käigus, kui kolmandad isikud kasutavad neid kooskõlas ausa tööstus- või kaubandustavaga. Eelkõige ei tohi sellise märgi kasutamist keelata kolmandal isikul, kellel on õigus kasutada geograafilist nime.

Artikkel 30

Kollektiivkaubamärgid

1.   Liikmesriigid sätestavad kollektiivkaubamärkide registreerimise.

2.   Kollektiivkaubamärki võivad taotleda valmistajate, tootjate, teenuseosutajate ja kaubastajate ühendused, kellel võib nende suhtes kehtivate õigusaktide kohaselt olla igasuguseid õigusi ja kohustusi, kes võivad sõlmida lepinguid või sooritada muid õigustoiminguid ning olla kohtuasjades hagejaks või kostjaks, ning avalik-õiguslikud juriidilised isikud.

3.   Erandina artikli 4 lõike 1 punktist c võivad märgid või tähised, mis võivad kaubanduses tähistada kaupade või teenuste geograafilist päritolu, olla kollektiivkaubamärgid.

Kollektiivkaubamärk ei anna omanikule õigust keelata kolmandatel isikutel selliste märkide või tähiste kasutamist kaubandustegevuse käigus, kui kolmandad isikud kasutavad neid kooskõlas ausa tööstus- või kaubandustavaga. Eelkõige ei tohi sellise märgi kasutamist keelata kolmandal isikul, kellel on õigus kasutada geograafilist nime.

Artikkel 31

Kollektiivkaubamärgi kasutamist reguleerivad eeskirjad

1.   Kollektiivkaubamärgi taotleja esitab
  ametile
  selle kasutamist reguleerivad eeskirjad. [ME 41]

2.   Kasutamist reguleerivates eeskirjades täpsustatakse isikud, kellel on lubatud kaubamärki kasutada, ühenduse liikmeks oleku tingimused ja kaubamärgi kasutamise tingimused, sealhulgas sanktsioonid. Artikli 30 lõikes 3 osutatud kaubamärgi kasutamist reguleerivad eeskirjad peavad lubama igal isikul, kelle kaubad või teenused on pärit asjaomasest geograafilisest piirkonnast, saada kaubamärgiomanikuks oleva ühenduse liikmeks.

Artikkel 32

Taotluse tagasilükkamine

1.   Lisaks kaubamärgi taotluse artiklites 4 ja 5 sätestatud tagasilükkamise põhjustele lükatakse kollektiivkaubamärgi taotlus tagasi, kui artikli 28 lõike 2, artikli 30 või 31 sätted ei ole täidetud või kui kasutamist reguleerivad eeskirjad on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega.

2.   Kollektiivkaubamärgi taotlus lükatakse tagasi ka siis, kui avalikkust võidakse eksitada kaubamärgi olemuse või tähtsuse osas, eriti kui seda võidakse pidada millekski muuks kui kollektiivkaubamärgiks.

3.   Taotlust ei lükata tagasi, kui taotleja täidab kasutamist reguleerivaid eeskirju muutes lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuded.

Artikkel 33

Kollektiivkaubamärkide kasutamine

Artiklis 16 sätestatud nõuded peavad olema täidetud, kui kollektiivkaubamärki tegelikult kasutab vastavalt artiklile 16 mis tahes isik, kellel on luba seda kasutada.

Artikkel 34

Kollektiivkaubamärgi kasutamist reguleerivate eeskirjade muutmine

1.   Kollektiivkaubamärgi omanik peab esitama büroole kõik kasutamist reguleerivad eeskirjad, mida on muudetud.

2.   Muudatust nimetatakse registris, välja arvatud juhul, kui muudetud eeskirjad ei vasta artikli 31 nõuetele või kui need on seotud ühega artiklis 32 osutatud tagasilükkamise põhjustest.

3.   Artikli 42 lõiget 2 kohaldatakse kasutamist reguleerivate muudetud eeskirjade suhtes.

4.   Käesoleva määruse kohaldamisel jõustuvad kasutamist reguleerivate eeskirjade muudatused alles kuupäeval, mil registrisse tehakse kanne muutmise kohta.

Artikkel 35

Isikud, kellel on õigus esitada rikkumise suhtes hagi

1.   Artikli 26 lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse mis tahes isiku suhtes, kellel on luba kasutada kollektiivkaubamärki.

2.   Kollektiivkaubamärgi omanikul on õigus nõuda hüvitist nende isikute nimel, kellel on luba kasutada kaubamärki, kui nad on kandnud kahju kaubamärgi loata kasutamise tagajärjel.

Artikkel 36

Tühistamise täiendavad põhjused

Lisaks artiklite 19 ja 20 kohastele tühistamispõhjustele tühistatakse kollektiivkaubamärgi omaniku õigused büroole esitatud taotluse või rikkumisemenetluses esitatud vastuhagi põhjal, kui:

| a) | omanik ei võta mõistlikke meetmeid takistamaks kaubamärgi kasutamist viisil, mis ei ole kooskõlas kasutamist reguleerivates eeskirjades sätestatud kasutamistingimustega, mille muudatused on vastavalt registris nimetatud; |
| --- | --- |

a)

omanik ei võta mõistlikke meetmeid takistamaks kaubamärgi kasutamist viisil, mis ei ole kooskõlas kasutamist reguleerivates eeskirjades sätestatud kasutamistingimustega, mille muudatused on vastavalt registris nimetatud;

| b) | luba omavad isikud on kasutanud kaubamärki nii, et see võib eksitada avalikkust artikli 32 lõikes 2 osutatud viisil; |
| --- | --- |

b)

luba omavad isikud on kasutanud kaubamärki nii, et see võib eksitada avalikkust artikli 32 lõikes 2 osutatud viisil;

| c) | kaubamärgi kasutamist reguleerivate eeskirjade muudatust on kajastatud registris vastuolus artikli 34 lõikega 2, välja arvatud juhul, kui kaubamärgiomanik kasutamist reguleerivaid eeskirju täiendavalt muutes täidab kõnealuse artikliga ette nähtud nõudeid. |
| --- | --- |

c)

kaubamärgi kasutamist reguleerivate eeskirjade muudatust on kajastatud registris vastuolus artikli 34 lõikega 2, välja arvatud juhul, kui kaubamärgiomanik kasutamist reguleerivaid eeskirju täiendavalt muutes täidab kõnealuse artikliga ette nähtud nõudeid.

Artikkel 37

Täiendavad kehtetuks tunnistamise põhjused

Lisaks artiklites 4 ja 5 sätestatud kehtetuks tunnistamise põhjustele tunnistatakse artikli 32 sätete vastaselt registreeritud kollektiivkaubamärk kehtetuks, välja arvatud juhul, kui kaubamärgiomanik täidab artikliga 32 ette nähtud nõudeid kasutamist reguleerivate eeskirjade täiendava muutmisega.

3. peatükk

Menetlused

1. jagu

Taotluse esitamine ja registreerimine

Artikkel 38

Taotlusele esitatavad tingimused

1.   Kaubamärgi registreerimise taotlus sisaldab
  vähemalt
  järgmist: [ME 42]

| a) | kaubamärgi registreerimise avaldus; |
| --- | --- |

a)

kaubamärgi registreerimise avaldus;

| b) | andmed taotleja identifitseerimiseks; |
| --- | --- |

b)

andmed taotleja identifitseerimiseks;

| c) | loetelu kaupadest ja teenustest, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotletakse; |
| --- | --- |

c)

loetelu kaupadest ja teenustest, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotletakse;

| d) | kaubamärgi reproduktsioon. |
| --- | --- |

d)

kaubamärgi reproduktsioon.

2.   Kaubamärgi taotluse esitamisel tuleb tasuda taotluse esitamise lõiv ja vajaduse korral lõiv ühe või mitme klassi kohta.

Artikkel 39

Taotluse esitamise kuupäev

1.   Kaubamärgitaotluse esitamise kuupäev on kuupäev, mil taotleja esitab büroole dokumendid artiklis 38 sätestatud teabega.

2.   Liikmesriigid võivad lisaks sätestada, et taotluse esitamise kuupäeva määramine sõltub põhitaotluse või registreerimise lõivu tasumisest.

Artikkel 40

Kaupade ja teenuste määramine ja klassifitseerimine

1.   Kaubad ja teenused, mille suhtes kohaldatakse registreerimist, klassifitseeritakse kooskõlas klassifitseerimissüsteemiga, mis on kehtestatud 15. juuni 1957. aasta registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppega (edaspidi „Nizza klassifikatsioon“).

2.   Taotluse esitaja identifitseerib piisavalt selgelt ja täpselt kaubad ja teenused, mille jaoks taotletakse kaubamärgi kaitset, et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid ainult selle alusel määrata kindlaks taotletava kaitse ulatuse. Kaupade ja teenuste loetelu alusel saab iga kauba või teenuse klassifitseerida ainult ühte Nizza klassifikatsiooni klassi.

3.   Lõike 2 kohaldamisel võib kasutada Nizza klassifikatsiooni klassipäistes esitatud üldnimetusi või muid üldmõisteid, kui need vastavad selguse ja täpsuse nõuetele.

4.   Büroo lükkab taotluse tagasi seoses ebaselgete või ebatäpsete mõistetega, kui taotleja ei esita vastuvõetavat sõnastust büroo poolt selleks kehtestatud tähtajaks. Selguse ja õiguskindluse eesmärgil peavad omavahel koostööd tegevad bürood koostama nimekirja, mis kajastab nende vastavaid haldustavasid seoses kaupade ja teenuste klassifitseerimisega.

5.   Üldmõistete, sealhulgas Nizza klassifikatsiooni klassipäistes esitatud üldnimetuste kasutamist tõlgendatakse nii, nagu see hõlmaks kõiki nimetuse või mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt kaetud kaupu või teenuseid. Selliste mõistete või nimetuste kasutamist ei tõlgendata nii, et see hõlmaks nõuet seoses kaupade või teenustega, mida ei saa nii mõista.

6.   Kui taotleja taotleb registreerimist rohkem kui ühe klassi puhul, rühmitatakse

  rühmitab taotleja
  kaubad ja teenused vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele, kusjuures iga rühma ette märgitakse sellise klassi number, kuhu kaubad või teenused kuuluvad, ja
  esitab
  rühmad esitatakse klasside järjekorras. [ME 43]

7.   Kaupade ja teenuste klassifikatsioonil on ainult halduslik otstarve. Kaupu ja teenuseid ei peeta üksteisega sarnasteks selle põhjal, et nad kuuluvad samasse Nizza klassifikatsiooni klassi, ning kaupu ja teenuseid ei peeta üksteisest erinevaks selle põhjal, et nad kuuluvad Nizza klassifikatsiooni erinevatesse klassidesse.

Artikkel 41

Ametiülesannete korras läbivaatamine

Bürood vaatavad oma ametiülesannete korras selle läbivaatamisel, kas kaubamärgitaotlus vastab registreerimise nõuetele, üksnes seda, kas puuduvad artiklis 4 sätestatud keeldumise absoluutsed põhjused.
  [ME 44]

Artikkel 42

Kolmandate isikute vastuväited

1.   Enne kaubamärgi registreerimist võib iga füüsiline või juriidiline isik ja iga rühm või organ, kes esindab valmistajaid, tootjaid, teenuseosutajaid, kaubastajaid või tarbijaid, esitada büroole kirjalikke vastuväiteid, milles selgitatakse, millistel artikli 4 kohastel põhjustel kaubamärki ei registreerita ametiülesannete korras. Nad ei osale büroo menetlustes.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud põhjustele võib iga füüsiline või juriidiline isik ja iga rühm või organ, kes esindab valmistajaid, tootjaid, teenuseosutajaid, kaubastajaid või tarbijaid, esitada büroole kirjalikke vastuväiteid konkreetsetel põhjustel, mille alusel tuleks kollektiivkaubamärgi taotlus tagasi lükata artikli 32 lõigete 1 ja 2 kohaselt.

2a.
     
  Liikmesriikidelt, kes on kehtestanud vaidlustamise korra artiklis 4 sätestatud absoluutsete põhjuste alusel, ei nõuta käesoleva artikli rakendamist. [ME 45]

Artikkel 43

Taotluste ja registreeringute jagamine

Taotleja või omanik võib büroole taotluse esitamisel jagada kaubamärgitaotluse või registreeringu üheks või enamaks eraldiseisvaks taotluseks või registreeringuks.

Artikkel 44

Lõivud

Kaubamärgi registreerimise ja pikendamisega kaasneb täiendav lõiv kaupade ja teenuste iga klassi eest peale esimese klassi.

2. jagu

Vaidlustamise, tühistamise ja kehtetuks tunnistamise kord

Artikkel 45

Vaidlustamiskord

1.   Liikmesriigid kehtestavad oma büroodele tõhusa ja kiire halduskorra, mille alusel vaidlustada kaubamärgitaotluse registreerimine artiklis 5 sätestatud põhjustel.

2.   Lõikes 1 osutatud halduskorraga nähakse ette, et vähemalt
  artikli 4 lõike 1 punktis i,

  artikli 5 lõigetes lõikes 2 ja
  artikli 5 lõike
  3
  punktis a
  osutatud varasema õiguse omanikul peab olema võimalus esitada vastulause.
  Vastulause võib olla esitatud ühe või mitme varasema õiguse alusel, eeldusel, et kõik need kuuluvad ühele ja samale omanikule, ning kaupade või teenuste selle osa või siis terviku alusel, millega seoses varasem õigus on registreeritud või taotletud, ning see võib olla esitatud kaupade või teenuste selle osa või terviku kohta, millega seoses vaidlustatud kaubamärki taotletakse. [ME 46]

3.   
  Vaidlustamismenetluse käigus antakse
  osapooltele antakse

  nende ühisel taotlusel
  vähemalt kaks kuud aega enne vaidlustamismenetluste algust, et vastaspool ja taotleja saaksid pidada läbirääkimisi vaidluse kokkuleppeliseks lahendamiseks. [ME 47]

Artikkel 46

Kasutamatajätmine kui kaitse vaidlustamismenetluses

1.   Haldusliku vaidlustamisemenetluse puhul, kui hilisema kaubamärgi taotluse esitamise kuupäevaks või prioriteedikuupäevaks on möödunud viieaastane periood, mille jooksul varasem kaubamärk oleks tulnud võtta tegelikult kasutusele vastavalt artiklile 16, peab taotleja taotluse korral varasema kaubamärgi omanik, kes on esitanud vastulause, esitama tõendid, et varasemat kaubamärki on tegelikult artikli 16 kohaselt kasutatud viieaastasel perioodil, mis eelnes hilisema kaubamärgi taotluse esitamise kuupäevale või prioriteedikuupäevale, või et kasutamatajätmisel on mõistlikud põhjendused. Selliste tõendite puudumise korral lükatakse vastulause tagasi.

2.   Kui varasemat kaubamärki on kasutatud vaid osade kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, käsitatakse seda lõikes 1 sätestatud vastulause läbivaatamisel registreerituks ainult kõnealuste osade kaupade või teenuste puhul.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse, kui varasem kaubamärk on Euroopa
  Liidu
  kaubamärk. Sellisel juhul määratakse Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi tegelik kasutamine kindlaks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 15.

Artikkel 47

Tühistamise või kehtetuks tunnistamise kord

1.   Liikmesriigid kehtestavad oma büroodele
  tõhusa ja kiire
  halduskorra kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise jaoks. [ME 48]

2.   Tühistamise halduskorraga nähakse ette, et kaubamärk tuleb tühistada artiklites 19 ja 20 sätestatud põhjustel.

3.   Kehtetuks tunnistamise halduskorraga nähakse ette, et kaubamärk tunnistatakse kehtetuks vähemalt ühel järgmistest põhjustest:

| a) | kaubamärki ei oleks tulnud registreerida, sest see ei vasta artiklis 4 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

kaubamärki ei oleks tulnud registreerida, sest see ei vasta artiklis 4 sätestatud nõuetele;

| b) | kaubamärki ei oleks tulnud registreerida, sest oli olemas varasem õigus artikli 5 lõigete 2 ja 3 tähenduses. |
| --- | --- |

b)

kaubamärki ei oleks tulnud registreerida, sest oli olemas varasem õigus artikli 5 lõigete 2 ja 3 tähenduses.

4.   Halduskorraga nähakse ette, et vähemalt järgmised isikud saavad esitada tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotluse:

| a) | lõike 2 ja lõike 3 punkti a korral iga füüsiline või juriidiline isik ja iga rühm või organ, kes on asutatud valmistajate, tootjate, teenuseosutajate, kaubastajate või tarbijate huvide esindamiseks ja kes võib tema suhtes kohaldatava õiguse alusel olla enda nimel kohtuasjades hagejaks ja kostjaks; |
| --- | --- |

a)

lõike 2 ja lõike 3 punkti a korral iga füüsiline või juriidiline isik ja iga rühm või organ, kes on asutatud valmistajate, tootjate, teenuseosutajate, kaubastajate või tarbijate huvide esindamiseks ja kes võib tema suhtes kohaldatava õiguse alusel olla enda nimel kohtuasjades hagejaks ja kostjaks;

| b) | lõike 3 punkti b korral artikli 5 lõigetes 2 ja 3 osutatud varasema õiguse omanik. |
| --- | --- |

b)

lõike 3 punkti b korral artikli 5 lõigetes 2 ja 3 osutatud varasema õiguse omanik.

4a.
     
  Tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus võib olla esitatud kaupade või teenuste selle osa või terviku kohta, millega seoses vaidlustatud kaubamärk on registreeritud. [ME 49]

4b.
     
  Kehtetuks tunnistamise taotlus võib olla esitatud ühe või mitme varasema õiguse alusel, eeldusel, et kõik need kuuluvad ühele ja samale omanikule. [ME 50]

Artikkel 48

Kasutamatajätmine kui kaitse menetlustes, mille eesmärk on kehtetuks tunnistamine

1.   Haldusmenetlustes

  Menetlustes
  , mille eesmärk on kaubamärgi kehtetuks tunnistamine registreeritud kaubamärgi alusel, millel on varasem taotluse esitamise kuupäev või prioriteedikuupäev, peab juhul, kui hilisema kaubamärgi omanik seda taotleb, esitama varasema kaubamärgi omanik tõendid, et kehtetuks tunnistamise taotluse kuupäevale eelnenud viieaastase perioodi jooksul on varasemat kaubamärki vastavalt artiklile 16 tegelikult kasutatud seoses kaupade või teenustega, mille jaoks see kaubamärk on registreeritud ning millele ta viitab oma taotluse põhjusena, või et kasutamatajätmisel on mõistlikud põhjused, tingimusel et kehtetuks tunnistamise taotluse kuupäevaks on möödunud see viieaastane periood, mille jooksul varasem kaubamärk oleks tulnud tegelikult kasutusele võtta. [ME 51]

2.   Kui hilisema kaubamärgi taotluse esitamise kuupäevaks või prioriteedikuupäevaks on möödunud viieaastane periood, mille jooksul varasem kaubamärk oleks tulnud võtta tegelikult kasutusele vastavalt artiklile 16, peab varasema kaubamärgi omanik lisaks lõikes 1 nõutud tõendile esitama tõendi, et kaubamärki on tegelikult kasutatud viieaastasel perioodil, mis eelnes taotluse esitamise kuupäevale või prioriteedikuupäevale, või et kasutamatajätmisel on mõistlikud põhjendused.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud tõendite puudumisel tuleb varasema kaubamärgi alusel kehtetuks tunnistamise taotlus tagasi lükata.

4.   Kui varasemat kaubamärki on kasutatud vastavalt artiklile 16 vaid osade kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, käsitatakse seda kehtetuks tunnistamise taotluse läbivaatamisel registreerituna ainult kõnealuste osade kaupade või teenuste jaoks.

5.   Lõikeid 1–4 kohaldatakse, kui varasem kaubamärk on Euroopa
  Liidu
  kaubamärk. Sellisel juhul määratakse Euroopa
  Liidu
  kaubamärgi tegelik kasutamine kindlaks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 15.

Artikkel 49

Tühistamise ja kehtetuks tunnistamise tagajärjed

1.   Tühistamise taotluse esitamise kuupäevast alates ei ole registreeritud kaubamärgil käesolevas direktiivis sätestatud toime, kuivõrd omaniku õigused on tühistatud. Ühe poole taotlusel võib otsuses kindlaks määrata varasema kuupäeva, mil ilmnes üks tühistamise põhjustest.

2.   Loetakse, et registreeritud kaubamärgil on algusest peale puudunud käesoleva direktiivi kohane toime sellises ulatuses, millises kaubamärk on kehtetuks tunnistatud.

3. jagu

Registreerimise kehtivus ja pikendamine

Artikkel 50

Registreerimise kehtivus

1.   Kaubamärk registreeritakse kümneks aastaks alates taotluse esitamise kuupäevast.

2.   Registreerimist võib pikendada artikli 51 kohaselt kümne aasta kaupa.

Artikkel 51

Pikendamine

1.   Kaubamärgi registreeringu kehtivust pikendatakse kaubamärgiomaniku või tema poolt volitatud mis tahes isiku taotlusel, tingimusel et pikendamise lõivud on tasutud.

2.   Büroo teatab registreeringu kehtivuse lõppemisest kaubamärgi omanikule ja kõigile isikutele, kellel on seoses kaubamärgiga registreeritud õigused, piisavalt aegsasti enne kõnealuse kehtivuse lõppemist. Kui sellist teavet ei edastata, ei vastuta büroo selle eest.

3.   Pikendamistaotlus esitatakse ja pikendamise lõivud tasutakse kaitse tähtaja lõppemise kuu viimasele päevale eelneva kuue kuu jooksul. Selle tegematajätmise korral võib taotluse esitada täiendava kuuekuulise perioodi jooksul pärast esimeses lauses osutatud päeva. Pikendamise lõiv ja täiendav lõiv tuleb tasuda kõneluse täiendava perioodi jooksul.

4.   Kui taotlus esitatakse või lõivud tasutakse ainult seoses osade kaupade või teenustega, mille jaoks kaubamärk on registreeritud, pikendatakse registreeringut ainult nende kaupade või teenuste puhul.

5.   Pikendamine jõustub järgmisel päeval pärast senise registreeringu kehtivuse lõppu. Pikendamine registreeritakse ja avaldatakse.

3.a 
  jagu

Teabevahetus ametiga

Artikkel 51a

Teabevahetus ametiga

Menetluste osalised või esindajate nimetamise korral nende esindajad määravad igasuguse ametliku teabe vahetamiseks ametiga ametliku aadressi, mis asub ühes liikmesriikidest. [ME 53]

4. peatükk

Halduskoostöö

Artikkel 52

Koostöö kaubamärgi registreerimise ja haldamise valdkonnas

Liikmesriigid tagavad, et bürood teevad
  tõhusat
  koostööd omavahel ja ametiga, et edendada tavade ja vahendite ühtlustamist ning saavutada kaubamärkide läbivaatamisel ja registreerimisel ühtseid

  ühtsemaid
  tulemusi. [ME 52]

Artikkel 53

Koostöö muudes valdkondades

Liikmesriigid tagavad, et bürood teevad ametiga
  tõhusat
  koostööd kõigis oma tegevusvaldkondades, välja arvatud artiklis 52 osutatud valdkonnad, mis on seotud kaubamärkide kaitsmisega liidus. [ME 54]

5. peatükk

Lõppsätted

Artikkel 54

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad artiklite 2–6, 8–14, 16, 17, 18, 22–28 ja 30–53 täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 24 kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi ja märkuse sõnastuse näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 55

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2008/95/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates [päev pärast käesoleva direktiivi artikli 54 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäeva], ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud direktiivi 2008/95/EÜ I lisa B osas esitatud direktiivi ülevõtmise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 56

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikleid 1, 7, 15, 19, 20, 21 ja 54–57 kohaldatakse alates [päev pärast käesoleva direktiivi artikli 54 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäeva].”

Artikkel 57

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

Nõukogu nimel

president

eesistuja

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 42.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seisukoht.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiiv 2008/95/EÜ (kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 299, 8.11.2008, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, 24.3.2009, lk 1).

4

(5)  COM(2008)0465.

5

(6)  ELT C 140, 29.5.2010, lk 22.

6

(7)  COM(2011)0287.

7

(8)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 213.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 21).

9

(10)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 15).

10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 15).

(11)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

(12)  

  ELT C 32, 4.2.2014, lk 23.

12

ELT C 32, 4.2.2014, lk 23.

(13)  
  Nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1).

13

Nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1).

(14)  Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta esimene direktiiv 89/104/EMÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, 11.2.1989, lk 1).

14

LISA

Vastavustabel

| Direktiiv 2008/95/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| --- | Artikkel 2 |
| Artikkel 2 | Artikkel 3 |
| Artikli 3 lõike 1 punktid a–h | Artikli 4 lõike 1 punktid a–h |
| --- | Artikli 4 lõike 1 punktid i ja j |
| --- | Artikli 4 lõige 2 ja lõike 3 esimene lause |
| Artikli 3 lõike 2 punktid a–c | Artikli 4 lõike 4 punktid a–c |
| Artikli 3 lõike 2 punkt d | Artikli 4 lõike 3 teine lause |
| Artikli 3 lõike 3 esimene lause | Artikli 4 lõige 5 |
| Artikli 3 lõike 3 teine lause | Artikli 4 lõige 6 |
| Artikli 4 lõiked 1 ja 2 | Artikli 5 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 4 lõige 3 ja lõike 4 punkt a | Artikli 5 lõike 3 punkt a |
| --- | Artikli 5 lõike 3 punkt b |
| Artikli 4 lõike 4 punkt g | Artikli 5 lõike 3 punkt c |
| --- | Artikli 5 lõike 3 punkt d |
| Artikli 4 lõike 4 punktid b ja c | Artikli 5 lõike 4 punktid a ja b |
| Artikli 4 lõike 4 punktid d–f | --- |
| Artikli 4 lõiked 5 ja 6 | Artikli 5 lõiked 5 ja 6 |
| --- | Artikkel 8 |
| Artikli 5 lõike 1 esimene sissejuhatav lause | Artikli 10 lõige 1 |
| Artikli 5 lõike 1 teine sissejuhatav lause | Artikli 10 lõike 2 sissejuhatav lause |
| Artikli 5 lõike 1 punktid a ja b | Artikli 10 lõike 2 punktid a ja b |
| Artikli 5 lõige 2 | Artikli 10 lõige 2 |
| Artikli 5 lõike 3 punktid a–c | Artikli 10 lõike 3 punktid a–c |
| --- | Artikli 10 lõike 3 punkt d |
| Artikli 5 lõike 3 punkt d | Artikli 10 lõike 3 punkt e |
| --- | Artikli 10 lõike 3 punkt f |
| --- | Artikli 10 lõiked 4 ja 5 |
| Artikli 5 lõiked 4 ja 5 | Artikli 10 lõiked 6 ja 7 |
| --- | Artikkel 11 |
| --- | Artikkel 12 |
| --- | Artikkel 13 |
| Artikli 6 lõike 1 punktid a–c | Artikli 14 lõike 1 punktid a–c |
| --- | Artikli 14 lõige 2 |
| Artikli 6 lõige 2 | Artikli 14 lõige 3 |
| Artikkel 7 | Artikkel 15 |
| Artikli 8 lõiked 1 ja 2 | Artikli 26 lõiked 1 ja 2 |
| --- | Artikli 26 lõiked 3–5 |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Artikli 10 lõike 1 esimene lõik | Artikli 16 lõige 1 |
| --- | Artikli 16 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 10 lõike 1 teine lõik | Artikli 10 lõige 4 |
| Artikli 10 lõige 2 | Artikli 10 lõige 5 |
| Artikli 10 lõige 3 | --- |
| Artikli 11 lõige 1 | Artikli 48 lõiked 1–3 |
| Artikli 11 lõige 2 | Artikli 46 lõige 1 |
| Artikli 11 lõige 3 | Artikkel 17 |
| Artikli 11 lõige 4 | Artikkel 17, artikli 46 lõige 2 ja artikli 48 lõige 4 |
| --- | Artikkel 18 |
| Artikli 12 lõike 1 esimene lõik | Artikli 19 lõige 1 |
| Artikli 12 lõike 1 teine lõik | Artikli 19 lõige 2 |
| Artikli 12 lõike 1 kolmas lõik | Artikli 19 lõige 3 |
| Artikli 12 lõige 2 | Artikkel 20 |
| Artikkel 13 | Artikkel 7 ja artikkel 21 |
| Artikkel 14 | Artikkel 6 |
| --- | Artiklid 22–25 |
| --- | Artikkel 27 |
| --- | Artikkel 28 |
| Artikli 15 lõige 1 | Artikli 29 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 15 lõige 2 | Artikli 29 lõige 3 |
| --- | Artikkel 30 kuni artikli 54 lõige 1 |
| Artikkel 16 | Artikli 54 lõige 2 |
| Artikkel 17 | Artikkel 55 |
| Artikkel 18 | Artikkel 56 |
| Artikkel 19 | Artikkel 57 |

Direktiiv 2008/95/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikkel 1

Artikkel 1

---

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikli 3 lõike 1 punktid a–h

Artikli 4 lõike 1 punktid a–h

---

Artikli 4 lõike 1 punktid i ja j

---

Artikli 4 lõige 2 ja lõike 3 esimene lause

Artikli 3 lõike 2 punktid a–c

Artikli 4 lõike 4 punktid a–c

Artikli 3 lõike 2 punkt d

Artikli 4 lõike 3 teine lause

Artikli 3 lõike 3 esimene lause

Artikli 4 lõige 5

Artikli 3 lõike 3 teine lause

Artikli 4 lõige 6

Artikli 4 lõiked 1 ja 2

Artikli 5 lõiked 1 ja 2

Artikli 4 lõige 3 ja lõike 4 punkt a

Artikli 5 lõike 3 punkt a

---

Artikli 5 lõike 3 punkt b

Artikli 4 lõike 4 punkt g

Artikli 5 lõike 3 punkt c

---

Artikli 5 lõike 3 punkt d

Artikli 4 lõike 4 punktid b ja c

Artikli 5 lõike 4 punktid a ja b

Artikli 4 lõike 4 punktid d–f

---

Artikli 4 lõiked 5 ja 6

Artikli 5 lõiked 5 ja 6

---

Artikkel 8

Artikli 5 lõike 1 esimene sissejuhatav lause

Artikli 10 lõige 1

Artikli 5 lõike 1 teine sissejuhatav lause

Artikli 10 lõike 2 sissejuhatav lause

Artikli 5 lõike 1 punktid a ja b

Artikli 10 lõike 2 punktid a ja b

Artikli 5 lõige 2

Artikli 10 lõige 2

Artikli 5 lõike 3 punktid a–c

Artikli 10 lõike 3 punktid a–c

---

Artikli 10 lõike 3 punkt d

Artikli 5 lõike 3 punkt d

Artikli 10 lõike 3 punkt e

---

Artikli 10 lõike 3 punkt f

---

Artikli 10 lõiked 4 ja 5

Artikli 5 lõiked 4 ja 5

Artikli 10 lõiked 6 ja 7

---

Artikkel 11

---

Artikkel 12

---

Artikkel 13

Artikli 6 lõike 1 punktid a–c

Artikli 14 lõike 1 punktid a–c

---

Artikli 14 lõige 2

Artikli 6 lõige 2

Artikli 14 lõige 3

Artikkel 7

Artikkel 15

Artikli 8 lõiked 1 ja 2

Artikli 26 lõiked 1 ja 2

---

Artikli 26 lõiked 3–5

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikli 10 lõike 1 esimene lõik

Artikli 16 lõige 1

---

Artikli 16 lõiked 2 ja 3

Artikli 10 lõike 1 teine lõik

Artikli 10 lõige 4

Artikli 10 lõige 2

Artikli 10 lõige 5

Artikli 10 lõige 3

---

Artikli 11 lõige 1

Artikli 48 lõiked 1–3

Artikli 11 lõige 2

Artikli 46 lõige 1

Artikli 11 lõige 3

Artikkel 17

Artikli 11 lõige 4

Artikkel 17, artikli 46 lõige 2 ja artikli 48 lõige 4

---

Artikkel 18

Artikli 12 lõike 1 esimene lõik

Artikli 19 lõige 1

Artikli 12 lõike 1 teine lõik

Artikli 19 lõige 2

Artikli 12 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 19 lõige 3

Artikli 12 lõige 2

Artikkel 20

Artikkel 13

Artikkel 7 ja artikkel 21

Artikkel 14

Artikkel 6

---

Artiklid 22–25

---

Artikkel 27

---

Artikkel 28

Artikli 15 lõige 1

Artikli 29 lõiked 1 ja 2

Artikli 15 lõige 2

Artikli 29 lõige 3

---

Artikkel 30 kuni artikli 54 lõige 1

Artikkel 16

Artikli 54 lõige 2

Artikkel 17

Artikkel 55

Artikkel 18

Artikkel 56

Artikkel 19

Artikkel 57

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/287 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/287

---

P7_TA(2014)0120

Kriminaaltulu arestimine ja konfiskeerimine ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (COM(2012)0085 – C7-0075/2012 – 2012/0036(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0085), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0085),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 82 lõiget 2 ja artikli 83 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0075/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 82 lõiget 2 ja artikli 83 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0075/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 10. oktoobri 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 10. oktoobri 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 4. detsembri 2012. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 4. detsembri 2012. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 3. detsembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 3. detsembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0178/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0178/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 299, 4.10.2012, lk 128.

(2)  ELT C 391, 18.12.2012, lk 134.

---

P7_TC1-COD(2012)0036

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2014/42/EL) lõplikule kujule).

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/288 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/288

---

P7_TA(2014)0121

Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse amet (Europol) ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ametit (Europol) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK (COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0173),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 88 ja artikli 87 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon ettepaneku esitas (C7-0094/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 88 ja artikli 87 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon ettepaneku esitas (C7-0094/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Belgia esindajatekoja, Saksamaa Liidunõukogu ja Hispaania Parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Belgia esindajatekoja, Saksamaa Liidunõukogu ja Hispaania Parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni aruannet ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0096/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni aruannet ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0096/2014),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | rõhutab, et Europoli volituste laiendamise suhtes tuleb kohaldada Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013 kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (1) punkti 31; toonitab, et seadusandliku institutsiooni mis tahes otsus sellise laiendamise poolt võetakse vastu, ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide otsuseid iga-aastase eelarvemenetluse raames; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Europoli volituste laiendamise suhtes tuleb kohaldada Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013 kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (1) punkti 31; toonitab, et seadusandliku institutsiooni mis tahes otsus sellise laiendamise poolt võetakse vastu, ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide otsuseid iga-aastase eelarvemenetluse raames;

| 3. | nõuab, et kui Euroopa Parlament ja nõukogu on määruses kokku leppinud, võtaks komisjon seda kokkulepet täiel määral arvesse, et täita Europoli vajadused eelarve ja personali osas, arvestades ka Europoli uusi ülesandeid, eelkõige küberkuritegevusevastase võitluse Euroopa keskust, kooskõlas Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta ühisavalduse (detsentraliseeritud ametite kohta) punktiga 42; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et kui Euroopa Parlament ja nõukogu on määruses kokku leppinud, võtaks komisjon seda kokkulepet täiel määral arvesse, et täita Europoli vajadused eelarve ja personali osas, arvestades ka Europoli uusi ülesandeid, eelkõige küberkuritegevusevastase võitluse Euroopa keskust, kooskõlas Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta ühisavalduse (detsentraliseeritud ametite kohta) punktiga 42;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0091

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ameti (Europol) asutamist ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused nõukogu otsus 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK [ME 1]

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 88 ja artikli 87 lõike 2 punkti b, [ME 2]

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga,

tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Europol loodi nõukogu otsusega 2009/371/JSK (2) Euroopa Liidu asutusena, mida rahastatakse liidu üldeelarvest ja mille eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuriteovormide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel. Otsus 2009/371/JSK asendas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklil K.3 põhineva Euroopa Politseiameti asutamise konventsiooni (Europoli konventsioon) (3). |
| --- | --- |

(1)

Europol loodi nõukogu otsusega 2009/371/JSK (2) Euroopa Liidu asutusena, mida rahastatakse liidu üldeelarvest ja mille eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuriteovormide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel. Otsus 2009/371/JSK asendas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklil K.3 põhineva Euroopa Politseiameti asutamise konventsiooni (Europoli konventsioon) (3).

| (2) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 88 kohaselt reguleeritakse Europoli määrusega, mis võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Lisaks tuleb selle kohaselt ette näha ka Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide koostöös toimuv Europoli tegevuse kontrollimise kord
  kooskõlas ELi lepingu artikli 12 punktiga c ja protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artikliga 9, et parandada Europoli demokraatlikku õiguspärasust ja aruandekohustust Euroopa kodanike ees
  . Seepärast tuleb otsus 2009/371/JSK asendada määrusega, millega sätestatakse parlamentaarse kontrolli eeskirjad. [ME 3] |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 88 kohaselt reguleeritakse Europoli määrusega, mis võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Lisaks tuleb selle kohaselt ette näha ka Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide koostöös toimuv Europoli tegevuse kontrollimise kord
  kooskõlas ELi lepingu artikli 12 punktiga c ja protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artikliga 9, et parandada Europoli demokraatlikku õiguspärasust ja aruandekohustust Euroopa kodanike ees
  . Seepärast tuleb otsus 2009/371/JSK asendada määrusega, millega sätestatakse parlamentaarse kontrolli eeskirjad. [ME 3]

| (3) | Euroopa Politseikolledž (CEPOL) loodi otsusega 2005/681/JSK

   (4)

  riiklike politseijõudude vahelise koostöö lihtsustamiseks Euroopa mõõtmega politseitööd käsitleva koolitustegevuse korraldamise ja koordineerimise kaudu.
  [ME 4] |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Politseikolledž (CEPOL) loodi otsusega 2005/681/JSK

   (4)

  riiklike politseijõudude vahelise koostöö lihtsustamiseks Euroopa mõõtmega politseitööd käsitleva koolitustegevuse korraldamise ja koordineerimise kaudu.
  [ME 4]

| (4) | Programmi „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel“ (5) kohaselt peaks Europolist saama „liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse keskus ning teenuseosutaja ja keskkond õiguskaitseteenistustele“. Europoli tegevuse hindamise tulemuste kohaselt tuleks Europoli operatiivtegevus selle eesmärgi saavutamiseks muuta veelgi tulemuslikumaks. Stockholmi programmis on sätestatud ka eesmärk luua algupärane Euroopa õiguskaitsekultuur, luues Euroopa koolituskavad ja vahetusprogrammid kõikide asjakohaste õiguskaitsetöötajate jaoks nii liikmesriikides kui ka liidu tasandil.
  [ME 5] |
| --- | --- |

(4)

Programmi „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel“ (5) kohaselt peaks Europolist saama „liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse keskus ning teenuseosutaja ja keskkond õiguskaitseteenistustele“. Europoli tegevuse hindamise tulemuste kohaselt tuleks Europoli operatiivtegevus selle eesmärgi saavutamiseks muuta veelgi tulemuslikumaks. Stockholmi programmis on sätestatud ka eesmärk luua algupärane Euroopa õiguskaitsekultuur, luues Euroopa koolituskavad ja vahetusprogrammid kõikide asjakohaste õiguskaitsetöötajate jaoks nii liikmesriikides kui ka liidu tasandil.
  [ME 5]

| (5) | Ulatuslikud kuritegelikud ja terrorivõrgustikud kujutavad endast märkimisväärset ohtu liidu sisejulgeolekule ning tema kodanike turvalisusele ja elatusallikatele. Olemasolevad ohuhinnangud näitavad, et kuritegelikud rühmitused tegelevad järjest enam mitme kuriteoliigiga ja tegutsevad piiriüleselt. Liikmesriikide õiguskaitseasutused peavad seetõttu tegema tihedamat koostööd teiste liikmesriikide vastavate asutustega. Seejuures on oluline muuta Europol võimeliseks rohkem toetama liikmesriike liiduüleses kuritegevuse ennetamisel, analüüsimisel ja uurimisel. Seda seisukohta kinnitavad

  kinnitab
  ka otsuste

  otsuse
  2009/371/JSK ja 2005/681/JSK hinnangud

  hinnang
  . [ME 6] |
| --- | --- |

(5)

Ulatuslikud kuritegelikud ja terrorivõrgustikud kujutavad endast märkimisväärset ohtu liidu sisejulgeolekule ning tema kodanike turvalisusele ja elatusallikatele. Olemasolevad ohuhinnangud näitavad, et kuritegelikud rühmitused tegelevad järjest enam mitme kuriteoliigiga ja tegutsevad piiriüleselt. Liikmesriikide õiguskaitseasutused peavad seetõttu tegema tihedamat koostööd teiste liikmesriikide vastavate asutustega. Seejuures on oluline muuta Europol võimeliseks rohkem toetama liikmesriike liiduüleses kuritegevuse ennetamisel, analüüsimisel ja uurimisel. Seda seisukohta kinnitavad

  kinnitab
  ka otsuste

  otsuse
  2009/371/JSK ja 2005/681/JSK hinnangud

  hinnang
  . [ME 6]

| (6) | Arvestades Europoli ja CEPOLi ülesannete seotust, suurendaks kahe ameti liitmine ja nende tegevuse optimeerimine operatiivtegevuse tõhusust, koolituse asjakohasust ja liidu politseikoostöö tulemuslikkust.
  [ME 7] |
| --- | --- |

(6)

Arvestades Europoli ja CEPOLi ülesannete seotust, suurendaks kahe ameti liitmine ja nende tegevuse optimeerimine operatiivtegevuse tõhusust, koolituse asjakohasust ja liidu politseikoostöö tulemuslikkust.
  [ME 7]

| (7) | Seetõttu tuleks otsused

  otsus
  2009/371/JSK ja 2005/681/JSK tunnistada kehtetuks ning asendada see käesoleva määrusega, milles järgitakse mõlema otsuse rakendamisel saadud kogemusi. Käesoleva määruse alusel asutatud Europol asendaks Europoli ja CEPOLit ning võtaks üle nende ülesanded, mis on sätestatud kahes kehtetuks tunnistatud otsuses. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks otsused

  otsus
  2009/371/JSK ja 2005/681/JSK tunnistada kehtetuks ning asendada see käesoleva määrusega, milles järgitakse mõlema otsuse rakendamisel saadud kogemusi. Käesoleva määruse alusel asutatud Europol asendaks Europoli ja CEPOLit ning võtaks üle nende ülesanded, mis on sätestatud kahes kehtetuks tunnistatud otsuses.

| (8) | Kuna suur osa kuritegevusest on piiriülene, Europol peaks toetama ja tugevdama liikmesriikide tegevust ja nende koostööd kaht või enamat liikmesriiki mõjutava raske kuritegevuse ennetamisel ja selle vastu võitlemisel. Kuna üks suurimaid julgeolekuohte on terrorism
  kujutab endast ohtu
  liidu
  jaoks
  , peaks Europol aitama liikmesriikidel käsitleda sellealaseid ühiseid probleeme. ELi õiguskaitseasutusena peaks Europol toetama ja tugevdama ka meetmeid ja koostööd seoses ELi huve mõjutavate kuriteoliikide lahendamisega. Samuti peaks ta pakkuma tuge selliste Europoli pädevusalas toimuvate seotud kuritegude ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, mille eesmärk on selliseid tegusid toime panna või toimepanemisele sellele kaasa aidata, hankida selleks vahendeid ja tagada toimepanijate karistamatus. [ME 9] |
| --- | --- |

(8)

Kuna suur osa kuritegevusest on piiriülene, Europol peaks toetama ja tugevdama liikmesriikide tegevust ja nende koostööd kaht või enamat liikmesriiki mõjutava raske kuritegevuse ennetamisel ja selle vastu võitlemisel. Kuna üks suurimaid julgeolekuohte on terrorism
  kujutab endast ohtu
  liidu
  jaoks
  , peaks Europol aitama liikmesriikidel käsitleda sellealaseid ühiseid probleeme. ELi õiguskaitseasutusena peaks Europol toetama ja tugevdama ka meetmeid ja koostööd seoses ELi huve mõjutavate kuriteoliikide lahendamisega. Samuti peaks ta pakkuma tuge selliste Europoli pädevusalas toimuvate seotud kuritegude ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, mille eesmärk on selliseid tegusid toime panna või toimepanemisele sellele kaasa aidata, hankida selleks vahendeid ja tagada toimepanijate karistamatus. [ME 9]

| (9) | Europol peaks tagama iga astme õiguskaitsetöötajate koolituse parema kvaliteedi, sidususe ja järjepidevuse selges koolitusvajaduste raamistikus.
  [ME 10] |
| --- | --- |

(9)

Europol peaks tagama iga astme õiguskaitsetöötajate koolituse parema kvaliteedi, sidususe ja järjepidevuse selges koolitusvajaduste raamistikus.
  [ME 10]

| (10) | Europol peaks saama taotleda, et liikmesriigid algataksid, viiksid läbi või koordineeriksid kriminaaluurimisi erijuhtudel, kui piiriülene koostöö loob lisaväärtust. Europol peaks sellistest taotlustest teavitama Eurojusti.
  Europol peaks taotlust põhjendama. [ME 11] |
| --- | --- |

(10)

Europol peaks saama taotleda, et liikmesriigid algataksid, viiksid läbi või koordineeriksid kriminaaluurimisi erijuhtudel, kui piiriülene koostöö loob lisaväärtust. Europol peaks sellistest taotlustest teavitama Eurojusti.
  Europol peaks taotlust põhjendama. [ME 11]

| (10a) | Europol peaks pidama arvestust Europoli eesmärkidega seotud kuritegude uurimiseks moodustatud ühiste uurimisrühmade tegevuses osalemise üle. [ME 12] |
| --- | --- |

(10a)

Europol peaks pidama arvestust Europoli eesmärkidega seotud kuritegude uurimiseks moodustatud ühiste uurimisrühmade tegevuses osalemise üle. [ME 12]

| (10b) | Kui Europoli ja liikmesriikide vahel on loodud koostöö seoses konkreetse uurimisega, tuleks Europoli ja nende hõlmatud liikmesriikide vahel koostada selged sätted, milles määratletakse teostatavad eriülesanded, liikmesriikide uurimis- ja kohtumenetlustes osalemise ulatus ja vastutusalade jaotus ning kohaldatav õigus kohtuliku järelevalve teostamiseks. [ME 13] |
| --- | --- |

(10b)

Kui Europoli ja liikmesriikide vahel on loodud koostöö seoses konkreetse uurimisega, tuleks Europoli ja nende hõlmatud liikmesriikide vahel koostada selged sätted, milles määratletakse teostatavad eriülesanded, liikmesriikide uurimis- ja kohtumenetlustes osalemise ulatus ja vastutusalade jaotus ning kohaldatav õigus kohtuliku järelevalve teostamiseks. [ME 13]

| (11) | Selleks et Europol suudaks liidu teabevahetuskeskusena tõhusamalt tegutseda, tuleb liikmesriike kohustada esitama Europolile tema eesmärkide täitmiseks vajalikke andmeid. Selliste kohustuste täitmisel peaksid

  tuleb liikmesriikidel
  ennekõike pidada silmas, et esitada tuleb
  ainult
  sellist teavet, mida on vaja ELi asjakohaste poliitikavahendite raames strateegiliselt ja operatiivselt oluliseks peetavate kuritegudega võitlemiseks
  , ning samuti tuleb märkida, millisest allikast andmed pärinevad
  . Liikmesriigid peaksid esitama Europolile ka koopia kahepoolsetest ja mitmepoolsetest teabevahetustest teiste liikmesriikidega, kui need käsitlevad Europoli eesmärkidega seotud kuritegevust. Samal ajal peaks Europol suurendama toetust liikmesriikidevahelise koostöö ja teabevahetuse tihendamisele.
  Europolil tuleb
  esitada kõikidele liidu institutsioonidele ja liikmesriikide parlamentidele aastaaruanne selle kohta, mil määral iga liikmesriik Europolile teavet esitab. [ME 14] |
| --- | --- |

(11)

Selleks et Europol suudaks liidu teabevahetuskeskusena tõhusamalt tegutseda, tuleb liikmesriike kohustada esitama Europolile tema eesmärkide täitmiseks vajalikke andmeid. Selliste kohustuste täitmisel peaksid

  tuleb liikmesriikidel
  ennekõike pidada silmas, et esitada tuleb
  ainult
  sellist teavet, mida on vaja ELi asjakohaste poliitikavahendite raames strateegiliselt ja operatiivselt oluliseks peetavate kuritegudega võitlemiseks
  , ning samuti tuleb märkida, millisest allikast andmed pärinevad
  . Liikmesriigid peaksid esitama Europolile ka koopia kahepoolsetest ja mitmepoolsetest teabevahetustest teiste liikmesriikidega, kui need käsitlevad Europoli eesmärkidega seotud kuritegevust. Samal ajal peaks Europol suurendama toetust liikmesriikidevahelise koostöö ja teabevahetuse tihendamisele.
  Europolil tuleb
  esitada kõikidele liidu institutsioonidele ja liikmesriikide parlamentidele aastaaruanne selle kohta, mil määral iga liikmesriik Europolile teavet esitab. [ME 14]

| (12) | Tõhusa koostöö tagamiseks Europoli ja liikmesriikide vahel tuleks igas liikmesriigis asutada siseriiklik üksus. See

  Määrusega tuleks säilitada Europoli siseriiklike üksuste roll siseriiklike huvide tagaja ning kaitsjana ametis. Siseriiklik
  üksus peaks põhimõtteliselt toimima kontaktkeskusena

  jääma
  Europoli ning riiklike õiguskaitseasutuste ja õiguskaitsealase koolitusega tegelevate

  ja pädevate
  asutuste vahel

  vaheliseks kontaktpunktiks, nii oleks sel keskne ja koordineeriv roll liikmesriigi koostöös Europoliga ja Europoli vahendusel, samuti kindlustaks see, et iga liikmesriik vastab Europoli nõuetele ühtsel viisil
  . Et tagada Europoli ja siseriiklike üksuste vahel pidev ja tõhus teabevahetus ning hõlbustada nende koostööd, peaks iga siseriiklik üksus lähetama Europoli juurde vähemalt ühe kontaktametniku. [ME 15] |
| --- | --- |

(12)

Tõhusa koostöö tagamiseks Europoli ja liikmesriikide vahel tuleks igas liikmesriigis asutada siseriiklik üksus. See

  Määrusega tuleks säilitada Europoli siseriiklike üksuste roll siseriiklike huvide tagaja ning kaitsjana ametis. Siseriiklik
  üksus peaks põhimõtteliselt toimima kontaktkeskusena

  jääma
  Europoli ning riiklike õiguskaitseasutuste ja õiguskaitsealase koolitusega tegelevate

  ja pädevate
  asutuste vahel

  vaheliseks kontaktpunktiks, nii oleks sel keskne ja koordineeriv roll liikmesriigi koostöös Europoliga ja Europoli vahendusel, samuti kindlustaks see, et iga liikmesriik vastab Europoli nõuetele ühtsel viisil
  . Et tagada Europoli ja siseriiklike üksuste vahel pidev ja tõhus teabevahetus ning hõlbustada nende koostööd, peaks iga siseriiklik üksus lähetama Europoli juurde vähemalt ühe kontaktametniku. [ME 15]

| (13) | Arvestades mõne liikmesriigi detsentraliseeritud struktuuri ja vajadust tagada teatavatel juhtudel kiire teabevahetus, tuleks Europolil võimaldada teha konkreetse uurimise käigus vahetut koostööd liikmesriikide õiguskaitseasutustega, hoides seejuures Europoli siseriiklikke üksusi toimuvaga kursis. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades mõne liikmesriigi detsentraliseeritud struktuuri ja vajadust tagada teatavatel juhtudel kiire teabevahetus, tuleks Europolil võimaldada teha konkreetse uurimise käigus vahetut koostööd liikmesriikide õiguskaitseasutustega, hoides seejuures Europoli siseriiklikke üksusi toimuvaga kursis.

| (14) | Selleks et tagada liidu tasandi õiguskaitsealase koolituse kõrge kvaliteet, sidusus ja järjepidevus, peaks Europol tegutsema kooskõlas liidu õiguskaitsealase koolituse poliitikaga. Liidu tasandi koolitus peaks hõlmama iga astme õiguskaitsetöötajaid. Europol peaks tagama, et koolitust hinnatakse ning et koolitusvajaduste hindamiste järeldusi võetakse kavandamisel arvesse, et vähendada topelttegevust. Europol peaks edendama liidu tasandil pakutava koolituse tunnustamist liikmesriikides. [ME 16] |
| --- | --- |

(14)

Selleks et tagada liidu tasandi õiguskaitsealase koolituse kõrge kvaliteet, sidusus ja järjepidevus, peaks Europol tegutsema kooskõlas liidu õiguskaitsealase koolituse poliitikaga. Liidu tasandi koolitus peaks hõlmama iga astme õiguskaitsetöötajaid. Europol peaks tagama, et koolitust hinnatakse ning et koolitusvajaduste hindamiste järeldusi võetakse kavandamisel arvesse, et vähendada topelttegevust. Europol peaks edendama liidu tasandil pakutava koolituse tunnustamist liikmesriikides. [ME 16]

| (15) | Samuti on vaja parandada Europoli juhtimist, muutes seda tõhusamaks ja optimeerides menetlusi. |
| --- | --- |

(15)

Samuti on vaja parandada Europoli juhtimist, muutes seda tõhusamaks ja optimeerides menetlusi.

| (16) | Europoli tegevuse tõhusaks kontrollimiseks peaksid tema haldusnõukokku kuuluma komisjoni ja liikmesriikide esindajad. Vastavalt uue asutuse kahetisele ülesandele – operatiivtoetuse ja õiguskaitsealase koolituse pakkumine – tuleks Haldusnõukogu täisliikmete ametisse nimetamisel
  tuleb
  võtta arvesse nende õiguskaitsekoostööalaseid teadmisi, asendusliikmete nimetamisel aga nende teadmisi riikide õiguskaitseametnike koolituse valdkonnas. Asendusliikmetel on täisliikmete volitused, kui täisliige puudub ja kõikide koolitusküsimuste arutamisel või nende üle otsustamisel. Haldusnõukogule annab koolituse tehnilistes aspektides nõu teaduskomitee. [ME 17] |
| --- | --- |

(16)

Europoli tegevuse tõhusaks kontrollimiseks peaksid tema haldusnõukokku kuuluma komisjoni ja liikmesriikide esindajad. Vastavalt uue asutuse kahetisele ülesandele – operatiivtoetuse ja õiguskaitsealase koolituse pakkumine – tuleks Haldusnõukogu täisliikmete ametisse nimetamisel
  tuleb
  võtta arvesse nende õiguskaitsekoostööalaseid teadmisi, asendusliikmete nimetamisel aga nende teadmisi riikide õiguskaitseametnike koolituse valdkonnas. Asendusliikmetel on täisliikmete volitused, kui täisliige puudub ja kõikide koolitusküsimuste arutamisel või nende üle otsustamisel. Haldusnõukogule annab koolituse tehnilistes aspektides nõu teaduskomitee. [ME 17]

| (17) | Haldusnõukogule tuleks anda vajalik pädevus, eelkõige volitus võtta vastu eelarve, kontrollida selle täitmist, kehtestada asjakohased finantseeskirjad ja tegevuskavad,
  võtta vastu meetmed liidu finantshuvide kaitseks ja pettuste vastu võitlemiseks ning eeskirjad huvide konflikti vältimiseks ja lahendamiseks,
  näha ette Europoli tegevdirektori läbipaistev otsustamismenetlus ning võtta vastu aasta tegevusaruanne. Haldusnõukogul peaks olema pädevus nimetada ametisse ameti töötajad, sealhulgas tegevdirektor. Otsustamisprotsessi optimeerimiseks ning haldusjuhtimise ja eelarvehalduse järelevalve suurendamiseks peaks haldusnõukogul olema lisaks õigus luua juhatus. [ME 18] |
| --- | --- |

(17)

Haldusnõukogule tuleks anda vajalik pädevus, eelkõige volitus võtta vastu eelarve, kontrollida selle täitmist, kehtestada asjakohased finantseeskirjad ja tegevuskavad,
  võtta vastu meetmed liidu finantshuvide kaitseks ja pettuste vastu võitlemiseks ning eeskirjad huvide konflikti vältimiseks ja lahendamiseks,
  näha ette Europoli tegevdirektori läbipaistev otsustamismenetlus ning võtta vastu aasta tegevusaruanne. Haldusnõukogul peaks olema pädevus nimetada ametisse ameti töötajad, sealhulgas tegevdirektor. Otsustamisprotsessi optimeerimiseks ning haldusjuhtimise ja eelarvehalduse järelevalve suurendamiseks peaks haldusnõukogul olema lisaks õigus luua juhatus. [ME 18]

| (18) | Europoli tõhusa igapäevase toimimise tagamiseks peaks tegevdirektor olema Europoli seaduslik esindaja ja juht, kes täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult ning tagab selle, et Europol täidab käesolevas määruses sätestatud ülesandeid. Tegevdirektor vastutab eelkõige haldusnõukogule otsuse vastu võtmiseks esitatavate eelarve ja tegevuskavade ettevalmistamise ning Europoli aasta ja mitmeaastase tööprogrammi ning muude tegevuskavade rakendamise eest. |
| --- | --- |

(18)

Europoli tõhusa igapäevase toimimise tagamiseks peaks tegevdirektor olema Europoli seaduslik esindaja ja juht, kes täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult ning tagab selle, et Europol täidab käesolevas määruses sätestatud ülesandeid. Tegevdirektor vastutab eelkõige haldusnõukogule otsuse vastu võtmiseks esitatavate eelarve ja tegevuskavade ettevalmistamise ning Europoli aasta ja mitmeaastase tööprogrammi ning muude tegevuskavade rakendamise eest.

| (19) | Selleks et Europol saaks oma eesmärkidega seotud kuritegusid ennetada ja nende vastu võidelda, peab ta saama võimalikult täielikku ja ajakohast teavet. Seetõttu peaks Europolil olema võimalik töödelda liikmesriikide, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja ELi asutuste esitatud andmeid ning avalikult kättesaadavatest allikatest pärit teavet
  , kui Europoli saab pidada nende andmete seaduslikuks vastuvõtjaks,
  eesmärgiga paremini tundma õppida kuritegelikke nähtusi ja suundumusi, koguda teavet kuritegelike võrgustike kohta ning seostada omavahel eri õigusrikkumisi. [ME 19] |
| --- | --- |

(19)

Selleks et Europol saaks oma eesmärkidega seotud kuritegusid ennetada ja nende vastu võidelda, peab ta saama võimalikult täielikku ja ajakohast teavet. Seetõttu peaks Europolil olema võimalik töödelda liikmesriikide, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja ELi asutuste esitatud andmeid ning avalikult kättesaadavatest allikatest pärit teavet
  , kui Europoli saab pidada nende andmete seaduslikuks vastuvõtjaks,
  eesmärgiga paremini tundma õppida kuritegelikke nähtusi ja suundumusi, koguda teavet kuritegelike võrgustike kohta ning seostada omavahel eri õigusrikkumisi. [ME 19]

| (20) | Europoli tõhususe parandamiseks täpsete kriminaalanalüüside esitamisel liikmesriikide õiguskaitseasutustele peaks ta kasutama andmete töötlemiseks uusi tehnoloogiaid. Europolil peab olema võimalik kiiresti välja selgitada seosed uuritavate juhtumite ja kuritegelike rühmituste tegevustava vahel, ristkontrollida andmeid ning saada selge ülevaade suundumustest, täites

  tagades
  siiski rangeid

  ranged
  isikuandmete kaitse nõudeid

  nõuded
  . Seepärast ei tohiks Europoli koostatavaid andmebaase eelnevalt kindlaks määrata, vaid tuleks võimaldada tal kujundada kõige tõhusam infotehnoloogiline struktuur. Isikuandmete kaitse kõrge taseme tagamiseks tuleks sätestada töötlemistoimingute eesmärk, juurdepääsuõigused ning teatavad täiendavad kaitsemeetmed.
  Isikuandmete töötlemisel tuleb järgida asjakohasuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. [ME 20] |
| --- | --- |

(20)

Europoli tõhususe parandamiseks täpsete kriminaalanalüüside esitamisel liikmesriikide õiguskaitseasutustele peaks ta kasutama andmete töötlemiseks uusi tehnoloogiaid. Europolil peab olema võimalik kiiresti välja selgitada seosed uuritavate juhtumite ja kuritegelike rühmituste tegevustava vahel, ristkontrollida andmeid ning saada selge ülevaade suundumustest, täites

  tagades
  siiski rangeid

  ranged
  isikuandmete kaitse nõudeid

  nõuded
  . Seepärast ei tohiks Europoli koostatavaid andmebaase eelnevalt kindlaks määrata, vaid tuleks võimaldada tal kujundada kõige tõhusam infotehnoloogiline struktuur. Isikuandmete kaitse kõrge taseme tagamiseks tuleks sätestada töötlemistoimingute eesmärk, juurdepääsuõigused ning teatavad täiendavad kaitsemeetmed.
  Isikuandmete töötlemisel tuleb järgida asjakohasuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. [ME 20]

| (21) | Selleks et austada andmetega seotud omandiõigust ja tagada teabe kaitse, peaks liikmesriikidel ning kolmandate riikide asutustel ja rahvusvahelistel organisatsioonidel olema võimalik kindlaks määrata, millisel eesmärgil võib Europol nende esitatud andmeid töödelda, ning piirata juurdepääsuõigusi.
  Eesmärgi piiramine aitab tagada läbipaistvust, õiguskindlust ja prognoositavust ning on eriti tähtis politseikoostöö valdkonnas, kus andmesubjektid ei ole tavaliselt sellest teadlikud, kui nende isikuandmeid kogutakse ja töödeldakse, ning kus isikuandmete kasutamisel võib olla väga oluline mõju üksikisikute elule ja vabadustele. [ME 21] |
| --- | --- |

(21)

Selleks et austada andmetega seotud omandiõigust ja tagada teabe kaitse, peaks liikmesriikidel ning kolmandate riikide asutustel ja rahvusvahelistel organisatsioonidel olema võimalik kindlaks määrata, millisel eesmärgil võib Europol nende esitatud andmeid töödelda, ning piirata juurdepääsuõigusi.
  Eesmärgi piiramine aitab tagada läbipaistvust, õiguskindlust ja prognoositavust ning on eriti tähtis politseikoostöö valdkonnas, kus andmesubjektid ei ole tavaliselt sellest teadlikud, kui nende isikuandmeid kogutakse ja töödeldakse, ning kus isikuandmete kasutamisel võib olla väga oluline mõju üksikisikute elule ja vabadustele. [ME 21]

| (22) | Tagamaks, et andmetele pääsevad juurde üksnes need, kes vajavad andmeid oma ülesannete täitmiseks, tuleks käesolevas määruses sätestada Europolis töödeldavatele andmetele mitmeastmeline juurdepääsuõiguste süsteem. Selleks et austada andmetega seotud omandiõiguse põhimõtteid, ei tohiks sellised eeskirjad mõjutada juurdepääsupiiranguid, mille on ette näinud andmete esitajad. Europoli eesmärkidega seotud kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise tõhustamiseks peaks Europol teavitama liikmesriike neid käsitlevast teabest. |
| --- | --- |

(22)

Tagamaks, et andmetele pääsevad juurde üksnes need, kes vajavad andmeid oma ülesannete täitmiseks, tuleks käesolevas määruses sätestada Europolis töödeldavatele andmetele mitmeastmeline juurdepääsuõiguste süsteem. Selleks et austada andmetega seotud omandiõiguse põhimõtteid, ei tohiks sellised eeskirjad mõjutada juurdepääsupiiranguid, mille on ette näinud andmete esitajad. Europoli eesmärkidega seotud kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise tõhustamiseks peaks Europol teavitama liikmesriike neid käsitlevast teabest.

| (23) | Asutustevahelise operatiivkoostöö edendamiseks ning eelkõige eri asutuste valduses olevate andmete seostamiseks peaks Europol võimaldama Eurojustile ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) juurdepääsu Europolis olevatele andmetele ja nende otsimist

  kohta päringute tegemist kooskõlas eritagatistega
  . [ME 22] |
| --- | --- |

(23)

Asutustevahelise operatiivkoostöö edendamiseks ning eelkõige eri asutuste valduses olevate andmete seostamiseks peaks Europol võimaldama Eurojustile ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) juurdepääsu Europolis olevatele andmetele ja nende otsimist

  kohta päringute tegemist kooskõlas eritagatistega
  . [ME 22]

| (24) | Europol peaks hoidma koostöösuhteid teiste liidu asutuste ning kolmandate riikide õiguskaitseasutuste ja õiguskaitse valdkonna koolitusasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja eraõiguslike isikutega niivõrd, kuivõrd seda on vaja tema ülesannete täitmiseks. [ME 24] |
| --- | --- |

(24)

Europol peaks hoidma koostöösuhteid teiste liidu asutuste ning kolmandate riikide õiguskaitseasutuste ja õiguskaitse valdkonna koolitusasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja eraõiguslike isikutega niivõrd, kuivõrd seda on vaja tema ülesannete täitmiseks. [ME 24]

| (25) | Operatiivse tulemuslikkuse tagamiseks peaks Europol saama vahetada kogu teavet, välja arvatud isikuandmeid, teiste liidu asutustega, kolmandate riikide õiguskaitseasutustega ja õiguskaitse valdkonna koolitusasutustega ning rahvusvaheliste organisatsioonidega niivõrd, kuivõrd seda on vaja tema ülesannete täitmiseks. Kuna äriühingutel, ettevõtetel, ettevõtjate ühendustel, valitsusvälistel organisatsioonidel ja muudel eraõiguslikel isikutel on eriteadmisi ja andmeid, mis on olulised raske kuritegevuse ja terrorismi ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, peaks Europolil olema võimalik selliseid andmeid vahetada ka eraõiguslike isikutega. Võrgu- ja infoturvet ohustava küberkuritegevuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks peaks Europol vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile [direktiivi nimetus] meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase kogu Euroopa Liidus (*1), tegema koostööd ja vahetama teavet, välja arvatud isikuandmeid, riigi ametiasutustega, mis on pädevad võrgu- ja infosüsteemide turbe valdkonnas. [ME 24] |
| --- | --- |

(25)

Operatiivse tulemuslikkuse tagamiseks peaks Europol saama vahetada kogu teavet, välja arvatud isikuandmeid, teiste liidu asutustega, kolmandate riikide õiguskaitseasutustega ja õiguskaitse valdkonna koolitusasutustega ning rahvusvaheliste organisatsioonidega niivõrd, kuivõrd seda on vaja tema ülesannete täitmiseks. Kuna äriühingutel, ettevõtetel, ettevõtjate ühendustel, valitsusvälistel organisatsioonidel ja muudel eraõiguslikel isikutel on eriteadmisi ja andmeid, mis on olulised raske kuritegevuse ja terrorismi ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, peaks Europolil olema võimalik selliseid andmeid vahetada ka eraõiguslike isikutega. Võrgu- ja infoturvet ohustava küberkuritegevuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks peaks Europol vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile [direktiivi nimetus] meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase kogu Euroopa Liidus (*1), tegema koostööd ja vahetama teavet, välja arvatud isikuandmeid, riigi ametiasutustega, mis on pädevad võrgu- ja infosüsteemide turbe valdkonnas. [ME 24]

| (26) | Europolil peaks olema võimalik vahetada isikuandmeid teiste liidu asutustega niivõrd, kuivõrd see on vajalik tema ülesannete täitmiseks.
  Euroopa andmekaitseinspektor peaks tagama, et teabevahetus puudutab ainult neid isikuid, kes on sooritanud Europoli pädevuse alla kuuluvaid kuritegusid või keda kahtlustatakse nende võimalikus sooritamises. [ME 25] |
| --- | --- |

(26)

Europolil peaks olema võimalik vahetada isikuandmeid teiste liidu asutustega niivõrd, kuivõrd see on vajalik tema ülesannete täitmiseks.
  Euroopa andmekaitseinspektor peaks tagama, et teabevahetus puudutab ainult neid isikuid, kes on sooritanud Europoli pädevuse alla kuuluvaid kuritegusid või keda kahtlustatakse nende võimalikus sooritamises. [ME 25]

| (27) | Raskel kuritegevusel ja terrorismil on tihti seoseid Euroopa Liidu väliste piirkondadega. Europolil peaks olema seetõttu võimalik vahetada isikuandmeid kolmandate riikide õiguskaitseasutustega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks Interpoliga, niivõrd, kuivõrd see on vajalik tema ülesannete täitmiseks.
  Isikuandmete vahetamisel kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega peab valitsema sobiv tasakaal tõhusa õiguskaitse vajaduse ja isikuandmete kaitse vahel. [ME 26] |
| --- | --- |

(27)

Raskel kuritegevusel ja terrorismil on tihti seoseid Euroopa Liidu väliste piirkondadega. Europolil peaks olema seetõttu võimalik vahetada isikuandmeid kolmandate riikide õiguskaitseasutustega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks Interpoliga, niivõrd, kuivõrd see on vajalik tema ülesannete täitmiseks.
  Isikuandmete vahetamisel kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega peab valitsema sobiv tasakaal tõhusa õiguskaitse vajaduse ja isikuandmete kaitse vahel. [ME 26]

| (28) | Europolil peaks olema võimalik edastada isikuandmeid kolmanda riigi asutusele ja rahvusvahelisele organisatsioonile, tuginedes komisjoni otsusele, millega kinnitatakse, et kõnealune riik või rahvusvaheline organisatsioon tagab piisava isikuandmete kaitse, või kui isikuandmete kaitse piisavust kinnitavat otsust ei ole, siis liidu sõlmitud rahvusvahelisele lepingule vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 218 või koostöölepingule, mis on sõlmitud Europoli ja kõnealuse kolmanda riigi vahel enne käesoleva määruse jõustumist. Arvestades aluslepingule lisatud protokolli 36 artiklit 9 ajutiste sätete kohta, tuleks selliste lepingute õiguslikke mõjusid säilitada, kuni selliste lepingute tühistamise, kehtetuks tunnistamise või muutmiseni aluslepingu rakendamisel. |
| --- | --- |

(28)

Europolil peaks olema võimalik edastada isikuandmeid kolmanda riigi asutusele ja rahvusvahelisele organisatsioonile, tuginedes komisjoni otsusele, millega kinnitatakse, et kõnealune riik või rahvusvaheline organisatsioon tagab piisava isikuandmete kaitse, või kui isikuandmete kaitse piisavust kinnitavat otsust ei ole, siis liidu sõlmitud rahvusvahelisele lepingule vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 218 või koostöölepingule, mis on sõlmitud Europoli ja kõnealuse kolmanda riigi vahel enne käesoleva määruse jõustumist. Arvestades aluslepingule lisatud protokolli 36 artiklit 9 ajutiste sätete kohta, tuleks selliste lepingute õiguslikke mõjusid säilitada, kuni selliste lepingute tühistamise, kehtetuks tunnistamise või muutmiseni aluslepingu rakendamisel.

| (29) | Kui isikuandmete edastamine ei saa põhineda komisjoni otsusel, millega kinnitatakse kaitse piisavust, või liidu sõlmitud rahvusvahelisel lepingul või kehtival koostöölepingul, peaks haldusnõukogul ja Euroopa andmekaitseinspektoril olema võimalik lubada edastamist või edastamisi, eeldusel et tagatud on piisavad kaitsemeetmed. Kui ükski eespool nimetatud vahenditest ei ole kohaldatav, peaks tegevdirektoril olema võimalik lubada andmete edastamine erandjuhtudel konkreetse juhtumi piires, kui see on vajalik liikmesriigi oluliste huvide kaitsmiseks, kuritegevuse või terrorismiga seotud vahetu ohu ennetamiseks või kui edastamine on muul viisil vajalik või seadusega nõutud olulistel avalikel põhjustel, kui andmesubjekt on sellega nõus või kui kaalul on andmesubjekti elulised huvid. |
| --- | --- |

(29)

Kui isikuandmete edastamine ei saa põhineda komisjoni otsusel, millega kinnitatakse kaitse piisavust, või liidu sõlmitud rahvusvahelisel lepingul või kehtival koostöölepingul, peaks haldusnõukogul ja Euroopa andmekaitseinspektoril olema võimalik lubada edastamist või edastamisi, eeldusel et tagatud on piisavad kaitsemeetmed. Kui ükski eespool nimetatud vahenditest ei ole kohaldatav, peaks tegevdirektoril olema võimalik lubada andmete edastamine erandjuhtudel konkreetse juhtumi piires, kui see on vajalik liikmesriigi oluliste huvide kaitsmiseks, kuritegevuse või terrorismiga seotud vahetu ohu ennetamiseks või kui edastamine on muul viisil vajalik või seadusega nõutud olulistel avalikel põhjustel, kui andmesubjekt on sellega nõus või kui kaalul on andmesubjekti elulised huvid.

| (30) | Europolil peaks olema võimalik töödelda eraõiguslikelt isikutelt ja eraisikutelt saadud isikuandmeid üksnes juhul, kui need edastab Europolile Europoli siseriiklik üksus kooskõlas asjaomase liikmesriigi siseriikliku õigusega või kontaktamet kolmandas riigis, millega on enne käesoleva määruse jõustumist sisse seatud koostöö kooskõlas otsuse 2009/371/JSK artikliga 23 sõlmitud koostöölepingu alusel, või kolmanda riigi asutus või rahvusvaheline organisatsioon, millega liit on sõlminud rahvusvahelise lepingu ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel. |
| --- | --- |

(30)

Europolil peaks olema võimalik töödelda eraõiguslikelt isikutelt ja eraisikutelt saadud isikuandmeid üksnes juhul, kui need edastab Europolile Europoli siseriiklik üksus kooskõlas asjaomase liikmesriigi siseriikliku õigusega või kontaktamet kolmandas riigis, millega on enne käesoleva määruse jõustumist sisse seatud koostöö kooskõlas otsuse 2009/371/JSK artikliga 23 sõlmitud koostöölepingu alusel, või kolmanda riigi asutus või rahvusvaheline organisatsioon, millega liit on sõlminud rahvusvahelise lepingu ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel.

| (31) | Teavet, mille kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon

  mis
  on ilmselgelt saanud

  saadud
  inimõigusi rikkudes, ei töödelda. [ME 27] |
| --- | --- |

(31)

Teavet, mille kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon

  mis
  on ilmselgelt saanud

  saadud
  inimõigusi rikkudes, ei töödelda. [ME 27]

| (32) | Europoli isikuandmete kaitse eeskirju tuleks muuta rangemaks ja
  need tuleks viia vastavusse muude asjakohaste isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega, mida kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes politseikoostöö valdkonnas Euroopa Liidus, et tagada inimestele isikuandete töötlemise osas kõrgetasemeline kaitse. Kui otsusega 2009/371/JSK sätestatakse Europoli üldine isikuandmete kaitse kord, tuleks seda samas täiendavalt edasi arendada, et viia Europol vastavusse Lissaboni lepingu nõuetega, kajastada Europoli kasvavat rolli, parandada andmesubjektide õigusi ning edendada usaldust liikmesriikide ja Europoli vahel, mis on vajalik edukaks teabevahetuseks. Europoli isikuandmete kaitse eeskirju tuleks muuta rangemaks ja
  järgida aluseks oleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (6)

  või määrust (EÜ) nr 45/2001 asendava õigusakti
  põhimõtteid, et tagada isikuandmete töötlemisel üksikisikute kaitse kõrge tase
  , ning muid isikuandmete kaitse põhimõtteid, sh aruandekohusluse põhimõtet, isikuandmete kaitse mõju hindamist, lõimitud ja vaikimist eeldatavat isikuandmete kaitset ning isikuandmetega seotud rikkumistest teavitamist
  .
  Niipea kui võetakse vastu uus ELi institutsioonide ja asutuste isikuandmete kaitse raamistik, tuleks seda kohaldada Europoli suhtes
  .

  Kuna

  Nagu
  aluslepingule lisatud deklaratsioonis 21 tunnistatakse
  , osutub
  õiguskaitsevaldkonnas isikuandmete töötlemise eriolukorda, peaksid

  eripära tõttu vajalikuks, et ELi toimimise lepingu artikli 16 põhjal oleksid
  Europoli
  jaoks kehtestatud
  isikuandmete
  ja nende andmete vaba liikumise
  kaitse eeskirjad olema autonoomsed

  erieeskirjad
  ja
  need oleksid
  kooskõlas teiste asjakohaste isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega, mida kohaldatakse liidu politseikoostöö valdkonnas, eelkõige konventsiooniga nr 108 (7) ja
  selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolliga ning
  Euroopa Nõukogu soovitusega R(87) 15 (8) ning
  üldise isikuandmete kaitse korraga, mis on sätestatud
  nõukogu raamotsusega 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta
   (9) [asendatakse vastuvõtmise ajal kehtiva asjakohase direktiiviga].
  Läbipaistvus on isikuandmete kaitse väga oluline osa, kuna see võimaldab kohaldada teisi isikuandmete kaitse põhimõtteid ja õigusi. Läbipaistvuse parandamiseks peaks Europolil olema läbipaistev isikuandmete kaitse poliitika, mille ta peaks muutma avalikkusele kergesti kättesaadavaks, kehtestades arusaadavas vormis ning selges ja lihtsas keeles sätted isikuandmete töötlemise kohta ja andmesubjektide õiguste teostamiseks kättesaadavate vahendite kohta ning avaldama loetelu rahvusvaheliste ja koostöölepingute kohta, mille ta on sõlminud kolmandate riikide, liidu asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. [ME 28] |
| --- | --- |

(32)

Europoli isikuandmete kaitse eeskirju tuleks muuta rangemaks ja
  need tuleks viia vastavusse muude asjakohaste isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega, mida kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes politseikoostöö valdkonnas Euroopa Liidus, et tagada inimestele isikuandete töötlemise osas kõrgetasemeline kaitse. Kui otsusega 2009/371/JSK sätestatakse Europoli üldine isikuandmete kaitse kord, tuleks seda samas täiendavalt edasi arendada, et viia Europol vastavusse Lissaboni lepingu nõuetega, kajastada Europoli kasvavat rolli, parandada andmesubjektide õigusi ning edendada usaldust liikmesriikide ja Europoli vahel, mis on vajalik edukaks teabevahetuseks. Europoli isikuandmete kaitse eeskirju tuleks muuta rangemaks ja
  järgida aluseks oleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (6)

  või määrust (EÜ) nr 45/2001 asendava õigusakti
  põhimõtteid, et tagada isikuandmete töötlemisel üksikisikute kaitse kõrge tase
  , ning muid isikuandmete kaitse põhimõtteid, sh aruandekohusluse põhimõtet, isikuandmete kaitse mõju hindamist, lõimitud ja vaikimist eeldatavat isikuandmete kaitset ning isikuandmetega seotud rikkumistest teavitamist
  .
  Niipea kui võetakse vastu uus ELi institutsioonide ja asutuste isikuandmete kaitse raamistik, tuleks seda kohaldada Europoli suhtes
  .

Kuna

  Nagu
  aluslepingule lisatud deklaratsioonis 21 tunnistatakse
  , osutub
  õiguskaitsevaldkonnas isikuandmete töötlemise eriolukorda, peaksid

  eripära tõttu vajalikuks, et ELi toimimise lepingu artikli 16 põhjal oleksid
  Europoli
  jaoks kehtestatud
  isikuandmete
  ja nende andmete vaba liikumise
  kaitse eeskirjad olema autonoomsed

  erieeskirjad
  ja
  need oleksid
  kooskõlas teiste asjakohaste isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega, mida kohaldatakse liidu politseikoostöö valdkonnas, eelkõige konventsiooniga nr 108 (7) ja
  selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolliga ning
  Euroopa Nõukogu soovitusega R(87) 15 (8) ning
  üldise isikuandmete kaitse korraga, mis on sätestatud
  nõukogu raamotsusega 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta
   (9) [asendatakse vastuvõtmise ajal kehtiva asjakohase direktiiviga].
  Läbipaistvus on isikuandmete kaitse väga oluline osa, kuna see võimaldab kohaldada teisi isikuandmete kaitse põhimõtteid ja õigusi. Läbipaistvuse parandamiseks peaks Europolil olema läbipaistev isikuandmete kaitse poliitika, mille ta peaks muutma avalikkusele kergesti kättesaadavaks, kehtestades arusaadavas vormis ning selges ja lihtsas keeles sätted isikuandmete töötlemise kohta ja andmesubjektide õiguste teostamiseks kättesaadavate vahendite kohta ning avaldama loetelu rahvusvaheliste ja koostöölepingute kohta, mille ta on sõlminud kolmandate riikide, liidu asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. [ME 28]

| (33) | Isikuandmeid tuleks võimaluste piires eristada nende täpsuse ja usaldusväärsuse alusel. Et tagada üksikisikute kaitse ning Europolis töödeldava teabe kvaliteet ja usaldatavus, tuleks

  tuleb
  fakte eristada isiklikest hinnangutest. [ME 29] |
| --- | --- |

(33)

Isikuandmeid tuleks võimaluste piires eristada nende täpsuse ja usaldusväärsuse alusel. Et tagada üksikisikute kaitse ning Europolis töödeldava teabe kvaliteet ja usaldatavus, tuleks

  tuleb
  fakte eristada isiklikest hinnangutest. [ME 29]

| (33a) | Arvestades ameti erilist olemust, peaks tal olema eriomane kord, mis peaks tagama ka andmekaitse ning ei tohiks mingil juhul olla nõrgem Euroopa Liidule ja selle ametitele kohandatavast üldisest korrast. Seega peaksid andmekaitsealaste üldiste õigusaktide reformid rakenduma Europolile niipea kui võimalik ja mitte hiljem kui kaks aastat pärast uute üldeeskirjade jõustumist; kõnealune andmekaitsealaste õigusaktide kooskõlastamine ELi erikorra ja Europoli eriomase korra vahel peab toimuma varem kui kaks aastat enne mis tahes asjaomase õigusakti vastuvõtmist. [ME 30] |
| --- | --- |

(33a)

Arvestades ameti erilist olemust, peaks tal olema eriomane kord, mis peaks tagama ka andmekaitse ning ei tohiks mingil juhul olla nõrgem Euroopa Liidule ja selle ametitele kohandatavast üldisest korrast. Seega peaksid andmekaitsealaste üldiste õigusaktide reformid rakenduma Europolile niipea kui võimalik ja mitte hiljem kui kaks aastat pärast uute üldeeskirjade jõustumist; kõnealune andmekaitsealaste õigusaktide kooskõlastamine ELi erikorra ja Europoli eriomase korra vahel peab toimuma varem kui kaks aastat enne mis tahes asjaomase õigusakti vastuvõtmist. [ME 30]

| (34) | Politseikoostöö raames töödeldakse eri kategooria andmesubjektide isikuandmeid. Europol peaks eri kategooriate andmesubjektide isikuandmeid üksteisest võimalikult selgelt eristama. Eelkõige tuleks kaitsta näiteks ohvrite, tunnistajate, olulist teavet omavate isikute ning alaealiste isikuandmeid. Seetõttu peaks Europol selliseid andmeid töötlema ainult juhul, kui see on tungivalt vajalik Europoli eesmärkidega määratletud kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, ning kui need andmed täiendavad muid Europolis juba töödeldavaid isikuandmeid. |
| --- | --- |

(34)

Politseikoostöö raames töödeldakse eri kategooria andmesubjektide isikuandmeid. Europol peaks eri kategooriate andmesubjektide isikuandmeid üksteisest võimalikult selgelt eristama. Eelkõige tuleks kaitsta näiteks ohvrite, tunnistajate, olulist teavet omavate isikute ning alaealiste isikuandmeid. Seetõttu peaks Europol selliseid andmeid töötlema ainult juhul, kui see on tungivalt vajalik Europoli eesmärkidega määratletud kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, ning kui need andmed täiendavad muid Europolis juba töödeldavaid isikuandmeid.

| (35) | Pidades silmas isikuandmete kaitse põhiõigust, ei tohiks Europol isikuandmeid säilitada kauem, kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks.
  Hiljemalt kolm aastat pärast andmete sisestamist tuleks kontrollida, kas kõnealuste andmete edasine säilitamine on vajalik. [ME 32] |
| --- | --- |

(35)

Pidades silmas isikuandmete kaitse põhiõigust, ei tohiks Europol isikuandmeid säilitada kauem, kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks.
  Hiljemalt kolm aastat pärast andmete sisestamist tuleks kontrollida, kas kõnealuste andmete edasine säilitamine on vajalik. [ME 32]

| (36) | Isikuandmete turvalisuse tagamiseks peaks

  tuleb
  Europolil võtta asjakohased tehnilised ja organisatsioonilised

  kõik vajalikud
  meetmed. [ME 33] |
| --- | --- |

(36)

Isikuandmete turvalisuse tagamiseks peaks

  tuleb
  Europolil võtta asjakohased tehnilised ja organisatsioonilised

  kõik vajalikud
  meetmed. [ME 33]

| (37) | Igal isikul peaks olema õigus tutvuda teda käsitlevate isikuandmetega, lasta ebatäpsed andmed parandada ning kustutada andmed või blokeerida juurdepääs andmetele, mida enam ei vajata. Andmesubjekti õigused ning nende kasutamine ei tohiks mõjutada Europoli kohustusi ning selliste õiguste suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud piiranguid.
  [ME 34] |
| --- | --- |

(37)

Igal isikul peaks olema õigus tutvuda teda käsitlevate isikuandmetega, lasta ebatäpsed andmed parandada ning kustutada andmed või blokeerida juurdepääs andmetele, mida enam ei vajata. Andmesubjekti õigused ning nende kasutamine ei tohiks mõjutada Europoli kohustusi ning selliste õiguste suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud piiranguid.
  [ME 34]

| (38) | Andmesubjektide õiguste ja vabaduste kaitse huvides tuleb selgelt kindlaks määrata käesoleva määruse kohaste ülesannete jaotus. Eelkõige peaksid liikmesriigid vastutama Europolile edastatud andmete täpsuse ja ajakohastamise ning andmete edastamise seaduslikkuse eest. Europol peaks vastutama talle muude andmete esitajate edastatud andmete täpsuse ning ajakohastamise eest.
  Europolil

  peaks

  tuleb
  lisaks tagada, et andmeid töödeldakse õiglaselt ja seaduslikult, et neid kogutakse ja töödeldakse konkreetsel eesmärgil, et need on piisavad, asjakohased ja hulgalt vastavuses eesmärkidega, mille jaoks neid töödeldakse, ning et neid ei säilitata kauem, kui see on antud eesmärgi jaoks vajalik. [ME 35] |
| --- | --- |

(38)

Andmesubjektide õiguste ja vabaduste kaitse huvides tuleb selgelt kindlaks määrata käesoleva määruse kohaste ülesannete jaotus. Eelkõige peaksid liikmesriigid vastutama Europolile edastatud andmete täpsuse ja ajakohastamise ning andmete edastamise seaduslikkuse eest. Europol peaks vastutama talle muude andmete esitajate edastatud andmete täpsuse ning ajakohastamise eest.
  Europolil

  peaks

  tuleb
  lisaks tagada, et andmeid töödeldakse õiglaselt ja seaduslikult, et neid kogutakse ja töödeldakse konkreetsel eesmärgil, et need on piisavad, asjakohased ja hulgalt vastavuses eesmärkidega, mille jaoks neid töödeldakse, ning et neid ei säilitata kauem, kui see on antud eesmärgi jaoks vajalik. [ME 35]

| (39) | Isikuandmete töötlemise õiguspärasuse kontrollimiseks, siseseire võimaldamiseks ning nõuetekohase andmetervikluse ja -turbe tagamiseks dokumenteerib Europol isikuandmete kogumist, muutmist, neile juurdepääsu ning nende avalikustamist, ühendamist ja kustutamist. Europol peaks olema

  on
  kohustatud tegema koostööd Euroopa andmekaitseinspektoriga ja tegema sellised logid ja dokumendid taotluse korral kättesaadavaks, et neid saaks kasutada töötlemistoimingute kontrollimiseks. [ME 36] |
| --- | --- |

(39)

Isikuandmete töötlemise õiguspärasuse kontrollimiseks, siseseire võimaldamiseks ning nõuetekohase andmetervikluse ja -turbe tagamiseks dokumenteerib Europol isikuandmete kogumist, muutmist, neile juurdepääsu ning nende avalikustamist, ühendamist ja kustutamist. Europol peaks olema

  on
  kohustatud tegema koostööd Euroopa andmekaitseinspektoriga ja tegema sellised logid ja dokumendid taotluse korral kättesaadavaks, et neid saaks kasutada töötlemistoimingute kontrollimiseks. [ME 36]

| (40) | Europol peaks ametisse nimetama isikuandmete kaitse ametniku, kes aitab kontrollida käesoleva määruse täitmist. Isikuandmete kaitse ametnikul peaks olema võimalik täita oma kohustusi ja ülesandeid sõltumatult ja tulemuslikult.
  Isikuandmete kaitse ametniku peaks varustama tema ülesannete täitmiseks vajalike vahenditega. [ME 37] |
| --- | --- |

(40)

Europol peaks ametisse nimetama isikuandmete kaitse ametniku, kes aitab kontrollida käesoleva määruse täitmist. Isikuandmete kaitse ametnikul peaks olema võimalik täita oma kohustusi ja ülesandeid sõltumatult ja tulemuslikult.
  Isikuandmete kaitse ametniku peaks varustama tema ülesannete täitmiseks vajalike vahenditega. [ME 37]

| (41) | Sõltumatu, piisavate volitustega, läbipaistev, aruandekohustuslik ja tõhus järelevalvestruktuur on hädavajalik üksikisikute kaitsmiseks seoses isikuandmete töötlemisega, nagu seda nõutakse põhiõiguste harta artiklis 8 ja ELi toimimise lepingu artiklis 16.
  Isikuandmete töötlemist kontrollivad riiklikud pädevad asutused peaksid kontrollima liikmesriigis toimuva isikuandmete töötlemise õiguspärasust. Euroopa andmekaitseinspektor peaks kontrollima Europolis toimuva andmete töötlemise õiguspärasust, täites oma ülesandeid täiesti sõltumatult. [ME 38] |
| --- | --- |

(41)

Sõltumatu, piisavate volitustega, läbipaistev, aruandekohustuslik ja tõhus järelevalvestruktuur on hädavajalik üksikisikute kaitsmiseks seoses isikuandmete töötlemisega, nagu seda nõutakse põhiõiguste harta artiklis 8 ja ELi toimimise lepingu artiklis 16.
  Isikuandmete töötlemist kontrollivad riiklikud pädevad asutused peaksid kontrollima liikmesriigis toimuva isikuandmete töötlemise õiguspärasust. Euroopa andmekaitseinspektor peaks kontrollima Europolis toimuva andmete töötlemise õiguspärasust, täites oma ülesandeid täiesti sõltumatult. [ME 38]

| (42) | Euroopa andmekaitseinspektor ja riiklikud järelevalveasutused peaksid tegema üksteisega koostööd konkreetsetes küsimustes, mille puhul on vajalik liikmesriigi osalemine, ning tagama käesoleva määruse ühtlase kohaldamise kogu liidus. |
| --- | --- |

(42)

Euroopa andmekaitseinspektor ja riiklikud järelevalveasutused peaksid tegema üksteisega koostööd konkreetsetes küsimustes, mille puhul on vajalik liikmesriigi osalemine, ning tagama käesoleva määruse ühtlase kohaldamise kogu liidus.

| (43) | Kuna Europol töötleb ka mitteoperatiivseid isikuandmeid, mis ei ole seotud ühegi kriminaaluurimisega,
  nagu Europoli personali, teenuseosutajate või külastajate isikuandmed,
  tuleks selliste andmete töötlemise suhtes kohaldada määrust (EÜ) nr 45/2001. [ME 40] |
| --- | --- |

(43)

Kuna Europol töötleb ka mitteoperatiivseid isikuandmeid, mis ei ole seotud ühegi kriminaaluurimisega,
  nagu Europoli personali, teenuseosutajate või külastajate isikuandmed,
  tuleks selliste andmete töötlemise suhtes kohaldada määrust (EÜ) nr 45/2001. [ME 40]

| (44) | Euroopa andmekaitseinspektor peaks ära kuulama andmesubjektide esitatud kaebused ja neid uurima. Kaebuse esitamisele järgnev uurimine peaks toimuma ulatuses, mis on konkreetse juhtumi puhul
  täielikuks väljaselgitamiseks
  vajalik, ning selle tulemust peaks olema võimalik kohtulikult läbi vaadata. Euroopa andmekaitseinspektor peaks teavitama andmesubjekti kaebuse menetlemise käigust ja tulemusest mõistliku aja jooksul

  viivitamata
  . [ME 41] |
| --- | --- |

(44)

Euroopa andmekaitseinspektor peaks ära kuulama andmesubjektide esitatud kaebused ja neid uurima. Kaebuse esitamisele järgnev uurimine peaks toimuma ulatuses, mis on konkreetse juhtumi puhul
  täielikuks väljaselgitamiseks
  vajalik, ning selle tulemust peaks olema võimalik kohtulikult läbi vaadata. Euroopa andmekaitseinspektor peaks teavitama andmesubjekti kaebuse menetlemise käigust ja tulemusest mõistliku aja jooksul

  viivitamata
  . [ME 41]

| (45) | Igal üksikisikul peaks olema õigus kasutada õiguskaitsevahendeid teda käsitlevate Euroopa andmekaitseinspektori otsuste suhtes. |
| --- | --- |

(45)

Igal üksikisikul peaks olema õigus kasutada õiguskaitsevahendeid teda käsitlevate Euroopa andmekaitseinspektori otsuste suhtes.

| (46) | Europoli suhtes tuleks rakendada liidu institutsioonidele, ametitele ja organitele kohaldatavaid lepingulise ja mittelepingulise vastutuse üldeeskirju. Neid eeskirju ei tuleks siiski kohaldada andmete ebaseadusliku töötlemise korral tekkiva vastutuse suhtes. |
| --- | --- |

(46)

Europoli suhtes tuleks rakendada liidu institutsioonidele, ametitele ja organitele kohaldatavaid lepingulise ja mittelepingulise vastutuse üldeeskirju. Neid eeskirju ei tuleks siiski kohaldada andmete ebaseadusliku töötlemise korral tekkiva vastutuse suhtes.

| (47) | Asjaomane üksikisik ei pruugi aru saada, kas andmete ebaseadusliku töötlemisega tekitatud kahju on Europoli või liikmesriigi tegevuse tagajärg. Seetõttu peaksid Europol ja liikmesriik, kus kahju põhjustanud sündmus toimus, vastutama solidaarselt. |
| --- | --- |

(47)

Asjaomane üksikisik ei pruugi aru saada, kas andmete ebaseadusliku töötlemisega tekitatud kahju on Europoli või liikmesriigi tegevuse tagajärg. Seetõttu peaksid Europol ja liikmesriik, kus kahju põhjustanud sündmus toimus, vastutama solidaarselt.

| (48) | Et austada parlamentide rolli Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala üle järelevalve teostamisel ning liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi poliitilisi vastutusalasid oma asjaomaste volituste austamisel ja teostamisel seadusandlikus tegevuses, on vaja tagada
  Europoli täieliku vastutuse ja sisemise läbipaistvuse tagamiseks tuleb

  täielik vastutus ja sisemine läbipaistvus. Selleks tuleks
  ELi toimimise lepingu artiklit 88 silmas pidades kehtestada Europoli tegevuse Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide poolse kontrollimise kord
  vastavalt protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) II jaotises esitatud parlamentidevahelist koostööd käsitlevatele sätetele
  , võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada operatiivteabe konfidentsiaalsus. [ME 42] |
| --- | --- |

(48)

Et austada parlamentide rolli Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala üle järelevalve teostamisel ning liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi poliitilisi vastutusalasid oma asjaomaste volituste austamisel ja teostamisel seadusandlikus tegevuses, on vaja tagada
  Europoli täieliku vastutuse ja sisemise läbipaistvuse tagamiseks tuleb

  täielik vastutus ja sisemine läbipaistvus. Selleks tuleks
  ELi toimimise lepingu artiklit 88 silmas pidades kehtestada Europoli tegevuse Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide poolse kontrollimise kord
  vastavalt protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) II jaotises esitatud parlamentidevahelist koostööd käsitlevatele sätetele
  , võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada operatiivteabe konfidentsiaalsus. [ME 42]

| (49) | Europoli töötajate suhtes tuleks kohaldada nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (10) sätestatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi. Europolil peaks olema võimalik võtta tööle töötajaid liikmesriikide pädevatest asutustest ajutiste teenistujatena, kelle teenistusaeg oleks rotatsiooni põhimõtte järgimiseks piiratud, kuna selliste töötajate järgnev tagasisaatmine asjakohasesse pädevasse asutusse aitab kaasa tihedale koostööle Europoli ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et Europoli ajutiste teenistujatena töötanud töötajad saaksid Europolis teenistuse lõppemisel naasta oma liikmesriigi avalikku teenistusse. |
| --- | --- |

(49)

Europoli töötajate suhtes tuleks kohaldada nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (10) sätestatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi. Europolil peaks olema võimalik võtta tööle töötajaid liikmesriikide pädevatest asutustest ajutiste teenistujatena, kelle teenistusaeg oleks rotatsiooni põhimõtte järgimiseks piiratud, kuna selliste töötajate järgnev tagasisaatmine asjakohasesse pädevasse asutusse aitab kaasa tihedale koostööle Europoli ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et Europoli ajutiste teenistujatena töötanud töötajad saaksid Europolis teenistuse lõppemisel naasta oma liikmesriigi avalikku teenistusse.

| (50) | Võttes arvesse Europoli ülesannete laadi ja tegevdirektori rolli, võib tegevdirektori

  tuleks tegevdirektor
  kutsuda enne tema ametisse nimetamist ja ka enne tema ametiaja võimalikku pikendamist esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni

  parlamentaarse ühiskontrolli töörühma
  ette ja vastama viimase küsimustele. Tegevdirektor peaks esitama Euroopa Parlamendile

  kõnealusele parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale
  ja nõukogule ka tegevusaruande. Lisaks peaks Euroopa Parlamendil olema võimalik paluda tegevdirektoril esitada aruanne oma ülesannete täitmise kohta. [ME 43] |
| --- | --- |

(50)

Võttes arvesse Europoli ülesannete laadi ja tegevdirektori rolli, võib tegevdirektori

  tuleks tegevdirektor
  kutsuda enne tema ametisse nimetamist ja ka enne tema ametiaja võimalikku pikendamist esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni

  parlamentaarse ühiskontrolli töörühma
  ette ja vastama viimase küsimustele. Tegevdirektor peaks esitama Euroopa Parlamendile

  kõnealusele parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale
  ja nõukogule ka tegevusaruande. Lisaks peaks Euroopa Parlamendil olema võimalik paluda tegevdirektoril esitada aruanne oma ülesannete täitmise kohta. [ME 43]

| (51) | Europoli täieliku iseseisvuse ja sõltumatuse tagamiseks peaks Europolil olema oma eelarve, mille peamine tulu saadakse liidu eelarvest. Liidu eelarvemenetlust tuleks kohaldada selles osas, mis hõlmab liidu toetust ja liidu üldeelarvest kantavaid muid kulusid. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

(51)

Europoli täieliku iseseisvuse ja sõltumatuse tagamiseks peaks Europolil olema oma eelarve, mille peamine tulu saadakse liidu eelarvest. Liidu eelarvemenetlust tuleks kohaldada selles osas, mis hõlmab liidu toetust ja liidu üldeelarvest kantavaid muid kulusid. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda.

| (52) | Europoli suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (11). |
| --- | --- |

(52)

Europoli suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (11).

| (53) | Europoli suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1073/1999 (12). |
| --- | --- |

(53)

Europoli suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1073/1999 (12).

| (54) | Europol töötleb erilist kaitset nõudvaid andmeid, sealhulgas Euroopa Liidu salastatud teavet ja tundlikku, kuid salastamata teavet. Seetõttu peaks Europol kehtestama sellise teabe töötlemise ja konfidentsiaalsuse eeskirjad vastavalt nõukogu otsuse 2011/292/EL (13) üldpõhimõtetele ja miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

(54)

Europol töötleb erilist kaitset nõudvaid andmeid, sealhulgas Euroopa Liidu salastatud teavet ja tundlikku, kuid salastamata teavet. Seetõttu peaks Europol kehtestama sellise teabe töötlemise ja konfidentsiaalsuse eeskirjad vastavalt nõukogu otsuse 2011/292/EL (13) üldpõhimõtetele ja miinimumnõuetele.

| (55) | Käesoleva määruse kohaldamist tuleks hinnata korrapäraselt. |
| --- | --- |

(55)

Käesoleva määruse kohaldamist tuleks hinnata korrapäraselt.

| (56) | Vajalikud sätted Europoli majutustingimuste kohta Madalmaades, kus on tema peakorter, ning Europoli töötajate ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavad erieeskirjad tuleks kindlaks määrata peakorterit käsitlevas kokkuleppes. Lisaks peaks asukohaliikmesriik tagama Europoli nõuetekohaseks tegutsemiseks parimad võimalikud tingimused, sealhulgas koolid lastele ning transpordiühenduse, et oleks võimalik valida töötajaid võimalikult erinevatest geograafilistest piirkondadest pärit asjatundjate hulgast.
  [ME 44] |
| --- | --- |

(56)

Vajalikud sätted Europoli majutustingimuste kohta Madalmaades, kus on tema peakorter, ning Europoli töötajate ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavad erieeskirjad tuleks kindlaks määrata peakorterit käsitlevas kokkuleppes. Lisaks peaks asukohaliikmesriik tagama Europoli nõuetekohaseks tegutsemiseks parimad võimalikud tingimused, sealhulgas koolid lastele ning transpordiühenduse, et oleks võimalik valida töötajaid võimalikult erinevatest geograafilistest piirkondadest pärit asjatundjate hulgast.
  [ME 44]

| (57) | Käesoleva määrusega asutatud Europol asendab otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOLi ning on nende

  selle
  õigusjärglane. Seepärast peaks ta olema kõikide nende lepingute, sealhulgas töölepingute, kohustuste ja omandi õigusjärglane. Otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOLi sõlmitud rahvusvahelised lepingud jäävad kehtima, välja arvatud leping, mille CEPOL on sõlminud peakorteri kohta. [ME 45] |
| --- | --- |

(57)

Käesoleva määrusega asutatud Europol asendab otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOLi ning on nende

  selle
  õigusjärglane. Seepärast peaks ta olema kõikide nende lepingute, sealhulgas töölepingute, kohustuste ja omandi õigusjärglane. Otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOLi sõlmitud rahvusvahelised lepingud jäävad kehtima, välja arvatud leping, mille CEPOL on sõlminud peakorteri kohta. [ME 45]

| (58) | Et Europol saaks jätkata otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOLi ülesannete täitmist parimal võimalikul viisil, tuleks kehtestada üleminekumeetmed, eelkõige seoses haldusnõukogu ja tegevdirektoriga, ning määrata kindlaks Europoli koolituseelarve kolmeks aastaks alates käesoleva määruse jõustumisest. [ME 46] |
| --- | --- |

(58)

Et Europol saaks jätkata otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOLi ülesannete täitmist parimal võimalikul viisil, tuleks kehtestada üleminekumeetmed, eelkõige seoses haldusnõukogu ja tegevdirektoriga, ning määrata kindlaks Europoli koolituseelarve kolmeks aastaks alates käesoleva määruse jõustumisest. [ME 46]

| (59) | Kuna liikmesriikide tasandil ei ole võimalik täiel määral täita käesoleva määruse eesmärki – asutada liidu tasandil õiguskaitsekoostöö ja -koolituse amet –, vaid selle eesmärgi saab meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit meetmeid võtta kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Osutatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale, kui on vajalik kõnesoleva eesmärgi saavutamiseks. [ME 47] |
| --- | --- |

(59)

Kuna liikmesriikide tasandil ei ole võimalik täiel määral täita käesoleva määruse eesmärki – asutada liidu tasandil õiguskaitsekoostöö ja -koolituse amet –, vaid selle eesmärgi saab meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit meetmeid võtta kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Osutatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale, kui on vajalik kõnesoleva eesmärgi saavutamiseks. [ME 47]

| (60) | [ELilepingule ja ELitoimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel] VÕI [Ilma et see piiraks ELilepingule ja ELitoimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 4 kohaldamist, ei osale kõnealused liikmesriigid käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav]. |
| --- | --- |

(60)

[ELilepingule ja ELitoimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel] VÕI [Ilma et see piiraks ELilepingule ja ELitoimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 4 kohaldamist, ei osale kõnealused liikmesriigid käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav].

| (61) | ELilepingule ja ELitoimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(61)

ELilepingule ja ELitoimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (62) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnistatud põhimõtteid, eriti õigust isikuandmete kaitsele ja eraelu puutumatusele, mida kaitstakse harta artiklitega 7 ja 8 ning ELi toimimise lepingu artikliga 16, |
| --- | --- |

(62)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnistatud põhimõtteid, eriti õigust isikuandmete kaitsele ja eraelu puutumatusele, mida kaitstakse harta artiklitega 7 ja 8 ning ELi toimimise lepingu artikliga 16,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk

ÜLDSÄTTED NING EUROPOLI EESMÄRGID

Artikkel 1

Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ameti asutamine
  [ME 48]

1.   Euroopa Liidu õiguskaitseasutuste koostöö parandamiseks,
  ning
  nende tegevuse tugevdamiseks ja toetamiseks ning Euroopa tasandil sidusa koolituspoliitika teostamiseks asutatakse Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse amet (Europol). [ME 49]

2.   Käesoleva määrusega asutatud Europol asendab otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ja otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOLi ning on nende

  selle
  õigusjärglane. [ME 50]

2a.
     
  Europol on igas liikmesriigis seotud üheainsa siseriikliku üksusega, mis luuakse või määratakse kooskõlas artiklis 7 sätestatuga. [ME 51]

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| (a) | „liikmesriikide pädevad asutused“ – liikmesriikide politseiasutused ja muud õiguskaitseorganid

  avalik-õiguslikud asutused
  , mis
  kooskõlas
  liikmesriigi õiguse kohaselt

  kohaldatava õigusega
  vastutavad selliste kuritegude ärahoidmise ja nende vastu võitlemise eest, mis jäävad
  Europoli pädevusalasse
  ; [ME 52] |
| --- | --- |

(a)

„liikmesriikide pädevad asutused“ – liikmesriikide politseiasutused ja muud õiguskaitseorganid

  avalik-õiguslikud asutused
  , mis
  kooskõlas
  liikmesriigi õiguse kohaselt

  kohaldatava õigusega
  vastutavad selliste kuritegude ärahoidmise ja nende vastu võitlemise eest, mis jäävad
  Europoli pädevusalasse
  ; [ME 52]

| (b) | „analüüs“ – andmete kogumine, töötlemine ja kasutamine

  teabe põhjalik uurimine, et avastada selle konkreetne tähendus ja olemuslikud omadused
  kriminaaluurimise toetamiseks
  ja mis tahes muude artiklis 4 loetletud ülesannete täitmiseks
  ; [ME 53] |
| --- | --- |

(b)

„analüüs“ – andmete kogumine, töötlemine ja kasutamine

  teabe põhjalik uurimine, et avastada selle konkreetne tähendus ja olemuslikud omadused
  kriminaaluurimise toetamiseks
  ja mis tahes muude artiklis 4 loetletud ülesannete täitmiseks
  ; [ME 53]

| (c) | „liidu asutused“ – institutsioonid, üksused, lähetused, bürood ja ametid, mis on moodustatud ELi lepingu või ELi toimimise lepinguga või nende alusel; |
| --- | --- |

(c)

„liidu asutused“ – institutsioonid, üksused, lähetused, bürood ja ametid, mis on moodustatud ELi lepingu või ELi toimimise lepinguga või nende alusel;

| (d) | „õiguskaitseametnikud“ – politsei-, tolli- ja muude asjaomaste talituste, sealhulgas liidu asutuste ametnikud, kelle ülesanne on kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja liidu poliitikavaldkondades esinevat ühishuve kahjustavate kuriteoliikide ennetamine ja nende vastu võitlemine, tsiviilkriisiohje ning suurte üritustega seotud rahvusvahelise politseitöö läbiviimine; |
| --- | --- |

(d)

„õiguskaitseametnikud“ – politsei-, tolli- ja muude asjaomaste talituste, sealhulgas liidu asutuste ametnikud, kelle ülesanne on kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja liidu poliitikavaldkondades esinevat ühishuve kahjustavate kuriteoliikide ennetamine ja nende vastu võitlemine, tsiviilkriisiohje ning suurte üritustega seotud rahvusvahelise politseitöö läbiviimine;

| (e) | „kolmandad riigid“ – riigid, mis ei ole Euroopa Liidu liikmesriigid; |
| --- | --- |

(e)

„kolmandad riigid“ – riigid, mis ei ole Euroopa Liidu liikmesriigid;

| (f) | „rahvusvahelised organisatsioonid“ – rahvusvahelised organisatsioonid ja neile alluvad avalik-õiguslikud asutused ja muud asutused, mis on loodud kahe või enama riigi vahelise lepinguga või selle alusel; |
| --- | --- |

(f)

„rahvusvahelised organisatsioonid“ – rahvusvahelised organisatsioonid ja neile alluvad avalik-õiguslikud asutused ja muud asutused, mis on loodud kahe või enama riigi vahelise lepinguga või selle alusel;

| (g) | „eraõiguslikud isikud“ – üksused ja organid, mis on asutatud liikmesriigi või kolmanda riigi õiguse alusel, eelkõige äriühingud ja ettevõtted, ettevõtjate ühendused, mittetulundusorganisatsioonid ja teised juriidilised isikud, keda ei hõlma punkt f; |
| --- | --- |

(g)

„eraõiguslikud isikud“ – üksused ja organid, mis on asutatud liikmesriigi või kolmanda riigi õiguse alusel, eelkõige äriühingud ja ettevõtted, ettevõtjate ühendused, mittetulundusorganisatsioonid ja teised juriidilised isikud, keda ei hõlma punkt f;

| (h) | „eraisikud“ – füüsilised isikud; |
| --- | --- |

(h)

„eraisikud“ – füüsilised isikud;

| (i) | „isikuandmed“ – igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta, keda (edaspidi nimetatakse„andmesubjektiks

  andmesubjekt
  “); tuvastatav isik on
  selline
  isik, keda saab

  kelle isikusamasus on
  otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige isikukoodi põhjal või ühe või mitme tema füüsilisele, füsioloogilisele, vaimsele, majanduslikule, kultuurilisele või sotsiaalsele identiteedile omase teguri põhjal

  tuvastatav, näiteks viitega sellisele identifikaatorile nagu nimi, isikukood, asukohaandmed, kordumatu tunnus või üks või mitu isiku füüsilist, füsioloogilist, geneetilist, vaimset, majanduslikku, kultuurilist ja sotsiaalset tunnust
  ; [ME 54] |
| --- | --- |

(i)

„isikuandmed“ – igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta, keda (edaspidi nimetatakse„andmesubjektiks

  andmesubjekt
  “); tuvastatav isik on
  selline
  isik, keda saab

  kelle isikusamasus on
  otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige isikukoodi põhjal või ühe või mitme tema füüsilisele, füsioloogilisele, vaimsele, majanduslikule, kultuurilisele või sotsiaalsele identiteedile omase teguri põhjal

  tuvastatav, näiteks viitega sellisele identifikaatorile nagu nimi, isikukood, asukohaandmed, kordumatu tunnus või üks või mitu isiku füüsilist, füsioloogilist, geneetilist, vaimset, majanduslikku, kultuurilist ja sotsiaalset tunnust
  ; [ME 54]

| (j) | „isikuandmete töötlemine“ (edaspidi „töötlemine“) – isikuandmetega tehtavad automatiseeritud ja automatiseerimata toimingud ja toimingute kogumid, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine ja muutmine, väljavõtete tegemine, päringute teostamine, kasutamine, üleandmine, levitamine ja muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine ja ühendamine, blokeerimine, kustutamine ja hävitamine; |
| --- | --- |

(j)

„isikuandmete töötlemine“ (edaspidi „töötlemine“) – isikuandmetega tehtavad automatiseeritud ja automatiseerimata toimingud ja toimingute kogumid, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine ja muutmine, väljavõtete tegemine, päringute teostamine, kasutamine, üleandmine, levitamine ja muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine ja ühendamine, blokeerimine, kustutamine ja hävitamine;

| (k) | „vastuvõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, riigiasutus, amet või mõni muu asutus, kellele andmed avaldatakse, olenemata sellest, kas tegemist on kolmanda isikuga või mitte; vastuvõtjateks ei peeta asutusi, kes võivad andmeid saada seoses konkreetse järelepärimisega;
  [ME 55] |
| --- | --- |

(k)

„vastuvõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, riigiasutus, amet või mõni muu asutus, kellele andmed avaldatakse, olenemata sellest, kas tegemist on kolmanda isikuga või mitte; vastuvõtjateks ei peeta asutusi, kes võivad andmeid saada seoses konkreetse järelepärimisega;
  [ME 55]

| (l) | „isikuandmete edastamine“ – isikuandmete edastamine, muutes andmed kättesaadavaks piiratud arvule tuvastatud isikutele saatja teadmisel või kavatsusel võimaldada vastuvõtjale juurdepääs isikuandmetele; |
| --- | --- |

(l)

„isikuandmete edastamine“ – isikuandmete edastamine, muutes andmed kättesaadavaks piiratud arvule tuvastatud isikutele saatja teadmisel või kavatsusel võimaldada vastuvõtjale juurdepääs isikuandmetele;

| (m) | „isikuandmete kataloog“ (edaspidi „kataloog“) – isikuandmete korrastatud kogumid, millest võib andmeid saada teatavate kriteeriumide põhjal, olenemata sellest, kas kõnealune andmete kogum on tsentraliseeritud, detsentraliseeritud või funktsionaalsetel või geograafilistel põhimõtetel hajutatud; |
| --- | --- |

(m)

„isikuandmete kataloog“ (edaspidi „kataloog“) – isikuandmete korrastatud kogumid, millest võib andmeid saada teatavate kriteeriumide põhjal, olenemata sellest, kas kõnealune andmete kogum on tsentraliseeritud, detsentraliseeritud või funktsionaalsetel või geograafilistel põhimõtetel hajutatud;

| (n) | „andmesubjekti nõusolek“ – vabatahtlik, konkreetne
  , selge
  ja teadlik tahteavaldus, millega andmesubjekt annab
  ühetähenduslikult ja sõnaselgelt
  nõusoleku töödelda tema kohta käivaid isikuandmeid; [ME 56] |
| --- | --- |

(n)

„andmesubjekti nõusolek“ – vabatahtlik, konkreetne
  , selge
  ja teadlik tahteavaldus, millega andmesubjekt annab
  ühetähenduslikult ja sõnaselgelt
  nõusoleku töödelda tema kohta käivaid isikuandmeid; [ME 56]

| (o) | „halduslikku laadi isikuandmed“ – isikuandmed, mida Europol töötleb lisaks nendele, mida töödeldakse artikli 3 lõigetes 1 ja 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks. |
| --- | --- |

(o)

„halduslikku laadi isikuandmed“ – isikuandmed, mida Europol töötleb lisaks nendele, mida töödeldakse artikli 3 lõigetes 1 ja 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks.

Artikkel 3

Eesmärgid

1.   Europol toetab ja tugevdab liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ning nende koostööd
  organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude raskete kuriteovormide, nagu need on määratletud I lisas ja mis mõjutavad
  kahte või enamat liikmesriiki, mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja liidu poliitikavaldkondades ühishuve kahjustavate kuriteoliikide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel vastavalt artiklile 1

  sellisel viisil, mis nõuab liikmesriikide ühist lähenemisviisi, võttes arvesse õigusrikkumiste ulatust, tähtsust ja tagajärgi
  . [ME 57]

2.   Europol toetab ja tugevdab ka liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ja nende omavahelist koostööd lõikes 1 osutatud õigusrikkumistega seotud kuritegude ennetamisel ja nende vastu võitlemisel. Seotud kuritegudeks peetakse järgmisi õigusrikkumisi:

| (a) | Europoli pädevusvaldkonda kuuluvate kuritegude jaoks vahendite hankimiseks toime pandud kuriteod; |
| --- | --- |

(a)

Europoli pädevusvaldkonda kuuluvate kuritegude jaoks vahendite hankimiseks toime pandud kuriteod;

| (b) | Europoli pädevusvaldkonda kuuluvatele kuritegudele kaasaaitamiseks või nende elluviimiseks toime pandud kuriteod; |
| --- | --- |

(b)

Europoli pädevusvaldkonda kuuluvatele kuritegudele kaasaaitamiseks või nende elluviimiseks toime pandud kuriteod;

| (c) | Europoli pädevusvaldkonda kuuluvate kuritegude eest karistuse kandmise vältimiseks toime pandud kuriteod. |
| --- | --- |

(c)

Europoli pädevusvaldkonda kuuluvate kuritegude eest karistuse kandmise vältimiseks toime pandud kuriteod.

3.   Europol toetab, töötab välja, pakub ja koordineerib õiguskaitseametnike koolitust.
  [ME 58]

II peatükk

ÕIGUSKAITSEALASE KOOSTÖÖGA SEOTUD ÜLESANDED

Artikkel 4

Ülesanded

1.   Europol on Euroopa Liidu asutus, mis kooskõlas käesoleva määrusega täidab järgmisi ülesandeid:

| (a) | teabe kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüsimine ja vahetamine; |
| --- | --- |

(a)

teabe kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüsimine ja vahetamine;

| (b) | liikmesriikide viivitamata teavitamine
  Europoli siseriiklike üksuste kaudu, nagu viidatud artiklis 7,
  nende kohta käivatest andmetest ja kuritegudevahelistest seostest; [ME 59] |
| --- | --- |

(b)

liikmesriikide viivitamata teavitamine
  Europoli siseriiklike üksuste kaudu, nagu viidatud artiklis 7,
  nende kohta käivatest andmetest ja kuritegudevahelistest seostest; [ME 59]

| (c) | sellise uurimis- ja operatiivtegevuse kooskõlastamine, korraldamine ja rakendamine,






  i) | mida viiakse läbi koos liikmesriikide pädevate asutustega
  kas liikmesriikides juba algatatud uurimiste raames või Europoli poolt liikmesriigile kriminaaluurimise algatamiseks esitatud taotluse tulemusel või [ME 60] |
| --- | --- | --- |

(c)

sellise uurimis- ja operatiivtegevuse kooskõlastamine, korraldamine ja rakendamine,

i)

mida viiakse läbi koos liikmesriikide pädevate asutustega
  kas liikmesriikides juba algatatud uurimiste raames või Europoli poolt liikmesriigile kriminaaluurimise algatamiseks esitatud taotluse tulemusel või [ME 60]

| ii) | mida viivad läbi ühised uurimisrühmad kooskõlas artikliga 5 ning vajaduse korral koostöös Eurojustiga, |
| --- | --- |

ii)

mida viivad läbi ühised uurimisrühmad kooskõlas artikliga 5 ning vajaduse korral koostöös Eurojustiga,

| (d) | osalemine ühistes uurimisrühmades ning kooskõlas artikliga 5 selliste rühmade moodustamise ettepanekute tegemine; |
| --- | --- |

(d)

osalemine ühistes uurimisrühmades ning kooskõlas artikliga 5 selliste rühmade moodustamise ettepanekute tegemine;

| (e) | liikmesriikide toetamine andmete ja analüüsiga suurte rahvusvaheliste sündmuste korral; |
| --- | --- |

(e)

liikmesriikide toetamine andmete ja analüüsiga suurte rahvusvaheliste sündmuste korral;

| (f) | ohuhinnangute, strateegiliste ja operatiivanalüüside ning üldolukorda käsitlevate aruannete koostamine; |
| --- | --- |

(f)

ohuhinnangute, strateegiliste ja operatiivanalüüside ning üldolukorda käsitlevate aruannete koostamine;

| (g) | kuritegude ennetamise meetodite, uurimismenetluste ning tehniliste ja kohtuekspertiisimeetodite väljatöötamine, levitamine ja nende kasutamise edendamine ning liikmesriikide nõustamine; |
| --- | --- |

(g)

kuritegude ennetamise meetodite, uurimismenetluste ning tehniliste ja kohtuekspertiisimeetodite väljatöötamine, levitamine ja nende kasutamise edendamine ning liikmesriikide nõustamine;

| (h) | tehnilise ja finantsabi andmine, kui liikmesriigid viivad läbi piiriüleseid operatsioone ja uurimisi, sealhulgas ühistes uurimisrühmades
  kooskõlas artikliga 5
  ; [ME 61] |
| --- | --- |

(h)

tehnilise ja finantsabi andmine, kui liikmesriigid viivad läbi piiriüleseid operatsioone ja uurimisi, sealhulgas ühistes uurimisrühmades
  kooskõlas artikliga 5
  ; [ME 61]

| (i) | õiguskaitseametnike koolituse toetamine, väljatöötamine, pakkumine, koordineerimine ja rakendamine koostöös liikmesriikide koolitusasutuste võrgustikuga vastavalt III peatükile;
  [ME 62] |
| --- | --- |

(i)

õiguskaitseametnike koolituse toetamine, väljatöötamine, pakkumine, koordineerimine ja rakendamine koostöös liikmesriikide koolitusasutuste võrgustikuga vastavalt III peatükile;
  [ME 62]

| (j) | aluslepingu V jaotise alusel asutatud liidu asutustele ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) kriminaalandmete ja analüütilise toe pakkumine nende pädevusse kuuluvates valdkondades;
  [ME 63] |
| --- | --- |

(j)

aluslepingu V jaotise alusel asutatud liidu asutustele ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) kriminaalandmete ja analüütilise toe pakkumine nende pädevusse kuuluvates valdkondades;
  [ME 63]

| (k) | ELi lepingu alusel toimuvatele ELi kriisiohjestruktuuridele ning ELi kriisiohjemissioonidele teabe ja toe pakkumine; |
| --- | --- |

(k)

ELi lepingu alusel toimuvatele ELi kriisiohjestruktuuridele ning ELi kriisiohjemissioonidele teabe ja toe pakkumine;

| (l) | Europoli eesmärkidega hõlmatud kuriteoliikide vastu võitlemise ELi eriteadmiste keskuste, eelkõige küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse arendamine. |
| --- | --- |

(l)

Europoli eesmärkidega hõlmatud kuriteoliikide vastu võitlemise ELi eriteadmiste keskuste, eelkõige küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse arendamine.

| (la) | liikmesriikides uurimiste hõlbustamine, nimelt riiklikele üksustele kogu asjakohase teabe edastamine.

  [ME 64] |
| --- | --- |

(la)

liikmesriikides uurimiste hõlbustamine, nimelt riiklikele üksustele kogu asjakohase teabe edastamine.

  [ME 64]

2.   Europol esitab strateegilisi analüüse ja ohuhinnanguid, et aidata nõukogul ja komisjonil sätestada strateegilisi ja operatiivseid prioriteete liidu võitluses kuritegevuse vastu. Europol osaleb ka nende prioriteetide operatiivsel rakendamisel.

3.   Europol esitab strateegilisi luureandmeid, et toetada liikmesriigi ja liidu tasandil operatiivtegevuseks kättesaadavate vahendite tõhusat ja tulemuslikku kasutamist ning operatiivtegevust.

4.   Europol toimib euro võltsimise vastu võitlemise keskasutusena kooskõlas nõukogu otsusega 2005/511/JSK (14). Europol edendab samuti liikmesriikide pädevate asutuste ja ühiste uurimisrühmade raames euro võltsimise vastu võitlemiseks võetud meetmete koordineerimist, vajaduse korral koostöös liidu asutuste ja kolmandate riikide asutustega.

4a.
     
  Europol ei kohalda sunnimeetmeid. [ME 65]

Artikkel 5

Osalemine ühistes uurimisrühmades

1.   Europol võib osaleda Europoli eesmärkidega seotud kuritegude uurimiseks moodustatud ühiste uurimisrühmade tegevuses.

2.   Europoli töötajad võivad osaleda ühise uurimisrühma kogu tegevuses ja vahetada teavet uurimisrühma kõigi liikmetega vastavalt piirangutele, mis on ette nähtud selle liikmesriigi õigusnormidega, kus ühine uurimisrühm tegutseb.
  Europoli töötajad ei osale sunnimeetmete rakendamises. [ME 66]

3.   Kui Europolil on põhjust arvata, et ühise uurimisrühma moodustamine võib anda uurimisele lisaväärtust, võib ta teha asjaomastele liikmesriikidele ühise uurimisrühma moodustamise ettepaneku ja võtta meetmeid liikmesriikide aitamiseks uurimisrühma loomisel.

3a.
     
  Ühise uurimisrühma moodustavate liikmesriikide pädevad asutused peavad olema nõus Europoli osalusega selles ja see peab kajastuma dokumendis, mille on Europoli juhataja eelnevalt allkirjastanud ning mis lisatakse vastavale ühise uurimisrühma loomise lepingule. [ME 67]

3b.
     
  Lõikes 3a nimetatud lisas määratakse kindlaks Europoli töötajate ühises uurimisrühmas osalemise tingimused, sealhulgas asjaomaste töötajate privileege ja puutumatust reguleerivad sätted ning nende võimalikust eeskirjade eiramisest tulenevad vastutused. [ME 68]

3c.
     
  Ühises uurimisrühmas osalevad Europoli töötajad on rikkumiste osas, mis nende suhtes toime pannakse või mida nad sooritavad, hõlmatud selle liikmesriigi õigusega, kus ühine uurimisrühm tegutseb, ning kõnealust õigust kohaldatakse nende suhtes samalaadselt asjaomases liikmesriigis analoogseid ülesandeid täitvate ühise uurimisrühma liikmetega. [ME 69]

3d.
     
  Ühises uurimisrühmas osalevad Europoli töötajad võivad Europoli andmesalvestussüsteemidest pärinevat teavet rühma liikmetega vahetada. Arvestades, et see hõlmab otsekontakte kooskõlas artikliga 7, teavitab Europol samaaegselt Europoli siseriiklikke üksusi liikmesriikides, kes on esindatud ühises uurimisrühmas, ja Europoli siseriiklikke üksusi teabe esitanud liikmesriikides. [ME 70]

3e.
     
  Ühises uurimisrühmas osaleva Europoli töötaja kogutud teave võidakse sisestada mis tahes Europoli andmesalvestussüsteemi Europoli siseriiklike üksuste kaudu teabe esitanud pädeva asutuse nõusolekul ja vastutusel. [ME 71]

4.   Europol ei kohalda sunnimeetmeid.

Artikkel 6

Europoli taotlused kriminaaluurimise algatamiseks

1.   Erijuhtudel

  Juhtudel
  , kui Europol leiab, et seoses tema eesmärkidega seotud kuriteoga tuleks algatada kriminaaluurimine, teavitab ta sellest Eurojusti. [ME 72]

2.   Samal ajal palub

  võib
  Europol
  paluda
  asjaomaste liikmesriikide siseriiklikel üksustel, mis on asutatud artikli 7 lõike 2 alusel, algatada või viia läbi kriminaaluurimine või koordineerida seda. [ME 73]

2a.
     
  Kahe või enama liikmesriigi või liidu asutuste võrgu või teabesüsteemi pahatahtliku rünnaku kahtluse korral, mille on teostanud kolmandas riigis asuv riiklik või mitteriiklik osaline, algatab Europol omaalgatusliku uurimise. [ME 74]

3.   Siseriiklikud üksused

  Liikmesriigid kaaluvad selliseid taotlusi piisavalt ning
  teavitavad
  oma siseriiklike üksuste kaudu viivitamatult
  Europoli uurimise algatamisest viivituseta

  sellest, kas uurimine algatatakse
  . [ME 75]

4.   Kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused otsustavad jätta Europoli taotluse rahuldamata, teavitavad nad Europoli sellise otsuse põhjustest ühe kuu jooksul pärast taotluse esitamist. Põhjuse võib jätta teatamata, kui teatamine:

| (a) | kahjustab riigi julgeolekuga seotud olulisi huve või |
| --- | --- |

(a)

kahjustab riigi julgeolekuga seotud olulisi huve või

| (b) | ohustab käimasolevat uurimist või üksikisikute turvalisust. |
| --- | --- |

(b)

ohustab käimasolevat uurimist või üksikisikute turvalisust.

5.   Europol teavitab Eurojusti liikmesriigi pädeva asutuse otsusest uurimise algatamise või algatamisest keeldumise kohta.

Artikkel 7

Liikmesriikide ja Europoli koostöö

1.   Liikmesriigid
  ja Europol
  teevad Europoliga tema

  Europoli
  ülesannete täitmisel koostööd. [ME 76]

2.   Iga liikmesriik asutab või määrab siseriikliku üksuse, mis on Europoli ja liikmesriikide
  määratud
  pädevate asutuste ja õiguskaitseametnike koolitusasutuste vaheline kontaktasutus. Iga liikmesriik nimetab ametisse siseriikliku üksuse juhi. [ME 77]

3.   Liikmesriigid tagavad, et nende siseriiklikud üksused saavad täita neile käesoleva määrusega ettenähtud ülesandeid, eelkõige võimaldades neile juurdepääsu asjakohastele riiklikele andmebaasidele.

4.   
  Siseriiklik üksus on ainus kontaktasutus Europoli ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel.
  Europol võib
  siiski
  teha vahetult koostööd liikmesriikide pädevate ametiasutustega konkreetse uurimise raames
  , mida need asutused läbi viivad, juhul kui see otsene kontakt kujutab endast lisandväärtust seoses uurimise eduka lõpetamisega ning kooskõlas siseriikliku õigusega
  . Europol teavitab siseriiklikku üksust viivitamata sellise koostöö tegemisest ja edastab talle

  kontakti vajadusest ette. Europol esitab võimalikult kiiresti
  koopia kogu teabest, mida on

  nende otseste kontaktide kaudu
  vahetatud Europoli ja asjaomaste pädevate asutuste vaheliste otsekontaktide tulemusel

  teabe kohta
  . [ME 78]

5.   Liikmesriigi

  Oma
  siseriikliku üksuse või pädeva asutuse kaudu liikmesriigid eelkõige: [ME 79]

| (a) | esitavad
  omal algatusel
  Europolile tema eesmärkide

  funktsioonide
  täitmiseks vajalikku teavet
  ja andmeid ning vastavad Europoli esitatud teabe-, andmeesitamis- ja nõuandetaotlustele
  . See hõlmab Europolile viivitamata teabe esitamist liidu poolt prioriteetsetena käsitatavate kuriteovaldkondade kohta. Lisaks edastatakse talle teise liikmesriigi või teiste liikmesriikidega vahetatud teabe koopia niivõrd, kuivõrd kõnealune teave käsitleb sellist kuritegu, mis on hõlmatud Europoli eesmärkidega;


  Ilma et see piiraks liikmesriikidel lasuvate kohutuste täitmise vastutust avaliku korra kaitse ja sisejulgeoleku tagamisel, ei ole siseriiklikud üksused konkreetsel juhul kohustatud andmeid ja teavet edastama, juhul kui sellega ei kaasne:









  i) | riigi julgeolekuga seotud oluliste huvide kahjustamine või |
| --- | --- | --- |

(a)

esitavad
  omal algatusel
  Europolile tema eesmärkide

  funktsioonide
  täitmiseks vajalikku teavet
  ja andmeid ning vastavad Europoli esitatud teabe-, andmeesitamis- ja nõuandetaotlustele
  . See hõlmab Europolile viivitamata teabe esitamist liidu poolt prioriteetsetena käsitatavate kuriteovaldkondade kohta. Lisaks edastatakse talle teise liikmesriigi või teiste liikmesriikidega vahetatud teabe koopia niivõrd, kuivõrd kõnealune teave käsitleb sellist kuritegu, mis on hõlmatud Europoli eesmärkidega;

i)

riigi julgeolekuga seotud oluliste huvide kahjustamine või

| ii) | käimasoleva uurimise või üksikisikute turvalisuse ohustamine või |
| --- | --- |

ii)

käimasoleva uurimise või üksikisikute turvalisuse ohustamine või

| iii) | organisatsioonide või konkreetse riikliku julgeoleku valdkonna luuretegevusega seotud teabe avaldamine. [ME 80] |
| --- | --- |

iii)

organisatsioonide või konkreetse riikliku julgeoleku valdkonna luuretegevusega seotud teabe avaldamine. [ME 80]

| (b) | tagavad Europoli ja liikmesriikide asjakohaste pädevate asutuste ja õiguskaitseametnike koolitusasutuste vahelise tulemusliku teabevahetuse ja koostöö; [ME 81] |
| --- | --- |

(b)

tagavad Europoli ja liikmesriikide asjakohaste pädevate asutuste ja õiguskaitseametnike koolitusasutuste vahelise tulemusliku teabevahetuse ja koostöö; [ME 81]

| (c) | tõstavad teadlikkust Europoli tegevusest.
  [ME 82] |
| --- | --- |

(c)

tõstavad teadlikkust Europoli tegevusest.
  [ME 82]

| (ca) | taotlevad Europolilt asjaomast teavet, mis võib hõlbustada määratud pädevate asutuste uurimistööd;

  [ME 83] |
| --- | --- |

(ca)

taotlevad Europolilt asjaomast teavet, mis võib hõlbustada määratud pädevate asutuste uurimistööd;

  [ME 83]

| (cb) | tagavad tulemusliku teabevahetuse ja koostöö pädevate asutustega;

  [ME 84] |
| --- | --- |

(cb)

tagavad tulemusliku teabevahetuse ja koostöö pädevate asutustega;

  [ME 84]

| (cc) | tagavad, et iga teabevahetus Europoliga oleks õiguspärane.

  [ME 85] |
| --- | --- |

(cc)

tagavad, et iga teabevahetus Europoliga oleks õiguspärane.

  [ME 85]

6.   Siseriiklike üksuste juhid kohtuvad korrapäraselt, eelkõige selleks, et arutada ja lahendada probleeme, mis tekivad Europoliga tehtava operatiivkoostöö käigus.

7.   Iga liikmesriik näeb ette siseriikliku üksuse organisatsiooni ja personali vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele.

8.   Iga liikmesriik kannab ise oma siseriiklike üksuste ja pädevate asutuste ning Europoli vahelisest suhtlusest tulenevad kulud ega nõua Europolilt nende kulude, välja arvatud sidekulude katmist.

9.   Liikmesriigid tagavad Europoliga ühenduse pidamiseks kasutatavate kõikide süsteemide turvalisuse miinimumtaseme

  kõrgeima võimaliku taseme
  . [ME 86]

10.   Europol koostab igal aastal aruande, mis sisaldab teavet liikmesriikide esitatud

  iga liikmesriigi poolt
  lõike 5 punkti a kohase

  alusel jagatud
  teabe hulga ja kvaliteedi ning oma siseriikliku üksuse tegevuse kohta.
  Aruannet analüüsib haldusnõukogu, eesmärgiga pidevalt parandada Europoli ja liikmesriikide vahelist vastastikust koostööd.
  Aastaaruanne edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. [ME 229]

Artikkel 8

Kontaktametnikud

1.   Iga riiklik üksus lähetab Europoli vähemalt ühe kontaktametniku. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kontaktametnike suhtes lähetava liikmesriigi õigusnorme.

2.   Kontaktametnikud moodustavad Europolis riikide kontaktbüroosid ja Europoli siseriiklikud üksused juhendavad neid kooskõlas lähetanud liikmesriigi õiguse ning Europoli juhtimise suhtes kohaldatavate sätetega.

3.   Kontaktametnikud aitavad kaasa Europoli ja oma liikmesriigi vahelisele teabevahetusele

  edastavad oma siseriiklike üksuste teavet Europolile ning Europol siseriiklikele üksustele
  . [ME 87]

4.   Kontaktametnikud aitavad kaasa oma liikmesriigi ja teiste riikide kontaktametnike vahelisele teabevahetusele vastavalt oma siseriiklikule õigusele. Europoli infrastruktuuri võib kooskõlas siseriikliku õigusega kasutada ka selliseks kahepoolseks teabevahetuseks, mis hõlmab Europoli eesmärkidega mitte seotud kuritegusid. Haldusnõukogu määrab kindlaks kontaktametnike õigused ja kohustused seoses Europoliga.
  Kogu selline teabevahetus peab olema kooskõlas ELi ja siseriikliku õigusega, eelkõige vastavalt kas otsusega 2008/977/JSK või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ

   (15)

  . Europol töötleb selle sätte alusel saadud andmeid ainult juhul, kui teda on võimalik siseriikliku ja liidu õiguse alusel õigusjärgse vastuvõtjana käsitleda. [ME 88]

5.   Kontaktametnikel on artikli 65 kohaselt oma ülesannete täitmiseks vajalikud õigused ja immuniteet.

6.   Europol tagab, et kontaktametnikke informeeritakse täielikult ja neid kaasatakse Europoli kogu tegevusse niivõrd, kuivõrd see on vajalik nende ülesannete täitmiseks.

7.   Europol tasub Europoli hoones liikmesriikidele vajalike ruumide ja kontaktametnikele nende ülesannete täitmiseks vajaliku toe pakkumise kulud. Muud kontaktametnike lähetamisega seotud kulud, sealhulgas kontaktametnike töövahendite kulud, kannab lähetanud liikmesriik, kui eelarvepädevad institutsioonid ei otsusta haldusnõukogu soovituse põhjal teisiti.

III peatükk

ÕIGUSKAITSEAMETNIKE KOOLITUSEGA SEOTUD ÜLESANDED

Artikkel 9

Europoli akadeemia

1.   Europoli üksusena tegutsev käesoleva määrusega asutatud Europoli akadeemia toetab, töötab välja, pakub ja koordineerib õiguskaitseametnike koolitust kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude ja terrorismivastase võitluse, suure riskiga spordi- ja muude avalike ürituste haldamise, liidu mittesõjaliste missioonide strateegilise kavandamise ja juhtimise, õiguskaitse juhtimise ja keeleoskuse valdkonnas eelkõige selleks, et:

| (a) | parandada teadlikkust ja teadmisi








  i) | õiguskaitsealast koostööd käsitlevatest rahvusvahelistest ja ELi õigusaktidest; |
| --- | --- | --- |

(a)

parandada teadlikkust ja teadmisi

i)

õiguskaitsealast koostööd käsitlevatest rahvusvahelistest ja ELi õigusaktidest;

| ii) | liidu asutuste, eelkõige Europoli, Eurojusti ja Frontexi toimimisest ja rollist; |
| --- | --- |

ii)

liidu asutuste, eelkõige Europoli, Eurojusti ja Frontexi toimimisest ja rollist;

| iii) | õiguskaitsealase koostöö juriidilistest aspektidest ja teabekanalitele juurdepääsu praktilistest teadmistest; |
| --- | --- |

iii)

õiguskaitsealase koostöö juriidilistest aspektidest ja teabekanalitele juurdepääsu praktilistest teadmistest;

| (b) | edendada liikmesriikide omavahelist ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist piirkondlikku ja kahepoolset koostööd; |
| --- | --- |

(b)

edendada liikmesriikide omavahelist ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist piirkondlikku ja kahepoolset koostööd;

| (c) | käsitleda selliseid kuriteoliikidega võitlemise ja politseitöö valdkondi, kus liidu tasandil koolituse pakkumine loob lisaväärtust; |
| --- | --- |

(c)

käsitleda selliseid kuriteoliikidega võitlemise ja politseitöö valdkondi, kus liidu tasandil koolituse pakkumine loob lisaväärtust;

| (d) | töötada välja ühised õiguskaitseametnike koolitamise õppekavad, et valmistada nad ette osalemiseks ELi tsiviilmissioonidel; |
| --- | --- |

(d)

töötada välja ühised õiguskaitseametnike koolitamise õppekavad, et valmistada nad ette osalemiseks ELi tsiviilmissioonidel;

| (e) | aidata liikmesriikidel osaleda kolmandates riikides võetavates kahepoolsetes õiguskaitsesuutlikkuse suurendamise meetmetes; |
| --- | --- |

(e)

aidata liikmesriikidel osaleda kolmandates riikides võetavates kahepoolsetes õiguskaitsesuutlikkuse suurendamise meetmetes;

| (f) | koolitada koolitajaid ning toetada hea koolitustava arendamist ja vahetust. |
| --- | --- |

(f)

koolitada koolitajaid ning toetada hea koolitustava arendamist ja vahetust.

2.   Europoli akadeemia töötab välja ja ajakohastab korrapäraselt õppevahendeid ja -metoodikat ning rakendab neid elukestva õppe pakkumisel, et parandada õiguskaitseametnike oskusi. Europoli akadeemia hindab kõnealuste meetmete tulemuslikkust, et parandada tulevaste meetmete kvaliteeti, järjekindlust ja tõhusust.

Artikkel 10

Europoli akadeemia ülesanded

1.   Europoli akadeemia koostab mitmeaastased strateegilised koolitusvajaduste analüüsid ja mitmeaastased õppeprogrammid.

2.   Europoli akadeemia töötab välja ja kasutab koolitust ja koolitusvahendeid, sealhulgas järgmist:

| (a) | kursused, seminarid, konverentsid ning veebipõhine ja e-õpe; |
| --- | --- |

(a)

kursused, seminarid, konverentsid ning veebipõhine ja e-õpe;

| (b) | ühised õppekavad, mis aitavad parandada teadlikkust, täita lünki ja/või edendada ühist piiriülese kuritegevuse käsitust; |
| --- | --- |

(b)

ühised õppekavad, mis aitavad parandada teadlikkust, täita lünki ja/või edendada ühist piiriülese kuritegevuse käsitust;

| (c) | sihtrühmade vajadustest lähtuvad järk-järgulised koolitusmoodulid astmete või raskusastmete kaupa ning kooskõlas geograafilise piirkonna, kuritegevusvaldkonna või konkreetsete kutsenõuetega; |
| --- | --- |

(c)

sihtrühmade vajadustest lähtuvad järk-järgulised koolitusmoodulid astmete või raskusastmete kaupa ning kooskõlas geograafilise piirkonna, kuritegevusvaldkonna või konkreetsete kutsenõuetega;

| (d) | õiguskaitseametnike vahetus- ja lähetusprogrammid praktika käigus toimuva koolituse edendamiseks. |
| --- | --- |

(d)

õiguskaitseametnike vahetus- ja lähetusprogrammid praktika käigus toimuva koolituse edendamiseks.

3.   Selleks et tsiviilmissioonide ja kolmandate riikide suutlikkuse suurendamise vajadusi toetav Euroopa koolituspoliitika oleks sidus, teeb Europoli akadeemia järgmist:

| (a) | hindab olemasolevate liitu käsitlevate õiguskaitsekoolituse poliitika ja algatuste mõju; |
| --- | --- |

(a)

hindab olemasolevate liitu käsitlevate õiguskaitsekoolituse poliitika ja algatuste mõju;

| (b) | töötab välja ja pakub koolitust, et valmistada liikmesriikide õiguskaitseametnikke ette osalemiseks tsiviilmissioonidel, sealhulgas võimaldades neil omandada vajalikku keeleoskust; |
| --- | --- |

(b)

töötab välja ja pakub koolitust, et valmistada liikmesriikide õiguskaitseametnikke ette osalemiseks tsiviilmissioonidel, sealhulgas võimaldades neil omandada vajalikku keeleoskust;

| (c) | töötab välja ja korraldab koolitusi kolmandate riikide õiguskaitseametnikele, eelkõige liiduga ühinemise kandidaatriikide ametnikele; |
| --- | --- |

(c)

töötab välja ja korraldab koolitusi kolmandate riikide õiguskaitseametnikele, eelkõige liiduga ühinemise kandidaatriikide ametnikele;

| (d) | haldab sihtotstarbelisi liidu välisabi vahendeid, millest kooskõlas liidu prioriteetidega toetatakse kolmandate riikide tegevust asjakohastes poliitikavaldkondades suutlikkuse suurendamisel. |
| --- | --- |

(d)

haldab sihtotstarbelisi liidu välisabi vahendeid, millest kooskõlas liidu prioriteetidega toetatakse kolmandate riikide tegevust asjakohastes poliitikavaldkondades suutlikkuse suurendamisel.

4.   Europoli akadeemia aitab kaasa sellele, et liikmesriigid tunnustaksid üksteise õiguskaitsekoolitust ning asjakohaseid Euroopa kvaliteedistandardeid.

Artikkel 11

Koolitusalane teadustegevus

1.   Europoli akadeemia osaleb käesolevas peatükis käsitletud koolitustegevusega seotud teadusuuringute tegemises.

2.   Europoli akadeemia edendab ja loob partnerlusi liidu asutustega, samuti avalik-õiguslike ja eraõiguslike teadusasutustega ning toetab liikmesriikides tugevama partnerluse loomist ülikoolide ja õiguskaitsealase koolitusega tegelevate asutuste vahel.
  [ME 89]

IV peatükk

EUROPOLI ORGANISATSIOON

Artikkel 12

Europoli juhtimis- ja haldusstruktuur

Europoli juhtimis- ja haldusstruktuuri kuuluvad:

| (a) | haldusnõukogu, kes täidab artiklis 14 sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

(a)

haldusnõukogu, kes täidab artiklis 14 sätestatud ülesandeid;

| (b) | tegevdirektor, kes täidab artiklis 19 sätestatud kohustusi; |
| --- | --- |

(b)

tegevdirektor, kes täidab artiklis 19 sätestatud kohustusi;

| (c) | koolituse teaduskomitee vastavalt artiklile 20;
  [ME 90] |
| --- | --- |

(c)

koolituse teaduskomitee vastavalt artiklile 20;
  [ME 90]

| (d) | vajaduse korral muu nõuandeorgan, mille loob haldusnõukogu vastavalt artikli 14 lõike 1 punktile p; |
| --- | --- |

(d)

vajaduse korral muu nõuandeorgan, mille loob haldusnõukogu vastavalt artikli 14 lõike 1 punktile p;

| (e) | vajaduse korral juhatus vastavalt artiklitele 21 ja 22.
  [ME 91] |
| --- | --- |

(e)

vajaduse korral juhatus vastavalt artiklitele 21 ja 22.
  [ME 91]

1. JAGU

HALDUSNÕUKOGU

Artikkel 13

Haldusnõukogu koosseis

1.   Haldusnõukokku kuulub üks hääleõiguslik esindaja igast liikmesriigist ja kaks komisjoni hääleõiguslikku esindajat

  hääleõiguslik esindaja
  . [ME 92]

1a.
     
  Parlamentaarse ühiskontrolli töörühma esindajal on võimalik osaleda haldusnõukogu koosolekutel vaatlejana. Esindajal ei ole hääleõigust. [ME 93]

2.   Haldusnõukogu liikmed nimetatakse ametisse, arvestades nende avaliku ja erasektori organisatsioonide juhtimise kogemusi ja teadmisi õiguskaitsealase koostöö valdkonnas.

3.   
  Igal
  haldusnõukogu liikmel võib olla

  on
  asendusliige, kes nimetatakse

  kelle nimetab
  ametisse, arvestades tema avaliku ja erasektori organisatsioonide juhtimise kogemusi ning teadmisi riikide õiguskaitseametnike koolituse poliitika valdkonnas

  haldusnõukogu täisliige artikli 13 lõikes 2 esitatud kriteeriumide alusel
  . Asendusliige tegutseb liikmena kõikides õiguskaitseametnike koolitusega seotud küsimustes. Täisliikme puudumise korral esindab teda asendusliige. Asendusliikme puudumise korral esindab täisliige teda kõikides küsimustes, mis on seotud õiguskaitseametnike koolitusega.
  [ME 94]

4.   Kõik haldusnõukogus esindatud osalised püüavad piirata esindajate vahetumist, et tagada haldusnõukogu töö järjepidevus saavutada meeste ja naiste
  võrdse esindatuse

  . Osaliste eesmärk on võrdne esindatus haldusnõukogus. [ME 95]

5.   Täisliikme ja asendusliikme ametiaeg on neli aastat. Ametiaega võib pikendada. Ametiaja lõppemisel või ametist lahkumisel jääb liige haldusnõukogu koosseisu seni, kuni tema volitusi pikendatakse või ta asendatakse

  nii pikk, kui nende ametisse nimetanud liikmesriik on määranud
  . [ME 96]

5a.
     
  Esimeest abistab haldusnõukogu sekretariaat. Eelkõige on sekretariaadi ülesanneteks:

| (a) | osaleda tihedalt ja püsivalt haldusnõukogu töö korraldamises, kooskõlastamises ja sidususe kontrollimises esimehe vastutusel ja suunitlusel; |
| --- | --- |

(a)

osaleda tihedalt ja püsivalt haldusnõukogu töö korraldamises, kooskõlastamises ja sidususe kontrollimises esimehe vastutusel ja suunitlusel;

| (b) | pakkuda haldusnõukogule ülesannete täitmiseks vajalikku administratiivset tuge.

  [ME 97] |
| --- | --- |

(b)

pakkuda haldusnõukogule ülesannete täitmiseks vajalikku administratiivset tuge.

  [ME 97]

5b.
     
  Kõik haldusnõukogu liikmed esitavad oma ametiaja algul huvide deklaratsiooni. [ME 98]

Artikkel 14

Haldusnõukogu ülesanded

1.   Haldusnõukogu:

| (a) | võtab igal aastal hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu Europoli järgmise aasta tööprogrammi kooskõlas artikliga 15; |
| --- | --- |

(a)

võtab igal aastal hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu Europoli järgmise aasta tööprogrammi kooskõlas artikliga 15;

| (b) | võtab hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu mitmeaastase tööprogrammi kooskõlas artikliga 15; |
| --- | --- |

(b)

võtab hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu mitmeaastase tööprogrammi kooskõlas artikliga 15;

| (c) | võtab liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu Europoli aastaeelarve ja täidab muid Europoli eelarvega seotud ülesandeid kooskõlas XI peatükiga; |
| --- | --- |

(c)

võtab liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu Europoli aastaeelarve ja täidab muid Europoli eelarvega seotud ülesandeid kooskõlas XI peatükiga;

| (d) | võtab vastu Europoli aasta üldise tegevusaruande
  , edastab
  ja ja
  esitab selle parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale ning
  edastab selle hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikide parlamentidele
  ja Euroopa andmekaitseinspektorile
  . Aastane üldine tegevusaruanne avalikustatakse; [ME 99] |
| --- | --- |

(d)

võtab vastu Europoli aasta üldise tegevusaruande
  , edastab
  ja ja
  esitab selle parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale ning
  edastab selle hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikide parlamentidele
  ja Euroopa andmekaitseinspektorile
  . Aastane üldine tegevusaruanne avalikustatakse; [ME 99]

| (e) | võtab vastu Europoli suhtes kohaldatavad finantseeskirjad vastavalt artiklile 63; |
| --- | --- |

(e)

võtab vastu Europoli suhtes kohaldatavad finantseeskirjad vastavalt artiklile 63;

| (f) | võtab pärast komisjoni arvamuse arvesse võtmist 31. jaanuariks vastu mitmeaastase personalipoliitika kava; |
| --- | --- |

(f)

võtab pärast komisjoni arvamuse arvesse võtmist 31. jaanuariks vastu mitmeaastase personalipoliitika kava;

| (g) | võtab vastu pettustevastase võitluse strateegia, mis rakendatavate meetmete kulusid ja tulusid arvesse võttes on proportsionaalne pettuseohuga;
  [ME 100] |
| --- | --- |

(g)

võtab vastu pettustevastase võitluse strateegia, mis rakendatavate meetmete kulusid ja tulusid arvesse võttes on proportsionaalne pettuseohuga;
  [ME 100]

| (h) | võtab vastu haldusnõukogu ning koolituse teaduskomitee liikmete huvikonfliktide ennetamise ja haldamise eeskirjad; [ME 101] |
| --- | --- |

(h)

võtab vastu haldusnõukogu ning koolituse teaduskomitee liikmete huvikonfliktide ennetamise ja haldamise eeskirjad; [ME 101]

| (i) | kasutab kooskõlas lõikega 2 Europoli personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse nimetava asutuse volitused“);
  [ME 102] |
| --- | --- |

(i)

kasutab kooskõlas lõikega 2 Europoli personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse nimetava asutuse volitused“);
  [ME 102]

| (j) | võtab
  direktori ettepanekul
  ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks vastu rakenduseeskirjad kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110; [ME 103] |
| --- | --- |

(j)

võtab
  direktori ettepanekul
  ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks vastu rakenduseeskirjad kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110; [ME 103]

| (k) | nimetab ametisse tegevdirektori ja tema asetäitjad ning vajaduse korral pikendab nende ametiaega või kõrvaldab nad ametist vastavalt artiklitele 56 ja 57; |
| --- | --- |

(k)

nimetab ametisse tegevdirektori ja tema asetäitjad ning vajaduse korral pikendab nende ametiaega või kõrvaldab nad ametist vastavalt artiklitele 56 ja 57;

| (l) | kehtestab tulemusnäitajad ja teostab järelevalvet tegevdirektori tegevuse, sealhulgas haldusnõukogu otsuste rakendamise üle; |
| --- | --- |

(l)

kehtestab tulemusnäitajad ja teostab järelevalvet tegevdirektori tegevuse, sealhulgas haldusnõukogu otsuste rakendamise üle;

| (m) | nimetab vastavalt ametnike personalieeskirjadele ja muude teenistujate teenistustingimustele ametisse peaarvepidaja, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu; |
| --- | --- |

(m)

nimetab vastavalt ametnike personalieeskirjadele ja muude teenistujate teenistustingimustele ametisse peaarvepidaja, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu;

| (n) | nimetab koolituse teaduskomitee liikmed;
  [ME 104] |
| --- | --- |

(n)

nimetab koolituse teaduskomitee liikmed;
  [ME 104]

| (o) | tagab sise- ja välisauditite aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF)
  ja Euroopa andmekaitseinspektori
  uurimistest tulenevate järelduste ja soovituste järgimise nõuetekohase järelevalve; [ME 105] |
| --- | --- |

(o)

tagab sise- ja välisauditite aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF)
  ja Euroopa andmekaitseinspektori
  uurimistest tulenevate järelduste ja soovituste järgimise nõuetekohase järelevalve; [ME 105]

| (p) | võtab vastu Europoli struktuuri kehtestamise ja vajaduse korral edasiarendamise otsused;
  [ME 106] |
| --- | --- |

(p)

võtab vastu Europoli struktuuri kehtestamise ja vajaduse korral edasiarendamise otsused;
  [ME 106]

| (q) | võtab vastu oma töökorra. |
| --- | --- |

(q)

võtab vastu oma töökorra.

| (qa) | nimetab ametisse andmekaitseametniku, kes on oma ülesannete täitmisel haldusnõukogust sõltumatu ning vastutab andmetöötlussüsteemide loomise ja haldamise eest.

  [ME 107]


  Haldusnõukogu võib vastavalt artikli 46 lõike 3 punktile f esitatud Euroopa andmekaitseinspektori ettepaneku alusel töötlemise oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega ajutiselt või tähtajatult keelata. [ME 108] |
| --- | --- |

(qa)

nimetab ametisse andmekaitseametniku, kes on oma ülesannete täitmisel haldusnõukogust sõltumatu ning vastutab andmetöötlussüsteemide loomise ja haldamise eest.

  [ME 107]

2.   Haldusnõukogu võtab vastavalt ametnike personalieeskirjade artiklile 110 vastu otsuse, mis põhineb kõnealuste personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 või muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse asjakohased ametisse nimetamise volitused tegevdirektorile ja määratletakse tingimused, mille korral võib sellise volituste delegeerimise peatada. Tegevdirektoril on õigus kõnealused volitused edasi delegeerida.

Kui erandlikud asjaolud seda nõuavad, võib haldusnõukogu tegevdirektorile delegeeritud ja tema poolt edasi delegeeritud ametisse nimetamise volitused oma otsusega ajutiselt peatada ning teostada neid volitusi ise või delegeerida need mõnele oma liikmele või muule töötajale peale tegevdirektori.
  [ME 109]

Artikkel 15

Aasta tööprogramm ja mitmeaastane tööprogramm

1.   Haldusnõukogu võtab hiljemalt iga aasta 30. novembriks vastu aasta tööprogrammi tegevdirektori esitatud
  ja parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale edastatud
  eelnõu põhjal, võttes arvesse komisjoni arvamust. Haldusnõukogu edastab tööprogrammi Euroopa Parlamendile

  parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale
  , nõukogule, komisjonile, ja liikmesriikide parlamentidele
  ja Euroopa andmekaitseinspektorile
  . [ME 110]

2.   Aasta tööprogrammis esitatakse üksikasjalikud eesmärgid ja oodatavad tulemused, sealhulgas tulemusnäitajad. Lisaks esitatakse selles rahastatavate meetmete kirjeldus koos meetmetele ettenähtavate rahaliste vahendite ja inimressurssidega vastavalt tegevuspõhise eelarve koostamise ja juhtimise põhimõtetele. Aasta tööprogramm on järjepidev

  allutatud
  lõikes 4 viidatud mitmeaastase tööprogrammiga

  mitmeaastasele tööprogrammile
  . Aasta tööprogrammis osutatakse selgelt võrreldes eelmise eelarveaastaga lisatud, muudetud ja tühistatud ülesannetele. [ME 111]

3.   Kui Europolile antakse uus ülesanne, muudab haldusnõukogu vastuvõetud aasta tööprogrammi.

Aasta tööprogrammis oluliste muudatuste tegemiseks kasutatakse sama menetlust kui esialgse aasta tööprogrammi vastuvõtmisel. Haldusnõukogu võib delegeerida tegevdirektorile õiguse teha aasta tööprogrammis ebaolulisi muudatusi. [ME 112]

4.   Võttes arvesse komisjoni arvamust ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentidega
  ning Euroopa andmekaitseinspektoriga
  võtab haldusnõukogu iga aasta 30. novembriks vastu ja ajakohastab mitmeaastase tööprogrammi. [ME 114]

Vastuvõetud mitmeaastane tööprogramm saadetakse Euroopa Parlamendile,

  parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale ning edastatakse
  nõukogule, komisjonile, ja liikmesriikide parlamentidele
  ja Euroopa andmekaitseinspektorile
  . [ME 113]

Mitmeaastases tööprogrammis määratakse kindlaks strateegilised eesmärgid ja oodatavad tulemused, sealhulgas tulemusnäitajad. Ühtlasi esitatakse selles igale eesmärgile ettenähtav soovituslik summa ja töötajate arv kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku ja mitmeaastase personalipoliitika kavaga. Selles esitatakse ka artiklis 29 nimetatud strateegia, mis käsitleb suhteid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Mitmeaastast tööprogrammi rakendatakse aasta tööprogrammide kaudu ning vajaduse korral ajakohastatakse seda vastavalt välis- ja sisehindamiste tulemustele. Kui see on asjakohane, kajastatakse selliste hindamiste tulemusi ka järgmise aasta tööprogrammis.

Artikkel 16

Haldusnõukogu esimees

1.   Haldusnõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Esimees ja aseesimees valitakse haldusnõukogu liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.

Aseesimees asendab esimeest automaatselt juhul, kui esimehel ei ole võimalik oma kohustusi täita.

2.   Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on neli

  viis
  aastat. Nende ametiaega võib pikendada ühe korra. Kui esimehe või aseesimehe liikmesus haldusnõukogus lõpeb mis tahes ajal tema ametiaja jooksul, lõpeb samal kuupäeval automaatselt ka tema ametiaeg. [ME 115]

Artikkel 17

Haldusnõukogu koosolekud

1.   Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees.

2.   Aruteludel osaleb Europoli tegevdirektor.

3.   Haldusnõukogul on aastas vähemalt kaks korralist koosolekut. Haldusnõukogu koosolek toimub ka selle esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku liikmete taotlusel.

4.   Haldusnõukogu võib hääleõiguseta vaatlejana oma koosolekule kutsuda kõiki isikuid, kelle arvamus on arutatava küsimuse seisukohalt asjakohane.

4a.
     
  Parlamentaarse ühiskontrolli töörühma esindajal on võimalik osaleda haldusnõukogu koosolekutel vaatlejana. [ME 116]

5.   Haldusnõukogu kodukorras sätestatud tingimustel võivad haldusnõukogu liikmeid abistada nõustajad ja eksperdid.

6.   Sekretariaaditeenust osutab haldusnõukogule Europol.

Artikkel 18

Hääletamise kord

1.   Ilma et see piiraks artikli 14 lõike 1
  esimese lõigu
  punktide a, b ja c, artikli
  14 lõike 1 esimese a lõigu, artikli
  16 lõike 1 ning artikli 56 lõike 8 kohaldamist, võetakse haldusnõukogus otsused vastu liikmete häälteenamusega. [ME 117]

2.   Igal liikmel on üks hääl. Hääleõigusega liikme puudumise korral võib tema eest hääletada tema asendusliige.

3.   Esimees osaleb hääletamisel.

4.   Tegevdirektor ei osale hääletamisel.

4a.
     
  Parlamentaarse ühiskontrolli töörühma esindaja ei võta hääletamistest osa. [ME 118]

5.   Haldusnõukogu kodukorraga kehtestatakse üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib tegutseda teise liikme nimel, ning vajaduse korral nõuded kvoorumi kohta.

2. JAGU

TEGEVDIREKTOR

Artikkel 19

Tegevdirektori ülesanded

1.   Europoli juhib tegevdirektor. Ta annab oma tegevusest aru haldusnõukogule.

2.   Ilma et see piiraks komisjoni, haldusnõukogu või juhatuse volitusi, täidab tegevdirektor oma ülesandeid sõltumatult ning ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult organilt.

3.   Tegevdirektor
  osaleb korrapäraselt parlamentaarse ühiskontrolli töörühmas ja
  esitab Euroopa Parlamendile

  töörühmale
  viimase taotlusel aruande oma ülesannete täitmise kohta. Nõukogu võib paluda tegevdirektoril esitada aruanne tema ülesannete täitmise kohta. [ME 119]

4.   Tegevdirektor on Europoli seaduslik esindaja.

5.   Tegevdirektor vastutab käesoleva määrusega Europolile pandud ülesannete täitmise eest. Tegevdirektor:

| (a) | juhib Europoli igapäevast tööd; |
| --- | --- |

(a)

juhib Europoli igapäevast tööd;

| (b) | rakendab haldusnõukogu otsuseid; |
| --- | --- |

(b)

rakendab haldusnõukogu otsuseid;

| (c) | koostab aasta tööprogrammi ja mitmeaastase tööprogrammi ning esitab need haldusnõukogule pärast komisjoniga konsulteerimist

  , võttes arvesse komisjoni arvamust
  ; [ME 120] |
| --- | --- |

(c)

koostab aasta tööprogrammi ja mitmeaastase tööprogrammi ning esitab need haldusnõukogule pärast komisjoniga konsulteerimist

  , võttes arvesse komisjoni arvamust
  ; [ME 120]

| (d) | rakendab aasta tööprogrammi ja mitmeaastase tööprogrammi ning annab haldusnõukogule aru nende rakendamisest; |
| --- | --- |

(d)

rakendab aasta tööprogrammi ja mitmeaastase tööprogrammi ning annab haldusnõukogule aru nende rakendamisest;

| (e) | koostab konsolideeritud aastaaruande Europoli tegevuse kohta ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

(e)

koostab konsolideeritud aastaaruande Europoli tegevuse kohta ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks;

| (f) | koostab sise- ja välisauditi aruannete ja hinnangute järelduste ning Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusaruannete ja juurdluste põhjal esitatud soovituste alusel tegevuskava ning esitab kaks korda aastas komisjonile ja korrapäraselt haldusnõukogule aruandeid tegevuskava täitmise kohta; |
| --- | --- |

(f)

koostab sise- ja välisauditi aruannete ja hinnangute järelduste ning Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusaruannete ja juurdluste põhjal esitatud soovituste alusel tegevuskava ning esitab kaks korda aastas komisjonile ja korrapäraselt haldusnõukogule aruandeid tegevuskava täitmise kohta;

| (g) | kaitseb liidu finantshuve, kohaldades ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks ning, ilma et see piiraks OLAFi juurdluspädevust, teostades tõhusat kontrolli, nõudes eeskirjade eiramise avastamise korral tagasi valesti makstud summad ning vajaduse korral kohaldades tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi; |
| --- | --- |

(g)

kaitseb liidu finantshuve, kohaldades ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks ning, ilma et see piiraks OLAFi juurdluspädevust, teostades tõhusat kontrolli, nõudes eeskirjade eiramise avastamise korral tagasi valesti makstud summad ning vajaduse korral kohaldades tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi;

| (h) | koostab Europoli pettustevastase võitluse
  strateegilise analüüsi ja huvide konfliktide vältimise ja lahendamise
  strateegia ja

  ning
  esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks; [ME 121] |
| --- | --- |

(h)

koostab Europoli pettustevastase võitluse
  strateegilise analüüsi ja huvide konfliktide vältimise ja lahendamise
  strateegia ja

  ning
  esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks; [ME 121]

| (i) | töötab välja Europoli suhtes kohaldatavate finantseeskirjade eelnõu; |
| --- | --- |

(i)

töötab välja Europoli suhtes kohaldatavate finantseeskirjade eelnõu;

| (j) | valmistab ette Europoli eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse eelnõu ja täidab Europoli eelarvet; |
| --- | --- |

(j)

valmistab ette Europoli eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse eelnõu ja täidab Europoli eelarvet;

| (k) | valmistab ette mitmeaastase personalipoliitika kava eelnõu ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule
  , võttes arvesse komisjoni arvamust
  ; [ME 122] |
| --- | --- |

(k)

valmistab ette mitmeaastase personalipoliitika kava eelnõu ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule
  , võttes arvesse komisjoni arvamust
  ; [ME 122]

| (ka) | piiramata artikli 14 lõike 1 punktiga j antud volituste teostamist Europoli personali suhtes, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse nimetava asutuse volitused“).

  [ME 123] |
| --- | --- |

(ka)

piiramata artikli 14 lõike 1 punktiga j antud volituste teostamist Europoli personali suhtes, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse nimetava asutuse volitused“).

  [ME 123]

| (kb) | võtab vastu Europoli struktuuri kehtestamise ja vajaduse korral edasiarendamise otsused;

  [ME 124] |
| --- | --- |

(kb)

võtab vastu Europoli struktuuri kehtestamise ja vajaduse korral edasiarendamise otsused;

  [ME 124]

| (l) | abistab haldusnõukogu esimeest haldusnõukogu koosolekute ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

(l)

abistab haldusnõukogu esimeest haldusnõukogu koosolekute ettevalmistamisel;

| (m) | teavitab haldusnõukogu korrapäraselt liidu kuritegevusevastase võitluse strateegiliste ja operatiivsete prioriteetide rakendamisest. |
| --- | --- |

(m)

teavitab haldusnõukogu korrapäraselt liidu kuritegevusevastase võitluse strateegiliste ja operatiivsete prioriteetide rakendamisest.

3. JAGU

KOOLITUSE TEADUSKOMITEE

Artikkel 20

Koolituse teaduskomitee

1.   Koolituse teaduskomitee on sõltumatu nõuandev organ, mis tagab, et Europoli koolitustegevus lähtub teaduslikest alustest, ning suunab nende kujundamist. Sel eesmärgil kaasab tegevdirektor koolitus teaduskomitee juba varases etapis kõikide artiklis 14 viidatud dokumentide ettevalmistamisse, kuivõrd need on seotud koolitusega.

2.   Koolituse teaduskomitee koosneb üheteistkümnest kõrgeima akadeemilise kraadi või ametikohaga isikust, kes tegutsevad käesoleva määruse III peatükiga hõlmatud valdkondades. Liikmed nimetab ametisse haldusnõukogu pärast

  Euroopa Liidu Teatajas

  konkursiteate avaldamist läbipaistva valikumenetluse põhjal. Koolituse teaduskomiteesse ei või kuuluda haldusnõukogu liikmeid. Koolituse teaduskomitee liikmed on sõltumatud. Nad ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult organilt.

3.   Europol avalikustab koolituse teaduskomitee liikmete nimekirja oma veebilehel ja ajakohastab seda.

4.   Koolituse teaduskomitee liikme ametiaeg on viis aastat. Liikme ametiaega ei pikendata ja juhul, kui liige ei vasta sõltumatuse kriteeriumidele, võidakse ta ametist vabastada.

5.   Koolituse teaduskomitee valib esimehe ja tema asetäitja, kelle ametiaeg on viis aastat. Komitee seisukohad võetakse vastu lihthäälteenamusega. Esimees kutsub komitee kokku kuni neli korda aastas. Vajaduse korral kutsub esimees erakorralisi koosolekuid kokku omal algatusel või vähemalt nelja komiteeliikme taotlusel.

6.   Tegevdirektor, tegevdirektori asetäitja koolituse alal või nende esindaja kutsutakse koosolekutel osalema hääleõiguseta vaatlejana.

7.   Koolituse teaduskomiteed aitab sekretär, kelleks on komitee välja valitud ja tegevdirektori poolt ametisse nimetatud Europoli töötaja.

8.   Teaduskomitee eelkõige:

| (a) | nõustab tegevdirektorit ja tegevdirektori asetäitjat koolituse alal aasta tööprogrammi ja muude strateegiliste dokumentide koostamisel, et tagada nende teaduslik kvaliteet ning kooskõla liidu vastava sektori poliitika ja prioriteetidega; |
| --- | --- |

(a)

nõustab tegevdirektorit ja tegevdirektori asetäitjat koolituse alal aasta tööprogrammi ja muude strateegiliste dokumentide koostamisel, et tagada nende teaduslik kvaliteet ning kooskõla liidu vastava sektori poliitika ja prioriteetidega;

| (b) | esitab haldusnõukogule sõltumatuid arvamusi ja annab talle nõu oma pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes; |
| --- | --- |

(b)

esitab haldusnõukogule sõltumatuid arvamusi ja annab talle nõu oma pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes;

| (c) | esitab sõltumatuid arvamusi ja annab nõu õppekavade kvaliteedi, õppetöö meetodite, õppetöö valikuvõimaluste ja teaduse arengu küsimustes; |
| --- | --- |

(c)

esitab sõltumatuid arvamusi ja annab nõu õppekavade kvaliteedi, õppetöö meetodite, õppetöö valikuvõimaluste ja teaduse arengu küsimustes;

| (d) | annab muud nõu seoses Europoli koolitustegevuse teaduslike aspektidega, kui seda taotleb haldusnõukogu, tegevdirektor või tegevdirektori asetäitja koolituse alal. |
| --- | --- |

(d)

annab muud nõu seoses Europoli koolitustegevuse teaduslike aspektidega, kui seda taotleb haldusnõukogu, tegevdirektor või tegevdirektori asetäitja koolituse alal.

9.   Koolituse teaduskomitee aastaeelarve nähakse ette Europoli eelarve eraldi real.
  [ME 125]

4. JAGU

JUHATUS

Artikkel 21

Moodustamine

Haldusnõukogu võib moodustada juhatuse.

Artikkel 22

Ülesanded ja korraldus

1.   Juhatus abistab haldusnõukogu.

2.   Juhatusel on järgmised ülesanded:

| (a) | valmistada ette haldusnõukogu vastuvõetavad otsused; |
| --- | --- |

(a)

valmistada ette haldusnõukogu vastuvõetavad otsused;

| (b) | tagada koos haldusnõukoguga piisavate järelmeetmete võtmise sise- ja välisauditi aruannete ja hinnangute järelduste ja soovituste ning Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusaruannete ja juurdluste põhjal esitatud soovituste alusel; |
| --- | --- |

(b)

tagada koos haldusnõukoguga piisavate järelmeetmete võtmise sise- ja välisauditi aruannete ja hinnangute järelduste ja soovituste ning Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusaruannete ja juurdluste põhjal esitatud soovituste alusel;

| (c) | ilma et see piiraks artiklis 19 sätestatud tegevdirektori ülesandeid, abistada tegevdirektorit ja anda talle nõu haldusnõukogu otsuste rakendamisel, et tugevdada järelevalvet haldusjuhtimise üle. |
| --- | --- |

(c)

ilma et see piiraks artiklis 19 sätestatud tegevdirektori ülesandeid, abistada tegevdirektorit ja anda talle nõu haldusnõukogu otsuste rakendamisel, et tugevdada järelevalvet haldusjuhtimise üle.

3.   Kiireloomulistest juhtudest tingitud vajaduse korral võib juhatus haldusnõukogu nimel teha teatavaid esialgseid otsuseid, eelkõige haldusjuhtimise küsimustes, sealhulgas ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimise peatamise kohta.

4.   Juhatuse moodustavad haldusnõukogu esimees, üks komisjoni esindaja haldusnõukogus ja veel kolm liiget, kelle haldusnõukogu nimetab oma liikmete hulgast. Haldusnõukogu esimees on ühtlasi juhatuse esimees. Tegevdirektor osaleb juhatuse koosolekutel, kuid ei oma hääleõigust.

5.   Juhatuse liikme ametiaeg on neli aastat. Juhatuse liikme ametiaeg lõpeb samaaegselt tema liikmesuse lõppemisega haldusnõukogus.

6.   Juhatusel on vähemal üks korraline koosolek iga kolme kuu tagant. Peale selle tuleb juhatus kokku oma esimehe algatusel või liikmete taotlusel.

7.   Juhatus järgib haldusnõukogu kehtestatud kodukorda.
  [ME 126]

V peatükk

TEABE TÖÖTLEMINE

Artikkel 23

Teabeallikad

1.   Europol töötleb ainult teavet, mille talle on esitanud:

| (a) | liikmesriigid vastavalt siseriiklikule õigusele; |
| --- | --- |

(a)

liikmesriigid vastavalt siseriiklikule õigusele;

| (b) | liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid vastavalt VI peatükile; |
| --- | --- |

(b)

liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid vastavalt VI peatükile;

| (c) | eraisikud vastavalt artikli 29 lõikele 2. |
| --- | --- |

(c)

eraisikud vastavalt artikli 29 lõikele 2.

2.   Europol võib otse saada ja töödelda teavet, sealhulgas isikuandmeid, mis on pärit avalikult kättesaadavatest allikatest, nagu meedia, sealhulgas internetist ja avalikest andmebaasidest.

3.   Kui see on kooskõlas liidu, rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktidega
  ning kui on võimalik tõendada Europoli mandaadiga hõlmatud ülesande täitmisega seotud juurdepääsu vajalikkust ja proportsionaalsust
  , võib Europol saada ja töödelda teavet, sealhulgas isikuandmeid, mis on pärit riigi, liidu ja rahvusvahelise tasandi infosüsteemidest, sealhulgas sellistest, millele tal on vahetu elektrooniline juurdepääs.

Nendes sätestatakse eesmärgid, isikuandmete kategooriad ning otstarve, vahendid ja kord, mida tuleb teabe vastuvõtmisel ja töötlemisel järgida, täites kohaldatavaid andmekaitsealaseid õigusnorme ja põhimõtteid.
  Selliste liidu, rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktide kohaldatavad sätted reguleerivad Europoli juurdepääsu sellisele teabele ja selle kasutamist niivõrd, kuivõrd nendega nähakse ette rangemad juurdepääsu- ja kasutuseeskirjad kui käesolevas määruses. Juurdepääs sellistele infosüsteemidele antakse üksnes nõuetekohaselt volitatud Europoli töötajatele, kui see on
  tingimata
  vajalik
  ja proportsionaalne

  nende

  tema
  ülesannete täitmiseks. [ME 127]

Artikkel 24

Teabe töötlemise eesmärgid

1.   Niivõrd, kuivõrd see on vajalik artikli

  artiklis
   3 lõigetes 1 ja 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, võib Europol töödelda teavet, sealhulgas isikuandmeid, ainult selleks, et:.

Isikuandmeid võib töödelda ainult selleks, et:

| (a) | välja selgitada teabes esinevaid seoseid
  või muid olulisi kokkupuuteid
  andmete võrdlemise teel
  , kusjuures see teave piirdub
  ;








  (i) | isikutega, keda kahtlustatakse Europoli pädevusalasse kuuluva kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kes on sellises rikkumises süüdi mõistetud; |
| --- | --- | --- |

(a)

välja selgitada teabes esinevaid seoseid
  või muid olulisi kokkupuuteid
  andmete võrdlemise teel
  , kusjuures see teave piirdub
  ;

(i)

isikutega, keda kahtlustatakse Europoli pädevusalasse kuuluva kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kes on sellises rikkumises süüdi mõistetud;

| (ii) | isikutega, kelle kohta on faktilisi tõendeid või alust arvata, et nad panevad toime kuriteo; |
| --- | --- |

(ii)

isikutega, kelle kohta on faktilisi tõendeid või alust arvata, et nad panevad toime kuriteo;

| (b) | teostada strateegilist või temaatilist analüüsi; |
| --- | --- |

(b)

teostada strateegilist või temaatilist analüüsi;

| (c) | teostada konkreetsetel juhtudel operatiivanalüüsi. |
| --- | --- |

(c)

teostada konkreetsetel juhtudel operatiivanalüüsi.

Neid ülesandeid täites järgitakse järgmisi kriteeriume:

| — | punktis a osutatud kontrolli teostatakse kooskõlas vajalike andmekaitsetagatistega ja eelkõige on sel puhul nõutav piisav põhjendus andmepäringu ja selle otstarbe kohta. Võetakse ka vajalikke meetmeid tagamaks, et ainult need ametiasutused, kes algselt vastutavad andmete kogumise eest, tohivad neid hiljem vahetada; |
| --- | --- |

—

punktis a osutatud kontrolli teostatakse kooskõlas vajalike andmekaitsetagatistega ja eelkõige on sel puhul nõutav piisav põhjendus andmepäringu ja selle otstarbe kohta. Võetakse ka vajalikke meetmeid tagamaks, et ainult need ametiasutused, kes algselt vastutavad andmete kogumise eest, tohivad neid hiljem vahetada;

| — | iga punktis c osutatud operatiivanalüüsi juhtumi suhtes kohaldatakse järgmist:










  (i) | määratakse kindlaks konkreetne otstarve; isikuandmeid tohib töödelda ainult juhul, kui need on sel konkreetsel otstarbel vajalikud; |
| --- | --- | --- |

—

iga punktis c osutatud operatiivanalüüsi juhtumi suhtes kohaldatakse järgmist:

(i)

määratakse kindlaks konkreetne otstarve; isikuandmeid tohib töödelda ainult juhul, kui need on sel konkreetsel otstarbel vajalikud;

| (ii) | kõik Europoli töötajate teostatavad andmete võrdlemise toimingud on üksikasjalikult põhjendatud; andmete hankimine pärast konsulteerimist piirdub miinimumvajadustega ja on üksikasjalikult põhjendatud; |
| --- | --- |

(ii)

kõik Europoli töötajate teostatavad andmete võrdlemise toimingud on üksikasjalikult põhjendatud; andmete hankimine pärast konsulteerimist piirdub miinimumvajadustega ja on üksikasjalikult põhjendatud;

| (iii) | andmeid tohivad muuta ainult andmete esialgse kogumise otstarbe eest vastutavad töötajad. |
| --- | --- |

(iii)

andmeid tohivad muuta ainult andmete esialgse kogumise otstarbe eest vastutavad töötajad.

Europol dokumenteerib need toimingud nõuetekohaselt. Dokumentatsioon tehakse töötlemistoimingu õiguspärasuse kinnitamise otstarbel taotluse alusel kättesaadavaks andmekaitseametnikule ja Euroopa andmekaitseinspektorile.

2.   Isikuandmete ja andmesubjektide kategooriad, kelle andmeid võib igal punktis 1 loetletud konkreetsel eesmärgil koguda, on loetletud 2. lisas.

2a.
     
  Europol võib erandjuhtudel ajutiselt andmeid töödelda, et kindlaks teha, kas need andmed on tema ülesannete jaoks vajalikud ja millisel lõikes 1 osutatud otstarbel on need vajalikud. Haldusnõukogu määrab direktori ettepanekul ja Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteerimise järel kindlaks selliste andmete töötlemisega seotud tingimused, eelkõige seoses andmetele juurdepääsu ja nende kasutamisega ning andmete säilitamise ja kustutamise ajapiirangutega, mis ei või ületada kuut kuud, võttes nõuetekohaselt arvesse artiklis 34 osutatud põhimõtteid.

2b.
     
  Euroopa andmekaitseinspektor koostab suunised, milles määratletakse lõike 1 punktides a, b ja c loetletud otstarbed. [ME 128]

Artikkel 25

Teabe töötlemise eesmärgi kindlaksmääramine

1.   Europolile teabe esitanud liikmesriik, liidu asutus, kolmas riik ja rahvusvaheline organisatsioon määrab kindlaks selle töötlemise
  konkreetse ja hästi määratletud
  eesmärgi vastavalt artiklile 24. Kui nemad ei ole seda teinud, määrab sellise teabe asjakohasuse ja töötlemise eesmärgi kindlaks Europol. Europol võib töödelda teavet muul
  konkreetsel ja sõnaselgel
  eesmärgil kui eesmärk, milleks teave esitati, üksnes andmete esitaja
  sõnaselgel
  loal
  kooskõlas kohaldatava õigusega
  . [ME 129]

2.   Liikmesriigid, liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad teabe edastamise ajal teatavaks teha üldised ja konkreetsed juurdepääsu- ja kasutamispiirangud, sealhulgas kustutamise ja hävitamise suhtes kohaldatavad piirangud. Kui selliste piirangute kehtestamise vajadus selgub pärast teabe edastamist, teavitavad nad sellest Europoli. Europol peab sellistest piirangutest kinni.

3.   Europol võib piirata liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide juurdepääsu avalikult kättesaadavatest allikatest pärit teabele ja selle teabe kasutamist.

Artikkel 25a

Isikuandmete kaitse mõju hindamine

1.
     
  Enne isikuandmete mis tahes töötlemistoiminguid hindab Europol kavandatud töötlemissüsteemide ja -protseduuride mõju isikuandmete kaitsele ja annab sellest teada Euroopa andmekaitseinspektorile.

2.
     
  Hindamine sisaldab vähemalt kavandatud töötlemistoimingute üldkirjeldust, andmesubjektide õigusi ja vabadusi ohustavate asjaolude hindamist, nende ohtude ennetamiseks kavandatud meetmeid, kaitsemeetmeid, julgeolekumeetmeid ja mehhanisme, mis tagavad isikuandmete kaitse ja tõendavad kooskõla käesoleva määruse sätetega, võttes arvesse andmesubjektide ja teiste asjaomaste isikute õigusi ja õiguspäraseid huve.

  [ME 130]

Artikkel 26

Liikmesriikide ja Europoli töötajate juurdepääs Europolis säilitatavale teabele

1.   Liikmesriikidel

  Juhul kui liikmesriigid saavad põhjenduseks tuua oma ülesannete seaduspärase täitmise vajaduse,
  on
  neil
  juurdepääs kogu artikli 24 lõike 1 punktides a ja b sätestatud eesmärgil esitatud teabele ning võimalus teostada selles päringuid, ilma et see piiraks liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide õigust piirata selliste andmete kasutamist ja neile juurdepääsu. Liikmesriigid määravad kindlaks need pädevad asutused, kellel on õigus selliseid päringuid teostada.

2.   Liikmesriikidel on kaudne, päringutabamustel või nende puudumisel põhinev juurdepääs artikli 24 lõike 1 punktis c täpsustatud
  konkreetsel
  eesmärgil esitatud teabele, ilma et see piiraks teabe esitanud liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide artikli 25 lõike 2 kohaselt seatud piiranguid. Päringutabamuse korral
  teavitab Europol teabe edastajat ning
  algatab Europol menetluse päringutabamusega seotud teabe jagamiseks kooskõlas Europolile

  talle
  teabe edastanud

  edastanu otsusega ning sellises ulatuses, mis on vajalik asjaomase
  liikmesriigi otsusega

  ülesannete õiguspäraseks täitmiseks
  .

3.   Tegevdirektori poolt nõuetekohaselt volitatud Europoli töötajatel on juurdepääsuõigus Europolis töödeldavale teabele niivõrd, kuivõrd see on vajalik nende ülesannete täitmiseks.

3a.
     
  Europol dokumenteerib kõik päringutabamused ja kogu saadud teabe vastavalt artiklile 43. [ME 131]

Artikkel 27

Eurojusti ja OLAFi juurdepääs Europoli teabele

1.   Europol võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada Eurojustile ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) nende

  tema
  volituste piires juurdepääs kogu artikli 24 lõike 1 punktides a ja b sätestatud eesmärkidel esitatud teabele ja võimalus teostada selles päringuid, ilma et see piiraks liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide õigust piirata selliste andmete kasutamist ja neile juurdepääsu. Kui Eurojusti või OLAFi päringu käigus ilmneb kokkulangevus Europoli töödeldava teabega, teavitatakse sellest Europoli.

2.   Europol võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada Eurojustile ja OLAFile nende

  tema
  volituste piires kaudne, päringutabamustel või nende puudumisel põhinev juurdepääs artikli 24 lõike 1 punktis c täpsustatud
  konkreetsel
  eesmärgil esitatud teabele, ilma et see piiraks teabe esitanud liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide artikli 25 lõike 2 kohaselt seatud piiranguid. Päringutabamuse korral algatab Europol menetluse päringutabamusega seotud teabe jagamiseks kooskõlas Europolile teabe edastanud liikmesriigi, liidu asutuse, kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni otsusega.
  Päringutabamuse korral täpsustab Eurojust, milliseid andmeid ta vajab, ja Europol võib andmeid jagada üksnes selles ulatuses, milles tabamuse moodustanud andmed on vajalikud Eurojusti ülesannete õiguspäraseks täitmiseks. Europol registreerib, millisele teabele juurdepääs võimaldati.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaselt toimuvaid teabepäringuid teostatakse ainult selle kindlakstegemiseks, kas vastavalt Eurojustile või OLAFile kättesaadav teave vastab Europolis töödeldavale teabele.

4.   Europol lubab lõigete 1 ja 2 kohaseid teabepäringuid üksnes pärast seda, kui ta on saanud Eurojustilt teavet selle kohta, millistel liikmesriikide liikmetel, asetäitjatel, assistentidel ja Eurojusti töötajatel on luba selliseid päringuid teostada, ning OLAFilt teavet selle kohta, millistel töötajatel on luba selliseid päringuid teostada.

5.   Kui Europoli konkreetse uurimisega seotud teabetöötlemistoimingute käigus teeb Europol või mõni liikmesriik kindlaks koordineerimise, koostöö või toetuse vajaduse vastavalt Eurojusti või OLAFi volitustele, teavitab Europol neid sellest ning algatab menetluse teabe jagamiseks kooskõlas teabe edastanud liikmesriigi otsusega. Sellisel juhul konsulteerivad

  konsulteerib
  Eurojust või OLAF Europoliga.

6.   Eurojust, sealhulgas kolleegium, liikmesriikide liikmed, asetäitjad, assistendid ja Eurojusti töötajad, ning OLAF peavad kinni kõikidest üldistest ja konkreetsetest juurdepääsu- ja kasutamispiirangutest, mille liikmesriigid, liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid on kooskõlas artikli 25 lõikega 2 teatavaks teinud.

6 a.
     
  Europol ja Eurojust teavitavad teineteist, kui pärast vastastikku andmetega tutvumist ilmneb, et andmed võivad olla ebakorrektsed või vastuolus muude andmetega. [ME 132]

Artikkel 28

Liikmesriikide teavitamise kohustus

1.   Kui Europol peab vastavalt artikli 4 lõike 1 punktist b tulenevale kohustusele teavitama liikmesriiki seda liikmesriiki käsitlevast teabest, kuid kõnealuse teabe suhtes kehtivad vastavalt artikli 25 lõikele 2 selle jagamist välistavad juurdepääsupiirangud, peab Europol juurdepääsupiirangu kehtestanud andmete esitajaga nõu ja taotleb

  küsib
  tema nõusolekut teabe jagamiseks.

Ilma sellise

  sõnaselge
  nõusolekuta teavet ei edastata.

Kui nimetatud teabele ei ole kehtestatud artikli 25 kohaseid juurdepääsupiiranguid, teavitab Europol teabe esitanud liikmesriiki sellise teabe edastamisest. [ME 133]

2.   Olenemata juurdepääsupiirangutest, teavitab Europol liikmesriiki seda liikmesriiki käsitlevast teabest juhul, kui see on:

| (a) | tingimata vajalik raske kuriteo või terroriakti otsese ohu vältimiseks või |
| --- | --- |

(a)

tingimata vajalik raske kuriteo või terroriakti otsese ohu vältimiseks või

| (b) | see on hädavajalik asjaomase liikmesriigi avalikku korda ähvardava tõsise ja vahetu ohu ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(b)

see on hädavajalik asjaomase liikmesriigi avalikku korda ähvardava tõsise ja vahetu ohu ärahoidmiseks.

Sellisel juhul teavitab Europol andmete esitajat võimalikult kiiresti kõnealuse teabe jagamisest ja põhjendab oma olukorraanalüüsi.

VI peatükk

SUHTED PARTNERITEGA

1. JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 29

Üldsätted

1.   Kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks, võib Europol luua ja säilitada koostöösuhteid liidu asutustega kooskõlas kõnealuste asutuste eesmärkidega, kolmandate riikide õiguskaitseasutuste ja kolmandate riikide koolitusasutustega, rahvusvaheliste organisatsioonide ja eraõiguslike isikutega.

2.   Kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks ning võttes arvesse artikli 25 lõike 2 kohaselt kehtestatud piiranguid, võib Europol otse vahetada lõikes 1 nimetatud üksustega igasugust teavet, välja arvatud isikuandmeid.

3.   Kui see on
  rangelt
  vajalik
  ja proportsionaalne
  tema
  õiguspäraste
  ülesannete täitmiseks
  ja kooskõlas käesoleva peatüki sätetega
  , võib Europol
  saada ja töödelda
  lõikes 1 nimetatud üksustelt, kuid mitte eraõiguslikelt isikutelt, saada

  üksuste, välja arvatud eraõiguslike isikute, valduses olevaid
  isikuandmeid ja töödelda neid kooskõlas käesoleva peatükiga.

4.   Ilma et see piiraks artikli 36 lõike 4

  5
  kohaldamist ja kooskõlas käesoleva peatükiga edastab Europol isikuandmeid liidu asutustele, kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele vaid juhul, kui seda on vaja Europoli eesmärkidega

  ülesannetega
  seotud kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks
  ning kui andmete saaja selgelt kohustub andmeid kasutama üksnes otstarbel, milleks need edastati
  . Kui edastatavad andmed on esitanud liikmesriik, taotleb Europol asjaomase liikmesriigi

  asjaomaselt liikmesriigilt eelnevalt selget
  nõusolekut, välja arvatud juhul, kui:

| (a) | nõusolekut võib eeldada, sest asjaomane liikmesriik ei ole edastamisvõimalust sõnaselgelt piiranud, või |
| --- | --- |

(a)

nõusolekut võib eeldada, sest asjaomane liikmesriik ei ole edastamisvõimalust sõnaselgelt piiranud, või

| (b) | asjaomane liikmesriik on andnud sellisele edastamisele oma eelneva nõusoleku kas üldiselt või eritingimustel. Sellise nõusoleku võib igal ajal tagasi võtta. |
| --- | --- |

(b)

asjaomane liikmesriik on andnud sellisele edastamisele oma eelneva nõusoleku kas üldiselt või eritingimustel. Sellise nõusoleku võib igal ajal tagasi võtta.

5.   Liikmesriigid, liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid ei tohi saadud isikuandmeid omakorda edastada ilma Europoli
  eelneva
  sõnaselge nõusolekuta
  ega enne, kui andmete saaja on selgelt kohustunud kasutama andmeid üksnes otstarbel, milleks need edastati
  .

5a.
     
  Europol tagab vastavalt käesolevale määrusele isikuandmete kõikide edastamiste ja edastamise põhjuste üksikasjaliku dokumenteerimise.

5b.
     
  Kui kolmas riik, rahvusvaheline organisatsioon või eraõiguslik isik on omandanud teavet, rikkudes ELi põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi, siis sellist teavet ei töödelda. [ME 134]

2. JAGU

ISIKUANDMETE EDASTAMINE JA VAHETUS

Artikkel 30

Isikuandmete edastamine liidu asutustele

Võttes arvesse artikli 25 lõigetest 2 või 3 tulenevaid võimalikke piiranguid
  ja ilma
  ,
  et see piiraks artikli 27 kohaldamist
  , võib Europol edastada isikuandmeid otse liidu asutustele, kui see on vajalik tema või andmeid saava liidu asutuse ülesannete täitmiseks.
  Europol avalikustab nende ELi institutsioonide ja asutuste loendi, kellega ta teavet jagab, ja avaldab selle loendi oma veebisaidil. [ME 135]

Artikkel 31

Isikuandmete edastamine kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele

1.   Kui see on vajalik tema tööülesannete täitmiseks, võib Europol edastada isikuandmeid kolmanda riigi ametiasutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile vastavalt:

| (a) | [Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ artiklite 25 ja 31] kohaselt vastu võetud komisjoni otsusele, mille alusel asjaomane kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon või kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni töötlemissektor tagab piisava kaitsetaseme (piisava kaitse otsus) või |
| --- | --- |

(a)

[Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ artiklite 25 ja 31] kohaselt vastu võetud komisjoni otsusele, mille alusel asjaomane kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon või kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni töötlemissektor tagab piisava kaitsetaseme (piisava kaitse otsus) või

| (b) | liidu ja asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelisele lepingule, millega nähakse ette piisavad kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks, või |
| --- | --- |

(b)

liidu ja asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelisele lepingule, millega nähakse ette piisavad kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks, või

| (c) | Europoli ja asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva kooskõlas nõukogu otsuse 2009/371/JSK artikliga 23 sõlmitud koostöölepingule. |
| --- | --- |

(c)

Europoli ja asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva kooskõlas nõukogu otsuse 2009/371/JSK artikliga 23 sõlmitud koostöölepingule.

Neid koostöölepinguid muudetakse nelja aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ja need asendatakse järgneva lepinguga vastavalt käesoleva lõike punktile b. [ME 136]

Sellise edastamise puhul ei ole vaja täiendavat luba.

  Aegsasti enne läbirääkimiste alustamist punktis b osutatud rahvusvahelise lepingu üle ja läbirääkimiste ajal ning eelkõige enne läbirääkimisvolituste vastuvõtmist ja ka enne lepingu lõplikku vormistamist konsulteeritakse Euroopa andmekaitseinspektoriga.

Europol teeb üldsusele juurdepääsetavaks regulaarselt ajakohastatud loendi oma rahvusvahelistest ja koostöölepingutest kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, avaldades selle loendi oma veebisaidil. [ME 137]

Europol võib sõlmida töökorra selliste lepingute või piisava kaitse otsuste rakendamiseks.

2.   Erandina lõikest 1 võib tegevdirektor
  , pidades kinni diskreetsuse, konfidentsiaalsuse ja proportsionaalsuse kohustustest,
  anda iga juhtumi puhul eraldi loa isikuandmete edastamiseks kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kui:

| (a) | andmete edastamine on tingimata vajalik ühe või mitme liikmesriigi esmaste

  andmesubjekti või teise isiku eluliste
  huvide kaitsmiseks Europoli eesmärkide ulatuses

  või
  ; |
| --- | --- |

(a)

andmete edastamine on tingimata vajalik ühe või mitme liikmesriigi esmaste

  andmesubjekti või teise isiku eluliste
  huvide kaitsmiseks Europoli eesmärkide ulatuses

  või
  ;

| (b) | andmete edastamine on tingimata vajalik raske kuriteo või terroriakti otsese ohu vältimiseks

  andmesubjekti õigustatud huvi kaitsmiseks vastavalt andmeid edastava liikmesriigi või kolmanda riigi õigusele või
  ; |
| --- | --- |

(b)

andmete edastamine on tingimata vajalik raske kuriteo või terroriakti otsese ohu vältimiseks

  andmesubjekti õigustatud huvi kaitsmiseks vastavalt andmeid edastava liikmesriigi või kolmanda riigi õigusele või
  ;

| (c) | andmete edastamine on muul põhjusel vajalik
  liikmesriigi
  või õigusaktiga nõutav üldistest huvidest tuleneval olulisel põhjusel ja õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks

  kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu vältimiseks
  või |
| --- | --- |

(c)

andmete edastamine on muul põhjusel vajalik
  liikmesriigi
  või õigusaktiga nõutav üldistest huvidest tuleneval olulisel põhjusel ja õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks

  kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu vältimiseks
  või

| (d) | andmete edastamine on vajalik andmesubjekti või mõne teise isiku eluliste huvide kaitsmiseks

  konkreetsete kuritegude tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täitmisele pööramiseks või
  . |
| --- | --- |

(d)

andmete edastamine on vajalik andmesubjekti või mõne teise isiku eluliste huvide kaitsmiseks

  konkreetsete kuritegude tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täitmisele pööramiseks või
  .

| (da) | edastamine on vajalik konkreetsete kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramisega seotud konkreetsete õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(da)

edastamine on vajalik konkreetsete kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramisega seotud konkreetsete õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks.

Europoli tegevdirektor kaalub igal juhul kõnealuses kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis kohaldatavat andmekaitsetaset, võttes arvesse andmete laadi, andmete kavandatavat otstarvet, kavandatava töötlemise kestust, kõnealuses riigis kohaldatavaid üldisi või konkreetseid andmekaitsesätteid ja seda, kas Europoli poolt andmete puhul nõutavaid eritingimusi tunnustatakse või mitte.

Süstemaatilistele, suuremahulistele või struktuursetele edastamistele ei tohi erandeid kohaldada.

Peale selle võib haldusnõukogu kokkuleppel Euroopa andmekaitseinspektoriga

  andmekaitseinspektor
  lubada andmete
  edastamist või
  korduvat edastamist kooskõlas punktidega a–d eespool, võttes arvesse

  lisades piisavad
  kaitsemeetmed olemasolu üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks, ajavahemiku jooksul, mis ei ületa ühte aastat ja mis on pikendatav. [ME 138]

3.   Tegevdirektor teavitab haldusnõukogu ja Euroopa andmekaitseinspektorit
  viivitamata
  juhtumitest, mille puhul ta kohaldas lõiget 2. [ME 139]

3a.
     
  Europol dokumenteerib kõik käesoleva artikli kohased edastamised. [ME 140]

Artikkel 32

Eraõiguslike isikute edastatud isikuandmed

1.   Kui see on vajalik tema tööülesannete täitmiseks, võib Europol töödelda eraõiguslikelt isikutelt saadud isikuandmeid tingimusel, et andmed on esitatud

  ei ole saadud otse eraõiguslikelt isikutelt, vaid üksnes
  : [ME 141]

| (a) | liikmesriigi siseriikliku üksuse kaudu kooskõlas siseriikliku õigusega; |
| --- | --- |

(a)

liikmesriigi siseriikliku üksuse kaudu kooskõlas siseriikliku õigusega;

| (b) | sellise kolmanda riigi kontaktpunkti kaudu, kellega Europol on enne käesoleva määruse kohaldamist sõlminud koostöölepingu kooskõlas nõukogu otsuse 2009/371/JSK artikliga 23, või |
| --- | --- |

(b)

sellise kolmanda riigi kontaktpunkti kaudu, kellega Europol on enne käesoleva määruse kohaldamist sõlminud koostöölepingu kooskõlas nõukogu otsuse 2009/371/JSK artikliga 23, või

| (c) | kolmanda riigi asutuse või rahvusvahelise organisatsiooni kaudu, kellega liit on sõlminud rahvusvahelise lepingu vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 218. |
| --- | --- |

(c)

kolmanda riigi asutuse või rahvusvahelise organisatsiooni kaudu, kellega liit on sõlminud rahvusvahelise lepingu vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 218.

2.   Juhul kui saadud andmed mõjutavad mõne riigi huve, teavitab Europol viivitamata asjaomase liikmesriigi siseriiklikku üksust.

3.   Europol ei võta isikuandmete saamiseks ühendust otse eraõiguslike isikutega. [ME 142]

4.   Kolme aasta jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamise algust hindab komisjon, kas isikuandmeid on vaja vahetada otse eraõiguslike isikutega, ning sellise vahetamise võimalikku mõju. Kõnealuse hindamise käigus täpsustatakse muu hulgas põhjused, miks isikuandmete vahetamine eraõiguslike isikutega on Europoli jaoks vajalik.

Artikkel 33

Eraisikutelt saadud teave

1.   Europol võib töödelda eraisikutelt saadud teavet, sealhulgas isikuandmeid, tingimusel, et see on esitatud:

| (a) | liikmesriigi siseriikliku üksuse kaudu kooskõlas siseriikliku õigusega; |
| --- | --- |

(a)

liikmesriigi siseriikliku üksuse kaudu kooskõlas siseriikliku õigusega;

| (b) | sellise kolmanda riigi kontaktpunkti kaudu, kellega Europol on enne käesoleva määruse kohaldamist sõlminud koostöölepingu kooskõlas nõukogu otsuse 2009/371/JSK artikliga 23, või |
| --- | --- |

(b)

sellise kolmanda riigi kontaktpunkti kaudu, kellega Europol on enne käesoleva määruse kohaldamist sõlminud koostöölepingu kooskõlas nõukogu otsuse 2009/371/JSK artikliga 23, või

| (c) | kolmanda riigi asutuse või rahvusvahelise organisatsiooni kaudu, kellega liit on sõlminud rahvusvahelise lepingu vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 218. |
| --- | --- |

(c)

kolmanda riigi asutuse või rahvusvahelise organisatsiooni kaudu, kellega liit on sõlminud rahvusvahelise lepingu vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 218.

2.   Kui Europol saab teavet, sealhulgas isikuandmeid, eraisikult, kes elab kolmandas riigis, millega ei ole otsuse 2009/371/JSK artikli 23 ega ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelist lepingut, võib Europol teavet edastada üksnes asjaomasele liikmesriigile või kolmandale riigile, kellega selline rahvusvaheline leping on sõlmitud.

3.   Europol ei võta isikuandmete saamiseks ühendust otse eraisikutega. [ME 143]

VII peatükk

ISIKUANDMETE KAITSE TAGATISED

Artikkel 34

Isikuandmete kaitse üldpõhimõtted

1.
     Tuleb tagada, et:

| (a) | isikuandmeid töödeldakse seaduslikult, õiglaselt
  ning andmesubjekti suhtes läbipaistval
  ja
  kontrollitaval viisil
  ; |
| --- | --- |

(a)

isikuandmeid töödeldakse seaduslikult, õiglaselt
  ning andmesubjekti suhtes läbipaistval
  ja
  kontrollitaval viisil
  ;

| (b) | isikuandmeid kogutakse täpselt ja selgelt kindlaks määratud ning õiguspärastel eesmärkidel ega töödelda hiljem viisil, mis on kõnealuste

  nende
  eesmärkidega vastuolus. Isikuandmete hilisem töötlemine ajaloo-, statistika- või teadusuuringutega seotud eesmärkidel ei ole keelatud, kui Europol annab asjakohase tagatise eelkõige selle kohta, et andmeid ei töödelda muudel eesmärkidel; |
| --- | --- |

(b)

isikuandmeid kogutakse täpselt ja selgelt kindlaks määratud ning õiguspärastel eesmärkidel ega töödelda hiljem viisil, mis on kõnealuste

  nende
  eesmärkidega vastuolus. Isikuandmete hilisem töötlemine ajaloo-, statistika- või teadusuuringutega seotud eesmärkidel ei ole keelatud, kui Europol annab asjakohase tagatise eelkõige selle kohta, et andmeid ei töödelda muudel eesmärkidel;

| (c) | isikuandmed on piisavad, asjakohased
  , olulised ja neid on piisavalt, kuid mitte rohkem, kui on minimaalselt vaja töötlemise

  ega ületa selle otstarbe piire, mille tarvis

  seisukohalt;
  neid töödeldakse
  ainult sel juhul ja senikaua, kui eesmärki ei saa täita, töödeldes teavet, mis ei hõlma isikuandmeid
  ; |
| --- | --- |

(c)

isikuandmed on piisavad, asjakohased
  , olulised ja neid on piisavalt, kuid mitte rohkem, kui on minimaalselt vaja töötlemise

  ega ületa selle otstarbe piire, mille tarvis

  seisukohalt;
  neid töödeldakse
  ainult sel juhul ja senikaua, kui eesmärki ei saa täita, töödeldes teavet, mis ei hõlma isikuandmeid
  ;

| (d) | isikuandmed on täpsed ja vajaduse korral ajakohastatud; võetakse kõik mõistlikud meetmed, et viivitamata kustutada või parandada andmed, mis andmete töötlemise eesmärki silmas pidades ei ole õiged; |
| --- | --- |

(d)

isikuandmed on täpsed ja vajaduse korral ajakohastatud; võetakse kõik mõistlikud meetmed, et viivitamata kustutada või parandada andmed, mis andmete töötlemise eesmärki silmas pidades ei ole õiged;

| (e) | isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada, ning ainult seni, kuni see on vajalik seoses isikuandmete töötlemise eesmärkidega

  selle eesmärgi täitmiseks, milleks isikuandmeid töödeldakse
  . |
| --- | --- |

(e)

isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada, ning ainult seni, kuni see on vajalik seoses isikuandmete töötlemise eesmärkidega

  selle eesmärgi täitmiseks, milleks isikuandmeid töödeldakse
  .

| (ea) | isikuandmeid töödeldakse viisil, mis võimaldab andmesubjektil oma õigusi tulemuslikult kasutada; |
| --- | --- |

(ea)

isikuandmeid töödeldakse viisil, mis võimaldab andmesubjektil oma õigusi tulemuslikult kasutada;

| (eb) | isikuandmeid töödeldakse viisil, millega neid kaitstakse loata ja ebaseadusliku töötlemise ning juhusliku kaotuse, hävimise või kahjustumise vastu, kasutades asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid; |
| --- | --- |

(eb)

isikuandmeid töödeldakse viisil, millega neid kaitstakse loata ja ebaseadusliku töötlemise ning juhusliku kaotuse, hävimise või kahjustumise vastu, kasutades asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid;

| (ec) | isikuandmeid töötlevad üksnes nõuetekohaselt volitatud töötajad, kes vajavad neid oma ülesande täitmiseks; |
| --- | --- |

(ec)

isikuandmeid töötlevad üksnes nõuetekohaselt volitatud töötajad, kes vajavad neid oma ülesande täitmiseks;

1a.
     
  Europol teeb üldsusele kättesaadavaks dokumendi, milles esitatakse arusaadavas vormis isikuandmete töötlemisega seotud sätted ning andmesubjektide õiguste kasutamiseks olemasolevad vahendid. [ME 144]

Artikkel 35

Erineva täpsuse ja usaldusväärsusega isikuandmed

1.   Teabe esitanud liikmesriik annab liikmesriigist pärit teabeallikale võimaluse piires hinnangu, kasutades järgmisi allika hindamise koode: [ME 145]

| A: | allika autentsuse, usaldusväärsuse ja pädevuse suhtes pole kahtlust või teave pärineb allikast, mis on alati olnud usaldusväärne; |
| --- | --- |
| B: | teave pärineb allikast, mis on enamikul juhtudel olnud usaldusväärne; |
| C: | teave pärineb allikast, mis ei ole enamikul juhtudel olnud usaldusväärne; |
| X: | allika usaldusväärsust ei ole võimalik hinnata. |

A:

allika autentsuse, usaldusväärsuse ja pädevuse suhtes pole kahtlust või teave pärineb allikast, mis on alati olnud usaldusväärne;

B:

teave pärineb allikast, mis on enamikul juhtudel olnud usaldusväärne;

C:

teave pärineb allikast, mis ei ole enamikul juhtudel olnud usaldusväärne;

X:

allika usaldusväärsust ei ole võimalik hinnata.

2.   Teabe esitanud liikmesriik annab liikmesriigist pärit teabe usaldusväärsusele võimaluse piires hinnangu, kasutades järgmisi teabe hindamise koode: [ME 146]

| 1: | teave, mille täpsuse suhtes ei ole kahtlust; |
| --- | --- |
| 2: | teave, milles selle allikas on isiklikult kindel, kuid milles seda edastav ametnik ei ole isiklikult kindel; |
| 3: | teave, milles selle allikas ei ole isiklikult kindel, kuid mida kinnitab muu, varem jäädvustatud teave; |
| 4: | teave, milles selle allikas ei ole isiklikult kindel ja mida ei ole võimalik kinnitada. |

1:

teave, mille täpsuse suhtes ei ole kahtlust;

2:

teave, milles selle allikas on isiklikult kindel, kuid milles seda edastav ametnik ei ole isiklikult kindel;

3:

teave, milles selle allikas ei ole isiklikult kindel, kuid mida kinnitab muu, varem jäädvustatud teave;

4:

teave, milles selle allikas ei ole isiklikult kindel ja mida ei ole võimalik kinnitada.

3.   Kui Europol jõuab juba tema valduses oleva teabe põhjal järeldusele, et hinnangut on vaja muuta, teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki ja püüab hinnangu muutmises kokku leppida. Europol ei muuda hinnangut ilma sellise kokkuleppeta.

4.   Kui Europol saab liikmesriigilt teavet, millele ei ole antud hinnangut, püüab

  hindab
  Europol võimaluse piires hinnata allika ja teabe usaldusväärsust juba tema valduses oleva teabe põhjal. Konkreetseid andmeid ja teavet tuleb hinnata kokkuleppel teabe esitanud liikmesriigiga. Liikmesriik ja Europol võivad samuti üldjoontes kokku leppida konkreetsete andmeliikide ja konkreetsete allikate hindamise üldtingimustes. Kui konkreetse juhtumi suhtes ei ole jõutud kokkuleppele või kui kokkulepe üldtingimuste kohta puudub, määrab Europol teabele või andmetele lõigetes 1 ja 2 osutatud koodid X ja 4. [ME 147]

5.   Kui Europol saab andmeid või teavet kolmandalt riigilt, rahvusvaheliselt organisatsioonilt või liidu asutuselt, kohaldatakse vastavalt käesolevat artiklit.

6.   Europol kasutab avalikult kättesaadavatest allikatest pärit teabe hindamiseks lõigetes 1 ja 2 sätestatud koode
  X ja 4
  . [ME 148]

Artikkel 36

Isikuandmete eriliikide ja erinevate kategooriate andmesubjektide isikuandmete töötlemine

1.   Kuriteoohvrite, tunnistajate või teiste kuritegude kohta teavet anda võivate isikute ja alla 18-aastaste isikute isikuandmete töötlemine on keelatud, välja arvatud juhul, kui see on tungivalt vajalik
  ja nõuetekohaselt põhjendatud
  Europoli pädevusvaldkonda kuuluvate kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks. [ME 149]

2.   Rassilist, ja etnilist
  või sotsiaalset
  päritolu, poliitilisi vaateid, religiooni ja usku ning ametiühingusse kuulumist kajastavate isikuandmete, samuti tervist ja seksuaalelu käsitlevate andmete automaatne või muul viisil töötlemine on keelatud, välja arvatud juhul, kui see on tungivalt vajalik
  ja nõuetekohaselt põhjendatud
  Europoli pädevusvaldkonda kuuluvate kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks ning kui need andmed täiendavad muid isikuandmeid, mida Europol juba töötleb. [ME 150]

3.   Ainult Europolil on juurdepääs lõigetes 1 ja 2 viidatud isikuandmetele. Tegevdirektor annab nõuetekohase juurdepääsuloa sellistele andmetele piiratud arvule ametnikele, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks.

4.   Ükski otsus, mis toob kaasa õiguslikke tagajärgi seoses andmesubjektiga, ei tohi põhineda ainult lõikes 2 viidatud andmete automaatsel töötlemisel, välja arvatud juhul, kui selline otsus on sõnaselgelt lubatud siseriiklike või liidu õigusaktidega või vajaduse korral Euroopa andmekaitseinspektori poolt. [ME 151]

5.   Lõigetes 1 ja 2 viidatud isikuandmeid ei edastata liikmesriikidele, liidu asutustele, kolmandatele riikidele ega rahvusvahelistele organisatsioonidele, välja arvatud üksikjuhtudel, kui see on hädavajalik
  ja nõuetekohaselt põhjendatud
  seoses Europoli pädevusvaldkonda kuuluvate kuritegudega.
  Sellised edastamised on kooskõlas käesoleva määruse VI peatüki sätetega. [ME 152]

6.   Europol esitab iga kuue kuu tagant Euroopa andmekaitseinspektorile ülevaate kõikidest lõikes 2 viidatud isikuandmetest, mida ta on töödelnud.

Artikkel 37

Isikuandmete säilitamise ja kustutamise tähtajad

1.   Europol säilitab enda töödeldud isikuandmeid ainult nii kaua, kui on
  tingimata
  vaja tema eesmärkide saavutamiseks

  selleks otstarbeks, milleks andmeid töödeldakse
  . [ME 153]

2.   Europol vaatab isikuandmete edasise säilitamise vajaduse läbi igal juhul hiljemalt kolme aasta jooksul pärast andmete esmase töötlemise algust. Kui Europol siiski vajab isikuandmete edasist säilitamist oma ülesannete täitmiseks, võib ta otsustada, et säilitab isikuandmeid järgmise läbivaatamiseni, mis toimub pärast järgmist kolmeaastast ajavahemikku. Edasise säilitamise põhjuseid põhjendatakse ja need dokumenteeritakse. Kui isikuandmete edasise säilitamise otsust ei tehta, kustutakse need andmed kolme aasta möödumisel automaatselt.

3.   Kui artikli 36 lõigetes 1 ja 2 viidatud isikuid käsitlevaid andmeid säilitatakse kauem kui viis aastat, teavitatakse sellest Euroopa andmekaitseinspektorit.

4.   Kui liikmesriik, liidu asutus, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon on isikuandmete edastamise ajal vastavalt artikli 25 lõikele 2 teatanud piirangutest, mis seisneb isikuandmete varasemas kustutamises või hävitamises, kustutab Europol isikuandmed kooskõlas selliste piirangutega. Kui andmete esitaja valduses olevast teabest ulatuslikuma teabe põhjal järeldatakse, et andmete edasine säilitamine on Europoli ülesannete täitmiseks vajalik, taotleb Europol andmete esitajalt luba andmeid edasi säilitada ning põhjendab sellist taotlust.

5.   Kui liikmesriik, liidu asutus, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon kustutab oma andmebaasist Europolile edastatud andmed, teatab ta sellest Europolile. Europol kustutab asjaomased andmed, välja arvatud juhul, kui andmete esitaja valduses olevast teabest ulatuslikuma teabe põhjal järeldatakse, et andmete edasine säilitamine on Europoli ülesannete täitmiseks vajalik. Europol teavitab andmete esitajat kõnealuste andmete edasisest säilitamisest ning põhjendab sellist edasist säilitamist.

6.   Isikuandmeid ei kustutata, kui:

| (a) | see kahjustaks kaitset vajava andmesubjekti huve. Sellistel juhtudel kasutatakse andmeid üksnes andmesubjekti
  selgesõnalisel ja kirjalikul
  nõusolekul; [ME 154] |
| --- | --- |

(a)

see kahjustaks kaitset vajava andmesubjekti huve. Sellistel juhtudel kasutatakse andmeid üksnes andmesubjekti
  selgesõnalisel ja kirjalikul
  nõusolekul; [ME 154]

| (b) | andmesubjekt seab kahtluse alla nende täpsuse ajavahemiku jooksul, mis võimaldab liikmesriikidel või, kui see on asjakohane, Europolil kontrollida andmete täpsust; |
| --- | --- |

(b)

andmesubjekt seab kahtluse alla nende täpsuse ajavahemiku jooksul, mis võimaldab liikmesriikidel või, kui see on asjakohane, Europolil kontrollida andmete täpsust;

| (c) | isikuandmeid tuleb säilitada tõendamise eesmärgil
  või õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks
  ; [ME 155] |
| --- | --- |

(c)

isikuandmeid tuleb säilitada tõendamise eesmärgil
  või õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks
  ; [ME 155]

| (d) | andmesubjekt on vastu nende kustutamisele ning nõuab selle asemel nende kasutamise piiramist. |
| --- | --- |

(d)

andmesubjekt on vastu nende kustutamisele ning nõuab selle asemel nende kasutamise piiramist.

Artikkel 38

Töötlemise turvalisus

1.   Europol võtab asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et kaitsta isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kadumise ja loata avalikustamise, muutmise ja juurdepääsu ning igasuguse muu loata töötlemise eest.

2.   Europol rakendab andmete automaattöötluse suhtes meetmeid, mis on kavandatud selleks, et:

| (a) | takistada kõrvaliste isikute juurdepääsu isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusseadmetele (töövahenditele juurdepääsu kontroll); |
| --- | --- |

(a)

takistada kõrvaliste isikute juurdepääsu isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusseadmetele (töövahenditele juurdepääsu kontroll);

| (b) | hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine ja kõrvaldamine (andmekandjate kontroll); |
| --- | --- |

(b)

hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine ja kõrvaldamine (andmekandjate kontroll);

| (c) | hoida ära andmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine ja kustutamine (säilitamise kontroll); |
| --- | --- |

(c)

hoida ära andmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine ja kustutamine (säilitamise kontroll);

| (d) | takistada selleks volitamata isikuil kasutada automatiseeritud andmetöötlussüsteemi andmesidevahendite abil (kasutajate kontroll); |
| --- | --- |

(d)

takistada selleks volitamata isikuil kasutada automatiseeritud andmetöötlussüsteemi andmesidevahendite abil (kasutajate kontroll);

| (e) | tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi volitatud kasutajatel oleks juurdepääs ainult nende juurdepääsuloaga hõlmatud andmetele (juurdepääsu kontroll); |
| --- | --- |

(e)

tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi volitatud kasutajatel oleks juurdepääs ainult nende juurdepääsuloaga hõlmatud andmetele (juurdepääsu kontroll);

| (f) | tagada võimalus kontrollida ja kindlaks teha, millistele asutustele võib edastada või on edastatud isikuandmeid andmesidevahendite abil (andmeedastuse kontroll); |
| --- | --- |

(f)

tagada võimalus kontrollida ja kindlaks teha, millistele asutustele võib edastada või on edastatud isikuandmeid andmesidevahendite abil (andmeedastuse kontroll);

| (g) | tagada võimalus kontrollida ja kindlaks teha, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal ja kes andmed sisestas (sisestamise kontroll); |
| --- | --- |

(g)

tagada võimalus kontrollida ja kindlaks teha, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal ja kes andmed sisestas (sisestamise kontroll);

| (ga) | tagada, et on võimalik kontrollida ja välja selgitada, milline töötaja on millistele andmetele juurde pääsenud ja millal (juurdepääsulogi);

  [ME 156] |
| --- | --- |

(ga)

tagada, et on võimalik kontrollida ja välja selgitada, milline töötaja on millistele andmetele juurde pääsenud ja millal (juurdepääsulogi);

  [ME 156]

| (h) | hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine ja kustutamine andmete edastamise ja andmekandjate vedamise ajal (veo kontroll); |
| --- | --- |

(h)

hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine ja kustutamine andmete edastamise ja andmekandjate vedamise ajal (veo kontroll);

| (i) | tagada, et paigaldatud süsteemide tõrke korral on võimalik nende toimimine kohe taastada (taastamine); |
| --- | --- |

(i)

tagada, et paigaldatud süsteemide tõrke korral on võimalik nende toimimine kohe taastada (taastamine);

| (j) | tagada, et süsteem toimib veatult, et selles ilmnevatest toimimisvigadest teatatakse viivitamata (töökindlus) ja et süsteemi rikked ei moonuta säilitatavaid andmeid (terviklus). |
| --- | --- |

(j)

tagada, et süsteem toimib veatult, et selles ilmnevatest toimimisvigadest teatatakse viivitamata (töökindlus) ja et süsteemi rikked ei moonuta säilitatavaid andmeid (terviklus).

3.   Europol ja liikmesriigid määratlevad mehhanismid turbevajaduste arvestamiseks kogu infosüsteemi piires.

Artikkel 38a

Isikuandmete lõimitud kaitse ja vaikimisi kaitse

1.
     
  Europol rakendab asjakohaseid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid ja menetlusi sellisel viisil, et töötlemine vastab käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud sätete nõuetele ning et tagatakse andmesubjekti õiguste kaitse.

2.
     
  Europol rakendab mehhanisme, tagamaks, et vaikimisi töödeldakse üksnes isikuandmeid, mis on vajalikud töötlemise otstarbeks.

  [ME 157]

Artikkel 38b

Euroopa andmekaitseinspektori teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest

1.
     
  Europol teavitab Euroopa andmekaitseinspektorit isikuandmetega seotud rikkumisest põhjendamatu viivitusteta ja võimaluse korral 24 tunni jooksul pärast isikuandmetega seotud rikkumise avastamist. Kui Europol teavitab sellest hiljem kui 24 tunni jooksul, esitab ta nõudmise korral selle kohta põhjenduse.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud teates tuleb vähemalt

| (a) | kirjeldada isikuandmetega seotud rikkumise laadi ning nimetada asjaomaste andmesubjektide kategooriad ja arv ning isikuandmete liigid ja arv; |
| --- | --- |

(a)

kirjeldada isikuandmetega seotud rikkumise laadi ning nimetada asjaomaste andmesubjektide kategooriad ja arv ning isikuandmete liigid ja arv;

| (b) | kirjeldada soovitatavaid meetmeid, mis võimaldavad leevendada isikuandmetega seotud rikkumise võimalikku negatiivset mõju; |
| --- | --- |

(b)

kirjeldada soovitatavaid meetmeid, mis võimaldavad leevendada isikuandmetega seotud rikkumise võimalikku negatiivset mõju;

| (c) | kirjeldada isikuandmetega seotud rikkumise võimalikke tagajärgi; |
| --- | --- |

(c)

kirjeldada isikuandmetega seotud rikkumise võimalikke tagajärgi;

| (d) | kirjeldada vastutava töötleja kavandatud või võetud meetmeid isikuandmetega seotud rikkumise lahendamiseks. |
| --- | --- |

(d)

kirjeldada vastutava töötleja kavandatud või võetud meetmeid isikuandmetega seotud rikkumise lahendamiseks.

3.
     
  Europol dokumenteerib kõik isikuandmetega seotud rikkumised, sealhulgas rikkumise asjaolud, nende mõju ja võetud parandusmeetmed, mis võimaldab Euroopa andmekaitseinspektoril kontrollida vastavust käesolevale artiklile. [ME 158]

Artikkel 38c

Andmesubjekti teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest

1.
     
  Kui artiklis 38b osutatud isikuandmetega seotud rikkumine võib kahjustada andmesubjekti isikuandmete ja tema eraelu kaitset, teavitab Europol isikuandmetega seotud rikkumisest põhjendamatu viivituseta ka andmesubjekti.

2.
     
  Andmesubjektile lõike 1 kohaselt esitatud teates kirjeldatakse isikuandmetega seotud rikkumise laadi ning see sisaldab artiklis 44 osutatud andmekaitseametniku nime ja kontaktandmeid.

3.
     
  Andmesubjekti ei pea teavitama isikuandmetega seotud rikkumisest, kui Europol suudab Euroopa andmekaitseinspektorile tõendada, et ta on rakendanud vajalikke tehnilisi kaitsemeetmeid ja et neid meetmeid kohaldati nende isikuandmete suhtes, mille suhtes rikkumine toime pandi. Selliste tehniliste kaitsemeetmetega muudetakse andmed loetamatuks kõikidele juurdepääsuõiguseta isikutele.

4.
     
  Asjaomase isiku õigustatud huvisid nõuetekohaselt arvesse võttes võib andmesubjektile teabe esitada hiljem või piiratud ulatuses või jätta selle esitamata, kui see on vajalik ja proportsionaalne meede:

| (a) | teenistuslike või õiguslike uurimiste, juurdluste või menetluste takistamise vältimiseks; |
| --- | --- |

(a)

teenistuslike või õiguslike uurimiste, juurdluste või menetluste takistamise vältimiseks;

| (b) | kuritegude tõkestamise, avastamise uurimise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise kahjustamise vältimiseks; |
| --- | --- |

(b)

kuritegude tõkestamise, avastamise uurimise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise kahjustamise vältimiseks;

| (c) | avaliku ja riigi julgeoleku kaitseks; |
| --- | --- |

(c)

avaliku ja riigi julgeoleku kaitseks;

| (d) | kaitsta kolmandate isikute õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(d)

kaitsta kolmandate isikute õigusi ja vabadusi.

Artikkel 39

Andmesubjekti õigus andmetega tutvuda

1.   Andmesubjektil on mõistlike ajavahemike järel õigus saada teavet selle kohta, kas Europol töötleb tema kohta käivaid isikuandmeid. Kui selliseid isikuandmeid töödeldakse, esitab Europol andmesubjektile
  vähemalt
  järgmise teabe: [ME 160]

| (a) | kinnitus selle kohta, kas temaga seotud andmeid töödeldakse või mitte; |
| --- | --- |

(a)

kinnitus selle kohta, kas temaga seotud andmeid töödeldakse või mitte;

| (b) | teave vähemalt töötlemistoimingute eesmärkide, asjaomaste andmeliikide
  , andmete säilitamise tähtaja
  ja vastuvõtjate kategooriate kohta, kellele andmeid avalikustatakse; [ME 161] |
| --- | --- |

(b)

teave vähemalt töötlemistoimingute eesmärkide, asjaomaste andmeliikide
  , andmete säilitamise tähtaja
  ja vastuvõtjate kategooriate kohta, kellele andmeid avalikustatakse; [ME 161]

| (c) | arusaadaval kujul teave töödeldavate andmete ja võimalik teave nende allikate kohta. |
| --- | --- |

(c)

arusaadaval kujul teave töödeldavate andmete ja võimalik teave nende allikate kohta.

| (ca) | õiguslik alus, mille kohaselt andmeid töödeldakse;

  [ME 162] |
| --- | --- |

(ca)

õiguslik alus, mille kohaselt andmeid töödeldakse;

  [ME 162]

| (cb) | on olemas õigus taotleda Europolilt andmesubjektiga seotud isikuandmete parandamist, kustutamist või nende töötlemise piiramist;

  [ME 163] |
| --- | --- |

(cb)

on olemas õigus taotleda Europolilt andmesubjektiga seotud isikuandmete parandamist, kustutamist või nende töötlemise piiramist;

  [ME 163]

| (cc) | töödeldavate andmete koopia.

  [ME 164] |
| --- | --- |

(cc)

töödeldavate andmete koopia.

  [ME 164]

2.   Andmesubjekt, kes soovib kasutada õigust tutvuda oma isikuandmetega, võib ilma ülemääraseid kulusid kandmata

  tasuta
  esitada sellekohase taotluse enda valitud liikmesriigis selleks määratud ametiasutusele. See ametiasutus saadab taotluse Europolile viivitamata ja igal juhul ühe kuu jooksul pärast selle kättesaamist.
  Europol kinnitab taotluse kättesaamist. [ME-d 165 ja 234]

3.   Europol vastab taotlusele põhjendamatu viivituseta ja igal juhul kolme kuu jooksul alates selle

  riikliku ametiasutuse taotluse
  kättesaamisest. [ME 166]

4.   Europol peab asjaomaste liikmesriikide pädevate asutustega nõu, milline otsus vastu võtta. Andmetega tutvumise otsuse vastuvõtmise eeltingimus on tihe koostöö Europoli ja nende liikmesriikide vahel, kes on otseselt seotud andmesubjekti juurdepääsuga sellistele andmetele. Kui liikmesriik ei nõustu Europoli kavandatud vastusega, teavitab ta Europoli oma vastuseisu põhjustest.

5.   Isikuandmetega tutvumine

  Teabe esitamine vastusena käesoleva artikli kohasele taotlusele
  keelatakse
  ulatuses, milles selline osaline
  või seda piiratakse, kui see

  täielik keelamine
  on vajalik meede, et: [ME 167]

| (a) | võimaldada Europolil nõuetekohaselt oma ülesandeid täita; |
| --- | --- |

(a)

võimaldada Europolil nõuetekohaselt oma ülesandeid täita;

| (b) | kaitsta liikmesriikide julgeolekut ja avalikku korda või ennetada kuritegusid; |
| --- | --- |

(b)

kaitsta liikmesriikide julgeolekut ja avalikku korda või ennetada kuritegusid;

| (c) | tagada, et ei kahjustataks ühtegi siseriiklikku uurimist; |
| --- | --- |

(c)

tagada, et ei kahjustataks ühtegi siseriiklikku uurimist;

| (d) | kaitsta kolmandate isikute õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(d)

kaitsta kolmandate isikute õigusi ja vabadusi.

Mis tahes otsuse puhul taotletud teabe piiramise või taotluse tagasilükkamise kohta tuleks võtta arvesse andmesubjekti põhiõigusi ja huvisid. [ME 168]

6.   Europol teavitab andmesubjekti kirjalikult isikuandmetega tutvumise keeldumisest või piiramisest, esitab sellise otsuse põhjendused ning teavitab teda tema õigusest esitada kaebus Euroopa andmekaitseinspektorile. Otsuse faktilised ja õiguslikud alused võib jätta teatamata, kui sellise teabe esitamise tõttu kaoks lõikega 5 kehtestatud piirangu mõju.

Artikkel 40

Õigus isikuandmeid parandada, kustutada ja blokeerida

1.   Igal andmesubjektil on õigus taotleda Europolilt teda käsitlevate väärade isikuandmete parandamist ning, kui see on võimalik ja vajalik, nende täiendamist või ajakohastamist. [ME 169]

2.   Igal andmesubjektil on õigus taotleda Europolilt teda käsitlevate isikuandmete kustutamist, kui neid ei vajata enam eesmärgil, milleks need on õiguspäraselt kogutud ja edasi töödeldud.

3.   Isikuandmed blokeeritakse nende kustutamise asemel, kui on piisavalt alust arvata, et andmete kustutamine võib mõjutada andmesubjekti õiguspäraseid huve. Blokeeritud andmeid töödeldakse üksnes sel eesmärgil, mis takistas nende kustutamist.

4.   Kui lõigetes 1, 2 ja 3 kirjeldatud Europoli valduses olevad andmed on talle esitanud kolmandad riigid või rahvusvahelised organisatsioonid või on need saadud Europoli enda analüüside tulemusel, parandab, kustutab ja blokeerib neid andmeid Europol
  ning vajaduse korral teavitab andmeallikaid
  . [ME 170]

5.   Kui lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud Europoli valduses olevad andmed on talle esitanud otse liikmesriik, parandab, kustutab ja blokeerib neid andmeid asjaomane liikmesriik koostöös Europoliga.

6.   Kui väärad andmed on edastatud teiste nõuetekohaste vahendite abil või kui vead liikmesriikide esitatud andmetes on tingitud vigasest edastamisest või kui edastamisega rikuti käesolevat määrust või kui andmed ei ole õiged seetõttu, et Europol on need sisestanud, vastu võtnud või neid säilitanud valesti või käesolevat määrust rikkudes, parandab või kustutab Europol andmed koostöös asjaomaste liikmesriikidega.

7.   Lõigetes 4, 5 ja 6 viidatud juhtudel teavitatakse viivitamata selliste andmete saajaid. Andmed saanud isikud parandavad, kustutavad või blokeerivad need andmed oma süsteemides vastavalt andmed saanud isikute suhtes kohaldatavatele eeskirjadele.

8.   Europol teatab andmesubjektile põhjendamatu viivituseta ja igal juhul kolme kuu jooksul kirjalikult, et tema kohta käivad andmed on parandatud, kustutatud või blokeeritud.

9.   Kui andmete parandamisest, kustutamisest või blokeerimisest keeldutakse, teatab Europol sellest andmesubjektile kirjalikult ning selgitab talle võimalust esitada kaebus Euroopa andmekaitseinspektorile ja kasutada õiguskaitsevahendeid.

Artikkel 41

Isikuandmete kaitsega seotud vastutus

1.   Europol säilitab isikuandmeid sellisel viisil, mis võimaldab teha kindlaks nende päritolu vastavalt artiklile 23.

1a.
     
  Europol säilitab isikuandmeid viisil, mis võimaldab neid parandada ja kustutada. [ME 171]

2.   Artikli 34 punktis d viidatud isikuandmete kvaliteedi eest vastutab isikuandmed Europolile edastanud liikmesriik, liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide edastatud ning avalikult kättesaadavatest allikatest saadud isikuandmete puhul aga Europol.
  Liidu asutused vastutavad andmete kvaliteedi eest kuni edastamise hetkeni ja edastamise hetkel. [ME 172]

3.   Artikli 34 punktides a, b, c ja e nimetatud põhimõtete järgimise eest vastutab Europol.

4.   Edastamise õiguspärasuse

  Kohaldatavate andmekaitsepõhimõtete järgimise
  eest vastutab: [ME 173]

| (a) | andmed edastanud liikmesriik, kui tegemist on liikmesriikide poolt Europolile edastatud isikuandmetega, ja |
| --- | --- |

(a)

andmed edastanud liikmesriik, kui tegemist on liikmesriikide poolt Europolile edastatud isikuandmetega, ja

| (b) | Europol, kui tegemist on Europoli poolt liikmesriikidele, kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele edastatud isikuandmetega. |
| --- | --- |

(b)

Europol, kui tegemist on Europoli poolt liikmesriikidele, kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele edastatud isikuandmetega.

5.   Europoli ja liidu asutuste vahelise andmeedastuse puhul vastutab edastamise õiguspärasuse eest Europol. Ilma et see piiraks eelmist lauset, vastutavad juhul, kui Europol edastab andmeid andmete saaja taotlusel, edastamise õiguspärasuse eest nii Europol kui ka andmete saaja. Peale selle vastutab Europol kõikide enda teostatavate andmetöötlustoimingute eest.

Europol kontrollib andmete saaja pädevust ja hindab andmete edastamise vajalikkust. Kui vajalikkuse asjus tekib kahtlusi, taotleb Europol andmete saajalt lisateavet. Andmete saaja tagab, et andmete edastamise vajalikkust on võimalik hiljem kontrollida. Andmete saaja töötleb isikuandmeid üksnes otstarbel, milleks need edastati. [ME 174]

Artikkel 42

Eelkontroll

1.   Selliste Isikuandmete töötlemise suhtes, mis kantakse uude loodavasse kataloogi,

  mis tahes töötlemisprotsessis, mis on mõeldud ühe või mitme omavahel seotud eesmärgi saavutamiseks seoses põhitegevusega,
  kohaldatakse eelkontrolli, kui: [ME 175]

| (a) | töödeldakse artikli 36 lõikes 2 osutatud andmete eriliike; |
| --- | --- |

(a)

töödeldakse artikli 36 lõikes 2 osutatud andmete eriliike;

| (b) | vastasel juhul toob töötlemise laad, eelkõige uute tehnoloogiate, mehhanismide ja menetluste kasutamine endaga kaasa konkreetse ohu andmesubjekti põhiõigustele ja -vabadustele, eelkõige tema isikuandmete kaitsele. |
| --- | --- |

(b)

vastasel juhul toob töötlemise laad, eelkõige uute tehnoloogiate, mehhanismide ja menetluste kasutamine endaga kaasa konkreetse ohu andmesubjekti põhiõigustele ja -vabadustele, eelkõige tema isikuandmete kaitsele.

2.   Eelkontrolli teostab Euroopa andmekaitseinspektor pärast teate saamist isikuandmete kaitse ametnikult, kes eelkontrolli vajalikkuses kahtlemise korral konsulteerib Euroopa andmekaitseinspektoriga.

3.   Euroopa andmekaitseinspektor esitab oma arvamuse kahe kuu jooksul alates teate saamisest. Nimetatud tähtaja kulu võib peatada
  igal ajal
  , kuni Euroopa andmekaitseinspektor on saanud taotletud täiendavat teavet. Kui küsimuse keerukus seda nõuab, võib Euroopa andmekaitseinspektor nimetatud tähtaega oma otsusega veel kahe kuu võrra pikendada.
  Pikendamisi on võimalik teha kuni kahel korral.
  Vastavasisulise otsuse teeb ta Europolile teatavaks enne esimese kahekuulise tähtaja möödumist. [ME 176]

Kui arvamust ei ole kahekuulise tähtaja või võimaliku pikendatud tähtaja jooksul esitatud, loetakse arvamus positiivseks.

Kui Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et kõnesolev töötlemine võib viia käesoleva määruse mõne sätte rikkumiseni, teeb ta vajaduse korral ettepanekud, et nimetatud rikkumist vältida. Kui Europol töötlustoimingut sellele vastavalt ei kohanda, võib Euroopa andmekaitseinspektor kasutada talle artikli 46 lõikega 3 antud volitusi.

4.   Euroopa andmekaitseinspektor peab registrit kõikide talle lõike 1 kohaselt teatavaks tehtud töötlustoimingute kohta. Kõnealune register lõimitakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 27 lõikes 5 viidatud registrisse.

Artikkel 43

Logimine ja dokumenteerimine

1.   Isikuandmete töötlemise õiguspärasuse kontrollimiseks, siseseire võimaldamiseks ning nõuetekohase andmetervikluse ja -turbe tagamiseks dokumenteerib Europol isikuandmete kogumist, muutmist, neile juurdepääsu
  , neist väljavõtete tegemist
  ning nende avalikustamist, ühendamist ja kustutamist. Kõnealused logid ja dokumendid kustutatakse kolme aasta pärast, välja arvatud juhul kui andmeid vajatakse käimasoleva kontrolli jaoks. Logide muutmine peab olema võimatu. [ME 177]

2.   Lõike 1 kohaselt koostatud logid ja dokumendid edastatakse taotluse korral isikuandmete kaitse kontrollimiseks Euroopa andmekaitseinspektorile. Euroopa andmekaitseinspektor kasutab seda teavet ainult isikuandmete kaitse kontrollimiseks ning nõuetekohase andmetöötluse, andmetervikluse ja -turbe tagamiseks.

Artikkel 44

Isikuandmete kaitse ametnik

1.   Haldusnõukogu nimetab ametisse isikuandmete kaitse ametniku, kes on ameti töötaja. Isikuandmete kaitse ametnik on oma ülesannete täitmisel sõltumatu.

2.   Isikuandmete kaitse ametnik valitakse tema isikuomaduste ja ametialaste võimete ning eelkõige tema isikuandmete kaitse alaste eriteadmiste alusel.

3.   Isikuandmete kaitse ametnikuks valimine ei tohi kaasa tuua huvide konflikti isikuandmete kaitse ametnikuna tegutsemise ning teiste ametlike tööülesannete vahel, eelkõige käesoleva määruse sätete kohaldamisel.

4.   Isikuandmete kaitse ametniku ametiaeg kestab kaks kuni viis aastat. Teda võib uuesti ametisse nimetada kokku kuni kümneks aastaks. Isikuandmete kaitse ametniku ametisse nimetanud liidu institutsioon või asutus võib ta ametikohalt vabastada üksnes Euroopa andmekaitseinspektori nõusolekul, kui ta ei vasta enam oma tööülesannete täitmiseks vajalikele tingimustele.

5.   Pärast ametisse nimetamist registreerib isikuandmete kaitse ametniku ametisse nimetanud institutsioon või asutus ta Euroopa andmekaitseinspektori juures.

6.   Töökohustuste täitmiseks ei tohi isikuandmete kaitse ametnikule anda mingeid juhendeid.

7.   Isikuandmete kaitse ametnikul on seoses isikuandmetega, mis ei hõlma Europoli töötajate isikuandmeid ega halduslikku laadi isikuandmeid, eelkõige järgmised ülesanded:

| (a) | tagada sõltumatult õiguspärasus ja käesoleva määruse sätete täitmine

  ametisisene kohaldamine
  isikuandmete töötlemisel; [ME 178] |
| --- | --- |

(a)

tagada sõltumatult õiguspärasus ja käesoleva määruse sätete täitmine

  ametisisene kohaldamine
  isikuandmete töötlemisel; [ME 178]

| (b) | tagada isikuandmete edastamise ja vastuvõtmise dokumenteerimine vastavalt käesolevale määrusele; |
| --- | --- |

(b)

tagada isikuandmete edastamise ja vastuvõtmise dokumenteerimine vastavalt käesolevale määrusele;

| (c) | tagada andmesubjekti taotluse korral tema teavitamine tema õigustest vastavalt käesolevale määrusele; |
| --- | --- |

(c)

tagada andmesubjekti taotluse korral tema teavitamine tema õigustest vastavalt käesolevale määrusele;

| (d) | teha koostööd Europoli töötajatega, kes vastutavad andmetöötluse korra ning sellealase koolituse ja nõustamise eest; |
| --- | --- |

(d)

teha koostööd Europoli töötajatega, kes vastutavad andmetöötluse korra ning sellealase koolituse ja nõustamise eest;

| (e) | teha koostööd Euroopa andmekaitseinspektoriga
  , eriti seoses artiklis 42 osutatud töötlustoimingute tegemisel
  ; [ME 179] |
| --- | --- |

(e)

teha koostööd Euroopa andmekaitseinspektoriga
  , eriti seoses artiklis 42 osutatud töötlustoimingute tegemisel
  ; [ME 179]

| (f) | koostada aastaaruanne ning edastada see haldusnõukogule ja Euroopa andmekaitseinspektorile. |
| --- | --- |

(f)

koostada aastaaruanne ning edastada see haldusnõukogule ja Euroopa andmekaitseinspektorile.

| (fa) | tegutseda kontaktisikuna, kellele esitada isikuandmetega tutvumise taotlus vastavalt artiklile 39;

  [ME 180] |
| --- | --- |

(fa)

tegutseda kontaktisikuna, kellele esitada isikuandmetega tutvumise taotlus vastavalt artiklile 39;

  [ME 180]

| (fb) | pidada kõikide Europoli poolt teostatavate töötlustoimingute registrit, mis hõlmab vajaduse korral teavet eesmärgi, isikuandmete kategooriate, vastuvõtjate, blokeerimise ja kustutamise ajapiirangute, kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele edastamise ja turvameetmete kohta;

  [ME 181] |
| --- | --- |

(fb)

pidada kõikide Europoli poolt teostatavate töötlustoimingute registrit, mis hõlmab vajaduse korral teavet eesmärgi, isikuandmete kategooriate, vastuvõtjate, blokeerimise ja kustutamise ajapiirangute, kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele edastamise ja turvameetmete kohta;

  [ME 181]

| (fc) | pidada registrit vahejuhtumite ja turvarikkumiste kohta, mis mõjutavad operatiivandmeid ja halduslikku laadi isikuandmeid.

  [ME 182] |
| --- | --- |

(fc)

pidada registrit vahejuhtumite ja turvarikkumiste kohta, mis mõjutavad operatiivandmeid ja halduslikku laadi isikuandmeid.

  [ME 182]

8.   Seoses Europoli töötajate isikuandmete ja halduslikku laadi isikuandmetega täidab isikuandmete kaitse ametnik ka määrusega (EÜ) nr 45/2001 ette nähtud ülesandeid. [ME 183]

9.   Oma ülesannete täitmisel on isikuandmete kaitse ametnikul juurdepääs kõigile Europoli töödeldavatele andmetele ja kõigile Europoli ruumidele.
  Selline juurdepääs on võimalik igal ajal ja ilma eelneva taotluseta
  . [ME 184]

10.   Kui isikuandmete kaitse ametnik leiab, et käesoleva määruse isikuandmete töötlemist käsitlevaid sätteid ei järgita, teavitab ta tegevdirektorit, paludes viimasel mittevastavus määratud aja jooksul kõrvaldada. Kui tegevdirektor ei vii töötlemist ettenähtud aja jooksul vastavusse isikuandmete töötlemist käsitlevate sätetega, teavitab isikuandmete kaitse ametnik haldusnõukogu ning nad lepivad kokku kindla aja vastamiseks. Kui haldusnõukogu ei vii töötlemist ettenähtud aja jooksul vastavusse isikuandmete töötlemist käsitlevate sätetega, esitab isikuandmete kaitse ametnik juhtumi Euroopa andmekaitseinspektorile.

11.   Haldusnõukogu võtab vastu isikuandmete kaitse ametnikku käsitlevad rakenduseeskirjad. Kõnealused rakenduseeskirjad käsitlevad eelkõige isikuandmete kaitse ametniku ametisse valimist ja ametist vabastamist, tema ülesandeid, kohustusi ja pädevust ning tema sõltumatuse tagatisi. Europol tagab isikuandmete kaitse ametnikule tema ülesannete täitmiseks vajalikud töötajad ja vahendid. Nimetatud töötajatel on juurdepääs Europolis töödeldavatele isikuandmetele ja Europoli ruumidele üksnes niivõrd, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks.
  Selline juurdepääs on võimalik igal ajal ja ilma eelneva taotluseta. [ME 185]

11a.
     
  Isikuandmete kaitse ametnikule antakse vajalikud vahendid tema ülesannete täitmiseks. [ME 186]

Artikkel 45

Riikliku järelevalveasutuse teostatav järelevalve

1.   Iga liikmesriik määrab riikliku järelevalveasutuse, kelle ülesanne on kooskõlas siseriikliku õigusega sõltumatult jälgida asjaomase liikmesriigi poolt Europolile isikuandmete edastamise, nendest väljavõtete tegemise ja nendest teatamise lubatavust ning kontrollida, kas selline edastamine, väljavõtete tegemine või teatamine kahjustab andmesubjekti õigusi. Selleks on riiklikul järelevalveasutusel siseriikliku üksuse ja kontaktametnike ruumides juurdepääs isikuandmetele, mille liikmesriik on asjakohase riikliku korra kohaselt Europolile edastanud.

2.   Oma järelevalveülesannete täitmiseks on riiklikul järelevalveasutusel juurdepääs tema Europoli kontaktametnike töökohtadele ja dokumentidele.

3.   Riiklikud järelevalveasutused teostavad asjakohase riikliku korra kohaselt järelevalvet siseriiklike üksuste tegevuse ja kontaktametnike tegevuse üle, kui selline tegevus on seotud isikuandmete kaitsega. Samuti teavitavad nad Euroopa andmekaitseinspektorit kõikidest meetmetest, mida nad Europoli suhtes võtavad.

4.   Igal isikul on õigus taotleda riiklikult järelevalveasutuselt teda käsitlevate andmete mis tahes kujul Europolile edastamise või teatavaks tegemise ning asjaomase liikmesriigi poolt selliste andmetega tutvumise õiguspärasuse kontrollimist. Seda õigust kasutatakse selle liikmesriigi õiguse kohaselt, kus taotlus esitatakse.

Artikkel 46

Euroopa andmekaitseinspektori teostatav järelevalve

1.   Euroopa andmekaitseinspektori ülesanne on jälgida ja tagada, et kohaldataks käesoleva määruse ning teiste ühenduse õigusaktide sätteid, mis käsitlevad füüsiliste isikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitsmist isikuandmete töötlemisel Europolis, samuti nõustada Europoli ja andmesubjekte kõikides isikuandmete töötlemisega seotud küsimustes. Nimetatud eesmärgil täidab ta lõikes 2 ette nähtud ülesandeid ning kasutab talle lõikega 3 antud volitusi.

2.   Käesoleva määruse alusel Euroopa andmekaitseinspektor:

| (a) | kuulab ja uurib kaebusi ning teavitab andmesubjekti tulemustest mõistliku aja jooksul; |
| --- | --- |

(a)

kuulab ja uurib kaebusi ning teavitab andmesubjekti tulemustest mõistliku aja jooksul;

| (b) | teostab omaalgatuslikult või kaebuse alusel uurimisi ning teeb tulemuse andmesubjektile
  viivitamata
  teatavaks mõistliku aja jooksul; [ME 187] |
| --- | --- |

(b)

teostab omaalgatuslikult või kaebuse alusel uurimisi ning teeb tulemuse andmesubjektile
  viivitamata
  teatavaks mõistliku aja jooksul; [ME 187]

| (c) | jälgib ning tagab, et kohaldataks käesoleva määruse ja muude liidu õigusaktide sätteid, mis käsitlevad füüsiliste isikute kaitsmist isikuandmete töötlemisel Europolis; |
| --- | --- |

(c)

jälgib ning tagab, et kohaldataks käesoleva määruse ja muude liidu õigusaktide sätteid, mis käsitlevad füüsiliste isikute kaitsmist isikuandmete töötlemisel Europolis;

| (d) | nõustab omaalgatuslikult või konsultatsiooni korras Europoli kõikides isikuandmete töötlemisega seotud küsimustes, eelkõige enne seda, kui viimane koostab oma sise-eeskirjad põhiõiguste ja -vabaduste kaitse kohta isikuandmete töötlemisel; |
| --- | --- |

(d)

nõustab omaalgatuslikult või konsultatsiooni korras Europoli kõikides isikuandmete töötlemisega seotud küsimustes, eelkõige enne seda, kui viimane koostab oma sise-eeskirjad põhiõiguste ja -vabaduste kaitse kohta isikuandmete töötlemisel;

| (e) | määrab kindlaks ja avaldab artikli 36 lõikes 4 nimetatud erandid, tagatised, load ja tingimused ning põhjendab neid; |
| --- | --- |

(e)

määrab kindlaks ja avaldab artikli 36 lõikes 4 nimetatud erandid, tagatised, load ja tingimused ning põhjendab neid;

| (f) | peab registrit talle artikli 42 lõike 1 kohaselt teatavaks tehtud ning artikli 42 lõike 4 kohaselt registreeritud töötlemistoimingute kohta; |
| --- | --- |

(f)

peab registrit talle artikli 42 lõike 1 kohaselt teatavaks tehtud ning artikli 42 lõike 4 kohaselt registreeritud töötlemistoimingute kohta;

| (g) | teostab eelkontrolli töötluste kohta, millest talle on teatatud. |
| --- | --- |

(g)

teostab eelkontrolli töötluste kohta, millest talle on teatatud.

3.   Käesoleva määruse alusel võib Euroopa andmekaitseinspektor:

| (a) | nõustada andmesubjekte nende õiguste kasutamisel; |
| --- | --- |

(a)

nõustada andmesubjekte nende õiguste kasutamisel;

| (b) | edastada isikuandmete töötlemist käsitlevate sätete väidetava rikkumise korral asja arutamiseks Europolile ning vajaduse korral teha ettepanekuid rikkumise kõrvaldamiseks ja andmesubjektide kaitse parandamiseks; |
| --- | --- |

(b)

edastada isikuandmete töötlemist käsitlevate sätete väidetava rikkumise korral asja arutamiseks Europolile ning vajaduse korral teha ettepanekuid rikkumise kõrvaldamiseks ja andmesubjektide kaitse parandamiseks;

| (c) | anda käsu täita taotlusi, mis on seotud andmeid käsitlevate õiguste kasutamisega, kui sellised taotlused on artikleid 39 ja 40 rikkudes tagasi lükatud; |
| --- | --- |

(c)

anda käsu täita taotlusi, mis on seotud andmeid käsitlevate õiguste kasutamisega, kui sellised taotlused on artikleid 39 ja 40 rikkudes tagasi lükatud;

| (d) | Europoli hoiatada või teha talle märkus; |
| --- | --- |

(d)

Europoli hoiatada või teha talle märkus;

| (e) | anda käsu kõik andmed parandada, blokeerida, kustutada või hävitada, kui neid on kasutatud isikuandmete töötlemist reguleerivaid sätteid rikkudes, ning teavitada nimetatud meetmetest kolmandaid isikuid, kellele andmed on avaldatud; |
| --- | --- |

(e)

anda käsu kõik andmed parandada, blokeerida, kustutada või hävitada, kui neid on kasutatud isikuandmete töötlemist reguleerivaid sätteid rikkudes, ning teavitada nimetatud meetmetest kolmandaid isikuid, kellele andmed on avaldatud;

| (f) | teha haldusnõukogule ettepaneku
  kehtestada ajutise või tähtajatu töötlemiskeelu

  ajutine või tähtajatu töötlemiskeeld
  ; [ME 189] |
| --- | --- |

(f)

teha haldusnõukogule ettepaneku
  kehtestada ajutise või tähtajatu töötlemiskeelu

  ajutine või tähtajatu töötlemiskeeld
  ; [ME 189]

| (g) | edastada asja arutamiseks Europolile ja vajaduse korral Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile; |
| --- | --- |

(g)

edastada asja arutamiseks Europolile ja vajaduse korral Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile;

| (h) | edastada asja aluslepingus sätestatud tingimustel arutamiseks Euroopa Liidu Kohtusse; |
| --- | --- |

(h)

edastada asja aluslepingus sätestatud tingimustel arutamiseks Euroopa Liidu Kohtusse;

| (i) | sekkuda Euroopa Liidu Kohtusse antud asjade arutamisse. |
| --- | --- |

(i)

sekkuda Euroopa Liidu Kohtusse antud asjade arutamisse.

4.   Euroopa andmekaitseinspektoril on õigus:

| (a) | saada Europolilt juurdepääs kõikidele tema uurimisteks vajalikele isikuandmetele ja kogu teabele; |
| --- | --- |

(a)

saada Europolilt juurdepääs kõikidele tema uurimisteks vajalikele isikuandmetele ja kogu teabele;

| (b) | pääseda kõikidesse tööruumidesse, kus Europol tegutseb, kui on põhjust arvata, et seal teostatakse käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid toiminguid. |
| --- | --- |

(b)

pääseda kõikidesse tööruumidesse, kus Europol tegutseb, kui on põhjust arvata, et seal teostatakse käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid toiminguid.

5.   Euroopa andmekaitseinspektor koostab Europoli üle teostatud järelevalvetegevuse kohta aastaaruande. Kõnealune aruanne moodustab osa määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 48 viidatud Euroopa andmekaitseinspektori aastaaruandest.

Kõnealune aruanne hõlmab statistilisi andmeid, mis käsitlevad kaebusi, uurimisi, juurdlusi, tundliku teabe töötlemist ning isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, eelkontrolli ja teavitamist ning lõikes 3 osutatud õiguste kasutamist.

Aruanne esitatakse parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale ning edastatakse nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. Kõnealuse aruande põhjal võivad Euroopa Parlament ja nõukogu taotleda Euroopa andmekaitseinspektorilt täiendavate meetmete võtmist, et tagada käesoleva määruse sätete kohaldamine. [ME 190]

6.   Euroopa andmekaitseinspektori liikmed ja töötajad on kohustatud hoidma ametisaladust vastavalt artiklile 69.

Artikkel 47

Euroopa andmekaitseinspektori ja riiklike isikuandmete kaitse asutuste koostöö

1.   Euroopa andmekaitseinspektor teeb tihedat koostööd riiklike järelevalveasutustega riikide kaasamist nõudvates konkreetsetes küsimustes, eelkõige juhul, kui Euroopa andmekaitseinspektor või riiklik järelevalveasutus leiab, et liikmesriikide tavad on üksteisest väga erinevad, või kui avastatakse potentsiaalselt ebaseaduslik teabeedastus Europoli teabevahetuskanalite kaudu või kui ühel või mitmel riiklikul järelevalveasutusel tekib küsimusi käesoleva määruse rakendamise või tõlgendamise kohta.

2.   
  Täites oma kohustusi, mis on sätestatud artikli 46 lõikes 2, kasutab Euroopa andmekaitseinspektor vajaduse korral riiklike isikuandmete kaitse asutuste oskusteavet ja kogemusi. Tegutsedes koostöös Euroopa andmekaitseinspektoriga, on riiklike isikuandmete kaitse asutuste liikmetel ja töötajatel subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet nõuetekohaselt arvesse võttes samasugused õigused, nagu on sätestatud artikli 46 lõikes 4, ja neile kehtivad samasugused kohustused, nagu on sätestatud artikli 46 lõikes 6.

  Lõikes 1 nimetatud juhtudel Euroopa andmekaitseinspektor ja riiklikud järelevalveasutused, tegutsedes igaüks oma pädevuse piires, vahetavad vastavalt vajadusele asjakohast teavet, abistavad üksteist auditite ja kontrollide läbiviimisel, uurivad käesoleva määruse tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivaid raskusi ning sõltumatu järelevalve ja andmesubjektide õiguste teostamisel esinevaid probleeme, koostavad kooskõlastatud ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks ja edendavad teadlikkust isikuandmete kaitse alastest õigustest. [ME 191]

2a.
     
  Euroopa andmekaitseinspektor teavitab riiklikke järelevalveasutusi kõigist neile olulistest küsimustest. [ME 192]

2b.
     
  Kui teatavad küsimused puudutavad ühelt või mitmelt liikmesriigilt saadud andmeid, konsulteerib Euroopa andmekaitseinspektor asjaomaste ja pädevate riiklike järelevalveasutustega. Euroopa andmekaitseinspektor ei otsusta täiendavate meetmete võtmist enne, kui asjaomased ja pädevad riiklikud järelevalveasutused on Euroopa andmekaitseinspektorit teavitanud oma seisukohast Euroopa andmekaitseinspektori kehtestatud tähtaja jooksul, mis on vähemalt kaks kuud. Euroopa andmekaitseinspektor võtab asjaomaste ja pädevate riiklike järelevalveasutuste arvamust täiel määral arvesse. Juhul kui Euroopa andmekaitseinspektor ei kavatse nende seisukohta järgida, teavitab ta neid ja esitab põhjenduse. Juhtudel, mida Euroopa andmekaitseinspektor peab äärmiselt kiireloomuliseks, võib ta otsustada võtta viivitamata meetmeid. Sellistel juhtudel teavitab Euroopa andmekaitseinspektor kohe asjaomaseid ja pädevaid riiklikke järelevalveasutusi ning põhjendab olukorra kiireloomulisust ja võetud meedet. [ME 193]

2c.
     
  Euroopa andmekaitseinspektor konsulteerib asjaomaste ja pädevate riiklike järelevalveasutustega, enne kui võtab artikli 46 lõike 3 punktides e kuni h sätestatud meetmeid. Euroopa andmekaitseinspektor võtab täiel määral arvesse asjaomaste ja pädevate riiklike järelevalveasutuste arvamust, mis on edastatud andmekaitseinspektori kehtestatud tähtaja jooksul, mis on vähemalt kaks kuud. Juhul kui Euroopa andmekaitseinspektor ei kavatse riiklike järelevalveasutuste seisukohta järgida, teavitab ta neid ja esitab põhjenduse. Juhtudel, mida Euroopa andmekaitseinspektor peab äärmiselt kiireloomuliseks, võib ta otsustada võtta viivitamata meetmeid. Sellistel juhtudel teavitab Euroopa andmekaitseinspektor kohe asjaomaseid ja pädevaid riiklikke järelevalveasutusi ning põhjendab olukorra kiireloomulisust ja võetud meedet. Euroopa andmekaitseinspektor hoidub meetmete võtmisest, kui kõik riiklikud järelevalveasutused on Euroopa andmekaitseinspektorile edastanud eitava seisukoha. [ME 194]

3.   Riiklikud järelevalveasutused

  Riiklike järelevalveasutuste juhid
  ja Euroopa andmekaitseinspektor korraldavad vajaduse korral koosolekuid

  kohtuvad vähemalt kord aastas, et arutada strateegilisi ja üldisi poliitikaküsimusi või muid lõigetes 1 ja 2 osutatud küsimusi
  . Euroopa andmekaitseinspektor kannab nende koosolekute kulud ja vastutab nende korraldamise eest. Esimesel koosolekul võetakse vastu kodukord. Vastavalt vajadusele töötatakse ühiselt välja edasised töömeetodid. [ME 195]

Artikkel 48

Halduslikku laadi isikuandmed ja töötajate isikuandmed


  [ME 196]

Kõikide Europoli töötajate isikuandmete ja Europoli valduses olevate halduslikku laadi isikuandmete suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001. [ME 197]

VIII peatükk

ÕIGUSKAITSEVAHENDID JA VASTUTUS

Artikkel 49

Õigus esitada kaebus Euroopa andmekaitseinspektorile

1.   Igal andmesubjektil on õigus esitada kaebus Euroopa andmekaitseinspektorile, kui ta leiab, et teda käsitlevate isikuandmete töötlemine ei ole kooskõlas käesoleva määrusega.

2.   Kui kaebus on seotud artiklis 39 või 40 viidatud otsusega, konsulteerib Euroopa andmekaitseinspektor selle liikmesriigi
  (nende liikmesriikide)
  järelevalveasutuste või pädeva kohtuasutusega, kust andmed pärinevad, või küsimusega otseselt seotud liikmesriigiga
  (liikmesriikidega)
  . Euroopa andmekaitseinspektor teeb oma otsuse, millega võidakse keelata igasuguse teabe edastamine, tihedas koostöös riikliku järelevalveasutuse või pädeva kohtuasutusega.
  [ME 198]

3.   Kui kaebus on seotud liikmesriigi poolt Europolile esitatud andmete töötlemisega, tagab Euroopa andmekaitseinspektor tihedas koostöös andmed esitanud liikmesriigi järelevalveasutusega, et
  andmete töötlemine asjaomases liikmesriigis on toimunud seadusepäraselt ning et
  vajalik kontroll on teostatud nõuetekohaselt. [ME 199]

4.   Kui kaebus on seotud liidu asutuste, kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt Europolile esitatud andmete töötlemisega, tagab Euroopa andmekaitseinspektor, et Europol on teostanud vajaliku kontrolli.

Artikkel 50

Õigus kasutada õiguskaitsevahendeid Euroopa andmekaitseinspektori vastu

Kaebused Euroopa andmekaitseinspektori otsuste kohta esitatakse Euroopa Liidu Kohtule.

Artikkel 51

Üldsätted vastutuse ja hüvitise saamise õiguste kohta

1.   Europoli lepinguline vastutus on reguleeritud asjaomase lepingu suhtes kohaldatava õigusega.

2.   Otsuse tegemine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse vastavalt Europoli sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.

3.   Ilma et see piiraks artikli 52 kohaldamist, hüvitab Europol liikmesriikide õiguse ühiste üldpõhimõtete kohaselt mis tahes kahju, mida tema talitused ja töötajad on tekitanud oma kohuste täitmisel.

4.   Lõikes 3 viidatud kahju hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse.

5.   Europoli töötajate isiklik vastutus Europoli ees on reguleeritud nende suhtes kohaldatavate personalieeskirjade ja teenistustingimustega.

Artikkel 52

Vastutus isikuandmete väära töötlemise eest ja õigus saada hüvitist

1.   Isikutel, kellele on tekitatud kahju ebaseadusliku töötlemisega, on õigus saada kahjuhüvitist vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 340 Europolilt või siseriikliku õiguse kohaselt liikmesriigilt, kus kahju põhjustanud sündmus aset leidis. Asjaomane isik esitab kaebuse Europoli vastu Euroopa Liidu Kohtule ning kaebuse liikmesriigi vastu kõnealuse liikmesriigi pädevale riiklikule kohtule.

2.   Europoli ja liikmesriigi võimalikud vaidlused seoses lõpliku vastutusega isikutele kooskõlas lõikega 1 makstud hüvitise eest suunatakse lahendamiseks haldusnõukogule, kes teeb otsuse oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega, ilma et see piiraks õigust seda otsust vaidlustada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 263.

IX peatükk

PARLAMENTAARNE KONTROLL

Artikkel 53

Parlamentaarne kontroll


  ühiskontroll

1.
     
  Mehhanismiks, mille abil Euroopa Parlament koos liikmesriikide parlamentide saab kontrollida Europoli tegevust, on spetsiaalne parlamentaarse ühiskontrolli töörühm, mis luuakse Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni raames ja millesse kuuluvad kõnealuse pädeva komisjoni kõik liikmed ning üks esindaja ja asendusliige iga liikmesriigi parlamendi pädevast komisjonist. Liikmesriigid, kus on kahekojaline parlament, võivad selle asemel saata ühe esindaja kummastki kojast.

2.
     
  Parlamentaarse ühiskontrolli töörühma koosolekud kutsub alati kokku Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimees Euroopa Parlamendi ruumides. Koosolekuid juhtavad koos Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimees ja nõukogus roteeruvaks eesistujaks oleva liikmesriigi parlamendi esindaja.

3.
     
  Parlamentaarse ühiskontrolli töörühm jälgib käesoleva määruse sätete kohaldamist, eelkõige seoses nende mõjuga füüsiliste isikute põhiõigustele ja -vabadustele.

4.
     
  Sel eesmärgil on parlamentaarse ühiskontrolli töörühmal järgmised ülesanded:

1.

  a)
     Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide

  parlamentaarse ühiskontrolli töörühma
  taotluse korral osalevad haldusnõukogu esimees, ja tegevdirektor
  ja Euroopa Komisjoni esindaja parlamentaarse ühiskontrolli töörühma

  parlamentide aruteludel, et käsitleda Europoliga seotud küsimusi, võttes
  vajaduse korral
  arvesse vaikimis- ja konfidentsiaalsuskohustust.
  Töörühm võib vajaduse korral kutsuda oma koosolekutele teisi ajaomaseid isikuid;

2.   Euroopa Parlament teostab koos liikmesriikide parlamentidega kontrolli Europoli tegevuse üle kooskõlas käesoleva määrusega.

| b) | parlamentaarse ühiskontrolli töörühma taotluse korral osaleb Euroopa andmekaitseinspektor töörühma koosolekul vähemalt kord aastas, et Europoli toimingutega seoses arutada küsimusi, mis on seotud füüsiliste isikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitsega, eriti isikuandmete kaitsega, võttes vajaduse korral arvesse vaikimis- ja konfidentsiaalsuskohustust. |
| --- | --- |

b)

parlamentaarse ühiskontrolli töörühma taotluse korral osaleb Euroopa andmekaitseinspektor töörühma koosolekul vähemalt kord aastas, et Europoli toimingutega seoses arutada küsimusi, mis on seotud füüsiliste isikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitsega, eriti isikuandmete kaitsega, võttes vajaduse korral arvesse vaikimis- ja konfidentsiaalsuskohustust.

Parlamentaarse ühiskontrolli töörühma koosolekutel tutvustatakse ja arutatakse järgmisi dokumente:

| — | artiklis 15 osutatud aasta tööprogrammi ja mitmeaastase tööprogrammi projekt; |
| --- | --- |

—

artiklis 15 osutatud aasta tööprogrammi ja mitmeaastase tööprogrammi projekt;

| — | artiklis 14 osutatud iga-aastane üldine tegevusaruanne; |
| --- | --- |

—

artiklis 14 osutatud iga-aastane üldine tegevusaruanne;

| — | artiklis 46 osutatud Euroopa andmekaitseinspektori aastaaruanne Europoli üle teostatud järelevalvetegevuse kohta; |
| --- | --- |

—

artiklis 46 osutatud Euroopa andmekaitseinspektori aastaaruanne Europoli üle teostatud järelevalvetegevuse kohta;

| — | artiklis 70 osutatud Euroopa Komisjoni koostatud hindamisaruanne, et üle vaadata Europoli tulemuslikkus ja tõhusus. |
| --- | --- |

—

artiklis 70 osutatud Euroopa Komisjoni koostatud hindamisaruanne, et üle vaadata Europoli tulemuslikkus ja tõhusus.

Parlamentaarse ühiskontrolli töörühma taotlusel osalevad töörühma koosolekul järgmised isikud:

| — | artikli 56 lõikes 2 osutatud valitud kandidaadid tegevdirektori kohale; |
| --- | --- |

—

artikli 56 lõikes 2 osutatud valitud kandidaadid tegevdirektori kohale;

| — | tegevdirektor, kelle ametiaega kavatsetakse artikli 56 lõike 5 kohaselt pikendada; |
| --- | --- |

—

tegevdirektor, kelle ametiaega kavatsetakse artikli 56 lõike 5 kohaselt pikendada;

| — | tegevdirektor, kes annab aru oma ülesannete täitmisest. |
| --- | --- |

—

tegevdirektor, kes annab aru oma ülesannete täitmisest.

Enne tegevdirektori ametist tagandamist teavitab haldusnõukogu esimees parlamentaarse ühiskontrolli töörühma, tuues ära ka sellise otsuse põhjendused.

3

  5
  .   Lisaks käesolevas määruses sätestatud teavitamis- ja nõupidamiskohustuste täitmisele edastab Europol, võttes arvesse vaikimis- ja konfidentsiaalsuskohustust, Euroopa Parlamendile ja liikmesriikide parlamentidele nende teavitamiseks

  parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale teavitamise eesmärgil
  :

| (a) | ohuhinnangud, strateegilised analüüsid ja üldolukorra aruanded, mis on seotud Europoli eesmärkidega, samuti Europoli tellitud uuringute ja hindamiste tulemused; |
| --- | --- |

(a)

ohuhinnangud, strateegilised analüüsid ja üldolukorra aruanded, mis on seotud Europoli eesmärkidega, samuti Europoli tellitud uuringute ja hindamiste tulemused;

| (b) | artikli 31 lõike 1 kohaselt vastu võetud töökorra. |
| --- | --- |

(b)

artikli 31 lõike 1 kohaselt vastu võetud töökorra.

6.
     
  Parlamentaarse ühiskontrolli töörühm võib nõuda asjakohaseid dokumente, mis on vajalikud töörühma ülesannete täitmiseks, lähtuvalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 1049/2001

   (16)

  ja konfidentsiaalse teabe käsitlemist Euroopa Parlamendis reguleerivast eeskirjast.

7.
     
  Parlamentaarse ühiskontrolli töörühm võib Euroopa Parlamendile esitamiseks koostada järelduste kokkuvõtteid Europoli üle teostatud järelevalvetegevuse kohta.

  [ME 200]

Artikkel 54

Euroopa Parlamendi õigus tutvuda Europoli poolt või Europoli kaudu töödeldud salastatud teabega

1.   Europoli tegevuse üle vastavalt artiklile 53 parlamentaarse kontrolli teostamiseks võib lubada Euroopa Parlamendil

  lubatakse parlamentaarse ühiskontrolli töörühmal
  ja tema esindajatel taotluse korral
  ja asjakohasel juhul andmeesitaja nõusolekul
  tutvuda Europoli poolt või Europoli kaudu töödeldud Euroopa Liidu salastatud teabega ja tundliku, kuid salastamata teabega.

2.   
  Arvestades selle teabe tundlikkust ja salastatust, on
  juurdepääs Euroopa Liidu salastatud teabele ja tundlikule, kuid salastamata teabele on kooskõlas artiklis 69 viidatud aluspõhimõtete ja miinimumnõuetega. Vastavad üksikasjad on reguleeritud

  konfidentsiaalse teabe käsitlemist Euroopa Parlamendis reguleeriva eeskirjaga

   (17)

  Täiendavaid üksikasju võidakse reguleerida
  Europoli ja Euroopa Parlamendi vahel sõlmitud töökorraga. [ME 201]

X peatükk

TÖÖTAJAD

Artikkel 55

Üldsätted

1.   Europoli töötajate suhtes, välja arvatud nende töötajate suhtes, kellel on käesoleva määruse jõustumise kuupäeval kehtiv leping Europoli konventsiooni alusel loodud Europoliga, kohaldatakse personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi ning nende personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks liidu institutsioonide kokkuleppel vastu võetud eeskirju.

2.   Europoli töötajaskond koosneb ajutistest ja/või lepingulistest töötajatest. Haldusnõukogu otsustab, millised ametikohtade loeteluga ette nähtud ajutised ametikohad võib täita üksnes töötajatega, kes on tööle võetud liikmesriikide pädevatest asutustest. Kõnealustele ametikohtadele tööle võetud töötajad on ajutised töötajad ning nendega saab sõlmida üksnes tähtajalisi lepinguid, mida saab uuendada ühe korra kindlaksmääratud ajavahemikuks.

2a.
     
  Ametisse nimetav asutus kasutab kõiki personalieeskirjadega antud võimalusi ning tagab erialaspetsialistid, nagu IT-eksperdid, kes vastavalt oma kvalifikatsioonile kuuluvad kõrgemasse tegevusüksusesse ja kõrgemale palgaastmele, et võimalikult hästi täita artikli 4 kohased Europoli ülesanded. [ME 202]

Artikkel 56

Tegevdirektor

1.   Tegevdirektor võetakse tööle Europoli ajutise teenistujana vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile a.

2.   Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast

  vastavalt koostöömenetlusele, mis on järgmine:

| (a) | pärast avatud ja läbipaistvat valikumenetlust
  võetakse aluseks vähemalt kolme kandidaadiga nimekiri, mille esitab komisjon, mis koosneb Euroopa Komisjoni esindajast haldusnõukogus ja kahest teisest haldusnõukogu liikmest; enne ametisse nimetamist palutakse kandidaatidel pöörduda nõukogu ja parlamentaarse ühiskontrolli töörühma poole ja vastata küsimustele;
  . |
| --- | --- |

(a)

pärast avatud ja läbipaistvat valikumenetlust
  võetakse aluseks vähemalt kolme kandidaadiga nimekiri, mille esitab komisjon, mis koosneb Euroopa Komisjoni esindajast haldusnõukogus ja kahest teisest haldusnõukogu liikmest; enne ametisse nimetamist palutakse kandidaatidel pöörduda nõukogu ja parlamentaarse ühiskontrolli töörühma poole ja vastata küsimustele;
  .

| (b) | parlamentaarse ühiskontrolli töörühm ja nõukogu esitavad seejärel oma arvamused ja avaldavad oma eelistusjärjekorra; |
| --- | --- |

(b)

parlamentaarse ühiskontrolli töörühm ja nõukogu esitavad seejärel oma arvamused ja avaldavad oma eelistusjärjekorra;

| (c) | neid arvamusi arvesse võttes määrab haldusnõukogu tegevdirektori ametisse. |
| --- | --- |

(c)

neid arvamusi arvesse võttes määrab haldusnõukogu tegevdirektori ametisse.

Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab Europoli haldusnõukogu esimees.

Enne haldusnõukogu valitud kandidaadi ametisse nimetamist võidakse tal paluda esineda Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ees ja vastata selle liikmete küsimustele.
  [ME 203]

3.   Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle ajavahemiku lõpuks koostab komisjon hinnangu, milles võetakse arvesse tegevdirektori tegevuse tulemuslikkuse hinnangut ning Europoli edasisi ülesandeid ja probleeme.

4.   Komisjoni ettepanekul

  Pärast parlamentaarse ühiskontrolli töörühma arvamuse küsimist ning lähtudes komisjoni ettepanekust
  , milles võetakse arvesse lõikes 3 viidatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori ametiaega ühel korral kuni viie aasta võrra. [ME 204]

5.   Haldusnõukogu teatab Euroopa Parlamendile oma kavatsusest pikendada tegevdirektori ametiaega. Ühe kuu jooksul enne sellist pikendamist võidakse

  palutakse
  tegevdirektoril paluda esineda Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni

  parlamentaarse ühiskontrolli töörühma
  ees ja vastata selle liikmete küsimustele. [ME 205]

6.   Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei või kogu oma ametiaja lõpus osaleda samale ametikohale korraldatud valikumenetluses.

7.   Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku alusel

  , mida selgitatakse parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale ja nõukogule
  . [ME 206]

8.   Tegevdirektori ja/või tegevdirektori asetäitja(te) ametisse nimetamise, ametiaja pikendamise ja ametist tagandamise otsused teeb haldusnõukogu oma hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.

Artikkel 57

Tegevdirektori asetäitjad

1.   Tegevdirektorit abistavad neli

  kolm
  tegevdirektori asetäitjat, sealhulgas asetäitja koolituse alal. Tegevdirektori asetäitja koolituse alal vastutab Europoli akadeemia ja selle tegevuse eest. Teiste asetäitjate ülesanded määrab kindlaks tegevdirektor. [ME 207]

2.   Tegevdirektori asetäitjate suhtes kohaldatakse artiklit 56. Enne nende ametisse nimetamist või ametist tagandamist peetakse nõu tegevdirektoriga.

Artikkel 58

Liikmesriikide lähetatud eksperdid ja muud töötajad

1.   Europol võib kasutada riikide lähetatud eksperte ja muid töötajaid, kelle tööandja ta ei ole.

2.   Haldusnõukogu võtab vastu otsuse, milles sätestatakse eeskirjad liikmesriikide ekspertide Europoli lähetamise kohta.

XI peatükk

FINANTSSÄTTED

Artikkel 59

Eelarve

1.   Igaks eelarveaastaks, mis ühtib kalendriaastaga, koostatakse Europoli tulude ja kulude eelarvestus, mis esitatakse Europoli eelarves.

2.   Europoli eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

3.   Ilma et see piiraks muid sissetulekuallikaid, koosnevad Europoli tulud liidu toetusest, mis on kantud Euroopa Liidu üldeelarvesse.

4.   Europol võib saada liidu rahalisi vahendeid delegeerimiskokkulepete või sihtotstarbeliste ja erakorraliste toetuste vormis kooskõlas liidu poliitikat toetavate asjakohaste õigusaktide sätetega.

5.   Europoli kulud sisaldavad töötajate töötasu, haldus- ja infrastruktuurikulusid ning tegevuskulusid.

Artikkel 60

Eelarve koostamine

1.   Igal aastal koostab tegevdirektor Europoli järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti, mis sisaldab ametikohtade loetelu, ning edastab selle haldusnõukogule.

2.   Kõnealuse projekti põhjal koostab haldusnõukogu Europoli järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti. Europoli tulude ja kulude eelarvestuse projekt saadetakse komisjonile iga aasta [raamfinantsmääruses sätestatud kuupäevaks]. Eelarvestuse lõpliku projekti, mis sisaldab ka ametikohtade loetelu kava, edastab
  ja esitab
  haldusnõukogu
  parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale,
  komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  ja liikmesriikide parlamentidele
  31. märtsiks. [ME 208]

3.   Komisjon edastab eelarvestuse Euroopa Parlamendile ja nõukogule (eelarvepädevad institutsioonid) koos Euroopa Liidu üldeelarve projektiga.

4.   Eelarvestuse alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti arvestuslikud summad, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ja üldeelarvest makstavate toetuste suuruse ning esitab need vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 313 ja 314 eelarvepädevatele institutsioonidele.

5.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad Europoli toetuseks ette nähtud assigneeringud.

6.   Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu Europoli ametikohtade loetelu.

7.   Europoli eelarve võtab vastu haldusnõukogu. Europoli eelarve on lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vajalikud kohandused.

8.   Kõikide projektide, eelkõige hoonetega seotud projektide suhtes, mis tõenäoliselt avaldavad eelarvele olulist mõju, kohaldatakse [raamfinantsmääruse] sätteid.

Artikkel 61

Eelarve täitmine

1.   Europoli eelarvet täidab tegevdirektor.

2.   Tegevdirektor edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu asjakohase teabe hindamismenetluse tulemuste kohta.

Artikkel 62

Raamatupidamisaruanded ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine

1.   Europoli peaarvepidaja esitab eelarveaastale järgneva aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale esialgse raamatupidamisaruande.

2.   Europol saadab eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande Euroopa Parlamendile

  ja esitab selle parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale
  , nõukogule ja kontrollikojale järgmise eelarveaasta 31. märtsiks. [ME 209]

3.   Komisjoni peaarvepidaja edastab komisjoni raamatupidamisaruannetega konsolideeritud Europoli esialgse raamatupidamisaruande kontrollikojale eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks.

4.   Kui kontrollikoda on finantsmääruse artikli 148 kohaselt esitanud oma tähelepanekud Europoli esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab peaarvepidaja Europoli lõpliku raamatupidamisaruande. Tegevdirektor esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.

5.   Haldusnõukogu esitab arvamuse Europoli lõpliku raamatupidamisaruande kohta.

6.   Tegevdirektor saadab
  ja esitab
  lõpliku raamatupidamisaruande ja haldusnõukogu arvamuse eelarveaastale järgneva aasta 1. juuliks Euroopa Parlamendile

  parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale
  , nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikide parlamentidele. [ME 210]

7.   Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.

8.   Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse tema aastaaruandes tehtud tähelepanekute kohta [raamfinantsmääruses sätestatud kuupäevaks]. Tegevdirektor saadab selle vastuse ka haldusnõukogule.

9.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor talle finantsmääruse artikli 165 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja kõnealust eelarveaastat käsitleva eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta sujumiseks.

10.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse teinud nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne 15. maid aastal n + 2 heakskiidu tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmisel.

Artikkel 63

Finantseeskirjad

1.   Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu Europoli suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Need ei tohi lahkneda [raamfinantsmäärusest], välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik Europoli toimimiseks ja komisjon on eelnevalt andnud oma nõusoleku.
  Euroopa Parlamenti teavitatakse kõikidest sellistest lahknevustest. [ME 211]

2.   Tulenevalt riiklike koolitusasutuste võrgustiku liikmete eripärast, kellel on ainsana vastav suunitlus ja tehniline pädevus pakkuda asjakohast koolitust, võib sellistele liikmetele anda vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012

   (18)

  artikli 190 lõike 1 punktile d toetusi ilma toetustaotluse esitamise kutseta.
  [ME 212]

XII peatükk

MUUD SÄTTED

Artikkel 64

Õiguslik seisund

1.   Europol on liidu asutus. Europol on juriidiline isik.

2.   Europolil on igas liikmesriigis kõige laialdasem teo- ja õigusvõime, mida selle riigi õigusnormid juriidilisele isikule võimaldavad. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaline.

3.   Europoli asukoht on Madalmaades Haagis.

Artikkel 65

Privileegid ja immuniteedid

1.   Europoli ja selle töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli.

2.   Kontaktametnike ja nende pereliikmete privileegide ja immuniteetide suhtes kohaldatakse Madalmaade Kuningriigi ja teiste liikmesriikide vahelist kokkulepet. Kõnealuse kokkuleppega nähakse ette sellised privileegid ja immuniteedid, mis on vajalikud kontaktametnike ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks.

Artikkel 66

Keelesätted

1.   Europoli suhtes kohaldatakse määrust nr 1 (19).

2.   Europoli tööks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus.

Artikkel 67

Läbipaistvus

1.   
  Kõikide
  Europoli valduses olevate dokumentide

  haldusdokumentide
  suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1049/2001. [ME 213]

2.   Haldusnõukogu võtab tegevdirektori ettepanekul ja hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist vastu üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamise kohta Europoli dokumentide suhtes.

3.   Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 alusel tehtud Europoli otsuste kohta võib ELi toimimise lepingu artiklites 228 ja 263 sätestatud tingimuste kohaselt esitada kaebuse ombudsmanile ja Euroopa Liidu Kohtule.

3a.
     
  Europol avaldab oma veebisaidil haldusnõukogu liikmete ning ametis töötavate ja välisekspertide nimekirja koos nende huvide deklaratsioonide ja elulookirjeldustega. Haldusnõukogu koosolekute protokollid tuleb korrapäraselt avaldada. Kui avaldamine võib kahjustada Europoli ülesannete täitmist, võib Europol dokumentide avaldamist ajutiselt või alaliselt piirata, võttes seejuures arvesse oma vaikimis- ja konfidentsiaalsuskohustust. [ME 214]

Artikkel 67a

Eelnev teavitamine ja hoiatusmehhanism

Komisjon aktiveerib hoiatussüsteemi, kui tal on põhjust tõsiselt muret tunda, et haldusnõukogu kavatseb vastu võtta otsuseid, mis ei pruugi olla kooskõlas Europoli volitustega, võivad rikkuda liidu õigust või olla vastuolus liidu poliitiliste eesmärkidega. Nendel juhtudel tõstatab komisjon ametlikult küsimuse haldusnõukogus ja palub tal asjaomase otsuse vastuvõtmisest loobuda. Kui haldusnõukogu palvet ei täida, teavitab komisjon sellest ametlikult Euroopa Parlamenti ja nõukogu, et nad saaksid kiiresti reageerida. Komisjon võib nõuda, et haldusnõukogu ei rakendaks vaidlusalust otsust niikaua, kuni institutsioonide esindajad probleemi arutavad. [ME 215]

Artikkel 68

Pettuste vastu võitlemine

1.   Selleks et lihtsustada võitlust pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu vastavalt määrusele (EÜ) nr 1073/1999, ühineb Europol kuue kuu jooksul alates oma tegevuse algusest 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta (20) ja võtab vastu kõikide oma töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted, kasutades kõnealuse kokkuleppe lisas esitatud vormi.

2.   Euroopa Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on Europolilt saanud liidu vahendeid.

3.   OLAF võib vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1073/1999 ning nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (21) kehtestatud sätetele ja menetlustele teostada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas seoses Europoli rahastatud toetuse või lepinguga on esinenud pettusi, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad ameti ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahelised koostöölepingud ning Europoli lepingud, toetuslepingud ja -otsused sätteid, milles sõnaselgelt volitatakse Euroopa Kontrollikoda ja OLAFit teostama vastavalt oma pädevusele selliseid auditeid ja uurimisi.

Artikkel 69

Salastatud teabe kaitset käsitlevad turvaeeskirjad

Europol kehtestab oma eeskirjad vaikimis- ja konfidentsiaalsuskohustuse kohta, samuti Euroopa Liidu salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitsmise kohta, võttes arvesse otsuse 2011/292/EL üldpõhimõtteid ja miinimumnõudeid. See hõlmab muu hulgas sellise teabe vahetamist, töötlemist ja säilitamist käsitlevaid sätteid.

Artikkel 70

Hindamine ja läbivaatamine

1.   Hiljemalt viie aasta möödudes [käesoleva määruse kohaldamise algusest] ja seejärel iga viie aasta järel tellib komisjon eelkõige Europoli ja tema töö mõju, tulemuslikkust ja tõhusust käsitleva hinnangu
  , milles hinnatakse ka seda, kuidas toimib Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide kontrollimehhanism Europoli tegevuse üle
  . Hinnangu eesmärk on kõigepealt välja selgitada vajadus muuta Europoli eesmärke ja selliste võimalike muudatuste finantsmõju. [ME 216]

2.   Komisjon edastab
  ja esitab
  hindamisaruande ja oma järeldused aruande kohta
  , millele on vajaduse korral lisatud ettepanek käesoleva määruse muutmiseks, parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale,

  Euroopa Parlamendile, nõukogule, liikmesriikide parlamentidele ja haldusnõukogule.
  Lisaks annab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele nende nõudmisel muud hindamist puudutavat teavet. [ME 217]

3.   Iga teise hindamise käigus käsitleb komisjon ka Europoli tulemusi, võttes arvesse tema eesmärke, volitusi ja ülesandeid. Kui komisjon leiab, et Europolile seatud eesmärkidest ja ülesannetest lähtuvalt ei ole Europoli tegevuse jätkamine enam põhjendatud, võib ta teha ettepaneku
  seadusandliku tavamenetluse kohaselt
  käesolevat määrust muuta või see kehtestuks tunnistada. [ME 218]

Artikkel 71

Haldusjuurdlused

Europoli tegevuse üle teostab kontrolli Euroopa Ombudsman vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 228.

Artikkel 72

Peakorter

1.   Vajalikud korraldused, mis käsitlevad Europolile asukohaliikmesriigis antavaid ruume ja selle liikmesriigi pakutavaid vahendeid ning asukohaliikmesriigis tegevdirektori, haldusnõukogu liikmete, Europoli töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse Europoli ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterilepingus, mis sõlmitakse pärast haldusnõukogu heakskiidu saamist hiljemalt [kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest].

2.   Asukohaliikmesriik tagab Europolile parimad võimalikud tegutsemistingimused, sealhulgas mitmekeelse ja Euroopale orienteeritud koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse.

XIII peatükk

ÜLEMINEKUSÄTTED

Artikkel 73

Üldine õigusjärglus

1.   Käesoleva määrusega asutatud Europol on nõukogu otsusega 2009/371/JSK asutatud Europoli ning nõukogu otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOLi üldine õigusjärglane kõikide nende sõlmitud lepingute, neil lasuvate kohustuste ja nende omandatud vara suhtes. [ME 219]

2.   Käesolev määrus ei mõjuta selliste lepingute õigusjõudu, mille otsusega 2009/371/JSK asutatud Europol sõlmis enne käesoleva määruse jõustumiskuupäeva.

3.   Käesolev määrus ei mõjuta selliste lepingute õigusjõudu, mille otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOL sõlmis enne käesoleva määruse jõustumiskuupäeva.
  [ME 220]

4.   Erandina lõikest 3 lõpetatakse otsuse 2005/681/JSK alusel sõlmitud peakorterileping alates käesoleva määruse kohaldamise algusest.
  [ME 221]

Artikkel 74

Üleminekukord seoses haldusnõukoguga

1.   Otsuse 2005/681/JSK artikli 10 alusel moodustatud CEPOLi juhatuse liikmete ametiaeg lõpeb [käesoleva määruse jõustumiskuupäeval].
  [ME 222]

2.   Otsuse 2009/371/JSK artikli 37 alusel moodustatud Europoli haldusnõukogu liikmete ametiaeg lõpeb [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeval].

3.   Määruse jõustumiskuupäeva ja kohaldamise alguskuupäeva vahelisel ajavahemikul otsuse 2009/371/JSK artikli 37 alusel moodustatud Europoli haldusnõukogu:

| (a) | täidab haldusnõukogu ülesandeid, millele on viidatud käesoleva määruse artiklis 14; |
| --- | --- |

(a)

täidab haldusnõukogu ülesandeid, millele on viidatud käesoleva määruse artiklis 14;

| (b) | valmistab vastuvõtmiseks ette konfidentsiaalsus- ja vaikimiskohustust ning ELi salastatud teabe kaitset käsitlevad eeskirjad, millele on viidatud käesoleva määruse artiklis 69; |
| --- | --- |

(b)

valmistab vastuvõtmiseks ette konfidentsiaalsus- ja vaikimiskohustust ning ELi salastatud teabe kaitset käsitlevad eeskirjad, millele on viidatud käesoleva määruse artiklis 69;

| (c) | valmistab ette muud käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud õigusaktid ja |
| --- | --- |

(c)

valmistab ette muud käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud õigusaktid ja

| (d) | vaatab läbi muud kui õiguslikud meetmed, millega rakendatakse otsust 2009/371/JSK, et võimaldada käesoleva määruse artikli 13 alusel moodustatud haldusnõukogul teha artikli 78 lõike 2 kohane otsus. |
| --- | --- |

(d)

vaatab läbi muud kui õiguslikud meetmed, millega rakendatakse otsust 2009/371/JSK, et võimaldada käesoleva määruse artikli 13 alusel moodustatud haldusnõukogul teha artikli 78 lõike 2 kohane otsus.

4.   Komisjon võtab pärast käesoleva määruse jõustumist viivitamata vajalikud meetmed, millega tagatakse, et vastavalt artiklile 13 moodustatud haldusnõukogu alustab oma tööd [määruse kohaldamise alguskuupäeval].

5.   Liikmesriigid teatavad kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumiskuupäevast komisjonile nende isikute nimed, kelle nad on määranud vastavalt artiklile 13 haldusnõukogu liikmeks ja asendusliikmeks.

6.   Käesoleva määruse artikli 13 alusel moodustatud haldusnõukogu esimene koosolek toimub [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeval]. Vajaduse korral teeb haldusnõukogu sellel koosolekul artikli 78 lõikes 2 viidatud otsuse.

6a.
     
  Haldusnõukogu koostab üksikasjalikud eeskirjad artiklis 67a ette nähtud menetluse kohta ja esitab need komisjonile heakskiitmiseks. [ME 223]

Artikkel 75

Üleminekukord seoses tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitjatega

1.   Otsuse 2009/371/JSK artikli 38 alusel ametisse nimetatud direktorile määratakse tema ametiaja lõpuni käesoleva määruse artiklis 19 sätestatud tegevdirektori ülesanded. Tema muud lepingutingimused ei muutu. Kui tema ametiaeg lõpeb pärast [käesoleva määruse jõustumiskuupäeva], ent enne [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva], pikendatakse seda automaatselt kuni ühe aastani pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva.

2.   Kui tegevdirektor ei soovi või ei saa lõike 1 kohaselt tegutseda, määrab komisjon komisjoni ametniku, kes tegutseb tegevdirektori kohusetäitjana ja täidab tegevdirektorile määratud ülesandeid kuni 18 kuud, kuni artiklis 56 nimetatud isikud on ametisse nimetatud.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse otsuse 2009/371/JSK artikli 38 alusel ametisse nimetatud tegevdirektori asetäitjate suhtes.

4.   Otsuse 2005/681/JSK artikli 11 lõike 1 alusel ametisse nimetatud CEPOLi direktor määratakse kuni tema ametiaja lõpuni Europoli tegevdirektori asetäitjaks koolituse alal. Tema muud lepingutingimused ei muutu. Kui tema ametiaeg lõpeb pärast [käesoleva määruse jõustumiskuupäeva], ent enne [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva], pikendatakse seda automaatselt kuni ühe aastani pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva.
  [ME 224]

Artikkel 76

Üleminekusätted seoses eelarvega

1.   Käesoleva määruse jõustumisele järgnevaks kolmeks eelarveaastaks nähakse III peatükis kirjeldatud koolitustegevuseks tegevuskuludena ette vähemalt 8 miljonit eurot aastas.
  [ME 225]

2.   Otsuse 2009/371/JSK artikli 42 alusel heaks kiidetud eelarvete täitmisele heakskiidu andmise menetlus toimub kooskõlas otsuse 2009/371/JSK artiklis 43 kehtestatud eeskirjade ja Europoli finantseeskirjadega.

XIV peatükk

LÕPPSÄTTED

Artikkel 77

Asendamine

Käesoleva määrusega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks otsused

  otsus
  2009/371/JSK ja 2005/681/JSK.

Viiteid asendatud otsustele

  otsusele
  käsitatakse viidetena käesolevale määrusele. [ME 226]

Artikkel 78

Kehtetuks tunnistamine

1.   Kõik õiguslikud meetmed, millega rakendatakse otsuseid

  otsust
  2009/371/JSK ja 2005/681/JSK, tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast.

2.   Kõik muud kui õiguslikud meetmed, millega rakendatakse otsust 2009/371/JSK (millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol)) ja otsust 2005/681/JSK (millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL)), jäävad pärast [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva] jõusse, kui Europoli haldusnõukogu ei otsusta käesoleva määruse rakendamisel teisiti. [ME 227]

Artikkel 79

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Seda kohaldatakse alates [kohaldamise alguskuupäevast].

Artikleid 73, 74 ja 75 kohaldatakse aga alates [käesoleva määruse jõustumiskuupäevast].

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seisukoht.

1

(2)  Nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsus 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (ELT L 121, 15.5.2009, lk 37).

2

(3)  EÜT C 316, 27.11.1995, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 256, 1.10.2005, lk 63.

4

ELT L 256, 1.10.2005, lk 63.

(5)  ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

5

(*1)  Ettepanek COM(2013)0048.

*1

(6)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (

  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (

(7)  Konventsioon üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel, Strasbourg, 28.1.1981.

7

(8)  Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus nr R(87) 15 liikmesriikidele, millega reguleeritakse isikuandmete kasutamist politseivaldkonnas, 17.9.1987.

8

(9)  
  Nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsus 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (

  ELT L 350, 30.12.2008, lk 60).

9

Nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsus 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (

(10)  Nõukogu 29. veebruari 1968 . aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (Personalieeskirjad) (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoober 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes rakendatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (finantsmäärus) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).

12

(13)  Nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsus 2011/292/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 141, 27.5.2011, lk 17).

13

(14)  Nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsus 2005/511/JSK euro kaitsmise kohta võltsimise eest määrates Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks (ELT L 185, 16.7.2005, lk 35).

14

(15)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (ELT L 281, 23.11.1995, lk 31).

15

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (ELT L 281, 23.11.1995, lk 31).

(16)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

16

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

(17)  
  Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi juhatuse 15. aprilli 2013. aasta otsusega.

17

Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi juhatuse 15. aprilli 2013. aasta otsusega.

(18)  
  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

18

ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

(19)  Nõukogu määrus nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (EÜT 17, 6.10.1958, lk 385/58).

19

(20)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

20

(21)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

21

I. LISA

Muude õigusrikkumiste nimekiri, mille puhul Europol toetab ja tugevdab liikmesriikide meetmeid ning nende vastastikust koostööd vastavalt käesoleva määruse artikli 3 lõikele 1

| — | terrorism, |
| --- | --- |

—

terrorism,

| — | organiseeritud kuritegevus, |
| --- | --- |

—

organiseeritud kuritegevus,

| — | ebaseaduslik uimastikaubandus, |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik uimastikaubandus,

| — | rahapesu, |
| --- | --- |

—

rahapesu,

| — | tuumamaterjali ja radioaktiivsete ainetega seotud kuriteod, |
| --- | --- |

—

tuumamaterjali ja radioaktiivsete ainetega seotud kuriteod,

| — | immigrantide ebaseaduslik üle piiri toimetamine, |
| --- | --- |

—

immigrantide ebaseaduslik üle piiri toimetamine,

| — | inimkaubandus, |
| --- | --- |

—

inimkaubandus,

| — | mootorsõidukitega seotud kuriteod, |
| --- | --- |

—

mootorsõidukitega seotud kuriteod,

| — | tahtlik tapmine, raskete kehavigastuste tekitamine, |
| --- | --- |

—

tahtlik tapmine, raskete kehavigastuste tekitamine,

| — | ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega, |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega,

| — | inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine, |
| --- | --- |

—

inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine,

| — | rassism ja ksenofoobia, |
| --- | --- |

—

rassism ja ksenofoobia,

| — | rööv, |
| --- | --- |

—

rööv,

| — | ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega, sealhulgas antiikesemete ja kunstiteostega, |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega, sealhulgas antiikesemete ja kunstiteostega,

| — | kelmus ja pettus, kaasa arvatud liidu finantshuve mõjutav pettus, |
| --- | --- |

—

kelmus ja pettus, kaasa arvatud liidu finantshuve mõjutav pettus,

| — | väljapressimine ja raha väljapressimine, |
| --- | --- |

—

väljapressimine ja raha väljapressimine,

| — | toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine, |
| --- | --- |

—

toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine,

| — | haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine, |
| --- | --- |

—

haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine,

| — | raha või maksevahendite võltsimine, |
| --- | --- |

—

raha või maksevahendite võltsimine,

| — | arvutikuriteod, |
| --- | --- |

—

arvutikuriteod,

| — | korruptsioon, |
| --- | --- |

—

korruptsioon,

| — | ebaseaduslik relvade, laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine, |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik relvade, laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine,

| — | ebaseaduslik kauplemine ohustatud loomaliikidega, |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik kauplemine ohustatud loomaliikidega,

| — | ebaseaduslik kauplemine ohustatud taimeliikide ja -sortidega, |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik kauplemine ohustatud taimeliikide ja -sortidega,

| — | keskkonnakuriteod, sealhulgas laevade põhjustatud reostus, |
| --- | --- |

—

keskkonnakuriteod, sealhulgas laevade põhjustatud reostus,

| — | ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega, |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega,

| — | isikute, eriti
  naiste ja laste seksuaalne kuritarvitamine ja seksuaalne ärakasutamine. [ME 228] |
| --- | --- |

—

isikute, eriti
  naiste ja laste seksuaalne kuritarvitamine ja seksuaalne ärakasutamine. [ME 228]

II LISA

Isikuandmete kategooriad ja andmesubjektide kategooriad, kelle andmeid võib koguda ja töödelda artikli 24 lõike 1 punktis a viidatud võrdlemise eesmärgil

| 1. | Võrdlemiseks kogutavad ja töödeldavad isikuandmed on seotud:






  a) | isikutega, keda vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusele kahtlustatakse Europoli pädevusse kuuluva kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kes on sellise kuriteo eest süüdi mõistetud; |
| --- | --- | --- |

1.

Võrdlemiseks kogutavad ja töödeldavad isikuandmed on seotud:

a)

isikutega, keda vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusele kahtlustatakse Europoli pädevusse kuuluva kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kes on sellise kuriteo eest süüdi mõistetud;

| b) | isikutega, kelle kohta on asjaomase liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt faktilisi tõendeid või on piisav alus uskuda, et nad panevad toime Europoli pädevusse kuuluvaid kuritegusid. |
| --- | --- |

b)

isikutega, kelle kohta on asjaomase liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt faktilisi tõendeid või on piisav alus uskuda, et nad panevad toime Europoli pädevusse kuuluvaid kuritegusid.

| 2. | Lõikes 1 osutatud isikutega seotud andmed võivad sisaldada üksnes järgmisi isikuandmete kategooriaid:






  a) | perekonnanimi, neiupõlvenimi ja eesnimed ning varjunimed ja oletatavad nimed; |
| --- | --- | --- |

2.

Lõikes 1 osutatud isikutega seotud andmed võivad sisaldada üksnes järgmisi isikuandmete kategooriaid:

a)

perekonnanimi, neiupõlvenimi ja eesnimed ning varjunimed ja oletatavad nimed;

| b) | sünniaeg ja -koht; |
| --- | --- |

b)

sünniaeg ja -koht;

| c) | kodakondsus; |
| --- | --- |

c)

kodakondsus;

| d) | sugu; |
| --- | --- |

d)

sugu;

| e) | asjaomase isiku elukoht, elukutse ja asukoht; |
| --- | --- |

e)

asjaomase isiku elukoht, elukutse ja asukoht;

| f) | sotsiaalkindlustuse numbrid, juhiload, isikut tõendavad dokumendid ja passiandmed ning |
| --- | --- |

f)

sotsiaalkindlustuse numbrid, juhiload, isikut tõendavad dokumendid ja passiandmed ning

| g) | vajaduse korral muud tunnused, mis võivad olla abiks isiku tuvastamisel, sealhulgas kõik konkreetsed ja objektiivsed füüsilised tunnused, mis on muutumatud, näiteks sõrmejäljed ja DNA-profiil (mis on saadud DNA mittekodeerivast osast). |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral muud tunnused, mis võivad olla abiks isiku tuvastamisel, sealhulgas kõik konkreetsed ja objektiivsed füüsilised tunnused, mis on muutumatud, näiteks sõrmejäljed ja DNA-profiil (mis on saadud DNA mittekodeerivast osast).

| 3. | Lisaks lõikes 2 nimetatud andmetele võib koguda ja töödelda lõikes 1 osutatud isikute järgmisi isikuandmete kategooriaid:






  a) | kuriteod, arvatavad kuriteod ning millal, kus ja kuidas nende (arvatav) toimepanemine toimus; |
| --- | --- | --- |

3.

Lisaks lõikes 2 nimetatud andmetele võib koguda ja töödelda lõikes 1 osutatud isikute järgmisi isikuandmete kategooriaid:

a)

kuriteod, arvatavad kuriteod ning millal, kus ja kuidas nende (arvatav) toimepanemine toimus;

| b) | vahendid, mida kasutati või võidakse kasutada nende kuritegude toimepanemiseks, sealhulgas teave juriidiliste isikute kohta; |
| --- | --- |

b)

vahendid, mida kasutati või võidakse kasutada nende kuritegude toimepanemiseks, sealhulgas teave juriidiliste isikute kohta;

| c) | juhtumit uurivad asutused ja nende kasutatavate toimikute viited; |
| --- | --- |

c)

juhtumit uurivad asutused ja nende kasutatavate toimikute viited;

| d) | kahtlustus isiku kuulumise kohta kuritegelikku organisatsiooni; |
| --- | --- |

d)

kahtlustus isiku kuulumise kohta kuritegelikku organisatsiooni;

| e) | süüdimõistmised, kui need on seotud Europoli pädevusse kuuluvate kuritegudega; |
| --- | --- |

e)

süüdimõistmised, kui need on seotud Europoli pädevusse kuuluvate kuritegudega;

| f) | andmed sisestanud pool. |
| --- | --- |

f)

andmed sisestanud pool.

Selliseid andmeid võib Europolile esitada ka siis, kui need ei sisalda veel ühtegi viidet isikutele.

| 4. | Europoli või siseriikliku üksuse valduses olevat lisateavet lõikes 1 osutatud isikute kohta võib edastada mis tahes teisele siseriiklikule üksusele või Europolile, kui nad seda taotlevad. Siseriiklikud üksused järgivad seejuures oma riigi õigust. |
| --- | --- |

4.

Europoli või siseriikliku üksuse valduses olevat lisateavet lõikes 1 osutatud isikute kohta võib edastada mis tahes teisele siseriiklikule üksusele või Europolile, kui nad seda taotlevad. Siseriiklikud üksused järgivad seejuures oma riigi õigust.

| 5. | Kui asjaomase isiku vastane menetlus on lõplikult lõpetatud või kui isik mõistetakse lõplikult õigeks, siis kustutatakse selle juhtumiga seotud andmed, mille kohta üks nimetatud otsustest on vastu võetud. |
| --- | --- |

5.

Kui asjaomase isiku vastane menetlus on lõplikult lõpetatud või kui isik mõistetakse lõplikult õigeks, siis kustutatakse selle juhtumiga seotud andmed, mille kohta üks nimetatud otsustest on vastu võetud.

III LISA

Isikuandmete kategooriad ja andmesubjektide kategooriad, kelle andmeid võib koguda ja töödelda strateegilise ning muud üldist laadi analüüsi ja operatiivanalüüsi teostamiseks (nagu on viidatud artikli 24 lõike 1 punktides b ja c)

| 1. | Strateegilise või muud üldist laadi analüüsi ja operatiivanalüüsi teostamiseks kogutavad ja töödeldavad isikuandmed on seotud:






  (a) | isikutega, keda vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusele kahtlustatakse Europoli pädevusse kuuluva kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kes on sellise kuriteo eest süüdi mõistetud; |
| --- | --- | --- |

1.

Strateegilise või muud üldist laadi analüüsi ja operatiivanalüüsi teostamiseks kogutavad ja töödeldavad isikuandmed on seotud:

(a)

isikutega, keda vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusele kahtlustatakse Europoli pädevusse kuuluva kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kes on sellise kuriteo eest süüdi mõistetud;

| (b) | isikutega, kelle kohta on asjaomase liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt faktilisi tõendeid või piisav alus uskuda, et nad panevad toime Europoli pädevuse kuuluvaid kuritegusid; |
| --- | --- |

(b)

isikutega, kelle kohta on asjaomase liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt faktilisi tõendeid või piisav alus uskuda, et nad panevad toime Europoli pädevuse kuuluvaid kuritegusid;

| (c) | isikud, keda võidakse kutsuda uurimise käigus andma tunnistusi seoses uuritavate kuritegude või järgnevate kriminaalmenetlustega; |
| --- | --- |

(c)

isikud, keda võidakse kutsuda uurimise käigus andma tunnistusi seoses uuritavate kuritegude või järgnevate kriminaalmenetlustega;

| (d) | isikud, kes on olnud kannatanud ühes uuritavatest kuritegudest või kelle puhul teatavad asjaolud annavad alust arvata, et nad on võinud olla kannatanud sellises kuriteos; |
| --- | --- |

(d)

isikud, kes on olnud kannatanud ühes uuritavatest kuritegudest või kelle puhul teatavad asjaolud annavad alust arvata, et nad on võinud olla kannatanud sellises kuriteos;

| (e) | isikud, kes on asjaomase isikuga ühenduses või tema kaaslased ning |
| --- | --- |

(e)

isikud, kes on asjaomase isikuga ühenduses või tema kaaslased ning

| (f) | isikud, kes võivad anda uuritavate kuritegude kohta teavet. |
| --- | --- |

(f)

isikud, kes võivad anda uuritavate kuritegude kohta teavet.

| 2. | Lõike 1 punktides a ja b osutatud isikute kategooriate puhul võib töödelda järgmisi isikuandmete kategooriaid, sealhulgas seonduvaid haldusandmeid:






  (a) | isikuandmed:






  i) | praegused ja endised perekonnanimed; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Lõike 1 punktides a ja b osutatud isikute kategooriate puhul võib töödelda järgmisi isikuandmete kategooriaid, sealhulgas seonduvaid haldusandmeid:

(a)

isikuandmed:

i)

praegused ja endised perekonnanimed;

| ii) | praegused ja endised eesnimed; |
| --- | --- |

ii)

praegused ja endised eesnimed;

| iii) | neiupõlvenimi; |
| --- | --- |

iii)

neiupõlvenimi;

| iv) | isa nimi (kui see on vajalik isiku tuvastamiseks); |
| --- | --- |

iv)

isa nimi (kui see on vajalik isiku tuvastamiseks);

| v) | ema nimi (kui see on vajalik isiku tuvastamiseks); |
| --- | --- |

v)

ema nimi (kui see on vajalik isiku tuvastamiseks);

| vi) | sugu; |
| --- | --- |

vi)

sugu;

| vii) | sünnikuupäev; |
| --- | --- |

vii)

sünnikuupäev;

| viii) | sünnikoht; |
| --- | --- |

viii)

sünnikoht;

| ix) | kodakondsus; |
| --- | --- |

ix)

kodakondsus;

| x) | perekonnaseis; |
| --- | --- |

x)

perekonnaseis;

| xi) | varjunimi; |
| --- | --- |

xi)

varjunimi;

| xii) | hüüdnimi; |
| --- | --- |

xii)

hüüdnimi;

| xiii) | väljamõeldud või vale nimi; |
| --- | --- |

xiii)

väljamõeldud või vale nimi;

| xiv) | praegune ja endine elukoht ja/või asukoht, |
| --- | --- |

xiv)

praegune ja endine elukoht ja/või asukoht,

| (b) | füüsilised tunnused:






  i) | füüsilised tunnused; |
| --- | --- | --- |

(b)

füüsilised tunnused:

i)

füüsilised tunnused;

| ii) | eritunnused (sünnimärgid, armid, tätoveeringud jne), |
| --- | --- |

ii)

eritunnused (sünnimärgid, armid, tätoveeringud jne),

| (c) | isiku tuvastamise vahendid:






  i) | isikut tõendavad dokumendid/juhiluba; |
| --- | --- | --- |

(c)

isiku tuvastamise vahendid:

i)

isikut tõendavad dokumendid/juhiluba;

| ii) | riikliku ID-kaardi/passi number; |
| --- | --- |

ii)

riikliku ID-kaardi/passi number;

| iii) | riiklik isikukood/sotsiaalkindlustuse number, olemasolu korral; |
| --- | --- |

iii)

riiklik isikukood/sotsiaalkindlustuse number, olemasolu korral;

| iv) | visuaalsed kujutised ja muu teave välimuse kohta; |
| --- | --- |

iv)

visuaalsed kujutised ja muu teave välimuse kohta;

| v) | ekspertiisi abil isiku tuvastamiseks kasutatav teave, nagu sõrmejäljed, DNA-profiil (mis on saadud DNA mittekodeeritavast osast), hääleprofiil, veregrupp, teave hammaste kohta, |
| --- | --- |

v)

ekspertiisi abil isiku tuvastamiseks kasutatav teave, nagu sõrmejäljed, DNA-profiil (mis on saadud DNA mittekodeeritavast osast), hääleprofiil, veregrupp, teave hammaste kohta,

| (d) | amet ja oskused:






  i) | praegune töökoht ja amet; |
| --- | --- | --- |

(d)

amet ja oskused:

i)

praegune töökoht ja amet;

| ii) | endine töökoht ja amet; |
| --- | --- |

ii)

endine töökoht ja amet;

| iii) | haridus (kool/ülikool/kutseharidus); |
| --- | --- |

iii)

haridus (kool/ülikool/kutseharidus);

| iv) | kvalifikatsioonid; |
| --- | --- |

iv)

kvalifikatsioonid;

| v) | oskused ja muud teadmiste valdkonnad (keel/muu), |
| --- | --- |

v)

oskused ja muud teadmiste valdkonnad (keel/muu),

| (e) | majanduslik ja finantsteave:






  i) | finantsandmed (pangakontod ja -koodid, krediitkaardid jne); |
| --- | --- | --- |

(e)

majanduslik ja finantsteave:

i)

finantsandmed (pangakontod ja -koodid, krediitkaardid jne);

| ii) | sularahavahendid; |
| --- | --- |

ii)

sularahavahendid;

| iii) | aktsiad/muud varad; |
| --- | --- |

iii)

aktsiad/muud varad;

| iv) | andmed kinnisvara kohta; |
| --- | --- |

iv)

andmed kinnisvara kohta;

| v) | seosed ettevõtetega; |
| --- | --- |

v)

seosed ettevõtetega;

| vi) | panga- ja krediidikontaktid; |
| --- | --- |

vi)

panga- ja krediidikontaktid;

| vii) | maksuandmed; |
| --- | --- |

vii)

maksuandmed;

| viii) | muu teave, millest selgub isiku finantsasjade korraldus, |
| --- | --- |

viii)

muu teave, millest selgub isiku finantsasjade korraldus,

| (f) | käitumisalane teave:






  i) | elustiil (näiteks elamine üle oma võimete) ja tavapärane käitumine; |
| --- | --- | --- |

(f)

käitumisalane teave:

i)

elustiil (näiteks elamine üle oma võimete) ja tavapärane käitumine;

| ii) | liikumine; |
| --- | --- |

ii)

liikumine;

| iii) | sageli külastatavad kohad; |
| --- | --- |

iii)

sageli külastatavad kohad;

| iv) | relvad ja muud ohtlikud vahendid; |
| --- | --- |

iv)

relvad ja muud ohtlikud vahendid;

| v) | ohtlikkuse aste; |
| --- | --- |

v)

ohtlikkuse aste;

| vi) | konkreetsed ohud, nagu põgenemise tõenäolisus, topeltagentide kasutamine, sidemed õiguskaitsetöötajatega; |
| --- | --- |

vi)

konkreetsed ohud, nagu põgenemise tõenäolisus, topeltagentide kasutamine, sidemed õiguskaitsetöötajatega;

| vii) | kriminaalsed käitumisjooned ja profiilid; |
| --- | --- |

vii)

kriminaalsed käitumisjooned ja profiilid;

| viii) | narkootikumide kuritarvitamine, |
| --- | --- |

viii)

narkootikumide kuritarvitamine,

| (g) | isikuga ühenduses olevad isikud või tema kaaslased, sealhulgas sellise ühenduse liik ja laad; |
| --- | --- |

(g)

isikuga ühenduses olevad isikud või tema kaaslased, sealhulgas sellise ühenduse liik ja laad;

| (h) | kasutatavad sidevahendid, näiteks telefon (laua-/mobiiltelefon), faks, piipar, e-post, postiaadress, internetiühendus(ed); |
| --- | --- |

(h)

kasutatavad sidevahendid, näiteks telefon (laua-/mobiiltelefon), faks, piipar, e-post, postiaadress, internetiühendus(ed);

| (i) | kasutatavad transpordivahendid, nagu sõidukid, laevad, õhusõidukid, sealhulgas teave selliste transpordivahendite tuvastamiseks (registreerimisnumbrid); |
| --- | --- |

(i)

kasutatavad transpordivahendid, nagu sõidukid, laevad, õhusõidukid, sealhulgas teave selliste transpordivahendite tuvastamiseks (registreerimisnumbrid);

| (j) | teave kuritegeliku tegevuse kohta:






  i) | varasemad süüdimõistvad kohtuotsused; |
| --- | --- | --- |

(j)

teave kuritegeliku tegevuse kohta:

i)

varasemad süüdimõistvad kohtuotsused;

| ii) | kuritegelikus tegevuses osalemise kahtlus; |
| --- | --- |

ii)

kuritegelikus tegevuses osalemise kahtlus;

| iii) | toimimisviisid; |
| --- | --- |

iii)

toimimisviisid;

| iv) | vahendid, mida kasutati või võidakse kasutada kuriteo ettevalmistamiseks ja/või toimepanemiseks; |
| --- | --- |

iv)

vahendid, mida kasutati või võidakse kasutada kuriteo ettevalmistamiseks ja/või toimepanemiseks;

| v) | kuritegeliku grupi/organisatsiooni liikmelisus ja positsioon asjaomases grupis/organisatsioonis; |
| --- | --- |

v)

kuritegeliku grupi/organisatsiooni liikmelisus ja positsioon asjaomases grupis/organisatsioonis;

| vi) | roll kuritegelikus organisatsioonis; |
| --- | --- |

vi)

roll kuritegelikus organisatsioonis;

| vii) | kuritegeliku tegevuse geograafiline ulatus; |
| --- | --- |

vii)

kuritegeliku tegevuse geograafiline ulatus;

| viii) | uurimise käigus kogutud materjal, näiteks videomaterjal ja fotod, |
| --- | --- |

viii)

uurimise käigus kogutud materjal, näiteks videomaterjal ja fotod,

| (k) | viited muudele andmebaasidele, kus isiku kohta teavet säilitatakse:






  i) | Europol; |
| --- | --- | --- |

(k)

viited muudele andmebaasidele, kus isiku kohta teavet säilitatakse:

i)

Europol;

| ii) | politsei- ja tolliasutused; |
| --- | --- |

ii)

politsei- ja tolliasutused;

| iii) | muud õiguskaitseasutused; |
| --- | --- |

iii)

muud õiguskaitseasutused;

| iv) | rahvusvahelised organisatsioonid; |
| --- | --- |

iv)

rahvusvahelised organisatsioonid;

| v) | avalik-õiguslikud asutused; |
| --- | --- |

v)

avalik-õiguslikud asutused;

| vi) | eraõiguslikud asutused, |
| --- | --- |

vi)

eraõiguslikud asutused,

| (l) | teave juriidiliste isikute kohta, kes on seotud punktides e ja j osutatud teabega:






  i) | juriidilise isiku nimetus; |
| --- | --- | --- |

(l)

teave juriidiliste isikute kohta, kes on seotud punktides e ja j osutatud teabega:

i)

juriidilise isiku nimetus;

| ii) | asukoht; |
| --- | --- |

ii)

asukoht;

| iii) | asutamise kuupäev ja koht; |
| --- | --- |

iii)

asutamise kuupäev ja koht;

| iv) | administratiivne registreerimisnumber; |
| --- | --- |

iv)

administratiivne registreerimisnumber;

| v) | õiguslik vorm; |
| --- | --- |

v)

õiguslik vorm;

| vi) | kapital; |
| --- | --- |

vi)

kapital;

| vii) | tegevusvaldkond; |
| --- | --- |

vii)

tegevusvaldkond;

| viii) | riiklikud ja rahvusvahelised tütarettevõtjad; |
| --- | --- |

viii)

riiklikud ja rahvusvahelised tütarettevõtjad;

| ix) | juhid; |
| --- | --- |

ix)

juhid;

| x) | seosed pankadega. |
| --- | --- |

x)

seosed pankadega.

| 3. | Punkti 1 alapunktis e osutatud isikud, kellega asjaomane isik on ühenduses või kes on tema kaaslased, on isikud, kelle puhul on piisav alus eeldada, et nende käest võib saada käesoleva lisa punkti 1 alapunktides a ja b nimetatud isikutega seotud ja analüüsimiseks asjakohast teavet, tingimusel et nad ei kuulu ühte punkti 1 alapunktides a, b, c, d ja f nimetatud isikukategooriasse. Isikuga ühenduses olevad isikud on need isikud, kes puutuvad punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikutega juhuslikult kokku. Tema kaaslased on isikud, kes puutuvad punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikutega korrapäraselt kokku.
  Isikute puhul, kellega asjaomane isik on ühenduses või kes on tema kaaslased, võib lõike 2 kohaseid andmeid vajaduse korral säilitada, kui on alust arvata, et neid vajatakse selliste isikute asjaomase rolli analüüsimiseks.
  Sellega seoses tuleks võtta arvesse järgmist:






  (a) | nii kiiresti kui võimalik tuleb täpsustada nende isikute suhe punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikutega; |
| --- | --- | --- |

3.

Punkti 1 alapunktis e osutatud isikud, kellega asjaomane isik on ühenduses või kes on tema kaaslased, on isikud, kelle puhul on piisav alus eeldada, et nende käest võib saada käesoleva lisa punkti 1 alapunktides a ja b nimetatud isikutega seotud ja analüüsimiseks asjakohast teavet, tingimusel et nad ei kuulu ühte punkti 1 alapunktides a, b, c, d ja f nimetatud isikukategooriasse. Isikuga ühenduses olevad isikud on need isikud, kes puutuvad punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikutega juhuslikult kokku. Tema kaaslased on isikud, kes puutuvad punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikutega korrapäraselt kokku.

Isikute puhul, kellega asjaomane isik on ühenduses või kes on tema kaaslased, võib lõike 2 kohaseid andmeid vajaduse korral säilitada, kui on alust arvata, et neid vajatakse selliste isikute asjaomase rolli analüüsimiseks.

Sellega seoses tuleks võtta arvesse järgmist:

(a)

nii kiiresti kui võimalik tuleb täpsustada nende isikute suhe punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikutega;

| (b) | kui eeldus, et on olemas suhe kõnealuste isikute ning punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikute vahel, osutub alusetuks, kustutatakse andmed viivitamata; |
| --- | --- |

(b)

kui eeldus, et on olemas suhe kõnealuste isikute ning punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikute vahel, osutub alusetuks, kustutatakse andmed viivitamata;

| (c) | kui selliseid isikuid kahtlustatakse sellise kuriteo toimepanemises, mis kuulub Europoli pädevusse, või need isikud on sellise kuriteo eest süüdi mõistetud või kui on faktilisi tõendeid või piisav alus uskuda, et nad panevad toime selliseid kuritegusid, siis võib säilitada kõiki punktis 2 osutatud andmeid; |
| --- | --- |

(c)

kui selliseid isikuid kahtlustatakse sellise kuriteo toimepanemises, mis kuulub Europoli pädevusse, või need isikud on sellise kuriteo eest süüdi mõistetud või kui on faktilisi tõendeid või piisav alus uskuda, et nad panevad toime selliseid kuritegusid, siis võib säilitada kõiki punktis 2 osutatud andmeid;

| (d) | säilitada ei tohi andmeid isikute kohta, kellega asjaomane isik on ühenduses või kes on tema kaaslased, samuti isikute kohta, kellega tema kaaslane on ühenduses või kes on tema kaaslase kaaslased, välja arvatud andmed punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikutega ühenduses oleku või nende kaaslaseks oleku liigi ja laadi kohta; |
| --- | --- |

(d)

säilitada ei tohi andmeid isikute kohta, kellega asjaomane isik on ühenduses või kes on tema kaaslased, samuti isikute kohta, kellega tema kaaslane on ühenduses või kes on tema kaaslase kaaslased, välja arvatud andmed punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikutega ühenduses oleku või nende kaaslaseks oleku liigi ja laadi kohta;

| (e) | kui eelmistes punktides osutatud täpsustusi ei ole võimalik saada, võetakse seda arvesse, kui otsustatakse andmete vajalikkuse ja edaspidiseks analüüsimiseks säilitamise ulatuse üle. |
| --- | --- |

(e)

kui eelmistes punktides osutatud täpsustusi ei ole võimalik saada, võetakse seda arvesse, kui otsustatakse andmete vajalikkuse ja edaspidiseks analüüsimiseks säilitamise ulatuse üle.

| 4. | Punkti 1 alapunktis d osutatud isikute kohta, kes on olnud kannatanud ühes uuritavatest kuritegudest või kelle puhul teatavad asjaolud annavad alust arvata, et nad on võinud olla kannatanud sellises kuriteos, võib säilitada käesoleva lisa punkti 2 alapunkti a taande i kuni punkti 2 alapunkti c taande iii kohaseid andmeid ning samuti järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid andmeid:






  (a) | kannatanud isiku tuvastamise andmed; |
| --- | --- | --- |

4.

Punkti 1 alapunktis d osutatud isikute kohta, kes on olnud kannatanud ühes uuritavatest kuritegudest või kelle puhul teatavad asjaolud annavad alust arvata, et nad on võinud olla kannatanud sellises kuriteos, võib säilitada käesoleva lisa punkti 2 alapunkti a taande i kuni punkti 2 alapunkti c taande iii kohaseid andmeid ning samuti järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid andmeid:

(a)

kannatanud isiku tuvastamise andmed;

| (b) | kannatanuks langemise põhjus; |
| --- | --- |

(b)

kannatanuks langemise põhjus;

| (c) | kahju (füüsiline/rahaline/psühholoogiline/muu); |
| --- | --- |

(c)

kahju (füüsiline/rahaline/psühholoogiline/muu);

| (d) | kas tuleb tagada anonüümsus; |
| --- | --- |

(d)

kas tuleb tagada anonüümsus;

| (e) | kas on olemas võimalus osaleda kohtulikul arutamisel; |
| --- | --- |

(e)

kas on olemas võimalus osaleda kohtulikul arutamisel;

| (f) | kuritegu käsitlev teave, mille on esitanud punki 1 alapunktis d osutatud isikud või mis on nende kaudu saadud, sealhulgas teave nende suhte kohta teiste isikutega, kui on vaja tuvastada punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikuid. |
| --- | --- |

(f)

kuritegu käsitlev teave, mille on esitanud punki 1 alapunktis d osutatud isikud või mis on nende kaudu saadud, sealhulgas teave nende suhte kohta teiste isikutega, kui on vaja tuvastada punkti 1 alapunktides a ja b osutatud isikuid.

Vajaduse korral võib säilitada muid lõikes 2 osutatud andmeid, kui on alust arvata, et neid vajatakse selliste isikute kui kannatanute või potentsiaalsete kannatanute rolli analüüsimiseks.

Andmed, mida ei vajata edasiseks analüüsimiseks, kustutatakse.

| 5. | Punkti 1 alapunktis c osutatud isikute kohta, keda võidakse kutsuda uurimise käigus tunnistusi andma seoses uuritavate kuritegude või järgnevate kriminaalmenetlustega, võib säilitada käesoleva lisa punkti 2 alapunkti a taandes i kuni punkti 2 alapunkti c taandeni iii osutatud andmeid ning samuti andmekategooriaid, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:






  (a) | kuritegu käsitlev teave, mille on esitanud kõnealused isikud, sealhulgas teave nende suhte kohta teiste isikutega, kelle andmed on lisatud analüüsimiseks koostatud tööfaili; |
| --- | --- | --- |

5.

Punkti 1 alapunktis c osutatud isikute kohta, keda võidakse kutsuda uurimise käigus tunnistusi andma seoses uuritavate kuritegude või järgnevate kriminaalmenetlustega, võib säilitada käesoleva lisa punkti 2 alapunkti a taandes i kuni punkti 2 alapunkti c taandeni iii osutatud andmeid ning samuti andmekategooriaid, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:

(a)

kuritegu käsitlev teave, mille on esitanud kõnealused isikud, sealhulgas teave nende suhte kohta teiste isikutega, kelle andmed on lisatud analüüsimiseks koostatud tööfaili;

| (b) | kas tuleb tagada anonüümsus; |
| --- | --- |

(b)

kas tuleb tagada anonüümsus;

| (c) | kas tuleb tagada kaitse ja kelle poolt; |
| --- | --- |

(c)

kas tuleb tagada kaitse ja kelle poolt;

| (d) | uus identiteet; |
| --- | --- |

(d)

uus identiteet;

| (e) | kas on olemas võimalus osaleda kohtulikul arutamisel. |
| --- | --- |

(e)

kas on olemas võimalus osaleda kohtulikul arutamisel.

Vajaduse korral võib säilitada muid lõikes 2 osutatud andmeid, kui on alust arvata, et neid vajatakse selliste isikute kui tunnistajate rolli analüüsimiseks.

Andmed, mida ei vajata edasiseks analüüsimiseks, kustutatakse.

| 6. | Punkti 1 alapunktis f osutatud isikute kohta, kes võivad anda uuritavate kuritegude kohta teavet, võib säilitada käesoleva lisa punkti 2 alapunkti a taandes i kuni punkti 2 alapunkti c taandeni iii osutatud andmeid ning samuti andmekategooriaid, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:






  (a) | kodeeritud isikuandmed; |
| --- | --- | --- |

6.

Punkti 1 alapunktis f osutatud isikute kohta, kes võivad anda uuritavate kuritegude kohta teavet, võib säilitada käesoleva lisa punkti 2 alapunkti a taandes i kuni punkti 2 alapunkti c taandeni iii osutatud andmeid ning samuti andmekategooriaid, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:

(a)

kodeeritud isikuandmed;

| (b) | antud teabe liik; |
| --- | --- |

(b)

antud teabe liik;

| (c) | kas tuleb tagada anonüümsus; |
| --- | --- |

(c)

kas tuleb tagada anonüümsus;

| (d) | kas tuleb tagada kaitse ja kelle poolt; |
| --- | --- |

(d)

kas tuleb tagada kaitse ja kelle poolt;

| (e) | uus identiteet; |
| --- | --- |

(e)

uus identiteet;

| (f) | kas on olemas võimalus osaleda kohtulikul arutamisel; |
| --- | --- |

(f)

kas on olemas võimalus osaleda kohtulikul arutamisel;

| (g) | negatiivsed kogemused; |
| --- | --- |

(g)

negatiivsed kogemused;

| (h) | tasu (rahaline/soodustused). |
| --- | --- |

(h)

tasu (rahaline/soodustused).

Vajaduse korral võib säilitada muid lõikes 2 osutatud andmeid, kui on alust arvata, et neid vajatakse selliste isikute kui teavitajate rolli analüüsimiseks.

Andmed, mida ei vajata edasiseks analüüsimiseks, kustutatakse.

| 7. | Kui analüüsimise käigus mis tahes ajahetkel selgub tõsiste ja kinnitavate tõendite põhjal, et isik, kelle andmed on lisatud analüüsimiseks koostatud tööfaili, tuleks liigitada mõnda teise käesolevas lisas määratletud isikukategooriasse kui see, kuhu ta oli algselt liigitatud, võib Europol töödelda üksnes neid isikuandmeid, mida on uue kategooria puhul lubatud töödelda, ning kõik muud andmed tuleb kustutada.
  Kui selliste tõendite põhjal selgub, et isik tuleks liigitada kahte või enamasse käesolevas lisas määratletud kategooriasse, võib Europol töödelda kõiki andmeid, mida on selliste kategooriate puhul lubatud töödelda. |
| --- | --- |

7.

Kui analüüsimise käigus mis tahes ajahetkel selgub tõsiste ja kinnitavate tõendite põhjal, et isik, kelle andmed on lisatud analüüsimiseks koostatud tööfaili, tuleks liigitada mõnda teise käesolevas lisas määratletud isikukategooriasse kui see, kuhu ta oli algselt liigitatud, võib Europol töödelda üksnes neid isikuandmeid, mida on uue kategooria puhul lubatud töödelda, ning kõik muud andmed tuleb kustutada.

Kui selliste tõendite põhjal selgub, et isik tuleks liigitada kahte või enamasse käesolevas lisas määratletud kategooriasse, võib Europol töödelda kõiki andmeid, mida on selliste kategooriate puhul lubatud töödelda.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/348 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/348

---

P7_TA(2014)0122

Kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja seal elamise tingimused ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike teadustöö, õpingute, õpilasvahetuse, tasustatud ja tasustamata praktika, vabatahtliku teenistuse ja au pair’ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0151 – C7-0080/2013 – 2013/0081(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2017/C 285/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0151), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0151),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 79 lõike 2 punkte a ja b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0080/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 79 lõike 2 punkte a ja b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0080/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Kreeka Esindajatekogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kreeka Esindajatekogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 28. novembri 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 28. novembri 2013. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (3),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 20. septembri 2013. aasta kirja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 20. septembri 2013. aasta kirja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0377/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0377/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 50.

(2)  ELT C 114, 15.4.2014, lk 42.

(3)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0081

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, kolmandate riikide kodanike teadustöö, õpingute, õpilasvahetuse, tasustatud ja tasustamata praktika, vabatahtliku teenistuse ja „au pair’ina“ töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (uuesti sõnastatud)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 79 lõike 2 punkte a ja b,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivis 2004/114/EÜ (4) ja nõukogu direktiivis 2005/71/EÜ (5) tuleb teha mitmeid muudatusi. Selguse huvides tuleks kõnealused direktiivid uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivis 2004/114/EÜ (4) ja nõukogu direktiivis 2005/71/EÜ (5) tuleb teha mitmeid muudatusi. Selguse huvides tuleks kõnealused direktiivid uuesti sõnastada.

| (2) | Käesolev direktiiv peaks ka vastama vajadustele, mis tehti kindlaks kahe direktiivi rakendamise aruandes (6), et parandada leitud puudujääke
  , tagada läbipaistvus
  ja
  õiguskindlus ning
  pakkuda ühtset õiguslikku raamistikku erinevate kolmandatest riikidest liitu saabuvate rühmade jaoks. Seega peaks direktiiv lihtsustama ja ühtlustama erinevate rühmade suhtes kehtivad sätted üheks õigusaktiks. Hoolimata käesoleva direktiiviga hõlmatud rühmade erinevustest, jagavad nad siiski mitmeid jooni, mis muudavad võimalikuks nende käsitlemise liidu tasandi ühtses õiguslikus raamistikus. [ME 1] |
| --- | --- |

(2)

Käesolev direktiiv peaks ka vastama vajadustele, mis tehti kindlaks kahe direktiivi rakendamise aruandes (6), et parandada leitud puudujääke
  , tagada läbipaistvus
  ja
  õiguskindlus ning
  pakkuda ühtset õiguslikku raamistikku erinevate kolmandatest riikidest liitu saabuvate rühmade jaoks. Seega peaks direktiiv lihtsustama ja ühtlustama erinevate rühmade suhtes kehtivad sätted üheks õigusaktiks. Hoolimata käesoleva direktiiviga hõlmatud rühmade erinevustest, jagavad nad siiski mitmeid jooni, mis muudavad võimalikuks nende käsitlemise liidu tasandi ühtses õiguslikus raamistikus. [ME 1]

| (3) | Käesolev direktiiv peaks aitama kaasa Stockholmi programmi eesmärgile, milleks on kolmandate riikide kodanike riiki sisenemist ja seal elamist käsitlevate siseriiklike õigusaktide lähendamine. Sisseränne väljastpoolt ELi on üks võimalus suurendada kõrge kvalifikatsiooniga inimeste osakaalu ning eelkõige on suurenemas nõudlus kolmandate riikide kodanikest üliõpilaste ja teadlaste järele. Neil on oluline roll liidu tähtsa ressursi – inimkapitali – moodustamisel, millega tagatakse arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv ning aidatakse seeläbi kaasa strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev direktiiv peaks aitama kaasa Stockholmi programmi eesmärgile, milleks on kolmandate riikide kodanike riiki sisenemist ja seal elamist käsitlevate siseriiklike õigusaktide lähendamine. Sisseränne väljastpoolt ELi on üks võimalus suurendada kõrge kvalifikatsiooniga inimeste osakaalu ning eelkõige on suurenemas nõudlus kolmandate riikide kodanikest üliõpilaste ja teadlaste järele. Neil on oluline roll liidu tähtsa ressursi – inimkapitali – moodustamisel, millega tagatakse arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv ning aidatakse seeläbi kaasa strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele.

| (4) | Kahe direktiivi rakendamise aruannetes esile tõstetud puudused on peamiselt seotud riiki lubamise tingimuste, õiguste, menetluslike tagatiste, üliõpilaste juurdepääsuga tööturule õpingute ajal, ELi-sisese liikuvuse sätete ja ühtlustamise puudumisega, sest teatavate rühmade, näiteks vabatahtlike, kooliõpilaste ja tasustamata praktikantide hõlmatus direktiividega on jäetud liikmesriikide otsustada. Hilisem laiem konsulteerimine on ka toonud ilmsiks vajaduse pakkuda teadlastele ja üliõpilastele paremaid töö otsimise võimalusi ning au pair’idele ja tasustatud praktikantidele paremat kaitset, mida kehtivates direktiivides ei ole käsitletud. |
| --- | --- |

(4)

Kahe direktiivi rakendamise aruannetes esile tõstetud puudused on peamiselt seotud riiki lubamise tingimuste, õiguste, menetluslike tagatiste, üliõpilaste juurdepääsuga tööturule õpingute ajal, ELi-sisese liikuvuse sätete ja ühtlustamise puudumisega, sest teatavate rühmade, näiteks vabatahtlike, kooliõpilaste ja tasustamata praktikantide hõlmatus direktiividega on jäetud liikmesriikide otsustada. Hilisem laiem konsulteerimine on ka toonud ilmsiks vajaduse pakkuda teadlastele ja üliõpilastele paremaid töö otsimise võimalusi ning au pair’idele ja tasustatud praktikantidele paremat kaitset, mida kehtivates direktiivides ei ole käsitletud.

| (5) | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguliseks loomiseks sätestab alusleping meetmed, mis tuleb võtta varjupaiga, sisserände ja kolmandate riikide kodanike õiguste kaitse valdkonnas. |
| --- | --- |

(5)

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguliseks loomiseks sätestab alusleping meetmed, mis tuleb võtta varjupaiga, sisserände ja kolmandate riikide kodanike õiguste kaitse valdkonnas.

| (6) | Käesoleva direktiivi eesmärk peaks ka olema inimestevaheliste kontaktide ja liikuvuse toetamine liidu välispoliitika olulise osana, eelkõige suhetes Euroopa naabruspoliitikas osalevate riikide ja liidu strateegiliste partneritega. Samuti tuleks enam aidata kaasa rännet ja liikuvust käsitlevale üldisele lähenemisviisile ja liikuvuspartnerlustele, mis moodustavad konkreetse raamistiku dialoogiks ja koostööks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel, sealhulgas hõlbustades ja korraldades seaduslikku rännet. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiivi eesmärk peaks ka olema inimestevaheliste kontaktide ja liikuvuse toetamine liidu välispoliitika olulise osana, eelkõige suhetes Euroopa naabruspoliitikas osalevate riikide ja liidu strateegiliste partneritega. Samuti tuleks enam aidata kaasa rännet ja liikuvust käsitlevale üldisele lähenemisviisile ja liikuvuspartnerlustele, mis moodustavad konkreetse raamistiku dialoogiks ja koostööks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel, sealhulgas hõlbustades ja korraldades seaduslikku rännet.

| (7) | „Ränne“ käesoleva direktiivi mõistes peaks edendama teadmiste ja oskuste loomist ja omandamist. See moodustab asjaomaste rändajate, nende päritoluriigi ja vastuvõtva liikmesriigi jaoks vastastikuse rikastumise keskkonna ning aitab edendada paremat üksteisemõistmist kultuuride vahel

  , tugevdades kultuurisidemeid ja rikastades kultuurilist mitmekesisust
  . [ME 3] |
| --- | --- |

(7)

„Ränne“ käesoleva direktiivi mõistes peaks edendama teadmiste ja oskuste loomist ja omandamist. See moodustab asjaomaste rändajate, nende päritoluriigi ja vastuvõtva liikmesriigi jaoks vastastikuse rikastumise keskkonna ning aitab edendada paremat üksteisemõistmist kultuuride vahel

  , tugevdades kultuurisidemeid ja rikastades kultuurilist mitmekesisust
  . [ME 3]

| (8) | Käesolev direktiiv peaks edendama liidu atraktiivsust teaduse ja innovatsiooni keskmena ning tugevdama liidu positsiooni üleilmses konkurentsis talentide nimel
  ning tagama niimoodi liidu üldise konkurentsivõime tugevnemise ja kasvu hoogustumise, luues töökohad, mis aitavad suuresti kaasa SKP kasvule
  . Liidu avamine kolmandate riikide kodanikele, keda võidakse lubada riiki teadustöö eesmärgil, moodustab ka osa juhtalgatusest „Innovaatiline liit“. Ka Euroopa teadusruumi peaeesmärgina kinnitati liidu ja kolmandatest riikidest pärit teadlaste jaoks avatud tööturu loomist, milles teadlased, teadmised ja tehnoloogia vabalt ringlevad. [ME 4] |
| --- | --- |

(8)

Käesolev direktiiv peaks edendama liidu atraktiivsust teaduse ja innovatsiooni keskmena ning tugevdama liidu positsiooni üleilmses konkurentsis talentide nimel
  ning tagama niimoodi liidu üldise konkurentsivõime tugevnemise ja kasvu hoogustumise, luues töökohad, mis aitavad suuresti kaasa SKP kasvule
  . Liidu avamine kolmandate riikide kodanikele, keda võidakse lubada riiki teadustöö eesmärgil, moodustab ka osa juhtalgatusest „Innovaatiline liit“. Ka Euroopa teadusruumi peaeesmärgina kinnitati liidu ja kolmandatest riikidest pärit teadlaste jaoks avatud tööturu loomist, milles teadlased, teadmised ja tehnoloogia vabalt ringlevad. [ME 4]

| (9) | Asjakohane on hõlbustada teadlaste riiki lubamist riiki lubamise menetluse kaudu, mis ei sõltu teadlase õigussuhtest vastuvõtva teadusasutusega, ning loobudes tööloa nõudmisest lisaks elamisloale või pikaajalisele viisale. See menetlus peaks põhinema liikmesriikide teadusasutuste ja sisserändeasutuste koostööl. Kolmandate riikide teadlaste liitu sisenemise ning seal elamise hõlbustamiseks ja kiirendamiseks peaks see andma teadusasutustele tähtsa rolli riiki lubamise menetluses, kuid säilitama liikmesriikidele eesõigused sisserändepoliitika osas. Eelnevalt liikmesriikide poolt heaks kiidetud teadusasutustel peaks olema võimalik alla kirjutada vastuvõtulepingule kolmanda riigi kodanikuga uurimisprojekti tegemiseks. Liikmesriigid peaksid andma vastuvõtulepingu alusel välja loa, kui sisenemis- ja elamistingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(9)

Asjakohane on hõlbustada teadlaste riiki lubamist riiki lubamise menetluse kaudu, mis ei sõltu teadlase õigussuhtest vastuvõtva teadusasutusega, ning loobudes tööloa nõudmisest lisaks elamisloale või pikaajalisele viisale. See menetlus peaks põhinema liikmesriikide teadusasutuste ja sisserändeasutuste koostööl. Kolmandate riikide teadlaste liitu sisenemise ning seal elamise hõlbustamiseks ja kiirendamiseks peaks see andma teadusasutustele tähtsa rolli riiki lubamise menetluses, kuid säilitama liikmesriikidele eesõigused sisserändepoliitika osas. Eelnevalt liikmesriikide poolt heaks kiidetud teadusasutustel peaks olema võimalik alla kirjutada vastuvõtulepingule kolmanda riigi kodanikuga uurimisprojekti tegemiseks. Liikmesriigid peaksid andma vastuvõtulepingu alusel välja loa, kui sisenemis- ja elamistingimused on täidetud.

| (10) | Kuna püüe saavutada eesmärki investeerida 3 % SKPst teadusesse on suures osas seotud erasektoriga, kuhu seetõttu tuleb järgnevatel aastatel tööle võtta rohkem teadlasi, siis peaksid käesoleva direktiivi kohaselt heaks kiidetavad teadusasutused kuuluma kas avalikku või erasektorisse. |
| --- | --- |

(10)

Kuna püüe saavutada eesmärki investeerida 3 % SKPst teadusesse on suures osas seotud erasektoriga, kuhu seetõttu tuleb järgnevatel aastatel tööle võtta rohkem teadlasi, siis peaksid käesoleva direktiivi kohaselt heaks kiidetavad teadusasutused kuuluma kas avalikku või erasektorisse.

| (11) | Liidu atraktiivsemaks muutmiseks kolmandate riikide kodanikest teadlaste
  ja üliõpilaste
  jaoks, tuleks nõukogu direktiivis 2003/86/EÜ (7), määratletud teadlaste
  ja üliõpilaste
  pereliikmed lubada riiki koos teadlastega

  nendega
  . Nad peaksid saama kasutada liidusiseseid liikuvussätteid, samuti peaks neil olema juurdepääs tööturule. [ME 5] |
| --- | --- |

(11)

Liidu atraktiivsemaks muutmiseks kolmandate riikide kodanikest teadlaste
  ja üliõpilaste
  jaoks, tuleks nõukogu direktiivis 2003/86/EÜ (7), määratletud teadlaste
  ja üliõpilaste
  pereliikmed lubada riiki koos teadlastega

  nendega
  . Nad peaksid saama kasutada liidusiseseid liikuvussätteid, samuti peaks neil olema juurdepääs tööturule. [ME 5]

| (12) | Võimaluse korral tuleks liikmesriike julgustada kohtlema doktorante võrdselt teadlastega. |
| --- | --- |

(12)

Võimaluse korral tuleks liikmesriike julgustada kohtlema doktorante võrdselt teadlastega.

| (13) | Käesoleva direktiivi rakendamine ei tohiks soodustada ajude äravoolu tärkava turumajandusega maadest või arengumaadest. Meetmed teadlaste taasintegreerimiseks nende päritoluriiki tuleks võtta koostöös päritoluriikidega, et kehtestada terviklik migratsioonipoliitika. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva direktiivi rakendamine ei tohiks soodustada ajude äravoolu tärkava turumajandusega maadest või arengumaadest. Meetmed teadlaste taasintegreerimiseks nende päritoluriiki tuleks võtta koostöös päritoluriikidega, et kehtestada terviklik migratsioonipoliitika.

| (14) | Selleks et kogu Euroopast saaks maailmas õpingute ja praktika tippkeskus, tuleks täiustada
  , lihtsustada ja kergendada
  neil eesmärkidel liitu tulla soovivate isikute suhtes kohaldatavaid riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi. See on kooskõlas Euroopa kõrgharidussüsteemide ajakohastamise tegevuskava (8) eesmärkidega, eelkõige Euroopa kõrghariduse rahvusvaheliseks muutmise kontekstis. Liikmesriikide asjakohaste õigusaktide lähendamine
  kolmandate riikide kodanike jaoks soodsamate eeskirjade suunas
  on osa sellest püüdlusest. [ME 6] |
| --- | --- |

(14)

Selleks et kogu Euroopast saaks maailmas õpingute ja praktika tippkeskus, tuleks täiustada
  , lihtsustada ja kergendada
  neil eesmärkidel liitu tulla soovivate isikute suhtes kohaldatavaid riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi. See on kooskõlas Euroopa kõrgharidussüsteemide ajakohastamise tegevuskava (8) eesmärkidega, eelkõige Euroopa kõrghariduse rahvusvaheliseks muutmise kontekstis. Liikmesriikide asjakohaste õigusaktide lähendamine
  kolmandate riikide kodanike jaoks soodsamate eeskirjade suunas
  on osa sellest püüdlusest. [ME 6]

| (15) | Bologna deklaratsiooniga (9) algatatud Bologna protsessi laiendamine ja süvendamine on andnud tulemuseks kõrgharidussüsteemide järkjärgulise lähendamise nii osalevates riikides kui ka mujal. Selle põhjuseks on asjaolu, et riiklikud ametiasutused on toetanud üliõpilaste ja akadeemilise personali liikuvust ning kõrgharidusasutused on integreerinud liikuvuse oma õppekavasse. See peab kajastuma ka paremates üliõpilaste suhtes kohaldatavates ELi-sisest liikuvust käsitlevates sätetes. Euroopa kõrghariduse atraktiivseks ja konkurentsivõimeliseks muutmine on üks Bologna deklaratsiooni eesmärke. Bologna protsess on aidanud luua Euroopa kõrgharidusruumi. Euroopa kõrgharidussektori ühtlustamine on muutnud Euroopas õppimise kolmandate riikide kodanikest üliõpilaste jaoks atraktiivsemaks.
  Paljude kolmandate riikide osalemine Bologna protsessis ja liidu üliõpilaste liikuvuse programmides muudab ühtlustatud ja lihtsustatud asjaomaste riikide kodanike liikuvust reguleerivate eeskirjade kehtestamise hädavajalikuks. [ME 7] |
| --- | --- |

(15)

Bologna deklaratsiooniga (9) algatatud Bologna protsessi laiendamine ja süvendamine on andnud tulemuseks kõrgharidussüsteemide järkjärgulise lähendamise nii osalevates riikides kui ka mujal. Selle põhjuseks on asjaolu, et riiklikud ametiasutused on toetanud üliõpilaste ja akadeemilise personali liikuvust ning kõrgharidusasutused on integreerinud liikuvuse oma õppekavasse. See peab kajastuma ka paremates üliõpilaste suhtes kohaldatavates ELi-sisest liikuvust käsitlevates sätetes. Euroopa kõrghariduse atraktiivseks ja konkurentsivõimeliseks muutmine on üks Bologna deklaratsiooni eesmärke. Bologna protsess on aidanud luua Euroopa kõrgharidusruumi. Euroopa kõrgharidussektori ühtlustamine on muutnud Euroopas õppimise kolmandate riikide kodanikest üliõpilaste jaoks atraktiivsemaks.
  Paljude kolmandate riikide osalemine Bologna protsessis ja liidu üliõpilaste liikuvuse programmides muudab ühtlustatud ja lihtsustatud asjaomaste riikide kodanike liikuvust reguleerivate eeskirjade kehtestamise hädavajalikuks. [ME 7]

| (16) | Käesoleva direktiiviga hõlmatud üliõpilaste ettevalmistuskursuste kestus ja muud tingimused tuleks kindlaks määrata liikmesriikidel kooskõlas nende siseriiklike õigusaktidega. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva direktiiviga hõlmatud üliõpilaste ettevalmistuskursuste kestus ja muud tingimused tuleks kindlaks määrata liikmesriikidel kooskõlas nende siseriiklike õigusaktidega.

| (17) | Üliõpilase vastuvõttu kõrgemasse õppeasutusse võiks muude võimaluste hulgas tõendada ka kirja või tõendiga tema üliõpilaste nimekirja kandmise kohta. |
| --- | --- |

(17)

Üliõpilase vastuvõttu kõrgemasse õppeasutusse võiks muude võimaluste hulgas tõendada ka kirja või tõendiga tema üliõpilaste nimekirja kandmise kohta.

| (18) | Piisavate toimetulekuvahendite olemasolu hindamisel tuleks arvesse võtta ka stipendiumeid. |
| --- | --- |

(18)

Piisavate toimetulekuvahendite olemasolu hindamisel tuleks arvesse võtta ka stipendiumeid.

| (19) | Kuigi liikmesriikidel oli õigus otsustada, kas nad kohaldavad direktiivi 2004/114/EÜ kooliõpilaste, vabatahtlike ja tasustamata praktikantide suhtes, peaksid nimetatud rühmad kuuluma käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, et hõlbustada nende riiki sisenemist ja seal elamist ning tagada nende õigused. Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ka au pair’ide ja tasustatud praktikantide suhtes, et tagada nende seadusjärgsed õigused ja kaitse. |
| --- | --- |

(19)

Kuigi liikmesriikidel oli õigus otsustada, kas nad kohaldavad direktiivi 2004/114/EÜ kooliõpilaste, vabatahtlike ja tasustamata praktikantide suhtes, peaksid nimetatud rühmad kuuluma käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, et hõlbustada nende riiki sisenemist ja seal elamist ning tagada nende õigused. Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ka au pair’ide ja tasustatud praktikantide suhtes, et tagada nende seadusjärgsed õigused ja kaitse.

| (20) | Liitu tööle saabuvad ettevõtjasiseselt üleviidavad tasustatud praktikandid ei peaks kuuluma käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, kuna nende suhtes kohaldatakse [direktiivi 2013/xx/EL ettevõtjasisese üleviimise kohta]. |
| --- | --- |

(20)

Liitu tööle saabuvad ettevõtjasiseselt üleviidavad tasustatud praktikandid ei peaks kuuluma käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, kuna nende suhtes kohaldatakse [direktiivi 2013/xx/EL ettevõtjasisese üleviimise kohta].

| (21) | Kuna praegu puudub seoses kolmandate riikide kodanikest au pair’idega liidu tasandi õiguslik raamistik, millega tagada nende õiglane kohtlemine, tuleks kehtestada sätted, mis käsitleksid nende kui eriti haavatava rühma konkreetseid vajadusi. Käesoleva direktiiviga tuleks ette näha tingimused, mida peaksid täitma nii au pair kui ka vastuvõttev perekond, eelkõige seoses nendevahelise lepinguga, mis peaks sisaldama selliseid üksikasju nagu taskuraha saamine (10). |
| --- | --- |

(21)

Kuna praegu puudub seoses kolmandate riikide kodanikest au pair’idega liidu tasandi õiguslik raamistik, millega tagada nende õiglane kohtlemine, tuleks kehtestada sätted, mis käsitleksid nende kui eriti haavatava rühma konkreetseid vajadusi. Käesoleva direktiiviga tuleks ette näha tingimused, mida peaksid täitma nii au pair kui ka vastuvõttev perekond, eelkõige seoses nendevahelise lepinguga, mis peaks sisaldama selliseid üksikasju nagu taskuraha saamine (10).

| (22) | Kui kõik riiki lubamise üldised ja eritingimused on täidetud, peaksid liikmesriigid kindlaksmääratud tähtaja jooksul andma välja loa, s.t pikaajalise viisa ja/või elamisloa
  , mida ei tohiks raskendada ega takistada lisanõuetega
  . Kui liikmesriik annab elamisloa välja ainult oma territooriumil ja kõik käesoleva direktiivi tingimused riiki lubamiseks on täidetud, peaks liikmesriik asjaomasele kolmanda riigi kodanikule andma vajalikud viisad. [ME 8] |
| --- | --- |

(22)

Kui kõik riiki lubamise üldised ja eritingimused on täidetud, peaksid liikmesriigid kindlaksmääratud tähtaja jooksul andma välja loa, s.t pikaajalise viisa ja/või elamisloa
  , mida ei tohiks raskendada ega takistada lisanõuetega
  . Kui liikmesriik annab elamisloa välja ainult oma territooriumil ja kõik käesoleva direktiivi tingimused riiki lubamiseks on täidetud, peaks liikmesriik asjaomasele kolmanda riigi kodanikule andma vajalikud viisad. [ME 8]

| (23) | Loal tuleks märkida asjaomase kolmanda riigi kodaniku staatus ja vastavad liikuvusmeetmeid sisaldavad liidu programmid. Liikmesriik võib esitada täiendava teabe paberkandjal või elektrooniliselt, juhul kui see ei loo lisatingimusi. |
| --- | --- |

(23)

Loal tuleks märkida asjaomase kolmanda riigi kodaniku staatus ja vastavad liikuvusmeetmeid sisaldavad liidu programmid. Liikmesriik võib esitada täiendava teabe paberkandjal või elektrooniliselt, juhul kui see ei loo lisatingimusi.

| (24) | Käesoleva direktiivi kohaste lubade erinev ajaline kestus peaks kajastama iga rühma riigis viibimise konkreetset laadi. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva direktiivi kohaste lubade erinev ajaline kestus peaks kajastama iga rühma riigis viibimise konkreetset laadi.

| (25) | Liikmesriigid võivad taotlejatelt taotluste menetlemise eest tasu võtta. Tasu peaks

  võiksid kaaluda tasust loobumist kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja elamise eest käesoleva direktiivi kohaldamise eesmärgil
  .
  Juhul kui liikmesriigid peaksid kolmandate riikide kodanikelt nõudma tasu maksmist, peaks see
  olema proportsionaalne riigis viibimise eesmärgiga
  ja ei tohiks takistada käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamist
  . [ME 9] |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriigid võivad taotlejatelt taotluste menetlemise eest tasu võtta. Tasu peaks

  võiksid kaaluda tasust loobumist kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja elamise eest käesoleva direktiivi kohaldamise eesmärgil
  .
  Juhul kui liikmesriigid peaksid kolmandate riikide kodanikelt nõudma tasu maksmist, peaks see
  olema proportsionaalne riigis viibimise eesmärgiga
  ja ei tohiks takistada käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamist
  . [ME 9]

| (26) | Käesoleva direktiiviga kolmandate riikide kodanikele antud õigused ei tohiks sõltuda sellest, kas luba on antud välja pikaajalise viisa või elamisloana. |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva direktiiviga kolmandate riikide kodanikele antud õigused ei tohiks sõltuda sellest, kas luba on antud välja pikaajalise viisa või elamisloana.

| (27) | Käesolevas direktiivis hõlmab mõiste „riiki lubamine“ kolmandate riikide kodanike sisenemist liikmesriiki ja elamist liikmesriigis. |
| --- | --- |

(27)

Käesolevas direktiivis hõlmab mõiste „riiki lubamine“ kolmandate riikide kodanike sisenemist liikmesriiki ja elamist liikmesriigis.

| (28) | Käesoleva direktiiviga sätestatud riiki lubamisest võib keelduda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Eelkõige võib riiki lubamisest keelduda, kui liikmesriik leiab faktidele tuginevas hinnangus üksikjuhtumi korral, et asjaomane kolmanda riigi kodanik kujutab võimalikku ohtu avalikule korrale,
  või
  avalikule julgeolekule või rahva tervisele. [ME 10] |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva direktiiviga sätestatud riiki lubamisest võib keelduda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Eelkõige võib riiki lubamisest keelduda, kui liikmesriik leiab faktidele tuginevas hinnangus üksikjuhtumi korral, et asjaomane kolmanda riigi kodanik kujutab võimalikku ohtu avalikule korrale,
  või
  avalikule julgeolekule või rahva tervisele. [ME 10]

| (29) | Vastuvõtmise taotluse põhjuseid käsitlevate kahtluste korral peaks liikmesriik olema võimeline nõudma kõiki tõendeid, mis on vajalikud taotluse asjakohasuse hindamiseks, eelkõige taotleja kavandatavate õpingute või praktika eesmärkide osas, selleks et võidelda käesolevas direktiivis sätestatud protseduuride kuri- ja väärtarvitamise vastu. |
| --- | --- |

(29)

Vastuvõtmise taotluse põhjuseid käsitlevate kahtluste korral peaks liikmesriik olema võimeline nõudma kõiki tõendeid, mis on vajalikud taotluse asjakohasuse hindamiseks, eelkõige taotleja kavandatavate õpingute või praktika eesmärkide osas, selleks et võidelda käesolevas direktiivis sätestatud protseduuride kuri- ja väärtarvitamise vastu.

| (30) | Riiklikud ametiasutused peaksid käesoleva direktiivi kohaselt liikmesriiki lubamist taotlevaid kolmandate riikide kodanikke teavitama taotluse kohta tehtud otsusest. Nad peaksid seda tegema kirjalikult niipea kui võimalik ja hiljemalt 60

  30
  päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast. esitamisest või niipea kui võimalik ja hiljemalt 30 päeva jooksul taotluse esitamisest, juhul kui tegu on liikuvusmeetmeid sisaldavate liidu programmidega hõlmatud teadlaste ja üliõpilastega

  Liikmesriigid peaksid teavitama taotlejat võimalikult kiiresti lisateabest, mida neil läheb vaja taotluse menetlemiseks. Juhul kui siseriikliku õigusega nähakse ette halduskaebuse esitamise võimalus negatiivse otsuse puhul, peaksid riiklikud ametiasutused teavitama taotlejat oma otsusest 30 päeva jooksul alates kaebuse esitamise kuupäevast. [ME 11] |
| --- | --- |

(30)

Riiklikud ametiasutused peaksid käesoleva direktiivi kohaselt liikmesriiki lubamist taotlevaid kolmandate riikide kodanikke teavitama taotluse kohta tehtud otsusest. Nad peaksid seda tegema kirjalikult niipea kui võimalik ja hiljemalt 60

  30
  päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast. esitamisest või niipea kui võimalik ja hiljemalt 30 päeva jooksul taotluse esitamisest, juhul kui tegu on liikuvusmeetmeid sisaldavate liidu programmidega hõlmatud teadlaste ja üliõpilastega

  Liikmesriigid peaksid teavitama taotlejat võimalikult kiiresti lisateabest, mida neil läheb vaja taotluse menetlemiseks. Juhul kui siseriikliku õigusega nähakse ette halduskaebuse esitamise võimalus negatiivse otsuse puhul, peaksid riiklikud ametiasutused teavitama taotlejat oma otsusest 30 päeva jooksul alates kaebuse esitamise kuupäevast. [ME 11]

| (31) | Mitmes liikmesriigis õppivate kolmandate riikide kodanikest teadlaste, üliõpilaste ja tasustatud praktikantide liidusisene liikuvus peab olema hõlbustatud. Teadlaste puhul tuleks käesoleva direktiiviga parandada eeskirju, mis on seotud ajavahemikuga, mille puhul esimese liikmesriigi antud luba peaks hõlmama viibimist teises liikmesriigis ilma uut vastuvõtulepingut sõlmimata. Parandusi tuleks teha seoses üliõpilaste olukorraga ning uue rühmaga, kelleks on tasustatud praktikandid, võimaldades neil viibida teises liikmesriigis kolme- kuni kuuekuuliste ajavahemike kaupa, eeldusel et nad vastavad käesolevas direktiivis sätestatud üldtingimustele. Kolmandate riikide kodanikest praktikantide suhtes, kes saabuvad liitu ettevõtjasiseselt üleviidavate töötajatena, tuleks kooskõlas nende ümberpaigutamise laadiga kohaldada konkreetseid liidusisest liikuvust käsitlevaid sätteid vastavalt [direktiivile 2013/xx/EL ettevõtjasisese üleviimise kohta]. |
| --- | --- |

(31)

Mitmes liikmesriigis õppivate kolmandate riikide kodanikest teadlaste, üliõpilaste ja tasustatud praktikantide liidusisene liikuvus peab olema hõlbustatud. Teadlaste puhul tuleks käesoleva direktiiviga parandada eeskirju, mis on seotud ajavahemikuga, mille puhul esimese liikmesriigi antud luba peaks hõlmama viibimist teises liikmesriigis ilma uut vastuvõtulepingut sõlmimata. Parandusi tuleks teha seoses üliõpilaste olukorraga ning uue rühmaga, kelleks on tasustatud praktikandid, võimaldades neil viibida teises liikmesriigis kolme- kuni kuuekuuliste ajavahemike kaupa, eeldusel et nad vastavad käesolevas direktiivis sätestatud üldtingimustele. Kolmandate riikide kodanikest praktikantide suhtes, kes saabuvad liitu ettevõtjasiseselt üleviidavate töötajatena, tuleks kooskõlas nende ümberpaigutamise laadiga kohaldada konkreetseid liidusisest liikuvust käsitlevaid sätteid vastavalt [direktiivile 2013/xx/EL ettevõtjasisese üleviimise kohta].

| (32) | Liidu sisserände-eeskirjad ja liikuvussätteid sisaldavad liidu programmid peaksid üksteist enam täiendama. Kolmandate riikide kodanikest teadlastel ja, üliõpilastel, kes osalevad sellistes liidu programmides,

  vabatahtlikel ja praktikantidel
  peaks olema õigus liikuda kavandatavasse liikmesriiki

  teistesse liikmesriikidesse
  esimese liikmesriigi antud loa alusel, juhul kui nende liikmesriikide täielik loetelu on teada enne liitu sisenemist. Selline luba peaks neil võimaldama kasutada liikuvust ilma vajaduseta anda lisateavet või täita mis tahes muid taotlusmenetlusi. Liikmesriike julgustatakse hõlbustama kolmandate riikide kodanikest vabatahtlike liidusisest liikuvust, kui vabatahtliku töö programmid hõlmavad enam kui ühte liikmesriiki.
  [ME 12] |
| --- | --- |

(32)

Liidu sisserände-eeskirjad ja liikuvussätteid sisaldavad liidu programmid peaksid üksteist enam täiendama. Kolmandate riikide kodanikest teadlastel ja, üliõpilastel, kes osalevad sellistes liidu programmides,

  vabatahtlikel ja praktikantidel
  peaks olema õigus liikuda kavandatavasse liikmesriiki

  teistesse liikmesriikidesse
  esimese liikmesriigi antud loa alusel, juhul kui nende liikmesriikide täielik loetelu on teada enne liitu sisenemist. Selline luba peaks neil võimaldama kasutada liikuvust ilma vajaduseta anda lisateavet või täita mis tahes muid taotlusmenetlusi. Liikmesriike julgustatakse hõlbustama kolmandate riikide kodanikest vabatahtlike liidusisest liikuvust, kui vabatahtliku töö programmid hõlmavad enam kui ühte liikmesriiki.
  [ME 12]

| (33) | Selleks et võimaldada kolmandate riikide kodanikest üliõpilastel paremini katta osa oma õpingutega seotud kuludest, tuleks neile anda suurem

  täielik
  juurdepääs tööturule, lähtudes käesolevas direktiivis sätestatud tingimustest, mis tähendab vähemalt 20 töötundi nädalas. Põhimõte, et üliõpilastele võimaldatakse juurdepääs tööturule, peaks olema üldine reegel. Siiski peaks liikmesriikidel erandolukordades olema võimalus arvestada olukorda oma riiklikul tööturul, kuigi selle tulemuseks ei tohi olla tööõiguse täielik keelustamine.
  [ME 13] |
| --- | --- |

(33)

Selleks et võimaldada kolmandate riikide kodanikest üliõpilastel paremini katta osa oma õpingutega seotud kuludest, tuleks neile anda suurem

  täielik
  juurdepääs tööturule, lähtudes käesolevas direktiivis sätestatud tingimustest, mis tähendab vähemalt 20 töötundi nädalas. Põhimõte, et üliõpilastele võimaldatakse juurdepääs tööturule, peaks olema üldine reegel. Siiski peaks liikmesriikidel erandolukordades olema võimalus arvestada olukorda oma riiklikul tööturul, kuigi selle tulemuseks ei tohi olla tööõiguse täielik keelustamine.
  [ME 13]

| (34) | Osana püüdest tagada kõrgelt kvalifitseeritud tööjõud tulevikus
  ning austada ja väärtustada liidus ülikooli lõpetavate üliõpilaste tööd ja üldist panust
  , peaksid liikmesriigid võimaldama liidus ülikooli lõpetavatel

  nendel
  üliõpilastel jääda oma territooriumile veel 12 kuuks pärast algse loa lõppemist, eesmärgiga otsida töövõimalusi või asutada ettevõte. Liikmesriigid peaksid sama lubama ka teadlaste puhul, kui nad on lõpule viinud vastuvõtulepingus osutatud uurimisprojekti. Selle tulemuseks ei tohiks olla automaatne õigus juurdepääsuks tööturule või ettevõtte asutamiseks. Asjaomastel kolmandate riikide kodanikel võidakse kooskõlas artikliga 24 paluda esitada tõendeid. [ME 14] |
| --- | --- |

(34)

Osana püüdest tagada kõrgelt kvalifitseeritud tööjõud tulevikus
  ning austada ja väärtustada liidus ülikooli lõpetavate üliõpilaste tööd ja üldist panust
  , peaksid liikmesriigid võimaldama liidus ülikooli lõpetavatel

  nendel
  üliõpilastel jääda oma territooriumile veel 12 kuuks pärast algse loa lõppemist, eesmärgiga otsida töövõimalusi või asutada ettevõte. Liikmesriigid peaksid sama lubama ka teadlaste puhul, kui nad on lõpule viinud vastuvõtulepingus osutatud uurimisprojekti. Selle tulemuseks ei tohiks olla automaatne õigus juurdepääsuks tööturule või ettevõtte asutamiseks. Asjaomastel kolmandate riikide kodanikel võidakse kooskõlas artikliga 24 paluda esitada tõendeid. [ME 14]

| (35) | Käesoleva direktiivi sätted ei piira liikmesriikide pädevust reguleerida nende kolmandate riikide kodanike arvu, kellel lubatakse siseneda riiki töötamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva direktiivi sätted ei piira liikmesriikide pädevust reguleerida nende kolmandate riikide kodanike arvu, kellel lubatakse siseneda riiki töötamise eesmärgil.

| (36) | Selleks et muuta liit kolmandate riikide teadlaste, üliõpilaste, õpilaste, praktikantide, vabatahtlike ja au pair’ide jaoks atraktiivsemaks, on oluline tagada nende õiglane kohtlemine vastavalt aluslepingu artiklile 79. Nimetatud rühmadel on õigus vastuvõtva liikmesriigi kodanikega võrdsele kohtlemisele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2011/98/EL (11). Kolmandate riikide kodanikest teadlaste puhul tuleks lisaks direktiiviga 2011/98/EL antavatele õigustele säilitada seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 883/2004 (12) määratletud teatavat liiki sotsiaalkindlustusega soodsamad õigused võrdsele kohtlemisele kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikel. Kõnealuse direktiiviga nähakse praegu ette võimalus, et liikmesriik võib piirata võrdset kohtlemist seoses teatavat liiki sotsiaalkindlustusega, sealhulgas perehüvitised, ja see piirangute seadmise võimalus võib teadlasi kahjustada. Lisaks, sõltumata sellest, kas liidu või vastuvõtva liikmesriigi õigusega nähakse kolmandate riikide kodanikest
  üliõpilastele,
  kooliõpilastele, vabatahtlikele, tasustamata praktikantidele ja au pair’idele ette juurdepääs tööturule, peaks neil olema õigus vastuvõtva liikmesriigi kodanikega võrdsele kohtlemisele seoses juurdepääsuga kaupadele ja teenustele ning üldsusele kättesaadavate kaupade ja teenuste pakkumisele. [ME 15] |
| --- | --- |

(36)

Selleks et muuta liit kolmandate riikide teadlaste, üliõpilaste, õpilaste, praktikantide, vabatahtlike ja au pair’ide jaoks atraktiivsemaks, on oluline tagada nende õiglane kohtlemine vastavalt aluslepingu artiklile 79. Nimetatud rühmadel on õigus vastuvõtva liikmesriigi kodanikega võrdsele kohtlemisele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2011/98/EL (11). Kolmandate riikide kodanikest teadlaste puhul tuleks lisaks direktiiviga 2011/98/EL antavatele õigustele säilitada seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 883/2004 (12) määratletud teatavat liiki sotsiaalkindlustusega soodsamad õigused võrdsele kohtlemisele kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikel. Kõnealuse direktiiviga nähakse praegu ette võimalus, et liikmesriik võib piirata võrdset kohtlemist seoses teatavat liiki sotsiaalkindlustusega, sealhulgas perehüvitised, ja see piirangute seadmise võimalus võib teadlasi kahjustada. Lisaks, sõltumata sellest, kas liidu või vastuvõtva liikmesriigi õigusega nähakse kolmandate riikide kodanikest
  üliõpilastele,
  kooliõpilastele, vabatahtlikele, tasustamata praktikantidele ja au pair’idele ette juurdepääs tööturule, peaks neil olema õigus vastuvõtva liikmesriigi kodanikega võrdsele kohtlemisele seoses juurdepääsuga kaupadele ja teenustele ning üldsusele kättesaadavate kaupade ja teenuste pakkumisele. [ME 15]

| (37) | Käesolev direktiiv ei tohiks mingitel asjaoludel mõjutada nõukogu määruse (EÜ) nr 1030/2002 (13) kohaldamist. |
| --- | --- |

(37)

Käesolev direktiiv ei tohiks mingitel asjaoludel mõjutada nõukogu määruse (EÜ) nr 1030/2002 (13) kohaldamist.

| (38) | Käesolevas direktiivis peetakse kinni põhiõigustest ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest, nagu on osutatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6. |
| --- | --- |

(38)

Käesolevas direktiivis peetakse kinni põhiõigustest ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest, nagu on osutatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6.

| (39) | Liikmesriigid peaksid kohaldama käesoleva direktiivi sätteid kedagi soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu diskrimineerimata. |
| --- | --- |

(39)

Liikmesriigid peaksid kohaldama käesoleva direktiivi sätteid kedagi soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu diskrimineerimata.

| (40) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et kõnealuste dokumentide edastamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(40)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et kõnealuste dokumentide edastamine on põhjendatud.

| (41) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kolmandate riikide kodanike teadustöö, õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või tasustatud praktika, vabatahtliku teenistuse või au pair’ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste sätestamist, ei saa liikmesriigid piisavas ulatuses saavutada ning seda saab selle ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas selles artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega piirdub käesolev direktiiv üksnes selle eesmärgi saavutamiseks vajalikuga. |
| --- | --- |

(41)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kolmandate riikide kodanike teadustöö, õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või tasustatud praktika, vabatahtliku teenistuse või au pair’ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste sätestamist, ei saa liikmesriigid piisavas ulatuses saavutada ning seda saab selle ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas selles artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega piirdub käesolev direktiiv üksnes selle eesmärgi saavutamiseks vajalikuga.

| (42) | Iga liikmesriik peaks tagama üldsusele juurdepääsu, eelkõige Interneti kaudu, võimalikult täielikule regulaarselt ajakohastatavale teabepaketile, mis hõlmab käesoleva direktiivi kohaselt heakskiidetud teadusasutusi, kellega teadlased võivad sõlmida vastuvõtulepingu, ning käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud tingimusi ja menetlusi teadustöö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta, samuti teavet käesolevas direktiivis määratletud asutuste, õppekursuste, mis võtavad vastu kolmandate riikide kodanikke, ja riigi territooriumile nimetatud eesmärgil sisenemise ja seal elamise tingimuste ja menetluste kohta. |
| --- | --- |

(42)

Iga liikmesriik peaks tagama üldsusele juurdepääsu, eelkõige Interneti kaudu, võimalikult täielikule regulaarselt ajakohastatavale teabepaketile, mis hõlmab käesoleva direktiivi kohaselt heakskiidetud teadusasutusi, kellega teadlased võivad sõlmida vastuvõtulepingu, ning käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud tingimusi ja menetlusi teadustöö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta, samuti teavet käesolevas direktiivis määratletud asutuste, õppekursuste, mis võtavad vastu kolmandate riikide kodanikke, ja riigi territooriumile nimetatud eesmärgil sisenemise ja seal elamise tingimuste ja menetluste kohta.

| (42a) | Kõikidel liikmesriikidel on kohustus teavitada kolmandate riikide kodanikke eeskirjadest, mida kohaldatakse konkreetselt nende puhul, et tagada läbipaistvus ja õiguskindlus ning et julgustada sedaviisi neid liitu tulema. Seega tuleks kogu menetluse asjakohane teave, sealhulgas üldised dokumendid õpingute, vahetus- või uurimisprogrammide kohta, kuid ka asjaomane teave taotlejate õiguste ja kohustuste kohta, esitada kolmandate riikide kodanikele kergesti kättesaadaval ja arusaadaval viisil. [ME 16] |
| --- | --- |

(42a)

Kõikidel liikmesriikidel on kohustus teavitada kolmandate riikide kodanikke eeskirjadest, mida kohaldatakse konkreetselt nende puhul, et tagada läbipaistvus ja õiguskindlus ning et julgustada sedaviisi neid liitu tulema. Seega tuleks kogu menetluse asjakohane teave, sealhulgas üldised dokumendid õpingute, vahetus- või uurimisprogrammide kohta, kuid ka asjaomane teave taotlejate õiguste ja kohustuste kohta, esitada kolmandate riikide kodanikele kergesti kättesaadaval ja arusaadaval viisil. [ME 16]

| (43) | [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale nimetatud liikmesriigid käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.] |
| --- | --- |

(43)

[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale nimetatud liikmesriigid käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.]

| (44) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(44)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (45) | Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes varasemate direktiividega muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasematest direktiividest. |
| --- | --- |

(45)

Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes varasemate direktiividega muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasematest direktiividest.

| (46) | Käesolev direktiiv ei muuda liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(46)

Käesolev direktiiv ei muuda liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva direktiivi eesmärk on kindlaks määrata:

| a) | kolmandate riikide kodanike liikmesriikide territooriumile sisenemise ja seal elamise tingimused teadustöö, õpingute, õpilasvahetuse, tasustatud ja tasustamata praktika, vabatahtliku teenistuse, või au pair’ina töötamise eesmärgil pikemaks ajavahemikuks kui 90 päeva; |
| --- | --- |

a)

kolmandate riikide kodanike liikmesriikide territooriumile sisenemise ja seal elamise tingimused teadustöö, õpingute, õpilasvahetuse, tasustatud ja tasustamata praktika, vabatahtliku teenistuse, või au pair’ina töötamise eesmärgil pikemaks ajavahemikuks kui 90 päeva;

| b) | tingimused, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanikest üliõpilaste ja tasustatud praktikantide sisenemist muusse liikmesriiki kui see liikmesriik, kes väljastab esimesena käesoleva direktiivi alusel kolmanda riigi kodanikule loa, ja seal kauem kui 90 päeva elamist; |
| --- | --- |

b)

tingimused, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanikest üliõpilaste ja tasustatud praktikantide sisenemist muusse liikmesriiki kui see liikmesriik, kes väljastab esimesena käesoleva direktiivi alusel kolmanda riigi kodanikule loa, ja seal kauem kui 90 päeva elamist;

| c) | tingimused, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanikest teadlaste sisenemist muusse liikmesriiki kui see liikmesriik, kes väljastab esimesena käesoleva direktiivi alusel kolmanda riigi kodanikule loa, ja seal elamist. |
| --- | --- |

c)

tingimused, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanikest teadlaste sisenemist muusse liikmesriiki kui see liikmesriik, kes väljastab esimesena käesoleva direktiivi alusel kolmanda riigi kodanikule loa, ja seal elamist.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse selliste kolmandate riikide kodanike suhtes, kes taotlevad liikmesriigi territooriumile lubamist teadustöö, õppimise, õpilasvahetuse, tasustatud või tasustamata praktika, vabatahtliku teenistuse või au pair’ina töötamise eesmärgil.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes,

| a) | kes elavad liikmesriigis varjupaigataotlejana või täiendava või ajutise kaitse kava alusel; |
| --- | --- |

a)

kes elavad liikmesriigis varjupaigataotlejana või täiendava või ajutise kaitse kava alusel;

| b) | kelle riigist väljasaatmine on peatatud faktidele või õigusaktidele tuginedes; |
| --- | --- |

b)

kelle riigist väljasaatmine on peatatud faktidele või õigusaktidele tuginedes;

| c) | kes on liidu piires vaba liikumise õigust kasutanud liidu kodanike pereliikmed; |
| --- | --- |

c)

kes on liidu piires vaba liikumise õigust kasutanud liidu kodanike pereliikmed;

| d) | kellel on liikmesriigis pikaajalise elaniku staatus vastavalt nõukogu direktiivile 2003/109/EÜ (14) ja kes kasutavad oma õigust elada teises liikmesriigis õppimise või kutseõppe eesmärgil; |
| --- | --- |

d)

kellel on liikmesriigis pikaajalise elaniku staatus vastavalt nõukogu direktiivile 2003/109/EÜ (14) ja kes kasutavad oma õigust elada teises liikmesriigis õppimise või kutseõppe eesmärgil;

| e) | keda asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktide alusel käsitatakse füüsilisest isikust ettevõtjana; |
| --- | --- |

e)

keda asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktide alusel käsitatakse füüsilisest isikust ettevõtjana;

| f) | kellel endal ja kelle pereliikmetel on kodakondsusest olenemata liidu ja selle liikmesriikide või liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute alusel samasugune õigus vabale liikumisele nagu liidu kodanikel; |
| --- | --- |

f)

kellel endal ja kelle pereliikmetel on kodakondsusest olenemata liidu ja selle liikmesriikide või liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute alusel samasugune õigus vabale liikumisele nagu liidu kodanikel;

| g) | kes saabuvad liitu praktikandina ettevõtjasisese üleviimise raames [direktiiv 2013/xx/EL ettevõtjasisese üleviimise kohta]. |
| --- | --- |

g)

kes saabuvad liitu praktikandina ettevõtjasisese üleviimise raames [direktiiv 2013/xx/EL ettevõtjasisese üleviimise kohta].

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „kolmanda riigi kodanik“ – isik, kes ei ole Euroopa Liidu kodanik aluslepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

„kolmanda riigi kodanik“ – isik, kes ei ole Euroopa Liidu kodanik aluslepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses;

| b) | „teadlane“ – kolmanda riigi kodanik, kellel on asjakohane kõrghariduskraad, mis võimaldab doktorantuuri astumist, ning kelle valib teadusasutus, et teha uurimisprojekti, mille jaoks nimetatud kvalifikatsiooni tavaliselt nõutakse; |
| --- | --- |

b)

„teadlane“ – kolmanda riigi kodanik, kellel on asjakohane kõrghariduskraad, mis võimaldab doktorantuuri astumist, ning kelle valib teadusasutus, et teha uurimisprojekti, mille jaoks nimetatud kvalifikatsiooni tavaliselt nõutakse;

| c) | „üliõpilane“ – kolmanda riigi kodanik, kes on vastu võetud kõrgemasse õppeasutusse ja lubatud liikmesriigi territooriumile, kus ta põhitegevuseks on täiskoormusega õpe kõrgemas õppeasutuses liikmesriigis tunnustatud kõrgharidusele vastava kvalifikatsiooni, sealhulgas diplomi, tunnistuse või doktorikraadi omandamiseks, mis võib vastavalt kõnealuse liikmesriigi õigusaktidele hõlmata sellisele õppeprogrammile eelnevat ettevalmistuskursust; |
| --- | --- |

c)

„üliõpilane“ – kolmanda riigi kodanik, kes on vastu võetud kõrgemasse õppeasutusse ja lubatud liikmesriigi territooriumile, kus ta põhitegevuseks on täiskoormusega õpe kõrgemas õppeasutuses liikmesriigis tunnustatud kõrgharidusele vastava kvalifikatsiooni, sealhulgas diplomi, tunnistuse või doktorikraadi omandamiseks, mis võib vastavalt kõnealuse liikmesriigi õigusaktidele hõlmata sellisele õppeprogrammile eelnevat ettevalmistuskursust;

| d) | „kooliõpilane“ – kolmanda riigi kodanik, kes on liikmesriigi territooriumile lubatud osalemiseks tunnustatud keskharidusprogrammis vahetusprogrammi raames, mida korraldab organisatsioon, keda liikmesriik on siseriiklike õigusaktide või haldustavade kohaselt sellel eesmärgil tunnustatud; |
| --- | --- |

d)

„kooliõpilane“ – kolmanda riigi kodanik, kes on liikmesriigi territooriumile lubatud osalemiseks tunnustatud keskharidusprogrammis vahetusprogrammi raames, mida korraldab organisatsioon, keda liikmesriik on siseriiklike õigusaktide või haldustavade kohaselt sellel eesmärgil tunnustatud;

| e) | „tasustamata praktikant“ – kolmanda riigi kodanik, kes on lubatud liikmesriigi territooriumile tasustamata praktika sooritamiseks vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusaktidele; |
| --- | --- |

e)

„tasustamata praktikant“ – kolmanda riigi kodanik, kes on lubatud liikmesriigi territooriumile tasustamata praktika sooritamiseks vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusaktidele;

| f) | „tasustatud praktikant“ – kolmanda riigi kodanik, kes on lubatud liikmesriigi territooriumile tasustatud praktika sooritamiseks vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusaktidele; |
| --- | --- |

f)

„tasustatud praktikant“ – kolmanda riigi kodanik, kes on lubatud liikmesriigi territooriumile tasustatud praktika sooritamiseks vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusaktidele;

| g) | „vabatahtlik“ – kolmanda riigi kodanik, kes on lubatud liikmesriigi territooriumile tunnustatud vabatahtlikus teenistusprogrammis osalemiseks; |
| --- | --- |

g)

„vabatahtlik“ – kolmanda riigi kodanik, kes on lubatud liikmesriigi territooriumile tunnustatud vabatahtlikus teenistusprogrammis osalemiseks;

| ga) | „vabatahtlikku teenust pakkuv organisatsioon“ – organisatsioon, kes vastutab vabatahtliku teenistusprogrammi eest, kuhu kolmanda riigi kodanik on määratud. Sellised organisatsioonid ja rühmad on sõltumatud ja haldavad end ise, nagu mittetulundusühendused (näiteks riigiasutused). Nad osalevad aktiivselt avalikus tegevuses ning nende tegevuse eesmärk on vähemalt osaliselt avalik heaolu

   (15)
  . [ME 17] |
| --- | --- |

ga)

„vabatahtlikku teenust pakkuv organisatsioon“ – organisatsioon, kes vastutab vabatahtliku teenistusprogrammi eest, kuhu kolmanda riigi kodanik on määratud. Sellised organisatsioonid ja rühmad on sõltumatud ja haldavad end ise, nagu mittetulundusühendused (näiteks riigiasutused). Nad osalevad aktiivselt avalikus tegevuses ning nende tegevuse eesmärk on vähemalt osaliselt avalik heaolu

   (15)
  . [ME 17]

| h) | „vabatahtlik teenistusprogramm“ – liikmesriigi või liidu tunnustatud programmil põhinev solidaarsuse tegevuse programm, millega järgitakse üldisi huvisid
  , mis ei ole seotud rahalise kasu saamisega
  ; [ME 18] |
| --- | --- |

h)

„vabatahtlik teenistusprogramm“ – liikmesriigi või liidu tunnustatud programmil põhinev solidaarsuse tegevuse programm, millega järgitakse üldisi huvisid
  , mis ei ole seotud rahalise kasu saamisega
  ; [ME 18]

| i) | „au pair“ – kolmanda riigi kodanik, keda liikmesriigi territooriumil elav perekond võtab ajutiselt vastu, et ta saaks parandada oma keeleoskust ja õppida tundma vastuvõtvat riiki, mille eest ta vastutasuks teeb kergemaid majapidamistöid ja hoiab lapsi; |
| --- | --- |

i)

„au pair“ – kolmanda riigi kodanik, keda liikmesriigi territooriumil elav perekond võtab ajutiselt vastu, et ta saaks parandada oma keeleoskust ja õppida tundma vastuvõtvat riiki, mille eest ta vastutasuks teeb kergemaid majapidamistöid ja hoiab lapsi;

| j) | „teadusuuring“ – süstemaatiline loominguline tegevus selleks, et suurendada teadmiste, sealhulgas inimest, kultuuri ja ühiskonda käsitlevate teadmiste hulka ning kasutada neid teadmisi uute rakendusalade leidmiseks; |
| --- | --- |

j)

„teadusuuring“ – süstemaatiline loominguline tegevus selleks, et suurendada teadmiste, sealhulgas inimest, kultuuri ja ühiskonda käsitlevate teadmiste hulka ning kasutada neid teadmisi uute rakendusalade leidmiseks;

| k) | „teadusasutus“ – avalik-õiguslik või eraasutus, mis tegeleb teadusuuringutega ja mille liikmesriik on käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkidel heaks kiitnud vastavalt oma õigusaktidele või haldustavale; |
| --- | --- |

k)

„teadusasutus“ – avalik-õiguslik või eraasutus, mis tegeleb teadusuuringutega ja mille liikmesriik on käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkidel heaks kiitnud vastavalt oma õigusaktidele või haldustavale;

| l) | „õppeasutus“ – riiklik või eraõppeasutus, mida vastuvõttev liikmesriik tunnustab ja/või mille õppeprogrammid on käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkidel tunnustatud läbipaistvate kriteeriumide alusel vastavalt tema siseriiklikele õigusaktidele või haldustavadele; |
| --- | --- |

l)

„õppeasutus“ – riiklik või eraõppeasutus, mida vastuvõttev liikmesriik tunnustab ja/või mille õppeprogrammid on käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkidel tunnustatud läbipaistvate kriteeriumide alusel vastavalt tema siseriiklikele õigusaktidele või haldustavadele;

| la) | „vastuvõttev üksus“ – siseriikliku õiguse kohaselt liikmesriigi territooriumil asuv haridusasutus, teadusasutus, ettevõte või kutseõppeasutus, õpilaste vahetusega tegelev organisatsioon või organisatsioon, kes vastutab vabatahtliku teenistusprogrammi eest, kuhu kolmanda riigi kodanik on määratud, sõltumata üksuse õiguslikust vormist;

  [ME 20] |
| --- | --- |

la)

„vastuvõttev üksus“ – siseriikliku õiguse kohaselt liikmesriigi territooriumil asuv haridusasutus, teadusasutus, ettevõte või kutseõppeasutus, õpilaste vahetusega tegelev organisatsioon või organisatsioon, kes vastutab vabatahtliku teenistusprogrammi eest, kuhu kolmanda riigi kodanik on määratud, sõltumata üksuse õiguslikust vormist;

  [ME 20]

| lb) | „vastuvõttev perekond“ – perekond, kes võtab au pair’i ajutiselt vastu ja laseb tal liikmesriigi territooriumil saada osa pere igapäevaelust vastuvõtva perekonna ja au pair’i vahel sõlmitud lepingu alusel;

  [ME 21] |
| --- | --- |

lb)

„vastuvõttev perekond“ – perekond, kes võtab au pair’i ajutiselt vastu ja laseb tal liikmesriigi territooriumil saada osa pere igapäevaelust vastuvõtva perekonna ja au pair’i vahel sõlmitud lepingu alusel;

  [ME 21]

| m) | „palk“ – osutatud teenuste eest mis tahes vormis saadav tasu, mida siseriiklike õigusaktide või kehtiva tava kohaselt käsitatakse töösuhte lahutamatu osana; |
| --- | --- |

m)

„palk“ – osutatud teenuste eest mis tahes vormis saadav tasu, mida siseriiklike õigusaktide või kehtiva tava kohaselt käsitatakse töösuhte lahutamatu osana;

| n) | „töötamine“ – siseriikliku õigusega
  või kohaldatava kollektiivlepinguga
  reguleeritud või kehtiva tava kohane mis tahes

  mingis
  vormis tööd hõlmav tegevus tööandja tarbeks, tema juhtimisel ja järelevalve all; [ME 22] |
| --- | --- |

n)

„töötamine“ – siseriikliku õigusega
  või kohaldatava kollektiivlepinguga
  reguleeritud või kehtiva tava kohane mis tahes

  mingis
  vormis tööd hõlmav tegevus tööandja tarbeks, tema juhtimisel ja järelevalve all; [ME 22]

| na) | „tööandja“ – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kelle või mille tarbeks või kelle või mille juhtimisel ja/või järelevalve all tööd tehakse; [ME 23] |
| --- | --- |

na)

„tööandja“ – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kelle või mille tarbeks või kelle või mille juhtimisel ja/või järelevalve all tööd tehakse; [ME 23]

| nb) | „pereliikmed“ – kolmandate riikide kodanikud, nagu on määratletud direktiivi 2003/86/EÜ artiklis 4; [ME 24] |
| --- | --- |

nb)

„pereliikmed“ – kolmandate riikide kodanikud, nagu on määratletud direktiivi 2003/86/EÜ artiklis 4; [ME 24]

| o) | „esimene liikmesriik“ – liikmesriik, kes väljastab käesoleva direktiivi alusel esimesena kolmanda riigi kodanikule loa; |
| --- | --- |

o)

„esimene liikmesriik“ – liikmesriik, kes väljastab käesoleva direktiivi alusel esimesena kolmanda riigi kodanikule loa;

| p) | „teine liikmesriik“ – muu kui esimene liikmesriik; |
| --- | --- |

p)

„teine liikmesriik“ – muu kui esimene liikmesriik;

| q) | „liikuvusmeetmeid sisaldavad liidu programmid“ – liidu rahastatavad programmid, millega edendatakse kolmandate riikide kodanike ELi-suunalist liikuvust; |
| --- | --- |

q)

„liikuvusmeetmeid sisaldavad liidu programmid“ – liidu rahastatavad programmid, millega edendatakse kolmandate riikide kodanike ELi-suunalist liikuvust;

| r) | „luba“ – elamisluba, mille on väljastanud liikmesriigi asutus ja mis võimaldab kolmanda riigi kodanikul seaduslikult liikmesriigi territooriumil viibida vastavalt määruse (EÜ) nr 1030/2002 artikli 1 lõike 2 punktile a, või pikaajaline viisa; |
| --- | --- |

r)

„luba“ – elamisluba, mille on väljastanud liikmesriigi asutus ja mis võimaldab kolmanda riigi kodanikul seaduslikult liikmesriigi territooriumil viibida vastavalt määruse (EÜ) nr 1030/2002 artikli 1 lõike 2 punktile a, või pikaajaline viisa;

| s) | „pikaajaline viisa“ – luba, mille liikmesriik on väljastanud kooskõlas Schengeni konventsiooni artikliga 18 või mis on väljastatud kooskõlas nende liikmesriikide õigusega, kes ei rakenda Schengeni acquis’d täiel määral. |
| --- | --- |

s)

„pikaajaline viisa“ – luba, mille liikmesriik on väljastanud kooskõlas Schengeni konventsiooni artikliga 18 või mis on väljastatud kooskõlas nende liikmesriikide õigusega, kes ei rakenda Schengeni acquis’d täiel määral.

Artikkel 4

Soodsamad sätted

1.   Käesolev direktiiv ei piira järgmiste õigusaktide soodsamate sätete kohaldamist:

| a) | kahe- või mitmepoolsed lepingud kokkulepped, mis on sõlmitud liidu või liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi vahel; või |
| --- | --- |

a)

kahe- või mitmepoolsed lepingud kokkulepped, mis on sõlmitud liidu või liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi vahel; või

| b) | kahe- või mitmepoolsed lepingud, mis on sõlmitud ühe või mitme liikmesriigi ning ühe või mitme kolmanda riigi vahel. |
| --- | --- |

b)

kahe- või mitmepoolsed lepingud, mis on sõlmitud ühe või mitme liikmesriigi ning ühe või mitme kolmanda riigi vahel.

2.   Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust võtta seoses artiklitega
  16, 17, 18, 19, 20,
  21, 22, 23, 24, 25 ja

  , 26, 27, 28,
  29
  , 30, 31, 32, 33 ja 34
  , eelkõige liikuvuspartnerluste kontekstis vastu või jätta kehtima sätted, mis on soodsamad direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate isikute suhtes. [ME 25]

II PEATÜKK

RIIKI LUBAMINE

Artikkel 5

Põhimõte

1.   Käesoleva direktiivi alusel kolmanda riigi kodaniku riiki lubamisel tuleb kontrollida selliste dokumentaalsete tõendite olemasolu, mis kinnitavad, et nimetatud isik vastab nendele artiklis 6 ja artiklites 7– 14 sätestatud tingimustele, mis kehtivad asjaomase kategooria puhul.

2.   Kui kõik riiki lubamise üld- ja eritingimused on täidetud, on taotlejatel õigus saada pikaajaline viisa ja/või elamisluba. Kui liikmesriik väljastab elamislubasid ainult oma territooriumil ja mitte mujal ning kui kõik käesolevas direktiivis sätestatud riiki lubamise tingimused on täidetud, väljastab asjaomane liikmesriik kolmanda riigi kodanikule nõutava viisa.

Artikkel 6

Üldtingimused

Käesolevas direktiivis sätestatud eesmärgil riiki lubamist taotlev kolmanda riigi kodanik:

| a) | esitab siseriiklike õigusaktidega ettenähtud kehtiva reisidokumendi. Liikmesriigid võivad nõuda, et reisidokument peab olema kehtiv vähemalt kavandatud riigis viibimise aja jooksul; |
| --- | --- |

a)

esitab siseriiklike õigusaktidega ettenähtud kehtiva reisidokumendi. Liikmesriigid võivad nõuda, et reisidokument peab olema kehtiv vähemalt kavandatud riigis viibimise aja jooksul;

| b) | esitab vanemate antud loa või samaväärse dokumendi kavandatud riigis viibimise kohta, kui ta on vastuvõtva liikmesriigi siseriiklike õigusaktide kohaselt alaealine; |
| --- | --- |

b)

esitab vanemate antud loa või samaväärse dokumendi kavandatud riigis viibimise kohta, kui ta on vastuvõtva liikmesriigi siseriiklike õigusaktide kohaselt alaealine;

| c) | omab ravikindlustust, mis katab kõiki selliseid riske, mille vastu asjaomase liikmesriigi kodanikud on tavaliselt kindlustatud; |
| --- | --- |

c)

omab ravikindlustust, mis katab kõiki selliseid riske, mille vastu asjaomase liikmesriigi kodanikud on tavaliselt kindlustatud;

| d) | ei kujuta ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule või rahva tervisele; |
| --- | --- |

d)

ei kujuta ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule või rahva tervisele;

| e) | liikmesriigi nõudmisel esitab tõendi, et ta on maksnud artikli 31 kohase taotluse käsitlemise tasu; |
| --- | --- |

e)

liikmesriigi nõudmisel esitab tõendi, et ta on maksnud artikli 31 kohase taotluse käsitlemise tasu;

| f) | esitab liikmesriigi nõutava tõendi selle kohta, et tema riigis viibimise ajal on tal piisavad vahendid oma elamis-, koolitus- ja tagasisõidukulude katmiseks, ilma et see piiraks iga üksikjuhu eraldi läbivaatamist.
  Tõendit ei ole vaja esitada, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik suudab tõendada, et ta saab toetust või stipendiumi, et vastuvõttev pere peab teda üleval või et ta on saanud kindla tööpakkumise, või kui õpilaste vahetusega tegelev organisatsioon või vabatahtliku teenistusprogrammi eest vastutav organisatsioon on andnud teada, et nad vastutavad õpilase või vabatahtliku ülalpidamise eest kogu tema asjaomases liikmesriigis viibimise vältel. [ME 27] |
| --- | --- |

f)

esitab liikmesriigi nõutava tõendi selle kohta, et tema riigis viibimise ajal on tal piisavad vahendid oma elamis-, koolitus- ja tagasisõidukulude katmiseks, ilma et see piiraks iga üksikjuhu eraldi läbivaatamist.
  Tõendit ei ole vaja esitada, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik suudab tõendada, et ta saab toetust või stipendiumi, et vastuvõttev pere peab teda üleval või et ta on saanud kindla tööpakkumise, või kui õpilaste vahetusega tegelev organisatsioon või vabatahtliku teenistusprogrammi eest vastutav organisatsioon on andnud teada, et nad vastutavad õpilase või vabatahtliku ülalpidamise eest kogu tema asjaomases liikmesriigis viibimise vältel. [ME 27]

Artikkel 7

Eritingimused teadlastele

1.   Lisaks artiklis 6 sätestatud üldtingimustele peab teadusuuringute tegemise eesmärgil riiki lubamist taotlev kolmanda riigi kodanik:

| a) | esitama vastavalt artikli 9 lõigetele 1 ja 2 teadusasutuse allkirjastatud vastuvõtulepingu; |
| --- | --- |

a)

esitama vastavalt artikli 9 lõigetele 1 ja 2 teadusasutuse allkirjastatud vastuvõtulepingu;

| b) | esitama asjakohasel juhul vastavalt artikli 9 lõikele 3 teadusasutuse kinnituse rahalise vastutuse kohta. |
| --- | --- |

b)

esitama asjakohasel juhul vastavalt artikli 9 lõikele 3 teadusasutuse kinnituse rahalise vastutuse kohta.

2.   Liikmesriigid võivad kontrollida tingimusi, mille alusel vastuvõtuleping on sõlmitud.

3.   Kui lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrollid on edukalt läbi viidud, lubatakse teadlased vastuvõtulepingu täitmiseks liikmesriigi territooriumile.

4.   Liidus teadustööga tegeleda soovivate kolmandate riikide kodanike taotlused võetakse vastu ja vaadatakse läbi, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik elab väljaspool selle liikmesriigi territooriumi, kuhu lubamist ta taotleb.

5.   Liikmesriigid võivad

  vaatavad
  vastavalt siseriiklikele õigusaktidele vastu võtta

  läbi
  taotluse, mis on esitatud ajal, mil asjaomane kolmanda riigi kodanik juba viibib selle liikmesriigi territooriumil. [ME 28]

6.   Liikmesriigid otsustavad, kas loataotluse peab esitama teadlane või asjaomane teadusasutus.

Artikkel 8

Teadusasutuste heakskiitmine

1.   Teadusasutused, kes soovivad võtta teadlasi vastu käesoleva direktiiviga sätestatud riiki lubamise menetluse alusel, peab asjaomane liikmesriik olema eelnevalt sellel eesmärgil heaks kiitnud.

2.   Teadusasutuste heakskiitmine toimub vastavalt liikmesriikide õigusaktides või haldustavades sätestatud menetlustele. Nii avalik-õiguslike kui ka eraasutuste heakskiitmise taotlused esitatakse vastavalt nimetatud menetlustele ja need peavad vastavalt vajadusele põhinema kas asutuste seadusjärgsetel tööülesannetel või eesmärkidel ning nendes tuleb tõendada, et kõnealused asutused tegelevad teadusuuringutega.

Teadusasutusele antakse heakskiit vähemalt viieks aastaks. Erandjuhtudel võivad liikmesriigid anda heakskiidu lühemaks ajavahemikuks.

3.   Liikmesriigid võivad vastavalt siseriiklikele õigusaktidele nõuda teadusasutuselt kirjalikku kohustust, et juhul, kui teadlane jääb seadusevastaselt asjaomase liikmesriigi territooriumile, on eespool nimetatud asutus kohustatud tagasi maksma tema viibimise ja tagasipöördumisega seotud kulutused, mis on kaetud riiklikest vahenditest. Teadusasutuse rahaline vastutus lõppeb hiljemalt 6 kuud pärast vastuvõtulepingu lõppemist.

4.   Liikmesriigid võivad sätestada, et kahe kuu jooksul asjaomase vastuvõtulepingu kehtivuse lõppemise kuupäevast peab heakskiidetud teadusasutus liikmesriikide poolt selleks määratud pädevatele asutustele kinnitama iga uurimisprojekti puhul, mille kohta on artikli 9 kohaselt sõlmitud vastuvõtuleping, et töö on tehtud.

5.   Kõigi liikmesriikide pädevad asutused avaldavad käesoleva direktiivi eesmärkide täitmiseks heakskiidetud teadusasutuste nimekirjad ja ajakohastavad neid mis tahes muudatuste korral.

6.   Lisaks teistele meetmetele võib liikmesriik teadusasutuse heakskiitmise pikendamisest keelduda või otsustada see tühistada, kui teadusasutus ei vasta enam lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustele või juhul, kui heakskiitmine saavutati pettusega või kui teadusasutus on kolmanda riigi kodanikuga sõlminud vastuvõtulepingu pettuse või hooletuse tõttu. Kui heakskiitmisest on keeldutud või see on tühistatud, võib asjaomasel asutusel keelata uuesti heakskiitmise taotlemise kuni viieks aastaks alates tühistamise või pikendamata jätmise otsuse avaldamise kuupäevast.

7.   Liikmesriigid võivad oma siseriiklikes õigusaktides määrata heakskiitmise tühistamise või heakskiitmise pikendamisest keeldumise tagajärjed kehtivatele vastuvõtulepingutele, mis on sõlmitud kooskõlas artikliga 9, ning samuti tagajärjed asjaomaste teadlaste elamislubadele.

Artikkel 9

Vastuvõtuleping

1.   Teadusasutus, kes avaldab soovi teadlast vastu võtta, peab teadlasega allkirjastama vastuvõtulepingu, tingimusel et artiklites 6 ja 7 sätestatud tingimused on täidetud.

Vastuvõtuleping sisaldab vähemalt järgmisi osi:

| a) | uurimisprojekti pealkiri ja eesmärk; |
| --- | --- |

a)

uurimisprojekti pealkiri ja eesmärk;

| b) | teadlase kohustus uurimisprojekt lõpule viia; |
| --- | --- |

b)

teadlase kohustus uurimisprojekt lõpule viia;

| c) | teadusasutuse kinnitus, et ta kohustub teadlast vastu võtma, nii et teadlasel oleks võimalik uurimisprojekt lõpule viia; |
| --- | --- |

c)

teadusasutuse kinnitus, et ta kohustub teadlast vastu võtma, nii et teadlasel oleks võimalik uurimisprojekt lõpule viia;

| d) | uurimisprojekti algus- ja lõppkuupäev; |
| --- | --- |

d)

uurimisprojekti algus- ja lõppkuupäev;

| e) | teave teadusasutuse ja teadlase vahelise õigussuhte kohta; |
| --- | --- |

e)

teave teadusasutuse ja teadlase vahelise õigussuhte kohta;

| f) | teave teadlase töötingimuste kohta. |
| --- | --- |

f)

teave teadlase töötingimuste kohta.

2.   Teadusasutused võivad allkirjastada vastuvõtulepinguid ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | teadusasutuse asjakohased organid on uurimisprojekti heaks kiitnud pärast järgmiste punktide läbivaatamist:






  i) | teadusuuringute eesmärk ja kestus ning selle tegemiseks vajalike rahaliste vahendite olemasolu; |
| --- | --- | --- |

a)

teadusasutuse asjakohased organid on uurimisprojekti heaks kiitnud pärast järgmiste punktide läbivaatamist:

i)

teadusuuringute eesmärk ja kestus ning selle tegemiseks vajalike rahaliste vahendite olemasolu;

| ii) | teadusuuringute eesmärkidest lähtudes teadlase kvalifikatsioon, mida tõendab tema artikli 2 punkti b kohase kvalifikatsioonitunnistuse tõestatud koopia. |
| --- | --- |

ii)

teadusuuringute eesmärkidest lähtudes teadlase kvalifikatsioon, mida tõendab tema artikli 2 punkti b kohase kvalifikatsioonitunnistuse tõestatud koopia.

3.   Kui vastuvõtuleping on allkirjastatud, võib teadusasutuselt kooskõlas siseriiklike õigusaktidega nõuda teadlasele individuaalse kinnituse andmist selle kohta, et teadusasutus on artikli 8 lõikes 3 nimetatud kulutuste eest rahalise vastutuse enda peale võtnud.

4.   Vastuvõtuleping tunnistatakse automaatselt kehtetuks, kui teadlast ei lubata riiki või kui õigussuhe teadlase ja teadusasutuse vahel lõpetatakse.

5.   Teadusasutused teavitavad viivitamata selleks liikmesriikide poolt määratud asutusi kõikidest asjaoludest, mis võivad vastuvõtulepingu täitmist takistada.

Artikkel 10

Eritingimused üliõpilastele

1.   Lisaks artiklis 6 sätestatud üldtingimustele, kolmanda riigi kodanik, kes taotleb riiki lubamist õpingute eesmärgil:

| a) | esitab tõendi selle kohta, et ta on vastu võetud kõrgemasse õppeasutusse õppekursusel osalemiseks; |
| --- | --- |

a)

esitab tõendi selle kohta, et ta on vastu võetud kõrgemasse õppeasutusse õppekursusel osalemiseks;

| b) | esitab liikmesriigi nõudmisel tõendi selle kohta, et ta on tasunud õppeasutuse nõutavad maksud; |
| --- | --- |

b)

esitab liikmesriigi nõudmisel tõendi selle kohta, et ta on tasunud õppeasutuse nõutavad maksud;

| c) | esitab liikmesriigi nõudmisel tõendi selle keele piisava oskuse kohta, milles tema õpingud toimuvad. |
| --- | --- |

c)

esitab liikmesriigi nõudmisel tõendi selle keele piisava oskuse kohta, milles tema õpingud toimuvad.

2.   Üliõpilased, kellel on seoses nende õppeasutuse õpilaste nimekirja kandmisega automaatselt õigus ravikindlustusele, mis katab kõiki riske, mis asjaomase liikmesriigi kodanike puhul üldiselt on kaetud, loetakse artikli 6 lõike 1 punkti c tingimustele vastavaks.

Artikkel 11

Eritingimused kooliõpilastele

1.   Lisaks artiklis 6 sätestatud üldtingimustele, kolmanda riigi kodanik, kes taotleb õpilasvahetuses osalemist:

| a) | ei ületa asjaomase liikmesriigi kehtestatud vanuse alam- ega ülempiiri; |
| --- | --- |

a)

ei ületa asjaomase liikmesriigi kehtestatud vanuse alam- ega ülempiiri;

| b) | esitab tõendi keskharidusasutusse vastuvõtmise kohta; |
| --- | --- |

b)

esitab tõendi keskharidusasutusse vastuvõtmise kohta;

| c) | esitab tõendi tunnustatud õpilasvahetusprogrammis osalemise kohta, mida korraldab asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktide või haldustavade kohaselt sellel eesmärgil tunnustatud asutus; |
| --- | --- |

c)

esitab tõendi tunnustatud õpilasvahetusprogrammis osalemise kohta, mida korraldab asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktide või haldustavade kohaselt sellel eesmärgil tunnustatud asutus;

| d) | esitab tõendi, et õpilasvahetusorganisatsioon vastutab tema eest kogu tema asjaomase liikmesriigi territooriumil viibimise aja jooksul, eelkõige elamis-, õppimis-, tervishoiu- ja tagasisõidukulude osas; |
| --- | --- |

d)

esitab tõendi, et õpilasvahetusorganisatsioon vastutab tema eest kogu tema asjaomase liikmesriigi territooriumil viibimise aja jooksul, eelkõige elamis-, õppimis-, tervishoiu- ja tagasisõidukulude osas;

| e) | majutatakse kogu tema riigis viibimise jooksul asjaomase liikmesriigi kehtestatud tingimustele vastava perekonna juures, kes on valitud kooskõlas selle õpilasvahetusprogrammi eeskirjadega, milles õpilane osaleb. |
| --- | --- |

e)

majutatakse kogu tema riigis viibimise jooksul asjaomase liikmesriigi kehtestatud tingimustele vastava perekonna juures, kes on valitud kooskõlas selle õpilasvahetusprogrammi eeskirjadega, milles õpilane osaleb.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada õpilasvahetusprogrammides osalemiseks riiki lubada ainult selliste kolmandate riikide kodanikke, kes pakuvad sama võimalust nende kodanikele.
  [ME 29]

Artikkel 12

Eritingimused
  tasustamata ja tasustatud
  praktikantidele [ME 30]

1.   Lisaks artiklis 6 sätestatud üldtingimustele peab kolmanda riigi kodanik, kes taotleb riiki lubamist tasustamata või tasustatud praktikandina:

| a) | olema

  tõendama, et ta on
  allkirjastanud praktikalepingu
  või töölepingu
  , mille on vajaduse korral heaks kiitnud asjaomase liikmesriigi pädev ametiasutus vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele või haldustavadele, praktika sooritamiseks avaliku või erasektori ettevõttes või riiklikus või erakutseõppeasutuses, mida liikmesriik tunnustab vastavalt oma õigusaktidele või haldustavadele. [ME 31] |
| --- | --- |

a)

olema

  tõendama, et ta on
  allkirjastanud praktikalepingu
  või töölepingu
  , mille on vajaduse korral heaks kiitnud asjaomase liikmesriigi pädev ametiasutus vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele või haldustavadele, praktika sooritamiseks avaliku või erasektori ettevõttes või riiklikus või erakutseõppeasutuses, mida liikmesriik tunnustab vastavalt oma õigusaktidele või haldustavadele. [ME 31]

| b) | esitama liikmesriigi nõudmisel tõendi selle kohta, et tema varasem asjakohane haridus või kvalifikatsioon või ametialane kogemus on selline, mis võimaldab tal töökogemusest kasu saada;
  [ME 32] |
| --- | --- |

b)

esitama liikmesriigi nõudmisel tõendi selle kohta, et tema varasem asjakohane haridus või kvalifikatsioon või ametialane kogemus on selline, mis võimaldab tal töökogemusest kasu saada;
  [ME 32]

| c) | osalema liikmesriigi nõudmisel algtaseme keelekoolitusel, et omandada praktika sooritamiseks vajalikud teadmised. |
| --- | --- |

c)

osalema liikmesriigi nõudmisel algtaseme keelekoolitusel, et omandada praktika sooritamiseks vajalikud teadmised.

Punktis a osutatud lepingus kirjeldatakse praktikaprogrammi, täpsustatakse selle kestus, praktikandi programmi täitmisel juhendamise tingimused, tema tööaeg, õigussuhe vastuvõtva üksusega ning juhul kui praktikant saab palka, talle makstav palk.

2.   Liikmesriigid võivad nõuda vastuvõtva üksuse kinnitust selle kohta, et kolmanda riigi kodanik ei täida ametikohta.

Artikkel 13

Eritingimused vabatahtlikele

Lisaks artiklis 6 sätestatud üldtingimustele peab kolmanda riigi kodanik, kes taotleb osalemist vabatahtlikus teenistuses:

| a) | esitama kokkuleppe organisatsiooniga, kes on asjaomases liikmesriigis vastutav vabatahtliku teenistusprogrammi
  või -projekti
  eest, milles ta osaleb; kokkulepe

  . Kokkuleppes on täpselt kirjas vabatahtliku teenistusprojekti nimi, eesmärk ning algus- ja lõppkuupäev ning see
  kirjeldab
  vabatahtliku
  tööülesandeid, ülesannete täitmisega seotud juhendamise tingimusi, tema tööaega, olemasolevaid vahendeid reisi-, elamis-, majutuskulude katmiseks ja taskurahaks kogu tema viibimise ajal, ning vajaduse korral

  vajadusel
  talle teenistuse paremaks sooritamiseks antavat koolitust; [ME 33] |
| --- | --- |

a)

esitama kokkuleppe organisatsiooniga, kes on asjaomases liikmesriigis vastutav vabatahtliku teenistusprogrammi
  või -projekti
  eest, milles ta osaleb; kokkulepe

  . Kokkuleppes on täpselt kirjas vabatahtliku teenistusprojekti nimi, eesmärk ning algus- ja lõppkuupäev ning see
  kirjeldab
  vabatahtliku
  tööülesandeid, ülesannete täitmisega seotud juhendamise tingimusi, tema tööaega, olemasolevaid vahendeid reisi-, elamis-, majutuskulude katmiseks ja taskurahaks kogu tema viibimise ajal, ning vajaduse korral

  vajadusel
  talle teenistuse paremaks sooritamiseks antavat koolitust; [ME 33]

| b) | esitama tõendi, et organisatsioon, kes vastutab selle vabatahtliku teenistusprogrammi eest, milles ta osaleb, on sõlminud vastutuskindlustuse; |
| --- | --- |

b)

esitama tõendi, et organisatsioon, kes vastutab selle vabatahtliku teenistusprogrammi eest, milles ta osaleb, on sõlminud vastutuskindlustuse;

| c) | ja, liikmesriigi erinõudmisel, omandama algteadmised kõnealuse liikmesriigi keele, ajaloo ning poliitiliste ja ühiskondlike struktuuride kohta. |
| --- | --- |

c)

ja, liikmesriigi erinõudmisel, omandama algteadmised kõnealuse liikmesriigi keele, ajaloo ning poliitiliste ja ühiskondlike struktuuride kohta.

Artikkel 14

Eritingimused au pair’idele

Lisaks artiklis 6 sätestatud üldtingimustele, peab kolmanda riigi kodanik, kes taotleb riiki lubamist au pairi’na töötamise eesmärgil:

| a) | olema vähemalt 17-aastane ja maksimaalselt 30-aastane või konkreetsetel põhjendatud juhtudel üle 30-aastane; |
| --- | --- |

a)

olema vähemalt 17-aastane ja maksimaalselt 30-aastane või konkreetsetel põhjendatud juhtudel üle 30-aastane;

| b) | esitama tõendi, et vastuvõttev perekond vastutab tema eest kogu tema asjaomase liikmesriigi territooriumil viibimise ajal, eelkõige seoses tema elatusraha, majutuse, tervishoiu, võimaliku emaduse või õnnetusjuhtumitega; [ME 34] |
| --- | --- |

b)

esitama tõendi, et vastuvõttev perekond vastutab tema eest kogu tema asjaomase liikmesriigi territooriumil viibimise ajal, eelkõige seoses tema elatusraha, majutuse, tervishoiu, võimaliku emaduse või õnnetusjuhtumitega; [ME 34]

| c) | esitama au pair’i ja vastuvõtva perekonna vahelise lepingu, milles on kirjas tema õigused ja kohustused, muu hulgas talle makstav taskuraha ja, asjakohane korraldus, mis võimaldab tal kursustel käia, ning osalemine

  puudutab
  igapäevaste perekohustuste täitmisel

  täitmiseks ette nähtud aega, kus näidatakse ära maksimaalne arv tunde päevas, mille võib pühendada sellistes kohustustes osalemisele, ja milles sisaldub vähemalt üks täiesti vaba päev nädalas ning võimalus käia kursustel
  . [ME 35] |
| --- | --- |

c)

esitama au pair’i ja vastuvõtva perekonna vahelise lepingu, milles on kirjas tema õigused ja kohustused, muu hulgas talle makstav taskuraha ja, asjakohane korraldus, mis võimaldab tal kursustel käia, ning osalemine

  puudutab
  igapäevaste perekohustuste täitmisel

  täitmiseks ette nähtud aega, kus näidatakse ära maksimaalne arv tunde päevas, mille võib pühendada sellistes kohustustes osalemisele, ja milles sisaldub vähemalt üks täiesti vaba päev nädalas ning võimalus käia kursustel
  . [ME 35]

III PEATÜKK

LOAD JA RIIGIS ELAMISE KESTUS

Artikkel 15

Load

Pikaajalised viisad ja elamisload kannavad märget „teadlane“, „üliõpilane“, „vabatahtlik“, „kooliõpilane“, „tasustatud praktikant“, „tasustamata praktikant“ või „au pair“. Nende kolmandate riikide kodanikest teadlaste ja üliõpilaste loale, kes saabuvad liitu liikuvusmeetmeid hõlmavate liidu programmide raames, märgitakse konkreetse programmi nimetus.

Pärast taotluse heakskiitmist ning viisa saamist registreeritakse vastuvõttev üksus akrediteerimissüsteemis, et lihtsustada taotlusmenetlusi tulevikus. [ME 36]

Artikkel 16

Riigis elamise kestus

1.   Liikmesriigid väljastavad teadlastele loa vähemalt üheks aastaks ja pikendavad seda, kui artiklites 6, 7 ja 9 sätestatud tingimused on jätkuvalt täidetud. Kui uurimisprojekti kestus on kavandatud lühemaks ajaks kui üks aasta, antakse projekti kestuse ajaks.

2.   Liikmesriigid väljastavad üliõpilastele vähemalt üheaastase loa
  , mille kehtivus on vähemalt üks aasta või, kui õpingute kestus on pikem kui üks aasta, kogu õpingute kestuse ajaks,
  ning uuendavad seda
  vajadusel
  , kui artiklites 6 ja 10 sätestatud tingimused on jätkuvalt täidetud. Kui õpingute kestus on kavandatud lühemaks ajaks kui üks aasta, antakse luba õpingute kestuse ajaks.
  [ME 37]

3.   Kooliõpilastele ja au pair’idele väljastavad liikmesriigid maksimaalselt üheaastase loa
  , mis kehtib terve õpilasvahetuse aja või vastuvõtva perekonna ja au pair’i vahel sõlmitud kokkuleppes sätestatud aja ning mille maksimaalne kestus on üks aasta
  . [ME 38]

4.   Praktikantidele väljastatud loa kehtivusaeg vastab kas praktika kestusele või on maksimaalselt üks aasta. Erandjuhtudel võib seda ainult üks kord ja elamisloa vormis pikendada liikmesriigis selle siseriiklike õigusaktide või haldustavade alusel tunnustatud kutsekvalifikatsiooni omandamiseks vajaliku aja võrra, eeldusel et loa omanik vastab endiselt artiklites 6 ja 12 sätestatud tingimustele.

5.   Vabatahtlikele ei väljastata luba pikemaks ajavahemikuks kui üks aasta. Erandjuhtudel, kui asjaomane programm kestab kauem kui üks aasta, võib vajaliku loa kehtivusaeg vastata sellele ajale.

6.   Kui liikmesriigid lubavad riiki siseneda ja seal elada pikaajalise viisa alusel, väljastatakse elamisluba, kui riigis viibimise algset perioodi esimest korda pikendatakse. Kui pikaajalise viisa kehtivusaeg on lühem kui riigis lubatud viibimise aeg, asendatakse pikaajaline viisa täiendavate formaalsusteta enne selle aegumist elamisloaga.

Artikkel 17

Lisateave

Liikmesriik võib esitada kolmanda riigi kodaniku riigis viibimise kohta lisateavet (näiteks täielik loetelu liikmesriikidest, kuhu
  mineku kavatsusest
  teadlane või üliõpilane minna kavatseb

  on teada andnud artikli 27 lõike 1 punkti a kohaselt
  ) kas paberkandjal või säilitada sellist teavet määruse (EÜ) nr 1030/2002 artiklis 4 ja selle lisa punkti 16 alapunktis osutatud elektroonilisel kujul vastavalt. [ME 39]

IV PEATÜKK

Lubade andmisest keeldumine, lubade tühistamine või pikendamata jätmine

Artikkel 18

Taotluse tagasilükkamise

  Loa andmisest keeldumise
  põhjused

1.   Liikmesriigid lükkavad taotluse tagasi

  Liikmesriigid keelduvad loa andmisest
  järgmistel juhtudel:

| a) | kui artiklis 6 sätestatud üldtingimused ning

  või
  artiklites 7, 10 ja 16 sätestatud asjakohased eritingimused ei ole täidetud; |
| --- | --- |

a)

kui artiklis 6 sätestatud üldtingimused ning

  või
  artiklites 7, 10 ja 16 sätestatud asjakohased eritingimused ei ole täidetud;

| b) | kui esitatud dokumendid on omandatud pettusega, on võltsitud või neid on omavoliliselt muudetud;. |
| --- | --- |

b)

kui esitatud dokumendid on omandatud pettusega, on võltsitud või neid on omavoliliselt muudetud;.

| c) | kui vastuvõttev üksus või haridusasutus on loodud üksnes riiki sisenemise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

c)

kui vastuvõttev üksus või haridusasutus on loodud üksnes riiki sisenemise hõlbustamiseks;

| d) | kui vastuvõtvat üksust on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega karistatud deklareerimata töö ja/või ebaseadusliku töölevõtmise eest või kui kõnealune üksus ei täida siseriiklikes õigusaktides sätestatud õiguslikke kohustusi seoses sotsiaalkindlustuse ja/või maksustamisega või on esitanud pankrotiavalduse või on muul viisil maksejõuetu; |
| --- | --- |

d)

kui vastuvõtvat üksust on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega karistatud deklareerimata töö ja/või ebaseadusliku töölevõtmise eest või kui kõnealune üksus ei täida siseriiklikes õigusaktides sätestatud õiguslikke kohustusi seoses sotsiaalkindlustuse ja/või maksustamisega või on esitanud pankrotiavalduse või on muul viisil maksejõuetu;

| e) | kui vastuvõtvat perekonda või, vastavalt olukorrale, vahendusorganisatsiooni, kes on osalenud

  au pair

  ’i perekonda paigutamisel, on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega karistatud

  au pair

  ’i töötingimuste ja/või -eesmärkide rikkumise ja/või ebaseadusliku töölevõtmise eest. |
| --- | --- |

e)

kui vastuvõtvat perekonda või, vastavalt olukorrale, vahendusorganisatsiooni, kes on osalenud

  au pair

  ’i perekonda paigutamisel, on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega karistatud

  au pair

  ’i töötingimuste ja/või -eesmärkide rikkumise ja/või ebaseadusliku töölevõtmise eest.

2.   Liikmesriigid võivad taotluse tagasi lükata, kui vastuvõttev üksus on taotluse kuupäevale vahetult eelneva 12 kuu vältel tahtlikult kaotanud töökoha, mida ta püüab uue taotluse abil täita.

  Liikmesriigid võivad keelduda loa andmisest järgmistel juhtudel:

| a) | kui vastuvõtvat üksust on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega karistatud deklareerimata töö ja/või ebaseadusliku töölevõtmise eest või kui kõnealune üksus ei täida siseriiklikes õigusaktides sätestatud õiguslikke kohustusi seoses sotsiaalkindlustuse ja/või maksustamisega või on esitanud pankrotiavalduse või on muul viisil maksejõuetu; |
| --- | --- |

a)

kui vastuvõtvat üksust on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega karistatud deklareerimata töö ja/või ebaseadusliku töölevõtmise eest või kui kõnealune üksus ei täida siseriiklikes õigusaktides sätestatud õiguslikke kohustusi seoses sotsiaalkindlustuse ja/või maksustamisega või on esitanud pankrotiavalduse või on muul viisil maksejõuetu;

| b) | kui vastuvõtvat perekonda või, vastavalt olukorrale, vahendusorganisatsiooni, kes on osalenud au pair’i perekonda paigutamisel, on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega karistatud au pair’i töötingimuste ja/või -eesmärkide rikkumise ja/või ebaseadusliku töölevõtmise eest; |
| --- | --- |

b)

kui vastuvõtvat perekonda või, vastavalt olukorrale, vahendusorganisatsiooni, kes on osalenud au pair’i perekonda paigutamisel, on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega karistatud au pair’i töötingimuste ja/või -eesmärkide rikkumise ja/või ebaseadusliku töölevõtmise eest;

| c) | kui vastuvõttev üksus või haridusasutus on loodud üksnes riiki sisenemise hõlbustamiseks.

  [ME 40] |
| --- | --- |

c)

kui vastuvõttev üksus või haridusasutus on loodud üksnes riiki sisenemise hõlbustamiseks.

  [ME 40]

Artikkel 19

Loa tühistamise või pikendamata jätmise põhjused

1.   Liikmesriigid tühistavad loa

  Liikmesriigid tühistavad loa või keelduvad loa pikendamisest
  järgmistel juhtudel:

| a) | kui loa omanik ei täida enam artiklis 6 sätestatud üldtingimusi või artiklites 7, 10–14 või 16 sätestatud asjakohaseid eritingimusi; |
| --- | --- |

a)

kui loa omanik ei täida enam artiklis 6 sätestatud üldtingimusi või artiklites 7, 10–14 või 16 sätestatud asjakohaseid eritingimusi;

| a

  b
  ) | kui esitatud load ja dokumendid on omandatud pettusega, need on võltsitud või neid on omavoliliselt muudetud;. |
| --- | --- |

a

  b
  )

kui esitatud load ja dokumendid on omandatud pettusega, need on võltsitud või neid on omavoliliselt muudetud;.

| b) | kui kolmanda riigi kodanik elab riigis muul eesmärgil kui see, milleks tal lubati sinna elama asuda; |
| --- | --- |

b)

kui kolmanda riigi kodanik elab riigis muul eesmärgil kui see, milleks tal lubati sinna elama asuda;

| c) | kui vastuvõttev üksus on loodud üksnes riiki sisenemise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

c)

kui vastuvõttev üksus on loodud üksnes riiki sisenemise hõlbustamiseks;

2.
     
  Liikmesriigid võivad tühistada loa või keelduda loa pikendamisest järgmistel juhtudel:

| d

  a
  ) | kui vastuvõttev üksus ei täida siseriiklikes õigusaktides sätestatud õiguslikke kohustusi seoses sotsiaalkindlustuse ja/või maksustamisega või on esitanud pankrotiavalduse või on muul viisil maksejõuetu
  . Kui see juhtub õppeaja jooksul, tuleks üliõpilasele anda mõistlik aeg samaväärse kursuse leidmiseks, et aidata tal oma õpingud lõpule viia
  ; |
| --- | --- |

d

  a
  )

kui vastuvõttev üksus ei täida siseriiklikes õigusaktides sätestatud õiguslikke kohustusi seoses sotsiaalkindlustuse ja/või maksustamisega või on esitanud pankrotiavalduse või on muul viisil maksejõuetu
  . Kui see juhtub õppeaja jooksul, tuleks üliõpilasele anda mõistlik aeg samaväärse kursuse leidmiseks, et aidata tal oma õpingud lõpule viia
  ;

| e

  b
  ) | kui vastuvõtvat perekonda või, vastavalt olukorrale, vahendusorganisatsiooni, kes on osalenud

  au pair

  ’i perekonda paigutamisel,

  üksust
  on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega karistatud
  au pair

  ’i töötingimuste ja/või -eesmärkide rikkumise

  deklareerimata töö
  ja/või ebaseadusliku töölevõtmise eest
  või kui kõnealune üksus ei täida siseriiklikes õigusaktides sätestatud õiguslikke kohustusi seoses sotsiaalkindlustuse ja/või maksustamisega või on esitanud pankrotiavalduse või on muul viisil maksejõuetu
  ; |
| --- | --- |

e

  b
  )

kui vastuvõtvat perekonda või, vastavalt olukorrale, vahendusorganisatsiooni, kes on osalenud

  au pair

  ’i perekonda paigutamisel,

  üksust
  on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega karistatud
  au pair

  ’i töötingimuste ja/või -eesmärkide rikkumise

  deklareerimata töö
  ja/või ebaseadusliku töölevõtmise eest
  või kui kõnealune üksus ei täida siseriiklikes õigusaktides sätestatud õiguslikke kohustusi seoses sotsiaalkindlustuse ja/või maksustamisega või on esitanud pankrotiavalduse või on muul viisil maksejõuetu
  ;

| c) | kui vastuvõttev üksus on loodud üksnes riiki sisenemise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

c)

kui vastuvõttev üksus on loodud üksnes riiki sisenemise hõlbustamiseks;

| d) | kui vastuvõtvat perekonda või, vastavalt olukorrale, vahendusorganisatsiooni, kes on osalenud au pair’i perekonda paigutamisel, on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega karistatud au pair’i töötingimuste ja/või -eesmärkide rikkumise ja/või ebaseadusliku töölevõtmise eest; |
| --- | --- |

d)

kui vastuvõtvat perekonda või, vastavalt olukorrale, vahendusorganisatsiooni, kes on osalenud au pair’i perekonda paigutamisel, on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega karistatud au pair’i töötingimuste ja/või -eesmärkide rikkumise ja/või ebaseadusliku töölevõtmise eest;

| e) | kui kolmanda riigi kodanik elab riigis muul eesmärgil kui see, milleks tal lubati sinna elama asuda; |
| --- | --- |

e)

kui kolmanda riigi kodanik elab riigis muul eesmärgil kui see, milleks tal lubati sinna elama asuda;

| f) | kui üliõpilane ei järgi artikli 23 alusel majandustegevusele kehtestatud ajalisi piiranguid või kui ta ei saavuta vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või haldustavadele oma õpingutes küllaldast edu.; |
| --- | --- |

f)

kui üliõpilane ei järgi artikli 23 alusel majandustegevusele kehtestatud ajalisi piiranguid või kui ta ei saavuta vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või haldustavadele oma õpingutes küllaldast edu.;

| g) | kui üliõpilane ei saavuta vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või haldustavadele oma õpingutes küllaldast edu. Asjaomane liikmesriik võib sel põhjusel loa tühistada või selle pikendamisest keelduda ainult otsusega, milles on esitatud konkreetsed põhjused, mille aluseks on selle haridusasutuse hinnang, millega tuleb üliõpilase õppeedukuse asjus konsulteerida, välja arvatud juhul, kui asutus ei vasta arvamuse taotlusele mõistliku aja jooksul; |
| --- | --- |

g)

kui üliõpilane ei saavuta vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või haldustavadele oma õpingutes küllaldast edu. Asjaomane liikmesriik võib sel põhjusel loa tühistada või selle pikendamisest keelduda ainult otsusega, milles on esitatud konkreetsed põhjused, mille aluseks on selle haridusasutuse hinnang, millega tuleb üliõpilase õppeedukuse asjus konsulteerida, välja arvatud juhul, kui asutus ei vasta arvamuse taotlusele mõistliku aja jooksul;

| 2.

  h) | Liikmesriigid võivad loa tühistada avaliku korra, avaliku julgeoleku või rahva tervise

  rahvatervise
  kaalutlusel.
  Avaliku korra ja avaliku julgeoleku kaalutluste alus on eranditult asjaomase kolmanda riigi kodaniku käitumine. Rahvatervist puudutavate kaalutluste alus on tegelike riskide objektiivne analüüs ja selle kohaldamisel ei diskrimineerita kolmanda riigi kodanikke võrreldes asjaomase liikmesriigi kodanikega. |
| --- | --- |

2.

  h)

Liikmesriigid võivad loa tühistada avaliku korra, avaliku julgeoleku või rahva tervise

  rahvatervise
  kaalutlusel.
  Avaliku korra ja avaliku julgeoleku kaalutluste alus on eranditult asjaomase kolmanda riigi kodaniku käitumine. Rahvatervist puudutavate kaalutluste alus on tegelike riskide objektiivne analüüs ja selle kohaldamisel ei diskrimineerita kolmanda riigi kodanikke võrreldes asjaomase liikmesriigi kodanikega.

2a.
     
  Kui liikmesriik tühistab loa ühel lõike 2 punktis a, b või c nimetatud põhjustest, on kolmanda riigi kodanikul õigus jääda liikmesriigi territooriumile, kui ta leiab uue vastuvõtva üksuse või vastuvõtva perekonna, et lõpetada oma õpingud või teadustöö või muul eesmärgil, milleks luba anti. [ME 41]

Artikkel 20

Loa pikendamata jätmise põhjused

1.   Liikmesriigid võivad keelduda loa pikendamisest järgmistel juhtudel:

| a) | kui esitatud luba ja dokumendid on omandatud pettusega, need on võltsitud või neid on omavoliliselt muudetud; |
| --- | --- |

a)

kui esitatud luba ja dokumendid on omandatud pettusega, need on võltsitud või neid on omavoliliselt muudetud;

| b) | kui ilmneb, et loa omanik ei täida enam artiklis 6 sätestatud riiki sisenemise ja seal elamise üldtingimusi ning artiklites 7, 9 ja 10 sätestatud asjakohaseid eritingimusi; |
| --- | --- |

b)

kui ilmneb, et loa omanik ei täida enam artiklis 6 sätestatud riiki sisenemise ja seal elamise üldtingimusi ning artiklites 7, 9 ja 10 sätestatud asjakohaseid eritingimusi;

| c) | kui üliõpilane ei järgi artikli 23 alusel majandustegevusele kehtestatud ajalisi piiranguid või kui ta ei saavuta vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või haldustavadele ei oma õpingutes küllaldast edu. |
| --- | --- |

c)

kui üliõpilane ei järgi artikli 23 alusel majandustegevusele kehtestatud ajalisi piiranguid või kui ta ei saavuta vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või haldustavadele ei oma õpingutes küllaldast edu.

2.   Liikmesriigid võivad keelduda loa pikendamisest avaliku korra, avaliku julgeoleku või rahva tervise kaalutlusel.
  [ME 42]

V PEATÜKK

ÕIGUSED

Artikkel 21

Võrdne kohtlemine

1.   Erandina direktiivi 2011/98/EL artikli 12 lõike 2 punktist b

  punktidest a ja b
  on kolmanda riigi kodanikest teadlastel
  ja üliõpilastel
  õigus vastuvõtva liikmesriigi kodanikega võrdsele kohtlemisele seoses
  hariduse ja kutseõppega ning
  sotsiaalkindlustusskeemide, sealhulgas perehüvitiste kohaldamisega, nii nagu see on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 883/2004. [ME 43]

2.   
  Üliõpilastel,
  kooliõpilastel, vabatahtlikel, tasustamata praktikantidel ja au pair’idel, olenemata sellest, kas neil on kooskõlas liidu või siseriiklike õigusaktidega lubatud töötada, on õigus võrdsele kohtlemisele seoses juurdepääsuga kaupadele ja teenustele ning üldsusele kättesaadavate kaupade ja teenuste pakkumisele, välja arvatud siseriiklike õigusaktide kohased elamispinna saamisega seotud menetlused. [ME 44]

2a.
     
  Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvatel kolmandatest riikidest pärit kodanikel, kellel lubatakse liikmesriigi territooriumile siseneda ja seal elada pikaajalise viisa alusel, on õigus vastuvõtva liikmesriigi kodanikega võrdsele kohtlemisele seoses käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud õigustega. [ME 45]

Artikkel 22

Teadlaste õpetamistegevus

Käesoleva direktiivi alusel riiki lubatud teadlased võivad õpetada kooskõlas siseriiklike õigusaktidega. Liikmesriigid võivad kehtestada õpetamisele ettenähtud tundide või päevade maksimaalse arvu.

Artikkel 23

Üliõpilaste majandustegevus

1.   Üliõpilastel on õigus töötada ja nad võivad tegeleda majandustegevusega füüsilisest isikust ettevõtjana väljaspool õppeaega ja vastavalt vastuvõtvas liikmesriigis asjaomase tegevuse suhtes kohaldatavatele eeskirjadele ja tingimustele. Arvesse võidakse võtta kõnealuse vastuvõtva liikmesriigi tööturul kehtivat olukorda
  , kuid seda mitte süstemaatiliselt, mis võib kaasa tuua üliõpilaste tööturult eemalejäämise
  . [ME 46]

2.   Vajaduse korral annavad liikmesriigid üliõpilastele ja/või töötajatele vastavalt siseriiklikele õigusaktidele eelneva loa.

3.   Iga liikmesriik määrab selliseks tegevuseks lubatud tundide arvu nädalas või päevade või kuude arvu aastas, mis ei tohi olla vähem kui 20 tundi nädalas või vastav arv päevi või kuid aastas.

4.   Liikmesriigid võivad nõuda, et üliõpilased teataks, kas eelnevalt või muul viisil, oma majandustegevuses osalemisest asjaomase liikmesriigi määratud asutustele. Nende tööandjatel võib samuti olla kas eelnevalt või muul viisil teatamise kohustus.

Artikkel 24

Teadlaste ja üliõpilaste tööotsingud ja ettevõtlus

1.
     Pärast teadusuuringute või õpingute lõppu liikmesriigis on kolmandate riikide kodanikel õigus jääda liikmesriigi territooriumile 12

  18
  kuuks töö otsimise või ettevõtte asutamise eesmärgil, kui artikli 6 punktides a ja c–f sätestatud tingimused on jätkuvalt täidetud. Pärast kolme

  kuue
  , kuid enne kuue

  üheksa
  kuu möödumist võidakse kolmandate riikide kodanikelt nõuda tõendit, et nad jätkavad töö otsimist või tegelevad ettevõtte asutamisega. Pärast kuue

  üheksa
  kuu möödumist võidakse kolmandate riikide kodanikelt nõuda lisaks tõendit, et neil on reaalne võimalus tööd saada või ettevõtlusega alustada.

2.
     
  Liikmesriigid väljastavad asjaomasele kolmanda riigi kodanikule ja vajadusel tema pereliikmetele käesoleva artikli lõikes 1 toodud eesmärgil loa kooskõlas siseriikliku õigusega, juhul kui on täidetud artikli 6 punktis a ja punktides c–f esitatud tingimused.

  [ME 47]

Artikkel 25

Teadlaste
  ja üliõpilaste
  pereliikmed

1.   Erandina direktiivi 2003/86/EÜ artikli 3 lõikest 1 ja artiklist 8 ei seata perekonna taasühinemise eeltingimuseks nõuet, et teadusuuringute
  või õpingute
  eesmärgil riigis viibival loa omanikul peab olema põhjust eeldada, et ta saab riigis alalise elamise õiguse, ega nõuet, et ta peab olema riigis elanud teatava minimaalse aja.

2.   Erandina direktiivi 2003/86/EÜ artikli 4 lõike 1 viimasest lõigust ja artikli 7 lõikest 2 võib neis sätetes nimetatud integratsioonitingimusi ja -meetmeid hakata kohaldama alles pärast seda, kui asjaomastele isikutele on antud luba perekonna taasühinemiseks.

3.   Erandina direktiivi 2003/86/EÜ artikli 5 lõike 4 esimesest lõigust väljastatakse perekonna taasühinemise tingimuste täitmisel pereliikmetele load 90 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast ja liikuvusmeetmeid sisaldavate asjakohaste liidu programmidega hõlmatud kolmandate riikide kodanikest teadlaste
  ja üliõpilaste
  pereliikmetele 60 päeva jooksul alates algse taotluse esitamise kuupäevast.

4.   Erandina direktiivi 2003/86/EÜ artikli 13 lõigetest 2 ja 3 on pereliikmete loa kehtivusaeg võrdne teadlasele
  või üliõpilasele
  antud loa kehtivusajaga, kui nende reisidokumentide kehtivusaeg seda võimaldab.

5.   Erandina direktiivi 2003/86/EÜ artikli 14 lõike 2 teisest lausest ei kohalda liikmesriigid tööturule juurdepääsu suhtes ajalisi piiranguid. [ME 48]

VI PEATÜKK

LIIKMESRIIKIDEVAHELINE LIIKUVUS

Artikkel 26

Teadlaste, üliõpilaste
  , vabatahtlike
  ja tasustatud praktikantide õigus liikmesriikide vahel liikuda

1.   Kolmanda riigi kodanik, kes on käesoleva direktiivi alusel teadlasena riiki lubatud, võib käesolevas artiklis kehtestatud tingimustel teha oma teadusuuringuid osaliselt teises liikmesriigis.

Kui teadlane viibib teises liikmesriigis kuni kuus kuud, võib ta seal teadusuuringuid läbi viia esimeses liikmesriigis sõlmitud vastuvõtulepingu alusel, tingimusel et tal on teises liikmesriigis piisavalt toimetulekuvahendeid ning ta ei kujuta ohtu teise liikmesriigi avalikule korrale, avalikule julgeolekule või rahva tervisele.

Kui teadlase teises liikmesriigis viibimine ületab kuut kuud, võivad liikmesriigid nõuda selles liikmesriigis teadusuuringute tegemiseks uut vastuvõtulepingut. Kui liikmesriigid nõuavad liikumisvõimaluste kasutamiseks luba, väljastatakse see vastavalt artiklis 30

  29
  kindlaksmääratud menetlustagatistele. Liikmesriigid ei nõua teadlaselt loataotluse esitamiseks oma territooriumilt lahkumist.

2.   Kolmanda riigi kodanikul, kes on käesoleva direktiivi alusel lubatud riiki üliõpilase
  , vabatahtliku
  või tasustatud praktikandina, lubatakse kauem kui kolme kuu jooksul, aga mitte pikemalt kui kuue kuu jooksul sooritada osa õpingutest/praktikast
  vabatahtlikust tegevusest
  teises liikmesriigis, tingimusel et ta on enne teise liikmesriiki siirdumist edastanud teise liikmesriigi pädevale asutusele järgmised dokumendid:

| a) | kehtiv reisidokument; |
| --- | --- |

a)

kehtiv reisidokument;

| b) | tõend ravikindlustuse kohta, mis katab kõiki riske, mille vastu asjaomase liikmesriigi kodanikud on tavaliselt kindlustatud; |
| --- | --- |

b)

tõend ravikindlustuse kohta, mis katab kõiki riske, mille vastu asjaomase liikmesriigi kodanikud on tavaliselt kindlustatud;

| c) | tõend, et ta on vastu võetud kõrgemasse õppeasutusse või praktikavõimalust

  praktika- või vabatahtliku teenistuse võimalust
  pakkuvasse vastuvõtvasse üksusesse; |
| --- | --- |

c)

tõend, et ta on vastu võetud kõrgemasse õppeasutusse või praktikavõimalust

  praktika- või vabatahtliku teenistuse võimalust
  pakkuvasse vastuvõtvasse üksusesse;

| d) | tõend selle kohta, et tema riigis viibimise ajal on tal piisavad vahendid oma elamis-, õppimis- ja tagasisõidukulude katmiseks. |
| --- | --- |

d)

tõend selle kohta, et tema riigis viibimise ajal on tal piisavad vahendid oma elamis-, õppimis- ja tagasisõidukulude katmiseks.

3.   Teise liikmesriigi asutused teavitavad esimese liikmesriigi asutusi otsusest, mis on seotud üliõpilaste
  , vabatahtlike
  ja praktikantide liikumisega ühest liikmesriigist teise. Kohaldatakse artiklis 32 sätestatud koostöömenetlusi.

4.   Üliõpilasena riiki lubatud kolmanda riigi kodaniku siirdumist teise liikmesriiki kauemaks kui kuueks kuuks võidakse lubada samadel tingimustel kui need, mida kohaldatakse liikumise suhtes, mis kestab kauem kui kolm kuud, aga ei ületa kuut kuud. Kui liikmesriigid nõuavad uue loataotluse esitamist, et kasutada pikemalt kui kuus kuud kestvat liikumisvõimalust, väljastatakse selline luba kooskõlas artikliga 29.

5.   Liikmesriigid ei nõua üliõpilastelt
  , vabatahtlikelt või praktikantidelt
  liikmesriikidevahelist liikuvust käsitlevate taotluste esitamiseks oma territooriumilt lahkumist. [ME 49]

Artikkel 27

Liikuvusmeetmeid sisaldavate liidu programmidega hõlmatud teadlaste
  , vabatahtlike, tasustamata ja tasustatud praktikantide
  ja üliõpilaste õigused

1.   Liikmesriigid väljastavad kolmanda riigi kodanikele, kes on käesoleva direktiivi alusel riiki lubatud teadlaste
  , vabatahtlike, tasustamata või tasustatud praktikantide
  või üliõpilastena ja kes on hõlmatud liikuvusmeetmeid sisaldavate liidu programmidega, loa, mis kehtib kogu nende asjaomases liikmesriigis viibimise jooksul, kui:

| a) | enne esimesse liikmesriiki sisenemist on teada täielik loetelu liikmesriikidest, kuhu
  mineku kavatsusest
  teadlane
  , vabatahtlik, tasustamata või tasustatud praktikant
  või üliõpilane kavatseb minna

  on teada andnud
  ; |
| --- | --- |

a)

enne esimesse liikmesriiki sisenemist on teada täielik loetelu liikmesriikidest, kuhu
  mineku kavatsusest
  teadlane
  , vabatahtlik, tasustamata või tasustatud praktikant
  või üliõpilane kavatseb minna

  on teada andnud
  ;

| b) | üliõpilasest taotleja esitab tõendi õppekursusel osalemiseks asjakohasesse kõrgemasse õppeasutusse vastuvõtmise kohta.; |
| --- | --- |

b)

üliõpilasest taotleja esitab tõendi õppekursusel osalemiseks asjakohasesse kõrgemasse õppeasutusse vastuvõtmise kohta.;

| ba) | vabatahtlikust taotleja esitab tõendi selle kohta, et asjaomane vabatahtlikku teenistust pakkuv organisatsioon või programm, näiteks Euroopa vabatahtlik teenistus, on tema taotluse heaks kiitnud; |
| --- | --- |

ba)

vabatahtlikust taotleja esitab tõendi selle kohta, et asjaomane vabatahtlikku teenistust pakkuv organisatsioon või programm, näiteks Euroopa vabatahtlik teenistus, on tema taotluse heaks kiitnud;

| bb) | praktikandist taotleja esitab tõendi selle kohta, et asjaomane vastuvõttev üksus võtab ta vastu. |
| --- | --- |

bb)

praktikandist taotleja esitab tõendi selle kohta, et asjaomane vastuvõttev üksus võtab ta vastu.

2.   Loa väljastab esimene liikmesriik, kus teadlane
  , vabatahtlik, tasustamata või tasustatud praktikant
  või üliõpilane elab.

3.   Kui enne esimesse liikmesriiki sisenemist ei ole teada täielik loetelu liikmesriikidest:

| a) | kohaldatakse teadlaste puhul artiklis 26 sätestatud tingimusi, mis on seatud teises liikmesriigis kuni kuuekuulise viibimise kohta; |
| --- | --- |

a)

kohaldatakse teadlaste puhul artiklis 26 sätestatud tingimusi, mis on seatud teises liikmesriigis kuni kuuekuulise viibimise kohta;

| b) | kohaldatakse üliõpilaste
  , tasustamata ja tasustatud praktikantide ja vabatahtlike
  puhul artiklis 26 sätestatud tingimusi, mis on seatud teises liikmesriigis kolme- kuni kuuekuulise viibimise kohta. [ME 50] |
| --- | --- |

b)

kohaldatakse üliõpilaste
  , tasustamata ja tasustatud praktikantide ja vabatahtlike
  puhul artiklis 26 sätestatud tingimusi, mis on seatud teises liikmesriigis kolme- kuni kuuekuulise viibimise kohta. [ME 50]

Artikkel 28

Pereliikmete elamine teises liikmesriigis

1.   Kui teadlane kolib kooskõlas artiklitega 26 ja 27 teise liikmesriiki ning kui perekond oli esimeses liikmesriigis juba loodud, võivad tema pereliikmed temaga kaasa minna või ühineda.

2.   Hiljemalt üks kuu pärast teise liikmesriigi territooriumile sisenemist esitavad asjaomased pereliikmed või teadlane asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele kooskõlas siseriikliku õigusega taotluse pereliikmele elamisloa saamiseks.

Kui esimese liikmesriigi antud elamisloa kehtivusaeg lõpeb menetluse ajal või see ei anna loa kasutajale enam õigust elada seaduslikult teise liikmesriigi territooriumil, lubavad liikmesriigid isikul jääda oma territooriumile, väljastades vajaduse korral ajutise riikliku elamisloa või samaväärse loa, mis võimaldab taotlejal jätkuvalt viibida seaduslikult nende territooriumil koos teadlasega, kuni teise liikmesriigi pädev asutus on taotluse üle otsuse teinud.

3.   Teine liikmesriik võib nõuda, et asjaomased pereliikmed esitaksid koos elamisloa taotlusega järgmised dokumendid:

| a) | esimese liikmesriigi antud elamisluba ja kehtiv reisidokument või nende kinnitatud koopiad ning viisa, kui see on nõutav; |
| --- | --- |

a)

esimese liikmesriigi antud elamisluba ja kehtiv reisidokument või nende kinnitatud koopiad ning viisa, kui see on nõutav;

| b) | tõendi selle kohta, et nad on elanud teadlase pereliikmena esimeses liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

tõendi selle kohta, et nad on elanud teadlase pereliikmena esimeses liikmesriigis;

| c) | tõendi, et neil on ravikindlustus, mis katab kõiki riske teises liikmesriigis, või et teadlasel on selline kindlustus nende jaoks. |
| --- | --- |

c)

tõendi, et neil on ravikindlustus, mis katab kõiki riske teises liikmesriigis, või et teadlasel on selline kindlustus nende jaoks.

4.   Teine liikmesriik võib nõuda, et teadlane esitaks tõendi selle kohta, et loa omanikul on:

| a) | samas piirkonnas elava sarnase perekonna jaoks normaalseks peetav majutus, mis vastab asjaomase liikmesriigi üldistele tervishoiu- ja ohutusnormidele; |
| --- | --- |

a)

samas piirkonnas elava sarnase perekonna jaoks normaalseks peetav majutus, mis vastab asjaomase liikmesriigi üldistele tervishoiu- ja ohutusnormidele;

| b) | stabiilne ja korrapärane sissetulek, millega ta suudab iseennast ja oma pereliikmeid ilma asjaomase liikmesriigi sotsiaalabita ülal pidada. |
| --- | --- |

b)

stabiilne ja korrapärane sissetulek, millega ta suudab iseennast ja oma pereliikmeid ilma asjaomase liikmesriigi sotsiaalabita ülal pidada.

Liikmesriigid hindavad kõnealuse sissetuleku laadi ja korrapärasust ning võivad seejuures võtta arvesse riiklike palkade ja pensionide miinimumtaset ja pereliikmete arvu.

VII PEATÜKK

MENETLUS JA LÄBIPAISTVUS

Artikkel 29

Menetlustagatised ja läbipaistvus

1.   Liikmesriikide pädevad asutused teevad nõuetekohase loataotluse kohta otsuse ning teavitavad sellest taotluse esitajat kirjalikult kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusaktides sätestatud menetlustega võimalikult kiiresti ja hiljemalt 60

  30
  päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast ning 30 päeva jooksul, kui tegemist on kolmandate riikide kodanikest teadlaste ja üliõpilastega, kes on hõlmatud liikuvusmeetmeid sisaldavate liidu programmidega.
  Juhul kui liikmesriigi õigusega nähakse ette halduskaebuse esitamise võimalus, langetavad liikmesriigi pädevad ametiasutused kaebuse suhtes otsuse hiljemalt 30 päeva jooksul alates kaebuse esitamise kuupäevast. [ME 53]

2.   Kui taotluse põhjendamiseks esitatud andmed on ebapiisavad, teatavad pädevad ametiasutused taotlejale, milliseid lisaandmeid nad vajavad, ja annavad taotluse
  registreerimisel selle
  täiendamiseks mõistliku tähtaja. Lõikes 1 nimetatud ajavahemik peatatakse seniks, kuni ametiasutused on nõutava lisateabe saanud. [ME 54]

3.   Loataotluse tagasilükkamise

  Loa andmisest keeldumise
  otsus tehakse asjaomasele kolmanda riigi kodanikule teatavaks kooskõlas asjakohastes siseriiklikes õigusaktides ettenähtud teavitamismenetlusega. Teatises osutatakse olemasolevatele võimalikele apellatsioonimenetlustele, siseriiklikule kohtule või ametiasutusele, kuhu asjaomane isik saab kaebuse esitada, ja kaebuse esitamise tähtaegadele
  ja esitatakse kogu asjakohane teave, mis hõlbustab tal oma õigust kasutada
  . [ME 55]

4.   Kui taotlus lükatakse tagasi

  loa andmisest keeldutakse
  või kui käesoleva direktiivi alusel väljastatud luba tühistatakse, on asjaomasel isikul õigus otsus asjaomase liikmesriigi ametiasutustes vaidlustada. [ME 56]

Artikkel 29a

Üliõpilastele, kooliõpilastele ja teadlastele elamislubade ja viisade väljastamise kiirmenetlus

Kiirmenetlusega väljastamise korda kehtestav leping, mis lubab elamislubasid või viisasid väljastada kolmanda riigi asjaomasele kodanikule, võidakse sõlmida liikmesriigi ametiasutuse, mis vastutab kolmandate riikide kodanikest üliõpilaste, kooliõpilaste ja teadlaste riiki sisenemise ja seal elamise eest, ning haridusasutuse, õpilasvahetusprogrammi korraldava organisatsiooni, mis on selleks tunnustatud, või teadusasutuse, mis on asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktide või haldustavade kohaselt selleks heaks kiidetud, vahel. [ME 57]

Artikkel 30

Läbipaistvus ja teabele juurdepääs

Liikmesriigid teevad kättesaadavaks
  kergesti juurdepääsetava ja arusaadava
  teabe käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta, sealhulgas nõutavate igakuiste toimetulekuvahendite miinimumsuuruse, õigused, taotluse esitamiseks vajalikud dokumendid ja kohaldatavad tasud. Liikmesriigid teevad kättesaadavaks teabe artikli 8 kohaselt heakskiidetud teadusasutuste kohta. [ME 58]

Artikkel 31

Tasu

Liikmesriigid võivad nõuda taotlejatelt tasu maksmist taotluste käesoleva direktiivi kohase käsitlemise

  läbivaatamise
  eest. Tasu suurus

  määr
  ei või ohustada

  olla ülemäära suur ega ebaproportsionaalne, et see takistaks
  direktiivi eesmärkide saavutamist.
  Kui tasu maksab kolmanda riigi kodanik, siis on tal õigus saada makstud summa tagasi kas vastuvõtvalt üksuselt või vastuvõtvalt perekonnalt. [ME 59]

VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 32

Kontaktpunktid

1.   Liikmesriigid nimetavad kontaktpunktid, kes vastutavad artiklite 26 ja 27 rakendamiseks vajaliku teabe vastuvõtmise ja edastamise eest.

2.   Liikmesriigid teevad asjakohast koostööd lõikes 1 osutatud teabe vahetamisel.

2a.
     
  Liikmesriigid hõlbustavad taotluse menetlust, võimaldades kolmandate riikide kodanikel esitada taotlus ja viia menetlus lõpule kõikide liikmesriikide jaoks selle liikmesriigi saatkonnas või konsulaadis, mis on taotlejale kõige sobivam. [ME 60]

Artikkel 33

Statistilised andmed

Igal aastal ja esimest korda hiljemalt [...] esitavad liikmesriigid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 862/2007 (16) komisjonile statistilised andmed selliste kolmandate riikide kodanike arvu kohta, kellele on väljastatud luba. Lisaks esitatakse komisjonile võimaluse korral statistilised andmed nende kolmandate riikide kodanike arvu kohta, kelle luba on eelmise kalendriaasta jooksul pikendatud või tühistatud, näidates ära nende kodakondsuse. Samal viisil esitatakse statistilised andmed riiki lubatud teadlaste pereliikmete kohta.

Lõikes 1 nimetatud statistiliste andmete vaatlusperiood on üks kalendriaasta ning need esitatakse komisjonile kuue kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu. Esimene vaatlusaasta on [...].

Artikkel 34

Aruandlus

Komisjon hindab käesoleva direktiivi kohaldamist ning esitab korrapäraselt ja esimest korda [viis aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi liikmesriikides kohaldamise kohta ning teeb vajaduse korral muudatusettepanekuid.

Artikkel 35

Direktiivi ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [kahe aasta pärast alates käesoleva direktiivi jõustumisest]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi ja kõnealuse märkuse sõnastuse näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti, mille nad on vastu võtnud käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas.

Artikkel 36

Kehtetuks tunnistamine

Direktiivid 2005/71/EÜ ja 2004/114/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates [käesoleva direktiivi artikli 35 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäevale järgnevast päevast], ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi seoses kõnealuste direktiivide siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise tähtajaga, mis on sätestatud I lisa B osas.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja loetakse vastavalt II lisa vastavustabelile.

Artikkel 37

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 38

Adressaadid

Käesolev direktiiv on kooskõlas aluslepingutega adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 50.

1

(2)  ELT C 114, 15.4.2014, lk 42.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seisukoht.

3

(4)  Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/114/EÜ kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil (ELT L 375, 23.12.2004, lk 12).

4

(5)  Nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta (ELT L 289, 3.11.2005, lk 15).

5

(6)  COM(2011)0587 ja COM(2011)0901.

6

(7)  Nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (ELT L 251, 3.10.2003, lk 12).

7

(8)  COM(2011)0567.

8

(9)  Euroopa haridusministrite 19. juuni 1999. aasta ühisdeklaratsioon.

9

(10)  Euroopa Nõukogu kokkulepe au pair’ina töötamise kohta, artikkel 8.

10

au pair

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/98/EL kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (ELT L 343, 23.12.2011, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1).

12

(13)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (EÜT L 157, 15.6.2002, lk 1).

13

(14)  Nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (ELT L 16, 23.1.2004, lk 44).

14

(15)  
  Komisjoni teatis vabatahtlike organisatsioonide ja sihtasutuste osatähtsuse edendamise kohta Euroopas
  ,
  COM(1997)0241.

15

Komisjoni teatis vabatahtlike organisatsioonide ja sihtasutuste osatähtsuse edendamise kohta Euroopas

COM(1997)0241.

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta (ELT L 199, 31.7.2007, lk 23).

16

I LISA

A osa

Kehtetuks tunnistatud direktiiv ja selle muudatused

(osutatud artiklis 37)

| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/114/EÜ | (ELT L 375, 23.12.2004, lk 12) |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/71/EÜ | (ELT L 289, 3.11.2005, lk 15) |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/114/EÜ

(ELT L 375, 23.12.2004, lk 12)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/71/EÜ

(ELT L 289, 3.11.2005, lk 15)

B osa

Siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmise [ja kohaldamise] tähtajad

(osutatud artiklis 35)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtaeg | Kohaldamise tähtaeg |
| --- | --- | --- |
| 2004/114/EÜ
  2005/71/EÜ | 12.1.2007
  12.10.2007 | |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtaeg

Kohaldamise tähtaeg

2004/114/EÜ

2005/71/EÜ

12.1.2007

12.10.2007

II LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 2004/114/EÜ | Direktiiv 2005/71/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- | --- |
| Artikli 1 punkt a | | Artikli 1 punkt a |
| Artikli 1 punkt b | | — |
| — | | Artikli 1 punktid b ja c |
| Artikli 2 sissejuhatav osa | | Artikli 3 sissejuhatav osa |
| Artikli 2 punkt a | | Artikli 3 punkt a |
| Artikli 2 punkt b | | Artikli 3 punkt c |
| Artikli 2 punkt c | | Artikli 3 punkt d |
| Artikli 2 punkt d | | Artikkel 3 punkt e |
| — | | Artikli 3 punktid f ja g |
| Artikkel 2 punkt e | | Artikli 3 punkt l |
| Artikli 2 punkt f | | Artikli 3 punkt h |
| Artikli 2 punkt g | | — |
| — | | Artikli 3 punkt i |
| — | | Artikli 3 punktid m–s |
| Artikli 3 lõige 1 | | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 2 | | Artikli 2 lõike 2 punktid a–e |
| — | | Artikli 2 lõike 2 punktid f ja g |
| Artikkel 4 | | Artikkel 4 |
| Artikkel 5 | | Artikli 5 lõige 1 |
| — | | Artikli 5 lõige 2 |
| Artikli 6 lõige 1 | | Artikli 6 punktid a–e |
| — | | Artikli 6 punkt f |
| Artikli 6 lõige 2 | | — |
| — | | Artikkel 7 |
| Artikli 7 lõike 1 sissejuhatav osa | | Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav osa |
| Artikli 7 lõike 1 punkt a | | Artikli 10 lõike 1 punkt a |
| Artikli 7 lõike 1 punktid b ja c | | — |
| Artikli 7 lõike 1 punkt d | | Artikli 10 lõike 1 punkt b |
| Artikli 7 lõige 2 | | Artikli 10 lõige 2 |
| — | | Artikli 10 lõige 3 |
| Artikkel 8 | | — |
| — | | Artikkel 11 |
| Artikli 9 lõiked 1 ja 2 | | Artikli 12 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 10 sissejuhatav osa | | Artikli 13 lõike 1 sissejuhatav osa |
| Artikli 10 punkt a | | Artikli 13 lõike 1 punkt a |
| Artikli 10 punktid b ja c | | — |
| — | | Artikli 12 lõike 1 punkt b |
| — | | Artikli 12 lõige 2 |
| Artikli 11 sissejuhatav osa | | Artikli 14 lõike 1 sissejuhatav osa |
| Artikli 11 punkt a | | — |
| Artikkel 11 punkt b | | Artikli 13 lõike 1 punkt a |
| Artikli 11 punkt c | | Artikli 13 lõike 1 punkt b |
| Artikli 11 punkt d | | Artikli 13 lõike 1 punkt c |
| Artiklid 12–15 | | — |
| — | | Artiklid 14, 15 ja 16 |
| Artikli 16 lõige 1 | | Artikli 20 lõike 1 sissejuhatav osa |
| — | | Artikli 20 lõike 1 punktid a–c |
| Artikli 16 lõige 2 | | Artikli 20 lõige 2 |
| — | | Artikkel 21 |
| Artikli 17 lõike 1 esimene lõik | | Artikli 23 lõige 1 |
| Artikli 17 lõike 1 teine lõik | | Artikli 23 lõige 2 |
| Artikli 17 lõige 2 | | Artikli 23 lõige 3 |
| Artikli 17 lõige 3 | | — |
| Artikli 17 lõige 4 | | Artikli 23 lõige 4 |
| — | | Artiklid 15, 24, 25, 27 |
| — | | Artikkel 17 |
| Artikli 18 lõige 1 | | — |
| — | | Artikli 29 lõige 1 |
| Artikli 18 lõiked 2, 3 ja 4 | | Artikli 29 lõiked 2, 3 ja 4 |
| Artikkel 19 | | — |
| — | | Artikkel 30 |
| Artikkel 20 | | Artikkel 31 |
| — | | Artiklid 32 ja 33 |
| Artikkel 21 | | Artikkel 34 |
| Artiklid 22–25 | | — |
| — | | Artiklid 35, 36 ja 37 |
| Artikkel 26 | | Artikkel 38 |
| — | | I ja II lisa |
| | Artikkel 1 | — |
| | Artikli 2 sissejuhatav osa | — |
| | Artikli 2 punkt a | Artikli 3 punkt a |
| | Artikli 2 punkt b | Artikli 3 punkt i |
| | Artikli 2 punkt c | Artikli 3 punkt k |
| | Artikli 2 punkt d | Artikli 3 punkt b |
| | Artikkel 2 punkt e | — |
| | Artiklid 3 ja 4 | — |
| | Artikkel 5 | Artikkel 8 |
| | Artikli 6 lõige 1 | Artikli 9 lõige 1 |
| | — | Artikli 9 lõike 1 punktid a–f |
| | Artikli 6 lõike 2 punkt a | Artikli 9 lõike 2 punkt a |
| | Artikli 6 lõike 2 punktid a, b ja c | — |
| | Artikli 6 lõiked 3, 4 ja 5 | Artikli 9 lõiked 3, 4 ja 5 |
| | Artikkel 7 | — |
| | Artikkel 8 | Artikli 16 lõige 1 |
| | Artikkel 9 | — |
| | Artikli 10 lõige 1 | Artikli 19 lõike 2 punkt a |
| | — | Artikli 19 lõike 2 punkt b |
| | Artikli 10 lõige 2 | — |
| | Artikli 11 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 22 |
| | Artikli 12 sissejuhatav osa | — |
| | Artikli 12 punkt a | — |
| | Artikli 12 punkt b | — |
| | Artikli 12 punkt c | Artikli 21 lõige 1 |
| | Artikli 12 punkt d | — |
| | Artikli 12 punkt e | — |
| | — | Artikli 21 lõige 2 |
| | Artikli 13 lõige 1 | Artikli 26 lõige 1 |
| | Artikli 13 lõige 2 | Artikli 26 lõige 1 |
| | Artikli 13 lõiked 3 ja 5 | Artikli 26 lõige 1 |
| | Artikli 13 lõige 4 | — |
| | — | Artikli 26 lõiked 2, 3 ja 4 |
| | Artiklid 14–21 | — |

Direktiiv 2004/114/EÜ

Direktiiv 2005/71/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikli 1 punkt a

Artikli 1 punkt a

Artikli 1 punkt b

—

—

Artikli 1 punktid b ja c

Artikli 2 sissejuhatav osa

Artikli 3 sissejuhatav osa

Artikli 2 punkt a

Artikli 3 punkt a

Artikli 2 punkt b

Artikli 3 punkt c

Artikli 2 punkt c

Artikli 3 punkt d

Artikli 2 punkt d

Artikkel 3 punkt e

—

Artikli 3 punktid f ja g

Artikkel 2 punkt e

Artikli 3 punkt l

Artikli 2 punkt f

Artikli 3 punkt h

Artikli 2 punkt g

—

—

Artikli 3 punkt i

—

Artikli 3 punktid m–s

Artikli 3 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 3 lõige 2

Artikli 2 lõike 2 punktid a–e

—

Artikli 2 lõike 2 punktid f ja g

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikli 5 lõige 1

—

Artikli 5 lõige 2

Artikli 6 lõige 1

Artikli 6 punktid a–e

—

Artikli 6 punkt f

Artikli 6 lõige 2

—

—

Artikkel 7

Artikli 7 lõike 1 sissejuhatav osa

Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav osa

Artikli 7 lõike 1 punkt a

Artikli 10 lõike 1 punkt a

Artikli 7 lõike 1 punktid b ja c

—

Artikli 7 lõike 1 punkt d

Artikli 10 lõike 1 punkt b

Artikli 7 lõige 2

Artikli 10 lõige 2

—

Artikli 10 lõige 3

Artikkel 8

—

—

Artikkel 11

Artikli 9 lõiked 1 ja 2

Artikli 12 lõiked 1 ja 2

Artikli 10 sissejuhatav osa

Artikli 13 lõike 1 sissejuhatav osa

Artikli 10 punkt a

Artikli 13 lõike 1 punkt a

Artikli 10 punktid b ja c

—

—

Artikli 12 lõike 1 punkt b

—

Artikli 12 lõige 2

Artikli 11 sissejuhatav osa

Artikli 14 lõike 1 sissejuhatav osa

Artikli 11 punkt a

—

Artikkel 11 punkt b

Artikli 13 lõike 1 punkt a

Artikli 11 punkt c

Artikli 13 lõike 1 punkt b

Artikli 11 punkt d

Artikli 13 lõike 1 punkt c

Artiklid 12–15

—

—

Artiklid 14, 15 ja 16

Artikli 16 lõige 1

Artikli 20 lõike 1 sissejuhatav osa

—

Artikli 20 lõike 1 punktid a–c

Artikli 16 lõige 2

Artikli 20 lõige 2

—

Artikkel 21

Artikli 17 lõike 1 esimene lõik

Artikli 23 lõige 1

Artikli 17 lõike 1 teine lõik

Artikli 23 lõige 2

Artikli 17 lõige 2

Artikli 23 lõige 3

Artikli 17 lõige 3

—

Artikli 17 lõige 4

Artikli 23 lõige 4

—

Artiklid 15, 24, 25, 27

—

Artikkel 17

Artikli 18 lõige 1

—

—

Artikli 29 lõige 1

Artikli 18 lõiked 2, 3 ja 4

Artikli 29 lõiked 2, 3 ja 4

Artikkel 19

—

—

Artikkel 30

Artikkel 20

Artikkel 31

—

Artiklid 32 ja 33

Artikkel 21

Artikkel 34

Artiklid 22–25

—

—

Artiklid 35, 36 ja 37

Artikkel 26

Artikkel 38

—

I ja II lisa

Artikkel 1

—

Artikli 2 sissejuhatav osa

—

Artikli 2 punkt a

Artikli 3 punkt a

Artikli 2 punkt b

Artikli 3 punkt i

Artikli 2 punkt c

Artikli 3 punkt k

Artikli 2 punkt d

Artikli 3 punkt b

Artikkel 2 punkt e

—

Artiklid 3 ja 4

—

Artikkel 5

Artikkel 8

Artikli 6 lõige 1

Artikli 9 lõige 1

—

Artikli 9 lõike 1 punktid a–f

Artikli 6 lõike 2 punkt a

Artikli 9 lõike 2 punkt a

Artikli 6 lõike 2 punktid a, b ja c

—

Artikli 6 lõiked 3, 4 ja 5

Artikli 9 lõiked 3, 4 ja 5

Artikkel 7

—

Artikkel 8

Artikli 16 lõige 1

Artikkel 9

—

Artikli 10 lõige 1

Artikli 19 lõike 2 punkt a

—

Artikli 19 lõike 2 punkt b

Artikli 10 lõige 2

—

Artikli 11 lõiked 1 ja 2

Artikkel 22

Artikli 12 sissejuhatav osa

—

Artikli 12 punkt a

—

Artikli 12 punkt b

—

Artikli 12 punkt c

Artikli 21 lõige 1

Artikli 12 punkt d

—

Artikli 12 punkt e

—

—

Artikli 21 lõige 2

Artikli 13 lõige 1

Artikli 26 lõige 1

Artikli 13 lõige 2

Artikli 26 lõige 1

Artikli 13 lõiked 3 ja 5

Artikli 26 lõige 1

Artikli 13 lõige 4

—

—

Artikli 26 lõiked 2, 3 ja 4

Artiklid 14–21

—

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/376 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/376

---

P7_TA(2014)0123

Euroopa vabatahtlik humanitaarkorpus ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarkorpus ELi humanitaarabi vabatahtlikud (EU Aid Volunteers) (COM(2012)0514 – C7-0303/2012 – 2012/0245(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0514), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0514),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 214 lõiget 5, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile oma ettepaneku esitas (C7-0303/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 214 lõiget 5, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile oma ettepaneku esitas (C7-0303/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 11. detsembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 11. detsembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A7-0158/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A7-0158/2013),

| 1. | võtab esimesel lugemisel vastu allpool toodud seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab esimesel lugemisel vastu allpool toodud seisukoha;

| 2. | on seisukohal, et kõnealuse algatuse jaoks tuleks tagada eraldi rahastamine ja eelarvevahendid, säilitades samas vastastikuse täiendavuse liidu välispoliitika muude rahastamisvahenditega; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et kõnealuse algatuse jaoks tuleks tagada eraldi rahastamine ja eelarvevahendid, säilitades samas vastastikuse täiendavuse liidu välispoliitika muude rahastamisvahenditega;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning riikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning riikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2012)0245

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 375/2014) lõplikule kujule).

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/377 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/377

---

P7_TA(2014)0124

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0617), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0617),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0358/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0358/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse põhjendatud arvamusi, mille Saksa Liidupäev, Rootsi Kuningriigi Riksdag ning Ühendkuningriigi Parlamendi Ülem- ja Alamkoda esitasid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) raames ja milles kinnitatakse, et seadusandliku akti eelnõu ei ole kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhjendatud arvamusi, mille Saksa Liidupäev, Rootsi Kuningriigi Riksdag ning Ühendkuningriigi Parlamendi Ülem- ja Alamkoda esitasid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) raames ja milles kinnitatakse, et seadusandliku akti eelnõu ei ole kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. veebruari 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. veebruari 2013. aasta arvamust (1),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 1, 24 ja 34, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 1, 24 ja 34,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 11. detsembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 11. detsembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0183/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0183/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2);

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 133, 9.5.2013, lk 62.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 12. juunil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0257).

---

P7_TC1-COD(2012)0295

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 223/2014) lõplikule kujule).

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/378 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/378

---

P7_TA(2014)0125

Biotsiidid ***I

Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavate turulepääsu tingimustega seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (COM(2013)0288 – C7-0141/2013 – 2013/0150(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0288), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0288),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0141/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0141/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 11. detsembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 11. detsembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0354/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0354/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 44.

---

P7_TC1-COD(2013)0150

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse teatavate turulepääsu tingimuste osas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 334/2014) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 26. veebruar 2014

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/379 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/379

---

P7_TA(2014)0135

Poliitiline dialoog ja koostööleping Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahel, välja arvatud selle artikli 49 lõike 3 osas ***

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöölepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, välja arvatud selle artikli 49 lõike 3 osas (12399/2013 – C7-0425/2013 – 2012/0219A(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 285/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12399/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12399/2013),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö lepingut (13368/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö lepingut (13368/2012),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 209 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0425/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 209 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0425/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0463/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0463/2013),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/380 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/380

---

P7_TA(2014)0136

Poliitiline dialoog ja koostööleping EÜ ning Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahel seoses selle artikli 49 lõikega 3 ***

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöölepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta seoses selle artikli 49 lõikega 3 (12400/2013 – C7-0426/2013 – 2012/0219B(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 285/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12400/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12400/2013),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö lepingut (13368/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö lepingut (13368/2012),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõikele 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0426/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõikele 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0426/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0119/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0119/2014),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/381 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/381

---

P7_TA(2014)0137

Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2013)0803 – C7-0417/2013 – 2013/0392(NLE))

(Konsulteerimine)

(2017/C 285/44)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2013)0803), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2013)0803),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0417/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0417/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0470/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0470/2013),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/382 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/382

---

P7_TA(2014)0138

Ühine käibemaksusüsteem *

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, standardse käibedeklaratsiooni osas (COM(2013)0721 – C7-0394/2013 – 2013/0343(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2017/C 285/45)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2013)0721), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2013)0721),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0394/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0394/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0090/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0090/2014),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (12) kohaselt tuleb maksukohustuslastel esitada käibedeklaratsioon, kuid see võimaldab liikmesriikidele paindlikkust nõutava teabe osas. See põhjustab käibedeklaratsioonide esitamise eri eeskirju ja menetlusi liidus, keerukust ettevõtjate jaoks ja käibemaksukohustusi, mis takistavad liidu kaubandust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (12) kohaselt tuleb maksukohustuslastel esitada käibedeklaratsioon, kuid see võimaldab liikmesriikidele paindlikkust nõutava teabe osas. See põhjustab käibedeklaratsioonide esitamise eri eeskirju ja menetlusi liidus, keerukust ettevõtjate jaoks ja käibemaksukohustusi, mis takistavad liidu kaubandust.

| (1) | Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (12) kohaselt tuleb maksukohustuslastel esitada käibedeklaratsioon, kuid see võimaldab liikmesriikidele paindlikkust nõutava teabe osas. See põhjustab käibedeklaratsioonide esitamise eri eeskirju ja menetlusi liidus, keerukust ettevõtjate jaoks
  , tarbetut halduskoormust liikmesriikide maksuhalduritele
  ja
  maksukohustuslastele, käibemaksupettust võimaldavaid õigusalaseid lünki,
  käibemaksukohustusi, mis takistavad liidu kaubandust
  , ning tarbetuid kulusid nii liikmesriikide maksuhalduritele kui ka maksukohustuslastele
  . |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (12) kohaselt tuleb maksukohustuslastel esitada käibedeklaratsioon, kuid see võimaldab liikmesriikidele paindlikkust nõutava teabe osas. See põhjustab käibedeklaratsioonide esitamise eri eeskirju ja menetlusi liidus, keerukust ettevõtjate jaoks
  , tarbetut halduskoormust liikmesriikide maksuhalduritele
  ja
  maksukohustuslastele, käibemaksupettust võimaldavaid õigusalaseid lünki,
  käibemaksukohustusi, mis takistavad liidu kaubandust
  , ning tarbetuid kulusid nii liikmesriikide maksuhalduritele kui ka maksukohustuslastele
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Selleks et vähendada ettevõtjate halduskoormust ja parandada siseturu toimimist, tuleks kehtestada standardne käibedeklaratsioon kõigile liidus kauplevatele ettevõtjatele. Standarditud deklaratsioonide kasutamine peaks
  liikmesriikidel
  hõlbustama käibedeklaratsioonide kontrollimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Selleks et vähendada ettevõtjate halduskoormust ja parandada siseturu toimimist, tuleks kehtestada standardne käibedeklaratsioon kõigile liidus kauplevatele ettevõtjatele. Standarditud deklaratsioonide kasutamine peaks
  liikmesriikidel
  hõlbustama käibedeklaratsioonide kontrollimist.

| (2) | Selleks et vähendada ettevõtjate halduskoormust ja parandada siseturu toimimist, tuleks kehtestada standardne käibedeklaratsioon kõigile liidus kauplevatele ettevõtjatele
  , ja
  standarditud deklaratsioonide kasutamine peaks hõlbustama
  nii käibemaksu kogumist ja maksmist kui ka liikmesriikide maksuhalduritel
  käibedeklaratsioonide kontrollimist.
  See peaks ka aitama äriühingutel järgida käibemaksu käsitlevaid õigusakte, millega väheneb veamäär ja mis lõppkokkuvõttes aitab vähendada või koguni kaotada käibemaksupettusi ja käibemaksu alalaekumist. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et vähendada ettevõtjate halduskoormust ja parandada siseturu toimimist, tuleks kehtestada standardne käibedeklaratsioon kõigile liidus kauplevatele ettevõtjatele
  , ja
  standarditud deklaratsioonide kasutamine peaks hõlbustama
  nii käibemaksu kogumist ja maksmist kui ka liikmesriikide maksuhalduritel
  käibedeklaratsioonide kontrollimist.
  See peaks ka aitama äriühingutel järgida käibemaksu käsitlevaid õigusakte, millega väheneb veamäär ja mis lõppkokkuvõttes aitab vähendada või koguni kaotada käibemaksupettusi ja käibemaksu alalaekumist.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Halduskoormus on vaja viia miinimumini. Standardsel käibedeklaratsioonil nõutav teave peaks seetõttu hõlmama piiratud hulgas kohustuslikku teavet. Lisaks sellele ei tohiks liikmesriikidel olla lubatud nõuda seoses standardse käibedeklaratsiooni ja muude deklaratsioonidega muud teavet kui see, mis on sätestatud direktiivi XI jaotise 5. peatükis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Halduskoormus on vaja viia miinimumini. Standardsel käibedeklaratsioonil nõutav teave peaks seetõttu hõlmama piiratud hulgas kohustuslikku teavet. Lisaks sellele ei tohiks liikmesriikidel olla lubatud nõuda seoses standardse käibedeklaratsiooni ja muude deklaratsioonidega muud teavet kui see, mis on sätestatud direktiivi XI jaotise 5. peatükis.

| (3) | Halduskoormus on vaja viia miinimumini. Standardsel käibedeklaratsioonil nõutav teave peaks seetõttu hõlmama piiratud hulgas kohustuslikku teavet. Lisaks sellele ei tohiks liikmesriikidel olla lubatud nõuda seoses standardse käibedeklaratsiooni ja muude deklaratsioonidega muud teavet kui see, mis on sätestatud direktiivi XI jaotise 5. peatükis.
  Standardse käibedeklaratsiooni täielik potentsiaal rakendub vaid siis, kui liikmesriigid võtavad direktiivi täielikult ja õigeaegselt oma riigisisestesse õigusaktidesse üle, kaldumata kõrvale selle reguleerimisalast. |
| --- | --- |

(3)

Halduskoormus on vaja viia miinimumini. Standardsel käibedeklaratsioonil nõutav teave peaks seetõttu hõlmama piiratud hulgas kohustuslikku teavet. Lisaks sellele ei tohiks liikmesriikidel olla lubatud nõuda seoses standardse käibedeklaratsiooni ja muude deklaratsioonidega muud teavet kui see, mis on sätestatud direktiivi XI jaotise 5. peatükis.
  Standardse käibedeklaratsiooni täielik potentsiaal rakendub vaid siis, kui liikmesriigid võtavad direktiivi täielikult ja õigeaegselt oma riigisisestesse õigusaktidesse üle, kaldumata kõrvale selle reguleerimisalast.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Liikmesriikide maksuhaldurid peaksid pakkuma oma ametnikele ja maksukohustuslastele e-juhendeid deklaratsioonide nõuetekohase elektroonilise täitmise kohta, et tagada standardse käibedeklaratsiooni nõuetekohane ja turvaline esitamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Liikmesriikide maksuhaldurid peaksid pakkuma oma ametnikele ja maksukohustuslastele e-juhendeid deklaratsioonide nõuetekohase elektroonilise täitmise kohta, et tagada standardse käibedeklaratsiooni nõuetekohane ja turvaline esitamine.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Selleks et veelgi vähendada äriühingute halduskoormust ja parandada siseturu toimimist, tuleks standardses käibedeklaratsioonis sisalduva teabe nõuded kõigis liikmesriikides ühtlustada ja komisjon peaks viie aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast hindama käesoleva direktiivi rakendamist sellest seisukohast ning esitama asjakohased ettepanekud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Selleks et veelgi vähendada äriühingute halduskoormust ja parandada siseturu toimimist, tuleks standardses käibedeklaratsioonis sisalduva teabe nõuded kõigis liikmesriikides ühtlustada ja komisjon peaks viie aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast hindama käesoleva direktiivi rakendamist sellest seisukohast ning esitama asjakohased ettepanekud.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Komisjon vaatab hiljemalt [väljaannete talitus: palun sisestada kuupäev: viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] direktiivi asjakohasuse läbi, et veelgi vähendada koormust äriühingutele ning parandada siseturu toimimist. Läbivaatamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule, vajaduse korral koos asjakohaste seadusandlike ettepanekutega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.

Komisjon vaatab hiljemalt [väljaannete talitus: palun sisestada kuupäev: viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] direktiivi asjakohasuse läbi, et veelgi vähendada koormust äriühingutele ning parandada siseturu toimimist. Läbivaatamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule, vajaduse korral koos asjakohaste seadusandlike ettepanekutega.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. | Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
  Direktiiv on kättesaadav konsolideeritud kujul koos direktiiviga, mida ta muudab, kolme kuu jooksul pärast selle avaldamisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
  Direktiiv on kättesaadav konsolideeritud kujul koos direktiiviga, mida ta muudab, kolme kuu jooksul pärast selle avaldamisest.

---

(12)  Nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ, 28. november 2006, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

(12)  Nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ, 28. november 2006, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/385 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/385

---

P7_TA(2014)0139

Otsuse 2009/831/EÜ kohaldamisaja muutmine *

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsuse 2009/831/EÜ kohaldamisaega (COM(2013)0930 – C7-0022/2014 – 2013/0446(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2017/C 285/46)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2013)0930), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2013)0930),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0022/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0022/2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0113/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0113/2014),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/386 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/386

---

P7_TA(2014)0140

Otsuse 2004/162/EÜ muutmine seoses selle kohaldamisega Mayotte'i suhtes alates 1. jaanuarist 2014 *

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2004/162/EÜ seoses selle kohaldamisega Mayotte'i suhtes alates 1. jaanuarist 2014 (COM(2014)0024 – C7-0031/2014 – 2014/0010(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2017/C 285/47)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2014)0024), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2014)0024),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0031/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0031/2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0144/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0144/2014),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/387 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/387

---

P7_TA(2014)0141

EÜ ja Indoneesia vaheline laiahaardeline partnerluse ja koostöö raamleping, välja arvatud tagasivõtmisega seotud küsimused

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta resolutsioon, milles käsitletakse nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta, välja arvatud tagasivõtmisega seotud küsimused (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

(2017/C 285/48)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11250/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11250/2013),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu eelnõu (14032/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu eelnõu (14032/2009),

| — | võttes arvesse 7. märtsi 1980. aasta koostöölepingut Euroopa Majandusühenduse ning Indoneesia, Malaisia, Filipiinide, Singapuri ja Tai ehk Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) liikmesmaade vahel (1), samuti sellele järgnevaid ühinemisprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. märtsi 1980. aasta koostöölepingut Euroopa Majandusühenduse ning Indoneesia, Malaisia, Filipiinide, Singapuri ja Tai ehk Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) liikmesmaade vahel (1), samuti sellele järgnevaid ühinemisprotokolle,

| — | võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Euroopa ja Aasia: tõhustatud partnerluste strateegiline raamistik“ kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Euroopa ja Aasia: tõhustatud partnerluste strateegiline raamistik“ kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni olukorra kohta Indoneesias, eelkõige Acehi provintsis (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni olukorra kohta Indoneesias, eelkõige Acehi provintsis (3),

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2003. aasta resolutsiooni Acehi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2003. aasta resolutsiooni Acehi kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni hiljutise tsunamikatastroofi kohta India ookeani äärsetes riikides (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni hiljutise tsunamikatastroofi kohta India ookeani äärsetes riikides (5),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahel peetavaid läbirääkimisi laiahaardelise partnerluse ja koostöö üle, milleks nõukogu andis loa 25. novembril 2004 ning mis viidi lõpule 2007. aasta juunis ja allkirjastati 9. novembril 2009, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahel peetavaid läbirääkimisi laiahaardelise partnerluse ja koostöö üle, milleks nõukogu andis loa 25. novembril 2004 ning mis viidi lõpule 2007. aasta juunis ja allkirjastati 9. novembril 2009,

| — | võttes arvesse 29. juunil 2011 allkirjastatud Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi valitsuse vahelist teatavaid lennundusküsimusi käsitlevat lepingut (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. juunil 2011 allkirjastatud Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi valitsuse vahelist teatavaid lennundusküsimusi käsitlevat lepingut (6),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni Indoneesia (sealhulgas rünnakud vähemuste vastu) kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni Indoneesia (sealhulgas rünnakud vähemuste vastu) kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni BRICS-riike ja teisi tärkava turumajandusega riike käsitleva ELi välispoliitika eesmärkide ja strateegiate kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni BRICS-riike ja teisi tärkava turumajandusega riike käsitleva ELi välispoliitika eesmärkide ja strateegiate kohta (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsust 2012/308/ÜVJP Euroopa Liidu ühinemise kohta Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsust 2012/308/ÜVJP Euroopa Liidu ühinemise kohta Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimisvaatlusmissioonide 5. aprilli 2004. aasta ja 20. septembri 2004. aasta aruandeid valimiste kohta Indoneesias, 30. augusti 1999. aasta, 30. augusti 2001. aasta, 9. aprilli 2007. aasta, 30. juuni 2007. aasta ja 7. juuli 2012. aasta aruandeid valimiste kohta Ida-Timoris ning 11. detsembri 2006. aasta aruannet valimiste kohta Acehi provintsis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimisvaatlusmissioonide 5. aprilli 2004. aasta ja 20. septembri 2004. aasta aruandeid valimiste kohta Indoneesias, 30. augusti 1999. aasta, 30. augusti 2001. aasta, 9. aprilli 2007. aasta, 30. juuni 2007. aasta ja 7. juuli 2012. aasta aruandeid valimiste kohta Ida-Timoris ning 11. detsembri 2006. aasta aruannet valimiste kohta Acehi provintsis,

| — | võttes arvesse 27. novembri 2012. aasta Jakarta deklaratsiooni korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste põhimõtete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. novembri 2012. aasta Jakarta deklaratsiooni korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste põhimõtete kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise artikleid 91, 100, artikli 191 lõiget 4, artikleid 207 ja 209, koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise artikleid 91, 100, artikli 191 lõiget 4, artikleid 207 ja 209, koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 3,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni vaheraportit (A7-0093/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni vaheraportit (A7-0093/2014),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi (edaspidi „Indoneesia“) vahelisi suhteid tuleb reguleerida ülalnimetatud laiaulatusliku partnerluse ja koostöö raamlepinguga (edaspidi „partnerlus- ja koostööleping“); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi (edaspidi „Indoneesia“) vahelisi suhteid tuleb reguleerida ülalnimetatud laiaulatusliku partnerluse ja koostöö raamlepinguga (edaspidi „partnerlus- ja koostööleping“);

| B. | arvestades, et partnerlus- ja koostööleping on esimene seda laadi leping Euroopa Liidu ja Indoneesia vahel ning et selle eesmärk on tugevdada vastastikust huvi pakkuvat poliitilist, majanduslikku ja valdkondlikku koostööd ja tõhustada veelgi kahepoolset ja piirkondlikku koostööd ülemaailmsetele probleemidele reageerimisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et partnerlus- ja koostööleping on esimene seda laadi leping Euroopa Liidu ja Indoneesia vahel ning et selle eesmärk on tugevdada vastastikust huvi pakkuvat poliitilist, majanduslikku ja valdkondlikku koostööd ja tõhustada veelgi kahepoolset ja piirkondlikku koostööd ülemaailmsetele probleemidele reageerimisel;

| C. | arvestades, et partnerlus- ja koostööleping hõlmab oluliste elementidena kinnitust ühiste väärtuste kohta, mis on sätestatud ÜRO põhikirjas, ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes mõlema poole suhtes kehtivates rahvusvahelistes lepingutes, ning nende kohustust järgida demokraatia, hea valitsemistava ja õigusriigi põhimõtteid, samuti sisaldab see sätteid koostöö alustamise või edendamise kohta niisugustes valdkondades nagu inimõigused, kaubandus ja investeerimine, energeetika, turism, transport ja taristu, merekeskkonna kaitse ja kalandus, tööstuspoliitika ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKE), andmekaitse ja intellektuaalomandi õigused, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ning võitlus organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, rahapesu, terrorismi ja terrorismi rahastamise vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et partnerlus- ja koostööleping hõlmab oluliste elementidena kinnitust ühiste väärtuste kohta, mis on sätestatud ÜRO põhikirjas, ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes mõlema poole suhtes kehtivates rahvusvahelistes lepingutes, ning nende kohustust järgida demokraatia, hea valitsemistava ja õigusriigi põhimõtteid, samuti sisaldab see sätteid koostöö alustamise või edendamise kohta niisugustes valdkondades nagu inimõigused, kaubandus ja investeerimine, energeetika, turism, transport ja taristu, merekeskkonna kaitse ja kalandus, tööstuspoliitika ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKE), andmekaitse ja intellektuaalomandi õigused, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ning võitlus organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, rahapesu, terrorismi ja terrorismi rahastamise vastu;

| D. | arvestades, et Indoneesia on oma rohkem kui 240 miljoni kodanikuga rahvaarvult suuruselt neljas riik maailmas, demokraatlikest riikidest suuruselt kolmas riik, maailma suurim islamiriik, kus elab ka miljoneid muude usuliste veendumuste järgijaid, heterogeenne ühiskond, kus on esindatud mitmesugused rahvused, keeled ja kultuurid, kusjuures 40 % kodanikest on alla 25 aasta vanused, ning et Indoneesia paikneb strateegiliselt olulisel arhipelaagil, mis koosneb enam kui 17 000 saarest ning mille läbimõõt idas asuvast India ookeanist Vaikse ookeanini läänes on 5 400 kilomeetrit; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Indoneesia on oma rohkem kui 240 miljoni kodanikuga rahvaarvult suuruselt neljas riik maailmas, demokraatlikest riikidest suuruselt kolmas riik, maailma suurim islamiriik, kus elab ka miljoneid muude usuliste veendumuste järgijaid, heterogeenne ühiskond, kus on esindatud mitmesugused rahvused, keeled ja kultuurid, kusjuures 40 % kodanikest on alla 25 aasta vanused, ning et Indoneesia paikneb strateegiliselt olulisel arhipelaagil, mis koosneb enam kui 17 000 saarest ning mille läbimõõt idas asuvast India ookeanist Vaikse ookeanini läänes on 5 400 kilomeetrit;

| 1. | palub nõukogul võtta arvesse järgmisi soovitusi:






  a) | väljendab heameelt partnerlus- ja koostöölepingu üle, mis on esimene seda laadi leping ELi ja ASEANI riikide vahel; on seisukohal, et see annab tunnistust ELi ja Indoneesia vaheliste suhete kiiresti kasvavast tähtsusest, ja loodab, et sellega avatakse uus peatükk kahepoolsetes suhetes, mille aluseks on ühised põhimõtted, nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte ja inimõigused, võrdõiguslikkus ning vastastikune austus ja kasu; |
| --- | --- | --- |

1.

palub nõukogul võtta arvesse järgmisi soovitusi:

a)

väljendab heameelt partnerlus- ja koostöölepingu üle, mis on esimene seda laadi leping ELi ja ASEANI riikide vahel; on seisukohal, et see annab tunnistust ELi ja Indoneesia vaheliste suhete kiiresti kasvavast tähtsusest, ja loodab, et sellega avatakse uus peatükk kahepoolsetes suhetes, mille aluseks on ühised põhimõtted, nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte ja inimõigused, võrdõiguslikkus ning vastastikune austus ja kasu;

| b) | juhib tähelepanu sellele, et pärast 33 aasta pikkust autoritaarset sõjaväelist korda kestab Indoneesias nüüd juba 15 aastat demokraatlik, poliitiline, ühiskondlik ja majanduslik üleminekuprotsess; märgib, et Indoneesia linnastub kiiresti, samuti on seal kiiresti laienev (üle 70 miljoni suurune) keskklass, külluses loodusvarasid ning Kagu-Aasia tugevaim majandus (SKP on viimase kahe aasta jooksul kasvanud enam kui 6 %), ühtlasi käib pool maailma kaubandusest üle Indoneesia põhjapoolse merepiiri ning riik on üha enam diplomaatiliselt esindatud piirkondlikel ja ülemaailmsetel foorumitel, nagu ÜRO, WTO, ROK, G20 ja ASEAN, kus Indoneesia on ühtlasi asutaja ja ka suurim liige, ning tunnistab Indoneesia rolli tähtsust piirkonnas laiemalt; |
| --- | --- |

b)

juhib tähelepanu sellele, et pärast 33 aasta pikkust autoritaarset sõjaväelist korda kestab Indoneesias nüüd juba 15 aastat demokraatlik, poliitiline, ühiskondlik ja majanduslik üleminekuprotsess; märgib, et Indoneesia linnastub kiiresti, samuti on seal kiiresti laienev (üle 70 miljoni suurune) keskklass, külluses loodusvarasid ning Kagu-Aasia tugevaim majandus (SKP on viimase kahe aasta jooksul kasvanud enam kui 6 %), ühtlasi käib pool maailma kaubandusest üle Indoneesia põhjapoolse merepiiri ning riik on üha enam diplomaatiliselt esindatud piirkondlikel ja ülemaailmsetel foorumitel, nagu ÜRO, WTO, ROK, G20 ja ASEAN, kus Indoneesia on ühtlasi asutaja ja ka suurim liige, ning tunnistab Indoneesia rolli tähtsust piirkonnas laiemalt;

| c) | peab kiiduväärseks Indoneesia edusamme demokraatliku valitsemistava edendamisel ning riigi pluralistlikus ühiskonnas väljenduvat pühendumist demokraatiale, mida näitavad vabad ja õiglased valimised, meediavabadus, kodanikuühiskonna aktiivsus, majanduslik vastupanuvõime ja vaesuse vähenemine, haridusvaldkond ja muud aastatuhande arengueesmärkide näitajad, heade suhete edendamine naaberriikidega ning demokraatia ja inimõiguste kaitsmine; märgib sellegipoolest, et endiselt on tõsiseid probleeme õigusriigi põhimõtte järgimisel, inimõiguste kaitsmisel, nimelt inimõiguste rikkumiste toimepanijate, sealhulgas sõjaväelaste, ning vähemuste õiguste (näiteks usuliste, etniliste, sooliste ja LGBTI-rühmituste liikmete õiguste) rikkujate vastutusele võtmise tagamisel, ning probleeme esineb ka korruptsiooni vastu võitlemisel; rõhutab, et neid probleeme on võimalik lahendada rahvusvahelise koostöö kaudu, nimelt partnerlus- ja koostöölepingu raames; |
| --- | --- |

c)

peab kiiduväärseks Indoneesia edusamme demokraatliku valitsemistava edendamisel ning riigi pluralistlikus ühiskonnas väljenduvat pühendumist demokraatiale, mida näitavad vabad ja õiglased valimised, meediavabadus, kodanikuühiskonna aktiivsus, majanduslik vastupanuvõime ja vaesuse vähenemine, haridusvaldkond ja muud aastatuhande arengueesmärkide näitajad, heade suhete edendamine naaberriikidega ning demokraatia ja inimõiguste kaitsmine; märgib sellegipoolest, et endiselt on tõsiseid probleeme õigusriigi põhimõtte järgimisel, inimõiguste kaitsmisel, nimelt inimõiguste rikkumiste toimepanijate, sealhulgas sõjaväelaste, ning vähemuste õiguste (näiteks usuliste, etniliste, sooliste ja LGBTI-rühmituste liikmete õiguste) rikkujate vastutusele võtmise tagamisel, ning probleeme esineb ka korruptsiooni vastu võitlemisel; rõhutab, et neid probleeme on võimalik lahendada rahvusvahelise koostöö kaudu, nimelt partnerlus- ja koostöölepingu raames;

| d) | juhib tähelepanu asjaolule, et kaubandus- ja muud majandussidemed ELi ja Indoneesia vahel tihenevad kiiresti, pidades silmas ärivõimalusi, mida pakub kasvavaid välis- ja siseinvesteeringuid ligi tõmmanud majandus; on arvamusel, et kaubandust ja investeerimist, maksustamist ja tolli, majanduspoliitilist dialoogi, keskkonda, tööstuspoliitikat ja VKEsid ning transporti käsitlevate partnerlus- ja koostöölepingu sätete alusel tehtava koostöö kaudu tuleks püüda tagada paremat taristut ja ühenduvust ning täiustatud õigusraamistikku, et päästa valla kogu Indoneesia majanduspotentsiaal ja edendada jätkusuutlikku majanduskasvu, töökohtade loomist ja vaesuse vähendamist nii ELi liikmesriikides kui ka Indoneesias; |
| --- | --- |

d)

juhib tähelepanu asjaolule, et kaubandus- ja muud majandussidemed ELi ja Indoneesia vahel tihenevad kiiresti, pidades silmas ärivõimalusi, mida pakub kasvavaid välis- ja siseinvesteeringuid ligi tõmmanud majandus; on arvamusel, et kaubandust ja investeerimist, maksustamist ja tolli, majanduspoliitilist dialoogi, keskkonda, tööstuspoliitikat ja VKEsid ning transporti käsitlevate partnerlus- ja koostöölepingu sätete alusel tehtava koostöö kaudu tuleks püüda tagada paremat taristut ja ühenduvust ning täiustatud õigusraamistikku, et päästa valla kogu Indoneesia majanduspotentsiaal ja edendada jätkusuutlikku majanduskasvu, töökohtade loomist ja vaesuse vähendamist nii ELi liikmesriikides kui ka Indoneesias;

| e) | rõhutab, et partnerlus- ja koostöölepingu eesmärk on olemasolevatele koostöömehhanismidele lisandudes tugevdada veelgi ELi ja Indoneesia vahelisi suhteid ja teha ülemaailmsete probleemide lahendamisel koostööd, lähtudes ühistest põhimõtetest, nagu võrdsus, vastastikune austus, mõlemapoolne kasu, demokraatia, kodanike aktiivne osalemine, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõigused, ning arendades poliitilist ja majanduskoostööd sellistes valdkondades nagu kaubandus, investeerimine, tööstuspoliitika ja VKE, keskkond, kliimamuutused, energeetika, teadusuuringud ja tehnoloogia, intellektuaalomandi õigused, turism, haridus ja kultuur ning ränne, aga ka rahapesu ja terrorismi rahastamise, uimastikaubanduse, korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja inimkaubanduse vastu võitlemine; |
| --- | --- |

e)

rõhutab, et partnerlus- ja koostöölepingu eesmärk on olemasolevatele koostöömehhanismidele lisandudes tugevdada veelgi ELi ja Indoneesia vahelisi suhteid ja teha ülemaailmsete probleemide lahendamisel koostööd, lähtudes ühistest põhimõtetest, nagu võrdsus, vastastikune austus, mõlemapoolne kasu, demokraatia, kodanike aktiivne osalemine, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõigused, ning arendades poliitilist ja majanduskoostööd sellistes valdkondades nagu kaubandus, investeerimine, tööstuspoliitika ja VKE, keskkond, kliimamuutused, energeetika, teadusuuringud ja tehnoloogia, intellektuaalomandi õigused, turism, haridus ja kultuur ning ränne, aga ka rahapesu ja terrorismi rahastamise, uimastikaubanduse, korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja inimkaubanduse vastu võitlemine;

| f) | on seisukohal, et Indoneesia ja ELi vahelisi suhteid peaks tunnustama strateegiliste suhetena ning et kahepoolsetes ja ülemaailmsetes küsimustes ilmnevate suundumuste käsitlemiseks tuleks korraldada regulaarselt tippkohtumisi; teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjoni president, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning Euroopa Parlamendi liikmed korraldaksid Indoneesiasse korrapäraselt kõrgetasemelisi visiite ning et viisade väljastamist ja juurdepääsu rahvusvahelistele kodanikuühiskonna organisatsioonidele tuleks vastastikku lihtsustada, et võimaldada intensiivistada inimestevahelisi ja kodanikuühiskonna kontakte; peab sellega seoses tervitatavaks partnerlus- ja koostöölepingu artiklile 41 vastava ühiskomitee loomist ning selle kohustust koguneda vähemalt iga kahe aasta tagant vaheldumisi Indoneesias ja Brüsselis; |
| --- | --- |

f)

on seisukohal, et Indoneesia ja ELi vahelisi suhteid peaks tunnustama strateegiliste suhetena ning et kahepoolsetes ja ülemaailmsetes küsimustes ilmnevate suundumuste käsitlemiseks tuleks korraldada regulaarselt tippkohtumisi; teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjoni president, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning Euroopa Parlamendi liikmed korraldaksid Indoneesiasse korrapäraselt kõrgetasemelisi visiite ning et viisade väljastamist ja juurdepääsu rahvusvahelistele kodanikuühiskonna organisatsioonidele tuleks vastastikku lihtsustada, et võimaldada intensiivistada inimestevahelisi ja kodanikuühiskonna kontakte; peab sellega seoses tervitatavaks partnerlus- ja koostöölepingu artiklile 41 vastava ühiskomitee loomist ning selle kohustust koguneda vähemalt iga kahe aasta tagant vaheldumisi Indoneesias ja Brüsselis;

| g) | nõuab tungivalt, et EL ja Indoneesia kasutaksid partnerlus- ja koostöölepingut täielikult ära, et saavutada pikaajalist geostrateegilist kasu, tegeledes kahepoolsetes, piirkondlikes ja ülemaailmsetes foorumites selliste ülemaailmsete julgeolekuprobleemidega nagu kliimamuutuste, massihävitusrelvade leviku, terrorismi, korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, uimastikaubanduse, rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemine, koostöö tegemine andmekaitse valdkonnas ning koostöö jätkamine muudes valdkondades, mida partnerlus- ja koostöölepingus otseselt ei käsitleta, nagu suurõnnetusteks valmisolek ja neile reageerimine, konfliktilahendamine, väike- ja kergrelvad ning meresõidu turvalisus, sealhulgas piraatlus; |
| --- | --- |

g)

nõuab tungivalt, et EL ja Indoneesia kasutaksid partnerlus- ja koostöölepingut täielikult ära, et saavutada pikaajalist geostrateegilist kasu, tegeledes kahepoolsetes, piirkondlikes ja ülemaailmsetes foorumites selliste ülemaailmsete julgeolekuprobleemidega nagu kliimamuutuste, massihävitusrelvade leviku, terrorismi, korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, uimastikaubanduse, rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemine, koostöö tegemine andmekaitse valdkonnas ning koostöö jätkamine muudes valdkondades, mida partnerlus- ja koostöölepingus otseselt ei käsitleta, nagu suurõnnetusteks valmisolek ja neile reageerimine, konfliktilahendamine, väike- ja kergrelvad ning meresõidu turvalisus, sealhulgas piraatlus;

| h) | tunneb heameelt selle üle, et Indoneesia ratifitseeris 2006. aastal kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti ning et ta on hiljuti ratifitseerinud ka mitmeid ÜRO inimõigustealaseid dokumente, mis käsitlevad võõrtöötajaid, puuetega inimesi, laste kaasamist relvastatud konfliktidesse ja laste müüki, lasteprostitutsiooni ja lastepornograafiat; ootab, et nimetatud dokumentidega vastavuse tagamiseks viidaks läbi vajalikud institutsioonilised ja õigusreformid; |
| --- | --- |

h)

tunneb heameelt selle üle, et Indoneesia ratifitseeris 2006. aastal kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti ning et ta on hiljuti ratifitseerinud ka mitmeid ÜRO inimõigustealaseid dokumente, mis käsitlevad võõrtöötajaid, puuetega inimesi, laste kaasamist relvastatud konfliktidesse ja laste müüki, lasteprostitutsiooni ja lastepornograafiat; ootab, et nimetatud dokumentidega vastavuse tagamiseks viidaks läbi vajalikud institutsioonilised ja õigusreformid;

| i) | peab eriti kiiduväärseks Acehis saavutatud rahukokkulepet ja viimase kaheksa aasta jooksul toimunud majandusarengut ning loodab, et nimetatud provintsi ja sealsete elanike vaesusest välja aitamisel on võimalik teha veel täiendavaid edusamme; |
| --- | --- |

i)

peab eriti kiiduväärseks Acehis saavutatud rahukokkulepet ja viimase kaheksa aasta jooksul toimunud majandusarengut ning loodab, et nimetatud provintsi ja sealsete elanike vaesusest välja aitamisel on võimalik teha veel täiendavaid edusamme;

| j) | peab kiiduväärseks Indoneesia ametivõimude jõupingutusi korruptsiooni vastu võitlemisel, sealhulgas korruptsiooni kaotamise komisjoni (KPK) tööd; peab siiski murettekitavaks, et korruptsioon on ikka veel tõsine probleem ja üheks peamiseks takistuseks arengule, hoolimata sellest, et Indoneesia ratifitseeris 2006. aastal ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni, ning palub seetõttu tungivalt võtta partnerlus- ja koostöölepingu artikli 35 alusel täiendavaid meetmeid, et jagada parimaid tavasid võitluses korruptsiooni vastu, sealhulgas ELi liikmesriikides või muudes riikides varjatavate varade tagasivõitmisel, ning võitluses majandus- ja finantskuritegevusega; |
| --- | --- |

j)

peab kiiduväärseks Indoneesia ametivõimude jõupingutusi korruptsiooni vastu võitlemisel, sealhulgas korruptsiooni kaotamise komisjoni (KPK) tööd; peab siiski murettekitavaks, et korruptsioon on ikka veel tõsine probleem ja üheks peamiseks takistuseks arengule, hoolimata sellest, et Indoneesia ratifitseeris 2006. aastal ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni, ning palub seetõttu tungivalt võtta partnerlus- ja koostöölepingu artikli 35 alusel täiendavaid meetmeid, et jagada parimaid tavasid võitluses korruptsiooni vastu, sealhulgas ELi liikmesriikides või muudes riikides varjatavate varade tagasivõitmisel, ning võitluses majandus- ja finantskuritegevusega;

| k) | julgustab ELi liikmesriike laiendama Indoneesiaga vastastikku antavat õigusabi korruptsiooni vastu võitlemisel ja tegema Indoneesiaga koostööd, et keelduda andmast varjupaika korruptsiooni ja inimõiguste rikkumisega seotud üksustele; |
| --- | --- |

k)

julgustab ELi liikmesriike laiendama Indoneesiaga vastastikku antavat õigusabi korruptsiooni vastu võitlemisel ja tegema Indoneesiaga koostööd, et keelduda andmast varjupaika korruptsiooni ja inimõiguste rikkumisega seotud üksustele;

| l) | märgib, kui oluline on Indoneesia seadus nr 34/2004 ja ministri 2009. aasta määrus nr 22, millega nähakse ette, et Indoneesia valitsus võtab kohustuslikus korras üle kõik sõjaväelised ettevõtted ja igasuguse sõjaväelise majandustegevuse; rõhutab nimetatud seaduse ja määruse täitmise suurt mõju demokraatlikule vastutusele korruptsiooni vastu võitlemisel ja inimõiguste kaitsmisel; |
| --- | --- |

l)

märgib, kui oluline on Indoneesia seadus nr 34/2004 ja ministri 2009. aasta määrus nr 22, millega nähakse ette, et Indoneesia valitsus võtab kohustuslikus korras üle kõik sõjaväelised ettevõtted ja igasuguse sõjaväelise majandustegevuse; rõhutab nimetatud seaduse ja määruse täitmise suurt mõju demokraatlikule vastutusele korruptsiooni vastu võitlemisel ja inimõiguste kaitsmisel;

| m) | kiidab Indoneesiat tema rolli eest Bali inimõiguste foorumi juhtimisel piirkondlikul tasandil; peab siiski murettekitavaks ebakõla seoses seaduse nr 8/1985 ja uue massiorganisatsiooni käsitleva seadusega nr 17/2013 (millega tunnistatakse kehtetuks eelmine, ühendusi käsitlev seadus nr 8/1985) kodanikuühiskonna organisatsioonide kohta (nn Ormase seadus), millega võidakse hoolimata väljakuulutatud eesmärgist tagada sallivus ja ennetada ühiskonnarühmade vastast vägivalda ning juhul, kui seda ei muudeta nii, et see oleks kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste normidega, kehtestada vabaühenduste tegevusele tarbetud ja mõnikord koormavad haldus-, õigus- ja finantspiirangud, kahjustades seeläbi märkimisväärselt kodanikuühiskonna tegutsemisvõimet Indoneesias ning piirates ühinemis-, sõna-, kogunemis-, mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadust; on sellega seoses veendunud, et niisuguseid probleeme on asjakohane arutada ELi ja Indoneesia vahelise iga-aastase inimõigustealase dialoogi raames; |
| --- | --- |

m)

kiidab Indoneesiat tema rolli eest Bali inimõiguste foorumi juhtimisel piirkondlikul tasandil; peab siiski murettekitavaks ebakõla seoses seaduse nr 8/1985 ja uue massiorganisatsiooni käsitleva seadusega nr 17/2013 (millega tunnistatakse kehtetuks eelmine, ühendusi käsitlev seadus nr 8/1985) kodanikuühiskonna organisatsioonide kohta (nn Ormase seadus), millega võidakse hoolimata väljakuulutatud eesmärgist tagada sallivus ja ennetada ühiskonnarühmade vastast vägivalda ning juhul, kui seda ei muudeta nii, et see oleks kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste normidega, kehtestada vabaühenduste tegevusele tarbetud ja mõnikord koormavad haldus-, õigus- ja finantspiirangud, kahjustades seeläbi märkimisväärselt kodanikuühiskonna tegutsemisvõimet Indoneesias ning piirates ühinemis-, sõna-, kogunemis-, mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadust; on sellega seoses veendunud, et niisuguseid probleeme on asjakohane arutada ELi ja Indoneesia vahelise iga-aastase inimõigustealase dialoogi raames;

| n) | rõhutab, et nii riigisisesed kui ka välismaised ettevõtjad, kes tegutsevad Indoneesias, peavad arendama oma tegevust kooskõlas ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtetega; peab tervitatavaks piiratud vastutusega äriühingute sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutust käsitlevat valitsuse määrust nr GR 47/2012, mida kohaldatakse üldiselt Indoneesia ettevõtjate suhtes ning milles nähakse ette stiimulid ja sanktsioonid; rõhutab sellele vaatamata suutlikkuse arendamise vajadust, et rakendada ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid; kutsub ELi üles andma partnerlus- ja koostöölepingu raames vajalikku tehnilist abi ja kutsub Indoneesiat üles töötama välja ÜRO juhtpõhimõtete rakendamise riikliku kava; peab kiiduväärseks, et Indoneesia korraldas 2012. aasta novembris rahvusvahelise kohtumise, mida juhtis tema korruptsiooni kaotamise komisjon koos ÜRO Arenguprogrammi ning ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise bürooga ning mille raames arutati korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste põhimõtteid; |
| --- | --- |

n)

rõhutab, et nii riigisisesed kui ka välismaised ettevõtjad, kes tegutsevad Indoneesias, peavad arendama oma tegevust kooskõlas ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtetega; peab tervitatavaks piiratud vastutusega äriühingute sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutust käsitlevat valitsuse määrust nr GR 47/2012, mida kohaldatakse üldiselt Indoneesia ettevõtjate suhtes ning milles nähakse ette stiimulid ja sanktsioonid; rõhutab sellele vaatamata suutlikkuse arendamise vajadust, et rakendada ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid; kutsub ELi üles andma partnerlus- ja koostöölepingu raames vajalikku tehnilist abi ja kutsub Indoneesiat üles töötama välja ÜRO juhtpõhimõtete rakendamise riikliku kava; peab kiiduväärseks, et Indoneesia korraldas 2012. aasta novembris rahvusvahelise kohtumise, mida juhtis tema korruptsiooni kaotamise komisjon koos ÜRO Arenguprogrammi ning ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise bürooga ning mille raames arutati korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste põhimõtteid;

| o) | märgib kahetsusega, et sektantliku vägivalla ning usulistesse ja etnilistesse vähemustesse kuuluvate isikute vastu suunatud diskrimineerimise juhtumite sagenemise põhjuseks peetakse riikliku haridussüsteemi järjest suuremat keskendumist islamiõpetusele, millest tulenevalt väheneb rõhuasetus usulisele, etnilisele ja kultuurilisele pluralismile ning mitmekesisusele, mida sisaldab ka Indoneesia juhtmõte „Bhineka Tunggal Ika“ („Ühtsus mitmekesisuses“), ning ka ametiasutuste ulatuslikult tajutavat poliitilise otsustusvõime puudumist usuäärmusluse käsitlemisel; on jätkuvalt mures diskrimineerivate, ahistavate ja vägivaldsete tegude pärast, mida pannakse toime etnilistesse vähemustesse kuuluvate isikute, naiste ja LGBT-inimeste suhtes ning mille õigustuseks tuuakse mõnikord mitmesuguseid eeskirju ja õigusakte, mis käsitlevad pornograafiat, jumalateotust või usuliste vähemuste tegevust; |
| --- | --- |

o)

märgib kahetsusega, et sektantliku vägivalla ning usulistesse ja etnilistesse vähemustesse kuuluvate isikute vastu suunatud diskrimineerimise juhtumite sagenemise põhjuseks peetakse riikliku haridussüsteemi järjest suuremat keskendumist islamiõpetusele, millest tulenevalt väheneb rõhuasetus usulisele, etnilisele ja kultuurilisele pluralismile ning mitmekesisusele, mida sisaldab ka Indoneesia juhtmõte „Bhineka Tunggal Ika“ („Ühtsus mitmekesisuses“), ning ka ametiasutuste ulatuslikult tajutavat poliitilise otsustusvõime puudumist usuäärmusluse käsitlemisel; on jätkuvalt mures diskrimineerivate, ahistavate ja vägivaldsete tegude pärast, mida pannakse toime etnilistesse vähemustesse kuuluvate isikute, naiste ja LGBT-inimeste suhtes ning mille õigustuseks tuuakse mõnikord mitmesuguseid eeskirju ja õigusakte, mis käsitlevad pornograafiat, jumalateotust või usuliste vähemuste tegevust;

| p) | väljendab muret usuliste vähemuste vastu suunatud vägivalla pärast, mida näitavad rünnakud ahmadija moslemite ja šiiitide vastu ja kirikute sulgemine riigi mõnes osas, ning on samuti mures diskrimineerivate õigusaktide ja riiklike tavade pärast, mis kehtivad nende isikute suhtes, kes ei kuulu ühte kuuest tunnustatud religioonist, seoses abielude ja sündide registreerimise ning isikut tõendavate dokumentide väljastamisega; kutsub Indoneesia ametivõime üles tagama põhiseaduses sätestatud usuvabaduse praktilise kohaldamise ning jätkama usulise sallivuse edendamist; on sellega seoses veendunud, et niisuguseid probleeme on asjakohane arutada ELi ja Indoneesia vahelise iga-aastase inimõigustealase dialoogi ning partnerlus- ja koostöölepingu artikli 39 raames, milles käsitletakse riigi ja avaliku halduse ajakohastamist; |
| --- | --- |

p)

väljendab muret usuliste vähemuste vastu suunatud vägivalla pärast, mida näitavad rünnakud ahmadija moslemite ja šiiitide vastu ja kirikute sulgemine riigi mõnes osas, ning on samuti mures diskrimineerivate õigusaktide ja riiklike tavade pärast, mis kehtivad nende isikute suhtes, kes ei kuulu ühte kuuest tunnustatud religioonist, seoses abielude ja sündide registreerimise ning isikut tõendavate dokumentide väljastamisega; kutsub Indoneesia ametivõime üles tagama põhiseaduses sätestatud usuvabaduse praktilise kohaldamise ning jätkama usulise sallivuse edendamist; on sellega seoses veendunud, et niisuguseid probleeme on asjakohane arutada ELi ja Indoneesia vahelise iga-aastase inimõigustealase dialoogi ning partnerlus- ja koostöölepingu artikli 39 raames, milles käsitletakse riigi ja avaliku halduse ajakohastamist;

| q) | tuletab meelde, et surmanuhtluse kaotamine on liidu inimõiguste poliitika põhieesmärk; kutsub Indoneesia ametivõime üles kaaluma surmanuhtluse kaotamist või vähemalt selle kohaldamisele moratooriumi kehtestamist; on sellega seoses veendunud, et niisuguseid probleeme on asjakohane arutada ELi ja Indoneesia vahelise iga-aastase inimõigustealase dialoogi raames; nõuab lisaks tungivalt, et EL kohustuks tihendama suhteid Indoneesia kodanikuühiskonnaga, et edendada inimõigusi, õigusriigi põhimõtet ja korruptsioonivastast võitlust ning toetada surmanuhtluse kaotamist; |
| --- | --- |

q)

tuletab meelde, et surmanuhtluse kaotamine on liidu inimõiguste poliitika põhieesmärk; kutsub Indoneesia ametivõime üles kaaluma surmanuhtluse kaotamist või vähemalt selle kohaldamisele moratooriumi kehtestamist; on sellega seoses veendunud, et niisuguseid probleeme on asjakohane arutada ELi ja Indoneesia vahelise iga-aastase inimõigustealase dialoogi raames; nõuab lisaks tungivalt, et EL kohustuks tihendama suhteid Indoneesia kodanikuühiskonnaga, et edendada inimõigusi, õigusriigi põhimõtet ja korruptsioonivastast võitlust ning toetada surmanuhtluse kaotamist;

| r) | väljendab suurt muret tsiviilelanike suhtes toime pandud piinamise ja muude inimõiguste rikkumiste pärast Paapuas ja Lääne-Paapuas, kus viimase 50 aasta jooksul on tapetud hinnanguliselt üle 100 000 inimese; peab kiiduväärseks Paapua valitsusjuhi hiljutist teadet selle kohta, et Paapua avatakse esimest korda pärast pikki aastaid välisajakirjanikele ja vabaühendustele; kutsub ELi üles pakkuma Indoneesia ametivõimudele abi Paapua olukorra parandamiseks põhjaliku käsituse väljatöötamisel, nagu seda on juba tehtud Acehi puhul; on jätkuvalt mures julgeolekujõudude ja iseseisvust toetavate rühmituste vaheliste kokkupõrgete pärast ja julgeolekujõudude poolt toime pandud inimõiguste rikkumiste kohta laekuvate ärevate teadete pärast ning samuti edusammude puudumise pärast hariduse, tervishoiu ja töövõimaluste valdkonnas ning seoses võimalusega kasutada sõna- ja kogunemisvabadust, millel on Paapua elanike jaoks äärmiselt suur tähtsus, nagu seda on ka keskkonna, loodusvarade ja nende kultuurilise identiteedi kaitse küsimustel; nõuab tungivalt, et Indoneesia ametiasutused tagaksid ELi sõltumatutele vaatlejatele vaba juurdepääsu piirkonnale; |
| --- | --- |

r)

väljendab suurt muret tsiviilelanike suhtes toime pandud piinamise ja muude inimõiguste rikkumiste pärast Paapuas ja Lääne-Paapuas, kus viimase 50 aasta jooksul on tapetud hinnanguliselt üle 100 000 inimese; peab kiiduväärseks Paapua valitsusjuhi hiljutist teadet selle kohta, et Paapua avatakse esimest korda pärast pikki aastaid välisajakirjanikele ja vabaühendustele; kutsub ELi üles pakkuma Indoneesia ametivõimudele abi Paapua olukorra parandamiseks põhjaliku käsituse väljatöötamisel, nagu seda on juba tehtud Acehi puhul; on jätkuvalt mures julgeolekujõudude ja iseseisvust toetavate rühmituste vaheliste kokkupõrgete pärast ja julgeolekujõudude poolt toime pandud inimõiguste rikkumiste kohta laekuvate ärevate teadete pärast ning samuti edusammude puudumise pärast hariduse, tervishoiu ja töövõimaluste valdkonnas ning seoses võimalusega kasutada sõna- ja kogunemisvabadust, millel on Paapua elanike jaoks äärmiselt suur tähtsus, nagu seda on ka keskkonna, loodusvarade ja nende kultuurilise identiteedi kaitse küsimustel; nõuab tungivalt, et Indoneesia ametiasutused tagaksid ELi sõltumatutele vaatlejatele vaba juurdepääsu piirkonnale;

| s) | peab kiiduväärseks Indoneesia valitsuse tehtavaid jõupingutusi, et võimaldada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametil riigis tegutseda ja aidata kaasa varjupaigataotlejate ja pagulastega tegelemisel; märgib, kui oluline on avalik poliitiline arutelu ühiskonna toetuse suurendamiseks varjupaigataotlejatele ja pagulastele; soovitab lisaks Indoneesial ja ELil rakendada täielikult partnerlus- ja koostöölepingu artiklit 34, et teha koostööd rändealastes küsimustes, sealhulgas seadusliku ja ebaseadusliku rände, inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse alal; |
| --- | --- |

s)

peab kiiduväärseks Indoneesia valitsuse tehtavaid jõupingutusi, et võimaldada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametil riigis tegutseda ja aidata kaasa varjupaigataotlejate ja pagulastega tegelemisel; märgib, kui oluline on avalik poliitiline arutelu ühiskonna toetuse suurendamiseks varjupaigataotlejatele ja pagulastele; soovitab lisaks Indoneesial ja ELil rakendada täielikult partnerlus- ja koostöölepingu artiklit 34, et teha koostööd rändealastes küsimustes, sealhulgas seadusliku ja ebaseadusliku rände, inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse alal;

| t) | nõuab tungivalt, et EL ja Indoneesia teeksid tihedat koostööd partnerlus- ja koostöölepingu õigusalast koostööd käsitleva artikli 4 raames, et viia lõpule ÜRO 1948. aasta genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimine Indoneesia poolt; |
| --- | --- |

t)

nõuab tungivalt, et EL ja Indoneesia teeksid tihedat koostööd partnerlus- ja koostöölepingu õigusalast koostööd käsitleva artikli 4 raames, et viia lõpule ÜRO 1948. aasta genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimine Indoneesia poolt;

| u) | väljendab heameelt 2010. aastal alustatud ELi ja Indoneesia vahelise inimõigustealase dialoogi jätkumise üle ning julgustab suurendama kodanikuühiskonna osalemist ja panust seoses nimetatud dialoogi ja riikliku inimõigustealase tegevuskava rakendamisega; |
| --- | --- |

u)

väljendab heameelt 2010. aastal alustatud ELi ja Indoneesia vahelise inimõigustealase dialoogi jätkumise üle ning julgustab suurendama kodanikuühiskonna osalemist ja panust seoses nimetatud dialoogi ja riikliku inimõigustealase tegevuskava rakendamisega;

| v) | peab tervitatavaks 2006., 2008. ja 2010. aasta õigusakte, millega keelustatakse naiste suguelundite moonutamine; tunnustab Indoneesia ametivõimude jõupingutusi, sealhulgas naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni ja ÜRO lapse õiguste konventsiooni ratifitseerimist, ning riikliku naistevastase vägivalla vastu võitlemise komisjoni (Komnas Perempuan) ja kohaliku kodanikuühiskonna tööd teabe levitamisel naiste suguelundite moonutamise ohtude kohta; märgib, et vaatamata nendele jõupingutustele ja naiste suguelundite moonutamist keelustava ÜRO resolutsiooni vastuvõtmisele, järgitakse seda tava Indoneesia mõnes osas endiselt; soovitab sellega seoses, et EL ja Indoneesia teeksid tihedat koostööd partnerlus- ja koostöölepingu tervist käsitleva artikli 31 raames ning et nad kasutaksid inimõigustealast dialoogi selleks, et vahetada parimaid tavasid eesmärgiga kaotada suguelundite moonutamine ja vähendada terviseriske, mida sellised protseduurid tüdrukutele ja naistele tekitavad; kutsub Indoneesiat üles kahekordistama oma jõupingutusi, et lõpetada niisugune raskekujuline tüdrukute ja naiste vastu suunatud sooline vägivald, mis kujutab endast nende inimõiguste rasket rikkumist; |
| --- | --- |

v)

peab tervitatavaks 2006., 2008. ja 2010. aasta õigusakte, millega keelustatakse naiste suguelundite moonutamine; tunnustab Indoneesia ametivõimude jõupingutusi, sealhulgas naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni ja ÜRO lapse õiguste konventsiooni ratifitseerimist, ning riikliku naistevastase vägivalla vastu võitlemise komisjoni (Komnas Perempuan) ja kohaliku kodanikuühiskonna tööd teabe levitamisel naiste suguelundite moonutamise ohtude kohta; märgib, et vaatamata nendele jõupingutustele ja naiste suguelundite moonutamist keelustava ÜRO resolutsiooni vastuvõtmisele, järgitakse seda tava Indoneesia mõnes osas endiselt; soovitab sellega seoses, et EL ja Indoneesia teeksid tihedat koostööd partnerlus- ja koostöölepingu tervist käsitleva artikli 31 raames ning et nad kasutaksid inimõigustealast dialoogi selleks, et vahetada parimaid tavasid eesmärgiga kaotada suguelundite moonutamine ja vähendada terviseriske, mida sellised protseduurid tüdrukutele ja naistele tekitavad; kutsub Indoneesiat üles kahekordistama oma jõupingutusi, et lõpetada niisugune raskekujuline tüdrukute ja naiste vastu suunatud sooline vägivald, mis kujutab endast nende inimõiguste rasket rikkumist;

| w) | peab kiiduväärseks edusamme, mis Indoneesia on saavutanud laste töö kõige halvemate vormide kaotamise riikliku tegevuskava ning laste ärakasutamist tõkestava õigusraamistiku abil; |
| --- | --- |

w)

peab kiiduväärseks edusamme, mis Indoneesia on saavutanud laste töö kõige halvemate vormide kaotamise riikliku tegevuskava ning laste ärakasutamist tõkestava õigusraamistiku abil;

| x) | tunnustab töötajate liikumiste olulist rolli valitsuse ja muude sidusrühmadega korraldatud dialoogides ja läbirääkimistes töötingimuste ja sotsiaalkindlustuse õiguste edendamiseks Indoneesias; soovitab partnerlus- ja koostöölepingu inimõigusi ja mittediskrimineerimist tagavate sätete alusel tehtava koostöö raames arutada küsimusi, mis on seotud soolise võrdõiguslikkusega töökohal ja soolise palgalõhe kaotamisega; toonitab eeskätt niisuguse konkreetse tegevuse tähtsust, millega tagatakse, et rahvusvahelisi peamisi tööstandardeid on täielikult rakendatud, kuna naistöötajaid kasutatakse jätkuvalt ära ja diskrimineeritakse ülekoormamise, alatasustamise ning juhtkonnapoolse väärkohtlemise näol; |
| --- | --- |

x)

tunnustab töötajate liikumiste olulist rolli valitsuse ja muude sidusrühmadega korraldatud dialoogides ja läbirääkimistes töötingimuste ja sotsiaalkindlustuse õiguste edendamiseks Indoneesias; soovitab partnerlus- ja koostöölepingu inimõigusi ja mittediskrimineerimist tagavate sätete alusel tehtava koostöö raames arutada küsimusi, mis on seotud soolise võrdõiguslikkusega töökohal ja soolise palgalõhe kaotamisega; toonitab eeskätt niisuguse konkreetse tegevuse tähtsust, millega tagatakse, et rahvusvahelisi peamisi tööstandardeid on täielikult rakendatud, kuna naistöötajaid kasutatakse jätkuvalt ära ja diskrimineeritakse ülekoormamise, alatasustamise ning juhtkonnapoolse väärkohtlemise näol;

| y) | rõhutab, et ELi eksport Indoneesiasse on viimase kuue aasta jooksul kahekordistunud ja 2012. aastal oli selle väärtus 9,6 miljardit eurot; märgib, et kahepoolse kaubanduse maht oli üksnes 25 miljardit eurot ning see teeb Indoneesiast ELi 29. kaubanduspartneri ning alles neljanda ELi kaubanduspartneri selles piirkonnas, ehkki Indoneesia SKP ja rahvaarv moodustavad ASEANi riikide SKPst ja rahvaarvust 40 %; märgib siiski, et ELi investeeringud Indoneesiasse on ülikõrgel tasemel, nii et välismaiste otseinvesteeringute seisukohast on Indoneesia Singapuri järel teisel kohal, kusjuures üle 1 000 ELi ettevõtte on investeerinud Indoneesiasse enam kui 1 000 miljardit eurot ja nende palgal on 1,1 miljonit indoneeslast; |
| --- | --- |

y)

rõhutab, et ELi eksport Indoneesiasse on viimase kuue aasta jooksul kahekordistunud ja 2012. aastal oli selle väärtus 9,6 miljardit eurot; märgib, et kahepoolse kaubanduse maht oli üksnes 25 miljardit eurot ning see teeb Indoneesiast ELi 29. kaubanduspartneri ning alles neljanda ELi kaubanduspartneri selles piirkonnas, ehkki Indoneesia SKP ja rahvaarv moodustavad ASEANi riikide SKPst ja rahvaarvust 40 %; märgib siiski, et ELi investeeringud Indoneesiasse on ülikõrgel tasemel, nii et välismaiste otseinvesteeringute seisukohast on Indoneesia Singapuri järel teisel kohal, kusjuures üle 1 000 ELi ettevõtte on investeerinud Indoneesiasse enam kui 1 000 miljardit eurot ja nende palgal on 1,1 miljonit indoneeslast;

| z) | kutsub Indoneesiat ja ELi üles kaaluma peale partnerlus- ja koostöölepingu raames nõutava koostöö ka vabakaubanduslepingu läbirääkimiste alustamist, et kaotada järk-järgult olulised kaubandustõkked, sealhulgas tihendada konsultatsioone WTO eeskirjade täitmise üle, edendada tehnilisi kaubandustõkkeid käsitlevate rahvusvaheliste normide kasutamist, parandada intellektuaalomandi õiguse kaitset, suurendada kaubanduseeskirjade läbipaistvust ja arendada tollikoostööd ning edendada mittediskrimineerivat investeerimiskorda, suurendades sellega kaupade, investeeringute, teenuste ja hangete vahetamist; |
| --- | --- |

z)

kutsub Indoneesiat ja ELi üles kaaluma peale partnerlus- ja koostöölepingu raames nõutava koostöö ka vabakaubanduslepingu läbirääkimiste alustamist, et kaotada järk-järgult olulised kaubandustõkked, sealhulgas tihendada konsultatsioone WTO eeskirjade täitmise üle, edendada tehnilisi kaubandustõkkeid käsitlevate rahvusvaheliste normide kasutamist, parandada intellektuaalomandi õiguse kaitset, suurendada kaubanduseeskirjade läbipaistvust ja arendada tollikoostööd ning edendada mittediskrimineerivat investeerimiskorda, suurendades sellega kaupade, investeeringute, teenuste ja hangete vahetamist;

| aa) | peab kiiduväärseks Indoneesia püüdeid teha ELiga koostööd, et kaotada kauplemine ebaseadusliku puidu ja sellest tehtud toodetega; märgib, et 2013. aasta septembris sõlmisid EL ja Indoneesia vabatahtliku partnerluslepingu, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT); märgib, et Indoneesia puittoodete eksport ELi kasvas 2013. aasta esimeses veerandis 114 %; ootab, et ELi importimiseks mõeldud Indoneesia puidule ja puittoodetele hakataks väljastama puidu ja puittoodete õiguspärasust tõendavaid FLEGT-litsentse, mis saab võimalikuks siis, kui mõlema poole hinnangul on Indoneesia puidu õiguspärasuse tagamise süsteem piisavalt kindel; eeldab, et korrapäraste ühishindamiste raames uuritakse asjaomaste osaliste suutlikkust rakendada FLEGTi vabatahtlikku partnerluslepingut; |
| --- | --- |

aa)

peab kiiduväärseks Indoneesia püüdeid teha ELiga koostööd, et kaotada kauplemine ebaseadusliku puidu ja sellest tehtud toodetega; märgib, et 2013. aasta septembris sõlmisid EL ja Indoneesia vabatahtliku partnerluslepingu, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT); märgib, et Indoneesia puittoodete eksport ELi kasvas 2013. aasta esimeses veerandis 114 %; ootab, et ELi importimiseks mõeldud Indoneesia puidule ja puittoodetele hakataks väljastama puidu ja puittoodete õiguspärasust tõendavaid FLEGT-litsentse, mis saab võimalikuks siis, kui mõlema poole hinnangul on Indoneesia puidu õiguspärasuse tagamise süsteem piisavalt kindel; eeldab, et korrapäraste ühishindamiste raames uuritakse asjaomaste osaliste suutlikkust rakendada FLEGTi vabatahtlikku partnerluslepingut;

| ab) | tunnustab Indoneesia ja ELi keskset rolli kliimamuutuste käsitlemisel, arvestades nende geopoliitilist ja majanduslikku tähtsust, territoriaalset ulatust ja rahvaarvu; peab tervitatavaks Indoneesia üha suuremat rolli rahvusvahelistes kliimamuutustealastes läbirääkimistes; peab kiiduväärseks Indoneesia 2009. aastal avaldatud kõrgelennulisi kavasid vähendada heite kasvu ja tema taotlust rahvusvahelise toetuse saamiseks, mille abil riik võiks saavutada veelgi ulatuslikuma vähendamise; märgib, et Indoneesia kasvuhoonegaaside heite peamiseks põhjuseks on raadamine ja maakasutuse muutumine, kuid arvatakse, et 2027. aastaks edendab kasvav energiasektor metsandust; kutsub seetõttu partnerlus- ja koostöölepingu pooli üles kehtestama viivitamatult partnerlus- ja koostöölepingu energeetikat käsitleva artikli 23 raames kahepoolse institutsioonilise koostöömehhanismi, mille eeskujuks võiks olla Ühendkuningriigi kliimamuutuste üksus, mille Indoneesia asutas 2001. aastal, et mitmekesistada energiavarustust uute ja taastuvate energiavormide ja nende ülekandetaristute väljatöötamise kaudu eesmärgiga ühendada omavahel taastuvenergia ja nõudluskeskused ning saavutada energia ratsionaalne kasutus, et võidelda kliimamuutuste vastu ja edendada säästvat arengut; |
| --- | --- |

ab)

tunnustab Indoneesia ja ELi keskset rolli kliimamuutuste käsitlemisel, arvestades nende geopoliitilist ja majanduslikku tähtsust, territoriaalset ulatust ja rahvaarvu; peab tervitatavaks Indoneesia üha suuremat rolli rahvusvahelistes kliimamuutustealastes läbirääkimistes; peab kiiduväärseks Indoneesia 2009. aastal avaldatud kõrgelennulisi kavasid vähendada heite kasvu ja tema taotlust rahvusvahelise toetuse saamiseks, mille abil riik võiks saavutada veelgi ulatuslikuma vähendamise; märgib, et Indoneesia kasvuhoonegaaside heite peamiseks põhjuseks on raadamine ja maakasutuse muutumine, kuid arvatakse, et 2027. aastaks edendab kasvav energiasektor metsandust; kutsub seetõttu partnerlus- ja koostöölepingu pooli üles kehtestama viivitamatult partnerlus- ja koostöölepingu energeetikat käsitleva artikli 23 raames kahepoolse institutsioonilise koostöömehhanismi, mille eeskujuks võiks olla Ühendkuningriigi kliimamuutuste üksus, mille Indoneesia asutas 2001. aastal, et mitmekesistada energiavarustust uute ja taastuvate energiavormide ja nende ülekandetaristute väljatöötamise kaudu eesmärgiga ühendada omavahel taastuvenergia ja nõudluskeskused ning saavutada energia ratsionaalne kasutus, et võidelda kliimamuutuste vastu ja edendada säästvat arengut;

| ac) | väljendab tõsist muret palmiõli suureneva nõudluse mõju pärast raadamisele Indoneesias, mis on maailma suurim palmiõli tootja ja tarbija; peab tervitatavaks valitsuse 2011. aasta moratooriumit uute metsade maharaiumise kohta, kuid nõuab tungivalt meetmete võtmist selleks, et kaotada arvukad lüngad, mis on seni selle mõju oluliselt vähendanud; |
| --- | --- |

ac)

väljendab tõsist muret palmiõli suureneva nõudluse mõju pärast raadamisele Indoneesias, mis on maailma suurim palmiõli tootja ja tarbija; peab tervitatavaks valitsuse 2011. aasta moratooriumit uute metsade maharaiumise kohta, kuid nõuab tungivalt meetmete võtmist selleks, et kaotada arvukad lüngad, mis on seni selle mõju oluliselt vähendanud;

| ad) | väljendab heameelt ELi ja Indoneesia vahel 2011. aastal sõlmitud lennunduslepingu üle, millega kaotatakse kodakondsust käsitlevad piirangud kahepoolsetes lennuteenustes ning mis aitab tihendada ELi ja Indoneesia vahelist üldist koostööd; soovitab astuda partnerlus- ja koostöölepingu transporti käsitleva artikli 34 raames täiendavaid samme, eeskätt luua tiheda dialoogi mere- ja maismaatranspordi valdkonnas, et parandada Indoneesia arhipelaagi taristut ning võtta meetmeid, millega rakendataks täielikult transpordi ohutuse, turvalisuse ja saastamise vältimise rahvusvahelisi nõudeid; |
| --- | --- |

ad)

väljendab heameelt ELi ja Indoneesia vahel 2011. aastal sõlmitud lennunduslepingu üle, millega kaotatakse kodakondsust käsitlevad piirangud kahepoolsetes lennuteenustes ning mis aitab tihendada ELi ja Indoneesia vahelist üldist koostööd; soovitab astuda partnerlus- ja koostöölepingu transporti käsitleva artikli 34 raames täiendavaid samme, eeskätt luua tiheda dialoogi mere- ja maismaatranspordi valdkonnas, et parandada Indoneesia arhipelaagi taristut ning võtta meetmeid, millega rakendataks täielikult transpordi ohutuse, turvalisuse ja saastamise vältimise rahvusvahelisi nõudeid;

| ae) | väljendab muret seoses igal aastal korduvate metspõlengutega, mille süüdlaseks peetakse suurel määral palmiõliistandusi ning metsaettevõtjaid ja põllumajandusettevõtjaid, kes puhastavad maad istanduste jaoks, ning mis mõjutab ka ülemaailmset soojenemist, mistõttu on Indoneesia üks suuremaid kasvuhoonegaaside heitkoguste tekitajaid maailmas; peab tervitatavaks Indoneesia valitsuse lubadust ratifitseerida järgmise aasta alguses ASEANi piiriülest sudureostust käsitlev kokkulepe ning palub tungivalt võtta ametivõimudel viivitamatult tõhusamaid ennetusmeetmeid; |
| --- | --- |

ae)

väljendab muret seoses igal aastal korduvate metspõlengutega, mille süüdlaseks peetakse suurel määral palmiõliistandusi ning metsaettevõtjaid ja põllumajandusettevõtjaid, kes puhastavad maad istanduste jaoks, ning mis mõjutab ka ülemaailmset soojenemist, mistõttu on Indoneesia üks suuremaid kasvuhoonegaaside heitkoguste tekitajaid maailmas; peab tervitatavaks Indoneesia valitsuse lubadust ratifitseerida järgmise aasta alguses ASEANi piiriülest sudureostust käsitlev kokkulepe ning palub tungivalt võtta ametivõimudel viivitamatult tõhusamaid ennetusmeetmeid;

| af) | märgib, et turism on Indoneesia majanduse üks juhtivaid sektoreid; toonitab sellega seoses, et partnerlus- ja koostöölepingu artikliga 17 nähakse ette suurepärane võimalus teabevahetuseks ja parimate tavade kindlaksmääramiseks, et maksimeerida Indoneesia loodus- ja kultuuripärandi võimalusi ja leevendada negatiivset mõju, nagu saastus või mereökosüsteemide kahjustamine, eesmärgiga arendada säästva turismi mudeleid ja suurendada turismivaldkonna positiivset panust, võttes seejuures arvesse kohalike kogukondade huve; |
| --- | --- |

af)

märgib, et turism on Indoneesia majanduse üks juhtivaid sektoreid; toonitab sellega seoses, et partnerlus- ja koostöölepingu artikliga 17 nähakse ette suurepärane võimalus teabevahetuseks ja parimate tavade kindlaksmääramiseks, et maksimeerida Indoneesia loodus- ja kultuuripärandi võimalusi ja leevendada negatiivset mõju, nagu saastus või mereökosüsteemide kahjustamine, eesmärgiga arendada säästva turismi mudeleid ja suurendada turismivaldkonna positiivset panust, võttes seejuures arvesse kohalike kogukondade huve;

| ag) | märgib, et Indoneesia ja ELi inimestevahelisi kontakte viiakse ellu programmi Erasmus Mundus II kaudu, mille raames anti 2008.–2010. aastal stipendiumi 200 inimesele; märgib tunnustavalt, et Euroopa Komisjon kavandab koolitusi ja seminare, mille eesmärk on parandada Indoneesia VKEde arusaama ja teadlikkust rahvusvahelistest normidest ja kvaliteedinõuetest; palub siiski tungivalt suurendada üliõpilaste ja teadustöötajate vahetust, luua partnerlus- ja koostöölepingus sisalduva haridust ja kultuuri käsitleva artikli 25 alusel korrapärased koolituskavad ning vahetada turismi-, ettevõtluse ja keelevaldkonnas parimaid tavasid ja oskusteavet; kutsub sellega seoses Indoneesiat ja ELi samuti üles kaaluma läbirääkimiste alustamist viisalihtsustuse üle, et hõlbustada inimestevahelisi kontakte; |
| --- | --- |

ag)

märgib, et Indoneesia ja ELi inimestevahelisi kontakte viiakse ellu programmi Erasmus Mundus II kaudu, mille raames anti 2008.–2010. aastal stipendiumi 200 inimesele; märgib tunnustavalt, et Euroopa Komisjon kavandab koolitusi ja seminare, mille eesmärk on parandada Indoneesia VKEde arusaama ja teadlikkust rahvusvahelistest normidest ja kvaliteedinõuetest; palub siiski tungivalt suurendada üliõpilaste ja teadustöötajate vahetust, luua partnerlus- ja koostöölepingus sisalduva haridust ja kultuuri käsitleva artikli 25 alusel korrapärased koolituskavad ning vahetada turismi-, ettevõtluse ja keelevaldkonnas parimaid tavasid ja oskusteavet; kutsub sellega seoses Indoneesiat ja ELi samuti üles kaaluma läbirääkimiste alustamist viisalihtsustuse üle, et hõlbustada inimestevahelisi kontakte;

| ah) | märgib, et EL andis 2007.–2013. aastal Indoneesiale arenguabi ligikaudu 400 miljonit eurot; tunnistab, et alates 2014. aastast ei ole Indoneesia enam mitmeaastaste näidisprogrammide raames rahastamiskõlblik, kuna ta on saavutanud madalama keskmise sissetulekuga riigi staatuse, kuid ta saab jätkuvalt abi ELi üldiste tariifsete soodustuste kava raames; palub seetõttu tungivalt, et Indoneesia rakendaks edasi varem mitmeaastaste näidisprogrammide raames esmatähtsaks peetud ja rahastatud poliitikat näiteks hariduse, kaubanduse ja investeeringute, õiguskaitse ja justiitsvaldkonna, üldise suutlikkuse suurendamise ning kliimamuutuste valdkonnas; on arvamusel, et partnerlus- ja koostöölepingu raames tehtaval kahepoolsel koostööl, Euroopa Investeerimispanga pakutaval rahastamisel ja mis tahes tulevastel majanduspartnerluslepingutel on niisuguste prioriteetide edendamisel Indoneesias väga tähtis roll; |
| --- | --- |

ah)

märgib, et EL andis 2007.–2013. aastal Indoneesiale arenguabi ligikaudu 400 miljonit eurot; tunnistab, et alates 2014. aastast ei ole Indoneesia enam mitmeaastaste näidisprogrammide raames rahastamiskõlblik, kuna ta on saavutanud madalama keskmise sissetulekuga riigi staatuse, kuid ta saab jätkuvalt abi ELi üldiste tariifsete soodustuste kava raames; palub seetõttu tungivalt, et Indoneesia rakendaks edasi varem mitmeaastaste näidisprogrammide raames esmatähtsaks peetud ja rahastatud poliitikat näiteks hariduse, kaubanduse ja investeeringute, õiguskaitse ja justiitsvaldkonna, üldise suutlikkuse suurendamise ning kliimamuutuste valdkonnas; on arvamusel, et partnerlus- ja koostöölepingu raames tehtaval kahepoolsel koostööl, Euroopa Investeerimispanga pakutaval rahastamisel ja mis tahes tulevastel majanduspartnerluslepingutel on niisuguste prioriteetide edendamisel Indoneesias väga tähtis roll;

| ai) | soovitab Indoneesial ja ELil määrata partnerlus- ja koostöölepingu sätete raames kindlaks koostöövaldkonnad, et paremini rakendada ja juhtida Indoneesia majandusarengu üldkava (MP3EI) oskusteabe ja parimate tavade vahetamise kaudu avaliku ja erasektori partnerluse vallas, ning teha Indoneesia ja mõne ELi liikmesriigi G20 raames võetud kohustuste kohaselt tihedat koostööd, et tegeleda kasumi ümberpaigutamise ja maksustamise vältimise probleemiga ja võtta kasutusele maksualase teabe automaatse vahetamise süsteem; |
| --- | --- |

ai)

soovitab Indoneesial ja ELil määrata partnerlus- ja koostöölepingu sätete raames kindlaks koostöövaldkonnad, et paremini rakendada ja juhtida Indoneesia majandusarengu üldkava (MP3EI) oskusteabe ja parimate tavade vahetamise kaudu avaliku ja erasektori partnerluse vallas, ning teha Indoneesia ja mõne ELi liikmesriigi G20 raames võetud kohustuste kohaselt tihedat koostööd, et tegeleda kasumi ümberpaigutamise ja maksustamise vältimise probleemiga ja võtta kasutusele maksualase teabe automaatse vahetamise süsteem;

| aj) | palub tungivalt ELil toetada partnerlus- ja koostöölepingu raames Indoneesia jõupingutusi avaliku halduse ajakohastamisel, eelkõige suurendada poliitikakujundamise ja poliitikavaldkondade elluviimise suutlikkust ning tugevdada kohtusüsteemi ja õiguskaitseasutusi; |
| --- | --- |

aj)

palub tungivalt ELil toetada partnerlus- ja koostöölepingu raames Indoneesia jõupingutusi avaliku halduse ajakohastamisel, eelkõige suurendada poliitikakujundamise ja poliitikavaldkondade elluviimise suutlikkust ning tugevdada kohtusüsteemi ja õiguskaitseasutusi;

| ak) | nõuab, et EL ja Indoneesia teeksid koostööd ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) rakendamisel ning palub neil tungivalt loodusvarasid ja elurikkust, s.o metsa- ja mereressursse ning kalavarusid säilitada ja säästvalt majandada; väljendab muret seoses erasektori kasvava raadamisega palmiõli- ja kummipuuistanduste jaoks ning monokultuuri kahjuliku mõju pärast; |
| --- | --- |

ak)

nõuab, et EL ja Indoneesia teeksid koostööd ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) rakendamisel ning palub neil tungivalt loodusvarasid ja elurikkust, s.o metsa- ja mereressursse ning kalavarusid säilitada ja säästvalt majandada; väljendab muret seoses erasektori kasvava raadamisega palmiõli- ja kummipuuistanduste jaoks ning monokultuuri kahjuliku mõju pärast;

| al) | peab tervitatavaks, et Indoneesia on ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni, ning kutsub ELi üles pakkuma abi vajalike institutsiooniliste ja muude reformide läbiviimiseks, et täita konventsiooni nõudeid ja suurendada meresõidu ohutust piirkonnas; |
| --- | --- |

al)

peab tervitatavaks, et Indoneesia on ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni, ning kutsub ELi üles pakkuma abi vajalike institutsiooniliste ja muude reformide läbiviimiseks, et täita konventsiooni nõudeid ja suurendada meresõidu ohutust piirkonnas;

| am) | peab tervitatavaks partnerlus- ja koostöölepingut, mis annab tunnistust ELi ja Indoneesia vaheliste sidemete kasvavast tähtsusest ja avab kahepoolsetes suhetes uue peatüki, tugevdades poliitilist, majandus- ja sektoripõhist koostööd paljudes poliitikavaldkondades, hõlbustades kaubandus- ja investeeringuvooge ja inimestevahelisi kontakte, muu hulgas ELi ja ASEANi algatuse raames, ning suurendades Indoneesia ja ELi vahelist koostööd ülemaailmsetele probleemidele reageerimisel, lisandudes juba olemasolevale koostööle muude rahvusvaheliste organisatsioonide raames, kus nii EL kui ka Indoneesia etendavad järjest olulisemat osa; rõhutab, et kahe- ja mitmepoolne koostöö võib aidata edendada konflikti lahendamist nii piirkondlikul kui ka ülemaailmsel tasandil ning tõhustada vara tagasivõitmist ning võitlust terrorismi, piraatluse, organiseeritud kuritegevuse, rahapesu ja maksuparadiiside vastu; väljendab seetõttu heameelt asjaolu üle, et kõik liikmesriigid on juba 2009. aastal allkirjastatud partnerlus- ja koostöölepingu ratifitseerinud; |
| --- | --- |

am)

peab tervitatavaks partnerlus- ja koostöölepingut, mis annab tunnistust ELi ja Indoneesia vaheliste sidemete kasvavast tähtsusest ja avab kahepoolsetes suhetes uue peatüki, tugevdades poliitilist, majandus- ja sektoripõhist koostööd paljudes poliitikavaldkondades, hõlbustades kaubandus- ja investeeringuvooge ja inimestevahelisi kontakte, muu hulgas ELi ja ASEANi algatuse raames, ning suurendades Indoneesia ja ELi vahelist koostööd ülemaailmsetele probleemidele reageerimisel, lisandudes juba olemasolevale koostööle muude rahvusvaheliste organisatsioonide raames, kus nii EL kui ka Indoneesia etendavad järjest olulisemat osa; rõhutab, et kahe- ja mitmepoolne koostöö võib aidata edendada konflikti lahendamist nii piirkondlikul kui ka ülemaailmsel tasandil ning tõhustada vara tagasivõitmist ning võitlust terrorismi, piraatluse, organiseeritud kuritegevuse, rahapesu ja maksuparadiiside vastu; väljendab seetõttu heameelt asjaolu üle, et kõik liikmesriigid on juba 2009. aastal allkirjastatud partnerlus- ja koostöölepingu ratifitseerinud;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 144, 10.6.1980, lk 2.

(2)  ELT C 272 E, 13.11.2003, lk 476.

(3)  ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 617.

(4)  ELT C 87 E, 7.4.2004, lk 528.

(5)  ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 147.

(6)  ELT L 264, 8.10.2011, lk 2.

(7)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 201.

(8)  ELT C 239 E, 20.8.2013, lk 1.

(9)  ELT L 154, 15.6.2012, lk 1.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/394 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/394

---

P7_TA(2014)0142

EÜ ja Indoneesia Vabariigi vaheline laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamleping, välja arvatud tagasivõtmisega seotud küsimused ***

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta, välja arvatud tagasivõtmisega seotud küsimused (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 285/49)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11250/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11250/2013),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu eelnõu (14032/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu eelnõu (14032/2009),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 91, 100, artikli 191 lõikele 4, artiklitele 207 ja 209 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0351/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 91, 100, artikli 191 lõikele 4, artiklitele 207 ja 209 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0351/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0134/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0134/2014),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Indoneesia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Indoneesia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/395 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/395

---

P7_TA(2014)0143

EÜ ja Indoneesia vaheline laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamleping seoses tagasivõtmisega seotud küsimustega ***

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta seoses tagasivõtmisega seotud küsimustega (11313/2013 – C7-0356/2013 – 2013/0120B(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 285/50)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11313/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11313/2013),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu eelnõu (14032/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu eelnõu (14032/2009),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõikele 3, koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a (C7-0356/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõikele 3, koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a (C7-0356/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ning väliskomisjoni arvamust (A7-0115/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ning väliskomisjoni arvamust (A7-0115/2014),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Indoneesia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Indoneesia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/396 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/396

---

P7_TA(2014)0144

ELi ja Türgi vaheline riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtuleping ***

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, milles käsitletakse nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtulepingu sõlmimise kohta (10697/2012 – C7-0029/2014 – 2012/0122(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 285/51)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10697/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10697/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtulepingu projekti (10693/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtulepingu projekti (10693/2012),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõikele 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0029/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõikele 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0029/2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ning väliskomisjoni arvamust (A7-0097/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ning väliskomisjoni arvamust (A7-0097/2014),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/397 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/397

---

P7_TA(2014)0147

Ühtne Euroopa raudteepiirkond ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/34/EL (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond) riigisiseste reisijateveoteenuste turu avamise ja raudteeinfrastruktuuri juhtimise osas (COM(2013)0029 – C7-0025/2013 – 2013/0029(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/52)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0029), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0029),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0025/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0025/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa Senati, Leedu Seimi, Luksemburgi Saadikutekoja, Madalmaade Parlamendi Esimese ja Teise Koja ja Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa Senati, Leedu Seimi, Luksemburgi Saadikutekoja, Madalmaade Parlamendi Esimese ja Teise Koja ja Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 8. oktoobri 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 8. oktoobri 2013. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0037/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0037/2014),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 122.

(2)  ELT C 356, 5.12.2013, lk 92.

---

P7_TC1-COD(2013)0029

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond) riigisiseste reisijateveoteenuste turu avamise ja raudteeinfrastruktuuri juhtimise osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Viimase kümne aasta jooksul on
  Euroopa maanteevõrgustiku osakaal suurenenud 27 %, samas kui raudteevõrgustiku kasutamine on vähenenud 2 %. Pealegi on
  reisijateveo osakaalu tõus raudteel olnud ebapiisav selleks, et suurendada selle veo turuosa võrreldes auto- ja õhuvedudega. 6 % suurune reisijateveo osakaal Euroopa Liidu siseses raudteeveos on jäänud üsna stabiilseks.
  ja
  raudtee-reisijateveoteenused ei vasta kasvavatele vajadustele pakkumise või kvaliteedi osas. [ME 1] |
| --- | --- |

(1)

Viimase kümne aasta jooksul on
  Euroopa maanteevõrgustiku osakaal suurenenud 27 %, samas kui raudteevõrgustiku kasutamine on vähenenud 2 %. Pealegi on
  reisijateveo osakaalu tõus raudteel olnud ebapiisav selleks, et suurendada selle veo turuosa võrreldes auto- ja õhuvedudega. 6 % suurune reisijateveo osakaal Euroopa Liidu siseses raudteeveos on jäänud üsna stabiilseks.
  ja
  raudtee-reisijateveoteenused ei vasta kasvavatele vajadustele pakkumise või kvaliteedi osas. [ME 1]

| (1a) | Raudtee ebapiisavat osakaalu Euroopa transpordis põhjustavad näiteks ebaausad konkurentsitingimused muude transpordivahenditega võrreldes, ebapiisav poliitiline tahe raudteetranspordi arendamiseks ja puudulik investeerimine raudteevõrgustikesse. [ME 2] |
| --- | --- |

(1a)

Raudtee ebapiisavat osakaalu Euroopa transpordis põhjustavad näiteks ebaausad konkurentsitingimused muude transpordivahenditega võrreldes, ebapiisav poliitiline tahe raudteetranspordi arendamiseks ja puudulik investeerimine raudteevõrgustikesse. [ME 2]

| (2) | Liidu raudteekaubaveo turg avati konkurentsile direktiiviga 2004/51/EÜ (4) alates 2007. aastast ja rahvusvaheline reisijateveo turg direktiiviga 2007/58/EÜ (5) alates 2010. aastast. Lisaks on mõned liikmesriigid avanud oma riigisisesed reisijateveoteenused konkurentsile, kas siis avatud juurdepääsuõiguste kohaldamise kaudu või võistleva pakkumismenetluse kaudu avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks või mõlemal viisil. |
| --- | --- |

(2)

Liidu raudteekaubaveo turg avati konkurentsile direktiiviga 2004/51/EÜ (4) alates 2007. aastast ja rahvusvaheline reisijateveo turg direktiiviga 2007/58/EÜ (5) alates 2010. aastast. Lisaks on mõned liikmesriigid avanud oma riigisisesed reisijateveoteenused konkurentsile, kas siis avatud juurdepääsuõiguste kohaldamise kaudu või võistleva pakkumismenetluse kaudu avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks või mõlemal viisil.

| (2a) | Nimetatud direktiivide sätete tegeliku mõju hindamiseks tuleb kontrollida pakutavate teenuste kvaliteeti konkreetsete faktide, pakkumis- ja kasutamismäärade, kulude ja kasutustasude alusel. [ME 3] |
| --- | --- |

(2a)

Nimetatud direktiivide sätete tegeliku mõju hindamiseks tuleb kontrollida pakutavate teenuste kvaliteeti konkreetsete faktide, pakkumis- ja kasutamismäärade, kulude ja kasutustasude alusel. [ME 3]

| (2b) | Ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomiseks on väga tähtis asjaomaste õigusaktide täielik, tulemuslik ja õigeaegne rakendamine kõigis liikmesriikides. Sektoris täheldatud puudujääke arvestades peaksid liikmesriigid liidu õigusaktide rakendamist hoolikalt kontrollima. [ME 4] |
| --- | --- |

(2b)

Ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomiseks on väga tähtis asjaomaste õigusaktide täielik, tulemuslik ja õigeaegne rakendamine kõigis liikmesriikides. Sektoris täheldatud puudujääke arvestades peaksid liikmesriigid liidu õigusaktide rakendamist hoolikalt kontrollima. [ME 4]

| (2c) | Mitmetest uuringutest ja küsimustikest nähtub, et liikmesriikides, kes on oma riigisisese reisijateveoturu avanud, näiteks Rootsis ja Ühendkuningriigis, on kasvanud raudteetranspordi turg ning reisijate ja töötajate rahulolu. [ME 5] |
| --- | --- |

(2c)

Mitmetest uuringutest ja küsimustikest nähtub, et liikmesriikides, kes on oma riigisisese reisijateveoturu avanud, näiteks Rootsis ja Ühendkuningriigis, on kasvanud raudteetranspordi turg ning reisijate ja töötajate rahulolu. [ME 5]

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/34/EL (6), luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond, kus on ühised eeskirjad raudteeveo-ettevõtjate ja infrastruktuuriettevõtjate juhtimise, infrastruktuuri rahastamise ja kasutustasude, raudteeinfrastruktuurile ja teenustele juurdepääsu tingimuste ning raudteeturu regulatiivse järelevalve kohta. Sellest lähtuvalt on nüüd võimalik viia liidu raudteeturu avamine lõpule ja reformida infrastruktuuriettevõtjate juhtimist, et tagada infrastruktuurile võrdne juurdepääs
  , eesmärgiga parandada kogu liidus raudteeveoteenuste kvaliteeti ning tagada samas sotsiaalsed standardid ja tööhõivetingimused
  . [ME 6] |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/34/EL (6), luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond, kus on ühised eeskirjad raudteeveo-ettevõtjate ja infrastruktuuriettevõtjate juhtimise, infrastruktuuri rahastamise ja kasutustasude, raudteeinfrastruktuurile ja teenustele juurdepääsu tingimuste ning raudteeturu regulatiivse järelevalve kohta. Sellest lähtuvalt on nüüd võimalik viia liidu raudteeturu avamine lõpule ja reformida infrastruktuuriettevõtjate juhtimist, et tagada infrastruktuurile võrdne juurdepääs
  , eesmärgiga parandada kogu liidus raudteeveoteenuste kvaliteeti ning tagada samas sotsiaalsed standardid ja tööhõivetingimused
  . [ME 6]

| (3a) | Liidu raudteeturu avamise lõpuleviimist tuleks pidada eriti oluliseks, et raudtee saaks muutuda hinna ja kvaliteedi seisukohalt teiste transpordiliikide arvestatavaks alternatiiviks. [ME 7] |
| --- | --- |

(3a)

Liidu raudteeturu avamise lõpuleviimist tuleks pidada eriti oluliseks, et raudtee saaks muutuda hinna ja kvaliteedi seisukohalt teiste transpordiliikide arvestatavaks alternatiiviks. [ME 7]

| (4) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2012/34/EL peab komisjon tegema vajaduse korral ettepanekuid seadusandlike meetmete kohta seoses riigisiseste reisijateveoteenuste turu avamisega ja töötama välja sobivad tingimused, et tagada
  kõige kulutõhusam
  mittediskrimineeriv juurdepääs infrastruktuurile, võttes aluseks olemasolevad nõuded

  sealhulgas valitsevatele ettevõtetele kuuluvale müügiinfrastruktuurile, lähtudes
  infrastruktuuri majandamise ja veoteenuste lahususe kohta
  kehtivatest nõuetest
  . [ME 8] |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2012/34/EL peab komisjon tegema vajaduse korral ettepanekuid seadusandlike meetmete kohta seoses riigisiseste reisijateveoteenuste turu avamisega ja töötama välja sobivad tingimused, et tagada
  kõige kulutõhusam
  mittediskrimineeriv juurdepääs infrastruktuurile, võttes aluseks olemasolevad nõuded

  sealhulgas valitsevatele ettevõtetele kuuluvale müügiinfrastruktuurile, lähtudes
  infrastruktuuri majandamise ja veoteenuste lahususe kohta
  kehtivatest nõuetest
  . [ME 8]

| (4a) | Riigisisese reisijateveoturu avamine mõjub soodsalt Euroopa raudteetranspordi turu toimimisele; see suurendab paindlikkust ning ettevõtjate ja reisijate võimalusi. Ka raudteepersonal saab avamisest kasu, sest saab rohkem võimalusi pakkuda oma teenuseid uutele turule sisenejatele. Kogenud töötajad saavad anda uutele osalejatele lisandväärtust, mis toob kaasa paremad töötingimused. [ME 9] |
| --- | --- |

(4a)

Riigisisese reisijateveoturu avamine mõjub soodsalt Euroopa raudteetranspordi turu toimimisele; see suurendab paindlikkust ning ettevõtjate ja reisijate võimalusi. Ka raudteepersonal saab avamisest kasu, sest saab rohkem võimalusi pakkuda oma teenuseid uutele turule sisenejatele. Kogenud töötajad saavad anda uutele osalejatele lisandväärtust, mis toob kaasa paremad töötingimused. [ME 9]

| (4b) | Liikmesriigid vastutavad oma raudteetöötajate tööturgude korraldamise eest. Seejuures peaksid nad tagama et, tööturu korraldamise viis ei kahjustaks teenuse kvaliteeti. Liidu õigus pakub juba selget raamistikku raudteetöötajate kaitseks. [ME 10] |
| --- | --- |

(4b)

Liikmesriigid vastutavad oma raudteetöötajate tööturgude korraldamise eest. Seejuures peaksid nad tagama et, tööturu korraldamise viis ei kahjustaks teenuse kvaliteeti. Liidu õigus pakub juba selget raamistikku raudteetöötajate kaitseks. [ME 10]

| (5) | Infrastruktuuri tõhusamaks majandamiseks ja kasutamiseks tuleks luua koordineerimiskomitee, mis aitaks infrastruktuuriettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate tegevust paremini kooskõlastada.
  Et tagada võrgustiku igapäevane sujuv juhtimine, sh liikluse haldamine võrgustikus talvehooajal, peaks liikluskontrolli tasandi infrastruktuuriettevõtja lisaks kooskõlastama oma tegevust raudteeveo-ettevõtjatega, seadmata ohtu oma sõltumatust ja vastutust võrgustiku juhtimise ja kehtivate eeskirjade täitmise eest. [ME 117] |
| --- | --- |

(5)

Infrastruktuuri tõhusamaks majandamiseks ja kasutamiseks tuleks luua koordineerimiskomitee, mis aitaks infrastruktuuriettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate tegevust paremini kooskõlastada.
  Et tagada võrgustiku igapäevane sujuv juhtimine, sh liikluse haldamine võrgustikus talvehooajal, peaks liikluskontrolli tasandi infrastruktuuriettevõtja lisaks kooskõlastama oma tegevust raudteeveo-ettevõtjatega, seadmata ohtu oma sõltumatust ja vastutust võrgustiku juhtimise ja kehtivate eeskirjade täitmise eest. [ME 117]

| (6) | Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et kõiki raudteeinfrastruktuuri jätkusuutlikuks toimimiseks, hoolduseks ja arenguks vajalikke ülesandeid täidab kooskõlastatud viisil infrastruktuuriettevõtja ise. |
| --- | --- |

(6)

Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et kõiki raudteeinfrastruktuuri jätkusuutlikuks toimimiseks, hoolduseks ja arenguks vajalikke ülesandeid täidab kooskõlastatud viisil infrastruktuuriettevõtja ise.

| (6a) | Euroopa raudteepiirkonnas piisava ja ausa konkurentsi tagamiseks on peale infrastruktuuride diskrimineerimisvaba kättesaadavuse tagamise vajalik riikide raudteevõrgustike integreerimine ning reguleerivate asutuste tugevdamine. Tugevdamine peaks toimuma nii pädevate reguleerivate asutuste õiguste laiendamise kui ka reguleerivate asutuste võrgustiku arendamisega, millest saaks tulevikus liidu raudteetranspordi turu keskne reguleerija. [ME 12] |
| --- | --- |

(6a)

Euroopa raudteepiirkonnas piisava ja ausa konkurentsi tagamiseks on peale infrastruktuuride diskrimineerimisvaba kättesaadavuse tagamise vajalik riikide raudteevõrgustike integreerimine ning reguleerivate asutuste tugevdamine. Tugevdamine peaks toimuma nii pädevate reguleerivate asutuste õiguste laiendamise kui ka reguleerivate asutuste võrgustiku arendamisega, millest saaks tulevikus liidu raudteetranspordi turu keskne reguleerija. [ME 12]

| (6b) | Kõigi käesolevas direktiivis ette nähtud asjaomaste ülesannete täitmisel tuleks infrastruktuuriettevõtjat kohustada kasutama oma pädevust selleks, et pidevalt tõhustada raudteeinfrastruktuuri majandamist ja pakkuda kasutajatele kvaliteetseid teenuseid. [ME 13] |
| --- | --- |

(6b)

Kõigi käesolevas direktiivis ette nähtud asjaomaste ülesannete täitmisel tuleks infrastruktuuriettevõtjat kohustada kasutama oma pädevust selleks, et pidevalt tõhustada raudteeinfrastruktuuri majandamist ja pakkuda kasutajatele kvaliteetseid teenuseid. [ME 13]

| (7) | Piiriülesed probleemid
  , näiteks raudtee juurdepääsutasude osas,
  tuleks tõhusalt lahendada eri liikmesriikide infrastruktuuriettevõtjate vahel, luues selleks Euroopa infrastruktuuriettevõtjate võrgustiku
  , ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust infrastruktuuri kavandamisel ja rahastamisel
  . [ME 14] |
| --- | --- |

(7)

Piiriülesed probleemid
  , näiteks raudtee juurdepääsutasude osas,
  tuleks tõhusalt lahendada eri liikmesriikide infrastruktuuriettevõtjate vahel, luues selleks Euroopa infrastruktuuriettevõtjate võrgustiku
  , ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust infrastruktuuri kavandamisel ja rahastamisel
  . [ME 14]

| (8) | Selleks et tagada võrdne juurdepääs infrastruktuurile, tuleks kõrvaldada huvide konfliktid, mis tulenevad

  integreeritud struktuurid kujundada nii, et ei tekiks huvide konflikte
  infrastruktuuri majandamist

  majandamise
  ja vedusid hõlmavatest integreeritud struktuuridest

  veoteenuste vahel
  . Ainuke viis, kuidas tagada raudteeinfrastruktuurile võrdne juurdepääs, on kaotada põhjus konkurente diskrimineerida

  võimalikud konkurentide diskrimineerimise põhjused
  . See on ka eeldus riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste turu edukaks avamiseks. Ühtlasi õnnestuks nii kõrvaldada integreeritud struktuuri

  struktuuride
  puhul esinev ja turumoonutusi tekitav ristsubsideerimise võimalus
  ning korraldada personali tasustamist ja muude hüvede jagamist nii, et ei tekiks eeliskohtlemist konkurentidega võrreldes
  . [ME 15] |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada võrdne juurdepääs infrastruktuurile, tuleks kõrvaldada huvide konfliktid, mis tulenevad

  integreeritud struktuurid kujundada nii, et ei tekiks huvide konflikte
  infrastruktuuri majandamist

  majandamise
  ja vedusid hõlmavatest integreeritud struktuuridest

  veoteenuste vahel
  . Ainuke viis, kuidas tagada raudteeinfrastruktuurile võrdne juurdepääs, on kaotada põhjus konkurente diskrimineerida

  võimalikud konkurentide diskrimineerimise põhjused
  . See on ka eeldus riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste turu edukaks avamiseks. Ühtlasi õnnestuks nii kõrvaldada integreeritud struktuuri

  struktuuride
  puhul esinev ja turumoonutusi tekitav ristsubsideerimise võimalus
  ning korraldada personali tasustamist ja muude hüvede jagamist nii, et ei tekiks eeliskohtlemist konkurentidega võrreldes
  . [ME 15]

| (9) | Praegused nõudmised infrastruktuuriettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate lahususe kohta on sätestatud direktiivis 2012/34/EL ning need hõlmavad üksnes infrastruktuuriettevõtjate peamisi ülesandeid, milleks on otsuste tegemine rongiliinide jaotamise kohta ning otsuste tegemine infrastruktuuri kasutustasu kohta. Siiski oleks vaja, et kõiki ülesandeid täidetaks sõltumatult, kuna teatavaid ülesandeid saab kasutada ka diskrimineerivalt konkurentide vastu. See puudutab eelkõige
  piletimüügiteenuste, jaamade ja depoode kättesaadavust puudutavaid otsuseid ning
  investeerimis- või hooldusotsuseid, mida saab teha neid võrgustiku osi eelistades, mida integreeritud ettevõtjate veoettevõtjad peamiselt kasutavad. Hooldustööde kavandamise otsused võivad mõjutada rongiliinide kättesaadavust konkurentide jaoks. [ME 16] |
| --- | --- |

(9)

Praegused nõudmised infrastruktuuriettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate lahususe kohta on sätestatud direktiivis 2012/34/EL ning need hõlmavad üksnes infrastruktuuriettevõtjate peamisi ülesandeid, milleks on otsuste tegemine rongiliinide jaotamise kohta ning otsuste tegemine infrastruktuuri kasutustasu kohta. Siiski oleks vaja, et kõiki ülesandeid täidetaks sõltumatult, kuna teatavaid ülesandeid saab kasutada ka diskrimineerivalt konkurentide vastu. See puudutab eelkõige
  piletimüügiteenuste, jaamade ja depoode kättesaadavust puudutavaid otsuseid ning
  investeerimis- või hooldusotsuseid, mida saab teha neid võrgustiku osi eelistades, mida integreeritud ettevõtjate veoettevõtjad peamiselt kasutavad. Hooldustööde kavandamise otsused võivad mõjutada rongiliinide kättesaadavust konkurentide jaoks. [ME 16]

| (9a) | Hoolimata direktiivis 2013/34/EL sätestatud, infrastruktuuriettevõtja sõltumatuse tagamiseks mõeldud kaitsemeetmetest, võivad vertikaalselt integreeritud ettevõtjad oma struktuuri kaudu pakkuda sellistesse ettevõtetesse kuuluvatele raudteeveo-ettevõtjatele teenimatuid konkurentsieeliseid. [ME 17] |
| --- | --- |

(9a)

Hoolimata direktiivis 2013/34/EL sätestatud, infrastruktuuriettevõtja sõltumatuse tagamiseks mõeldud kaitsemeetmetest, võivad vertikaalselt integreeritud ettevõtjad oma struktuuri kaudu pakkuda sellistesse ettevõtetesse kuuluvatele raudteeveo-ettevõtjatele teenimatuid konkurentsieeliseid. [ME 17]

| (10) | Direktiivi 2012/34/EL praegused nõudmised hõlmavad üksnes sõltumatust õiguslikul, organisatsioonilisel ja otsuste vastuvõtmise tasandil. See ei välista täielikult võimalust säilitada integreeritud ettevõtjat, kui kõik kolm sõltumatuskategooriat on tagatud. Otsuste vastuvõtmise puhul peab olema tagatud, et kohaste kaitsemeetmetega välistatakse integreeritud ettevõtja kontroll infrastruktuuriettevõtja otsuste vastuvõtmise üle. Kuid isegi selliste kaitsemeetmete täielik rakendamine ei välista kõiki diskrimineeriva käitumise võimalusi konkurendi suhtes, mida vertikaalselt integreeritud ettevõtja olemasolul ette tuleb. Integreeritud struktuuride puhul on ristsubsideerimise võimalus endiselt olemas või siis on reguleerivatel asutustel väga raske sellise ristsubsideerimise vältimiseks kehtestatud kaitsemeetmeid kontrollida ja jõustada. Infrastruktuuriettevõtja institutsiooni lahutamine vedude institutsioonist oleks kõnealuste probleemide lahendamiseks kõige tõhusam võimalus. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivi 2012/34/EL praegused nõudmised hõlmavad üksnes sõltumatust õiguslikul, organisatsioonilisel ja otsuste vastuvõtmise tasandil. See ei välista täielikult võimalust säilitada integreeritud ettevõtjat, kui kõik kolm sõltumatuskategooriat on tagatud. Otsuste vastuvõtmise puhul peab olema tagatud, et kohaste kaitsemeetmetega välistatakse integreeritud ettevõtja kontroll infrastruktuuriettevõtja otsuste vastuvõtmise üle. Kuid isegi selliste kaitsemeetmete täielik rakendamine ei välista kõiki diskrimineeriva käitumise võimalusi konkurendi suhtes, mida vertikaalselt integreeritud ettevõtja olemasolul ette tuleb. Integreeritud struktuuride puhul on ristsubsideerimise võimalus endiselt olemas või siis on reguleerivatel asutustel väga raske sellise ristsubsideerimise vältimiseks kehtestatud kaitsemeetmeid kontrollida ja jõustada. Infrastruktuuriettevõtja institutsiooni lahutamine vedude institutsioonist oleks kõnealuste probleemide lahendamiseks kõige tõhusam võimalus.

| (11) | Seepärast tuleks kohustada liikmesriike tagama, et samal juriidilisel või füüsilisel isikul või samadel juriidilistel või füüsilistel isikutel ei oleks õigust kontrollida infrastruktuuriettevõtjat ja omada samaaegselt kontrolli- või mis tahes muud õigust raudteeveo-ettevõtja üle. Vastupidi, kontroll raudteeveo-ettevõtja üle peaks välistama võimaluse omada kontrolli- või mis tahes muud õigust infrastruktuuriettevõtja üle.

  Käesoleva direktiivi eesmärk on luua kõigi raudteeveo-ettevõtjate vahel vaba ja õiglane konkurents ning sellega takistada raudteeveo-ettevõtjat kasutamast artiklis 3 määratletud vertikaalselt integreeritud mudelit. [ME 18] |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks kohustada liikmesriike tagama, et samal juriidilisel või füüsilisel isikul või samadel juriidilistel või füüsilistel isikutel ei oleks õigust kontrollida infrastruktuuriettevõtjat ja omada samaaegselt kontrolli- või mis tahes muud õigust raudteeveo-ettevõtja üle. Vastupidi, kontroll raudteeveo-ettevõtja üle peaks välistama võimaluse omada kontrolli- või mis tahes muud õigust infrastruktuuriettevõtja üle.

  Käesoleva direktiivi eesmärk on luua kõigi raudteeveo-ettevõtjate vahel vaba ja õiglane konkurents ning sellega takistada raudteeveo-ettevõtjat kasutamast artiklis 3 määratletud vertikaalselt integreeritud mudelit. [ME 18]

| (12) | Kui liikmesriigid siiski säilitavad infrastruktuuriettevõtja vertikaalselt integreeritud ettevõtja osana, peaksid nad vähemalt kehtestama ranged kaitsemeetmed, millega tagada, et infrastruktuuriettevõtja tervikuna oleks integreeritud ettevõtjast tegelikult sõltumatu. Kõnealused kaitsemeetmed ei peaks hõlmama mitte üksnes infrastruktuuriettevõtja kooskõlastatud tegevust seoses integreeritud ettevõtjaga, vaid ka infrastruktuuriettevõtja majandamise struktuuri ja kui võimalik, siis vältida integreeritud struktuuri sees finantsülekandeid infrastruktuuriettevõtja ja integreeritud ettevõtja mõne muu juriidilise isiku vahel. Infrastruktuuriettevõtja majandamise sõltumatuse tähenduses ei ole need kaitsemeetmed üksnes vastavuses sellega, mis on vajalik olemasolevate nõudmiste täitmiseks seoses otsuste tegemise sõltumatusega peamistes direktiiviga 2012/34/EL ettenähtud ülesannetes, vaid need lähevad nimetatud nõuetest kaugemale ning nendesse on lisatud sätted, et välistada võimalus kasutada infrastruktuuriettevõtja tulu vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste üksuste rahastamiseks. Seda tuleks kohaldada liikmesriikide maksustamisseadustest sõltumata ja ilma et see piiraks ELi riigiabieeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(12)

Kui liikmesriigid siiski säilitavad infrastruktuuriettevõtja vertikaalselt integreeritud ettevõtja osana, peaksid nad vähemalt kehtestama ranged kaitsemeetmed, millega tagada, et infrastruktuuriettevõtja tervikuna oleks integreeritud ettevõtjast tegelikult sõltumatu. Kõnealused kaitsemeetmed ei peaks hõlmama mitte üksnes infrastruktuuriettevõtja kooskõlastatud tegevust seoses integreeritud ettevõtjaga, vaid ka infrastruktuuriettevõtja majandamise struktuuri ja kui võimalik, siis vältida integreeritud struktuuri sees finantsülekandeid infrastruktuuriettevõtja ja integreeritud ettevõtja mõne muu juriidilise isiku vahel. Infrastruktuuriettevõtja majandamise sõltumatuse tähenduses ei ole need kaitsemeetmed üksnes vastavuses sellega, mis on vajalik olemasolevate nõudmiste täitmiseks seoses otsuste tegemise sõltumatusega peamistes direktiiviga 2012/34/EL ettenähtud ülesannetes, vaid need lähevad nimetatud nõuetest kaugemale ning nendesse on lisatud sätted, et välistada võimalus kasutada infrastruktuuriettevõtja tulu vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste üksuste rahastamiseks. Seda tuleks kohaldada liikmesriikide maksustamisseadustest sõltumata ja ilma et see piiraks ELi riigiabieeskirjade kohaldamist.

| (12a) | Raudtee-reisijateveoteenuste siseturu avamisel, eelkõige praeguste integreeritud struktuuride reformimisel tuleks tõsiselt kaaluda raudteeohutuse parandamise küsimust, et mitte luua täiendavaid haldustõkkeid, mis takistavad hooldustöid ja ohutuse suurendamist. [ME 19] |
| --- | --- |

(12a)

Raudtee-reisijateveoteenuste siseturu avamisel, eelkõige praeguste integreeritud struktuuride reformimisel tuleks tõsiselt kaaluda raudteeohutuse parandamise küsimust, et mitte luua täiendavaid haldustõkkeid, mis takistavad hooldustöid ja ohutuse suurendamist. [ME 19]

| (12b) | Võimalus infrastruktuuriettevõtjal maksta dividende vertikaalselt integreeritud ettevõtja viimasele omanikule ei tohiks infrastruktuuriettevõtjal takistada reservide moodustamist, et parandada oma finantsolukorda ja tasakaalustada oma bilanssi mõistliku aja jooksul, nagu on nõutud käesoleva direktiiviga. Kõik infrastruktuuriettevõtja makstud dividendid tuleks sihtotstarbeliselt suunata investeeringuteks käigusoleva raudteeinfrastruktuuri uuendamiseks. [ME 107] |
| --- | --- |

(12b)

Võimalus infrastruktuuriettevõtjal maksta dividende vertikaalselt integreeritud ettevõtja viimasele omanikule ei tohiks infrastruktuuriettevõtjal takistada reservide moodustamist, et parandada oma finantsolukorda ja tasakaalustada oma bilanssi mõistliku aja jooksul, nagu on nõutud käesoleva direktiiviga. Kõik infrastruktuuriettevõtja makstud dividendid tuleks sihtotstarbeliselt suunata investeeringuteks käigusoleva raudteeinfrastruktuuri uuendamiseks. [ME 107]

| (12c) | Vertikaalselt integreeritud ettevõtja valdusettevõtja võib kaasa aidata strateegiliste otsuste tegemisele, mis on vajalikud raudteetranspordisüsteemi toimimiseks tervikuna kõigi raudteeturul tegutsevate osapoolte huvides, ilma et see piiraks nende otsuste kohaldamist, mis käsitlevad infrastruktuuriettevõtja ülesandeid. [ME 108] |
| --- | --- |

(12c)

Vertikaalselt integreeritud ettevõtja valdusettevõtja võib kaasa aidata strateegiliste otsuste tegemisele, mis on vajalikud raudteetranspordisüsteemi toimimiseks tervikuna kõigi raudteeturul tegutsevate osapoolte huvides, ilma et see piiraks nende otsuste kohaldamist, mis käsitlevad infrastruktuuriettevõtja ülesandeid. [ME 108]

| (12d) | Vertikaalselt integreeritud ettevõtja viimaste omanike esindajatel järelevalvenõukogus peaks olema võimalik kaasata isikuid, kelle on määranud viimased omanikud, kuid kes ei tööta nende alluvuses, tingimusel et neil isikutel ei ole kohustusi või huvisid integreeritud ettevõtja mõnes teises üksuses. [ME 109] |
| --- | --- |

(12d)

Vertikaalselt integreeritud ettevõtja viimaste omanike esindajatel järelevalvenõukogus peaks olema võimalik kaasata isikuid, kelle on määranud viimased omanikud, kuid kes ei tööta nende alluvuses, tingimusel et neil isikutel ei ole kohustusi või huvisid integreeritud ettevõtja mõnes teises üksuses. [ME 109]

| (12e) | Eeskirjad, millega tagatakse infrastruktuuriettevõtja sõltumatus vertikaalselt integreeritud ettevõttes, ei tohiks piirata valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga käsitlevate Eurostati kriteeriumide kohaldamist, sest igal juhul võib valdusettevõtja, arvestades isegi infrastruktuuriettevõtja sõltumatuse kaitsemeetmeid, säilitada infrastruktuuri omandi ja sellele lisaks piisaval arvul ülesandeid, et teda ei peetaks üksnes kunstlikuks üksuseks, mille ainus eesmärk on valitsemissektori võla vähendamine nende kriteeriumide tähenduses. [ME 110] |
| --- | --- |

(12e)

Eeskirjad, millega tagatakse infrastruktuuriettevõtja sõltumatus vertikaalselt integreeritud ettevõttes, ei tohiks piirata valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga käsitlevate Eurostati kriteeriumide kohaldamist, sest igal juhul võib valdusettevõtja, arvestades isegi infrastruktuuriettevõtja sõltumatuse kaitsemeetmeid, säilitada infrastruktuuri omandi ja sellele lisaks piisaval arvul ülesandeid, et teda ei peetaks üksnes kunstlikuks üksuseks, mille ainus eesmärk on valitsemissektori võla vähendamine nende kriteeriumide tähenduses. [ME 110]

| (13) | Hoolimata sõltumatust tagavate kaitsemeetmete rakendamisest võivad vertikaalselt integreeritud ettevõtjad kasutada ära oma struktuuri ja pakkuda sellistesse ettevõtetesse kuuluvatele raudteesektori ettevõtjatele teenimatuid konkurentsieeliseid. Sel põhjusel ja ilma, et see mõjutaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 258, peaks komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel kontrollima, et kõnealuseid kaitsemeetmeid rakendatakse tegelikult ning et veel esinev konkurentsi moonutamine kaotatakse. Juhul kui komisjon ei suuda seda kindlaks teha, peaks kõigil liikmesriikidel olema võimalus asjaomaste integreeritud ettevõtjate juurdepääsuõigusi piirata või tagasi võtta. |
| --- | --- |

(13)

Hoolimata sõltumatust tagavate kaitsemeetmete rakendamisest võivad vertikaalselt integreeritud ettevõtjad kasutada ära oma struktuuri ja pakkuda sellistesse ettevõtetesse kuuluvatele raudteesektori ettevõtjatele teenimatuid konkurentsieeliseid. Sel põhjusel ja ilma, et see mõjutaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 258, peaks komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel kontrollima, et kõnealuseid kaitsemeetmeid rakendatakse tegelikult ning et veel esinev konkurentsi moonutamine kaotatakse. Juhul kui komisjon ei suuda seda kindlaks teha, peaks kõigil liikmesriikidel olema võimalus asjaomaste integreeritud ettevõtjate juurdepääsuõigusi piirata või tagasi võtta.

| (13a) | Võttes arvesse võrgustike erinevat suurust ja tihedust ning riiklike ja kohalike või piirkondlike asutuste erinevaid organisatsioonilisi struktuure ning erinevaid kogemusi turu avamisel, tuleks igal liikmesriigil lasta küllalt paindlikult oma võrgustikku korraldada nii, et saavutada avatud juurdepääsuõigusega teenuste ja avaliku teenindamise lepingute alusel osutatavate teenuste optimaalne tasakaal ning tagada kõigile reisijatele kvaliteetsed ja kättesaadavad teenused. Pärast pakkumiskonkursile pandavate avaliku teenindamise lepingute väljavalimist peab iga liikmesriik igal üksikjuhul määratlema iga teenuse jaoks kaitsemeetmed, mida rakendada konkursi ebaõnnestumise korral. Need meetmed ei tohi mingil moel tekitada teenust pakkuvatele raudteeveo-ettevõtjatele täiendavaid teenustasusid. [ME 20] |
| --- | --- |

(13a)

Võttes arvesse võrgustike erinevat suurust ja tihedust ning riiklike ja kohalike või piirkondlike asutuste erinevaid organisatsioonilisi struktuure ning erinevaid kogemusi turu avamisel, tuleks igal liikmesriigil lasta küllalt paindlikult oma võrgustikku korraldada nii, et saavutada avatud juurdepääsuõigusega teenuste ja avaliku teenindamise lepingute alusel osutatavate teenuste optimaalne tasakaal ning tagada kõigile reisijatele kvaliteetsed ja kättesaadavad teenused. Pärast pakkumiskonkursile pandavate avaliku teenindamise lepingute väljavalimist peab iga liikmesriik igal üksikjuhul määratlema iga teenuse jaoks kaitsemeetmed, mida rakendada konkursi ebaõnnestumise korral. Need meetmed ei tohi mingil moel tekitada teenust pakkuvatele raudteeveo-ettevõtjatele täiendavaid teenustasusid. [ME 20]

| (14) | Asjaolu, et liidu raudteeveo-ettevõtjatele antakse riigisiseste reisijateveoteenuste osutamiseks juurdepääsuõigus kõigi liikmesriikide raudteeinfrastruktuurile, võib mõjutada avaliku teenindamise lepingu alusel osutatavate raudtee reisijateveoteenuste korraldamist ja rahastamist. Liikmesriikidel peaks olema võimalus piirata kõnealust juurdepääsuõigust juhul, kui nimetatud õigus ohustaks nende avaliku teenindamise lepingute majanduslikku tasakaalu
  või nendega osutatavate teenuste kvaliteeti
  ja kui asjaomane reguleeriv asutus on selle heaks kiitnud. [ME 21] |
| --- | --- |

(14)

Asjaolu, et liidu raudteeveo-ettevõtjatele antakse riigisiseste reisijateveoteenuste osutamiseks juurdepääsuõigus kõigi liikmesriikide raudteeinfrastruktuurile, võib mõjutada avaliku teenindamise lepingu alusel osutatavate raudtee reisijateveoteenuste korraldamist ja rahastamist. Liikmesriikidel peaks olema võimalus piirata kõnealust juurdepääsuõigust juhul, kui nimetatud õigus ohustaks nende avaliku teenindamise lepingute majanduslikku tasakaalu
  või nendega osutatavate teenuste kvaliteeti
  ja kui asjaomane reguleeriv asutus on selle heaks kiitnud. [ME 21]

| (15) | Reguleerivad asutused peaksid
  omal algatusel või
  huvitatud isikute taotlusel ja objektiivse majandusanalüüsi alusel hindama, millist võimalikku mõju avaldavad

  võivad avaldada
  riigisisesed reisijateveoteenused, mida osutatakse avatud juurdepääsu alusel kehtivate avaliku teenindamise lepingute raames. [ME 22] |
| --- | --- |

(15)

Reguleerivad asutused peaksid
  omal algatusel või
  huvitatud isikute taotlusel ja objektiivse majandusanalüüsi alusel hindama, millist võimalikku mõju avaldavad

  võivad avaldada
  riigisisesed reisijateveoteenused, mida osutatakse avatud juurdepääsu alusel kehtivate avaliku teenindamise lepingute raames. [ME 22]

| (16) | Hindamise puhul tuleks arvesse võtta vajadust tagada kõikidele turuosalistele nende tegevuse arendamiseks vajalik õiguskindlus. Menetlus peaks olema nii lihtne, tõhus ja läbipaistev kui võimalik ning infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise protsessiga ühtlustatud. |
| --- | --- |

(16)

Hindamise puhul tuleks arvesse võtta vajadust tagada kõikidele turuosalistele nende tegevuse arendamiseks vajalik õiguskindlus. Menetlus peaks olema nii lihtne, tõhus ja läbipaistev kui võimalik ning infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise protsessiga ühtlustatud.

| (17) | Hinnangu andmisel, kas avaliku teenindamise lepingu majanduslik tasakaal võiks olla ohustatud, tuleks võtta arvesse eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriume. Kriteeriumid ja üksikasjad, mida tuleb menetluse käigus järgida, võivad aja jooksul muutuda, seda eelkõige reguleerivate asutuste, pädevate ametiasutuste ja raudteeveo-ettevõtjate kogemuste valguses ning arvestades riigisiseste reisijateveoteenuste iseärasusi. |
| --- | --- |

(17)

Hinnangu andmisel, kas avaliku teenindamise lepingu majanduslik tasakaal võiks olla ohustatud, tuleks võtta arvesse eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriume. Kriteeriumid ja üksikasjad, mida tuleb menetluse käigus järgida, võivad aja jooksul muutuda, seda eelkõige reguleerivate asutuste, pädevate ametiasutuste ja raudteeveo-ettevõtjate kogemuste valguses ning arvestades riigisiseste reisijateveoteenuste iseärasusi.

| (18) | Hindamisel, kas avaliku teenindamise lepingu majanduslik tasakaal võiks olla ohustatud, peaksid reguleerivad asutused võtma arvesse kehtivatel avaliku teenindamise lepingutel põhinevate uute teenuste majanduslikku
  ja sotsiaalset
  mõju, arvestades mõju avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud teenuste tasuvusele ja mõju netokuludele

  asjaomase valdkonna ühtekuuluvuspoliitika tõhustamisele ning
  lepingu sõlminud pädeva riigiasutuse jaoks

  netokuludele
  . Hindamiseks tuleks uurida selliseid näitajaid nagu reisijatepoolne nõudlus, piletihindade kindlaksmääramine, piletimüügikorraldus, peatuste asukohad ja arv ning kavandatud uue teenuse ajakava ja sagedus. [ME 23] |
| --- | --- |

(18)

Hindamisel, kas avaliku teenindamise lepingu majanduslik tasakaal võiks olla ohustatud, peaksid reguleerivad asutused võtma arvesse kehtivatel avaliku teenindamise lepingutel põhinevate uute teenuste majanduslikku
  ja sotsiaalset
  mõju, arvestades mõju avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud teenuste tasuvusele ja mõju netokuludele

  asjaomase valdkonna ühtekuuluvuspoliitika tõhustamisele ning
  lepingu sõlminud pädeva riigiasutuse jaoks

  netokuludele
  . Hindamiseks tuleks uurida selliseid näitajaid nagu reisijatepoolne nõudlus, piletihindade kindlaksmääramine, piletimüügikorraldus, peatuste asukohad ja arv ning kavandatud uue teenuse ajakava ja sagedus. [ME 23]

| (18a) | Selle väljaselgitamiseks, kas avaliku teenindamise lepingu alusel osutatud teenuse kvaliteeti mõjutab samas võrgustikus osutatav avatud juurdepääsuga teenus, peaksid kontrolliasutused võtma arvesse eelkõige avaliku teenindamise lepingu alusel osutatud teenuste täpsust, võrgu toimimise mõju ja ümberistumisvõimaluste säilimist. [ME 24] |
| --- | --- |

(18a)

Selle väljaselgitamiseks, kas avaliku teenindamise lepingu alusel osutatud teenuse kvaliteeti mõjutab samas võrgustikus osutatav avatud juurdepääsuga teenus, peaksid kontrolliasutused võtma arvesse eelkõige avaliku teenindamise lepingu alusel osutatud teenuste täpsust, võrgu toimimise mõju ja ümberistumisvõimaluste säilimist. [ME 24]

| (19) | Raudtee reisijateveoteenuse

  reisijateveoteenuste
  atraktiivsuse suurendamiseks peaks liikmesriikidel olema õigus nõuda

  peaksid liikmesriigid nõudma
  , et riigisiseseid reisijateveoteenuseid osutavad raudteeveo-ettevõtjad osaleksid ühises teavitus- ja integreeritud piletisüsteemis, millega hallatakse pileteid, otsepileteid ning broneeringuid. Kui Selline süsteem on loodud, tuleks tagada

  peaks tagama
  , et see ei tekita konkurentsimoonutusi või diskrimineerimist raudteeveo-ettevõtjate vahel. [ME 25] |
| --- | --- |

(19)

Raudtee reisijateveoteenuse

  reisijateveoteenuste
  atraktiivsuse suurendamiseks peaks liikmesriikidel olema õigus nõuda

  peaksid liikmesriigid nõudma
  , et riigisiseseid reisijateveoteenuseid osutavad raudteeveo-ettevõtjad osaleksid ühises teavitus- ja integreeritud piletisüsteemis, millega hallatakse pileteid, otsepileteid ning broneeringuid. Kui Selline süsteem on loodud, tuleks tagada

  peaks tagama
  , et see ei tekita konkurentsimoonutusi või diskrimineerimist raudteeveo-ettevõtjate vahel. [ME 25]

| (19a) | Tähtis on, et raudteeveo-ettevõtjad osaleksid integreeritud piletisüsteemide loomises, eelkõige kohalikus ja piirkondlikus transpordis, et suurendada raudteetranspordi atraktiivsust reisijate jaoks. Sellised süsteemid ei tohiks tekitada konkurentsimoonutusi ega raudteeveo-ettevõtjate vahelist diskrimineerimist. [ME 26] |
| --- | --- |

(19a)

Tähtis on, et raudteeveo-ettevõtjad osaleksid integreeritud piletisüsteemide loomises, eelkõige kohalikus ja piirkondlikus transpordis, et suurendada raudteetranspordi atraktiivsust reisijate jaoks. Sellised süsteemid ei tohiks tekitada konkurentsimoonutusi ega raudteeveo-ettevõtjate vahelist diskrimineerimist. [ME 26]

| (19b) | Kuna uue raudteepaketi eesmärk on reisijate õiguste kindlustamine, arvestades et liikumisvabadus on üks liidu alussammas, tuleks teha kõik, et tagada nimetatud õigus ka puudega ja piiratud liikumisvõimega inimestele. Transpordivahendite ja infrastruktuuri kättesaadavus muutub seega esmatähtsaks. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleb edendada piiriüleseid kontakte. See puudutab ka nimetatud konkreetse reisijatekategooria abistamist, mis tuleks laiema üldise süsteemiga ühtlustada. Selleks tuleks käivitada sotsiaalpartnereid, üldsust ja puuetega isikute õiguste kaitse asutusi hõlmav konsultatsiooniprotsess. [ME 27] |
| --- | --- |

(19b)

Kuna uue raudteepaketi eesmärk on reisijate õiguste kindlustamine, arvestades et liikumisvabadus on üks liidu alussammas, tuleks teha kõik, et tagada nimetatud õigus ka puudega ja piiratud liikumisvõimega inimestele. Transpordivahendite ja infrastruktuuri kättesaadavus muutub seega esmatähtsaks. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleb edendada piiriüleseid kontakte. See puudutab ka nimetatud konkreetse reisijatekategooria abistamist, mis tuleks laiema üldise süsteemiga ühtlustada. Selleks tuleks käivitada sotsiaalpartnereid, üldsust ja puuetega isikute õiguste kaitse asutusi hõlmav konsultatsiooniprotsess. [ME 27]

| (19c) | Direktiivi 2012/34/EL artiklis 57 sätestatud reguleerivate asutuste võrgustiku abil saadud kogemusi arvestades peaks komisjon hiljemalt 31. detsembriks 2016 koostama seadusandliku ettepaneku, mis tugevdaks reguleerivate asutuste võrgustikku, vormistaks selle menetlused ja annaks sellele juriidilise isiku staatuse. Võrgustikul peaks olema järelevalve- ja arbitraažifunktsioon, mis võimaldaksid tal käsitleda piiriüleseid ja rahvusvahelisi probleeme ning kuulata ära riiklike reguleerivate asutuste otsuste peale esitatud kaebusi. [ME 28] |
| --- | --- |

(19c)

Direktiivi 2012/34/EL artiklis 57 sätestatud reguleerivate asutuste võrgustiku abil saadud kogemusi arvestades peaks komisjon hiljemalt 31. detsembriks 2016 koostama seadusandliku ettepaneku, mis tugevdaks reguleerivate asutuste võrgustikku, vormistaks selle menetlused ja annaks sellele juriidilise isiku staatuse. Võrgustikul peaks olema järelevalve- ja arbitraažifunktsioon, mis võimaldaksid tal käsitleda piiriüleseid ja rahvusvahelisi probleeme ning kuulata ära riiklike reguleerivate asutuste otsuste peale esitatud kaebusi. [ME 28]

| (19d) | Euroopa ühtse raudteepiirkonna lõplikuks väljaarendamiseks ja raudteesektoris olevat konkurentsi arvestades kavatseb komisjon liidu tasandil toetada ja aktiivselt edendada sotsiaalset dialoogi, tagamaks et raudteesektori töötajad oleksid pikemas perspektiivis kaitstud turu avanemisega kaasnevate soovimatute mõjude, näiteks sotsiaalse dumpingu eest. [ME 29] |
| --- | --- |

(19d)

Euroopa ühtse raudteepiirkonna lõplikuks väljaarendamiseks ja raudteesektoris olevat konkurentsi arvestades kavatseb komisjon liidu tasandil toetada ja aktiivselt edendada sotsiaalset dialoogi, tagamaks et raudteesektori töötajad oleksid pikemas perspektiivis kaitstud turu avanemisega kaasnevate soovimatute mõjude, näiteks sotsiaalse dumpingu eest. [ME 29]

| (19e) | Reisijatel peab olema juurdepääs toimivatele otsepiletisüsteemidele ja integreeritud piletisüsteemidele. Asjaomased süsteemid peaksid ühtlasi muutma raudteetranspordi inimestele atraktiivsemaks transpordiliigiks. Liikmesriikide otsepiletisüsteemid peaksid olema vastastikku koostalitlevad, et võimaldada kogu liitu ja kõiki raudtee reisijateveo-ettevõtjaid hõlmava süsteemi loomist. [ME 30] |
| --- | --- |

(19e)

Reisijatel peab olema juurdepääs toimivatele otsepiletisüsteemidele ja integreeritud piletisüsteemidele. Asjaomased süsteemid peaksid ühtlasi muutma raudteetranspordi inimestele atraktiivsemaks transpordiliigiks. Liikmesriikide otsepiletisüsteemid peaksid olema vastastikku koostalitlevad, et võimaldada kogu liitu ja kõiki raudtee reisijateveo-ettevõtjaid hõlmava süsteemi loomist. [ME 30]

| (19f) | Direktiivi 2012/34/EL artikli 57 põhjal loodud reguleerivate asutuste võrgustiku abil saadud kogemusi arvestades peaks komisjon koostama seadusandliku ettepaneku võrgustiku asendamiseks Euroopa reguleeriva asutusega, vormistades selle menetlused ja andes sellele juriidilise isiku staatuse hiljemalt 31. detsembriks 2019, riigisiseste reisijateveo teenuste avamise ajaks. Kõnealusel asutusel peaks olema järelevalve- ja arbitraažifunktsioon, mis võimaldaksid tal käsitleda piiriüleseid ja rahvusvahelisi probleeme ning kuulata ära riiklike reguleerivate asutuste otsuste vastu esitatud kaebusi. [ME 31] |
| --- | --- |

(19f)

Direktiivi 2012/34/EL artikli 57 põhjal loodud reguleerivate asutuste võrgustiku abil saadud kogemusi arvestades peaks komisjon koostama seadusandliku ettepaneku võrgustiku asendamiseks Euroopa reguleeriva asutusega, vormistades selle menetlused ja andes sellele juriidilise isiku staatuse hiljemalt 31. detsembriks 2019, riigisiseste reisijateveo teenuste avamise ajaks. Kõnealusel asutusel peaks olema järelevalve- ja arbitraažifunktsioon, mis võimaldaksid tal käsitleda piiriüleseid ja rahvusvahelisi probleeme ning kuulata ära riiklike reguleerivate asutuste otsuste vastu esitatud kaebusi. [ME 31]

| (19 g) | Sotsiaalse dumpingu vältimiseks võib raudteeveo-ettevõtja pakkuda raudteeveoteenuseid ainult tingimusel, et ta täidab kollektiivlepinguid või liikmesriikide seadusi, millega kehtestatakse standardid liikmesriigis, kus ta kavatseb tegutseda. Seejuures tuleks ette näha samas kohas kehtivad võrdsed palgatingimused. Pädev reguleeriv asutus peab jälgima nimetatud nõude täitmist. [ME 32] |
| --- | --- |

(19 g)

Sotsiaalse dumpingu vältimiseks võib raudteeveo-ettevõtja pakkuda raudteeveoteenuseid ainult tingimusel, et ta täidab kollektiivlepinguid või liikmesriikide seadusi, millega kehtestatakse standardid liikmesriigis, kus ta kavatseb tegutseda. Seejuures tuleks ette näha samas kohas kehtivad võrdsed palgatingimused. Pädev reguleeriv asutus peab jälgima nimetatud nõude täitmist. [ME 32]

| (19h) | Riiklik reguleeriv asutus peaks töötajate üleviimise korra heaks kiitma või taotlema selle muutmist. See võib hõlmata ooteperioodi kohaldamist üleviidavate töötajate suhtes. Otsuse tegemisel peaks reguleeriv asutus püüdma vältida tundliku teabe üleandmist infrastruktuuriettevõtjalt integreeritud ettevõtja teisele üksusele. [ME 33] |
| --- | --- |

(19h)

Riiklik reguleeriv asutus peaks töötajate üleviimise korra heaks kiitma või taotlema selle muutmist. See võib hõlmata ooteperioodi kohaldamist üleviidavate töötajate suhtes. Otsuse tegemisel peaks reguleeriv asutus püüdma vältida tundliku teabe üleandmist infrastruktuuriettevõtjalt integreeritud ettevõtja teisele üksusele. [ME 33]

| (19i) | Turu avamine ei tohi negatiivselt mõjutada raudteesektori töötajate töö- ja sotsiaalseid tingimusi. Tuleb järgida sotsiaalseid klausleid, et vältida sotsiaalset dumpingut ja kõlvatut konkurentsi uute ettevõtjate poolt, kes ei järgi raudteesektori sotsiaalseid miinimumstandardeid. [ME 34] |
| --- | --- |

(19i)

Turu avamine ei tohi negatiivselt mõjutada raudteesektori töötajate töö- ja sotsiaalseid tingimusi. Tuleb järgida sotsiaalseid klausleid, et vältida sotsiaalset dumpingut ja kõlvatut konkurentsi uute ettevõtjate poolt, kes ei järgi raudteesektori sotsiaalseid miinimumstandardeid. [ME 34]

| (19j) | Raudteeveo-ettevõtjad ja infrastruktuuriettevõtjad peaksid oma ohutuskultuuri raames kehtestama nn õigluse kultuuri, et aktiivselt innustada töötajaid teatama ohutusega seotud õnnetustest, vahejuhtumitest ja ohuolukordadest, ilma et neid karistataks või diskrimineeritaks. Õigluse kultuur võimaldab raudteesektoril õnnetusjuhtumitest, vahejuhtumitest ja ohuolukordadest järeldusi teha ning seega parandada töötajate ja reisijate ohutust raudteel. [ME 35] |
| --- | --- |

(19j)

Raudteeveo-ettevõtjad ja infrastruktuuriettevõtjad peaksid oma ohutuskultuuri raames kehtestama nn õigluse kultuuri, et aktiivselt innustada töötajaid teatama ohutusega seotud õnnetustest, vahejuhtumitest ja ohuolukordadest, ilma et neid karistataks või diskrimineeritaks. Õigluse kultuur võimaldab raudteesektoril õnnetusjuhtumitest, vahejuhtumitest ja ohuolukordadest järeldusi teha ning seega parandada töötajate ja reisijate ohutust raudteel. [ME 35]

| (19k) | Komisjon peaks tagama nõukogu direktiivi 2005/47/EÜ

   (7)

  sätete korrektse ja täieliku jõustamise liikmesriikides. [ME 36] |
| --- | --- |

(19k)

Komisjon peaks tagama nõukogu direktiivi 2005/47/EÜ

   (7)

  sätete korrektse ja täieliku jõustamise liikmesriikides. [ME 36]

| (19l) | Seoses Euroopa ühtse raudteepiirkonna kujundamise ja raudteetranspordituru edasise avamisega peaksid liikmesriigid kasutama kollektiivlepinguid, et vältida sotsiaalset dumpingut ja ebaausat konkurentsi. [ME 37] |
| --- | --- |

(19l)

Seoses Euroopa ühtse raudteepiirkonna kujundamise ja raudteetranspordituru edasise avamisega peaksid liikmesriigid kasutama kollektiivlepinguid, et vältida sotsiaalset dumpingut ja ebaausat konkurentsi. [ME 37]

| (19m) | Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi mõju rongipersonali tööjõuturu arengule ja vajaduse korral tegema ettepanekuid uute seadusandlike meetmete kohta, mis käsitlevad selliste töötajate sertifitseerimist. [ME 38] |
| --- | --- |

(19m)

Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi mõju rongipersonali tööjõuturu arengule ja vajaduse korral tegema ettepanekuid uute seadusandlike meetmete kohta, mis käsitlevad selliste töötajate sertifitseerimist. [ME 38]

| (19n) | Rongipersonal on raudteesektori töötajate rühm, kes täidab ohutusega seotud ülesandeid. Traditsiooniliselt täidab rongipersonal raudteevõrgus ohutusega seotud jooksvaid ülesandeid ning vastutab reisijate heaolu ja ohutuse eest rongides. Kasuks tuleks rongipersonali sertifitseerimine sarnaselt vedurijuhtide sertifitseerimisega, et tagada kõrgetasemeline kutsekvalifikatsioon ja pädevus, tunnustada selle töötajaterühma tähtsust ohutute raudteeveoteenuste tagamisel ning hõlbustada töötajate liikuvust. [ME 39] |
| --- | --- |

(19n)

Rongipersonal on raudteesektori töötajate rühm, kes täidab ohutusega seotud ülesandeid. Traditsiooniliselt täidab rongipersonal raudteevõrgus ohutusega seotud jooksvaid ülesandeid ning vastutab reisijate heaolu ja ohutuse eest rongides. Kasuks tuleks rongipersonali sertifitseerimine sarnaselt vedurijuhtide sertifitseerimisega, et tagada kõrgetasemeline kutsekvalifikatsioon ja pädevus, tunnustada selle töötajaterühma tähtsust ohutute raudteeveoteenuste tagamisel ning hõlbustada töötajate liikuvust. [ME 39]

| (19o) | Riiklik reguleeriv asutus peaks töötajate üleviimise korra heaks kiitma või taotlema selle muutmist. See võib hõlmata ooteaja kohaldamist üleviidavate töötajate suhtes. Otsuse tegemisel peaks reguleeriv asutus püüdma vältida tundliku teabe üleandmist infrastruktuuriettevõtjalt integreeritud ettevõtja teisele üksusele. [ME 40] |
| --- | --- |

(19o)

Riiklik reguleeriv asutus peaks töötajate üleviimise korra heaks kiitma või taotlema selle muutmist. See võib hõlmata ooteaja kohaldamist üleviidavate töötajate suhtes. Otsuse tegemisel peaks reguleeriv asutus püüdma vältida tundliku teabe üleandmist infrastruktuuriettevõtjalt integreeritud ettevõtja teisele üksusele. [ME 40]

| (20) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (8) kohustuvad liikmesriigid lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõetavate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud, |
| --- | --- |

(20)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (8) kohustuvad liikmesriigid lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõetavate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud,

| (20a) | Infrastruktuuriettevõtjad peaksid tegema piiriülest liiklust mõjutavate õnnetuste ja vahejuhtumite korral koostööd, et jagada kogu asjaomast teavet ja nõnda vältida mõju ülekandumise negatiivseid tagajärgi. [ME 41] |
| --- | --- |

(20a)

Infrastruktuuriettevõtjad peaksid tegema piiriülest liiklust mõjutavate õnnetuste ja vahejuhtumite korral koostööd, et jagada kogu asjaomast teavet ja nõnda vältida mõju ülekandumise negatiivseid tagajärgi. [ME 41]

| (20b) | Reguleeriv asutus peaks olema pädev tegema infrastruktuuri hooldustööde järelevalvet, tagamaks et neid ei tehta raudteeveo-ettevõtjate vahelist diskrimineerimist põhjustaval viisil. [ME 42] |
| --- | --- |

(20b)

Reguleeriv asutus peaks olema pädev tegema infrastruktuuri hooldustööde järelevalvet, tagamaks et neid ei tehta raudteeveo-ettevõtjate vahelist diskrimineerimist põhjustaval viisil. [ME 42]

| (20c) | Vertikaalselt integreeritud ettevõtjasse kuuluval infrastruktuuriettevõtjal peaks olema võimalus pakkuda oma personalile teatavaid sotsiaalseid teenuseid ruumides, mida kasutavad teised vertikaalselt integreeritud ettevõtja üksused. [ME 43] |
| --- | --- |

(20c)

Vertikaalselt integreeritud ettevõtjasse kuuluval infrastruktuuriettevõtjal peaks olema võimalus pakkuda oma personalile teatavaid sotsiaalseid teenuseid ruumides, mida kasutavad teised vertikaalselt integreeritud ettevõtja üksused. [ME 43]

| (20d) | Vertikaalselt integreeritud ettevõtjasse kuuluval infrastruktuuriettevõtjal peaks reguleeriva asutuse nõusolekul olema lubatud teha teiste vertikaalselt integreeritud ettevõtja üksustega koostööd infotehnoloogiasüsteemide arendamiseks. [ME 44] |
| --- | --- |

(20d)

Vertikaalselt integreeritud ettevõtjasse kuuluval infrastruktuuriettevõtjal peaks reguleeriva asutuse nõusolekul olema lubatud teha teiste vertikaalselt integreeritud ettevõtja üksustega koostööd infotehnoloogiasüsteemide arendamiseks. [ME 44]

| (20e) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1371/2007

   (9)

  artiklis 9 sätestatud tingimusi piletite, otsepiletite ja broneeringute pakkumiseks kogu liidus tuleks lugeda täidetuks, kui 12. detsembriks 2019 on käesoleva direktiivi sätete kohaselt loodud ühine reisiteabe- ja piletisüsteem. [ME 45] |
| --- | --- |

(20e)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1371/2007

   (9)

  artiklis 9 sätestatud tingimusi piletite, otsepiletite ja broneeringute pakkumiseks kogu liidus tuleks lugeda täidetuks, kui 12. detsembriks 2019 on käesoleva direktiivi sätete kohaselt loodud ühine reisiteabe- ja piletisüsteem. [ME 45]

| (20f) | Reguleeriv asutus võib koostada suunised vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks oleva infrastruktuuriettevõtja töötajate ja juhtkonna sõltumatuse tugevdamise kohta seoses rongiliinide jaotamise ja infrastruktuuri kasutustasudega. [ME 118] |
| --- | --- |

(20f)

Reguleeriv asutus võib koostada suunised vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks oleva infrastruktuuriettevõtja töötajate ja juhtkonna sõltumatuse tugevdamise kohta seoses rongiliinide jaotamise ja infrastruktuuri kasutustasudega. [ME 118]

| (20 g) | Käesoleva direktiivi kohaselt võivad liikmesriigid igal ajal valida Euroopa ühtses raudteepiirkonnas samaaegselt eksisteerivate infrastruktuuriettevõtjate eri tüüpide, nimelt eraldatud ja vertikaalselt integreeritud ettevõtjate vahel ka juhul, kui nad on juba võtnud kasutusele eraldatud ettevõtjate struktuuritüübi. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse nimetatud struktuuritüüpide sisekorralduse eeskirjad ja põhimõtted. [ME 47] |
| --- | --- |

(20 g)

Käesoleva direktiivi kohaselt võivad liikmesriigid igal ajal valida Euroopa ühtses raudteepiirkonnas samaaegselt eksisteerivate infrastruktuuriettevõtjate eri tüüpide, nimelt eraldatud ja vertikaalselt integreeritud ettevõtjate vahel ka juhul, kui nad on juba võtnud kasutusele eraldatud ettevõtjate struktuuritüübi. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse nimetatud struktuuritüüpide sisekorralduse eeskirjad ja põhimõtted. [ME 47]

| (20h) | Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleks järelvalve- ja haldusnõukogu, juhatuse või ettevõtjat seaduslikult esindavate organite mõisteid kohaldada liikmesriikides juba olemasolevate ettevõttestruktuuride suhtes ning vältida uute organite loomist. [ME 119] |
| --- | --- |

(20h)

Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleks järelvalve- ja haldusnõukogu, juhatuse või ettevõtjat seaduslikult esindavate organite mõisteid kohaldada liikmesriikides juba olemasolevate ettevõttestruktuuride suhtes ning vältida uute organite loomist. [ME 119]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2012/34/EL muudetakse järgmiselt.

| -1. | Artiklile 1 lisatakse järgmised lõiked:




  „2a.
     
  Käesoleva direktiivi eesmärk on muuta raudteetransport Euroopa üldsuse jaoks atraktiivsemaks transpordiviisiks. Sellega püütakse aidata luua toimivaid teabe- ja integreeritud piletisüsteeme. Liikmesriikide raudteesektoris väljatöötatud otsepiletisüsteemid peaksid olema koostalitlevad ja võimaldama kogu liitu ja kõiki raudtee reisijateveo-ettevõtjaid hõlmava süsteemi loomist. [ME 49]



  2b.
     
  Käesoleva direktiivi eesmärk, milleks on Euroopa ühtse raudteepiirkonna väljaarendamine, tuleks saavutada liidu tasandi sotsiaalse dialoogi alusel, et tagada raudteetöötajate nõuetekohane kaitse turu avanemise soovimatute tagajärgede eest.“ [ME 50] |
| --- | --- |

-1.

Artiklile 1 lisatakse järgmised lõiked:

„2a.
     
  Käesoleva direktiivi eesmärk on muuta raudteetransport Euroopa üldsuse jaoks atraktiivsemaks transpordiviisiks. Sellega püütakse aidata luua toimivaid teabe- ja integreeritud piletisüsteeme. Liikmesriikide raudteesektoris väljatöötatud otsepiletisüsteemid peaksid olema koostalitlevad ja võimaldama kogu liitu ja kõiki raudtee reisijateveo-ettevõtjaid hõlmava süsteemi loomist. [ME 49]

2b.
     
  Käesoleva direktiivi eesmärk, milleks on Euroopa ühtse raudteepiirkonna väljaarendamine, tuleks saavutada liidu tasandi sotsiaalse dialoogi alusel, et tagada raudteetöötajate nõuetekohane kaitse turu avanemise soovimatute tagajärgede eest.“ [ME 50]

| -1b. | Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige:




  „3a.
     
  Artikleid 7, 7a, 7b, 7c, 7d ja 7e ei kohaldata alla 500 km pikkuste võrkude suhtes, kui










  a) | neil võrkudel puudub Euroopa raudteeturu toimimise seisukohast strateegiline tähtsus või |
| --- | --- | --- |

-1b.

Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  Artikleid 7, 7a, 7b, 7c, 7d ja 7e ei kohaldata alla 500 km pikkuste võrkude suhtes, kui

a)

neil võrkudel puudub Euroopa raudteeturu toimimise seisukohast strateegiline tähtsus või

| b) | need on tehniliselt või organisatsiooniliselt isoleeritud riigisisese raudtee põhivõrgust.“ [ME 87] |
| --- | --- |

b)

need on tehniliselt või organisatsiooniliselt isoleeritud riigisisese raudtee põhivõrgust.“ [ME 87]

| 1. | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2)   „infrastruktuuriettevõtja“ – asutus või ettevõtja, kes tagab võrgustikus oleva raudteeinfrastruktuuri arendamise, käitamise ja hooldamise; arendamine hõlmab võrgustiku kavandamist, finants- ja investeeringutealast kavandamist ning infrastruktuuride ülesehitamist ja ajakohastamist; infrastruktuuri käitamine hõlmab kõiki üksikasju nii rongiliinide jaotamise (sealhulgas rongiliinide määratlemine, nende kättesaadavuse hindamine ja jaotamine) kui ka infrastruktuuri kasutustasu kohta (sealhulgas tasude kindlaksmääramine ja kogumine); hooldamine hõlmab infrastruktuuri uuendamist ja muid varahaldustegevusi.“; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)   „infrastruktuuriettevõtja“ – asutus või ettevõtja, kes tagab võrgustikus oleva raudteeinfrastruktuuri arendamise, käitamise ja hooldamise; arendamine hõlmab võrgustiku kavandamist, finants- ja investeeringutealast kavandamist ning infrastruktuuride ülesehitamist ja ajakohastamist; infrastruktuuri käitamine hõlmab kõiki üksikasju nii rongiliinide jaotamise (sealhulgas rongiliinide määratlemine, nende kättesaadavuse hindamine ja jaotamine) kui ka infrastruktuuri kasutustasu kohta (sealhulgas tasude kindlaksmääramine ja kogumine); hooldamine hõlmab infrastruktuuri uuendamist ja muid varahaldustegevusi.“;

| b) | punkt 5 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

punkt 5 jäetakse välja;

| c) | lisatakse järgmine punkt:






  „31) | „vertikaalselt integreeritud ettevõtja“ on ettevõtja, mille puhul






  — | ühe või mitme raudteeveo-ettevõtja omanik või osaline omanik on infrastruktuuri-ettevõtjana (valdusettevõtja) üks ja sama ettevõtja või |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine punkt:

„31)

„vertikaalselt integreeritud ettevõtja“ on ettevõtja, mille puhul

—

ühe või mitme raudteeveo-ettevõtja omanik või osaline omanik on infrastruktuuri-ettevõtjana (valdusettevõtja) üks ja sama ettevõtja või

| — | infrastruktuuriettevõtja omanik või osaline omanik on üks või mitu raudteeveo-ettevõtjat või |
| --- | --- |

—

infrastruktuuriettevõtja omanik või osaline omanik on üks või mitu raudteeveo-ettevõtjat või

| — | ühe või mitme raudteeveo-ettevõtja omanik või osaline omanik on infrastruktuuriettevõtja.“; |
| --- | --- |

—

ühe või mitme raudteeveo-ettevõtja omanik või osaline omanik on infrastruktuuriettevõtja.“;

| ca) | lisatakse järgmine punkt:










  „32) | „integreeritud piletisüsteem“ – piletisüsteem, mis võimaldab inimesel sooritada reisi, mis hõlmab üleminekuid ühe transpordiliigi piires või eri transpordiliikide (rong, buss, tramm, metroo, parvlaev või lennuk) vahel;“; |
| --- | --- | --- |

ca)

lisatakse järgmine punkt:

„32)

„integreeritud piletisüsteem“ – piletisüsteem, mis võimaldab inimesel sooritada reisi, mis hõlmab üleminekuid ühe transpordiliigi piires või eri transpordiliikide (rong, buss, tramm, metroo, parvlaev või lennuk) vahel;“;

| cb) | lisatakse järgmine punkt:










  „33) | „otsepilet“ – pilet või piletid, mis tõendavad veolepingu olemasolu, mis on sõlmitud järjestikusteks raudteeveoteenusteks, mida osutab üks või mitu raudteeveo-ettevõtjat;“;

  [ME 52] |
| --- | --- | --- |

cb)

lisatakse järgmine punkt:

„33)

„otsepilet“ – pilet või piletid, mis tõendavad veolepingu olemasolu, mis on sõlmitud järjestikusteks raudteeveoteenusteks, mida osutab üks või mitu raudteeveo-ettevõtjat;“;

  [ME 52]

| cc) | lisatakse järgmised punktid:










  „34) | „järelevalvenõukogu“ – mis tahes rühm isikuid, kelle ettevõtte omanikud määravad edendama nende huve, teostama kontrolli ja järelevalvet tegevjuhtide töö üle ning kinnitama suuremaid ärijuhtimisotsuseid; |
| --- | --- | --- |

cc)

lisatakse järgmised punktid:

„34)

„järelevalvenõukogu“ – mis tahes rühm isikuid, kelle ettevõtte omanikud määravad edendama nende huve, teostama kontrolli ja järelevalvet tegevjuhtide töö üle ning kinnitama suuremaid ärijuhtimisotsuseid;

| 35) | „haldusnõukogu“ – mis tahes rühm isikuid, kelle ülesanne on ettevõtte igapäevaste juhtimisfunktsioonide täitmine;“;
  [ME 53] |
| --- | --- |

35)

„haldusnõukogu“ – mis tahes rühm isikuid, kelle ülesanne on ettevõtte igapäevaste juhtimisfunktsioonide täitmine;“;
  [ME 53]

| cd) | lisatakse järgmine punkt:










  „36) | „kiirreisirongiteenus“ – reisirongiteenus, mida pakutakse kiirusele vähemalt 250 km/h projekteeritud spetsiaalsetel kiirraudteedel ning mille puhul enamik teekonnast toimub sellisel kiirusel.“

  [ME 54] |
| --- | --- | --- |

cd)

lisatakse järgmine punkt:

„36)

„kiirreisirongiteenus“ – reisirongiteenus, mida pakutakse kiirusele vähemalt 250 km/h projekteeritud spetsiaalsetel kiirraudteedel ning mille puhul enamik teekonnast toimub sellisel kiirusel.“

  [ME 54]

| 2. | Artikli 6 lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2.

Artikli 6 lõige 2 jäetakse välja.

| 2a. | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 6a




  Tingimusel et ei teki huvide konflikti ja tagatakse äriliselt tundliku teabe konfidentsiaalsus, ei takista ükski käesoleva direktiivi säte liikmesriikidel anda infrastruktuuriettevõtjale luba sõlmida läbipaistval, mittevälistaval ja mittediskrimineerival viisil ühe või mitme taotlejaga koostöölepinguid, mis käsitlevad konkreetset liini või võrgustiku kohalikku või piirkondlikku osa, et anda rahalisi stiimuleid tõhustamaks koostööd seoses võrgustiku asjaomase osaga. Sellised stiimulid võivad seisneda raudteele juurdepääsu tasude vähendamises või suurendamises vastavalt võimalikule kulude kokkuhoiule või tulude suurenemisele raudteeveo-ettevõtja või infrastruktuuriettevõtja jaoks kõnealuse koostöö tulemusena. Sellise koostöö eesmärk on tõhustada häirete või ummikute kõrvaldamist, hooldetöid või parandada sellise liini või võrgustikuosa haldamist, kus rongid kipuvad hilinema, või parandada ohutust.




  Koostöö kestus on maksimaalselt viis aastat ja seda võib pikendada. Infrastruktuuriettevõtja teavitab kavandatud koostööst artiklis 55 osutatud reguleerivat asutust. Reguleeriv asutus annab koostöölepingule oma eelneva heakskiidu, nõuab selle muutmist või lükkab selle tagasi, kui eelnimetatud tingimused ei ole täidetud. Reguleeriv asutus võib nõuda lepingu muutmist selle igal etapil kogu lepingu kestuse ajal. Infrastruktuuriettevõtja teavitab koostöölepingust artiklis 7d osutatud koordineerimiskomiteed. Käesolevat lõiget ei kohaldata artiklite 7a ja 7b kohaselt lubatud koostöö suhtes infrastruktuuriettevõtja ja sama vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks olevate raudteeveo-ettevõtjate vahel.“ [ME 120] |
| --- | --- |

2a.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 6a

Tingimusel et ei teki huvide konflikti ja tagatakse äriliselt tundliku teabe konfidentsiaalsus, ei takista ükski käesoleva direktiivi säte liikmesriikidel anda infrastruktuuriettevõtjale luba sõlmida läbipaistval, mittevälistaval ja mittediskrimineerival viisil ühe või mitme taotlejaga koostöölepinguid, mis käsitlevad konkreetset liini või võrgustiku kohalikku või piirkondlikku osa, et anda rahalisi stiimuleid tõhustamaks koostööd seoses võrgustiku asjaomase osaga. Sellised stiimulid võivad seisneda raudteele juurdepääsu tasude vähendamises või suurendamises vastavalt võimalikule kulude kokkuhoiule või tulude suurenemisele raudteeveo-ettevõtja või infrastruktuuriettevõtja jaoks kõnealuse koostöö tulemusena. Sellise koostöö eesmärk on tõhustada häirete või ummikute kõrvaldamist, hooldetöid või parandada sellise liini või võrgustikuosa haldamist, kus rongid kipuvad hilinema, või parandada ohutust.

Koostöö kestus on maksimaalselt viis aastat ja seda võib pikendada. Infrastruktuuriettevõtja teavitab kavandatud koostööst artiklis 55 osutatud reguleerivat asutust. Reguleeriv asutus annab koostöölepingule oma eelneva heakskiidu, nõuab selle muutmist või lükkab selle tagasi, kui eelnimetatud tingimused ei ole täidetud. Reguleeriv asutus võib nõuda lepingu muutmist selle igal etapil kogu lepingu kestuse ajal. Infrastruktuuriettevõtja teavitab koostöölepingust artiklis 7d osutatud koordineerimiskomiteed. Käesolevat lõiget ei kohaldata artiklite 7a ja 7b kohaselt lubatud koostöö suhtes infrastruktuuriettevõtja ja sama vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks olevate raudteeveo-ettevõtjate vahel.“ [ME 120]

| 3. | Artikkel 7 asendatakse järgmisega.
  „Artikkel 7
  Infrastruktuuriettevõtja institutsiooniline lahutamine
  1.   Liikmesriigid tagavad, et infrastruktuuriettevõtja täidab kõiki artikli 3 punktis 2 osutatud ülesandeid ja on mis tahes raudteeveo-ettevõtjast sõltumatu.


  Kui käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeval kuuluvad mõned I lisas kindlaks määratud raudteeinfrastruktuuri elemendid muudele ettevõtjatele kui infrastruktuuriettevõtjale ja muud ettevõtjad neid haldavad, võivad liikmesriigid otsustada, et selline kord võib jätkuda, eeldusel et nimetatud ettevõtjad on õiguslikult eraldiseisvad ja sõltumatud mis tahes raudteeveo-ettevõtjast. [ME 121]

  Infrastruktuuriettevõtja sõltumatuse tagamiseks peavad liikmesriigid seisma hea, et infrastruktuuriettevõtjad on koondunud asutusse, mis on mis tahes raudteeveo-ettevõtjast õiguslikult lahutatud.
  2.   Liikmesriigid peavad ühtlasi tagama, et samal juriidilisel või füüsilisel isikul või samadel juriidilistel või füüsilistel isikutel ei oleks õigust:






  a) | omada raudteeveo-ettevõtja ja infrastruktuuriettevõtja üle samaaegset otsest või kaudset kontrolli nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (*1) tähenduses, omada nendega seotud finantshuvisid või rakendada nende suhtes mis tahes õigust; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikkel 7 asendatakse järgmisega.

„Artikkel 7

Infrastruktuuriettevõtja institutsiooniline lahutamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et infrastruktuuriettevõtja täidab kõiki artikli 3 punktis 2 osutatud ülesandeid ja on mis tahes raudteeveo-ettevõtjast sõltumatu.

Kui käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeval kuuluvad mõned I lisas kindlaks määratud raudteeinfrastruktuuri elemendid muudele ettevõtjatele kui infrastruktuuriettevõtjale ja muud ettevõtjad neid haldavad, võivad liikmesriigid otsustada, et selline kord võib jätkuda, eeldusel et nimetatud ettevõtjad on õiguslikult eraldiseisvad ja sõltumatud mis tahes raudteeveo-ettevõtjast. [ME 121]

Infrastruktuuriettevõtja sõltumatuse tagamiseks peavad liikmesriigid seisma hea, et infrastruktuuriettevõtjad on koondunud asutusse, mis on mis tahes raudteeveo-ettevõtjast õiguslikult lahutatud.

2.   Liikmesriigid peavad ühtlasi tagama, et samal juriidilisel või füüsilisel isikul või samadel juriidilistel või füüsilistel isikutel ei oleks õigust:

a)

omada raudteeveo-ettevõtja ja infrastruktuuriettevõtja üle samaaegset otsest või kaudset kontrolli nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (*1) tähenduses, omada nendega seotud finantshuvisid või rakendada nende suhtes mis tahes õigust;

| b) | nimetada ametisse järelevalvenõukogu ja haldusnõukogu liikmeid või infrastruktuuriettevõtjat seaduslikult esindavaid asutusi ning omada raudteeveo-ettevõtja üle samaaegset otsest või kaudset kontrolli, nendega seotud finantshuvisid või rakendada nende suhtes mis tahes õigust; |
| --- | --- |

b)

nimetada ametisse järelevalvenõukogu ja haldusnõukogu liikmeid või infrastruktuuriettevõtjat seaduslikult esindavaid asutusi ning omada raudteeveo-ettevõtja üle samaaegset otsest või kaudset kontrolli, nendega seotud finantshuvisid või rakendada nende suhtes mis tahes õigust;

| c) | olla järelevalvenõukogu ja haldusnõukogu liige või asutus, mis esindab seaduslikult nii raudteeveo-ettevõtjat kui ka infrastruktuuriettevõtjat; |
| --- | --- |

c)

olla järelevalvenõukogu ja haldusnõukogu liige või asutus, mis esindab seaduslikult nii raudteeveo-ettevõtjat kui ka infrastruktuuriettevõtjat;

| d) | majandada raudteeinfrastruktuuri või osaleda infrastruktuuriettevõtja majandamises ning omada raudteeveo-ettevõtja üle samaaegset otsest või kaudset kontrolli, nendega seotud finantshuvisid või rakendada nende suhtes mis tahes õigust või majandada raudteeveo-ettevõtet või osaleda selle majandamises ja omada infrastruktuuriettevõtja üle samaaegset otsest või kaudset kontrolli, temaga seotud mis tahes huvisid või rakendada tema suhtes mis tahes õigust. |
| --- | --- |

d)

majandada raudteeinfrastruktuuri või osaleda infrastruktuuriettevõtja majandamises ning omada raudteeveo-ettevõtja üle samaaegset otsest või kaudset kontrolli, nendega seotud finantshuvisid või rakendada nende suhtes mis tahes õigust või majandada raudteeveo-ettevõtet või osaleda selle majandamises ja omada infrastruktuuriettevõtja üle samaaegset otsest või kaudset kontrolli, temaga seotud mis tahes huvisid või rakendada tema suhtes mis tahes õigust.

3.   Käesoleva artikli rakendamisel juhul, kui lõikes 2 osutatud isik on liikmesriik või mõni muu avaliku sektori asutus, ei tohi kaks õiguslikult eraldiseisvat ja teineteisest lahusolevat riigiasutust, kes teostavad kontrolli või rakendavad muid lõikes 2 osutatud õigusi infrastruktuuriettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja üle, olla sama isik või samad isikud.

4.   Tingimusel, et ei teki huvide konflikti ja tundliku äriteabe konfidentsiaalsus on tagatud, võib infrastruktuuriettevõtja sõlmida raudteeveo-ettevõtjate või infrastruktuuriettevõtja järelevalve all tegutseva muu asutusega arendamise, uuendamise ja hooldustööde alltöövõtulepingu, mille üle ta säilitab otsustusõiguse.

4a.
     
  Tingimusel, et täidetakse lõigetes 1–3 esitatud infrastruktuuriettevõtja institutsioonilist lahutamist käsitlevaid sätteid, et ei teki huvide konflikte ja äriliselt tundliku teabe konfidentsiaalsus on tagatud, võivad liikmesriigid anda infrastruktuuriettevõtjale loa sõlmida ühe või mitme taotlejaga läbipaistval, mittevälistaval ja mittediskrimineerival viisil koostöölepinguid konkreetse liini või võrgustiku kohaliku või piirkondliku osa kohta nii, et see ergutab taotlejat tõhustama oma koostööd seoses asjaomase võrgustikuosaga. Sellised stiimulid seisnevad raudteele juurdepääsu tasude vähendamises vastavalt infrastruktuuriettevõtja võimalikule kulude säästule kõnealuse koostöö tulemusena. Sellise koostöö eesmärk on tõhustada häirete või ummikute kõrvaldamist, hooldetöid, hilinemistele alti liini või võrgustikuosa haldamist või ohutuse suurendamist. Koostöö kestus on maksimaalselt viis aastat ja seda võib samavõrra pikendada. Infrastruktuuriettevõtja teavitab kavandatud koostööst artiklis 55 osutatud reguleerivat asutust. Reguleeriv asutus annab koostöölepingule oma eelneva heakskiidu, nõuab selle muutmist või lükkab selle tagasi, kui eelnimetatud tingimused ei ole täidetud. Reguleeriv asutus võib nõuda lepingu muutmist selle igal etapil kogu lepingu kestuse jooksul. Infrastruktuuriettevõtja teavitab koostöölepingust artiklis 7d osutatud koordineerimiskomiteed. [ME 56]

5.   Kui käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeval

  infrastruktuuriettevõtja
  kuulub infrastruktuuriettevõtja vertikaalselt integreeritud ettevõtjale, võib liikmesriik otsustada käesoleva artikli lõikeid 2–4 mitte kohaldada. Sellisel juhul peab asjaomane liikmesriik tagama, et infrastruktuuriettevõtja täidab kõiki artikli 3 lõikes 2 osutatud ülesandeid ja tal

  infrastruktuuriettevõtjal
  on kooskõlas artiklites 7a–7c

  ja 7b
  sätestatud nõuetega raudteeveoettevõtjast tegelik sõltumatus organisatsioonilisel ja otsuste vastuvõtmise tasandil.

(*1)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).“[ME 122]"

| 4. | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 7a
  Infrastruktuuriettevõtja tegelik sõltumatus vertikaalselt integreeritud ettevõttes
  1.   Liikmesriigid tagavad, et infrastruktuuriettevõtja on asutatud õiguslikult eraldiseisvana mis tahes raudteeveo-ettevõtjast või selliseid ettevõtjaid kontrollivast valdusettevõtjast või vertikaalselt integreeritud ettevõtja mis tahes muudest juriidilistest üksustest.
  2.   Vertikaalselt integreeritud ettevõtjate alla kuuluvatel juriidilistel isikutel, kes tegutsevad raudteeveoteenuste turgudel, ei tohi olla otseseid ega kaudseid osalusi infrastruktuuriettevõttes
  osalust ei otseselt, kaudselt ega tütarettevõtjate kaudu
  . Infrastruktuuriettevõtjal ei tohi olla ka ühtki otsest ega kaudset osalust raudteeveoteenuste turul tegutseva vertikaalselt integreeritud ettevõtja mis tahes juriidilises isikus
  ei otseselt, kaudselt ega tütarettevõtjate kaudu
  .


  Käesolev säte ei välista siiski sellise vertikaalselt integreeritud ettevõtja olemasolu, kus ühe või mitme raudteeveo-ettevõtja omanik või osaline omanik on infrastruktuuriettevõtjana (valdusettevõtja) üks ja sama ettevõtja.


  3.   Infrastruktuuriettevõtja tulu ei tohi kasutada vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute rahastamiseks, sissetulekut võib kasutada üksnes infrastruktuuriettevõtja tegevuse rahastamiseks. ja Vertikaalselt integreeritud ettevõtja viimasele omanikule dividendide maksmiseks

  maksmine on võimalik
  .
  Sellist infrastruktuuriettevõtja poolt dividendide maksmist kasutatakse sihtotstarbeliselt investeeringuteks käigusoleva infrastruktuuri uuendamisse ja see ei takista infrastruktuuriettevõtjal reservide moodustamist oma kasumi ja kahjumi haldamiseks majandustsükli jooksul.




  Käesolevaid sätteid ei kohaldata erainvestoritele tehtavate maksete suhtes avaliku ja erasektori partnerluste korral.


  Infrastruktuuriettevõtja ei tohi

  võib
  anda laenu
  üksnes oma tütarettevõtjatele.
  Vertikaalselt integreeritud ettevõtja mis tahes juriidilisele isikule ning vertikaalselt integreeritud ettevõtja mis tahes juriidiline isik ei tohi anda laenu

  siseselt võib
  infrastruktuuriettevõtjale
  laenu anda üksnes valdusfirma ning see peab alluma artiklis 55 osutatud reguleeriva asutuse kontrollile. Valdusfirma peab reguleerivale asutusele tõendama, et laenu antakse turuhinnaga ja artikli 6 kohaselt
  .
  Muude juriidiliste isikute poolt infrastruktuuriettevõtjale pakutud mis tahes teenused põhinevad lepingutel ja nende eest tasutakse turuhindades. Infrastruktuuriettevõtja tasumisele kuuluv võlg peab olema selgelt eraldatud vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute poolt tasumisele kuuluvast võlast ning neid võlgu tuleb teenindada üksteisest lahus.
  Infrastruktuuriettevõtja ja vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute raamatupidamisarvestust peetakse viisil, mis tagab kõnealuste sätete täitmise ning infrastruktuuriettevõtjate ja vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute lahusoleva raharingluse.

  4.   Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 4 kohaldamist, leiab infrastruktuuriettevõtja kapitaliturult vahendeid ise ja mitte vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute kaudu. Vertikaalselt integreeritud ettevõtja muud juriidilised isikud ei otsi vahendeid infrastruktuuriettevõtja kaudu.
  [ME 123]

  5.   Infrastruktuuriettevõtja peab üksikasjalikku arvestust mis tahes äri- ja finantssuhete kohta vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikutega ja teeb need vastavalt artikli 56 lõikele 12 reguleerivale asutusele viimase taotlusel kättesaadavaks.
  Artikkel 7b
  Infrastruktuuriettevõtja töötajate ja juhatuse tegelik sõltumatus vertikaalselt integreeritud ettevõttes
  1.   Ilma et see piiraks reguleeriva asutuse poolt artikli 56 kohaselt tehtud otsuseid, on infrastruktuuriettevõtjal kõigi artikli 3 punktis 2 osutatud ülesannete puhul

  seoses rongiliinide jaotamise ja infrastruktuuri kasutustasudega
  tõhusad otsustamisvolitused, mis on sõltumatud vertikaalselt integreeritud ettevõtja muudest juriidilistest isikutest.
  Infrastruktuuriettevõtja üldise majandamisstruktuuri ja korporatiivse põhikirjaga tagatakse, et mitte ühelgi vertikaalselt integreeritud ettevõtja muudest juriidilistest isikutest ei oleks õigust määrata otseselt või kaudselt kindlaks infrastruktuuriettevõtja käitumist seoses asjaomaste ülesannetega

  rongiliinide jaotamise ja infrastruktuuri kasutustasudega
  .


  Infrastruktuuriettevõtja järelevalve- ja haldusnõukogu liikmed ja neile vahetult alluvad juhtivtöötajad juhinduvad nendest põhimõtetest.



  2.   Infrastruktuuriettevõtja haldusnõukogu liikmed ning kõrgemad ametnikud ei kuulu vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute järelevalve- või haldusnõukogusse ega ole vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute kõrgemad ametnikud.


  Vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute järelevalve- või haldusnõukogu liikmed ja kõrgemad ametnikud ei ole infrastruktuuriettevõtja haldusnõukogu liikmed ega kõrgemad ametnikud.


  3.   Infrastruktuuriettevõtjal on järelevalvenõukogu, mis koosneb vertikaalselt integreeritud ettevõtja tegelike omanike esindajatest.


  Järelevalvenõukogu võib artiklis 7d osutatud koordineerimiskomiteega viimase pädevuses olevatel teemadel konsulteerida.


  Otsused, mis käsitlevad infrastruktuuriettevõtja haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamist ja töösuhte pikendamist, töötingimusi, sealhulgas töötasu, ja töösuhte lõpetamist, võtab vastu järelevalvenõukogu. Infrastruktuuriettevõtja haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja selle pikendamise eest vastutava järelevalvenõukogu poolt ametisse nimetatud isikute nimed ja nende ametiajal kehtivad tingimused, ametiaja kestus ja töösuhte lõpetamine ning iga sellise kavandatava ametist vabastamise põhjused teatatakse artiklis 55 osutatud reguleerivale asutusele. Käesolevas lõikes osutatud tingimused ja otsused on siduvad ainult siis, kui reguleeriv asutus on need sõnaselgelt heaks kiitnud. Reguleeriv asutus võib selliste otsuste suhtes esitada vastuväited, kui haldusnõukogusse nimetatud isikute ametialane sõltumatus tekitab kahtlusi või kui infrastruktuuriettevõtja haldusnõukogu liikmega lõpetakse töösuhe ennetähtaegselt.


  Haldusnõukogu liikmetele tagatakse nende töösuhte ennetähtaegse lõpetamisega seotud kaebuste korral tulemuslik kaebuse esitamise õigus reguleerivale asutusele.


  4.   Kolme aasta jooksul pärast infrastruktuuriettevõtja juurest lahkumist ei tohi infrastruktuuriettevõtja järelevalvenõukogu või haldusnõukogu liikmed ning kõrgemad ametnikud töötada vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute juures mis tahes kõrgel ametikohal. Kolme aasta jooksul pärast vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute juurest lahkumist ei tohi nende järelevalvenõukogu või haldusnõukogu liikmed ning kõrgemad ametnikud töötada infrastruktuuriettevõtja juures mis tahes kõrgel ametikohal.

  5.   Infrastruktuuriettevõtjal on oma töötajad, kelle töökoht asub vertikaalselt integreeritud ettevõtja muudest juriidilistest isikutest eraldi. Selleks et tagada infrastruktuuriettevõtjate sõltumatus, peab juurdepääs teabesüsteemidele olema kaitstud. Sisekorraeeskirjades või töölepingutes tuleb suhted

  juhtkond
  .
  Infrastruktuuriettevõtja valduses olevat tundliku iseloomuga teavet tuleb nõuetekohaselt kaitsta ja seda ei tohi anda edasi teistele üksustele.




  Infrastruktuuriettevõtja võib pakkuda oma töötajatele sotsiaalteenuseid – näiteks neid, mida pakutakse koolides, lasteaedades, spordikeskustes ja restoranides –
  vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikutega selgelt piirata sellise ametliku teabevahetusega infrastruktuuriettevõtja ülesannete teostamisel, mida teostatakse ka seoses teiste raudteeveo-ettevõtjatega väljaspool vertikaalselt integreeritud ettevõtjat. Muid kui punktis c osutatud töötajaid tohib

  isikute poolt kasutatavates ruumides.
  Infrastruktuuriettevõtja ja

  võib teha
  vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute vahel üle kanda üksnes juhul, kui tundlik teave ei levi nende kaudu edasi

  üksustega koostööd nende infosüsteemide arendamisel
  .


  Reguleeriv asutus kiidab käesoleva lõike rakendamist puudutava korra heaks või nõuab selle muutmist, et tagada infrastruktuuriettevõtja sõltumatus. Reguleeriv asutus võib nõuda integreeritud ettevõtjalt mis tahes vajaliku teabe esitamist.


  6.   Infrastruktuuriettevõtjal peab olema vajalik organisatoorne võimekus, et täita oma ülesandeid vertikaalselt integreeritud ettevõtja muudest juriidilistest isikutest sõltumata ning ta ei tohi delegeerida nende ülesannete täitmist või sellekohast tegevust kõnealustele juriidilistele isikutele.


  Tingimusel, et ei teki huvide konflikte, turumoonutusi ega diskrimineerimist ning et tundliku äriteabe konfidentsiaalsus on tagatud, võib infrastruktuuriettevõtja sõlmida raudteeveo-ettevõtjate või infrastruktuuriettevõtja järelevalve all tegutseva muu asutusega konkreetsete arendamis-, uuendamis- ja hooldustööde alltöövõtulepinguid, mille üle ta säilitab otsustusõiguse.



  7.   Infrastruktuuriettevõtja järelevalve- ja haldusnõukogu liikmed ja kõrgemad ametnikud ei tohi omada mingit huvi otseselt või kaudselt seoses vertikaalselt integreeritud ettevõtja muu juriidilise isikuga või saada neist rahalist kasu. Töötulemustel põhinevad üksikasjad nende tasustamisel ei tohi sõltuda vertikaalselt integreeritud ettevõtja muu juriidilise isiku või tema kontrolli all oleva muu juriidilise isiku, vaid üksnes infrastruktuuriettevõtja majandustegevuse tulemustest.
  [ME 124/rev]


  Artikkel 7c


  Nõuetele vastavuse kontrollimise menetlus


  1.   Komisjon otsustab liikmesriigi taotlusel või omal initsiatiivil, kas vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks olevad infrastruktuuriettevõtjad vastavad artikli 7a ja 7b nõuetele ja kas kõnealuste nõuete rakendamine on piisav, et tagada kõikidele raudteeveo-ettevõtjatele võrdsed võimalused, samuti seda, et asjaomasel turul ei esineks konkurentsi moonutamist.


  2.   Komisjonil on õigus nõuda liikmesriigilt, kus vertikaalselt integreeritud ettevõtja on asutatud, mõistliku aja jooksul vajalikku teavet. Komisjon konsulteerib reguleeriva asutuse või reguleerivate asutustega ja vajaduse korral artiklis 57 osutatud reguleerivate asutuste võrgustikuga.


  3.   Liikmesriik võib piirata artikliga 10 ette nähtud juurdepääsuõigusi nende raudteeveo ettevõtjate puhul, kes kuuluvad vertikaalselt integreeritud ettevõtja alla, kellele asjaomane infrastruktuuriettevõtja kuulub, kui komisjon teavitab liikmesriike sellest, et ühtegi lõike 1 kohast taotlust ei ole esitatud, või seni kuni komisjon on taotluse läbi vaadanud või kui komisjon otsustab vastavalt artikli 62 lõikes 2 osutatud menetlusele, et:








  a) | komisjoni lõike 2 kohasele teabetaotlusele ei esitatud ühtegi asjakohast vastust või |
| --- | --- | --- |

4.

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 7a

Infrastruktuuriettevõtja tegelik sõltumatus vertikaalselt integreeritud ettevõttes

1.   Liikmesriigid tagavad, et infrastruktuuriettevõtja on asutatud õiguslikult eraldiseisvana mis tahes raudteeveo-ettevõtjast või selliseid ettevõtjaid kontrollivast valdusettevõtjast või vertikaalselt integreeritud ettevõtja mis tahes muudest juriidilistest üksustest.

2.   Vertikaalselt integreeritud ettevõtjate alla kuuluvatel juriidilistel isikutel, kes tegutsevad raudteeveoteenuste turgudel, ei tohi olla otseseid ega kaudseid osalusi infrastruktuuriettevõttes
  osalust ei otseselt, kaudselt ega tütarettevõtjate kaudu
  . Infrastruktuuriettevõtjal ei tohi olla ka ühtki otsest ega kaudset osalust raudteeveoteenuste turul tegutseva vertikaalselt integreeritud ettevõtja mis tahes juriidilises isikus
  ei otseselt, kaudselt ega tütarettevõtjate kaudu
  .

Käesolev säte ei välista siiski sellise vertikaalselt integreeritud ettevõtja olemasolu, kus ühe või mitme raudteeveo-ettevõtja omanik või osaline omanik on infrastruktuuriettevõtjana (valdusettevõtja) üks ja sama ettevõtja.

3.   Infrastruktuuriettevõtja tulu ei tohi kasutada vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute rahastamiseks, sissetulekut võib kasutada üksnes infrastruktuuriettevõtja tegevuse rahastamiseks. ja Vertikaalselt integreeritud ettevõtja viimasele omanikule dividendide maksmiseks

  maksmine on võimalik
  .
  Sellist infrastruktuuriettevõtja poolt dividendide maksmist kasutatakse sihtotstarbeliselt investeeringuteks käigusoleva infrastruktuuri uuendamisse ja see ei takista infrastruktuuriettevõtjal reservide moodustamist oma kasumi ja kahjumi haldamiseks majandustsükli jooksul.

Käesolevaid sätteid ei kohaldata erainvestoritele tehtavate maksete suhtes avaliku ja erasektori partnerluste korral.

Infrastruktuuriettevõtja ei tohi

  võib
  anda laenu
  üksnes oma tütarettevõtjatele.
  Vertikaalselt integreeritud ettevõtja mis tahes juriidilisele isikule ning vertikaalselt integreeritud ettevõtja mis tahes juriidiline isik ei tohi anda laenu

  siseselt võib
  infrastruktuuriettevõtjale
  laenu anda üksnes valdusfirma ning see peab alluma artiklis 55 osutatud reguleeriva asutuse kontrollile. Valdusfirma peab reguleerivale asutusele tõendama, et laenu antakse turuhinnaga ja artikli 6 kohaselt
  .

Muude juriidiliste isikute poolt infrastruktuuriettevõtjale pakutud mis tahes teenused põhinevad lepingutel ja nende eest tasutakse turuhindades. Infrastruktuuriettevõtja tasumisele kuuluv võlg peab olema selgelt eraldatud vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute poolt tasumisele kuuluvast võlast ning neid võlgu tuleb teenindada üksteisest lahus.

Infrastruktuuriettevõtja ja vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute raamatupidamisarvestust peetakse viisil, mis tagab kõnealuste sätete täitmise ning infrastruktuuriettevõtjate ja vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute lahusoleva raharingluse.

4.   Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 4 kohaldamist, leiab infrastruktuuriettevõtja kapitaliturult vahendeid ise ja mitte vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute kaudu. Vertikaalselt integreeritud ettevõtja muud juriidilised isikud ei otsi vahendeid infrastruktuuriettevõtja kaudu.
  [ME 123]

5.   Infrastruktuuriettevõtja peab üksikasjalikku arvestust mis tahes äri- ja finantssuhete kohta vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikutega ja teeb need vastavalt artikli 56 lõikele 12 reguleerivale asutusele viimase taotlusel kättesaadavaks.

Artikkel 7b

Infrastruktuuriettevõtja töötajate ja juhatuse tegelik sõltumatus vertikaalselt integreeritud ettevõttes

1.   Ilma et see piiraks reguleeriva asutuse poolt artikli 56 kohaselt tehtud otsuseid, on infrastruktuuriettevõtjal kõigi artikli 3 punktis 2 osutatud ülesannete puhul

  seoses rongiliinide jaotamise ja infrastruktuuri kasutustasudega
  tõhusad otsustamisvolitused, mis on sõltumatud vertikaalselt integreeritud ettevõtja muudest juriidilistest isikutest.

Infrastruktuuriettevõtja üldise majandamisstruktuuri ja korporatiivse põhikirjaga tagatakse, et mitte ühelgi vertikaalselt integreeritud ettevõtja muudest juriidilistest isikutest ei oleks õigust määrata otseselt või kaudselt kindlaks infrastruktuuriettevõtja käitumist seoses asjaomaste ülesannetega

  rongiliinide jaotamise ja infrastruktuuri kasutustasudega
  .

Infrastruktuuriettevõtja järelevalve- ja haldusnõukogu liikmed ja neile vahetult alluvad juhtivtöötajad juhinduvad nendest põhimõtetest.

2.   Infrastruktuuriettevõtja haldusnõukogu liikmed ning kõrgemad ametnikud ei kuulu vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute järelevalve- või haldusnõukogusse ega ole vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute kõrgemad ametnikud.

Vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute järelevalve- või haldusnõukogu liikmed ja kõrgemad ametnikud ei ole infrastruktuuriettevõtja haldusnõukogu liikmed ega kõrgemad ametnikud.

3.   Infrastruktuuriettevõtjal on järelevalvenõukogu, mis koosneb vertikaalselt integreeritud ettevõtja tegelike omanike esindajatest.

Järelevalvenõukogu võib artiklis 7d osutatud koordineerimiskomiteega viimase pädevuses olevatel teemadel konsulteerida.

Otsused, mis käsitlevad infrastruktuuriettevõtja haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamist ja töösuhte pikendamist, töötingimusi, sealhulgas töötasu, ja töösuhte lõpetamist, võtab vastu järelevalvenõukogu. Infrastruktuuriettevõtja haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja selle pikendamise eest vastutava järelevalvenõukogu poolt ametisse nimetatud isikute nimed ja nende ametiajal kehtivad tingimused, ametiaja kestus ja töösuhte lõpetamine ning iga sellise kavandatava ametist vabastamise põhjused teatatakse artiklis 55 osutatud reguleerivale asutusele. Käesolevas lõikes osutatud tingimused ja otsused on siduvad ainult siis, kui reguleeriv asutus on need sõnaselgelt heaks kiitnud. Reguleeriv asutus võib selliste otsuste suhtes esitada vastuväited, kui haldusnõukogusse nimetatud isikute ametialane sõltumatus tekitab kahtlusi või kui infrastruktuuriettevõtja haldusnõukogu liikmega lõpetakse töösuhe ennetähtaegselt.

Haldusnõukogu liikmetele tagatakse nende töösuhte ennetähtaegse lõpetamisega seotud kaebuste korral tulemuslik kaebuse esitamise õigus reguleerivale asutusele.

4.   Kolme aasta jooksul pärast infrastruktuuriettevõtja juurest lahkumist ei tohi infrastruktuuriettevõtja järelevalvenõukogu või haldusnõukogu liikmed ning kõrgemad ametnikud töötada vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute juures mis tahes kõrgel ametikohal. Kolme aasta jooksul pärast vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute juurest lahkumist ei tohi nende järelevalvenõukogu või haldusnõukogu liikmed ning kõrgemad ametnikud töötada infrastruktuuriettevõtja juures mis tahes kõrgel ametikohal.

5.   Infrastruktuuriettevõtjal on oma töötajad, kelle töökoht asub vertikaalselt integreeritud ettevõtja muudest juriidilistest isikutest eraldi. Selleks et tagada infrastruktuuriettevõtjate sõltumatus, peab juurdepääs teabesüsteemidele olema kaitstud. Sisekorraeeskirjades või töölepingutes tuleb suhted

  juhtkond
  .
  Infrastruktuuriettevõtja valduses olevat tundliku iseloomuga teavet tuleb nõuetekohaselt kaitsta ja seda ei tohi anda edasi teistele üksustele.

Infrastruktuuriettevõtja võib pakkuda oma töötajatele sotsiaalteenuseid – näiteks neid, mida pakutakse koolides, lasteaedades, spordikeskustes ja restoranides –
  vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikutega selgelt piirata sellise ametliku teabevahetusega infrastruktuuriettevõtja ülesannete teostamisel, mida teostatakse ka seoses teiste raudteeveo-ettevõtjatega väljaspool vertikaalselt integreeritud ettevõtjat. Muid kui punktis c osutatud töötajaid tohib

  isikute poolt kasutatavates ruumides.
  Infrastruktuuriettevõtja ja

  võib teha
  vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute vahel üle kanda üksnes juhul, kui tundlik teave ei levi nende kaudu edasi

  üksustega koostööd nende infosüsteemide arendamisel
  .

Reguleeriv asutus kiidab käesoleva lõike rakendamist puudutava korra heaks või nõuab selle muutmist, et tagada infrastruktuuriettevõtja sõltumatus. Reguleeriv asutus võib nõuda integreeritud ettevõtjalt mis tahes vajaliku teabe esitamist.

6.   Infrastruktuuriettevõtjal peab olema vajalik organisatoorne võimekus, et täita oma ülesandeid vertikaalselt integreeritud ettevõtja muudest juriidilistest isikutest sõltumata ning ta ei tohi delegeerida nende ülesannete täitmist või sellekohast tegevust kõnealustele juriidilistele isikutele.

Tingimusel, et ei teki huvide konflikte, turumoonutusi ega diskrimineerimist ning et tundliku äriteabe konfidentsiaalsus on tagatud, võib infrastruktuuriettevõtja sõlmida raudteeveo-ettevõtjate või infrastruktuuriettevõtja järelevalve all tegutseva muu asutusega konkreetsete arendamis-, uuendamis- ja hooldustööde alltöövõtulepinguid, mille üle ta säilitab otsustusõiguse.

7.   Infrastruktuuriettevõtja järelevalve- ja haldusnõukogu liikmed ja kõrgemad ametnikud ei tohi omada mingit huvi otseselt või kaudselt seoses vertikaalselt integreeritud ettevõtja muu juriidilise isikuga või saada neist rahalist kasu. Töötulemustel põhinevad üksikasjad nende tasustamisel ei tohi sõltuda vertikaalselt integreeritud ettevõtja muu juriidilise isiku või tema kontrolli all oleva muu juriidilise isiku, vaid üksnes infrastruktuuriettevõtja majandustegevuse tulemustest.
  [ME 124/rev]

Artikkel 7c

Nõuetele vastavuse kontrollimise menetlus

1.   Komisjon otsustab liikmesriigi taotlusel või omal initsiatiivil, kas vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks olevad infrastruktuuriettevõtjad vastavad artikli 7a ja 7b nõuetele ja kas kõnealuste nõuete rakendamine on piisav, et tagada kõikidele raudteeveo-ettevõtjatele võrdsed võimalused, samuti seda, et asjaomasel turul ei esineks konkurentsi moonutamist.

2.   Komisjonil on õigus nõuda liikmesriigilt, kus vertikaalselt integreeritud ettevõtja on asutatud, mõistliku aja jooksul vajalikku teavet. Komisjon konsulteerib reguleeriva asutuse või reguleerivate asutustega ja vajaduse korral artiklis 57 osutatud reguleerivate asutuste võrgustikuga.

3.   Liikmesriik võib piirata artikliga 10 ette nähtud juurdepääsuõigusi nende raudteeveo ettevõtjate puhul, kes kuuluvad vertikaalselt integreeritud ettevõtja alla, kellele asjaomane infrastruktuuriettevõtja kuulub, kui komisjon teavitab liikmesriike sellest, et ühtegi lõike 1 kohast taotlust ei ole esitatud, või seni kuni komisjon on taotluse läbi vaadanud või kui komisjon otsustab vastavalt artikli 62 lõikes 2 osutatud menetlusele, et:

a)

komisjoni lõike 2 kohasele teabetaotlusele ei esitatud ühtegi asjakohast vastust või

| b) | asjaomane infrastruktuuriettevõtja ei vasta artiklites 7a ja 7b esitatud nõuetele või |
| --- | --- |

b)

asjaomane infrastruktuuriettevõtja ei vasta artiklites 7a ja 7b esitatud nõuetele või

| c) | artiklites 7a ja 7b esitatud nõuete rakendamisest ei piisa, et tagada kõikidele raudteeveo-ettevõtjatele võrdsed võimalused ning et välistada liikmesriigis, kus infrastruktuuriettevõtja asub, konkurentsi moonutamine. |
| --- | --- |

c)

artiklites 7a ja 7b esitatud nõuete rakendamisest ei piisa, et tagada kõikidele raudteeveo-ettevõtjatele võrdsed võimalused ning et välistada liikmesriigis, kus infrastruktuuriettevõtja asub, konkurentsi moonutamine.

Komisjon teeb otsuse mõistliku ajavahemiku jooksul.

4.   Asjaomane liikmesriik võib taotleda, et komisjon võtaks oma lõikes 3 osutatud otsuse tagasi vastavalt artikli 62 lõikes 2 osutatud menetlusele, kui liikmesriik tõendab komisjonile, et otsuse tegemise aluseks olnud põhjust enam ei eksisteeri. Komisjon teeb otsuse mõistliku ajavahemiku jooksul.

5.   Ilma et see piiraks lõikeid 1–4, kontrollib artiklites 7a ja 7b sätestatud nõuete vastavust artiklis 55 osutatud reguleeriv asutus. Igal taotlejal on õigus esitada reguleerivale asutusele kaebus, kui ta leiab, et need nõuded ei ole täidetud. Sellise kaebuse korral teeb reguleeriv asutus artikli 56 lõikes 9 märgitud ajavahemikus otsuse olukorra parandamiseks võetavate meetmete kohta.
  [ME-d 101 ja 125/rev]

Artikkel 7c

Koordineerimiskomitee

1.   Liikmesriigid tagavad, et infrastruktuuriettevõtjad asutavad iga võrgustiku kohta koordineerimiskomitee ja korraldavad selle tegevust. Kõnealuse komitee liikmeks võivad olla vähemalt infrastruktuuriettevõtja, teadaolevad taotlejad artikli 8 lõike 3 tähenduses ning soovi korral võimalikud taotlejad, neid esindavad organisatsioonid, kauba- ja reisijateveoteenuste kasutajate esindajad ning vajaduse korral piirkondlike ja kohalike asutuste esindajad
  , sealhulgas pädevad asutused
  . Liikmesriikide esindajad ja asjaomane reguleeriv asutus kutsutakse koordineerimiskomitee koosolekutele vaatlejatena. [ME 59]

2.   Koordineerimiskomitee teeb ettepanekuid, milles käsitletakse või nõustatakse infrastruktuuriettevõtjat ja vajaduse korral liikmesriiki järgmistes küsimustes:

| a) | taotlejate vajadused seoses infrastruktuuri võimekuse hooldamise ja arendamisega; |
| --- | --- |

a)

taotlejate vajadused seoses infrastruktuuri võimekuse hooldamise ja arendamisega;

| b) | artiklis 30 osutatud lepingutes sisalduva kliendile suunatud tegevuse eesmärkide sisu, artikli 30 lõikes 1 osutatud stiimulite sisu ja nende rakendamine; |
| --- | --- |

b)

artiklis 30 osutatud lepingutes sisalduva kliendile suunatud tegevuse eesmärkide sisu, artikli 30 lõikes 1 osutatud stiimulite sisu ja nende rakendamine;

| c) | artiklis 27 osutatud võrgustiku teadaande sisu ja rakendamine; |
| --- | --- |

c)

artiklis 27 osutatud võrgustiku teadaande sisu ja rakendamine;

| d) | riigi kehtestatud tasude määramise raamistik ja eeskirjad ning infrastruktuuriettevõtja poolt vastavalt artiklile 29 sätestatud tasude määramise skeem ja tase ning infrastruktuuri kasutustasude struktuur; |
| --- | --- |

d)

riigi kehtestatud tasude määramise raamistik ja eeskirjad ning infrastruktuuriettevõtja poolt vastavalt artiklile 29 sätestatud tasude määramise skeem ja tase ning infrastruktuuri kasutustasude struktuur;

| e) | infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise protsess, sealhulgas eelistuste eeskirjad võimsuse

  läbilaskevõime
  jaotamiseks infrastruktuuri kasutaja

  kasutajate
  eri kategooriate vahel;
  vastandlike raudteeveoteenuse osutamise taotluste korral toimub kooskõlastamine artikli 46 lõike 4 kohaselt; [ME 60] |
| --- | --- |

e)

infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise protsess, sealhulgas eelistuste eeskirjad võimsuse

  läbilaskevõime
  jaotamiseks infrastruktuuri kasutaja

  kasutajate
  eri kategooriate vahel;
  vastandlike raudteeveoteenuse osutamise taotluste korral toimub kooskõlastamine artikli 46 lõike 4 kohaselt; [ME 60]

| f) | ühendvedudega seotud küsimused; |
| --- | --- |

f)

ühendvedudega seotud küsimused;

| g) | mis tahes muud küsimused, mis on seotud infrastruktuurile juurdepääsu ja selle kasutamise tingimustega ning infrastruktuuriettevõtja teenuste kvaliteediga. |
| --- | --- |

g)

mis tahes muud küsimused, mis on seotud infrastruktuurile juurdepääsu ja selle kasutamise tingimustega ning infrastruktuuriettevõtja teenuste kvaliteediga.

| ga) | probleemid, millega puutuvad kokku raudtee kauba- ja reisijateveoteenuste kasutajad, näiteks osutatud teenuse kvaliteet, infrastruktuuri tasud ja raudteeteenuste hindade läbipaistvus.

  [ME 61] |
| --- | --- |

ga)

probleemid, millega puutuvad kokku raudtee kauba- ja reisijateveoteenuste kasutajad, näiteks osutatud teenuse kvaliteet, infrastruktuuri tasud ja raudteeteenuste hindade läbipaistvus.

  [ME 61]

Koordineerimiskomiteel on kõnealuste ülesannete täitmiseks õigus nõuda infrastruktuuriettevõtjalt vajalikku teavet punktide a–g

  ga
  kohta
  , kahjustamata seejuures ärisaladusi
  . [ME 62]

3.   Koordineerimiskomitee koostab kodukorra, mis hõlmavad

  reguleerib
  eelkõige koosolekutel osalemist ja koosolekute toimumise sagedust (vähemalt kord kvartalis).
  Kodukorras sätestatakse muu hulgas korrapärased, vähemalt kord aastas toimuvad konsultatsioonid raudtee kaubaveo ja reisijateveo teenuste kasutajate ja raudteesektori töötajate esindajatega.
  Koordineerimiskomitee arutelude aruanne koos komitee liikmete vastavate seisukohtadega esitatakse kord aastas infrastruktuuriettevõtjale, liikmesriigile, asjaomasele reguleerivale asutusele
  , raudtee kaubaveo ja reisijateveo teenuste kasutajatele ja raudteesektori töötajate esindajatele ning

  ja komisjonile. [ME 63]

Artikkel 7d

Euroopa infrastruktuuriettevõtjate võrgustik

1.   Liikmesriigid tagavad, et infrastruktuuriettevõtjad osalevad

  infrastruktuuriettevõtjate osalemise
  ja teevad koostööd

  koostöö
  võrgustikus, et arendada välja Euroopa raudteevõrgustiku infrastruktuur ja hakata eelkõige:

| i) | õigeaegselt ja tõhusalt rakendama

  rakendada
  üleeuroopalist transpordivõrku, mis hõlmab määruse (EL) nr 913/2010 (*2) kohaseid põhivõrgu koridore ja raudteekaubaveokoridore ning otsusega 2012/88/EL (*3) kehtestatud ERTMSi arenduskava.
  ning |
| --- | --- |

i)

õigeaegselt ja tõhusalt rakendama

  rakendada
  üleeuroopalist transpordivõrku, mis hõlmab määruse (EL) nr 913/2010 (*2) kohaseid põhivõrgu koridore ja raudteekaubaveokoridore ning otsusega 2012/88/EL (*3) kehtestatud ERTMSi arenduskava.
  ning

| ii) | hõlbustada liidus tõhusaid ja tulemuslikke piiriüleseid reisijateveoteenuseid, sealhulgas piiriülese koostööga ummikute kaotamiseks
  . |
| --- | --- |

ii)

hõlbustada liidus tõhusaid ja tulemuslikke piiriüleseid reisijateveoteenuseid, sealhulgas piiriülese koostööga ummikute kaotamiseks
  .

1a.
     
  Võrgustik töötab välja ka ühised raampõhimõtted kasutustasude määramiseks juhul, kui piiriülene reisijatevedu toimub rohkem kui ühes võrgustikus, nagu on määratletud artiklis 37, ja läbilaskevõime jaotamiseks vastavalt artiklile 40. Nimetatud põhimõtete kohta avaldab arvamust artiklis 57 osutatud reguleerivate asutuste võrgustik. [ME 64]

Komisjon on võrgustiku liige. Ta koordineerib ja toetab võrgustiku tööd ning annab soovitusi, kui see on asjakohane. Ta tagab aktiivse koostöö asjaomaste infrastruktuuriettevõtjate vahel.

2.   Võrgustik osaleb artiklis 15 osutatud turujärelevalvetegevuses ning võrdleb infrastruktuuriettevõtjate tõhusust
  ja tulemuslikkust selliste
  ühiste näitajate ja kvaliteedi kriteeriumite

  kvaliteedikriteeriumite
  alusel, nagu näiteks nende võrkude usaldusväärsus, tootmisvõimsus

  läbilaskevõime
  , kättesaadavus, täpsus ja ohutus, varade kvaliteet ja kasutamine, hooldus, uuendamine, suurendamine, investeeringud, ja rahaline tõhusus
  ning kasutustasude määramise raamistiku ja reeglite läbipaistvus
  . [ME 65]

3.   Komisjon võib

  võtab võrgustiku arvamusi arvestades
  vastu võtta meetmed, millega kehtestatakse võrgustiku ühised põhimõtted ja tavad, et tagada eelkõige järjepidevus võrdlusuuringutes, ning menetlused, mida tuleb võrgustikus toimuva koostöö puhul järgida. Kõnealused meetmed võetakse vastu
  delegeeritud õigusaktiga
  kooskõlas artikli 62 lõikes 3

  artiklis 60
  osutatud menetlusega.

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 913/2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 22)."

(*3)  Komisjoni 25. jaanuari 2012. aasta otsus 2012/88/EL üleeuroopalise raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 51, 23.2.2012, lk 1).“[ME 66]"

| 5. | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Raudteeveo-ettevõtjatele tuleb tagada õiglastel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel juurdepääsuõigus raudteeinfrastruktuurile kõigis liikmesriikides igat liiki reisijateveoteenuste osutamiseks. Raudteeveo-ettevõtjatel on õigus reisijaid peale võtta ühes jaamas ja lasta neil maha minna teises jaamas. Kõnealune õigus hõlmab ka juurdepääsu infrastruktuuriga seotud teenindusrajatistele, millele on osutatud II lisa punktis 2.“; |
| --- | --- | --- |

5.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Raudteeveo-ettevõtjatele tuleb tagada õiglastel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel juurdepääsuõigus raudteeinfrastruktuurile kõigis liikmesriikides igat liiki reisijateveoteenuste osutamiseks. Raudteeveo-ettevõtjatel on õigus reisijaid peale võtta ühes jaamas ja lasta neil maha minna teises jaamas. Kõnealune õigus hõlmab ka juurdepääsu infrastruktuuriga seotud teenindusrajatistele, millele on osutatud II lisa punktis 2.“;

| aa) | lisatakse järgmine lõige:




  „2a.
     
  Liikmesriik ei pea andma infrastruktuurile juurdepääsu õigust igat liiki teenuste osutamiseks raudteeveo-ettevõtjale, keda otseselt või kaudselt kontrollib/kontrollivad isik või isikud kolmandast riigist või kolmandatest riikidest, kus liidu ettevõtjatele ei ole antud käesolevas direktiivis kehtestatuga sarnastel tingimustel juurdepääsuõigusi infrastruktuuridele ja teenindusrajatistele. Kontroll käesoleva lõike tähenduses koosneb õigustest, lepingutest või mis tahes muudest vahenditest, mis kas eraldi või ühiselt ning vastavaid asjaolusid või õigusnorme arvestades annavad võimaluse ettevõtjat otsustavalt mõjutada, eelkõige tulenevalt:










  a) | asjaomase ettevõtte omandiõigusest või õigusest kasutada kogu ettevõtte vara või osa sellest; |
| --- | --- | --- |

aa)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Liikmesriik ei pea andma infrastruktuurile juurdepääsu õigust igat liiki teenuste osutamiseks raudteeveo-ettevõtjale, keda otseselt või kaudselt kontrollib/kontrollivad isik või isikud kolmandast riigist või kolmandatest riikidest, kus liidu ettevõtjatele ei ole antud käesolevas direktiivis kehtestatuga sarnastel tingimustel juurdepääsuõigusi infrastruktuuridele ja teenindusrajatistele. Kontroll käesoleva lõike tähenduses koosneb õigustest, lepingutest või mis tahes muudest vahenditest, mis kas eraldi või ühiselt ning vastavaid asjaolusid või õigusnorme arvestades annavad võimaluse ettevõtjat otsustavalt mõjutada, eelkõige tulenevalt:

a)

asjaomase ettevõtte omandiõigusest või õigusest kasutada kogu ettevõtte vara või osa sellest;

| b) | õigustest või lepingutest, mis lubavad otsustavalt mõjutada ettevõtja juhtorganite koosseisu, hääletamist või otsuseid.“;

  [ME 67] |
| --- | --- |

b)

õigustest või lepingutest, mis lubavad otsustavalt mõjutada ettevõtja juhtorganite koosseisu, hääletamist või otsuseid.“;

  [ME 67]

| b) | lõiked 3 ja 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõiked 3 ja 4 jäetakse välja.

| 6. | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid võivad piirata artikli 10 lõikes 2 osutatud juurdepääsuõigust reisijateveoteenustele kindla lähte- ja sihtkoha vahel, kui üks või mitu avaliku teenindamise lepingut hõlmab sama või alternatiivset teed marsruuti ja kui selle õiguse kasutamine ohustab avaliku teenindamise lepingu majanduslikku tasakaalu.
  Kiirreisirongiteenuste artikli 10 lõikes 2 sätestatud juurdepääsuõigust ei tohi piirata.




  Pädevad asutused ja infrastruktuuriettevõtjad annavad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1370/2007

   (*4)

  eelteate kõigile läbilaskevõimet taotlevatele huvitatud osalistele, kelle puhul võib ilmneda vastuolu käesoleva direktiivi artikli 10 kohase juurdepääsuõigusega.




  Kõigile reisijateveoteenustele, mis ei kuulu avaliku teenindamise lepingute alla, viidatakse kui avatud juurdepääsuõigusega teenustele.




  Kui pädev asutus koostab uue avaliku teenindamise lepingu või laiendab olemasoleva lepingu ulatust varasemast suurema infrastruktuuri läbilaskevõime kasutamise tähenduses, siis juurdepääsuõiguse piiranguid ei kohaldata ettevõtjate suhtes, kes pakuvad olemasolevaid avatud juurdepääsuõigusega teenuseid, mida pädeva asutuse otsus võib mõjutada.



  (*4)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).“; [ME 68]" |
| --- | --- | --- |

6.

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid võivad piirata artikli 10 lõikes 2 osutatud juurdepääsuõigust reisijateveoteenustele kindla lähte- ja sihtkoha vahel, kui üks või mitu avaliku teenindamise lepingut hõlmab sama või alternatiivset teed marsruuti ja kui selle õiguse kasutamine ohustab avaliku teenindamise lepingu majanduslikku tasakaalu.
  Kiirreisirongiteenuste artikli 10 lõikes 2 sätestatud juurdepääsuõigust ei tohi piirata.

Pädevad asutused ja infrastruktuuriettevõtjad annavad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1370/2007

   (*4)

  eelteate kõigile läbilaskevõimet taotlevatele huvitatud osalistele, kelle puhul võib ilmneda vastuolu käesoleva direktiivi artikli 10 kohase juurdepääsuõigusega.

Kõigile reisijateveoteenustele, mis ei kuulu avaliku teenindamise lepingute alla, viidatakse kui avatud juurdepääsuõigusega teenustele.

Kui pädev asutus koostab uue avaliku teenindamise lepingu või laiendab olemasoleva lepingu ulatust varasemast suurema infrastruktuuri läbilaskevõime kasutamise tähenduses, siis juurdepääsuõiguse piiranguid ei kohaldata ettevõtjate suhtes, kes pakuvad olemasolevaid avatud juurdepääsuõigusega teenuseid, mida pädeva asutuse otsus võib mõjutada.

(*4)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).“; [ME 68]"

| b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Selleks et määrata kindlaks, kas avaliku teenindamise lepingu majanduslik tasakaal on ohustatud, peab artiklis 55 osutatud reguleeriv asutus (või asutused) tegema objektiivse majandusanalüüsi ja võtma oma otsuste puhul aluseks eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriumid. Nad määravad selle kindlaks pärast alljärgnevalt loetletud isikute esitatud taotlust,



  Nimetatud kriteeriumid hõlmavad muu hulgas juurdepääsuõiguse kasutuse mõju avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud teenuste tasuvusele, sealhulgas mõju lepingu sõlminud pädeva asutuse netokuludele, reisijatepoolset nõudlust, piletihinna kujundamist, piletimüügikorraldust, peatuste asukohti ja arvu ning kavandatud uue teenuse ajakava ja sagedust, ning need kriteeriumid kehtestab artiklis 55 osutatud reguleeriv asutus kooskõlas käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud meetmetega. Analüüsimisel hinnatakse, kas uus avatud juurdepääsuga teenus ohustaks avaliku teenindamise lepingu alusel osutatavate teenuste elujõulisust.




  Avaliku teenindamise lepingu majanduslikku tasakaalu ei loeta ohustatuks, kui reguleeriv asutus prognoosib, et tulevane uus teenus pigem suurendaks kui vähendaks raudteesektori tulusid ning avaliku teenindamise lepingu(te)ga hõlmatud teenustest laekuvate tulude vähenemine oleks väike või olematu. Sõltuvalt analüüsist ja asjaomase reguleeriva asutuse otsusest on liikmesriikidel õigus taotletud juurdepääsuõigust reisijateveoteenusele kas anda, muuta või selle andmisest keelduda.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Selleks et määrata kindlaks, kas avaliku teenindamise lepingu majanduslik tasakaal on ohustatud, peab artiklis 55 osutatud reguleeriv asutus (või asutused) tegema objektiivse majandusanalüüsi ja võtma oma otsuste puhul aluseks eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriumid. Nad määravad selle kindlaks pärast alljärgnevalt loetletud isikute esitatud taotlust,

Nimetatud kriteeriumid hõlmavad muu hulgas juurdepääsuõiguse kasutuse mõju avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud teenuste tasuvusele, sealhulgas mõju lepingu sõlminud pädeva asutuse netokuludele, reisijatepoolset nõudlust, piletihinna kujundamist, piletimüügikorraldust, peatuste asukohti ja arvu ning kavandatud uue teenuse ajakava ja sagedust, ning need kriteeriumid kehtestab artiklis 55 osutatud reguleeriv asutus kooskõlas käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud meetmetega. Analüüsimisel hinnatakse, kas uus avatud juurdepääsuga teenus ohustaks avaliku teenindamise lepingu alusel osutatavate teenuste elujõulisust.

Avaliku teenindamise lepingu majanduslikku tasakaalu ei loeta ohustatuks, kui reguleeriv asutus prognoosib, et tulevane uus teenus pigem suurendaks kui vähendaks raudteesektori tulusid ning avaliku teenindamise lepingu(te)ga hõlmatud teenustest laekuvate tulude vähenemine oleks väike või olematu. Sõltuvalt analüüsist ja asjaomase reguleeriva asutuse otsusest on liikmesriikidel õigus taotletud juurdepääsuõigust reisijateveoteenusele kas anda, muuta või selle andmisest keelduda.“

| c) | lisatakse järgmised lõiked:




  „2a.
     
  Kui avaliku teenindamise leping sõlmitakse liidu õiguse kohaselt avaliku pakkumismenetluse kaudu, võivad liikmesriigid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007 piirata käesoleva direktiivi artikli 10 lõikes 2 sätestatud juurdepääsuõigust nimetatud avaliku teenindamise lepingu kehtivuse ajaks teenuste suhtes, mida osutatakse lähte- ja sihtkoha vahel ja mida kõnealune avaliku teenindamise leping hõlmab. Teave selle kohta, et juurdepääsuõigust on piiratud, avaldatakse siis, kui algab pakkumismenetlus kõnealuse avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks
  .
  Juurdepääsuõigust ei piirata kõigi selliste uute teenuste puhul artikli 10 lõike 2 tähenduses, mis reguleeriva asutuse prognoosi kohaselt pigem suurendavad kui vähendavad raudteesektori tulusid ning mille puhul avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud teenustest laekuvate tulude vähenemine oleks väike või olematu.




  Käesolevas lõikes osutatud piirangud ei kitsenda õigust võtta reisijaid peale igast rahvusvahelise teenuse marsruudil paiknevast jaamast ja lasta neil väljuda teises, sealhulgas samas liikmesriigis paiknevas jaamas.




  2b.
     
  Lõigetes 2 ja 2a osutatud analüüse teostav(ad) reguleeriv(ad) asutus(ed) teatab/teatavad oma seisukoha pärast seda, kui nad on saanud taotluse,
  mis on esitatud ühe kuu jooksul pärast teabe saamist artikli 38 lõikes 4 osutatud kavandatava reisijateveoteenuse kohta,
  ükskõik milliselt alljärgnevalt isikult
  :






  a) | avaliku teenindamise lepingu sõlminud pädev asutus või pädevad asutused; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„2a.
     
  Kui avaliku teenindamise leping sõlmitakse liidu õiguse kohaselt avaliku pakkumismenetluse kaudu, võivad liikmesriigid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007 piirata käesoleva direktiivi artikli 10 lõikes 2 sätestatud juurdepääsuõigust nimetatud avaliku teenindamise lepingu kehtivuse ajaks teenuste suhtes, mida osutatakse lähte- ja sihtkoha vahel ja mida kõnealune avaliku teenindamise leping hõlmab. Teave selle kohta, et juurdepääsuõigust on piiratud, avaldatakse siis, kui algab pakkumismenetlus kõnealuse avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks
  .
  Juurdepääsuõigust ei piirata kõigi selliste uute teenuste puhul artikli 10 lõike 2 tähenduses, mis reguleeriva asutuse prognoosi kohaselt pigem suurendavad kui vähendavad raudteesektori tulusid ning mille puhul avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud teenustest laekuvate tulude vähenemine oleks väike või olematu.

Käesolevas lõikes osutatud piirangud ei kitsenda õigust võtta reisijaid peale igast rahvusvahelise teenuse marsruudil paiknevast jaamast ja lasta neil väljuda teises, sealhulgas samas liikmesriigis paiknevas jaamas.

2b.
     
  Lõigetes 2 ja 2a osutatud analüüse teostav(ad) reguleeriv(ad) asutus(ed) teatab/teatavad oma seisukoha pärast seda, kui nad on saanud taotluse,
  mis on esitatud ühe kuu jooksul pärast teabe saamist artikli 38 lõikes 4 osutatud kavandatava reisijateveoteenuse kohta,
  ükskõik milliselt alljärgnevalt isikult
  :

a)

avaliku teenindamise lepingu sõlminud pädev asutus või pädevad asutused;

| b) | muu asjaomane pädev asutus, kellel on õigus käesoleva artikli alusel juurdepääsu piirata; |
| --- | --- |

b)

muu asjaomane pädev asutus, kellel on õigus käesoleva artikli alusel juurdepääsu piirata;

| c) | infrastruktuuriettevõtja; |
| --- | --- |

c)

infrastruktuuriettevõtja;

| d) | avaliku teenindamise lepingu alusel tegutsev raudteeveo-ettevõtja.” |
| --- | --- |

d)

avaliku teenindamise lepingu alusel tegutsev raudteeveo-ettevõtja.”

| da) | raudteeveo-ettevõtja, kes on taotlenud läbilaskevõimet vastavalt artikli 38 lõikele 4.
  “[ME-d 69 ja 114] |
| --- | --- |

da)

raudteeveo-ettevõtja, kes on taotlenud läbilaskevõimet vastavalt artikli 38 lõikele 4.
  “[ME-d 69 ja 114]

| d) | Lõige

  lõiked
  3
  ja 4
  asendatakse järgmisega:
  „3.   Reguleeriv asutus põhjendab oma otsust ja tingimusi, mille alusel võib mõni järgmistest isikutest taotleda otsuse läbivaatamist ühe kuu jooksul pärast teate saamist:






  a) | asjaomane pädev asutus või pädevad asutused; |
| --- | --- | --- |

d)

Lõige

  lõiked
  3
  ja 4
  asendatakse järgmisega:

„3.   Reguleeriv asutus põhjendab oma otsust ja tingimusi, mille alusel võib mõni järgmistest isikutest taotleda otsuse läbivaatamist ühe kuu jooksul pärast teate saamist:

a)

asjaomane pädev asutus või pädevad asutused;

| b) | infrastruktuuriettevõtja; |
| --- | --- |

b)

infrastruktuuriettevõtja;

| c) | avaliku teenindamise lepingu alusel tegutsev raudteeveo-ettevõtja; |
| --- | --- |

c)

avaliku teenindamise lepingu alusel tegutsev raudteeveo-ettevõtja;

| d) | juurdepääsu taotlev raudteeveo-ettevõtja.”. |
| --- | --- |

d)

juurdepääsu taotlev raudteeveo-ettevõtja.”.

Kui reguleeriv asutus
  kooskõlas lõikega 2
  otsustab, et artikli 38 lõikes 4 osutatud reisijateveoteenus ohustab avaliku teenindamise lepingu majanduslikku tasakaalu, pakub ta sellele tegevusele võimalikud alternatiivid, mis tagaksid, et artikli 10 lõikega 2 ette nähtud juurdepääsuõiguste tagamise tingimused oleksid täidetud.

4.   Reguleerivate asutuste, pädevate asutuste ja raudteeveo-ettevõtjate kogemustele ning artikli 57 lõikes 1 osutatud võrgustiku tegevusele toetudes võtab komisjon hiljemalt 16. detsember 2016 vastu meetmed, milles sätestatakse käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 rakendamise üksikasjalik kord ja kriteeriumid. Need rakendusaktid

  Kõnealused delegeeritud õigusaktid
  võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 3

  artiklis 60
  osutatud kontrollimenetlusega

  menetlusega
  .“; [ME 70]

| e) | lõige 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

e)

lõige 5 jäetakse välja.

| 7. | Lisatakse järgmine artikkel 13a:
  „Artikkel 13a
  Ühised teavitus- ja integreeritud piletimüügisüsteemid

  piletisüsteemid [ME 71]

  1.   Ilma et see piiraks määrust (EÜ) nr 1371/2007

   (10)

  ja direktiivi 2010/40/EL,

   (11)


  Kõik sõiduplaaniandmed loetakse avalikeks andmeteks ja tehakse vastavalt kättesaadavaks.




  Määrusest (EÜ) nr1371/2007 ja direktiivist 2010/40/EL olenemata nõuavad liikmesriigid kõigilt raudteesektori sidusrühmadelt (näiteks raudteeveo-ettevõtjad, infrastruktuuriettevõtjad ja piletimüüjad), et nad 12. detsembriks 2019 kasutaksid koostalitlevat teabe- ja otsepiletisüsteemi, mille eesmärk on teha reisijatele kättesaadavaks kõik liidu piirides reisi kavandamiseks ning piletite broneerimiseks ja ostmiseks vajalikud andmed.




  Liikmesriigid nõuavad, et raudteeveo-ettevõtjad teeksid koostööd, et luua 12. detsembriks 2019 ühine reisiteabe- ja piletisüsteem, mis hõlmab pileteid, otsepileteid ja broneeringuid kõigi avaliku teenindamise lepingute raames osutatavate raudtee-reisijateveo teenuste jaoks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007, või otsustaksid volitada asjaomaseid asutusi sellist süsteemi looma. Selline süsteem ei tohi tekitada turumoonutusi ega diskrimineerimist raudteeveo-ettevõtjate vahel. Seda haldab avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik või kõigi reisijateveoteenuseid osutavate raudteeveo-ettevõtjate ühendus.




  Kommertsalusel avalikke reisijateveoteenuseid osutavad raudteeveo-ettevõtjad peavad süsteemile ilma diskrimineerimata juurde pääsema, et lisaks omaenda transporditeenustele reisirongiliikluse kohta teavet anda ja pileteid müüa.




  Süsteem tuleb kavandada vastavalt direktiivile 2008/57/EÜ koostalitlevana ning telemaatiliste seadmete tehniliste spetsifikatsioonide alusel. Selle suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded peavad tagama eelkõige hinnakujunduse ja tasaarvelduste järjepidevuse, ärialase teabe konfidentsiaalsuse, isikuandmete kaitse ning konkurentsieeskirjade täitmise. Reisijatele mis tahes lisateenuseid pakkuv süsteem või rakendus peab olema nimetatud tehniliste spetsifikatsioonidega koostalitlev.




  Liikmesriigid peavad tagama telemaatiliste seadmete peamiste tehniliste spetsifikatsioonide avatud ja diskrimineerimiseta kättesaadavuse.




  Kõigis osapoolte vahelistes ärialastes lepingutes tuleb järgida konkurentsieeskirju.




  Nimetatud süsteemi kulud jagatakse osapoolte vahel õiglaselt ja vastavalt igaühe panusele.




  Reguleeriv asutus peab tagama, et ükski otsepiletisüsteem ei tekitaks turumoonutusi ega ettevõtjatevahelist diskrimineerimist.




  Samuti
  võivad liikmesriigid nõuda, et riigisiseseid reisijateveoteenuseid pakkuvad raudteeveo-ettevõtjad
  ja muud liiki reisijateveoteenuste pakkujad
  osaleksid ühises teavitus- ja integreeritud
  koostalitlusvõimelises reiside

  piletimüügisüsteemis

  piletisüsteemis
  , et pakkuda pileteid, otsepileteid ja broneeringuid või anda pädevatele

  asjaomastele
  asutustele õigus sellise süsteemi loomiseks. Kui selline süsteem on loodud, tagab liikmesriik, et see ei tekita turumoonutusi või diskrimineerimist raudteeveo-ettevõtjate
  ja muude reisijateveoteenuste pakkujate
  vahel ning et seda haldab avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik või kõigi reisijateveoteenust osutavate raudteeveo-ettevõtjate ühendus. [ME 72]

  2.   Liikmesriigid nõuavad, et reisijateveoteenust osutavad raudteeveo-ettevõtjad koostavad ja kooskõlastavad

  koostavad ja kooskõlastavad, sealjuures seoses peamiste liidusiseste marsruutidega, riiklikud
  hädaolukorra lahendamise plaanid, et
  komisjoni otsust 2008/164/EÜ

   (*5)

  arvesse võttes
  anda reisijatele määruse (EÜ) nr 1371/2007 artikli 18 kohast abi teenuste
  inimtekkelisest või loodusõnnetusest põhjustatud
  olulise katkemise korral.
  Kõik reisijateveoteenust osutavad raudteeveo-ettevõtjad ja raudteejaama ettevõtjad koostavad oma hädaolukorra lahendamise plaanid kooskõlas vastavate riiklike plaanidega.



  (10)  
  ELT L 315, 3.12.2007, lk 14."


  (11)  
  ELT L 207, 6.8.2010, lk 1."


  (*5)  
  Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta otsus 2008/164/EÜ, milles käsitletakse koostalitlusvõime tehnilist kirjeldust üleeuroopalises tava- ja kiirraudteesüsteemis seoses piiratud liikumisvõimega inimestega (ELT L 64, 7.3.2008, lk 72).“ [ME 73]" |
| --- | --- |

7.

Lisatakse järgmine artikkel 13a:

„Artikkel 13a

Ühised teavitus- ja integreeritud piletimüügisüsteemid

  piletisüsteemid [ME 71]

1.   Ilma et see piiraks määrust (EÜ) nr 1371/2007

   (10)

  ja direktiivi 2010/40/EL,

   (11)


  Kõik sõiduplaaniandmed loetakse avalikeks andmeteks ja tehakse vastavalt kättesaadavaks.

Määrusest (EÜ) nr1371/2007 ja direktiivist 2010/40/EL olenemata nõuavad liikmesriigid kõigilt raudteesektori sidusrühmadelt (näiteks raudteeveo-ettevõtjad, infrastruktuuriettevõtjad ja piletimüüjad), et nad 12. detsembriks 2019 kasutaksid koostalitlevat teabe- ja otsepiletisüsteemi, mille eesmärk on teha reisijatele kättesaadavaks kõik liidu piirides reisi kavandamiseks ning piletite broneerimiseks ja ostmiseks vajalikud andmed.

Liikmesriigid nõuavad, et raudteeveo-ettevõtjad teeksid koostööd, et luua 12. detsembriks 2019 ühine reisiteabe- ja piletisüsteem, mis hõlmab pileteid, otsepileteid ja broneeringuid kõigi avaliku teenindamise lepingute raames osutatavate raudtee-reisijateveo teenuste jaoks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007, või otsustaksid volitada asjaomaseid asutusi sellist süsteemi looma. Selline süsteem ei tohi tekitada turumoonutusi ega diskrimineerimist raudteeveo-ettevõtjate vahel. Seda haldab avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik või kõigi reisijateveoteenuseid osutavate raudteeveo-ettevõtjate ühendus.

Kommertsalusel avalikke reisijateveoteenuseid osutavad raudteeveo-ettevõtjad peavad süsteemile ilma diskrimineerimata juurde pääsema, et lisaks omaenda transporditeenustele reisirongiliikluse kohta teavet anda ja pileteid müüa.

Süsteem tuleb kavandada vastavalt direktiivile 2008/57/EÜ koostalitlevana ning telemaatiliste seadmete tehniliste spetsifikatsioonide alusel. Selle suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded peavad tagama eelkõige hinnakujunduse ja tasaarvelduste järjepidevuse, ärialase teabe konfidentsiaalsuse, isikuandmete kaitse ning konkurentsieeskirjade täitmise. Reisijatele mis tahes lisateenuseid pakkuv süsteem või rakendus peab olema nimetatud tehniliste spetsifikatsioonidega koostalitlev.

Liikmesriigid peavad tagama telemaatiliste seadmete peamiste tehniliste spetsifikatsioonide avatud ja diskrimineerimiseta kättesaadavuse.

Kõigis osapoolte vahelistes ärialastes lepingutes tuleb järgida konkurentsieeskirju.

Nimetatud süsteemi kulud jagatakse osapoolte vahel õiglaselt ja vastavalt igaühe panusele.

Reguleeriv asutus peab tagama, et ükski otsepiletisüsteem ei tekitaks turumoonutusi ega ettevõtjatevahelist diskrimineerimist.

Samuti
  võivad liikmesriigid nõuda, et riigisiseseid reisijateveoteenuseid pakkuvad raudteeveo-ettevõtjad
  ja muud liiki reisijateveoteenuste pakkujad
  osaleksid ühises teavitus- ja integreeritud
  koostalitlusvõimelises reiside

  piletimüügisüsteemis

  piletisüsteemis
  , et pakkuda pileteid, otsepileteid ja broneeringuid või anda pädevatele

  asjaomastele
  asutustele õigus sellise süsteemi loomiseks. Kui selline süsteem on loodud, tagab liikmesriik, et see ei tekita turumoonutusi või diskrimineerimist raudteeveo-ettevõtjate
  ja muude reisijateveoteenuste pakkujate
  vahel ning et seda haldab avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik või kõigi reisijateveoteenust osutavate raudteeveo-ettevõtjate ühendus. [ME 72]

2.   Liikmesriigid nõuavad, et reisijateveoteenust osutavad raudteeveo-ettevõtjad koostavad ja kooskõlastavad

  koostavad ja kooskõlastavad, sealjuures seoses peamiste liidusiseste marsruutidega, riiklikud
  hädaolukorra lahendamise plaanid, et
  komisjoni otsust 2008/164/EÜ

   (*5)

  arvesse võttes
  anda reisijatele määruse (EÜ) nr 1371/2007 artikli 18 kohast abi teenuste
  inimtekkelisest või loodusõnnetusest põhjustatud
  olulise katkemise korral.
  Kõik reisijateveoteenust osutavad raudteeveo-ettevõtjad ja raudteejaama ettevõtjad koostavad oma hädaolukorra lahendamise plaanid kooskõlas vastavate riiklike plaanidega.

(10)  
  ELT L 315, 3.12.2007, lk 14."

(11)  
  ELT L 207, 6.8.2010, lk 1."

(*5)  
  Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta otsus 2008/164/EÜ, milles käsitletakse koostalitlusvõime tehnilist kirjeldust üleeuroopalises tava- ja kiirraudteesüsteemis seoses piiratud liikumisvõimega inimestega (ELT L 64, 7.3.2008, lk 72).“ [ME 73]"

| 7a. | Artiklile 19 lisatakse järgmine punkt:










  „da) | kohustuvad kohaldama nende liikmesriikide kollektiivlepinguid, kus ettevõte soovib tegutseda.“

  [ME 74] |
| --- | --- | --- |

7a.

Artiklile 19 lisatakse järgmine punkt:

„da)

kohustuvad kohaldama nende liikmesriikide kollektiivlepinguid, kus ettevõte soovib tegutseda.“

  [ME 74]

| 8. | Artiklis 38 asendatakse lõige 4 järgmisega:
  „4.   Kui taotleja kavatseb taotleda infrastruktuuri läbilaskevõimet reisijateveo teenuse pakkumiseks, teavitab ta infrastruktuuriettevõtjaid ja asjaomaseid reguleerivaid asutusi mitte vähem kui 18 kuud enne selle liiklusgraafiku jõustumist, mille kohta läbilaskevõimet taotletakse. Selleks et asjaomased reguleerivad asutused saaksid hinnata, milline on võimalik majanduslik mõju olemasolevatele avaliku teenindamise lepingutele, peavad reguleerivad asutused tagama, et kõiki pädevaid asutusi, kes on sõlminud avaliku teenindamise lepingus määratletud marsruudil raudtee-reisijateveoteenuse lepingu, ja kõiki teisi asjaomaseid pädevaid asutusi, kellel on artikli 11 alusel õigus piirata kasutusõigust, ja avaliku teenindamise lepingu alusel kõnealusel rahvusvahelisel reisijateveoteenuse marsruudil tegutsevaid raudteeveo-ettevõtjaid, teavitatakse viivitamata ja hiljemalt viie päeva jooksul.“ |
| --- | --- |

8.

Artiklis 38 asendatakse lõige 4 järgmisega:

„4.   Kui taotleja kavatseb taotleda infrastruktuuri läbilaskevõimet reisijateveo teenuse pakkumiseks, teavitab ta infrastruktuuriettevõtjaid ja asjaomaseid reguleerivaid asutusi mitte vähem kui 18 kuud enne selle liiklusgraafiku jõustumist, mille kohta läbilaskevõimet taotletakse. Selleks et asjaomased reguleerivad asutused saaksid hinnata, milline on võimalik majanduslik mõju olemasolevatele avaliku teenindamise lepingutele, peavad reguleerivad asutused tagama, et kõiki pädevaid asutusi, kes on sõlminud avaliku teenindamise lepingus määratletud marsruudil raudtee-reisijateveoteenuse lepingu, ja kõiki teisi asjaomaseid pädevaid asutusi, kellel on artikli 11 alusel õigus piirata kasutusõigust, ja avaliku teenindamise lepingu alusel kõnealusel rahvusvahelisel reisijateveoteenuse marsruudil tegutsevaid raudteeveo-ettevõtjaid, teavitatakse viivitamata ja hiljemalt viie päeva jooksul.“

| 8a. | Artiklile 42 lisatakse lõige 1a:




  „1a.
     
  Taotlejate diskrimineerimise vältimiseks annab käesoleva direktiivi artiklis 55 osutatud reguleeriv asutus selliste raamkokkulepete sõlmimiseks eelneva nõusoleku ja jälgib omal algatusel kehtivaid raamkokkuleppeid. Taotlejal on õigus esitada kaebus reguleerivale asutusele, kui ta leiab, et teda on ebaõiglaselt koheldud, diskrimineeritud või ta on mis tahes muul moel raamkokkuleppe läbi kannatanud. Kui raamkokkuleppe kohta esitatakse kaebus, siis reguleeriv asutus kas kinnitab, et raamkokkuleppe muutmine ei ole vajalik, või nõuab raamkokkuleppe muutmist vastavalt reguleeriva asutuse poolt antud juhtnööridele hiljemalt kahe kuu jooksul pärast kaebuse saamist. Infrastruktuuriettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja täidavad reguleeriva asutuse otsuse nii kiiresti, kui on praktiliselt võimalik ja igal juhul mitte hiljem kui üks kuu pärast reguleeriva asutuselt teatise saamist. Käesolevas lõikes kirjeldatud ülesannete täitmisel pöörab reguleeriv asutus erilist tähelepanu ärisaladuste hoidmisele.“ [ME 75] |
| --- | --- |

8a.

Artiklile 42 lisatakse lõige 1a:

„1a.
     
  Taotlejate diskrimineerimise vältimiseks annab käesoleva direktiivi artiklis 55 osutatud reguleeriv asutus selliste raamkokkulepete sõlmimiseks eelneva nõusoleku ja jälgib omal algatusel kehtivaid raamkokkuleppeid. Taotlejal on õigus esitada kaebus reguleerivale asutusele, kui ta leiab, et teda on ebaõiglaselt koheldud, diskrimineeritud või ta on mis tahes muul moel raamkokkuleppe läbi kannatanud. Kui raamkokkuleppe kohta esitatakse kaebus, siis reguleeriv asutus kas kinnitab, et raamkokkuleppe muutmine ei ole vajalik, või nõuab raamkokkuleppe muutmist vastavalt reguleeriva asutuse poolt antud juhtnööridele hiljemalt kahe kuu jooksul pärast kaebuse saamist. Infrastruktuuriettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja täidavad reguleeriva asutuse otsuse nii kiiresti, kui on praktiliselt võimalik ja igal juhul mitte hiljem kui üks kuu pärast reguleeriva asutuselt teatise saamist. Käesolevas lõikes kirjeldatud ülesannete täitmisel pöörab reguleeriv asutus erilist tähelepanu ärisaladuste hoidmisele.“ [ME 75]

| 8b. | Artikli 46 lõige 4 asendatakse järgmisega:




  „4.
     
  Kooskõlastusmenetlust reguleerivad põhimõtted esitatakse võrgustiku teadaandes. Eelkõige seonduvad need raskustega rahvusvaheliste rongiliinide korraldamisel ning mõjuga, mida muutmine võib avaldada teistele infrastruktuuriettevõtjatele. Kui esitatakse vastanduvaid taotlusi raudteeveoteenuse osutamiseks ühes ja samas turusegmendis, võtab infrastruktuuriettevõtja läbilaskevõime jaotamisel arvesse ainult vaidlusalust infrastruktuuri ja mitte konkureerivate taotlejate taotletud kogu läbilaskevõimsust.“

  [ME 76] |
| --- | --- |

8b.

Artikli 46 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.
     
  Kooskõlastusmenetlust reguleerivad põhimõtted esitatakse võrgustiku teadaandes. Eelkõige seonduvad need raskustega rahvusvaheliste rongiliinide korraldamisel ning mõjuga, mida muutmine võib avaldada teistele infrastruktuuriettevõtjatele. Kui esitatakse vastanduvaid taotlusi raudteeveoteenuse osutamiseks ühes ja samas turusegmendis, võtab infrastruktuuriettevõtja läbilaskevõime jaotamisel arvesse ainult vaidlusalust infrastruktuuri ja mitte konkureerivate taotlejate taotletud kogu läbilaskevõimsust.“

  [ME 76]

| 8c. | Artikli 54 lõige 1 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Tehnilisest rikkest või õnnetusest tingitud rongiliikluse häirete puhul võtab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kõik vajalikud meetmed tavapärase olukorra taastamiseks. Selleks koostab ta hädaolukorra lahendamise plaani, loetledes erinevad asutused, keda tõsiste vahejuhtumite või rongiliikluse tõsiste häirete puhul teavitada. Juhul kui häire võib mõjutada piiriülest liiklust, jagab infrastruktuuriettevõtja kogu asjakohast teavet teiste infrastruktuuriettevõtjatega, kelle võrgustikku ja liiklust see häire võib mõjutada. Asjaomased infrastruktuuriettevõtjad teevad koostööd tavapärase piiriülese liikluse taastamiseks.“

  [ME 77] |
| --- | --- |

8c.

Artikli 54 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Tehnilisest rikkest või õnnetusest tingitud rongiliikluse häirete puhul võtab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kõik vajalikud meetmed tavapärase olukorra taastamiseks. Selleks koostab ta hädaolukorra lahendamise plaani, loetledes erinevad asutused, keda tõsiste vahejuhtumite või rongiliikluse tõsiste häirete puhul teavitada. Juhul kui häire võib mõjutada piiriülest liiklust, jagab infrastruktuuriettevõtja kogu asjakohast teavet teiste infrastruktuuriettevõtjatega, kelle võrgustikku ja liiklust see häire võib mõjutada. Asjaomased infrastruktuuriettevõtjad teevad koostööd tavapärase piiriülese liikluse taastamiseks.“

  [ME 77]

| 8d. | Artiklile 55 lisatakse järgmine lõige:




  „3a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et reguleerivatel asutustel oleksid käesoleva direktiivi artiklis 56 sätestatud ülesannete täitmiseks vajalik organisatsioonilised ja operatiivvahendid, ning võtavad vajaduse korral vastu tegevuskava, mille eesmärk on tagada nende vahendite andmine.“ [ME 78] |
| --- | --- |

8d.

Artiklile 55 lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et reguleerivatel asutustel oleksid käesoleva direktiivi artiklis 56 sätestatud ülesannete täitmiseks vajalik organisatsioonilised ja operatiivvahendid, ning võtavad vajaduse korral vastu tegevuskava, mille eesmärk on tagada nende vahendite andmine.“ [ME 78]

| 8e. | Artikkel 56 asendatakse järgmisega:




  „Artikkel 56




  Reguleeriva asutuse ülesanded




  1.
     
  Ilma et see piiraks artikli 46 lõike 6 kohaldamist, on taotlejal õigus, kui ta leiab, et teda on ebaõiglaselt koheldud, diskrimineeritud või muul viisil kahjustatud, esitada reguleerivale asutusele kaebus eelkõige raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või vajaduse korral raudteeveo-ettevõtja või teenindusrajatise käitaja otsuste peale, mis käsitlevad:










  a) | võrgustiku teadaannet selle esialgsel ja lõplikul kujul; |
| --- | --- | --- |

8e.

Artikkel 56 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 56

Reguleeriva asutuse ülesanded

1.
     
  Ilma et see piiraks artikli 46 lõike 6 kohaldamist, on taotlejal õigus, kui ta leiab, et teda on ebaõiglaselt koheldud, diskrimineeritud või muul viisil kahjustatud, esitada reguleerivale asutusele kaebus eelkõige raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või vajaduse korral raudteeveo-ettevõtja või teenindusrajatise käitaja otsuste peale, mis käsitlevad:

a)

võrgustiku teadaannet selle esialgsel ja lõplikul kujul;

| b) | selles esitatud kriteeriumeid; |
| --- | --- |

b)

selles esitatud kriteeriumeid;

| c) | jaotamismenetlust ja selle tulemust; |
| --- | --- |

c)

jaotamismenetlust ja selle tulemust;

| d) | kasutustasude määramise skeemi; |
| --- | --- |

d)

kasutustasude määramise skeemi;

| e) | taotlejalt nõutavate või nõuda kavatsetavate infrastruktuuri kasutustasude suurust; |
| --- | --- |

e)

taotlejalt nõutavate või nõuda kavatsetavate infrastruktuuri kasutustasude suurust;

| f) | artiklite 10–13 kohast juurdepääsukorda; |
| --- | --- |

f)

artiklite 10–13 kohast juurdepääsukorda;

| g) | teenustele juurdepääsuga ja teenuste eest tasude määramisega kooskõlas artikliga 13; |
| --- | --- |

g)

teenustele juurdepääsuga ja teenuste eest tasude määramisega kooskõlas artikliga 13;

| ga) | infrastruktuuri plaanilisi või plaaniväliseid hooldustöid. |
| --- | --- |

ga)

infrastruktuuri plaanilisi või plaaniväliseid hooldustöid.

2.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriikide konkurentsiasutuste õigusi konkurentsi tagamisel raudteeteenuste turul, on reguleerival asutusel pädevus jälgida konkurentsiolukorda raudteeteenuste turul ning eelkõige kontrollida omal algatusel lõike 1 punkte a–ga, et hoida ära taotlejate diskrimineerimist. Ta kontrollib eelkõige, kas võrgustiku teadaanne sisaldab diskrimineerivaid sätteid või kas sellega antakse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele kaalutlusõigus, mida on võimalik kasutada taotlejate diskrimineerimiseks.

3.
     
  Reguleeriv asutus teeb samuti tihedat koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivis 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta)

   (*6)

  määratletud riikliku ohutusasutusega ja käesolevas direktiivis määratletud tegevuslubasid väljaandva asutusega.

Liikmesriigid tagavad, et need asutused arendavad omavahelises koostöös välja teabejagamis- ja koostööraamistiku, mille eesmärk on hoida ära kahjulikke mõjusid konkurentsile või ohutusele raudteeturul. See raamistik hõlmab ka mehhanismi, millega reguleeriv asutus esitab riiklikule ohutusasutusele ja tegevuslubasid väljaandvale asutusele soovitusi küsimustes, mis võivad mõjutada konkurentsi raudteeturul, ning millega riiklik ohutusasutus esitab reguleerivale asutusele ja tegevuslubasid väljaandvale asutusele soovitusi küsimustes, mis võivad mõjutada ohutust. Ilma et see piiraks iga asutuse sõltumatust oma asjaomases pädevusalas, uurib asjaomane asutus enne otsuste vastuvõtmist iga sellist soovitust. Kui asjaomane asutus kavatseb nendest soovitustest kõrvale kalduda, põhjendab ta seda oma otsustes.

4.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada, et reguleerivale asutusele tehakse ülesandeks võtta vastu mittesiduvaid arvamusi artikli 8 lõikes 3 osutatud äriplaani esialgsete versioonide, osutatud lepingu ning läbilaskevõime suurendamise kava kohta, märkides eelkõige, kas nimetatud dokumendid on kooskõlas konkurentsiolukorraga raudteeteenuste turul.

5.
     
  Reguleerival asutusel on materiaalsete ja inimressursside kujul oma ülesannete täitmiseks vajalik organisatsiooniline suutlikkus, mis on proportsionaalne raudteesektori tähtsusega liikmesriigis.

6.
     
  Reguleeriv asutus tagab, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja poolt kehtestatud kasutustasud on IV peatüki 2. jaoga vastavuses ning mittediskrimineerivad. Reguleeriv asutus tagab, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja, teenindusrajatiste käitajate või raudteeveo-ettevõtjate poolt kehtestatud juurdepääsutasud, sh juurdepääsu eest raudteele, raudteejaamadele, jaamade hoonetele ja muudele rajatistele, sealhulgas reisiteabe kuvamiseks mõeldud rajatistele, ei oleks diskrimineerivad. Selleks tuleb käesolevas lõikes nimetatud tasude suuruse või struktuuri kavandatavatest muudatustest reguleerivat asutust teavitada vähemalt kaks kuud enne nende kavandatud jõustumist. Reguleeriv asutus võib kuni üks kuu enne nende jõustumist nõuda kavandatud muudatuste vähendamist või suurendamist, nende edasilükkamist või neist loobumist. Taotlejate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja läbirääkimised infrastruktuuri kasutustasude üle on lubatud üksnes juhul, kui need toimuvad reguleeriva asutuse järelevalve all. Reguleeriv asutus sekkub, kui läbirääkimised läheksid tõenäoliselt vastuollu käesoleva peatüki nõuetega.

7.
     
  Reguleeriv asutus konsulteerib korrapäraselt ja igal juhul vähemalt iga kahe aasta järel raudtee-kaubaveo ja -reisijateveo teenuste kasutajate esindajatega, et võtta arvesse nende arvamusi raudteeturu kohta.

8.
     
  Reguleerival asutusel on õigus asjasse puutuvas liikmesriigis nõuda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjalt, taotlejalt ja mis tahes kolmandalt isikult asjakohast teavet.

Taotletud teave esitatakse reguleeriva asutuse poolt kehtestatud mõistliku aja jooksul, mis ei ületa üht kuud, välja arvatud juhul, kui reguleeriv asutus sellega erijuhtudel nõustub ja annab loa ajaliselt piiritletud pikenduseks, mis ei ületa kaht täiendavat nädalat. Reguleerival asutusel võimaldatakse jõustada selliseid taotlusi sobivate karistuste, sealhulgas trahvidega. Reguleerivale asutusele esitatav teave hõlmab kõiki andmeid, mida reguleeriv asutus vajab kaebustega seotud ülesannete täitmiseks ja seoses konkurentsi jälgimisega raudteeteenuste turul kooskõlas lõikega 2. See hõlmab andmeid, mida on vaja statistika tegemiseks ja turu jälgimiseks.

9.
     
  Reguleeriv asutus vaatab ühe kuu jooksul alates kaebuse saamisest kaebuse läbi ning vastavalt vajadusele palub asjakohast teavet ja alustab konsulteerimist kõikide osapooltega. Ta teeb kaebuste suhtes otsuse, võtab meetmeid olukorra heastamiseks ja teavitab asjaomaseid osapooli oma põhjendatud otsusest eelnevalt kindlaks määratud mõistliku aja jooksul, kuid igal juhul kuue nädala jooksul alates kogu asjakohase teabe saamisest. Ilma et see piiraks liikmesriikide konkurentsiasutuste õigusi konkurentsi tagamisel raudteeteenuste turul, teeb reguleeriv asutus vajaduse korral omal algatusel otsuse asjakohaste meetmete kohta kõnealustel turgudel taotlejate diskrimineerimise, turu moonutamise ja mis tahes muu negatiivse arengu korrigeerimiseks, võttes eelkõige arvesse lõike 1 punkte a–ga.

Reguleeriva asutuse otsus on siduv kõikidele asjaomastele isikutele ja see ei kuulu teise haldusasutuse kontrolli alla. Reguleeriv asutus on suuteline jõustama oma otsuseid sobivate karistuste, sealhulgas trahvidega.

Kui kaebus on esitatud seoses infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamisest keeldumisega või tingimustega, mille alusel läbilaskevõimet pakutakse, kinnitab reguleeriv asutus, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja otsust ei ole tarvis muuta, või nõuab selle otsuse muutmist vastavalt oma juhistele. Infrastruktuuriettevõtja peab täitma reguleeriva asutuse otsuse hiljemalt üks kuu pärast sellekohase teatise saamist.

10.
     
  Liikmesriigid tagavad, et reguleeriva asutuse otsuseid on võimalik kohtus vaidlustada. Kaebus võib peatada reguleeriva asutuse otsuse üksnes siis, kui reguleeriva asutuse otsusest tulenev kohene mõju võib põhjustada kaebuse esitajale pöördumatut või ilmselgelt liiga suurt kahju. Käesolev säte ei piira kaebust menetlevale kohtule konstitutsioonilise seadusega antud asjakohaseid volitusi.

11.
     
  Liikmesriigid tagavad, et reguleeriva asutuse otsused avaldatakse.

12.
     
  Reguleerival asutusel on õigus teostada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate, teenindusrajatiste käitajate ja vajaduse korral raudteeveo-ettevõtjate auditeerimist või algatada nende suhtes välisaudit, et kontrollida raamatupidamisarvestuste lahusust käsitleva artikli 6 sätete täitmist. Selleks on reguleerival asutusel õigus nõuda asjakohast teavet. Eelkõige on reguleerival asutusel õigus nõuda, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad, teenindusrajatiste käitajad ja kõik ettevõtjad või muud üksused, kes tegelevad raudteeveoga, raudteeveo eri kategooriate integreerimisega või infrastruktuuri majandamisega, nagu on osutatud artikli 6 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 13, esitavad täielikult või osaliselt VIII lisas loetletud raamatupidamisandmed nii üksikasjalikult, nagu peetakse vajalikuks ja proportsionaalseks.

Ilma et see piiraks riigiabi eest vastutavate siseriiklike asutuste pädevust, võib reguleeriv asutus ka kõnealuse raamatupidamisarvestuse alusel teha järeldusi seoses riigiabi käsitlevate küsimustega, millest ta teavitab kõnealuseid asutusi.

13.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 60 vastu delegeeritud õigusakte VIII lisa teatavaks muutmiseks. Näiteks võib VIII lisa muuta, et kohandada seda vastavalt raamatupidamis- ja järelevalvetavade arengule, ja/või seda täiendada raamatupidamisarvestuste eristamise tõendamiseks vajalike lisaelementidega.

(*6)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1).“ [ME 79]"

| 8f. | Artiklile 57 lisatakse järgmine lõige:




  „9a.
     
  Kui infrastruktuuriettevõtja otsus takistab taotleja arvates rahvusvahelise teenuse arendamist, võib ta pöörduda antud küsimuses arvamuse saamiseks reguleerivate asutuste võrgustiku poole. Pöördumisest teavitatakse samal ajal asjaomast riiklikku reguleerivat asutust. Võrgustik palub selgitust vajaduse korral infrastruktuuriettevõtjalt ja igal juhul asjaomaselt riiklikult reguleerivalt asutuselt. Võrgustik võtab vastu ja avaldab oma otsuse ja edastab selle asjaomasele riiklikule reguleerivale asutusele.




  Reguleerivate asutuste võrgustik esitab komisjonile igal aastal tegevusaruande. Komisjon annab aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  Ühe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja hiljemalt 31. detsembriks 2019 võtab komisjon vastu seadusandliku ettepaneku, millega moodustatakse Euroopa reguleeriv asutus, ning annab nimetatud asutusele juriidilise isiku staatuse ja järelevalve- ja arbitraažifunktsiooni, mis võimaldab asutusel tegeleda piiriüleste küsimustega ning võtta vastu kaebusi riiklike reguleerivate asutuste otsuste peale. Nimetatud uus asutus asendab Euroopa reguleerivate asutuste võrgustikku.“ [ME 80] |
| --- | --- |

8f.

Artiklile 57 lisatakse järgmine lõige:

„9a.
     
  Kui infrastruktuuriettevõtja otsus takistab taotleja arvates rahvusvahelise teenuse arendamist, võib ta pöörduda antud küsimuses arvamuse saamiseks reguleerivate asutuste võrgustiku poole. Pöördumisest teavitatakse samal ajal asjaomast riiklikku reguleerivat asutust. Võrgustik palub selgitust vajaduse korral infrastruktuuriettevõtjalt ja igal juhul asjaomaselt riiklikult reguleerivalt asutuselt. Võrgustik võtab vastu ja avaldab oma otsuse ja edastab selle asjaomasele riiklikule reguleerivale asutusele.

Reguleerivate asutuste võrgustik esitab komisjonile igal aastal tegevusaruande. Komisjon annab aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Ühe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja hiljemalt 31. detsembriks 2019 võtab komisjon vastu seadusandliku ettepaneku, millega moodustatakse Euroopa reguleeriv asutus, ning annab nimetatud asutusele juriidilise isiku staatuse ja järelevalve- ja arbitraažifunktsiooni, mis võimaldab asutusel tegeleda piiriüleste küsimustega ning võtta vastu kaebusi riiklike reguleerivate asutuste otsuste peale. Nimetatud uus asutus asendab Euroopa reguleerivate asutuste võrgustikku.“ [ME 80]

| 9. | Artiklis 63 asendatakse lõige 1 järgmisega:
  „1.   Komisjon hindab 31. detsembriks 2024 käesoleva direktiivi mõju raudteesektorile ja esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande direktiivi rakendamise kohta.
  Hindamisel võetakse arvesse Euroopa reguleeriva asutuse seisukohti diskrimineerimise või muude konkurentsimoonutuste jätkuva esinemise kohta ning liidu asjaomases sotsiaalse dialoogi komitees väljendatud sotsiaalpartnerite seisukohti. [ME 81]

  Samaks kuupäevaks annab komisjon

  Euroopa reguleeriv asutus
  hinnangu, kas seoses vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks olevate infrastruktuuriettevõtjatega esineb endiselt diskrimineerivat tegevust

  diskrimineerimist
  või konkurentsi moonutamist

  muid konkurentsimoonutusi, ning avaldab soovitused täiendavateks poliitikameetmeteks
  . Komisjon teeb vajaduse korral ettepanekud

  nimetatud soovituste põhjal
  uute seadusandlike meetmete kohta

  ettepanekud
  . [ME 82]



  Komisjon hindab hiljemalt 18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist selle mõju rongipersonali tööjõuturu arengule ja teeb vajaduse korral ettepanekud uuteks seadusandlikeks meetmeteks, mis käsitlevad rongipersonali sertifitseerimist.“ [ME 83] |
| --- | --- |

9.

Artiklis 63 asendatakse lõige 1 järgmisega:

„1.   Komisjon hindab 31. detsembriks 2024 käesoleva direktiivi mõju raudteesektorile ja esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande direktiivi rakendamise kohta.
  Hindamisel võetakse arvesse Euroopa reguleeriva asutuse seisukohti diskrimineerimise või muude konkurentsimoonutuste jätkuva esinemise kohta ning liidu asjaomases sotsiaalse dialoogi komitees väljendatud sotsiaalpartnerite seisukohti. [ME 81]

Samaks kuupäevaks annab komisjon

  Euroopa reguleeriv asutus
  hinnangu, kas seoses vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks olevate infrastruktuuriettevõtjatega esineb endiselt diskrimineerivat tegevust

  diskrimineerimist
  või konkurentsi moonutamist

  muid konkurentsimoonutusi, ning avaldab soovitused täiendavateks poliitikameetmeteks
  . Komisjon teeb vajaduse korral ettepanekud

  nimetatud soovituste põhjal
  uute seadusandlike meetmete kohta

  ettepanekud
  . [ME 82]

Komisjon hindab hiljemalt 18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist selle mõju rongipersonali tööjõuturu arengule ja teeb vajaduse korral ettepanekud uuteks seadusandlikeks meetmeteks, mis käsitlevad rongipersonali sertifitseerimist.“ [ME 83]

Artikkel 1a

Määrust (EÜ) nr 1371/2007 muudetakse järgmiselt.

Artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Käesoleva määruse jõustumisel kohaldatakse artikleid 9, 10, 11, 12, 19, artikli 20 lõiget 1 ning artiklit 26 kõikidele raudteereisijateveo teenustele kogu liidus.“ [ME 84]

Artikkel 2

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ja avaldavad need hiljemalt ... (*7). Liikmesriigid edastavad viivitamata komisjonile kõnealuste sätete teksti.

*7

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Artikkel 3

1.   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
  Direktiiv tehakse kättesaadavaks konsolideeritud kujul koos sellega muudetava direktiiviga 2012/34/EL kolme kuu jooksul pärast avaldamist. [ME 85]

Euroopa Liidu Teatajas

Direktiiv tehakse kättesaadavaks konsolideeritud kujul koos sellega muudetava direktiiviga 2012/34/EL kolme kuu jooksul pärast avaldamist.

2.   Artikli 1 lõikeid 5–8 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018 [ajastatuna lähtuvalt 14. detsembril 2019 algavast liiklusgraafikuperioodist].

Kuni punkti 5 kohaldamise kuupäevani ja ilma et see piiraks rahvusvahelisi reisijateveoteenuseid, ei nõuta liikmesriikidelt juurdepääsuõiguse andmist raudteeveo-ettevõtjatele ja nende otsese või kaudse kontrolli all olevatele tütarettevõtjatele, kes on litsentsitud liikmesriigis, kus selliseid juurdepääsuõigusi ei anta. [ME 86]

Kuni punkti 5 kohaldamise kuupäevani ja ilma et see piiraks rahvusvahelisi reisijateveoteenuseid, ei nõuta liikmesriikidelt juurdepääsuõiguse andmist raudteeveo-ettevõtjatele ja nende otsese või kaudse kontrolli all olevatele tütarettevõtjatele, kes on litsentsitud liikmesriigis, kus selliseid juurdepääsuõigusi ei anta.

Artikkel 4

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 122.

1

(2)  ELT C 356, 5.12.2013, lk 92.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seisukoht.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/51/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (ELT L 164, 30.4.2004, lk 164).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/58/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta ning direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise ja raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 44).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

6

(7)  
  Nõukogu 18. juuli 2005. aasta direktiiv 2005/47/EÜ Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahelise raudteesektoris piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitleva kokkuleppe kohta (ELT L 195, 27.7.2005, lk 15).

7

Nõukogu 18. juuli 2005. aasta direktiiv 2005/47/EÜ Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahelise raudteesektoris piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitleva kokkuleppe kohta (ELT L 195, 27.7.2005, lk 15).

(8)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

8

(9)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14).

9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14).

(*7)  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

*7

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/420 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/420

---

P7_TA(2014)0148

Raudtee-reisijateveoteenuste siseturg ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb raudtee-reisijateveoteenuste siseturu avamist (COM(2013)0028 – C7-0024/2013 – 2013/0028(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/53)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0028), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0028),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0024/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0024/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Leedu Seimi, Luksemburgi Saadikutekoja, Madalmaade Parlamendi Esimese ja Teise Koja, Austria Liidunõukogu ja Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Leedu Seimi, Luksemburgi Saadikutekoja, Madalmaade Parlamendi Esimese ja Teise Koja, Austria Liidunõukogu ja Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0034/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0034/2014),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 122

(2)  ELT C 356, 5.12.2013, lk 92.

---

P7_TC1-COD(2013)0028

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2104, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb raudtee-reisijateveoteenuste siseturu avamist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

pärast õigusakti eelnõu esitamist liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Viimase kümnendi jooksul ei ole raudtee-reisijateveo maht suurenenud sel määral, et suureneks selle transpordiliigi osakaal võrreldes maanteevedude ja lennundusega. Euroopa Liidus on raudteeveoturu osa olnud üsna stabiilselt 6 %. Raudtee-reisijateveoteenuste kättesaadavus
  , hind
  ja kvaliteet ei ole suutnud muutunud vajadustega

  muude transpordiliikide arenguga
  kaasas käia.
  Seda arvestades tuleb võtta asjakohaselt õppust liidu kolme eelmise raudteereformi käsitusest. [ME 1] |
| --- | --- |

(1)

Viimase kümnendi jooksul ei ole raudtee-reisijateveo maht suurenenud sel määral, et suureneks selle transpordiliigi osakaal võrreldes maanteevedude ja lennundusega. Euroopa Liidus on raudteeveoturu osa olnud üsna stabiilselt 6 %. Raudtee-reisijateveoteenuste kättesaadavus
  , hind
  ja kvaliteet ei ole suutnud muutunud vajadustega

  muude transpordiliikide arenguga
  kaasas käia.
  Seda arvestades tuleb võtta asjakohaselt õppust liidu kolme eelmise raudteereformi käsitusest. [ME 1]

| (1a) | Raudteetransport on tähtis sotsiaalsest, ökoloogilisest ja liikuvuse planeerimise seisukohast, ning selle osakaal Euroopa reisijateveos võiks olla märksa suurem. Seda arvestades võivad nii teadusuuringutesse kui ka taristusse ja veeremisse tehtavad investeeringud oluliselt soodustada uut majanduskasvu ja seeläbi edendada tööhõivet nii vahetult raudteesektoris kui ka, tänu töötajate suuremale liikuvusele, muudes sektorites. Kui liikmesriigid jõuavad kokkuleppele tihedama koostöö osas, võib raudteetransport kujuneda liidus oluliseks kaasaegseks majandusharuks. [ME 2] |
| --- | --- |

(1a)

Raudteetransport on tähtis sotsiaalsest, ökoloogilisest ja liikuvuse planeerimise seisukohast, ning selle osakaal Euroopa reisijateveos võiks olla märksa suurem. Seda arvestades võivad nii teadusuuringutesse kui ka taristusse ja veeremisse tehtavad investeeringud oluliselt soodustada uut majanduskasvu ja seeläbi edendada tööhõivet nii vahetult raudteesektoris kui ka, tänu töötajate suuremale liikuvusele, muudes sektorites. Kui liikmesriigid jõuavad kokkuleppele tihedama koostöö osas, võib raudteetransport kujuneda liidus oluliseks kaasaegseks majandusharuks. [ME 2]

| (2) | Rahvusvaheliste raudtee-reisijateveoteenuste turg on olnud liidus konkurentsile avatud alates 2010. aastast. Peale selle on mõni liikmesriik avanud konkurentsile ka oma riigisisesed reisijateveoteenused, kehtestades avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks avatud juurdepääsuõigused või korraldades selleks avatud hankeid või kasutades mõlemat nimetatud võimalust. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheliste raudtee-reisijateveoteenuste turg on olnud liidus konkurentsile avatud alates 2010. aastast. Peale selle on mõni liikmesriik avanud konkurentsile ka oma riigisisesed reisijateveoteenused, kehtestades avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks avatud juurdepääsuõigused või korraldades selleks avatud hankeid või kasutades mõlemat nimetatud võimalust.

| (3) | Komisjon teatas 28. märtsil 2011 vastuvõetud transpordipoliitikaalases transpordipoliitika valges raamatus (4) kavatsusest viia lõpule raudtee-siseturu väljaarendamine ja võimaldada liidu raudteeveo-ettevõtjatel osutada igasuguseid raudteetransporditeenuseid ilma tarbetute tehniliste ja haldustõketeta.
  Selle eesmärgi paremaks saavutamiseks tuleb praeguse reformi kavandamisel arvesse võtta liidus tulemuslikuks osutunud raudteemudeleid. [ME 5] |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas 28. märtsil 2011 vastuvõetud transpordipoliitikaalases transpordipoliitika valges raamatus (4) kavatsusest viia lõpule raudtee-siseturu väljaarendamine ja võimaldada liidu raudteeveo-ettevõtjatel osutada igasuguseid raudteetransporditeenuseid ilma tarbetute tehniliste ja haldustõketeta.
  Selle eesmärgi paremaks saavutamiseks tuleb praeguse reformi kavandamisel arvesse võtta liidus tulemuslikuks osutunud raudteemudeleid. [ME 5]

| (3a) | Avalike raudtee-reisijateveo teenuste kvaliteeti tuleks parandada ja suurendada nende tõhusust, säilitades seejuures senised tõhusalt toimivad avalikud reisijateveoteenused. [ME 6] |
| --- | --- |

(3a)

Avalike raudtee-reisijateveo teenuste kvaliteeti tuleks parandada ja suurendada nende tõhusust, säilitades seejuures senised tõhusalt toimivad avalikud reisijateveoteenused. [ME 6]

| (3b) | Liidu raudteeturu avamise lõpuleviimist tuleks pidada eriti oluliseks, et raudtee saaks muutuda hinnalt ja kvaliteedilt teiste transpordiliikide arvestatavaks alternatiiviks. [ME 7] |
| --- | --- |

(3b)

Liidu raudteeturu avamise lõpuleviimist tuleks pidada eriti oluliseks, et raudtee saaks muutuda hinnalt ja kvaliteedilt teiste transpordiliikide arvestatavaks alternatiiviks. [ME 7]

| (3c) | On tähtis, et pädevatel asutustel oleks avalike reisijateveoteenuste korraldamisel keskne koht. Sellised asutused vastutavad avalike reisijateveoteenuste korraldamise eest, mille hulka kuulub avatud juurdepääsuga või avaliku teenindamise lepingute põhjal teenindatavate marsruutide valik ning lepingu sõlmimise menetluste kindlaksmääramine. Lisaks peaksid nad põhjendama, et ainult nende valitud pakkumismenetlus tagab ökonoomsuse, tõhususe ja kvaliteedi eesmärkide täitmise, ning selle põhjenduse avaldama. [ME 8] |
| --- | --- |

(3c)

On tähtis, et pädevatel asutustel oleks avalike reisijateveoteenuste korraldamisel keskne koht. Sellised asutused vastutavad avalike reisijateveoteenuste korraldamise eest, mille hulka kuulub avatud juurdepääsuga või avaliku teenindamise lepingute põhjal teenindatavate marsruutide valik ning lepingu sõlmimise menetluste kindlaksmääramine. Lisaks peaksid nad põhjendama, et ainult nende valitud pakkumismenetlus tagab ökonoomsuse, tõhususe ja kvaliteedi eesmärkide täitmise, ning selle põhjenduse avaldama. [ME 8]

| (4) | Avalike reisijateveoteenuste korraldamisel peavad pädevad asutused tagama asjakohased, vajalikud ja proportsionaalsed avaliku teenindamise kohustused ja avaliku teenindamise lepingute geograafilise kohaldamisala, et saavutada avaliku reisijateveo poliitika eesmärgid oma territooriumil. Selline poliitika tuleks esitada ühistranspordikavades

  jätkusuutliku
  ühistranspordi kavades, jättes ruumi ka turupõhistele transpordilahendustele. Ühistranspordikavade ja avaliku teenindamise kohustuste kindlaksmääramise protsess tuleks muuta asjaomaste sidusrühmade, sh potentsiaalsete turule tulijate jaoks läbipaistvaks. [ME 9] |
| --- | --- |

(4)

Avalike reisijateveoteenuste korraldamisel peavad pädevad asutused tagama asjakohased, vajalikud ja proportsionaalsed avaliku teenindamise kohustused ja avaliku teenindamise lepingute geograafilise kohaldamisala, et saavutada avaliku reisijateveo poliitika eesmärgid oma territooriumil. Selline poliitika tuleks esitada ühistranspordikavades

  jätkusuutliku
  ühistranspordi kavades, jättes ruumi ka turupõhistele transpordilahendustele. Ühistranspordikavade ja avaliku teenindamise kohustuste kindlaksmääramise protsess tuleks muuta asjaomaste sidusrühmade, sh potentsiaalsete turule tulijate jaoks läbipaistvaks. [ME 9]

| (5) | Selleks et tagada ühistranspordikavade

  jätkusuutliku
  ühistranspordi kavade eesmärkide saavutamiseks vajalik kindel rahastamine, peavad pädevad asutused kavandama avaliku teenindamise kohustused, et
  kvaliteetselt
  ja kulutõhusalt saavutada ühistranspordi eesmärgid, võttes arvesse kõnealuste kohustuste netofinantsmõju hüvitamist ja samuti peavad nad tagama avaliku teenindamise lepingute alusel osutatavate ühistransporditeenuste pikaajalise rahalise jätkusuutlikkuse.
  See hõlmab vajadust vältida nii ülemäärast kui ka ebapiisavat hüvitamist, mida põhjustab kas avaliku teenindamise kohustuse sisu või pädeva asutuse suutmatus täita võetud finantskohustusi. Avaliku teenindamise kohustused võivad hõlmata võrgustikke, kus mõningaid teenuseid saab pakkuda mõistliku kasumiga ilma rahalise hüvitiseta; selliste teenuste avaliku teenindamise kohustuste hulka lisamine ei tohiks tuua kaasa hüvitismakseid, mis ületavad kõigi võrguteenuste tagamiseks vajaliku summa. [ME 10] |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada ühistranspordikavade

  jätkusuutliku
  ühistranspordi kavade eesmärkide saavutamiseks vajalik kindel rahastamine, peavad pädevad asutused kavandama avaliku teenindamise kohustused, et
  kvaliteetselt
  ja kulutõhusalt saavutada ühistranspordi eesmärgid, võttes arvesse kõnealuste kohustuste netofinantsmõju hüvitamist ja samuti peavad nad tagama avaliku teenindamise lepingute alusel osutatavate ühistransporditeenuste pikaajalise rahalise jätkusuutlikkuse.
  See hõlmab vajadust vältida nii ülemäärast kui ka ebapiisavat hüvitamist, mida põhjustab kas avaliku teenindamise kohustuse sisu või pädeva asutuse suutmatus täita võetud finantskohustusi. Avaliku teenindamise kohustused võivad hõlmata võrgustikke, kus mõningaid teenuseid saab pakkuda mõistliku kasumiga ilma rahalise hüvitiseta; selliste teenuste avaliku teenindamise kohustuste hulka lisamine ei tohiks tuua kaasa hüvitismakseid, mis ületavad kõigi võrguteenuste tagamiseks vajaliku summa. [ME 10]

| (6) | Eelkõige on oluline see, et pädevad asutused vastavad kõnealustele avaliku teenindamise kohustuste kriteeriumidele ja avaliku teenindamise lepingute kohaldamisalale, kui soovitakse avaliku raudtee-reisijateveo turu tõrgeteta toimimist, kuna avatud juurdepääsuga transporti tuleb korralikult koordineerida avaliku teenindamise lepingute alusel osutatavate transporditeenustega. Seepärast peaks sõltumatu raudteevaldkonda reguleeriv asutus tagama kõnealuse menetluse nõuetekohase kohaldamise ja läbipaistvuse. |
| --- | --- |

(6)

Eelkõige on oluline see, et pädevad asutused vastavad kõnealustele avaliku teenindamise kohustuste kriteeriumidele ja avaliku teenindamise lepingute kohaldamisalale, kui soovitakse avaliku raudtee-reisijateveo turu tõrgeteta toimimist, kuna avatud juurdepääsuga transporti tuleb korralikult koordineerida avaliku teenindamise lepingute alusel osutatavate transporditeenustega. Seepärast peaks sõltumatu raudteevaldkonda reguleeriv asutus tagama kõnealuse menetluse nõuetekohase kohaldamise ja läbipaistvuse.

| (7) | Võistupakkumise tulemusel sõlmitava
  raudtee-reisijatevedu käsitleva avaliku teenindamise lepingu aastane maksimummaht

  maht
  on vaja kindlaks määrata, et soodustada konkurentsi

  viisil
  ,
  mis soodustab
  kõnealuste lepingute puhul
  konkurentsi väikepakkujate, uute osalejate
  ja
  valitsevate ettevõtjate vahel ja
  samal ajal võimaldada

  võimaldab
  pädevatele asutustele mõningast paindlikkust veomahu optimeerimisel majandus- ja tegevuskaalutlustest lähtuvalt. [ME 64] |
| --- | --- |

(7)

Võistupakkumise tulemusel sõlmitava
  raudtee-reisijatevedu käsitleva avaliku teenindamise lepingu aastane maksimummaht

  maht
  on vaja kindlaks määrata, et soodustada konkurentsi

  viisil
  ,
  mis soodustab
  kõnealuste lepingute puhul
  konkurentsi väikepakkujate, uute osalejate
  ja
  valitsevate ettevõtjate vahel ja
  samal ajal võimaldada

  võimaldab
  pädevatele asutustele mõningast paindlikkust veomahu optimeerimisel majandus- ja tegevuskaalutlustest lähtuvalt. [ME 64]

| (8) | Selleks et lihtsustada pakkumuste ettevalmistamist ja sellest tulenevalt soodustada konkurentsi, peavad pädevad asutused
  (kaitstes seejuures ärisaladusi)
  tagama, et kõik pakkumuse esitamisest huvitatud avaliku teenuse osutajad saavad konkreetset teavet avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud veoteenuste ja taristu kohta
  , nii et hankijat ei saaks süüdistada nende diskrimineerimises konkurentidega võrreldes
  . [ME 12] |
| --- | --- |

(8)

Selleks et lihtsustada pakkumuste ettevalmistamist ja sellest tulenevalt soodustada konkurentsi, peavad pädevad asutused
  (kaitstes seejuures ärisaladusi)
  tagama, et kõik pakkumuse esitamisest huvitatud avaliku teenuse osutajad saavad konkreetset teavet avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud veoteenuste ja taristu kohta
  , nii et hankijat ei saaks süüdistada nende diskrimineerimises konkurentidega võrreldes
  . [ME 12]

| (9) | Raudteetransporti hõlmavate avaliku teenindamise otselepingute teatavaid maksimummahtusid on vaja kohandada kõnealuses sektoris korraldatavate hankemenetluste suhtes valitsevatele konkreetsetele majandustingimustele. |
| --- | --- |

(9)

Raudteetransporti hõlmavate avaliku teenindamise otselepingute teatavaid maksimummahtusid on vaja kohandada kõnealuses sektoris korraldatavate hankemenetluste suhtes valitsevatele konkreetsetele majandustingimustele.

| (9a) | Õiglase konkurentsi tagamiseks ja hüvitismaksete väärkasutamise vältimiseks tuleks kohaldada vastastikkuse põhimõtet. Seda põhimõtet tuleks kohaldada nii liikmesriikide ja liidus asutatud ettevõtete kui ka kolmandatest riikidest pärit ettevõtjate suhtes, kes soovivad liidus osaleda hankemenetluses. [ME 65] |
| --- | --- |

(9a)

Õiglase konkurentsi tagamiseks ja hüvitismaksete väärkasutamise vältimiseks tuleks kohaldada vastastikkuse põhimõtet. Seda põhimõtet tuleks kohaldada nii liikmesriikide ja liidus asutatud ettevõtete kui ka kolmandatest riikidest pärit ettevõtjate suhtes, kes soovivad liidus osaleda hankemenetluses. [ME 65]

| (10) | Raudtee-reisijateveo siseturu loomiseks on vaja kõnealust sektorit hõlmavate avaliku teenindamise lepingute sõlmimist käsitleva võistupakkumise ühiseeskirju, mida tuleb kohaldada

  mis on
  ühtmoodi
  kohaldatavad
  kõikides liikmesriikides
  , kuid milles võetakse arvesse ka iga liikmesriigi erisusi
  . [ME 14] |
| --- | --- |

(10)

Raudtee-reisijateveo siseturu loomiseks on vaja kõnealust sektorit hõlmavate avaliku teenindamise lepingute sõlmimist käsitleva võistupakkumise ühiseeskirju, mida tuleb kohaldada

  mis on
  ühtmoodi
  kohaldatavad
  kõikides liikmesriikides
  , kuid milles võetakse arvesse ka iga liikmesriigi erisusi
  . [ME 14]

| (11) | Selleks et luua raamtingimused, milles ühiskond saaks igakülgset kasu raudtee-reisijateveo siseturu tegelikust avamisest, on oluline, et liikmesriigid tagaksid nõuetekohase sotsiaalse kaitse avaliku teenuse osutajate personalile. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et luua raamtingimused, milles ühiskond saaks igakülgset kasu raudtee-reisijateveo siseturu tegelikust avamisest, on oluline, et liikmesriigid tagaksid nõuetekohase sotsiaalse kaitse avaliku teenuse osutajate personalile.

| (12) | Pädevad asutused peaksid nõuetekohaste ja tõhusate meetmetega lihtsustama avaliku teenuse osutajate juurdepääsu raudteeveeremile, kui see ei ole turul tagatud sobivate majanduslike ja mittediskrimineerivate tingimustega. |
| --- | --- |

(12)

Pädevad asutused peaksid nõuetekohaste ja tõhusate meetmetega lihtsustama avaliku teenuse osutajate juurdepääsu raudteeveeremile, kui see ei ole turul tagatud sobivate majanduslike ja mittediskrimineerivate tingimustega.

| (13) | Avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks tulevikus korraldatavate hankemenetluste teatavate põhijoonte läbipaistvust tuleb suurendada, et turg oleks võimeline hankemenetlustele paremini reageerima. |
| --- | --- |

(13)

Avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks tulevikus korraldatavate hankemenetluste teatavate põhijoonte läbipaistvust tuleb suurendada, et turg oleks võimeline hankemenetlustele paremini reageerima.

| (14) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1370/2007 sisemisele loogikale tuleks täpselt märkida, et kuni 2. detsembrini 2019 kestev üleminekuperiood on seotud üksnes kohustusega korraldada võistupakkumisi seoses avaliku teenindamise lepingutega.
  [ME 66] |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1370/2007 sisemisele loogikale tuleks täpselt märkida, et kuni 2. detsembrini 2019 kestev üleminekuperiood on seotud üksnes kohustusega korraldada võistupakkumisi seoses avaliku teenindamise lepingutega.
  [ME 66]

| (15) | Selleks et raudteeveo-ettevõtjad saaksid valmistuda avaliku teenindamise lepingute sõlmimisega seotud kohustuslikuks võistupakkumiseks, vajavad ettevõtjad, kes varem on sõlminud sellised otselepingud, lisaaega äriühingu töö tõhusaks ja kestlikuks sisemiseks ümberkorraldamiseks. Seepärast on otselepingute sõlmimise jaoks vaja üleminekumeetmeid alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 3. detsembrini 2019.
  [ME 67] |
| --- | --- |

(15)

Selleks et raudteeveo-ettevõtjad saaksid valmistuda avaliku teenindamise lepingute sõlmimisega seotud kohustuslikuks võistupakkumiseks, vajavad ettevõtjad, kes varem on sõlminud sellised otselepingud, lisaaega äriühingu töö tõhusaks ja kestlikuks sisemiseks ümberkorraldamiseks. Seepärast on otselepingute sõlmimise jaoks vaja üleminekumeetmeid alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 3. detsembrini 2019.
  [ME 67]

| (16) | Kuna pärast riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste turu avamist võib pädevatel asutustel olla vaja võtta üleminekumeetmeid, et tagada kõrge konkurentsitase, piirates ühe raudteeveo-ettevõtjaga sõlmitavate lepingute arvu, tuleks ette näha sellekohased sätted. |
| --- | --- |

(16)

Kuna pärast riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste turu avamist võib pädevatel asutustel olla vaja võtta üleminekumeetmeid, et tagada kõrge konkurentsitase, piirates ühe raudteeveo-ettevõtjaga sõlmitavate lepingute arvu, tuleks ette näha sellekohased sätted.

| (17) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5). |
| --- | --- |

(17)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5).

| (18) | Seoses nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 (võimaldamismäärus) (6) muudatustega tegi komisjon ettepaneku muuta ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1370/2007 (COM(2012)0730). Selleks et ühtlustada riigiabivaldkonda käsitlevate grupierandieeskirjadega seotud lähenemisviisi, tuleks aluslepingu artikli 108 lõikega 4 ja artikliga 109 ettenähtud korras viia abi, mida antakse transpordi koordineerimiseks või aluslepingu artiklis 93 osutatud avalike teenuste hulka kuuluvate teatavate kohustuste täitmise kulude hüvitamiseks, võimaldamismääruse reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(18)

Seoses nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 (võimaldamismäärus) (6) muudatustega tegi komisjon ettepaneku muuta ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1370/2007 (COM(2012)0730). Selleks et ühtlustada riigiabivaldkonda käsitlevate grupierandieeskirjadega seotud lähenemisviisi, tuleks aluslepingu artikli 108 lõikega 4 ja artikliga 109 ettenähtud korras viia abi, mida antakse transpordi koordineerimiseks või aluslepingu artiklis 93 osutatud avalike teenuste hulka kuuluvate teatavate kohustuste täitmise kulude hüvitamiseks, võimaldamismääruse reguleerimisalasse.

| (19) | Määrust (EÜ) nr 1370/2007 tuleks seepärast vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(19)

Määrust (EÜ) nr 1370/2007 tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL

   (7)

  , muudetakse
  määrust (EÜ) nr 1370/2007 muudetakse järgmiselt: [ME 17]

| 1. | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:








  -a) | lisatakse järgmine punkt:










  aa) | „avalik raudtee-reisijatevedu“ – raudtee-ühistransport, v.a reisijatevedu muud liiki rööbastranspordiga, näiteks metroos, trammiga või, kui liikmesriigid nii otsustavad, nn trammilt-rongile süsteemidega;

  [ME 18] |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

-a)

lisatakse järgmine punkt:

aa)

„avalik raudtee-reisijatevedu“ – raudtee-ühistransport, v.a reisijatevedu muud liiki rööbastranspordiga, näiteks metroos, trammiga või, kui liikmesriigid nii otsustavad, nn trammilt-rongile süsteemidega;

  [ME 18]

| a) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | „kohalik pädev asutus“ – mis tahes pädev asutus, kelle geograafiline pädevusala ei ole üleriigiline ja kes katab
  muu hulgas
  linnastu
  ja/või piirkonna
  või maapiirkonna transpordivajadusi
  , sealhulgas piiriüleselt
  ;“[ME 19] |
| --- | --- | --- |

a)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

„kohalik pädev asutus“ – mis tahes pädev asutus, kelle geograafiline pädevusala ei ole üleriigiline ja kes katab
  muu hulgas
  linnastu
  ja/või piirkonna
  või maapiirkonna transpordivajadusi
  , sealhulgas piiriüleselt
  ;“[ME 19]

| b) | punkti e lisatakse järgmine lõik:
  „Avaliku teenindamise kohustused ei hõlma ühtki ühistransporditeenust, mille mõju on kohaliku, piirkondliku või riigisisese võrgu toimimise mõjust suurem

  hõlmavad ühistransporditeenuseid, mis on muu hulgas vajalikud, et saada kasu võrgu toimimise majanduslikust, tehnilisest või geograafilisest mõjust kohalikul, piirkondlikul või riigisisesel tasandil. Võrgu toimimise mõju tuleneb veoteenuste integreerimisest, mis muudab ühistranspordi reisijate jaoks atraktiivsemaks ning ühistranspordisektori jaoks tõhusamaks. Võrgu toimimise mõju võib tuleneda teenustest, mille tulud kas katavad või ei kata kulusid, ning see võib ilmneda erinevate geograafiliste asukohtade, sõiduplaanide ja tariifitasemete korral
  .“[ME 20] |
| --- | --- |

b)

punkti e lisatakse järgmine lõik:

„Avaliku teenindamise kohustused ei hõlma ühtki ühistransporditeenust, mille mõju on kohaliku, piirkondliku või riigisisese võrgu toimimise mõjust suurem

  hõlmavad ühistransporditeenuseid, mis on muu hulgas vajalikud, et saada kasu võrgu toimimise majanduslikust, tehnilisest või geograafilisest mõjust kohalikul, piirkondlikul või riigisisesel tasandil. Võrgu toimimise mõju tuleneb veoteenuste integreerimisest, mis muudab ühistranspordi reisijate jaoks atraktiivsemaks ning ühistranspordisektori jaoks tõhusamaks. Võrgu toimimise mõju võib tuleneda teenustest, mille tulud kas katavad või ei kata kulusid, ning see võib ilmneda erinevate geograafiliste asukohtade, sõiduplaanide ja tariifitasemete korral
  .“[ME 20]

| 2. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 2a

  Ühistranspordikavad

  Mitmeliigilise ja jätkusuutliku ühistranspordi kavad
  ja avaliku teenindamise kohustused [ME 21]

  1.   Pädevad asutused koostavad
  mitmeliigilise
  avaliku reisijateveo kavad, mis hõlmavad kõiki asjakohaseid transpordiliike nende vastutuse alla kuuluval territooriumil, ja ajakohastavad korrapäraselt neid kavu. Ühistranspordikavades määratakse kindlaks ühistranspordipoliitika eesmärgid ja nende saavutamise vahendid, hõlmates kõiki nende vastutuse alla kuuluval territooriumil asjakohaseid transpordiliike. Need

  edendades seeläbi sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust
  .
  Nimetatud kavad võivad koosneda teabest avalikus sfääris juba olemasolevate ühistranspordikavade kohta. Arvestatakse ka juba olemasolevaid piirkondadevahelisi teenuseid. Nimetatud kavad
  hõlmavad vähemalt järgmist: [ME 22]







  a) | võrgu või liinide struktuur; |
| --- | --- | --- |

2.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 2a

Ühistranspordikavad

  Mitmeliigilise ja jätkusuutliku ühistranspordi kavad
  ja avaliku teenindamise kohustused [ME 21]

1.   Pädevad asutused koostavad
  mitmeliigilise
  avaliku reisijateveo kavad, mis hõlmavad kõiki asjakohaseid transpordiliike nende vastutuse alla kuuluval territooriumil, ja ajakohastavad korrapäraselt neid kavu. Ühistranspordikavades määratakse kindlaks ühistranspordipoliitika eesmärgid ja nende saavutamise vahendid, hõlmates kõiki nende vastutuse alla kuuluval territooriumil asjakohaseid transpordiliike. Need

  edendades seeläbi sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust
  .
  Nimetatud kavad võivad koosneda teabest avalikus sfääris juba olemasolevate ühistranspordikavade kohta. Arvestatakse ka juba olemasolevaid piirkondadevahelisi teenuseid. Nimetatud kavad
  hõlmavad vähemalt järgmist: [ME 22]

a)

võrgu või liinide struktuur;

| b) | põhinõuded, millele ühistransport peab vastama, nt juurdepääs, territoriaalne ühendatus, turvalisus,

  muu hulgas näiteks kättesaadavus puudega isikute jaoks ning
  ühe või mitme transpordiliigi ühendamine suurtes transpordisõlmedes, teenuse pakkumise iseloomustus, nt sõiduajad, sagedus ja läbilaskevõime minimaalne kasutus; [ME 23] |
| --- | --- |

b)

põhinõuded, millele ühistransport peab vastama, nt juurdepääs, territoriaalne ühendatus, turvalisus,

  muu hulgas näiteks kättesaadavus puudega isikute jaoks ning
  ühe või mitme transpordiliigi ühendamine suurtes transpordisõlmedes, teenuse pakkumise iseloomustus, nt sõiduajad, sagedus ja läbilaskevõime minimaalne kasutus; [ME 23]

| ba) | avaliku raudtee-reisijateveo tõhususe kriteeriumid on muu hulgas mitmeliigilise ühistranspordi osakaal, täpsus, kulutõhusus, sagedus, klientide rahulolu ja veeremi kvaliteet;

  [ME 24] |
| --- | --- |

ba)

avaliku raudtee-reisijateveo tõhususe kriteeriumid on muu hulgas mitmeliigilise ühistranspordi osakaal, täpsus, kulutõhusus, sagedus, klientide rahulolu ja veeremi kvaliteet;

  [ME 24]

| c) | kvaliteedistandardid

  kvaliteedi- ja ohutusstandardid ning kontrolliaspektid, sealhulgas teave
  , mis on seotud selliste aspektidega nagu peatuste ja veeremi puhul kasutatavate seadmete omadused, punktuaalsus ja usaldusväärsus, puhtus, klienditeenindus ja teavitamine, kaebuste menetlemine ja hüvitamine, teenuse kvaliteedi kontrollimine

  , taristu ja teenuste, sealhulgas teabega
  ; [ME 25] |
| --- | --- |

c)

kvaliteedistandardid

  kvaliteedi- ja ohutusstandardid ning kontrolliaspektid, sealhulgas teave
  , mis on seotud selliste aspektidega nagu peatuste ja veeremi puhul kasutatavate seadmete omadused, punktuaalsus ja usaldusväärsus, puhtus, klienditeenindus ja teavitamine, kaebuste menetlemine ja hüvitamine, teenuse kvaliteedi kontrollimine

  , taristu ja teenuste, sealhulgas teabega
  ; [ME 25]

| d) | tariifipoliitika põhimõtted
  , näiteks sotsiaaltariifide kasutamine
  ; [ME 26] |
| --- | --- |

d)

tariifipoliitika põhimõtted
  , näiteks sotsiaaltariifide kasutamine
  ; [ME 26]

| e) | tegevusnõuded, nt jalgrataste vedu, liikluskorraldus, tõrgete korral kohaldatav hädaolukorra lahendamiskava

  reisijate õiguste, sotsiaal- ja tööhõivetingimuste ja keskkonnakaitse suhtes kehtivad eeskirjad ning keskkonnaalaste eesmärkide seadmine
  . [ME 27] |
| --- | --- |

e)

tegevusnõuded, nt jalgrataste vedu, liikluskorraldus, tõrgete korral kohaldatav hädaolukorra lahendamiskava

  reisijate õiguste, sotsiaal- ja tööhõivetingimuste ja keskkonnakaitse suhtes kehtivad eeskirjad ning keskkonnaalaste eesmärkide seadmine
  . [ME 27]

Ühistranspordikavade koostamisel võtavad pädevad asutused eelkõige arvesse kohaldatavaid reisijate õiguste, sotsiaalküsimuste, tööhõive ja keskkonnakaitse alaseid eeskirju.
  [ME 28]

Pädevad asutused võtavad vastu ühistranspordikavad pärast
  konsulteerimist
  asjakohaste sidusrühmadega konsulteerimist ja avaldavad need. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse asjakohaste sidusrühmadena

  , mis hõlmab
  vähemalt veoettevõtjaid, vajaduse korral taristuettevõtjaid ning reisijate ja tööandjate esindusorganisatsioone
  , ning avaldavad need kavad
  . [ME 29]

2.   Avaliku teenindamise kohustused määratakse kindlaks ja avaliku teenindamise lepingud sõlmitakse kooskõlas kohaldatavate ühistranspordikavadega.

3.   Avaliku reisijateveo suhtes kehtivate avaliku teenindamise kohustuste tehniliste kirjelduste ja kohaldamisala kindlaksmääramisel peetakse silmas järgmist:

| a) | need määratakse kindlaks kooskõlas artikli 2 punktiga e; |
| --- | --- |

a)

need määratakse kindlaks kooskõlas artikli 2 punktiga e;

| b) | need sobivad ühistranspordikava eesmärkide saavutamiseks
  , mis tähendab, et ühistranspordikava eesmärkide saavutamiseks tuleb nendega lepingu sõlmimisel kindlaks määrata nõutavad kvaliteedistandardid ja sobivad vahendid nende saavutamiseks
  ; [ME 30] |
| --- | --- |

b)

need sobivad ühistranspordikava eesmärkide saavutamiseks
  , mis tähendab, et ühistranspordikava eesmärkide saavutamiseks tuleb nendega lepingu sõlmimisel kindlaks määrata nõutavad kvaliteedistandardid ja sobivad vahendid nende saavutamiseks
  ; [ME 30]

| c) | need ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik ja proportsionaalne vajalikud ja proportsionaalsed ühistranspordikava eesmärkide saavutamiseks
  ning avaliku raudtee-reisijateveo puhul võetakse neis arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL



   (*1)

  . [ME 31] |
| --- | --- |

c)

need ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik ja proportsionaalne vajalikud ja proportsionaalsed ühistranspordikava eesmärkide saavutamiseks
  ning avaliku raudtee-reisijateveo puhul võetakse neis arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL



   (*1)

  . [ME 31]

Punktis b osutatud asjakohasuse hindamisel võetakse arvesse seda, kas riigi sekkumine reisijateveoteenuse osutamisel on sobiv vahend ühistranspordikava eesmärkide saavutamiseks.
  [ME 32]

Avaliku raudtee-reisijateveo puhul võetakse punktis c osutatud vajaduse ja proportsionaalsuse hindamisel arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/34/EL (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (uuesti sõnastatud))

   (8)

  artikli 10 lõike 2 kohaselt osutatavaid transporditeenuseid ning kogu teavet, mis esitatakse taristuettevõtjatele ja reguleerivatele asutustele vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 38 lõike 4 esimesele lausele.
  [ME 33]

4.   Avaliku teenindamise kohustuste tehniliste kirjeldustega ja avaliku teenindamise kohustuste netofinantsmõju hüvitamisega: a) saavutatakse ühistranspordikava eesmärgid kõige tasuvamalt;

  tasuvalt ja

  b) toetatakse ühistranspordikavas kindlaks määratud nõuete kohase avaliku reisijateveoteenuse osutamist rahaliselt pikema aja jooksul. [ME 34]

5.   Tehniliste kirjelduste ettevalmistamisel koostab pädev asutus kavandi, mis hõlmab avaliku teenindamise kohustuste tehnilisi kirjeldusi ja kohaldamisala, põhisamme hindamaks, kas need kirjeldused vastavad lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud nõuetele, ning hindamistulemusi.

Pädev asutus konsulteerib nõuetekohaselt asjakohaste sidusrühmadega, näiteks vähemalt veoettevõtjatega, vajaduse korral taristuettevõtjatega ning reisijate ja tööandjate esindusorganisatsioonidega kõnealuste tehniliste kirjelduste küsimuses ning võtab arvesse nende seisukohti. [ME 35]

6.   Avaliku raudtee-reisijateveo puhul:

| a) | tagab hindamise ning käesolevas artiklis sätestatud menetluse vastavuse direktiivi 2012/34/EL artiklis 55 kindlaks määratud reguleeriv asutus omal algatusel

  ükskõik millise asjaomase sidusrühma taotlusel
  ; [ME 36] |
| --- | --- |

a)

tagab hindamise ning käesolevas artiklis sätestatud menetluse vastavuse direktiivi 2012/34/EL artiklis 55 kindlaks määratud reguleeriv asutus omal algatusel

  ükskõik millise asjaomase sidusrühma taotlusel
  ; [ME 36]

| b) | on

  raudteetranspordi
  avaliku teenindamise lepingu aastane maksimummaht rongkilomeetrites kas kümme miljonit rongkilomeetrit või üks kolmandik riigis avaliku teenindamise lepingu alusel osutatavast avalikust reisijateveoteenusest, sõltuvalt sellest, kumb näitaja on suurem.”

  lepingute vähim arv liikmesriigis
  on:






  — | üks, kui avaliku teenindamise lepingutega kaetud raudtee-reisijateveo turu maht on kuni 20 miljonit rongikilomeetrit; |
| --- | --- | --- |

b)

on

  raudteetranspordi
  avaliku teenindamise lepingu aastane maksimummaht rongkilomeetrites kas kümme miljonit rongkilomeetrit või üks kolmandik riigis avaliku teenindamise lepingu alusel osutatavast avalikust reisijateveoteenusest, sõltuvalt sellest, kumb näitaja on suurem.”

  lepingute vähim arv liikmesriigis
  on:

—

üks, kui avaliku teenindamise lepingutega kaetud raudtee-reisijateveo turu maht on kuni 20 miljonit rongikilomeetrit;

| — | kaks, kui avaliku teenindamise lepingutega kaetud raudtee-reisijateveo turu maht on üle 20 miljoni rongikilomeetri kuid mitte rohkem kui 100 miljonit rongikilomeetrit, tingimusel et ühe lepingu maht ei ole suurem kui 75 % avaliku teenindamise lepingutega hõlmatud turu kogumahust; |
| --- | --- |

—

kaks, kui avaliku teenindamise lepingutega kaetud raudtee-reisijateveo turu maht on üle 20 miljoni rongikilomeetri kuid mitte rohkem kui 100 miljonit rongikilomeetrit, tingimusel et ühe lepingu maht ei ole suurem kui 75 % avaliku teenindamise lepingutega hõlmatud turu kogumahust;

| — | kolm, kui avaliku teenindamise lepingutega kaetud raudtee-reisijateveo turu maht on üle 100 miljoni rongikilomeetri kuid mitte rohkem kui 200 miljonit rongikilomeetrit, tingimusel et ühe lepingu maht ei ole suurem kui 75 % avaliku teenindamise lepingutega hõlmatud turu kogumahust; |
| --- | --- |

—

kolm, kui avaliku teenindamise lepingutega kaetud raudtee-reisijateveo turu maht on üle 100 miljoni rongikilomeetri kuid mitte rohkem kui 200 miljonit rongikilomeetrit, tingimusel et ühe lepingu maht ei ole suurem kui 75 % avaliku teenindamise lepingutega hõlmatud turu kogumahust;

| — | neli, kui liikmesriigis avaliku teenindamise lepingutega kaetud raudtee-reisijateveo turu maht on üle 200 miljoni rongikilomeetri, tingimusel et ühe lepingu maht ei ole suurem kui 50 % avaliku teenindamise lepingutega hõlmatud turu kogumahust.

  [ME 69] |
| --- | --- |

—

neli, kui liikmesriigis avaliku teenindamise lepingutega kaetud raudtee-reisijateveo turu maht on üle 200 miljoni rongikilomeetri, tingimusel et ühe lepingu maht ei ole suurem kui 50 % avaliku teenindamise lepingutega hõlmatud turu kogumahust.

  [ME 69]

| ba) | määrab pädev asutus kindlaks liinid, mis eraldatakse avaliku teenindamise lepingute kaudu kooskõlas direktiiviga 2012/34/EL.

  [ME 38] |
| --- | --- |

ba)

määrab pädev asutus kindlaks liinid, mis eraldatakse avaliku teenindamise lepingute kaudu kooskõlas direktiiviga 2012/34/EL.

  [ME 38]

(*1)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).
  “"

(8)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 32."

| 3. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | määravad täpselt kindlaks artikli 2 punktis e ja artiklis 2a sätestatud avaliku teenindamise kohustused, mida avaliku teenuse osutajad peavad täitma, ning asjaomased geograafilised piirkonnad

  transpordivõrgud ning nõuavad, et teenusepakkujad annaksid pädeva asutuse käsutusse kogu teenindamise lepingu sõlmimise seisukohast olulise teabe ärisaladusi avaldamata
  ;“[ME 39] |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

määravad täpselt kindlaks artikli 2 punktis e ja artiklis 2a sätestatud avaliku teenindamise kohustused, mida avaliku teenuse osutajad peavad täitma, ning asjaomased geograafilised piirkonnad

  transpordivõrgud ning nõuavad, et teenusepakkujad annaksid pädeva asutuse käsutusse kogu teenindamise lepingu sõlmimise seisukohast olulise teabe ärisaladusi avaldamata
  ;“[ME 39]

| b) | lõike 1 punkti b viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Artikli 5 lõike 3 kohaste avaliku teenindamise lepingute puhul määratakse kõnealused näitajad kindlaks nii, et ükski hüvitismakse

  hüvitis
  ei tohi olla suurem
  ega väiksem
  , kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuste täitmisega kaasnevatele kuludele ja saadud tulule avalduva netofinantsmõju katmiseks, võttes arvesse avaliku teenuse osutaja saadud tulu ja mõistlikku kasumit;“[ME 40] |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punkti b viimane lause asendatakse järgmisega:

„Artikli 5 lõike 3 kohaste avaliku teenindamise lepingute puhul määratakse kõnealused näitajad kindlaks nii, et ükski hüvitismakse

  hüvitis
  ei tohi olla suurem
  ega väiksem
  , kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuste täitmisega kaasnevatele kuludele ja saadud tulule avalduva netofinantsmõju katmiseks, võttes arvesse avaliku teenuse osutaja saadud tulu ja mõistlikku kasumit;“[ME 40]

| ba) | Lõige 5 asendatakse järgmisega:




  „5.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu õigust, sealhulgas tööturu osapoolte vahel sõlmitud representatiivseid kollektiivlepinguid, nõuavad pädevad asutused valitud avaliku teenuse osutajalt, et see tagaks töötajatele töötingimused, mis vastavad siduvatele riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele sotsiaalsetele normidele, ja/või rakendaks kohustuslikku personali üleminekut teenuse osutaja muutuse korral. Sellise ülemineku korral tagatakse eelmise teenuseosutaja töölevõetud töötajatele samad õigused, mis neil oleks juhul, kui nad oleks üle viidud direktiivi 2001/23/EÜ kohaselt. Kui pädevad asutused nõuavad avaliku teenuse osutajatelt teatud sotsiaalsete standardite järgimist, peavad pakkumisdokumendid ja avaliku teenindamise lepingud sisaldama asjaomaste töötajate loetelu, töötajate lepingujärgsete õiguste läbipaistvalt esitatud üksikasju ning tingimusi, mille alusel on töötajad teenustega seotud.“;

  [ME 41] |
| --- | --- |

ba)

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu õigust, sealhulgas tööturu osapoolte vahel sõlmitud representatiivseid kollektiivlepinguid, nõuavad pädevad asutused valitud avaliku teenuse osutajalt, et see tagaks töötajatele töötingimused, mis vastavad siduvatele riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele sotsiaalsetele normidele, ja/või rakendaks kohustuslikku personali üleminekut teenuse osutaja muutuse korral. Sellise ülemineku korral tagatakse eelmise teenuseosutaja töölevõetud töötajatele samad õigused, mis neil oleks juhul, kui nad oleks üle viidud direktiivi 2001/23/EÜ kohaselt. Kui pädevad asutused nõuavad avaliku teenuse osutajatelt teatud sotsiaalsete standardite järgimist, peavad pakkumisdokumendid ja avaliku teenindamise lepingud sisaldama asjaomaste töötajate loetelu, töötajate lepingujärgsete õiguste läbipaistvalt esitatud üksikasju ning tingimusi, mille alusel on töötajad teenustega seotud.“;

  [ME 41]

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „
  6.
     Kui

  Riigisisese õiguse kohaselt seavad
  pädevad asutused nõuavad siseriiklikust õigusest lähtuvalt, et avaliku teenuse osutajad peavad vastama teatavatele kriteeriumidele ja sotsiaalsetele normidele või peavad kehtestama

  siduvad kvalitatiivsed ja sotsiaalsed normid ning sätestavad asjakohased
  sotsiaalsed ja kvalitatiivsed kriteeriumid, lisatakse need normid ja kriteeriumid

  sealhulgas avaliku teenuse osutaja kohustus pidada kinni kehtivatest representatiivsetest kollektiivlepingutest ning tagada inimväärsed tööhõive- ja töötingimused, hõlmates need oma
  pakkumisdokumentidesse ja avaliku teenindamise lepingutesse
  , või viidates seal neile, sõltumata lepingute sõlmimise korrast
  .“; [ME 42] |
| --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„
  6.
     Kui

  Riigisisese õiguse kohaselt seavad
  pädevad asutused nõuavad siseriiklikust õigusest lähtuvalt, et avaliku teenuse osutajad peavad vastama teatavatele kriteeriumidele ja sotsiaalsetele normidele või peavad kehtestama

  siduvad kvalitatiivsed ja sotsiaalsed normid ning sätestavad asjakohased
  sotsiaalsed ja kvalitatiivsed kriteeriumid, lisatakse need normid ja kriteeriumid

  sealhulgas avaliku teenuse osutaja kohustus pidada kinni kehtivatest representatiivsetest kollektiivlepingutest ning tagada inimväärsed tööhõive- ja töötingimused, hõlmates need oma
  pakkumisdokumentidesse ja avaliku teenindamise lepingutesse
  , või viidates seal neile, sõltumata lepingute sõlmimise korrast
  .“; [ME 42]

| d) | lisatakse järgmine lõige:
  „8.   Pädevad asutused teevad
  ärisaladusi avaldamata
  asjakohase teabe kättesaadavaks kõikidele huvitatud isikutele, et need saaksid ette valmistada pakkumuse võistupakkumise jaoks. See hõlmab teavet, mis käsitleb reisijatepoolset nõudlust, tasusid, pakkumusega hõlmatud avaliku reisijateveoteenusega seotud kulusid ja tulusid ning nõutavate veeremiüksuste või veeremi käitamise seisukohast asjakohaseid taristu tehniliste kirjelduste üksikasju, et võimaldada neil ette valmistada põhjalikud ärikavad. Raudteetaristu-ettevõtjad toetavad pädevaid asutusi ja esitavad neile kõik asjakohased taristu tehnilised kirjeldused. Eespool nimetatud sätete eiramise juhud vaadatakse läbi vastavalt artikli 5 lõikele 7.“[ME 43] |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„8.   Pädevad asutused teevad
  ärisaladusi avaldamata
  asjakohase teabe kättesaadavaks kõikidele huvitatud isikutele, et need saaksid ette valmistada pakkumuse võistupakkumise jaoks. See hõlmab teavet, mis käsitleb reisijatepoolset nõudlust, tasusid, pakkumusega hõlmatud avaliku reisijateveoteenusega seotud kulusid ja tulusid ning nõutavate veeremiüksuste või veeremi käitamise seisukohast asjakohaseid taristu tehniliste kirjelduste üksikasju, et võimaldada neil ette valmistada põhjalikud ärikavad. Raudteetaristu-ettevõtjad toetavad pädevaid asutusi ja esitavad neile kõik asjakohased taristu tehnilised kirjeldused. Eespool nimetatud sätete eiramise juhud vaadatakse läbi vastavalt artikli 5 lõikele 7.“[ME 43]

| 4. | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:








  -a) | lisatakse järgmine lõige:




  „1a.
     
  Igal pädeval asutusel, hoolimata sellest, kas ta on eraldi asutus või asutuste rühm, sh enam kui ühe liikmesriigi asutus, on õigus sõlmida avaliku teenindamise lepinguid kooskõlas käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega.“; [ME 44] |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

-a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Igal pädeval asutusel, hoolimata sellest, kas ta on eraldi asutus või asutuste rühm, sh enam kui ühe liikmesriigi asutus, on õigus sõlmida avaliku teenindamise lepinguid kooskõlas käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega.“; [ME 44]

| -aa) | Lisatakse järgmised lõiked:




  „3a.
     
  Kuni artikli 8 lõikes 2 viidatud üleminekuperioodi lõpuni võivad liikmesriigid ja kui see on riigisisese õigusega lubatud, pädevad asutused, jätta käesoleva artikli lõike 3 kohaselt oma territooriumil pädevate asutuste korraldatud raudteevedu käsitlevate avaliku teenindamise lepingute võistupakkumisest välja iga raudteeveo-ettevõtja või iga teenusepakkuja või tütarettevõtja, mida kontrollib otseselt või kaudselt raudtee-ettevõtja või tema valdusettevõtja, kui kontrollivale raudtee-ettevõtjale, kontrollivale valdusettevõtjale või nende tütarettevõtjatele:










  a) | on antud tegevusluba ja nad teenindavad riigisiseseid liine liikmesriigis, kus pädevatel asutustel ei ole õigust sõlmida avaliku teenindamise lepinguid võistupakkumise kaudu, ning |
| --- | --- | --- |

-aa)

Lisatakse järgmised lõiked:

„3a.
     
  Kuni artikli 8 lõikes 2 viidatud üleminekuperioodi lõpuni võivad liikmesriigid ja kui see on riigisisese õigusega lubatud, pädevad asutused, jätta käesoleva artikli lõike 3 kohaselt oma territooriumil pädevate asutuste korraldatud raudteevedu käsitlevate avaliku teenindamise lepingute võistupakkumisest välja iga raudteeveo-ettevõtja või iga teenusepakkuja või tütarettevõtja, mida kontrollib otseselt või kaudselt raudtee-ettevõtja või tema valdusettevõtja, kui kontrollivale raudtee-ettevõtjale, kontrollivale valdusettevõtjale või nende tütarettevõtjatele:

a)

on antud tegevusluba ja nad teenindavad riigisiseseid liine liikmesriigis, kus pädevatel asutustel ei ole õigust sõlmida avaliku teenindamise lepinguid võistupakkumise kaudu, ning

| b) | kui nendega on otse sõlmitud raudteevedu käsitlev avaliku teenindamise leping, mille osatähtsus moodustab rohkem kui 50 % raudteeveo-ettevõtja, valdusettevõtja või nende tütarettevõtjatega sõlmitud kõigi raudteevedu käsitlevate avaliku teenindamise lepingute koguväärtusest. |
| --- | --- |

b)

kui nendega on otse sõlmitud raudteevedu käsitlev avaliku teenindamise leping, mille osatähtsus moodustab rohkem kui 50 % raudteeveo-ettevõtja, valdusettevõtja või nende tütarettevõtjatega sõlmitud kõigi raudteevedu käsitlevate avaliku teenindamise lepingute koguväärtusest.

Käesoleva lõike mõistes tähendab kontroll mis tahes õigusi, lepinguid või muid vahendeid, millega antakse nii eraldi kui ka ühendatult ja asjaomaseid faktilisi või õiguslikke kaalutlusi arvestades võimalus avaldada ettevõtjale otsustavat mõju, eelkõige järgmiste vahendite abil:

| a) | omandus või õigus kasutada kõiki või osa ettevõtja varadest; |
| --- | --- |

a)

omandus või õigus kasutada kõiki või osa ettevõtja varadest;

| b) | õigused või lepingud, mis annavad õiguse otsustavalt mõjutada kõnealuse ettevõtte juhtorganite koosseisu, hääleõigust või otsuseid. |
| --- | --- |

b)

õigused või lepingud, mis annavad õiguse otsustavalt mõjutada kõnealuse ettevõtte juhtorganite koosseisu, hääleõigust või otsuseid.

3b.
     
  Liikmesriigid, ja kui see on riigisisese õigusega lubatud, pädevad asutused võivad võistupakkumisest välja jätta iga teenusepakkuja või ettevõtja, keda otseselt või kaudselt kontrollib juriidiline või füüsiline isik või isikud, kes on registreeritud kolmandas riigis või kolmandates riikides, välja arvatud riigis või riikides, mis on võtnud meetmeid, mis võimaldavad sõlmida võistupakkumise kaudu avaliku teenindamise lepinguid liikmesriigis tegevusluba omavate raudtee-ettevõtjatega.“; [ME 68]

| a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui liikmesriigi õigusega ei ole keelatud, võib pädev asutus otsustada sõlmida avaliku teenindamise otselepingu juhul, kui:






  a) | avaliku teenindamise lepingu keskmine aastane väärtus on hinnanguliselt: väiksem kui 1 000 000 eurot või väiksem kui 5 000 000 eurot, kui leping hõlmab ka avalikke raudteeveoteenuseid, või |
| --- | --- | --- |

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui liikmesriigi õigusega ei ole keelatud, võib pädev asutus otsustada sõlmida avaliku teenindamise otselepingu juhul, kui:

a)

avaliku teenindamise lepingu keskmine aastane väärtus on hinnanguliselt: väiksem kui 1 000 000 eurot või väiksem kui 5 000 000 eurot, kui leping hõlmab ka avalikke raudteeveoteenuseid, või

| b) | avaliku teenindamise lepingu puhul on tegemist avalike reisijateveoteenuste osutamisega aastas vähem kui 300 000kilomeetrit

  sõidukilomeetrit
  või vähem kui 150 000 kilomeetrit

  500 000 sõidukilomeetrit
  , kui leping hõlmab ka avalikke raudteeveoteenuseid. [ME 47] |
| --- | --- |

b)

avaliku teenindamise lepingu puhul on tegemist avalike reisijateveoteenuste osutamisega aastas vähem kui 300 000kilomeetrit

  sõidukilomeetrit
  või vähem kui 150 000 kilomeetrit

  500 000 sõidukilomeetrit
  , kui leping hõlmab ka avalikke raudteeveoteenuseid. [ME 47]

| ba) | kui avaliku raudtee-reisijateveo eraldatud raudteesüsteemide tehnilised kirjeldused erinevad märkimisväärselt vastava liikmesriigi sellise põhiraudteevõrgu koostalitluse tehnilisest kirjeldusest, millega nad ei ole ühendatud. [ME 75] |
| --- | --- |

ba)

kui avaliku raudtee-reisijateveo eraldatud raudteesüsteemide tehnilised kirjeldused erinevad märkimisväärselt vastava liikmesriigi sellise põhiraudteevõrgu koostalitluse tehnilisest kirjeldusest, millega nad ei ole ühendatud. [ME 75]

Kui avaliku teenindamise otseleping sõlmitakse väikese või keskmise suurusega ettevõtjaga, kellele kuulub mitte rohkem kui 23 maanteesõidukit, võib neid piirmäärasid suurendada kas hinnangulise keskmise aastase maksumuseni vähem kui 2 000 000 miljonit eurot või aastas osutatavate avalike reisijateveoteenuste osas vähem kui 600 000kilomeetrini

  sõidukilomeetrini
  .“; [ME 48]

| aa) | Lõige 5 asendatakse järgmisega:




  „5.
     
  Teenuste osutamise katkemisel või otsese ohu korral selliseks olukorraks võib pädev asutus võtta erakorralisi meetmeid. Hädaolukord võib hõlmata pädeva asutuse suutmatust käivitada õigeaegselt avaliku teenindamise lepingu pakkumismenetlus ja/või sõlmida see leping õigel ajal teenusepakkujaga. Need erakorralised meetmed seisnevad kas avaliku teenindamise otselepingu sõlmimises, ametlikus kokkuleppes avaliku teenindamise lepingu pikendamise kohta või teatud avaliku teenindamise kohustuste määramises. Avaliku teenuse osutajal on õigus vaidlustada otsus, millega talle pannakse teatud avaliku teenindamise kohustused. Erakorraliste meetmetena sõlmitud või pikendatud avaliku teenindamise lepingute või selliste kohustuste määramise kestus ei ületa kahte aastat.“;

  [ME 63] |
| --- | --- |

aa)

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.
     
  Teenuste osutamise katkemisel või otsese ohu korral selliseks olukorraks võib pädev asutus võtta erakorralisi meetmeid. Hädaolukord võib hõlmata pädeva asutuse suutmatust käivitada õigeaegselt avaliku teenindamise lepingu pakkumismenetlus ja/või sõlmida see leping õigel ajal teenusepakkujaga. Need erakorralised meetmed seisnevad kas avaliku teenindamise otselepingu sõlmimises, ametlikus kokkuleppes avaliku teenindamise lepingu pikendamise kohta või teatud avaliku teenindamise kohustuste määramises. Avaliku teenuse osutajal on õigus vaidlustada otsus, millega talle pannakse teatud avaliku teenindamise kohustused. Erakorraliste meetmetena sõlmitud või pikendatud avaliku teenindamise lepingute või selliste kohustuste määramise kestus ei ületa kahte aastat.“;

  [ME 63]

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „
  6.
     Pädevad asutused

  Kooskõlas direktiiviga 2012/34/EL ja kui see ei ole riigisiseses õiguses keelatud,
  võivad raudteeveo-ettevõtjate vahelise konkurentsi suurendamiseks otsustada sõlmida avaliku teenindamise lepingud ühe ja sama võrgu või liinikogumi osi hõlmava raudtee-reisijateveo kohta mitme eri raudteeveo-ettevõtjaga. Selleks võivad pädevad asutused enne hankemenetluse käivitamist otsustada piirata ühe raudteeveo-ettevõtjaga sõlmitavate lepingute arvu

  , kes vastutavad artiklis 2a viidatud ühistranspordikavade koostamise eest, otsustada sõlmida otse avaliku teenindamise lepingu avalike raudtee reisijateveoteenuste osutamiseks järgmistel tingimustel:










  a) | ühistranspordikava sisaldab kogu lepingu kehtivuse ajal kehtivaid järgmisi nõudeid:








  — | reisijate arvu kasv, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„
  6.
     Pädevad asutused

  Kooskõlas direktiiviga 2012/34/EL ja kui see ei ole riigisiseses õiguses keelatud,
  võivad raudteeveo-ettevõtjate vahelise konkurentsi suurendamiseks otsustada sõlmida avaliku teenindamise lepingud ühe ja sama võrgu või liinikogumi osi hõlmava raudtee-reisijateveo kohta mitme eri raudteeveo-ettevõtjaga. Selleks võivad pädevad asutused enne hankemenetluse käivitamist otsustada piirata ühe raudteeveo-ettevõtjaga sõlmitavate lepingute arvu

  , kes vastutavad artiklis 2a viidatud ühistranspordikavade koostamise eest, otsustada sõlmida otse avaliku teenindamise lepingu avalike raudtee reisijateveoteenuste osutamiseks järgmistel tingimustel:

a)

ühistranspordikava sisaldab kogu lepingu kehtivuse ajal kehtivaid järgmisi nõudeid:

—

reisijate arvu kasv,

| — | teenuste punktuaalsus, |
| --- | --- |

—

teenuste punktuaalsus,

| — | kulutõhusus kapitali tootlikkuse seisukohast, |
| --- | --- |

—

kulutõhusus kapitali tootlikkuse seisukohast,

| — | rongiliikluse sagedus, |
| --- | --- |

—

rongiliikluse sagedus,

| — | klientide rahulolu, |
| --- | --- |

—

klientide rahulolu,

| — | veeremi kvaliteet. |
| --- | --- |

—

veeremi kvaliteet.

| b) | pädev asutus avaldab hiljemalt 18 kuud enne lepingu algust, kuidas tuleb käesoleva lõike punktis a sätestatud nõudeid täita avaliku teenuse osutamise lepingu otse sõlmimisel ja hindab korrapäraselt nendest nõuetest kinnipidamist artikli 7 lõikes viidatud aastaaruandes. Kui huvitatud teenusepakkuja või raudteeveo-ettevõtja esitab kaebuse otselepingu kohta, hindab reguleeriv asutus pädeva asutuse esitatud põhjusi ja võtab vastu otsuse hiljemalt kahe kuu jooksul kaebuse esitamisest. Reguleeriv asutus võib tegutseda ka omal algatusel. |
| --- | --- |

b)

pädev asutus avaldab hiljemalt 18 kuud enne lepingu algust, kuidas tuleb käesoleva lõike punktis a sätestatud nõudeid täita avaliku teenuse osutamise lepingu otse sõlmimisel ja hindab korrapäraselt nendest nõuetest kinnipidamist artikli 7 lõikes viidatud aastaaruandes. Kui huvitatud teenusepakkuja või raudteeveo-ettevõtja esitab kaebuse otselepingu kohta, hindab reguleeriv asutus pädeva asutuse esitatud põhjusi ja võtab vastu otsuse hiljemalt kahe kuu jooksul kaebuse esitamisest. Reguleeriv asutus võib tegutseda ka omal algatusel.

| c) | reguleeriv asutus hindab hiljemalt 24 kuud enne kehtiva lepingu lõppu, kas käesoleva lõike punktis a sätestatud ja kooskõlas artikli 7 lõikega 1 hinnatud nõudeid on täidetud. Pädev asutus edastab reguleerivale asutusele kõik hindamiseks vajalikud andmed. |
| --- | --- |

c)

reguleeriv asutus hindab hiljemalt 24 kuud enne kehtiva lepingu lõppu, kas käesoleva lõike punktis a sätestatud ja kooskõlas artikli 7 lõikega 1 hinnatud nõudeid on täidetud. Pädev asutus edastab reguleerivale asutusele kõik hindamiseks vajalikud andmed.

Kui reguleeriv asutus otsustab, et käesoleva lõike punktis a sätestatud nõudeid ei ole täidetud, kohustab ta viivitamatult pädevat asutust sõlmima kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 uue avaliku teenindamise lepingu.

Sõltumatu pädeva asutuse otsus on siduv ja viivitamata kohaldatav.

Erandina artikli 4 lõikest 3 ei või sellise lepingu kestus olla pikem kui üheksa aastat.

Komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse käesoleva lõike punktis a sätestatud nõudeid
  .“[ME 50]

| 5. | Lisatakse artikkel 5a:
  „Artikkel 5a
  Veerem
  1.   Kooskõlas riigiabieeskirjadega võtavad liikmesriigid

  pädevad asutused
  vajalikud meetmed, et tagada ettevõtjatele, kes soovivad osutada raudtee-reisijateveoteenuseid avaliku teenindamise lepingu alusel, tõhus ja mittediskrimineeriv juurdepääs

  tõhusad ja mittediskrimineerivad juurdepääsutingimused
  nimetatud teenusteks sobivale veeremile. [ME 51]

  2.   Kui asjaomasel turul puuduvad veeremiga tegelevad liisinguettevõtjad, kes liisivad lõikes 1 osutatud veeremit mittediskrimineerivatel ja majanduslikult tasuvatel tingimustel kõikidele asjaomastele avaliku raudtee-reisijateveo ettevõtjatele, tagavad liikmesriigid, et veeremi jääkväärtuse riski katab pädev asutus kooskõlas riigiabieeskirjadega, kui seda taotlevad avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks korraldatud hankemenetluses osaleda soovivad ja suutvad ettevõtjad, et olla võimelised sellises hankemenetluses osalema.
  Pädev asutus võib esimeses lõigus sätestatud nõude täita ühel järgmistest viisidest

  erinevatel mastaabisäästu soodustavatel viisidel, nagu
  : [ME 52]







  a) | soetades ise
  turuhinnaga
  avaliku teenindamise lepingu raames kasutatud veeremi, et teha see kättesaadavaks avaliku teenuse osutajale turuhinnaga või avaliku teenindamise lepingu ühe osana kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga b, artikliga 6 ja vajaduse korral lisaga; [ME 53] |
| --- | --- | --- |

5.

Lisatakse artikkel 5a:

„Artikkel 5a

Veerem

1.   Kooskõlas riigiabieeskirjadega võtavad liikmesriigid

  pädevad asutused
  vajalikud meetmed, et tagada ettevõtjatele, kes soovivad osutada raudtee-reisijateveoteenuseid avaliku teenindamise lepingu alusel, tõhus ja mittediskrimineeriv juurdepääs

  tõhusad ja mittediskrimineerivad juurdepääsutingimused
  nimetatud teenusteks sobivale veeremile. [ME 51]

2.   Kui asjaomasel turul puuduvad veeremiga tegelevad liisinguettevõtjad, kes liisivad lõikes 1 osutatud veeremit mittediskrimineerivatel ja majanduslikult tasuvatel tingimustel kõikidele asjaomastele avaliku raudtee-reisijateveo ettevõtjatele, tagavad liikmesriigid, et veeremi jääkväärtuse riski katab pädev asutus kooskõlas riigiabieeskirjadega, kui seda taotlevad avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks korraldatud hankemenetluses osaleda soovivad ja suutvad ettevõtjad, et olla võimelised sellises hankemenetluses osalema.

Pädev asutus võib esimeses lõigus sätestatud nõude täita ühel järgmistest viisidest

  erinevatel mastaabisäästu soodustavatel viisidel, nagu
  : [ME 52]

a)

soetades ise
  turuhinnaga
  avaliku teenindamise lepingu raames kasutatud veeremi, et teha see kättesaadavaks avaliku teenuse osutajale turuhinnaga või avaliku teenindamise lepingu ühe osana kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga b, artikliga 6 ja vajaduse korral lisaga; [ME 53]

| b) | tagades veeremi rahastamise turuhinnaga pärast avaliku teenindamise lepingu kehtivuse lõppemist või osana avaliku teenindamise lepingust kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga b, artikliga 6 ja vajaduse korral lisaga. Selline tagatis võib katta jääkväärtuse riski ja samal ajal järgida asjakohaseid kohaldatavaid riigiabieeskirju, |
| --- | --- |

b)

tagades veeremi rahastamise turuhinnaga pärast avaliku teenindamise lepingu kehtivuse lõppemist või osana avaliku teenindamise lepingust kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga b, artikliga 6 ja vajaduse korral lisaga. Selline tagatis võib katta jääkväärtuse riski ja samal ajal järgida asjakohaseid kohaldatavaid riigiabieeskirju,

| c) | seades avaliku teenindamise lepingus kohustuse võtta veerem pärast lepingu kehtivuse lõppemist üle turuhinnaga, |
| --- | --- |

c)

seades avaliku teenindamise lepingus kohustuse võtta veerem pärast lepingu kehtivuse lõppemist üle turuhinnaga,

| ca) | tehes koostööd naabruskonna kohalike asutustega, et luua ulatuslikum veeremipark.

  [ME 54] |
| --- | --- |

ca)

tehes koostööd naabruskonna kohalike asutustega, et luua ulatuslikum veeremipark.

  [ME 54]

3.
     
  Lõike 2 teise alalõigu
  punktides b ja c osutatud juhtudel on pädeval asutusel õigus nõuda, et avaliku teenuse osutaja annaks veeremi pärast avaliku teenindamise lepingu kehtivuse lõppu üle uuele ettevõtjale, kellega leping sõlmitakse. Pädev asutus võib kohustada uut avaliku teenuse osutajat veeremit üle võtma. Veerem antakse üle turuhinnaga. [ME 55]

3

  4
  .   Kui veerem antakse üle uuele avaliku veoteenuse osutajale, teeb pädev asutus pakkumisdokumentides kättesaadavaks üksikasjaliku teabe veeremi hoolduskulude ja füüsilise seisukorra kohta.” [ME 56]

4.   Komisjon võtab [kuupäev 18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] vastu meetmed, millega määratakse üksikasjalikult kindlaks käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 kohaldamise kord. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 9a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“
  [ME-d 57 ja 82]

| 6. | Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Sõltumata lepingu sõlmimise viisist, peavad kõik üldeeskirjaga või avaliku teenindamise lepinguga seotud hüvitised olema kooskõlas artikliga 4. Mis tahes laadi hüvitised, mis on seotud avaliku teenindamise lepinguga, mida ei ole sõlmitud vastavalt artikli 5 lõikele 3, või mis on seotud üldeeskirjaga, on samuti kooskõlas lisa sätetega.“ |
| --- | --- |

6.

Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Sõltumata lepingu sõlmimise viisist, peavad kõik üldeeskirjaga või avaliku teenindamise lepinguga seotud hüvitised olema kooskõlas artikliga 4. Mis tahes laadi hüvitised, mis on seotud avaliku teenindamise lepinguga, mida ei ole sõlmitud vastavalt artikli 5 lõikele 3, või mis on seotud üldeeskirjaga, on samuti kooskõlas lisa sätetega.“

| 7. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kõik pädevad asutused avaldavad üks kord aastas koondaruande, mis käsitleb nende vastutusalasse kuuluvaid avaliku teenindamise kohustusi, avaliku teenindamise lepingute alguskuupäeva ja kestust, avaliku teenuse osutajaid, kelle nad on välja valinud, ning hüvitismakseid ja kõnealustele avaliku teenuse osutajatele hüvitisena antud ainuõigusi.
  Aruandes on üksikasjalikult kirjeldatud saadud tulemuste järgimist ja tuuakse välja kõik raudteeveoteenuse osutamise seisukohast olulised näitajad, eelkõige punktuaalsus, usaldusväärsus, puhtus, kasutajate rahulolu avaliku uuringu kaudu ja läbilaskevõime minimaalne kasutus.
  Aruandes eristatakse bussi- ja raudteetransporti, võimaldatakse kontrollida ja hinnata ühistranspordivõrgu toimivust, kvaliteeti ja rahastamist ning vajaduse korral antakse teavet omistatud ainuõiguste laadi ja ulatuse kohta. Liikmesriigid hõlbustavad keskset juurdepääsu kõnealustele aruannetele, näiteks ühise veebiportaali kaudu.
  Komisjon koostab nende aruannete kokkuvõtte ning edastab selle kõikides töökeeltes Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  “; [ME 58] |
| --- | --- | --- |

7.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kõik pädevad asutused avaldavad üks kord aastas koondaruande, mis käsitleb nende vastutusalasse kuuluvaid avaliku teenindamise kohustusi, avaliku teenindamise lepingute alguskuupäeva ja kestust, avaliku teenuse osutajaid, kelle nad on välja valinud, ning hüvitismakseid ja kõnealustele avaliku teenuse osutajatele hüvitisena antud ainuõigusi.
  Aruandes on üksikasjalikult kirjeldatud saadud tulemuste järgimist ja tuuakse välja kõik raudteeveoteenuse osutamise seisukohast olulised näitajad, eelkõige punktuaalsus, usaldusväärsus, puhtus, kasutajate rahulolu avaliku uuringu kaudu ja läbilaskevõime minimaalne kasutus.
  Aruandes eristatakse bussi- ja raudteetransporti, võimaldatakse kontrollida ja hinnata ühistranspordivõrgu toimivust, kvaliteeti ja rahastamist ning vajaduse korral antakse teavet omistatud ainuõiguste laadi ja ulatuse kohta. Liikmesriigid hõlbustavad keskset juurdepääsu kõnealustele aruannetele, näiteks ühise veebiportaali kaudu.
  Komisjon koostab nende aruannete kokkuvõtte ning edastab selle kõikides töökeeltes Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  “; [ME 58]

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:






  „d) | avaliku teenindamise lepingu kavandatud alguskuupäev ja kestus.“ |
| --- | --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:

„d)

avaliku teenindamise lepingu kavandatud alguskuupäev ja kestus.“

| 8. | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „2.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, sõlmitakse raudteevedu käsitlevad avaliku teenindamise lepingud, v.a

  maanteetransporti ja
  muid rööbastranspordiliike, nt metroo- või trammiliiklust
  või trammilt-rongile süsteeme
  , käsitlevad
  avaliku teenindamise
  lepingud, kooskõlas artikli 5 lõikega 3

  artikliga 5
  alates 3. detsembrist 2019. Kõik muid rööbastranspordiliike ja maanteetransporti

  Avalikku raudtee-reisijatevedu
  käsitlevad avaliku teenindamise lepingud peavad olema sõlmitud

  sõlmitakse
  kooskõlas artikli 5 lõikega 3 hiljemalt 3. detsembriks 2019. 3. detsembrini 2019 kestva üleminekuperioodi

  artikliga 5 alates 3. detsembrist 2022. Artiklis 2a viidatud ühistranspordikavade eest vastutavatele pädevatele asutustele antakse 3. detsembriks 2022 kõik volitused sõlmida kooskõlas artikliga 5 avaliku teenindamise lepinguid. Nende üleminekuperioodide
  jooksul võtavad liikmesriigid meetmeid, et järk-järgult saavutada vastavus artikli 5 lõikega 3, et vältida tõsiseid struktuuriprobleeme eelkõige seoses transpordijõudlusega.“; [ME 59] |
| --- | --- | --- |

8.

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, sõlmitakse raudteevedu käsitlevad avaliku teenindamise lepingud, v.a

  maanteetransporti ja
  muid rööbastranspordiliike, nt metroo- või trammiliiklust
  või trammilt-rongile süsteeme
  , käsitlevad
  avaliku teenindamise
  lepingud, kooskõlas artikli 5 lõikega 3

  artikliga 5
  alates 3. detsembrist 2019. Kõik muid rööbastranspordiliike ja maanteetransporti

  Avalikku raudtee-reisijatevedu
  käsitlevad avaliku teenindamise lepingud peavad olema sõlmitud

  sõlmitakse
  kooskõlas artikli 5 lõikega 3 hiljemalt 3. detsembriks 2019. 3. detsembrini 2019 kestva üleminekuperioodi

  artikliga 5 alates 3. detsembrist 2022. Artiklis 2a viidatud ühistranspordikavade eest vastutavatele pädevatele asutustele antakse 3. detsembriks 2022 kõik volitused sõlmida kooskõlas artikliga 5 avaliku teenindamise lepinguid. Nende üleminekuperioodide
  jooksul võtavad liikmesriigid meetmeid, et järk-järgult saavutada vastavus artikli 5 lõikega 3, et vältida tõsiseid struktuuriprobleeme eelkõige seoses transpordijõudlusega.“; [ME 59]

| aa) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

  „Kuue kuu jooksul pärast üleminekuperioodi esimest poolt esitavad liikmesriigid komisjonile eduaruande, milles toovad esile artikli 5 kohase avaliku teenindamise lepingute sõlmimise järk-järgulise rakendamise. Liikmesriikide eduaruannete alusel võib komisjon teha liikmesriikidele ettepaneku asjakohaste meetmete võtmiseks.“; [ME 60] |
| --- | --- |

aa)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „2a.   Avalikku raudtee-reisijatevedu käsitlevad avaliku teenindamise otselepingud on

  lepingud, mis ei ole kooskõlas artikliga 5 ja
  mis on sõlmitud ajavahemikus 1. jaanuarist 2013 kuni 2. detsembrini 2019, võivad jääda jõusse kuni kehtivusaja lõpuni. Mingil juhul ei või need kehtida pärast 31. detsembrit 2022

  enne 3. detsembrit 2022, kaotavad igal juhul kehtivuse hiljemalt ...

   (*2).“; [ME 61]


  (*2)  
  10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist (st muutmisakt 2013/0028(COD)).
  " |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Avalikku raudtee-reisijatevedu käsitlevad avaliku teenindamise otselepingud on

  lepingud, mis ei ole kooskõlas artikliga 5 ja
  mis on sõlmitud ajavahemikus 1. jaanuarist 2013 kuni 2. detsembrini 2019, võivad jääda jõusse kuni kehtivusaja lõpuni. Mingil juhul ei või need kehtida pärast 31. detsembrit 2022

  enne 3. detsembrit 2022, kaotavad igal juhul kehtivuse hiljemalt ...

   (*2).“; [ME 61]

(*2)  
  10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist (st muutmisakt 2013/0028(COD)).
  "

| c) | lõike 3 teise lõigu viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Punktis d osutatud lepingud võivad jääda jõusse kehtivusaja lõpuni, kui need on piiratud kehtivusajaga, mis on analoogne artiklis 4 osutatud kestustega.“ |
| --- | --- |

c)

lõike 3 teise lõigu viimane lause asendatakse järgmisega:

„Punktis d osutatud lepingud võivad jääda jõusse kehtivusaja lõpuni, kui need on piiratud kehtivusajaga, mis on analoogne artiklis 4 osutatud kestustega.“

| 9. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 9a
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab Euroopa ühtse raudteepiirkonna komitee, mis on loodud direktiivi 2012/34/EL artikliga 62. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*3) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

  (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“" |
| --- | --- |

9.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 9a

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Euroopa ühtse raudteepiirkonna komitee, mis on loodud direktiivi 2012/34/EL artikliga 62. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*3) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“"

Artikkel 2

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
  Määrus tehakse sellega muudetava määrusega (EÜ) nr 1370/2007 konsolideeritud versioonis kättesaadavaks kolme kuu jooksul pärast selle avaldamist. [ME 62]

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 122.

1

(2)  ELT C 356, 5.12.2013, lk 92.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seisukoht.

3

(4)  Valge raamat: Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas (COM(2011)0144).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

5

(6)  Nõukogu määrus (EL) nr .../..., millega muudetakse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel, (COM(2012)0730, 5.12.2012).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

7

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/432 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/432

---

P7_TA(2014)0149

Raudteesüsteemi koostalitlus ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0030 – C7-0027/2013 – 2013/0015(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2017/C 285/54)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0030),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 91 lõiget 1 ning artikleid 170 ja 171, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0027/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 91 lõiget 1 ning artikleid 170 ja 171, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0027/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Leedu Vabariigi Seimi ja Rootsi Riksdagi subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 aluse esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Leedu Vabariigi Seimi ja Rootsi Riksdagi subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 aluse esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2013. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (3),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 16. detsembri 2013. aasta kirja transpordi- ja turismikomisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 16. detsembri 2013. aasta kirja transpordi- ja turismikomisjonile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamust (A7-0033/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamust (A7-0033/2014),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 122.

(2)  ELT C 356, 5.12.2013, lk 92.

(3)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0015

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1 ning artikleid 170 ja 171,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (4) on mitmel korral oluliselt muudetud. Kuna nüüd tehakse jälle täiendavaid muudatusi, tuleks kõnealune direktiiv selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (4) on mitmel korral oluliselt muudetud. Kuna nüüd tehakse jälle täiendavaid muudatusi, tuleks kõnealune direktiiv selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Võimaldamaks liidu kodanikel, ettevõtjatel ning piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel täielikult kasu saada eelistest, mis tulenevad sisepiirideta ala loomisest
  ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamisest
  , on eriti soovitav parandada liikmesriikide raudteevõrgustike omavahelist ühendamist, koostalitlust ja juurdepääsu nendele võrgustikele,
  sealhulgas puudega reisijate jaoks,
  rakendades mis tahes meetmeid, mis võivad osutuda vajalikuks tehnilise standardimise valdkonnas. [ME 1] |
| --- | --- |

(2)

Võimaldamaks liidu kodanikel, ettevõtjatel ning piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel täielikult kasu saada eelistest, mis tulenevad sisepiirideta ala loomisest
  ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamisest
  , on eriti soovitav parandada liikmesriikide raudteevõrgustike omavahelist ühendamist, koostalitlust ja juurdepääsu nendele võrgustikele,
  sealhulgas puudega reisijate jaoks,
  rakendades mis tahes meetmeid, mis võivad osutuda vajalikuks tehnilise standardimise valdkonnas. [ME 1]

| (3) | Püüdlused muuta ELi raudteesüsteem koostalitlevaks peaksid kaasa tooma tehnilise ühtlustamise optimaalse tasandi kindlaksmääramise ning võimaldama hõlbustada, parandada ja arendada rahvusvahelisi raudteeveoteenuseid Euroopa Liidu piires ja kolmandate riikidega ning aitama kaasa ELi raudteesüsteemi ehitamise, uuendamise, ümberehitamise ja käitamise seadmete ja teenuste siseturu järkjärgulisele rajamisele. [ME 2] |
| --- | --- |

(3)

Püüdlused muuta ELi raudteesüsteem koostalitlevaks peaksid kaasa tooma tehnilise ühtlustamise optimaalse tasandi kindlaksmääramise ning võimaldama hõlbustada, parandada ja arendada rahvusvahelisi raudteeveoteenuseid Euroopa Liidu piires ja kolmandate riikidega ning aitama kaasa ELi raudteesüsteemi ehitamise, uuendamise, ümberehitamise ja käitamise seadmete ja teenuste siseturu järkjärgulisele rajamisele. [ME 2]

| (4) | Rongide äriotstarbeline käitamine raudteevõrgustikus nõuab eelkõige väga head taristut ja veeremiüksuste omaduste ühilduvust, samuti eri taristuettevõtjate ning raudteeveo-ettevõtjate teabe-
  , side-
  ja sidesüsteemide

  piletisüsteemide
  tõhusat vastastikust sidumist. Kõnealusest ühilduvusest ja sidumisest sõltuvad toimivustase, ohutus, teeninduse kvaliteet, kulud ja eelkõige raudteesüsteemi koostalitlus. [ME 3] |
| --- | --- |

(4)

Rongide äriotstarbeline käitamine raudteevõrgustikus nõuab eelkõige väga head taristut ja veeremiüksuste omaduste ühilduvust, samuti eri taristuettevõtjate ning raudteeveo-ettevõtjate teabe-
  , side-
  ja sidesüsteemide

  piletisüsteemide
  tõhusat vastastikust sidumist. Kõnealusest ühilduvusest ja sidumisest sõltuvad toimivustase, ohutus, teeninduse kvaliteet, kulud ja eelkõige raudteesüsteemi koostalitlus. [ME 3]

| (5) | Raudteed reguleerivas raamistikus peaksid olema sätestatud selged kohustused, et järgitaks ohutus-, tervise-
  , sotsiaalseid
  ja tarbijakaitse eeskirju, mis kehtivad raudteevõrgustike kohta. [ME 4] |
| --- | --- |

(5)

Raudteed reguleerivas raamistikus peaksid olema sätestatud selged kohustused, et järgitaks ohutus-, tervise-
  , sotsiaalseid
  ja tarbijakaitse eeskirju, mis kehtivad raudteevõrgustike kohta. [ME 4]

| (6) | Liikmesriikide õigusaktid, sise-eeskirjad ja tehnilised kirjeldused, mida kohaldatakse raudteesüsteemide, allsüsteemide ja komponentide suhtes, sisaldavad olulisi erinevusi, sest need hõlmavad tehnilisi aspekte, mis on iseloomulikud liikmesriikide tööstussektorile, samuti näevad need ette spetsiifilisi mõõtmeid, seadmeid ja eriomadusi. Selline olukord takistab rongide vaba liikumist kogu Euroopa Liidus
  ning ühtsel turul standardimisest ja mastaabisäästust tekkiva kasu saamist
  . [ME 5] |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriikide õigusaktid, sise-eeskirjad ja tehnilised kirjeldused, mida kohaldatakse raudteesüsteemide, allsüsteemide ja komponentide suhtes, sisaldavad olulisi erinevusi, sest need hõlmavad tehnilisi aspekte, mis on iseloomulikud liikmesriikide tööstussektorile, samuti näevad need ette spetsiifilisi mõõtmeid, seadmeid ja eriomadusi. Selline olukord takistab rongide vaba liikumist kogu Euroopa Liidus
  ning ühtsel turul standardimisest ja mastaabisäästust tekkiva kasu saamist
  . [ME 5]

| (7) | Aastatega on selline olukord loonud tihedad sidemed riikide raudteetööstussektorite ja raudteede vahel ning see takistab tõeliselt avatud turgude ja uute turule tulijate teket. Selleks et parandada oma konkurentsivõimet ülemaailmsel tasemel, vajavad need tööstused avatud ja konkurentsivõimelist Euroopa turgu. |
| --- | --- |

(7)

Aastatega on selline olukord loonud tihedad sidemed riikide raudteetööstussektorite ja raudteede vahel ning see takistab tõeliselt avatud turgude ja uute turule tulijate teket. Selleks et parandada oma konkurentsivõimet ülemaailmsel tasemel, vajavad need tööstused avatud ja konkurentsivõimelist Euroopa turgu.

| (8) | Seepärast on asjakohane kogu Euroopa Liidus kindlaks määrata raudtee koostalitlusega seotud olulised nõuded, mida tuleks kohaldada tema raudteesüsteemi suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast on asjakohane kogu Euroopa Liidus kindlaks määrata raudtee koostalitlusega seotud olulised nõuded, mida tuleks kohaldada tema raudteesüsteemi suhtes.

| (9) | Koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTKde) arendamine on näidanud vajadust selgitada seost ühelt poolt oluliste nõuete ja KTKde ning teiselt poolt Euroopa standardite ja muude normatiivdokumentide vahel. Eelkõige tuleks käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks kohustuslikuks muudetavaid standardeid või standardite osi selgelt eristada „ühtlustatud“ standarditest, mis on koostatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012 (5) Kui käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks on hädavajalik, võib KTKdes viidata otseselt Euroopa standarditele või tehnilistele kirjeldustele, mis muutuvad KTK kohaldamise algusest kohustuslikuks. |
| --- | --- |

(9)

Koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTKde) arendamine on näidanud vajadust selgitada seost ühelt poolt oluliste nõuete ja KTKde ning teiselt poolt Euroopa standardite ja muude normatiivdokumentide vahel. Eelkõige tuleks käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks kohustuslikuks muudetavaid standardeid või standardite osi selgelt eristada „ühtlustatud“ standarditest, mis on koostatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012 (5) Kui käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks on hädavajalik, võib KTKdes viidata otseselt Euroopa standarditele või tehnilistele kirjeldustele, mis muutuvad KTK kohaldamise algusest kohustuslikuks.

| (10) | Selleks et tõeliselt suurendada Euroopa Liidu raudteesektori konkurentsivõimet, ilma et see moonutaks raudteesüsteemi oluliste osaliste vahelist konkurentsi, tuleks KTKde koostamisel järgida avatuse, konsensuse ja läbipaistvuse põhimõtet, mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1025/2012 II lisas. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tõeliselt suurendada Euroopa Liidu raudteesektori konkurentsivõimet, ilma et see moonutaks raudteesüsteemi oluliste osaliste vahelist konkurentsi, tuleks KTKde koostamisel järgida avatuse, konsensuse ja läbipaistvuse põhimõtet, mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1025/2012 II lisas.

| (11) | Raudteeveoteenuste kvaliteet Euroopa Liidus sõltub muu hulgas võrgustiku omaduste (see hõlmab võrgustikku selle kõige laiemas tähenduses, sealhulgas kõikide asjaomaste allsüsteemide püsiosad) ja veeremiüksuste omaduste (sealhulgas kõikide asjaomaste allsüsteemide rongisisesed komponendid) väga heast ühilduvusest. Sellest ühilduvusest olenevad nii jõudlus, ohutus, teenuse kvaliteet kui ka kulud. |
| --- | --- |

(11)

Raudteeveoteenuste kvaliteet Euroopa Liidus sõltub muu hulgas võrgustiku omaduste (see hõlmab võrgustikku selle kõige laiemas tähenduses, sealhulgas kõikide asjaomaste allsüsteemide püsiosad) ja veeremiüksuste omaduste (sealhulgas kõikide asjaomaste allsüsteemide rongisisesed komponendid) väga heast ühilduvusest. Sellest ühilduvusest olenevad nii jõudlus, ohutus, teenuse kvaliteet kui ka kulud.

| (12) | KTKs määratakse kõik tingimused, millele koostalitluse komponent peaks vastama, ning vastavuse hindamise menetlus. Lisaks sellele on vaja täpsustada, et kõikidele komponentidele tuleks teha KTKdes viidatud vastavus- ja kasutuskõlblikkuse hindamine, ning et need peavad saama asjakohase sertifikaadi. |
| --- | --- |

(12)

KTKs määratakse kõik tingimused, millele koostalitluse komponent peaks vastama, ning vastavuse hindamise menetlus. Lisaks sellele on vaja täpsustada, et kõikidele komponentidele tuleks teha KTKdes viidatud vastavus- ja kasutuskõlblikkuse hindamine, ning et need peavad saama asjakohase sertifikaadi.

| (13) | Uute KTKde väljatöötamisel peaks eesmärk alati olema vastavuse tagamine olemasoleva süsteemiga. See aitab parandada raudteetranspordi konkurentsivõimet ja vältida tarbetuid lisakulusid, mis tulenevad olemasolevate allsüsteemide ajakohastamise või uuendamise nõudest tagasiühilduvuse tagamiseks. Nende erakorraliste juhtumite korral, kui ühilduvust ei ole võimalik tagada, võib KTKdes kehtestada raamistiku, mis on vajalik otsustamaks, kas olemasoleva allsüsteemi kohta on vaja teha uus kasutuselevõtuotsus või välja anda uus kasutuselevõtuluba, ja vastavad tähtajad. |
| --- | --- |

(13)

Uute KTKde väljatöötamisel peaks eesmärk alati olema vastavuse tagamine olemasoleva süsteemiga. See aitab parandada raudteetranspordi konkurentsivõimet ja vältida tarbetuid lisakulusid, mis tulenevad olemasolevate allsüsteemide ajakohastamise või uuendamise nõudest tagasiühilduvuse tagamiseks. Nende erakorraliste juhtumite korral, kui ühilduvust ei ole võimalik tagada, võib KTKdes kehtestada raamistiku, mis on vajalik otsustamaks, kas olemasoleva allsüsteemi kohta on vaja teha uus kasutuselevõtuotsus või välja anda uus kasutuselevõtuluba, ja vastavad tähtajad.

| (14) | Ohutuse tagamiseks on vaja määrata identifitseerimiskood igale kasutusele võetud veeremiüksusele. Seejärel tuleks veeremiüksus registreerida raudteeveeremi riiklikus registris. Kõnealused registrid peaksid olema kasutamiseks avatud kõikidele liikmesriikidele ja teatavatele Euroopa Liidu ettevõtjatele. Raudteeveeremi riiklikes registrites tuleb kasutada ühtset andmete esitamise viisi. Registrid peaksid seega olema reguleeritud ühiste käitamiseeskirjade ja tehniliste kirjeldustega. |
| --- | --- |

(14)

Ohutuse tagamiseks on vaja määrata identifitseerimiskood igale kasutusele võetud veeremiüksusele. Seejärel tuleks veeremiüksus registreerida raudteeveeremi riiklikus registris. Kõnealused registrid peaksid olema kasutamiseks avatud kõikidele liikmesriikidele ja teatavatele Euroopa Liidu ettevõtjatele. Raudteeveeremi riiklikes registrites tuleb kasutada ühtset andmete esitamise viisi. Registrid peaksid seega olema reguleeritud ühiste käitamiseeskirjade ja tehniliste kirjeldustega.

| (15) | Kui teatavaid olulistele nõuetele vastavaid tehnilisi aspekte ei ole võimalik KTKs otseselt käsitleda, esitatakse sellised lahendamist vajavad aspektid KTK lisas avatud punktidena. Kõnealuste avatud punktide suhtes kohaldatakse KTK valmimiseni siseriiklikke eeskirju. |
| --- | --- |

(15)

Kui teatavaid olulistele nõuetele vastavaid tehnilisi aspekte ei ole võimalik KTKs otseselt käsitleda, esitatakse sellised lahendamist vajavad aspektid KTK lisas avatud punktidena. Kõnealuste avatud punktide suhtes kohaldatakse KTK valmimiseni siseriiklikke eeskirju.

| (16) | Tuleb kindlaks määrata menetlus oluliste nõuete kohaldamiseks allsüsteemile, kui need nõuded ei ole veel reguleeritud vastava KTKga. Sel juhul peaksid vastavuse hindamise ja tõendamise eest vastutama direktiivi 2008/57/EÜ artiklis 17 osutatud teavitatud asutused. |
| --- | --- |

(16)

Tuleb kindlaks määrata menetlus oluliste nõuete kohaldamiseks allsüsteemile, kui need nõuded ei ole veel reguleeritud vastava KTKga. Sel juhul peaksid vastavuse hindamise ja tõendamise eest vastutama direktiivi 2008/57/EÜ artiklis 17 osutatud teavitatud asutused.

| (17) | Direktiivi 2008/57/EÜ kohaldatakse kogu Euroopa Liidu raudteesüsteemi suhtes ning KTKde rakendusala laiendatakse nii, et see hõlmaks ka selliseid veeremiüksusi ja võrgustikke, mis ei kuulu üleeuroopalisse raudteesüsteemi. Seepärast tuleks I lisa lihtsustada ja jätta välja konkreetsed viited üleeuroopalisele raudteesüsteemile. |
| --- | --- |

(17)

Direktiivi 2008/57/EÜ kohaldatakse kogu Euroopa Liidu raudteesüsteemi suhtes ning KTKde rakendusala laiendatakse nii, et see hõlmaks ka selliseid veeremiüksusi ja võrgustikke, mis ei kuulu üleeuroopalisse raudteesüsteemi. Seepärast tuleks I lisa lihtsustada ja jätta välja konkreetsed viited üleeuroopalisele raudteesüsteemile.

| (18) | Funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteem ja selle liidesed peavad vastama, võivad varieeruda vastavalt allsüsteemi kasutusele, näiteks vastavalt liinide ja veeremiüksuste kategooriatele. |
| --- | --- |

(18)

Funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteem ja selle liidesed peavad vastama, võivad varieeruda vastavalt allsüsteemi kasutusele, näiteks vastavalt liinide ja veeremiüksuste kategooriatele.

| (19) | Selleks et tagada raudtee koostalitluse üha täielikum rakendamine kogu Euroopa Liidus ning järk-järgult vähendada erinevusi olemasolevate süsteemide vahel, tuleb KTKdes kindlaks määrata olemasolevate allsüsteemide uuendamise või ümberehitamise suhtes kehtivad sätted, samuti võib kindlaks määrata kavandatavale süsteemile ülemineku tähtajad. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et tagada raudtee koostalitluse üha täielikum rakendamine kogu Euroopa Liidus ning järk-järgult vähendada erinevusi olemasolevate süsteemide vahel, tuleb KTKdes kindlaks määrata olemasolevate allsüsteemide uuendamise või ümberehitamise suhtes kehtivad sätted, samuti võib kindlaks määrata kavandatavale süsteemile ülemineku tähtajad.

| (20) | Pidades silmas astmelist lähenemisviisi raudteesüsteemi koostalitluse takistuste kõrvaldamiseks ja KTKde vastuvõtmiseks kuluvat aega, tuleb võtta meetmeid, et liikmesriigid ei võtaks vastu uusi siseriiklikke eeskirju ega alustaks projekte, mis suurendavad praeguse süsteemi mitmekesisust. |
| --- | --- |

(20)

Pidades silmas astmelist lähenemisviisi raudteesüsteemi koostalitluse takistuste kõrvaldamiseks ja KTKde vastuvõtmiseks kuluvat aega, tuleb võtta meetmeid, et liikmesriigid ei võtaks vastu uusi siseriiklikke eeskirju ega alustaks projekte, mis suurendavad praeguse süsteemi mitmekesisust.

| (21) | Selleks et vältida koostalitluse takistamist ning seoses KTKde rakendusala laiendamisega kogu Euroopa Liidu raudteesüsteemile tuleks järk-järgult vähendada siseriiklike eeskirjade arvu. Siseriiklike eeskirjade puhul tuleks eristada kohalike nõuetega seotud eeskirju ning KTKde avatud punktide sulgemiseks vajalikke eeskirju. Avatud punktide sulgemiseks vajalikud eeskirjad tuleks pärast KTKde avatud punktide sulgemist järk-järgult välja jätta. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et vältida koostalitluse takistamist ning seoses KTKde rakendusala laiendamisega kogu Euroopa Liidu raudteesüsteemile tuleks järk-järgult vähendada siseriiklike eeskirjade arvu. Siseriiklike eeskirjade puhul tuleks eristada kohalike nõuetega seotud eeskirju ning KTKde avatud punktide sulgemiseks vajalikke eeskirju. Avatud punktide sulgemiseks vajalikud eeskirjad tuleks pärast KTKde avatud punktide sulgemist järk-järgult välja jätta.

| (22) | Astmeline lähenemisviis arvestab raudteesüsteemi koostalitluse erivajadusi, kuna seda süsteemi iseloomustavad vana riiklik taristu ja vanad veeremiüksused, mis vajavad kohandamiseks või uuendamiseks suuri investeeringuid, ning eelkõige tuleb tagada, et raudteed ei jäetaks muude transpordiliikide kõrval majanduslikult mahajäänud olukorda. |
| --- | --- |

(22)

Astmeline lähenemisviis arvestab raudteesüsteemi koostalitluse erivajadusi, kuna seda süsteemi iseloomustavad vana riiklik taristu ja vanad veeremiüksused, mis vajavad kohandamiseks või uuendamiseks suuri investeeringuid, ning eelkõige tuleb tagada, et raudteed ei jäetaks muude transpordiliikide kõrval majanduslikult mahajäänud olukorda.

| (23) | Kuna raudteesüsteem on ulatuslik ja keerukas, on praktilistel põhjustel osutunud vajalikuks jaotada see järgmisteks allsüsteemideks: taristu, raudteeäärne kontroll ja signaalimine, rongisisene kontroll ja signaalimine energiavarustus, veerem, käitamise ja liikluse korraldus, hooldus ning telemaatilised seadmed reisijate- ja kaubaveo teenuste jaoks. Iga allsüsteemi puhul tuleb kindlaks määrata olulised nõuded ja tehnilised kirjeldused, eriti komponentide ja liideste osas, mis tagavad vastavuse neile olulistele nõuetele. Sama süsteem on jagatud ka paikseteks ja liikuvateks elementideks ning sisaldab ühelt poolt võrgustikku, mis koosneb liinidest, jaamadest, terminalidest ja igasugustest paiksetest seadmetest, mis on vajalikud süsteemi ohutuks ja pidevaks käitamiseks, ja teiselt poolt kõiki veeremiüksusi, mis sõidavad nimetatud võrgustikus. Seetõttu koosneb veeremiüksus käesoleva direktiivi tähenduses ühest allsüsteemist (veerem) ja vajaduse korral muudest allsüsteemidest (peamiselt rongisisesest kontrolli ja signaalimise allsüsteemist).
  Kuigi süsteem on jaotatud mitmeks osaks, käsitleb Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“) seda ohutuse ja koostalitluse tagamiseks ühtse süsteemina. [ME 6] |
| --- | --- |

(23)

Kuna raudteesüsteem on ulatuslik ja keerukas, on praktilistel põhjustel osutunud vajalikuks jaotada see järgmisteks allsüsteemideks: taristu, raudteeäärne kontroll ja signaalimine, rongisisene kontroll ja signaalimine energiavarustus, veerem, käitamise ja liikluse korraldus, hooldus ning telemaatilised seadmed reisijate- ja kaubaveo teenuste jaoks. Iga allsüsteemi puhul tuleb kindlaks määrata olulised nõuded ja tehnilised kirjeldused, eriti komponentide ja liideste osas, mis tagavad vastavuse neile olulistele nõuetele. Sama süsteem on jagatud ka paikseteks ja liikuvateks elementideks ning sisaldab ühelt poolt võrgustikku, mis koosneb liinidest, jaamadest, terminalidest ja igasugustest paiksetest seadmetest, mis on vajalikud süsteemi ohutuks ja pidevaks käitamiseks, ja teiselt poolt kõiki veeremiüksusi, mis sõidavad nimetatud võrgustikus. Seetõttu koosneb veeremiüksus käesoleva direktiivi tähenduses ühest allsüsteemist (veerem) ja vajaduse korral muudest allsüsteemidest (peamiselt rongisisesest kontrolli ja signaalimise allsüsteemist).
  Kuigi süsteem on jaotatud mitmeks osaks, käsitleb Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“) seda ohutuse ja koostalitluse tagamiseks ühtse süsteemina. [ME 6]

| (24) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguse konventsiooni (mille osaline on ka Euroopa Liit) kohaselt on juurdepääs üks üldpõhimõtteid ja osalisriigid peavad puuetega isikutele teistega võrdsetel alustel juurdepääsu tagamiseks võtma asjakohaseid meetmeid, mis muu hulgas hõlmavad juurdepääsu miinimumnõuete ja juhendite väljatöötamist, kehtestamist ning nende rakendamise jälgimist. Seega on
  puudega või piiratud liikumisvõimega isikutele
  juurdepääsu tagamine raudteesüsteemi koostalitluse oluline nõue
  kooskõlas piiratud liikuvusvõimega reisijaid käsitlevate liidu õigusaktidega
  . [ME 7] |
| --- | --- |

(24)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguse konventsiooni (mille osaline on ka Euroopa Liit) kohaselt on juurdepääs üks üldpõhimõtteid ja osalisriigid peavad puuetega isikutele teistega võrdsetel alustel juurdepääsu tagamiseks võtma asjakohaseid meetmeid, mis muu hulgas hõlmavad juurdepääsu miinimumnõuete ja juhendite väljatöötamist, kehtestamist ning nende rakendamise jälgimist. Seega on
  puudega või piiratud liikumisvõimega isikutele
  juurdepääsu tagamine raudteesüsteemi koostalitluse oluline nõue
  kooskõlas piiratud liikuvusvõimega reisijaid käsitlevate liidu õigusaktidega
  . [ME 7]

| (25) | Raudteesüsteemi koostalitlust käsitlevate sätete rakendamine ei tohiks põhjendamatult vähendada iga liikmesriigi olemasoleva raudteevõrgustiku säilitamise kulutasuvust, vaid peaks kaasa aitama koostalitluse kui eesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

(25)

Raudteesüsteemi koostalitlust käsitlevate sätete rakendamine ei tohiks põhjendamatult vähendada iga liikmesriigi olemasoleva raudteevõrgustiku säilitamise kulutasuvust, vaid peaks kaasa aitama koostalitluse kui eesmärgi saavutamisele.

| (26) | KTKd mõjutavad ka raudteetranspordi kasutajate kasutustingimusi, seepärast on vaja konsulteerida kõnealuste kasutajatega
  , sealhulgas puuetega isikute organisatsioonidega,
  neid hõlmavate asjaolude suhtes. [ME 8] |
| --- | --- |

(26)

KTKd mõjutavad ka raudteetranspordi kasutajate kasutustingimusi, seepärast on vaja konsulteerida kõnealuste kasutajatega
  , sealhulgas puuetega isikute organisatsioonidega,
  neid hõlmavate asjaolude suhtes. [ME 8]

| (27) | Igal asjaomasel liikmesriigil peaks olema võimalik mitte kohaldada teatavaid KTKsid piiratud arvul nõuetekohaselt tõendatud juhtudel. Kõnealused põhjendatud juhud ning KTKde kohaldamata jätmise korral järgitavad menetlused peaksid olema selgelt kindlaks määratud |
| --- | --- |

(27)

Igal asjaomasel liikmesriigil peaks olema võimalik mitte kohaldada teatavaid KTKsid piiratud arvul nõuetekohaselt tõendatud juhtudel. Kõnealused põhjendatud juhud ning KTKde kohaldamata jätmise korral järgitavad menetlused peaksid olema selgelt kindlaks määratud

| (28) | KTKde koostamine ja kehtestamine raudteesüsteemis ei tohiks takistada tehnoloogilisi uuendusi, mis peaksid olema suunatud majandusliku jõudluse parandamisele. |
| --- | --- |

(28)

KTKde koostamine ja kehtestamine raudteesüsteemis ei tohiks takistada tehnoloogilisi uuendusi, mis peaksid olema suunatud majandusliku jõudluse parandamisele.

| (29) | Selleks, et järgida asjakohaseid riigihankemenetluse sätteid raudteesektoris ning eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (6), peaksid tellijad lisama tehnilised kirjeldused üldisesse dokumentatsiooni või iga lepingu tingimustesse. Selleks on vaja koostada eeskirjade kogum, millele neis tehnilistes kirjeldustes saaks viidata. |
| --- | --- |

(29)

Selleks, et järgida asjakohaseid riigihankemenetluse sätteid raudteesektoris ning eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (6), peaksid tellijad lisama tehnilised kirjeldused üldisesse dokumentatsiooni või iga lepingu tingimustesse. Selleks on vaja koostada eeskirjade kogum, millele neis tehnilistes kirjeldustes saaks viidata.

| (30) | Euroopa Liidu huvides on rahvusvahelise standardisüsteemi olemasolu, mis oleks võimeline looma rahvusvahelises kaubanduses tegelikult kasutatavaid ja Euroopa Liidu poliitika nõuetele vastavaid standardeid. Seepärast peaksid Euroopa standardiorganisatsioonid jätkama koostööd rahvusvaheliste standardiasutustega. |
| --- | --- |

(30)

Euroopa Liidu huvides on rahvusvahelise standardisüsteemi olemasolu, mis oleks võimeline looma rahvusvahelises kaubanduses tegelikult kasutatavaid ja Euroopa Liidu poliitika nõuetele vastavaid standardeid. Seepärast peaksid Euroopa standardiorganisatsioonid jätkama koostööd rahvusvaheliste standardiasutustega.

| (31) | Tellijad määravad kindlaks täiendavad nõuded, mis on vajalikud Euroopa tehniliste kirjelduste või muude standardite väljakujundamiseks. Need tehnilised kirjeldused peaksid vastama sellistele olulistele nõuetele, mis on ühtlustatud Euroopa Liidu tasandil ja millele raudteesüsteem peab vastama. |
| --- | --- |

(31)

Tellijad määravad kindlaks täiendavad nõuded, mis on vajalikud Euroopa tehniliste kirjelduste või muude standardite väljakujundamiseks. Need tehnilised kirjeldused peaksid vastama sellistele olulistele nõuetele, mis on ühtlustatud Euroopa Liidu tasandil ja millele raudteesüsteem peab vastama.

| (32) | Komponentide vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamise menetlused peaksid põhinema komisjoni otsusega 2010/713/EL (7) hõlmatud moodulite kasutusel. Selleks et soodustada tööstuse arengut, on asjakohane koostada menetlused, mis hõlmavad võimalikult suures ulatuses kvaliteedi tagamise süsteemi. |
| --- | --- |

(32)

Komponentide vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamise menetlused peaksid põhinema komisjoni otsusega 2010/713/EL (7) hõlmatud moodulite kasutusel. Selleks et soodustada tööstuse arengut, on asjakohane koostada menetlused, mis hõlmavad võimalikult suures ulatuses kvaliteedi tagamise süsteemi.

| (33) | Komponentide vastavus on peamiselt seotud nende kasutusalaga, et tagada süsteemi koostalitlus, ja mitte üksnes nende vaba liikumisega Euroopa Liidu turul. Tuleks hinnata kõige tähtsamate komponentide kasutuskõlblikkust seoses ohutuse, kättesaadavuse või süsteemi säästlikkusega. Seepärast ei ole tootjal vaja kinnitada CE-märgist komponentidele, mille kohta kehtivad käesoleva direktiivi sätted. Vastavuse ja/või kasutuskõlblikkuse hindamisel põhinev tootja vastavusdeklaratsioon peaks olema piisav. |
| --- | --- |

(33)

Komponentide vastavus on peamiselt seotud nende kasutusalaga, et tagada süsteemi koostalitlus, ja mitte üksnes nende vaba liikumisega Euroopa Liidu turul. Tuleks hinnata kõige tähtsamate komponentide kasutuskõlblikkust seoses ohutuse, kättesaadavuse või süsteemi säästlikkusega. Seepärast ei ole tootjal vaja kinnitada CE-märgist komponentidele, mille kohta kehtivad käesoleva direktiivi sätted. Vastavuse ja/või kasutuskõlblikkuse hindamisel põhinev tootja vastavusdeklaratsioon peaks olema piisav.

| (34) | Tootjad on siiski kohustatud kinnitama CE-märgise teatavatele komponentidele, et tõendada nende vastavust Euroopa Liidu muudele asjaomastele sätetele. |
| --- | --- |

(34)

Tootjad on siiski kohustatud kinnitama CE-märgise teatavatele komponentidele, et tõendada nende vastavust Euroopa Liidu muudele asjaomastele sätetele.

| (35) | KTK jõustumise hetkel on teatav arv koostalitluse komponente juba turul. Tuleks ette näha üleminekuperiood, et neid komponente oleks võimalik allsüsteemiga integreerida isegi juhul, kui nad ei ole rangelt vastavuses kõnealuse KTKga. |
| --- | --- |

(35)

KTK jõustumise hetkel on teatav arv koostalitluse komponente juba turul. Tuleks ette näha üleminekuperiood, et neid komponente oleks võimalik allsüsteemiga integreerida isegi juhul, kui nad ei ole rangelt vastavuses kõnealuse KTKga.

| (36) | Allsüsteemid, mis moodustavad raudteesüsteemi, peaksid läbima vastavustõendamise menetluse. Vastavustõendamine peaks võimaldama allsüsteemide kasutuselevõtu eest vastutaval üksusel veenduda, et projekteerimise, ehitamise ja kasutuselevõtu etappidel on tulemus kooskõlas kehtivate määruste ning tehniliste ja käitamiseeskirjadega. Samuti peaks see võimaldama tootjatele võrdse kohtlemise sõltumata liikmesriigist. |
| --- | --- |

(36)

Allsüsteemid, mis moodustavad raudteesüsteemi, peaksid läbima vastavustõendamise menetluse. Vastavustõendamine peaks võimaldama allsüsteemide kasutuselevõtu eest vastutaval üksusel veenduda, et projekteerimise, ehitamise ja kasutuselevõtu etappidel on tulemus kooskõlas kehtivate määruste ning tehniliste ja käitamiseeskirjadega. Samuti peaks see võimaldama tootjatele võrdse kohtlemise sõltumata liikmesriigist.

| (37) | Pärast allsüsteemi kasutuselevõttu tuleb tagada, et kõnealust allsüsteemi käitatakse ja hooldatakse asjakohaste oluliste nõuete kohaselt. Vastutus nende nõuete järgimise eest langeb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi .../... [raudteeohutuse direktiiv] (8) kohaselt taristuettevõtjale või raudteeveo-ettevõtjale, vastavalt sellele, kelle allsüsteemiga on tegemist. |
| --- | --- |

(37)

Pärast allsüsteemi kasutuselevõttu tuleb tagada, et kõnealust allsüsteemi käitatakse ja hooldatakse asjakohaste oluliste nõuete kohaselt. Vastutus nende nõuete järgimise eest langeb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi .../... [raudteeohutuse direktiiv] (8) kohaselt taristuettevõtjale või raudteeveo-ettevõtjale, vastavalt sellele, kelle allsüsteemiga on tegemist.

| (38) | Tuleks täpsustada veeremiüksuste ja püsiseadmete kasutusele võtmise menetlust, võttes arvesse taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vastutust |
| --- | --- |

(38)

Tuleks täpsustada veeremiüksuste ja püsiseadmete kasutusele võtmise menetlust, võttes arvesse taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vastutust

| (39) | Veeremiüksuse kasutuselevõtu hõlbustamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks tuleks võtta kasutusele kogu ELis kehtiv veeremiüksuse turuleviimise luba, mis oleks raudteeveo-ettevõtja jaoks veeremiüksuse kasutusevõtu eeltingimus. Peale selle on kõnealune luba paremini kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 768/2008/EÜ (9). |
| --- | --- |

(39)

Veeremiüksuse kasutuselevõtu hõlbustamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks tuleks võtta kasutusele kogu ELis kehtiv veeremiüksuse turuleviimise luba, mis oleks raudteeveo-ettevõtja jaoks veeremiüksuse kasutusevõtu eeltingimus. Peale selle on kõnealune luba paremini kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 768/2008/EÜ (9).

| (39a) | Ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomiseks, loamenetluste kulude ja pikkuse vähendamiseks ning raudteeohutuse suurendamiseks tuleb loamenetlusi täiustada ja ühtlustada liidu tasandil. See eeldab üleminekuperioodi jooksul ülesannete ja vastutuse selget jagamist ameti ja riiklike ohutusasutuste vahel.




  Amet peaks kasutama väärtuslikku oskusteavet, kohalikul tasandil olemasolevaid teadmisi ja riiklike ohutusasutuste kogemusi. Amet peaks delegeerima riiklikele ohutusasutustele konkreetsed ülesanded ja kohustused artiklis 22a viidatud kokkulepete alusel, aga tegema ise kõigis loamenetlustes lõpliku otsuse. [ME 9] |
| --- | --- |

(39a)

Ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomiseks, loamenetluste kulude ja pikkuse vähendamiseks ning raudteeohutuse suurendamiseks tuleb loamenetlusi täiustada ja ühtlustada liidu tasandil. See eeldab üleminekuperioodi jooksul ülesannete ja vastutuse selget jagamist ameti ja riiklike ohutusasutuste vahel.

Amet peaks kasutama väärtuslikku oskusteavet, kohalikul tasandil olemasolevaid teadmisi ja riiklike ohutusasutuste kogemusi. Amet peaks delegeerima riiklikele ohutusasutustele konkreetsed ülesanded ja kohustused artiklis 22a viidatud kokkulepete alusel, aga tegema ise kõigis loamenetlustes lõpliku otsuse. [ME 9]

| (40) | Veeremiüksuste ja nende ajaloo jälgitavuse tagamiseks tuleks viiteid veeremiüksuse turuleviimise loale säilitada koos asjaomase veeremiüksuse muude andmetega. [ME 10] |
| --- | --- |

(40)

Veeremiüksuste ja nende ajaloo jälgitavuse tagamiseks tuleks viiteid veeremiüksuse turuleviimise loale säilitada koos asjaomase veeremiüksuse muude andmetega. [ME 10]

| (41) | KTKdes tuleks kindlaks määrata menetlused veeremiüksuste ja võrgustiku ühilduvuse kontrollimiseks pärast veeremiüksuse turuleviimise loa väljaandmist ja enne veeremiüksuse kasutuselevõtu otsuse tegemist

  uue veo alustamist
  . [ME 11] |
| --- | --- |

(41)

KTKdes tuleks kindlaks määrata menetlused veeremiüksuste ja võrgustiku ühilduvuse kontrollimiseks pärast veeremiüksuse turuleviimise loa väljaandmist ja enne veeremiüksuse kasutuselevõtu otsuse tegemist

  uue veo alustamist
  . [ME 11]

| (42) | Selleks et aidata raudteeveo-ettevõtjatel teha otsust veeremiüksuse kasutuselevõtu kohta ning vältida ülemäärast kontrolli ning tarbetut halduskoormust, tuleks ka siseriiklikud eeskirjad liigitada nii, et oleks tagatud vastavus eri liikmesriikide sarnase sisuga siseriiklike eeskirjade vahel. |
| --- | --- |

(42)

Selleks et aidata raudteeveo-ettevõtjatel teha otsust veeremiüksuse kasutuselevõtu kohta ning vältida ülemäärast kontrolli ning tarbetut halduskoormust, tuleks ka siseriiklikud eeskirjad liigitada nii, et oleks tagatud vastavus eri liikmesriikide sarnase sisuga siseriiklike eeskirjade vahel.

| (43) | Teatatud asutused, kes vastutavad komponentide vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamise menetluse ja allsüsteemide hindamise menetluse kontrollimise eest, peaksid oma otsused võimalikult täpselt kooskõlastama, eriti Euroopa tehniliste kirjelduste puudumise korral. |
| --- | --- |

(43)

Teatatud asutused, kes vastutavad komponentide vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamise menetluse ja allsüsteemide hindamise menetluse kontrollimise eest, peaksid oma otsused võimalikult täpselt kooskõlastama, eriti Euroopa tehniliste kirjelduste puudumise korral.

| (44) | Kõik ELi liikmesriikide ametiasutused peaksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (10) sätestatud läbipaistvat akrediteerimist, millega tagatakse vastavussertifikaatide piisav usaldusväärsus, käsitama eelisabinõuna, mille abil tõendatakse asjaomaste asutuste tehnilist pädevust ning mutatis mutandis ka selliste asutuste pädevust, mis on määratud kontrollima vastavust siseriiklikele eeskirjadele. Samas võivad riiklikud asutused otsustada, et neil on olemas kõnealuseks hindamiseks sobivad vahendid. Sel juhul peaksid nad teiste liikmesriikide ametiasutuste hindamistoimingute piisava usaldusväärsuse tagamiseks esitama komisjonile ja teistele liikmesriikidele vajalikud dokumendid, millega tõendatakse, et hinnatud vastavushindamisasutused vastavad asjakohastest õigusaktidest tulenevatele nõuetele. |
| --- | --- |

(44)

Kõik ELi liikmesriikide ametiasutused peaksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (10) sätestatud läbipaistvat akrediteerimist, millega tagatakse vastavussertifikaatide piisav usaldusväärsus, käsitama eelisabinõuna, mille abil tõendatakse asjaomaste asutuste tehnilist pädevust ning mutatis mutandis ka selliste asutuste pädevust, mis on määratud kontrollima vastavust siseriiklikele eeskirjadele. Samas võivad riiklikud asutused otsustada, et neil on olemas kõnealuseks hindamiseks sobivad vahendid. Sel juhul peaksid nad teiste liikmesriikide ametiasutuste hindamistoimingute piisava usaldusväärsuse tagamiseks esitama komisjonile ja teistele liikmesriikidele vajalikud dokumendid, millega tõendatakse, et hinnatud vastavushindamisasutused vastavad asjakohastest õigusaktidest tulenevatele nõuetele.

| (45) | Käesolevas direktiivis tuleks piirduda koostalitluse komponentide ja allsüsteemide suhtes kohaldatavate koostalitlusnõuete kehtestamisega. Selleks et hõlbustada eespool nimetatud koostalitlusnõuete järgimist, on vaja sätestada vastavuse eeldamine selliste koostalitluse komponentide ja allsüsteemide puhul, mis on kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 kohaselt vastu võetud ühtlustatud standarditega, et määrata kindlaks kõnealuseid koostalitlusnõudeid käsitlevad üksikasjalikud tehnilised kirjeldused. |
| --- | --- |

(45)

Käesolevas direktiivis tuleks piirduda koostalitluse komponentide ja allsüsteemide suhtes kohaldatavate koostalitlusnõuete kehtestamisega. Selleks et hõlbustada eespool nimetatud koostalitlusnõuete järgimist, on vaja sätestada vastavuse eeldamine selliste koostalitluse komponentide ja allsüsteemide puhul, mis on kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 kohaselt vastu võetud ühtlustatud standarditega, et määrata kindlaks kõnealuseid koostalitlusnõudeid käsitlevad üksikasjalikud tehnilised kirjeldused.

| (46) | KTKd tuleks korrapäraselt läbi vaadata. Kui KTKs avastatakse puudusi tuleks ametilt küsida arvamust, mille võib teatavatel tingimustel avaldada ning mida kõik sidusrühmad (sealhulgas raudteesektor ja teatatud asutused) võivad kuni asjaomase KTK läbivaatamiseni kasutada nõuete täitmise vastuvõetavate viisidena. |
| --- | --- |

(46)

KTKd tuleks korrapäraselt läbi vaadata. Kui KTKs avastatakse puudusi tuleks ametilt küsida arvamust, mille võib teatavatel tingimustel avaldada ning mida kõik sidusrühmad (sealhulgas raudteesektor ja teatatud asutused) võivad kuni asjaomase KTK läbivaatamiseni kasutada nõuete täitmise vastuvõetavate viisidena.

| (46a) | Reguleerivaid meetmeid tuleks täiendada algatustega, mille eesmärk on anda rahalist toetust uuenduslikele ja koostalitlust võimaldavatele tehnoloogiatele raudteesektoris, näiteks projekt Shift2Rail. [ME 12] |
| --- | --- |

(46a)

Reguleerivaid meetmeid tuleks täiendada algatustega, mille eesmärk on anda rahalist toetust uuenduslikele ja koostalitlust võimaldavatele tehnoloogiatele raudteesektoris, näiteks projekt Shift2Rail. [ME 12]

| (47) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt raudteesüsteemi koostalitlust kogu Euroopa Liidus ei suuda liikmesriigid üksi tegutsedes täielikult saavutada, sest ühelgi üksikul liikmesriigil ei ole võimalik võtta meedet, millega saavutada selline koostalitlus, ning seda on parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(47)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt raudteesüsteemi koostalitlust kogu Euroopa Liidus ei suuda liikmesriigid üksi tegutsedes täielikult saavutada, sest ühelgi üksikul liikmesriigil ei ole võimalik võtta meedet, millega saavutada selline koostalitlus, ning seda on parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (48) | Käesoleva direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks tuleks komisjonile anda volitus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, mis on seotud II lisa (mis hõlmab raudteesüsteemi jaotamist allsüsteemideks ning nende süsteemide kirjeldusi), KTKde sisu ning KTKde muudatuste (sealhulgas KTKdes avastatud puuduste kõrvaldamiseks vajalike paranduste) kohandamisega tehnika arengule
  , koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavus- ja kasutuskõlblikkuse deklaratsiooni rakendusala ja sisuga, allsüsteemide vastavustõendamismenetlusega, sealhulgas EÜ vastavustõendamismenetluse üldpõhimõtted, selle sisu, menetlus ja vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid ning siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamismenetluse dokumendid
  . Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistustöö käigus läbi vastavad konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 13] |
| --- | --- |

(48)

Käesoleva direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks tuleks komisjonile anda volitus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, mis on seotud II lisa (mis hõlmab raudteesüsteemi jaotamist allsüsteemideks ning nende süsteemide kirjeldusi), KTKde sisu ning KTKde muudatuste (sealhulgas KTKdes avastatud puuduste kõrvaldamiseks vajalike paranduste) kohandamisega tehnika arengule
  , koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavus- ja kasutuskõlblikkuse deklaratsiooni rakendusala ja sisuga, allsüsteemide vastavustõendamismenetlusega, sealhulgas EÜ vastavustõendamismenetluse üldpõhimõtted, selle sisu, menetlus ja vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid ning siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamismenetluse dokumendid
  . Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistustöö käigus läbi vastavad konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 13]

| (49) | Selleks et kõrvaldada KTKdes avastatud puudused, peaks komisjon kõnealuste KTKde muutmiseks võtma kiirmenetluse korras vastu delegeeritud õigusaktid. |
| --- | --- |

(49)

Selleks et kõrvaldada KTKdes avastatud puudused, peaks komisjon kõnealuste KTKde muutmiseks võtma kiirmenetluse korras vastu delegeeritud õigusaktid.

| (50) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 1 rakendamine seoses ametile antud volitustega, mis hõlmavad KTK kavandite koostamist, KTKde muutmist ja komisjonile asjakohaste soovituste esitamist, tuleks komisjonile anda rakendusvolitus. |
| --- | --- |

(50)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 1 rakendamine seoses ametile antud volitustega, mis hõlmavad KTK kavandite koostamist, KTKde muutmist ja komisjonile asjakohaste soovituste esitamist, tuleks komisjonile anda rakendusvolitus.

| (51) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva direktiivi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitus seoses järgmisega: ühe või mitme KTK või nende osade kohaldamata jätmise taotlusele lisatud toimikus sisalduvad dokumendid ning selle toimiku üksikasjad, vorm ja edastamiskord; EÜ vastavusdeklaratsiooni ja koostalitluse komponentide kasutussobivuse deklaratsiooni rakendusala ja sisu, asjaomase deklaratsiooni vorm ning deklaratsioonis sisalduva teabe üksikasjad;
  teatavaks tehtud

  teatatud siseriiklike eeskirjade liigitus eri rühmadesse, et hõlbustada paiksete ja liikuvate seadmete ühilduvuse kontrollimist; allsüsteemide vastavustõendamismenetlus, sealhulgas EÜ vastavustõendamismenetluse üldpõhimõtted, selle sisu, menetlus ja vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid ning siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamismenetluse dokumendid; EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni ja siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamise deklaratsiooni näidised ning vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluvas tehnilises toimikus sisalduvate dokumentide näidised; ühised kirjeldused, mis hõlmavad taristuregistriga seotud andmeid, andmete esitamise viisi, talitluslikku ja tehnilist arhitektuuri, käitamisviisi ning andmesisestuse ja juurdepääsu eeskirju. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (11). [ME 14] |
| --- | --- |

(51)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva direktiivi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitus seoses järgmisega: ühe või mitme KTK või nende osade kohaldamata jätmise taotlusele lisatud toimikus sisalduvad dokumendid ning selle toimiku üksikasjad, vorm ja edastamiskord; EÜ vastavusdeklaratsiooni ja koostalitluse komponentide kasutussobivuse deklaratsiooni rakendusala ja sisu, asjaomase deklaratsiooni vorm ning deklaratsioonis sisalduva teabe üksikasjad;
  teatavaks tehtud

  teatatud siseriiklike eeskirjade liigitus eri rühmadesse, et hõlbustada paiksete ja liikuvate seadmete ühilduvuse kontrollimist; allsüsteemide vastavustõendamismenetlus, sealhulgas EÜ vastavustõendamismenetluse üldpõhimõtted, selle sisu, menetlus ja vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid ning siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamismenetluse dokumendid; EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni ja siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamise deklaratsiooni näidised ning vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluvas tehnilises toimikus sisalduvate dokumentide näidised; ühised kirjeldused, mis hõlmavad taristuregistriga seotud andmeid, andmete esitamise viisi, talitluslikku ja tehnilist arhitektuuri, käitamisviisi ning andmesisestuse ja juurdepääsu eeskirju. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (11). [ME 14]

| (52) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(52)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.

| (53) | Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustuse puhul tuleks piirduda sätetega, mis kujutavad endast sisulist muudatust võrreldes varasema direktiiviga. Muutmata sätete ülevõtmise kohustus tuleneb varasemast direktiivist. |
| --- | --- |

(53)

Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustuse puhul tuleks piirduda sätetega, mis kujutavad endast sisulist muudatust võrreldes varasema direktiiviga. Muutmata sätete ülevõtmise kohustus tuleneb varasemast direktiivist.

| (54) | Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustust järgida IV lisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegu, |
| --- | --- |

(54)

Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustust järgida IV lisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse tingimused, et saavutada Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitlus viisil, mis on kooskõlas direktiivi .../.../EL [raudteeohutuse direktiiv] sätetega. Kõnealused tingimused käsitlevad selle süsteemi osade projekteerimist, ehitust, kasutuselevõttu, ümberehitamist, uuendamist, käitamist ja hooldust, samuti süsteemi kasutava ja hooldava personali kvalifikatsiooni ning tervisekaitse ja tööohutuse tingimusi.
  Nimetatud püüdlustega peab kaasnema tehnilise ühtlustamise optimaalse tasandi kindlaksmääramine ning need peavad aitama kaasa ühenduse raudteesüsteemi ehitamise, uuendamise, ümberehitamise ja käitamise seadmete ja teenuste siseturu järkjärgulisele loomisele. [ME 15]

2.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse sätted seoses iga allsüsteemi koostalitluse komponentide, liideste ja menetlustega, samuti raudteesüsteemi üldise ühilduvuse tingimustega, mis on nõutavad raudteesüsteemi koostalitluse saavutamiseks.

3.   
  Liikmesriigid võivad
  käesoleva direktiivi
  rakendamismeetmete
  reguleerimisalast jäetakse välja
  jätta
  järgmised süsteemid: [ME 16]

| a) | metrood, trammid
  , tramm-rongid
  ja kergraudteesüsteemid; [ME 17] |
| --- | --- |

a)

metrood, trammid
  , tramm-rongid
  ja kergraudteesüsteemid; [ME 17]

| b) | võrgustikud, mis on töökorralduslikult muust raudteesüsteemist eraldatud ning mõeldud üksnes kohalike, linna- või linnalähiliinide reisijateveoteenuste osutamiseks, samuti ainult neid võrgustikke kasutavad raudteeveo-ettevõtjad; |
| --- | --- |

b)

võrgustikud, mis on töökorralduslikult muust raudteesüsteemist eraldatud ning mõeldud üksnes kohalike, linna- või linnalähiliinide reisijateveoteenuste osutamiseks, samuti ainult neid võrgustikke kasutavad raudteeveo-ettevõtjad;

| ba) | eraomandis olevad raudteetaristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult sellises taristus, mis on ette nähtud üksnes taristuomanike isiklikeks kaubavedudeks;

  [ME 19] |
| --- | --- |

ba)

eraomandis olevad raudteetaristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult sellises taristus, mis on ette nähtud üksnes taristuomanike isiklikeks kaubavedudeks;

  [ME 19]

| bb) | taristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult kohalikul, ajaloolisel või turismi eesmärgil.

  [ME 20] |
| --- | --- |

bb)

taristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult kohalikul, ajaloolisel või turismi eesmärgil.

  [ME 20]

4.   Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendusmeetmete reguleerimisalast välja jätta:

| a) | eraomandis olevad raudteetaristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult sellises taristus, mis on ette nähtud üksnes taristuomanike isiklikeks kaubavedudeks; |
| --- | --- |

a)

eraomandis olevad raudteetaristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult sellises taristus, mis on ette nähtud üksnes taristuomanike isiklikeks kaubavedudeks;

| b) | taristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult kohalikul, ajaloolisel või turismi eesmärgil.
  [ME 21] |
| --- | --- |

b)

taristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult kohalikul, ajaloolisel või turismi eesmärgil.
  [ME 21]

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| (1) | „Euroopa Liidu raudteesüsteem“ – I lisas loetletud

  I lisa punktis 1 ja 2 loetletud tavaraudtee- ja kiirraudteesüsteemide
  elemendid; [ME 22] |
| --- | --- |

(1)

„Euroopa Liidu raudteesüsteem“ – I lisas loetletud

  I lisa punktis 1 ja 2 loetletud tavaraudtee- ja kiirraudteesüsteemide
  elemendid; [ME 22]

| (2) | „koostalitlus“ – raudteesüsteemi võime tagada rongide ohutu ja katkematu liikumine asjaomaste liinide toimimiseks vajalikul tasemel;
  see võime sõltub kõikidest reguleerivatest, tehnilistest ja rakendustingimustest, mida tuleb täita olulistele nõuetele vastamiseks; [ME 23] |
| --- | --- |

(2)

„koostalitlus“ – raudteesüsteemi võime tagada rongide ohutu ja katkematu liikumine asjaomaste liinide toimimiseks vajalikul tasemel;
  see võime sõltub kõikidest reguleerivatest, tehnilistest ja rakendustingimustest, mida tuleb täita olulistele nõuetele vastamiseks; [ME 23]

| (3) | „veeremiüksus“ – raudteeliinidel ratastel liikumiseks sobiv raudteeveeremiüksus kas veojõuga või ilma ning kas fikseeritud või muudetava koosseisuna. Veeremiüksus koosneb ühest või mitmest struktuurilisest või funktsionaalsest allsüsteemist; [ME 24] |
| --- | --- |

(3)

„veeremiüksus“ – raudteeliinidel ratastel liikumiseks sobiv raudteeveeremiüksus kas veojõuga või ilma ning kas fikseeritud või muudetava koosseisuna. Veeremiüksus koosneb ühest või mitmest struktuurilisest või funktsionaalsest allsüsteemist; [ME 24]

| (4) | „võrgustik“ – liinid, jaamad, terminalid ja muud samalaadsed paiksed vahendid, mis on vajalikud raudteesüsteemi ohutu ja jätkuva toimimise tagamiseks; |
| --- | --- |

(4)

„võrgustik“ – liinid, jaamad, terminalid ja muud samalaadsed paiksed vahendid, mis on vajalikud raudteesüsteemi ohutu ja jätkuva toimimise tagamiseks;

| (5) | „allsüsteemid“ – raudteesüsteemi struktuurilised või funktsionaalsed osad nagu on kindlaks määratud II lisas; |
| --- | --- |

(5)

„allsüsteemid“ – raudteesüsteemi struktuurilised või funktsionaalsed osad nagu on kindlaks määratud II lisas;

| (5a) | „liikuv allsüsteem“ – veeremiüksuse allsüsteem, rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteem ning ühest allsüsteemist koosnev veeremiüksus; [ME 25] |
| --- | --- |

(5a)

„liikuv allsüsteem“ – veeremiüksuse allsüsteem, rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteem ning ühest allsüsteemist koosnev veeremiüksus; [ME 25]

| (6) | „koostalitluse komponendid“ – seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida allsüsteemi, ning millest raudteesüsteemi koostalitluse otseselt või kaudselt sõltub, sealhulgas nii materiaalsed kui ka mittemateriaalsed esemed; |
| --- | --- |

(6)

„koostalitluse komponendid“ – seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida allsüsteemi, ning millest raudteesüsteemi koostalitluse otseselt või kaudselt sõltub, sealhulgas nii materiaalsed kui ka mittemateriaalsed esemed;

| (7) | „olulised nõuded“ – kõik III lisas sätestatud tingimused, millele raudteesüsteem, allsüsteemid ja koostalitluse komponendid, kaasa arvatud liidesed, peavad vastama; |
| --- | --- |

(7)

„olulised nõuded“ – kõik III lisas sätestatud tingimused, millele raudteesüsteem, allsüsteemid ja koostalitluse komponendid, kaasa arvatud liidesed, peavad vastama;

| (8) | „Euroopa tehniline kirjeldus“ – Euroopa ühine tehniline kirjeldus, mis on kindlaks määratud direktiivi 2004/17/EÜ XXI lisas, või Euroopa standard, mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 punktis b; |
| --- | --- |

(8)

„Euroopa tehniline kirjeldus“ – Euroopa ühine tehniline kirjeldus, mis on kindlaks määratud direktiivi 2004/17/EÜ XXI lisas, või Euroopa standard, mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 punktis b;

| (9) | „koostalitluse tehniline kirjeldus“ (KTK) – vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud kirjeldus, mis hõlmab allsüsteemi või allsüsteemi osa, et tagada vastavus olulistele nõuetele ja raudteesüsteemi koostalitlus; |
| --- | --- |

(9)

„koostalitluse tehniline kirjeldus“ (KTK) – vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud kirjeldus, mis hõlmab allsüsteemi või allsüsteemi osa, et tagada vastavus olulistele nõuetele ja raudteesüsteemi koostalitlus;

| (9a) | „vastavushindamisasutus“ – asutus, keda on teavitatud või kes on määratud vastutama vastavushindamise, sealhulgas kalibreerimise, testimise, sertifitseerimise ja kontrollimise eest. Vastavushindamisasutus liigitatakse kui teavitatud asutus pärast seda, kui liikmesriik on teavitanud selle olemasolust. Vastavushindamisasutus on liikmesriigi poolt määratud asutus; [ME 27] |
| --- | --- |

(9a)

„vastavushindamisasutus“ – asutus, keda on teavitatud või kes on määratud vastutama vastavushindamise, sealhulgas kalibreerimise, testimise, sertifitseerimise ja kontrollimise eest. Vastavushindamisasutus liigitatakse kui teavitatud asutus pärast seda, kui liikmesriik on teavitanud selle olemasolust. Vastavushindamisasutus on liikmesriigi poolt määratud asutus; [ME 27]

| (10) | „põhiparameetrid“ – mis tahes regulatiivne, tehniline või kasutustingimus, mis on koostalitluse puhul oluline ja mida on asjakohastes KTKdes kirjeldatud; |
| --- | --- |

(10)

„põhiparameetrid“ – mis tahes regulatiivne, tehniline või kasutustingimus, mis on koostalitluse puhul oluline ja mida on asjakohastes KTKdes kirjeldatud;

| (11) | „erijuhtum“ – raudteesüsteemi mis tahes osa, mille suhtes tuleb geograafiliste, topograafiliste, linnakeskkonnast tulenevate või olemasoleva süsteemi ühilduvust mõjutavate piirangute tõttu kohaldada ajutisi või alalisi KTKde erisätteid. Eelkõige võib erijuhtum hõlmata ülejäänud Euroopa Liidust eraldatud raudteeliine ja võrgustikke, gabariitväravat, rööpmevahet või rööpmete vahelist kaugust ning kohalikuks, piirkondlikuks või ajalooliseks kasutuseks ette nähtud veeremiüksusi, samuti selliseid veeremiüksusi, mis tulevad kolmandatest riikidest või suunduvad neisse; |
| --- | --- |

(11)

„erijuhtum“ – raudteesüsteemi mis tahes osa, mille suhtes tuleb geograafiliste, topograafiliste, linnakeskkonnast tulenevate või olemasoleva süsteemi ühilduvust mõjutavate piirangute tõttu kohaldada ajutisi või alalisi KTKde erisätteid. Eelkõige võib erijuhtum hõlmata ülejäänud Euroopa Liidust eraldatud raudteeliine ja võrgustikke, gabariitväravat, rööpmevahet või rööpmete vahelist kaugust ning kohalikuks, piirkondlikuks või ajalooliseks kasutuseks ette nähtud veeremiüksusi, samuti selliseid veeremiüksusi, mis tulevad kolmandatest riikidest või suunduvad neisse;

| (12) | „ümberehitamine“ – allsüsteemi või selle osa
  põhjalik
  muutmine, millega kaasneb EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluva tehnilise toimiku (kui see on olemas) muutmine, ja mis suurendab allsüsteemi kogujõudlust;
  kui muudetakse allsüsteemi või veeremiüksust, täpsustatakse asjaomases KTKs, kas kõnealust muutmist tuleb käsitleda põhjaliku muudatusena ning kui muudatust peetakse põhjalikuks, põhjendatakse sellist liigitamist; [ME 28] |
| --- | --- |

(12)

„ümberehitamine“ – allsüsteemi või selle osa
  põhjalik
  muutmine, millega kaasneb EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluva tehnilise toimiku (kui see on olemas) muutmine, ja mis suurendab allsüsteemi kogujõudlust;
  kui muudetakse allsüsteemi või veeremiüksust, täpsustatakse asjaomases KTKs, kas kõnealust muutmist tuleb käsitleda põhjaliku muudatusena ning kui muudatust peetakse põhjalikuks, põhjendatakse sellist liigitamist; [ME 28]

| (13) | „uuendamine“ – allsüsteemi või selle osa
  põhjalik
  asendamine, mis ei muuda allsüsteemi kogujõudlust;
  kui asendatakse allsüsteem või veeremiüksus, täpsustatakse asjaomases KTKs, kas kõnealust muutmist tuleb käsitleda põhjaliku asendamisena ning kui asendamist peetakse põhjalikuks, põhjendatakse sellist liigitamist; [ME 29] |
| --- | --- |

(13)

„uuendamine“ – allsüsteemi või selle osa
  põhjalik
  asendamine, mis ei muuda allsüsteemi kogujõudlust;
  kui asendatakse allsüsteem või veeremiüksus, täpsustatakse asjaomases KTKs, kas kõnealust muutmist tuleb käsitleda põhjaliku asendamisena ning kui asendamist peetakse põhjalikuks, põhjendatakse sellist liigitamist; [ME 29]

| (14) | „olemasolev raudteesüsteem“ – olemasoleva raudteesüsteemi liinidest ja püsiseadmetest koosnev struktuur koos kõikide kategooriate ja päritoluga veeremiüksustega, mis liiguvad selles taristus; |
| --- | --- |

(14)

„olemasolev raudteesüsteem“ – olemasoleva raudteesüsteemi liinidest ja püsiseadmetest koosnev struktuur koos kõikide kategooriate ja päritoluga veeremiüksustega, mis liiguvad selles taristus;

| (15) | „hooldusega seotud asendamine“ – ennetava või plaanivälise hoolduse käigus osade asendamine samaväärse funktsiooni ja omadustega osadega; |
| --- | --- |

(15)

„hooldusega seotud asendamine“ – ennetava või plaanivälise hoolduse käigus osade asendamine samaväärse funktsiooni ja omadustega osadega;

| (16) | „kasutusele võtmine“ – kõik toimingud allsüsteemi või veeremiüksuse kasutusolukorda viimiseks; |
| --- | --- |

(16)

„kasutusele võtmine“ – kõik toimingud allsüsteemi või veeremiüksuse kasutusolukorda viimiseks;

| (17) | „tellija“ – avalik-õiguslik või eraõiguslik isik, kes tellib allsüsteemi väljatöötamise ja/või ehitamise või uuendamise või ümberehitamise. See isik võib olla raudteeveo-ettevõtja, taristuettevõtja või
  hoolduse eest vastutav üksus või
  valdaja või projekti täitmise eest vastutav töövõtja; [ME 30] |
| --- | --- |

(17)

„tellija“ – avalik-õiguslik või eraõiguslik isik, kes tellib allsüsteemi väljatöötamise ja/või ehitamise või uuendamise või ümberehitamise. See isik võib olla raudteeveo-ettevõtja, taristuettevõtja või
  hoolduse eest vastutav üksus või
  valdaja või projekti täitmise eest vastutav töövõtja; [ME 30]

| (18) | „valdaja“ – isik või üksus, kes veeremiüksuse omanikuna või veeremiüksuse kasutusõigust omades kasutab veeremiüksust transpordivahendina ning on valdajana registreeritud artiklis

  artiklites
   43
  ja 43 a
  osutatud raudteeveeremi riiklikus registris

  registrites
  ; [ME 31] |
| --- | --- |

(18)

„valdaja“ – isik või üksus, kes veeremiüksuse omanikuna või veeremiüksuse kasutusõigust omades kasutab veeremiüksust transpordivahendina ning on valdajana registreeritud artiklis

  artiklites
   43
  ja 43 a
  osutatud raudteeveeremi riiklikus registris

  registrites
  ; [ME 31]

| (18a) | „omanik“ – isik või üksus, kes on veeremiüksuse omanik ning omanikuna registreeritud artiklites 43 ja 43 a osutatud raudteeveeremi registrites; [ME 32] |
| --- | --- |

(18a)

„omanik“ – isik või üksus, kes on veeremiüksuse omanik ning omanikuna registreeritud artiklites 43 ja 43 a osutatud raudteeveeremi registrites; [ME 32]

| (19) | „edasijõudnud arengujärgus projekt“ – mis tahes projekt, mille kavandamine/elluviimine on sellises arengujärgus, et tehnilise kirjelduse muutmine võib ohustada asjaomase projekti kavandatud elujõulisust; |
| --- | --- |

(19)

„edasijõudnud arengujärgus projekt“ – mis tahes projekt, mille kavandamine/elluviimine on sellises arengujärgus, et tehnilise kirjelduse muutmine võib ohustada asjaomase projekti kavandatud elujõulisust;

| (20) | „ühtlustatud standard“ – mis tahes Euroopa standard, nagu on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 alapunktis c |
| --- | --- |

(20)

„ühtlustatud standard“ – mis tahes Euroopa standard, nagu on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 alapunktis c

| (21) | „riiklik ohutusasutus“ – direktiivi .../.../EL [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 3 kindlaks määratud ohutusasutus; |
| --- | --- |

(21)

„riiklik ohutusasutus“ – direktiivi .../.../EL [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 3 kindlaks määratud ohutusasutus;

| (22) | „tüüp“ – veeremiüksuse tüüp, millega on kindlaks määratud veeremiüksuse peamised konstruktsiooniomadused, mis on hõlmatud asjakohases vastavustõendamismoodulis kirjeldatud tüübi- või projektihindamistõendiga; |
| --- | --- |

(22)

„tüüp“ – veeremiüksuse tüüp, millega on kindlaks määratud veeremiüksuse peamised konstruktsiooniomadused, mis on hõlmatud asjakohases vastavustõendamismoodulis kirjeldatud tüübi- või projektihindamistõendiga;

| (23) | „seeria“ – mitu identset veeremiüksust ühest konstruktsioonitüübist; |
| --- | --- |

(23)

„seeria“ – mitu identset veeremiüksust ühest konstruktsioonitüübist;

| (24) | „hoolduse eest vastutav üksus“ – veeremiüksuse hoolduse eest vastutav üksus, nagu on kindlaks määratud direktiivi .../.../EL [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 3; |
| --- | --- |

(24)

„hoolduse eest vastutav üksus“ – veeremiüksuse hoolduse eest vastutav üksus, nagu on kindlaks määratud direktiivi .../.../EL [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 3;

| (25) | „kergraudteesüsteemid“ – linna- ja/või linnalähiliinide raudteetranspordisüsteemid, mille läbilaskevõime ja kiirus on suurema kandevõimega raudtee ja metroosüsteemide omast väiksem, kuid trammisüsteemide omast suurem. Kergraudteesüsteemid võivad kasutada oma rööbasteed või jagada seda muu teeliiklusega; ning pikamaa-reisijate- või -kaubavedude puhul veeremiüksust tavaliselt ei vahetata; |
| --- | --- |

(25)

„kergraudteesüsteemid“ – linna- ja/või linnalähiliinide raudteetranspordisüsteemid, mille läbilaskevõime ja kiirus on suurema kandevõimega raudtee ja metroosüsteemide omast väiksem, kuid trammisüsteemide omast suurem. Kergraudteesüsteemid võivad kasutada oma rööbasteed või jagada seda muu teeliiklusega; ning pikamaa-reisijate- või -kaubavedude puhul veeremiüksust tavaliselt ei vahetata;

| (26) | „siseriiklikud eeskirjad“ — kõik
  liikmesriigi poolt teada antud,
  raudtee ohutuse nõudeid või tehnilisi nõudeid sisaldavad siduvad eeskirjad, mis on kehtestatud liikmesriigi tasandil ja mida kohaldatakse raudteeveo-ettevõtjate suhtes, olenemata kõnealuseid eeskirju väljaandvast asutusest; [ME 33] |
| --- | --- |

(26)

„siseriiklikud eeskirjad“ — kõik
  liikmesriigi poolt teada antud,
  raudtee ohutuse nõudeid või tehnilisi nõudeid sisaldavad siduvad eeskirjad, mis on kehtestatud liikmesriigi tasandil ja mida kohaldatakse raudteeveo-ettevõtjate suhtes, olenemata kõnealuseid eeskirju väljaandvast asutusest; [ME 33]

| (27) | „kasutusolukord“ – süsteemide normaalne toimimine ja ettenähtavad halvenenud tingimused (kaasa arvatud kulumine), mis jäävad tehnilises toimikus ja hooldusraamatus kindlaksmääratud kasutusalade ja -tingimuste piiresse. |
| --- | --- |

(27)

„kasutusolukord“ – süsteemide normaalne toimimine ja ettenähtavad halvenenud tingimused (kaasa arvatud kulumine), mis jäävad tehnilises toimikus ja hooldusraamatus kindlaksmääratud kasutusalade ja -tingimuste piiresse.

| (27a) | „kasutusala“ – konkreetses liikmesriigis või liikmesriikide rühmas asuv liidu võrgustik või võrgustikud, kus veeremiüksus on tehnilise dokumentatsiooni kohaselt tehniliselt ühilduv; [ME 34] |
| --- | --- |

(27a)

„kasutusala“ – konkreetses liikmesriigis või liikmesriikide rühmas asuv liidu võrgustik või võrgustikud, kus veeremiüksus on tehnilise dokumentatsiooni kohaselt tehniliselt ühilduv; [ME 34]

| (27b) | „isoleeritud võrgustik“ – liikmesriigi raudteevõrgustik või selle osa, mille rööpmevahe erineb Euroopa standardsest nominaalsest rööpmevahest (1 435 mm; edaspidi „standardne rööpmevahe“) ja mis on sellest eraldatud geograafiliselt või tehniliselt ning hästi integreeritud 1 520 mm rööpmevahega kolmandate riikide raudteevõrgustikku, ent isoleeritud liidu standardsest võrgustikust; [ME 35] |
| --- | --- |

(27b)

„isoleeritud võrgustik“ – liikmesriigi raudteevõrgustik või selle osa, mille rööpmevahe erineb Euroopa standardsest nominaalsest rööpmevahest (1 435 mm; edaspidi „standardne rööpmevahe“) ja mis on sellest eraldatud geograafiliselt või tehniliselt ning hästi integreeritud 1 520 mm rööpmevahega kolmandate riikide raudteevõrgustikku, ent isoleeritud liidu standardsest võrgustikust; [ME 35]

| (28) | „nõuete täitmise vastuvõetavad viisid“ – ameti väljaantud mittesiduvad arvamused, milles kirjeldatakse võimalusi oluliste nõuete täitmise tagamiseks
  , et ajutiselt kompenseerida puudulikku KTKd kuni KTK muutmiseni
  ; [ME 36] |
| --- | --- |

(28)

„nõuete täitmise vastuvõetavad viisid“ – ameti väljaantud mittesiduvad arvamused, milles kirjeldatakse võimalusi oluliste nõuete täitmise tagamiseks
  , et ajutiselt kompenseerida puudulikku KTKd kuni KTK muutmiseni
  ; [ME 36]

| (28a) | „nõuete täitmise vastuvõetavad siseriiklikud viisid“ – muud järgitavad liikmesriigi poolt välja antud nõuete täitmise viisid, mis annavad vastavuseelduse siseriiklike eeskirjade täitmise osas. Nimetatud vastuvõetavad siseriiklikud heakskiitmise viisid tehakse ametile teatavaks. [ME 37] |
| --- | --- |

(28a)

„nõuete täitmise vastuvõetavad siseriiklikud viisid“ – muud järgitavad liikmesriigi poolt välja antud nõuete täitmise viisid, mis annavad vastavuseelduse siseriiklike eeskirjade täitmise osas. Nimetatud vastuvõetavad siseriiklikud heakskiitmise viisid tehakse ametile teatavaks. [ME 37]

| (29) | „turuleviimine“ – koostalitluse komponendi, allsüsteemi või ettenähtud kasutusolukorras veeremiüksuse esmakordne kättesaadavaks tegemine Euroopa Liidu turul; |
| --- | --- |

(29)

„turuleviimine“ – koostalitluse komponendi, allsüsteemi või ettenähtud kasutusolukorras veeremiüksuse esmakordne kättesaadavaks tegemine Euroopa Liidu turul;

| (30) | „tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab koostalitluse komponendi või allsüsteemi või laseb selle projekteerida või valmistada ja kes turustab asjaomast komponenti või allsüsteemi oma nime või kaubamärgi all; |
| --- | --- |

(30)

„tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab koostalitluse komponendi või allsüsteemi või laseb selle projekteerida või valmistada ja kes turustab asjaomast komponenti või allsüsteemi oma nime või kaubamärgi all;

| (31) | „volitatud esindaja“ – Euroopa Liidus asutatud füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt
  või tellijalt
  kirjaliku volituse tegutseda kindlaksmääratud ülesannete täitmiseks oma nimel; [ME 38] |
| --- | --- |

(31)

„volitatud esindaja“ – Euroopa Liidus asutatud füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt
  või tellijalt
  kirjaliku volituse tegutseda kindlaksmääratud ülesannete täitmiseks oma nimel; [ME 38]

| (32) | „tehniline kirjeldus“ – dokument, milles nähakse ette tootele,
  allsüsteemile,
  protsessile või teenusele esitatavad tehnilised nõuded; [ME 39] |
| --- | --- |

(32)

„tehniline kirjeldus“ – dokument, milles nähakse ette tootele,
  allsüsteemile,
  protsessile või teenusele esitatavad tehnilised nõuded; [ME 39]

| (33) | „akrediteerimine“ – kasutatakse määruses (EÜ) nr 765/2008 kindlaksmääratud tähendust; |
| --- | --- |

(33)

„akrediteerimine“ – kasutatakse määruses (EÜ) nr 765/2008 kindlaksmääratud tähendust;

| (34) | „riiklik akrediteerimisasutus“ – kasutatakse määruses (EÜ) nr 765/2008 kindlaksmääratud tähendust; |
| --- | --- |

(34)

„riiklik akrediteerimisasutus“ – kasutatakse määruses (EÜ) nr 765/2008 kindlaksmääratud tähendust;

| (35) | „vastavushindamine“ – hindamisprotsess, mille käigus hinnatakse, kas toote, protsessi, teenuse, süsteemi, isiku või asutusega seotud erinõuded on täidetud; |
| --- | --- |

(35)

„vastavushindamine“ – hindamisprotsess, mille käigus hinnatakse, kas toote, protsessi, teenuse, süsteemi, isiku või asutusega seotud erinõuded on täidetud;

| (36) | „vastavushindamisasutus“ – asutus, kes teostab vastavushindamist, sealhulgas kalibreerimist, testimist, sertifitseerimist ja kontrollimist; |
| --- | --- |

(36)

„vastavushindamisasutus“ – asutus, kes teostab vastavushindamist, sealhulgas kalibreerimist, testimist, sertifitseerimist ja kontrollimist;

| (37) | „puudega või piiratud liikumisvõimega isik“ – isik, kellel on püsiv või ajutine füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline vaegus, mis võib koostoimes erinevate takistustega takistada tema täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel, või kelle liikumisvõime on vanuse tõttu reisi ajal piiratud
  ja kes vajavad seetõttu eriteenuseid [ME 40]. |
| --- | --- |

(37)

„puudega või piiratud liikumisvõimega isik“ – isik, kellel on püsiv või ajutine füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline vaegus, mis võib koostoimes erinevate takistustega takistada tema täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel, või kelle liikumisvõime on vanuse tõttu reisi ajal piiratud
  ja kes vajavad seetõttu eriteenuseid [ME 40].

| (38) | „taristuettevõtja“ – taristuettevõtja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi .../.../EL (12) [millega luuakse Euroopa ühtne raudteepiirkond] artiklis 3 kindlaksmääratud tähenduses; |
| --- | --- |

(38)

„taristuettevõtja“ – taristuettevõtja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi .../.../EL (12) [millega luuakse Euroopa ühtne raudteepiirkond] artiklis 3 kindlaksmääratud tähenduses;

| (39) | „raudteeveo-ettevõtja“ — raudteeveo-ettevõtja direktiivi .../.../EL [millega luuakse Euroopa ühtne raudteepiirkond] artiklis 3 kindlaksmääratud tähenduses ja mis tahes muu avalik-õiguslik või eraõiguslik ettevõtja, kes tegeleb kauba- ja/või reisijateveo teostamisega raudteel ja kes on kohustatud tagama veojõu; see hõlmab ka üksnes veojõudu tagavaid ettevõtjaid. |
| --- | --- |

(39)

„raudteeveo-ettevõtja“ — raudteeveo-ettevõtja direktiivi .../.../EL [millega luuakse Euroopa ühtne raudteepiirkond] artiklis 3 kindlaksmääratud tähenduses ja mis tahes muu avalik-õiguslik või eraõiguslik ettevõtja, kes tegeleb kauba- ja/või reisijateveo teostamisega raudteel ja kes on kohustatud tagama veojõu; see hõlmab ka üksnes veojõudu tagavaid ettevõtjaid.

Artikkel 3

Olulised nõuded

1.   Raudteesüsteem, allsüsteemid ja nende koostalitluse komponendid koos liidestega vastavad asjakohastele olulistele nõuetele.

2.   Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 34 osutatud tehnilised kirjeldused, mis on vajalikud Euroopa tehniliste kirjelduste või muude Euroopa Liidus kasutusel olevate standardite täiendamiseks, ei tohi olla vastuolus oluliste nõuetega.

2a.
     
  Kedagi ei tohi puude alusel otseselt või kaudselt diskrimineerida. Selleks et kõik liidu kodanikud saaksid kasutada eeliseid, mis tulenevad sisepiirideta ala loomisest, peavad liikmesriigid tagama, et raudteesüsteem on takistusteta juurdepääsetav. [ME 41]

II PEATÜKK

KOOSTALITLUSE TEHNILISED KIRJELDUSED

Artikkel 4

Koostalitluse tehniliste kirjelduste sisu

1.   Iga II lisas kindlaks määratud allsüsteemi käsitletakse eraldi KTKs. Vajaduse korral võib allsüsteemi käsitleda mitmes KTKs ning üks KTK võib käsitleda mitut allsüsteemi.

2.   Komisjonile antakse volitus võtta kooskõlas artikliga 46 vastu delegeeritud õigusakte, mis on seotud II lisa (mis hõlmab raudteesüsteemi jaotamist allsüsteemideks ning nende süsteemide kirjeldamist) kohandamisega tehnika arengule.

3.   
  Fikseeritud
  allsüsteemid vastavad käesoleva direktiivi kohaselt nende kasutuselevõtmise, ümberehitamise või uuendamise

  teavitatud asutuse esmakordse nimetamise ja hiljemalt ehituslubade andmise
  hetkel kehtivatele KTKdele;
  . Veeremiüksused on kooskõlas teavitatud asutuse esmakordse nimetamise hetkel kehtivate KTKde ja siseriiklike eeskirjadega. Sellist kooskõla ja
  vastavust tuleb püsivalt säilitada, kuni allsüsteemid on kasutuses. [ME 42]

4.   Igas KTKs:

| a) | osutatakse selle ettenähtud rakendusalale (I lisas osutatud võrgustiku osa või veeremiüksused; II lisas osutatud allsüsteem või allsüsteemi osa); |
| --- | --- |

a)

osutatakse selle ettenähtud rakendusalale (I lisas osutatud võrgustiku osa või veeremiüksused; II lisas osutatud allsüsteem või allsüsteemi osa);

| b) | sätestatakse olulised nõuded iga asjaomase allsüsteemi ja selle liideste kohta teiste allsüsteemidega; |
| --- | --- |

b)

sätestatakse olulised nõuded iga asjaomase allsüsteemi ja selle liideste kohta teiste allsüsteemidega;

| c) | kehtestatakse funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteem ja selle liidesed peavad vastama. Vajaduse korral võivad need kirjeldused varieeruda vastavalt allsüsteemi kasutusele; |
| --- | --- |

c)

kehtestatakse funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteem ja selle liidesed peavad vastama. Vajaduse korral võivad need kirjeldused varieeruda vastavalt allsüsteemi kasutusele;

| d) | määratakse kindlaks koostalitluse komponendid ja liidesed, mida peavad reguleerima Euroopa tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa standardid, et saavutada koostalitlus raudteesüsteemi piires
  . See hõlmab nende raudtee-varuosade väljaselgitamist, mida tuleb standardida vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr .../...

   (13)

  artiklile 41. Standardimist vajavate raudtee-varuosade, sealhulgas olemasolevate varuosade nimekiri on lisatud igasse KTKsse
  ; [ME 43] |
| --- | --- |

d)

määratakse kindlaks koostalitluse komponendid ja liidesed, mida peavad reguleerima Euroopa tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa standardid, et saavutada koostalitlus raudteesüsteemi piires
  . See hõlmab nende raudtee-varuosade väljaselgitamist, mida tuleb standardida vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr .../...

   (13)

  artiklile 41. Standardimist vajavate raudtee-varuosade, sealhulgas olemasolevate varuosade nimekiri on lisatud igasse KTKsse
  ; [ME 43]

| e) | sätestatakse iga vaadeldava juhtumi korral, milliseid menetlusi tuleb kasutada koostalitluse komponentide vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamisel, samuti allsüsteemide EÜ vastavustõendamise menetluses. Kõnealused menetlused põhinevad komisjoni otsuses 2010/713/EL kindlaks määratud moodulitel; |
| --- | --- |

e)

sätestatakse iga vaadeldava juhtumi korral, milliseid menetlusi tuleb kasutada koostalitluse komponentide vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamisel, samuti allsüsteemide EÜ vastavustõendamise menetluses. Kõnealused menetlused põhinevad komisjoni otsuses 2010/713/EL kindlaks määratud moodulitel;

| f) | osutatakse KTK kohaldamise strateegiale. Eelkõige on vaja kindlaks määrata etapid, mis tuleb läbida, et saavutada astmeline üleminek olemasolevast situatsioonist lõppsituatsiooni, kus vastavus KTK-le on muutunud normiks, kaasa arvatud vajaduse korral kõnealuste astmete lõpptähtaegade kehtestamine
  . Etappide kehtestamise ajakava sõltub KTK rakendamisest tulenevate kulude ja tulude hinnangust ning tõenäolisest mõjust asjakohastele ettevõtjatele ja majandussubjektidele
  ; [ME 44] |
| --- | --- |

f)

osutatakse KTK kohaldamise strateegiale. Eelkõige on vaja kindlaks määrata etapid, mis tuleb läbida, et saavutada astmeline üleminek olemasolevast situatsioonist lõppsituatsiooni, kus vastavus KTK-le on muutunud normiks, kaasa arvatud vajaduse korral kõnealuste astmete lõpptähtaegade kehtestamine
  . Etappide kehtestamise ajakava sõltub KTK rakendamisest tulenevate kulude ja tulude hinnangust ning tõenäolisest mõjust asjakohastele ettevõtjatele ja majandussubjektidele
  ; [ME 44]

| g) | osutatakse asjaomase personali kvalifikatsiooninõuetele ning töökoha sanitaar- ja ohutustingimustele, mis on nõutavad ülalnimetatud allsüsteemi käitamiseks ja hoolduseks, samuti KTKde kohaldamiseks. |
| --- | --- |

g)

osutatakse asjaomase personali kvalifikatsiooninõuetele ning töökoha sanitaar- ja ohutustingimustele, mis on nõutavad ülalnimetatud allsüsteemi käitamiseks ja hoolduseks, samuti KTKde kohaldamiseks.

| h) | osutatakse sätetele, mida kohaldatakse olemasolevate allsüsteemide ja veeremiüksuse tüüpide suhtes, eelkõige ümberehitamise ja uuendamise korral kas koos uue kasutuselevõtuloa või kasutuselevõtuotsusega või ilma asjaomase loa või otsuseta; |
| --- | --- |

h)

osutatakse sätetele, mida kohaldatakse olemasolevate allsüsteemide ja veeremiüksuse tüüpide suhtes, eelkõige ümberehitamise ja uuendamise korral kas koos uue kasutuselevõtuloa või kasutuselevõtuotsusega või ilma asjaomase loa või otsuseta;

| i) | osutatakse parameetritele, mida raudteeveo-ettevõtja peab kontrollima ja menetlustele, mida ta peab kohaldama kõnealuste parameetrite kontrollimiseks pärast veeremiüksuse turuleviimise loa väljaandmist ja enne kasutuselevõtu otsuse tegemist, et tagada veeremiüksuste ja nende kasutamiseks kavandatud marsruutide vastastikune ühilduvus. [ME 45] |
| --- | --- |

i)

osutatakse parameetritele, mida raudteeveo-ettevõtja peab kontrollima ja menetlustele, mida ta peab kohaldama kõnealuste parameetrite kontrollimiseks pärast veeremiüksuse turuleviimise loa väljaandmist ja enne kasutuselevõtu otsuse tegemist, et tagada veeremiüksuste ja nende kasutamiseks kavandatud marsruutide vastastikune ühilduvus. [ME 45]

| (ia) | osutatakse konkreetsetele parameetritele, mida peab kontrollima, ja esitatakse kirjeldused raudtee-varuosade või koostalitluse komponentide uuendamiseks, parandamiseks või asendamiseks, mida tuleb käsitleda koostoimes artikli 21 lõikega 3.

  [ME 46] |
| --- | --- |

(ia)

osutatakse konkreetsetele parameetritele, mida peab kontrollima, ja esitatakse kirjeldused raudtee-varuosade või koostalitluse komponentide uuendamiseks, parandamiseks või asendamiseks, mida tuleb käsitleda koostoimes artikli 21 lõikega 3.

  [ME 46]

5.   Iga KTK koostatakse olemasoleva allsüsteemi hindamise alusel ja seejuures osutatakse siht-allsüsteemile, milleni võib mõistliku ajaga astmeliselt jõuda. Seepärast aitab KTKde järkjärguline vastuvõtmine ja nende järgimine kaasa raudteesüsteemi koostalitluse järkjärgulisele saavutamisele eespool nimetatud mõistliku aja jooksul.

6.   KTKd säilitavad asjakohasel viisil iga liikmesriigi olemasoleva raudteesüsteemi ühilduvuse. Seoses selle eesmärgiga võib erijuhtumite jaoks lisada igale KTK-le sätte nii võrgustiku kui ka veeremiüksuse kohta, pidades eelkõige silmas gabariitväravat, rööpmevahet või rööbaste ja veeremiüksuste vahekaugust selliste veeremiüksuste puhul, mis tulevad kolmandatest riikidest või suunduvad neisse. Iga konkreetse juhtumi puhul nähakse KTKdes ette selliste KTK elementide rakenduseeskirjad, mis on sätestatud lõike 4 punktides c kuni g.

7.   Kui teatavaid olulistele nõuetele vastavaid tehnilisi aspekte ei ole võimalik KTKs otseselt käsitleda, määratletakse need selgelt KTK lisas „avatud punktidena“.

8.   KTKd ei takista liikmesriikidel vastu võtta otsuseid, mis käsitlevad taristu kasutamist selliste veeremiüksuste liikumiseks, mida KTKd ei hõlma.

9.   Kui see on hädavajalik käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks, võib KTKs otseselt ja selgelt viidata Euroopa või rahvusvahelistele standarditele või tehnilistele kirjeldustele või ameti avaldatud tehnilistele dokumentidele. Sel juhul tuleks kõnealuseid standardeid või tehnilisi kirjeldusi (või nende asjakohaseid osi) või tehnilisi dokumente käsitada asjaomase KTK lisana ning need muutuvad alates KTK kohaldamise hetkest kohustuslikuks. Selliste standardite või tehniliste kirjelduste või tehniliste dokumentide puudumise korral või nende koostamise ajal võib viidata muudele selgelt kindlaksmääratud normatiivdokumentidele, mis on lihtsalt kättesaadavad ja üldkasutatavad.

Artikkel 5

KTKde koostamine, vastuvõtmine ja läbivaatamine

1.   Komisjon annab ametile volitused KTKde koostamiseks ja muutmiseks ning komisjonile asjakohaste soovituste andmiseks.

1a.
     
  Iga KTK, sealhulgas selle põhiparameetrite koostamise, vastuvõtmise ja läbivaatamise puhul tuleb arvestada kõikide käsitletavate tehniliste lahenduste hinnangulisi kulusid ja tulusid ning nende liideseid kõige paremini toimivate lahenduste kasutuselevõtmiseks ja rakendamiseks. [ME 47]

2.   Iga KTK kavand koostatakse järgmistes etappides.

| a) | Amet selgitab välja KTK põhiparameetrid ja selle liidesed muude allsüsteemidega ning kõik vajalikud erijuhtumid. Nimetatud parameetrite ja liideste kohta esitatakse kõige elujõulisemad alternatiivsed lahendused koos tehniliste ja majanduslike põhjendustega. |
| --- | --- |

a)

Amet selgitab välja KTK põhiparameetrid ja selle liidesed muude allsüsteemidega ning kõik vajalikud erijuhtumid. Nimetatud parameetrite ja liideste kohta esitatakse kõige elujõulisemad alternatiivsed lahendused koos tehniliste ja majanduslike põhjendustega.

| b) | Amet koostab kõnealuste põhiparameetrite alusel KTK kavandi. Amet arvestab vajaduse korral tehnika arengut, standardimise valdkonnas tehtud tööd, olemasolevaid töörühmi ning tunnustatud teadustööd.
  KTK kavandile lisatakse selle rakendamisest tulenevate kulude ja tulude üldhinnang, mis peab välja tooma tõenäolise mõju kõikidele asjaomastele ettevõtjatele ja majandussubjektidele
  ning nõuetekohaselt arvesse võtma direktiivis .../.../EL [raudteeohutuse direktiiv] sätestatud nõudeid
  .
  Liikmesriigid osalevad kõnealuses hindamises ning esitavad vajaduse korral vajalikud andmed
  . [ME 48] |
| --- | --- |

b)

Amet koostab kõnealuste põhiparameetrite alusel KTK kavandi. Amet arvestab vajaduse korral tehnika arengut, standardimise valdkonnas tehtud tööd, olemasolevaid töörühmi ning tunnustatud teadustööd.

KTK kavandile lisatakse selle rakendamisest tulenevate kulude ja tulude üldhinnang, mis peab välja tooma tõenäolise mõju kõikidele asjaomastele ettevõtjatele ja majandussubjektidele
  ning nõuetekohaselt arvesse võtma direktiivis .../.../EL [raudteeohutuse direktiiv] sätestatud nõudeid
  .
  Liikmesriigid osalevad kõnealuses hindamises ning esitavad vajaduse korral vajalikud andmed
  . [ME 48]

3.   Selleks et tagada tehnoloogiaalaste või ühiskondlike vajaduste arvessevõtmine, peab amet vastavalt määruse (EL) nr .../... [ameti määrus] artiklitele 4 ja 15 tegelema KTKde ja nende muudatuste koostamisega lõikes 1 osutatud volituste alusel, järgides seejuures avatuse, konsensuse ja läbipaistvuse põhimõtet, mis on esitatud määruse (EL) nr 1025/2012 II lisas.

4.   
  Artiklis 48 nimetatud komiteed teavitatakse korrapäraselt
  KTKdega seotud ettevalmistustöö käigus

  ettevalmistustööst. Kõnealuse töö ajal
  võib komisjon
  komitee taotlusel
  formuleerida KTKde koostamise ja kulude-tulude analüüsi käsitlevaid juhiseid või kasulikke soovitusi. Eelkõige võib komisjon
  liikmesriigi taotlusel
  nõuda alternatiivsete lahenduste uurimist ja nendega seotud kulude ja tulude hinnangu esitamist KTK kavandile lisatavas aruandes. [ME 49]

5.   Kui tehnilise ühilduvusega seotud põhjustel tuleb ühel ajal võtta kasutusele erinevad allsüsteemid, on vastavate KTKde jõustumise kuupäevad samad.

6.   KTK koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel arvestatakse kasutajate arvamusega selliste omaduste osas, mis mõjutavad otseselt allsüsteemide kasutamise tingimusi. Sel eesmärgil konsulteerib amet KTK koostamise ja läbivaatamise ajal kasutajaid esindavate ühenduste ja asutustega. KTK kavandile lisatakse kõnealuste konsultatsioonide tulemuste aruanne.

7.   Vastavalt määruse (EL) nr .../... [ameti määrus] artiklile 6 koostab amet konsulteeritavate kasutajaühenduste ja asutuste nimekirja ning ajakohastab seda korrapäraselt Kõnealuse nimekirja

  Kõnealune nimekiri sisaldab tingimata esindusühinguid ja -organisatsioone kõikidest liikmesriikidest ning selle
  võib liikmesriigi taotlusel või komisjoni algatusel uuesti läbi vaadata ja seda ajakohastada. [ME 50]

8.   KTK koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel arvestatakse tööturu osapoolte

  kõikide liikmesriikide asjaomaste sotsiaalpartnerite
  arvamusega artikli 4 lõike 4 punktis g osutatud tingimuste osas
  , nagu iga KTK puhul, mis mõjutab asjaomaseid töötajaid otseselt või kaudselt
  . Sel eesmärgil konsulteerib amet tööturu osapooltega enne KTKsid ja selle muudatusi käsitlevate soovituste esitamist komisjonile. Tööturu osapooltega konsulteeritakse komisjoni otsusega 98/500/EÜ (14) asutatud valdkonna dialoogikomitees. Tööturu osapooled esitavad oma arvamuse kolme kuu jooksul. [ME 51]

9.   Kui KTK läbivaatamine toob kaasa nõuete muutumise, tagab uus KTK versioon ühilduvuse endise KTK versiooni kohaselt kasutusele võetud allsüsteemidega.

10.   Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 46 volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte KTKde ja nende muudatuste kohta.

Kui KTKdes avastatakse kooskõlas artikliga 6 puudusi ja kui seda nõuab olukorra tungiv kiireloomulisus, kohaldatakse käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 47 sätestatud menetlust.

Artikkel 6

KTKde puudused

1.   Kui KTKs avastatakse pärast selle vastuvõtmist puudusi, muudetakse KTKd kooskõlas artikli 5 lõikega 3.

2.   Enne KTK läbivaatamist võib komisjon taotleda ametilt arvamust. Komisjon analüüsib ameti arvamust ning teavitab liikmesriike oma järeldustest.

3.   Komisjoni taotluse korral käsitatakse ameti lõike 2 kohaseid arvamusi oluliste nõuete täitmise vastuvõetavate viisidena ning seega võib neid kasutada projektide hindamisel.

3a.
     
  Esindusorganite võrgustiku liige võib olla taotleja ja taotleda komisjoni kaudu arvamusi KTKde puudujääkide kohta. Taotluse esitajale antakse tehtud otsusest teada. Komisjon esitab nõuetekohaselt mis tahes keeldumise põhjenduse. [ME 52]

Artikkel 7

KTKde kohaldamata jätmine

1.   Liikmesriigid võivad jätta kohaldamata ühe või mitu KTKd või nende osa järgmistel juhtudel:

| a) | seoses kavandatava uue allsüsteemi või selle osaga, olemasoleva allsüsteemi või selle osa uuendamise või ümberehitamisega, või artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes elemendiga, mis on kõnealuse KTK kohaldamise kuupäeval edasijõudnud arengujärgus või hõlmatud kehtiva lepinguga; |
| --- | --- |

a)

seoses kavandatava uue allsüsteemi või selle osaga, olemasoleva allsüsteemi või selle osa uuendamise või ümberehitamisega, või artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes elemendiga, mis on kõnealuse KTK kohaldamise kuupäeval edasijõudnud arengujärgus või hõlmatud kehtiva lepinguga;

| b) | kui pärast õnnetuse või loodusõnnetuse toimumist ei ole võrgustiku kiire taastamise tingimustes majanduslikel või tehnilistel põhjustel võimalik asjakohaseid KTKsid osaliselt või täielikult kohaldada; sel juhul kehtestatakse KTKde kohaldamata jätmise suhtes ajaline piirang; |
| --- | --- |

b)

kui pärast õnnetuse või loodusõnnetuse toimumist ei ole võrgustiku kiire taastamise tingimustes majanduslikel või tehnilistel põhjustel võimalik asjakohaseid KTKsid osaliselt või täielikult kohaldada; sel juhul kehtestatakse KTKde kohaldamata jätmise suhtes ajaline piirang;

| c) | olemasoleva allsüsteemi või selle osa mis tahes kavandatava uuendamise, laiendamise või ümberehitamise korral, kui asjaomaste KTKde kohaldamine ohustab
  tõsiselt
  projekti majanduslikku elujõulisust. [ME 53] |
| --- | --- |

c)

olemasoleva allsüsteemi või selle osa mis tahes kavandatava uuendamise, laiendamise või ümberehitamise korral, kui asjaomaste KTKde kohaldamine ohustab
  tõsiselt
  projekti majanduslikku elujõulisust. [ME 53]

2.   Lõike 1 punktis a osutatud juhul esitab iga liikmesriik ühe aasta jooksul pärast iga KTK jõustumist komisjonile oma territooriumil ellu viidavate ja edasijõudnud arengujärgus olevate projektide loetelu.

3.   Kõikidel lõikes 1 osutatud juhtudel esitab asjaomane liikmesriik komisjonile taotluse KTK kohaldamata jätmise kohta koos alternatiivsete sätetega, mida asjaomane liikmesriik KTKde asemel kavatseb kohaldada. Komisjon määrab rakendusaktiga kindlaks ühe või mitme KTK või nende osade kohaldamata jätmise taotlusele lisatud toimikus sisalduvad dokumendid ning selle toimiku üksikasjad, vormi ja edastamiskorra. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Komisjon kontrollib kõnealust toimikut, analüüsib alternatiivseid sätteid, mida asjaomane liikmesriik KTKde asemel kavatseb kohaldada, võtab vastu otsuse KTK kohaldamata jätmise taotluse heakskiitmise või tagasilükkamise kohta ning teavitab oma otsusest asjaomast liikmesriiki.

4.   Komisjoni otsuse vastuvõtmiseni on liikmesriigil lubatud viivitamata kohaldada lõikes 3 osutatud alternatiivseid sätteid.

5.   Komisjon teeb otsuse nelja kuu jooksul pärast taotluse ja kõiki dokumente sisaldava toimiku esitamist. Sellise otsuse puudumise korral loetakse taotlus heakskiidetuks.

6.   Kõiki liikmesriike teavitatakse analüüsi ning lõikes 3 sätestatud menetluse tulemustest.

III PEATÜKK

KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

Artikkel 8

Koostalitluse komponendi turuleviimine

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et koostalitluse komponente:

| a) | viiakse turule üksnes siis, kui need võimaldavad koostalitluse saavutamist raudteesüsteemis ning samal ajal vastavad olulistele nõuetele; |
| --- | --- |

a)

viiakse turule üksnes siis, kui need võimaldavad koostalitluse saavutamist raudteesüsteemis ning samal ajal vastavad olulistele nõuetele;

| b) | kasutatakse ettenähtud kasutusalal
  vastavalt artikli 2 punktis 27 a määratletud kasutusalale
  ning hooldatakse ja paigaldatakse nõuetekohaselt. [ME 54] |
| --- | --- |

b)

kasutatakse ettenähtud kasutusalal
  vastavalt artikli 2 punktis 27 a määratletud kasutusalale
  ning hooldatakse ja paigaldatakse nõuetekohaselt. [ME 54]

Käesolevad sätted ei takista nende komponentide turuleviimist teistel eesmärkidel.

2.   Käesoleva direktiivi alusel ei või liikmesriigid oma territooriumil keelata, piirata ega takistada koostalitluse komponentide turuleviimist raudteesüsteemis kasutamiseks, kui need vastavad käesolevale direktiivile. Eelkõige ei või liikmesriigid nõuda sellistkontrollimist, mis on EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusdeklaratsiooniga seotud menetluse käigus juba tehtud.

Liikmesriik ei või keelata, piirata ega takistada selliste koostalitluse komponentide kasutuselevõtmist, mida on tunnustatud ettenähtud kasutusalal, kui nimetatud kasutusala asub liikmesriigi territooriumil. [ME 55]

Komisjon sätestab rakendusaktides

  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 46, mis käsitleb
  koostalitluse komponentide EÜ vastavus- ja kasutuskõlblikkusdeklaratsiooni rakendusala ja sisu, asjaomase deklaratsiooni vormi ning deklaratsioonides sisalduva teabe üksikasjad; Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. [ME 56]

2a.
     
  Komisjon sätestab rakendusaktides EÜ vastavusdeklaratsiooni ja koostalitluse komponentide kasutussobivuse deklaratsiooni vormi ning deklaratsioonis sisalduva teabe üksikasjad. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. [ME 57]

Artikkel 9

Vastavus või kasutuskõlblikkus

1.   Liikmesriigid ja amet käsitavad koostalitluslike ja olulistele nõuetele vastavana selliseid koostalitluse komponente, mis on hõlmatud EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusdeklaratsiooniga.

2.   Kõikide koostalitluse komponentide puhul tuleb teha asjakohases KTKs osutatud vastavus- ja kasutuskõlblikkushindamine ning nendega peab olema kaasas sellekohane sertifikaat.

3.   Liikmesriigid ja amet käsitavad koostalitluse komponenti olulistele nõuetele vastavana, kui see vastab asjaomases KTKs sätestatud tingimustele või nimetatud tingimustele vastavana koostatud Euroopa tehnilistele kirjeldustele.

4.   Asjaomase KTK jõustumisel juba kasutusele võetud allsüsteemide varuosad võib allsüsteemidesse paigaldada ilma lõikes 2 osutatud menetlust läbimata.

5.   KTKga võidakse näha ette üleminekuperiood KTKdes koostalitluse komponentidena kindlaks määratud selliste raudteeteenuste jaoks, mis on kõnealuse KTK jõustumisel juba turule viidud. Need komponendid vastavad artikli 8 lõikes 1 sätestatud nõuetele.

Artikkel 10

EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkuse deklaratsiooni menetlus

1.   Koostalitluse komponendi EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusdeklaratsiooni kehtestamiseks kohaldab tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on Euroopa Liidus, asjakohases KTKs kehtestatud sätteid.

2.   Juhul kui asjaomane KTK seda nõuab, hindab koostalitluse komponendi vastavust või kasutuskõlblikkust teatatud vastavushindamisasutus, millele tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on Euroopa Liidus, on esitanud taotluse.

3.   Kui koostalitluse komponentide kohta kehtivad teised, muid asjaolusid hõlmavad Euroopa Liidu direktiivid, sätestatakse EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusdeklaratsioonis, et koostalitluse komponendid vastavad ka kõnealuste teiste direktiivide nõuetele.

4.   Kui ei tootja ega tema volitatud esindaja ei ole täitnud lõigetes 1 ja 3 sätestatud kohustusi, kehtivad need kohustused mis tahes isiku suhtes, kes viib koostalitluse komponendi turule. Käesoleva direktiivi kohaldamisel kehtivad samad kohustused mis tahes isiku suhtes, kes paneb kokku erineva päritoluga koostalitluskomponente või nende osi, või kes toodab koostalitluse komponente oma tarbeks.

5.   Selleks et vältida olulistele nõuetele mittevastavate koostalitluse komponentide turuleviimist ja ilma, et see piiraks artikli 11 sätete rakendamist, kohaldatakse järgmist:

| a) | igal üksikjuhul, kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavusdeklaratsioon on koostatud valesti, nõutakse vajaduse korral, et tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on Euroopa Liidus, taastaks koostalitluse komponendi vastavuse ja lõpetaks rikkumise kõnealuse liikmesriigi kehtestatud tingimustel; |
| --- | --- |

a)

igal üksikjuhul, kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavusdeklaratsioon on koostatud valesti, nõutakse vajaduse korral, et tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on Euroopa Liidus, taastaks koostalitluse komponendi vastavuse ja lõpetaks rikkumise kõnealuse liikmesriigi kehtestatud tingimustel;

| b) | kui mittevastavust ei kõrvaldata, võtab liikmesriik kõik asjakohased meetmed, et piirata kõnealuse koostalitluse komponendi turuleviimist, keelata kõnealuse komponendi turule viimine või tagada komponendi turult kõrvaldamine vastavalt artiklis 11 sätestatud korrale. |
| --- | --- |

b)

kui mittevastavust ei kõrvaldata, võtab liikmesriik kõik asjakohased meetmed, et piirata kõnealuse koostalitluse komponendi turuleviimist, keelata kõnealuse komponendi turule viimine või tagada komponendi turult kõrvaldamine vastavalt artiklis 11 sätestatud korrale.

Artikkel 11

Koostalitluse komponentide mittevastavus olulistele nõuetele

1.   Kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusdeklaratsiooniga hõlmatud ja turule viidud koostalitluse komponent võib tõenäoliselt, kui seda kasutatakse ettenähtud viisil, mitte vastata olulistele nõuetele, võtab liikmesriik kõik vajalikud meetmed, et piirata selle kasutusala, keelata selle kasutust, kõrvaldada see turult või kohaldada tagasivõtmist. Liikmesriigid teatavad võetud meetmetest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning põhjendavad oma otsust, eelkõige sedastades, kas mittevastavuse põhjustas:

| a) | oluliste nõuete täitmata jätmine; |
| --- | --- |

a)

oluliste nõuete täitmata jätmine;

| b) | Euroopa tehniliste kirjelduste ebaõige kohaldamine, kui tuginetakse tehniliste kirjelduste kohaldamisele; |
| --- | --- |

b)

Euroopa tehniliste kirjelduste ebaõige kohaldamine, kui tuginetakse tehniliste kirjelduste kohaldamisele;

| c) | Euroopa tehniliste kirjelduste puudulikkus. |
| --- | --- |

c)

Euroopa tehniliste kirjelduste puudulikkus.

2.   Komisjon konsulteerib asjaomaste isikutega niipea kui võimalik. Kui komisjon leiab

  Amet alustab komisjonilt saadud volituse alusel viivitamata ja igal juhul 20 päeva jooksul konsultatsiooniprotsessi asjaosalistega.
  Pärast konsulteerimist, et

  teeb amet kindlaks
  ,
  kas
  meede on põhjendatud,
  . Amet
  teatab ta sellest viivitamata
  komisjonile,
  küsimuse tõstatanud liikmesriigile. Kui komisjon leiab pärast konsulteerimist, et meede ei ole põhjendatud, teatab ta sellest viivitamata küsimuse tõstatanud liikmesriigile ja tootjale või tema volitatud esindajale, kelle asukoht on Euroopa Liidus. [ME 58]

3.   Kui EÜ vastavusdeklaratsiooni aluseks olev koostalitluse komponent ei vasta nõuetele, võtab pädev liikmesriik asjakohased meetmed deklaratsiooni koostaja vastu ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

4.   Komisjon tagab, et liikmesriike teavitatakse kõnealuse menetluse käigust ja tulemustest.
  [ME 59]

IV PEATÜKK

ALLSÜSTEEMID

Artikkel 12

Allsüsteemide vaba liikumine

Ilma et see piiraks V peatüki kohaldamist, ei või liikmesriigid käesoleva direktiivi põhjal oma territooriumil keelata, piirata ega takistada olulistele nõuetele vastavate, raudteesüsteemi moodustavate struktuuriliste allsüsteemide ehitamist, kasutuselevõttu ja käitamist. Eelkõige ei või liikmesriigid nõuda kontrollimist, mis on juba tehtud

| a) | kas EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga seotud menetluse käigus |
| --- | --- |

a)

kas EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga seotud menetluse käigus

| b) | või teistes liikmesriikides enne või pärast käesoleva direktiivi jõustumist eesmärgiga kontrollida vastavust samadele nõuetele samades käitamistingimustes. |
| --- | --- |

b)

või teistes liikmesriikides enne või pärast käesoleva direktiivi jõustumist eesmärgiga kontrollida vastavust samadele nõuetele samades käitamistingimustes.

Artikkel 13

Vastavus KTKdele ja siseriiklikele eeskirjadele

1.   Liikmesriigid ja amet käsitavad koostalitlusvõimelisena ja neid käsitlevatele olulistele nõuetele vastavana selliseid raudteesüsteemi moodustavaid struktuurilisi allsüsteeme, mida hõlmab EÜ vastavustõendamise deklaratsioon
  (kui see on asjakohane), mille kehtestamisel on arvestatud KTKsid kooskõlas artikliga 15, või vastavustõendamise deklaratsioon, mille kehtestamisel on arvestatud teatavaks tehtud riiklikke eeskirju kooskõlas artikliga 15 a või mõlemad
  . [ME 60]

2.   Raudteesüsteemi moodustavate struktuuriliste allsüsteemide koostalitluse vastavustõendamine kooskõlas oluliste nõuetega kehtestatakse viitega KTKdele ja siseriiklikele eeskirjadele, millest on teavitatud vastavalt lõikele 3.
  [ME 61]

2a.
     
  Loa andmise otsuse aluseks on need KTKd ja siseriiklikud eeskirjad, millest on teavitatud ja mida kohaldatakse taotluse esitamise ajal. [ME 62]

3.   Liikmesriigid koostavad iga allsüsteemi kohta oluliste nõuete rakendamiseks kasutuses olevate siseriiklike eeskirjade nimekirja
  ja/või nõuete täitmise vastuvõetavad siseriiklikud viisid
  järgmistel juhtudel: [ME 63]

| a) | kui KTKd ei hõlma täielikult teatavaid olulistele nõuetele vastavaid aspekte (avatud punktid); |
| --- | --- |

a)

kui KTKd ei hõlma täielikult teatavaid olulistele nõuetele vastavaid aspekte (avatud punktid);

| b) | kui vastavalt artiklile 7 on teatatud ühe või mitme KTK või nende osade kohaldamata jätmisest; |
| --- | --- |

b)

kui vastavalt artiklile 7 on teatatud ühe või mitme KTK või nende osade kohaldamata jätmisest;

| c) | kui erijuhtumi tõttu tuleb kohaldada asjakohase KTKga hõlmamata tehnilisi eeskirju; |
| --- | --- |

c)

kui erijuhtumi tõttu tuleb kohaldada asjakohase KTKga hõlmamata tehnilisi eeskirju;

| d) | kui olemasolevate süsteemide kirjeldamiseks kasutatakse siseriiklikke eeskirju. |
| --- | --- |

d)

kui olemasolevate süsteemide kirjeldamiseks kasutatakse siseriiklikke eeskirju.

| da) | kui võrgustike ja veeremiüksuste puhul puudub KTK;

  [ME 64] |
| --- | --- |

da)

kui võrgustike ja veeremiüksuste puhul puudub KTK;

  [ME 64]

| db) | ühe või mitme liikmesriigi konkreetse ohutuseesmärgi korral, tingimusel et neid tõendatakse ja seda tehakse ilma ameti pädevust piiramata.

  [ME 65] |
| --- | --- |

db)

ühe või mitme liikmesriigi konkreetse ohutuseesmärgi korral, tingimusel et neid tõendatakse ja seda tehakse ilma ameti pädevust piiramata.

  [ME 65]

4.   Liikmesriik määrab asutused, kes vastutavad kõnealuste tehniliste eeskirjade EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni koostamise eest, millele on osutatud artiklis 15.

Artikkel 14

Siseriiklikud eeskirjad

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile
  ja ametile
  artikli 13 lõikes 3 osutatud
  kehtivate
  siseriiklike eeskirjade nimekirja
  järgmistel juhtudel: [ME 66]

| a) | iga kord pärast eeskirjade nimekirja muutmist või
  [ME 67] |
| --- | --- |

a)

iga kord pärast eeskirjade nimekirja muutmist või
  [ME 67]

| b) | pärast

  kui
   KTK kohaldamata jätmise taotluse esitamist

  jätmise taotlus esitatakse
  vastavalt artiklile 7 või
  [ME 68] |
| --- | --- |

b)

pärast

  kui
   KTK kohaldamata jätmise taotluse esitamist

  jätmise taotlus esitatakse
  vastavalt artiklile 7 või
  [ME 68]

| c) | pärast asjaomase KTK avaldamist või selle läbivaatamist, et jätta välja KTK avatud punktide sulgemise tõttu ülearuseks muutunud siseriiklikud eeskirjad. |
| --- | --- |

c)

pärast asjaomase KTK avaldamist või selle läbivaatamist, et jätta välja KTK avatud punktide sulgemise tõttu ülearuseks muutunud siseriiklikud eeskirjad.

| ca) | kui käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevaks ei ole siseriiklikest eeskirjadest veel teatatud.

  [ME 69] |
| --- | --- |

ca)

kui käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevaks ei ole siseriiklikest eeskirjadest veel teatatud.

  [ME 69]

1a.
     
  Ühe kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist teavitavad liikmesriigid komisjoni mis tahes kehtivast siseriiklikust eeskirjast, millest ei ole teavitatud kõnealuseks kuupäevaks. [ME 70]

2.   Liikmesriigid teevad ametile ja komisjonile teatavaks olemasolevate siseriiklike eeskirjade täieliku teksti, kasutades selleks asjakohast IT-süsteemi kooskõlas määruse (EL) nr .../... [ameti määrus] artikliga 23. [ME 71]

3.   Liikmesriigid võivad siseriiklikke eeskirju kehtestada ainult järgmistel juhtudel:

| a) | kui KTK ei vasta kõikidele olulistele nõuetele; |
| --- | --- |

a)

kui KTK ei vasta kõikidele olulistele nõuetele;

| b) | kui tegemist on kiireloomulise ennetava meetmega, eelkõige pärast õnnetust. |
| --- | --- |

b)

kui tegemist on kiireloomulise ennetava meetmega, eelkõige pärast õnnetust.

4.   Kui liikmesriik kavatseb kehtestada uue siseriikliku eeskirja, teavitab

  esitab
  ta
  ametile ja komisjonile vähemalt kolm kuud enne kavandatud jõustumise kuupäeva
  kõnealuse eeskirja kavandist ametit ja komisjoni

  kavandi
  ,
  milles on välja toodud selle kehtestamise põhjus, kooskõlas määruse (EL) nr .../... [ameti määrus] artikliga 21
  , kasutades selleks asjakohast IT-süsteemi kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 23. [ME 72]

4a.
     
  Olemasolevast või uuest siseriiklikust eeskirjast teavitamise korral esitab liikmesriik tõendi selle kohta, et kõnealune eeskiri on vajalik selleks, et täita olulist nõuet, mida ei hõlma asjakohane KTK. Liikmesriigil ei ole õigust teavitada mis tahes siseriiklikust eeskirjast ilma nimetatud vajadust põhjendamata.

Ametil on kaks kuud aega kõnealuse eeskirja kavandi läbivaatamiseks ja komisjonile soovituse esitamiseks. Komisjon võtab eeskirja kavandi vastu või lükkab selle tagasi. Üksnes kiireloomuliste ennetusmeetmete korral võib liikmesriik kõnealuse eeskirja viivitamata vastu võtta ja seda rakendada, kuid selle kehtivus on kaks kuud. Kui selline eeskiri puudutab mitut liikmesriiki, ühtlustab komisjon koostöös ameti ja riiklike ohutusasutustega eeskirja liidu tasandil. [ME 73]

5.   Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud eeskirjad, kaasa arvatud veeremiüksuse ja võrgustiku vahelisi liideseid hõlmavad eeskirjad, tehakse tasuta kättesaadavaks kõikidele asjaosalistele arusaadavas lihtsas keeles.

6.   Liikmesriigid võivad otsustada jätta teatavaks tegemata rangelt kohaliku iseloomuga eeskirjad ja piirangud. Sel juhul kannavad liikmesriigid kõnealused eeskirjad ja piirangud artiklis 45 osutatud taristuregistritesse.

7.   Käesoleva artikli kohaselt teatavaks tehtud siseriiklike eeskirjade suhtes ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 98/34/EÜ (15) sätestatud teavitamiskorda.

8.   Komisjon kehtestab rakendusaktid, et
  lihtsustada vastastikust heakskiitmist eri liikmesriikides ning
  liigitada teatavaks tehtud siseriiklikud eeskirjad paiksete ja liikuvate seadmete ühilduvuse kontrollimiseks eri rühmadesse. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
  Kõnealuste rakendusaktidega kooskõlas liigitab amet käesoleva artikli kohaselt teatavaks tehtud siseriiklikud eeskirjad ning avaldab vastava registri. Registris on loetletud ka nõuete täitmise vastuvõetavad siseriiklikud viisid. [ME 74]

Sellised siseriiklikud eeskirjad, mida ei ole käesoleva artikli kohaselt teatavaks tehtud, liigitab amet vastavalt esimese lõigus osutatud rakendusaktidele.

9.   Amet vaatab siseriiklike eeskirjade kavandid ning kehtivad siseriiklikud eeskirjad läbi, järgides määruse (EL) nr .../... [ameti määrus] artiklites 21 ja 22 sätestatud menetlust.

Artikkel 15

EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni kehtestamise kord

1.   EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni kehtestamise eesmärgil palub taotleja tema poolt sel eesmärgil valitud teatatud vastavushindamisasutusel kohaldada EÜ vastavustõendamise menetlust. Taotleja võib olla tellija või tootja või nende volitatud esindaja Euroopa Liidus.

2.   Asjaomase allsüsteemi EÜ vastavustõendamise eest vastutava teatatud

  teatavaks tehtud
   vastavushindamisasutuse ülesanne algab projekteerimisetapil ja hõlmab kogu tootmisperioodi kuni kinnitamiseni enne allsüsteemi kasutuselevõttu. See ülesanne võib hõlmata

  hõlmab
  ka kõnealuse allsüsteemi liideste vastavuse kontrollimist sellise süsteemi suhtes, millesse allsüsteem inkorporeeritakse, tuginedes asjakohases KTKs ning artiklites 44 ja 45 sätestatud registrites sisalduvale teabele. [ME 75]

3.   Teatatud vastavushindamisasutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluva tehnilise toimiku koostamise eest.. Tehniline toimik sisaldab kõiki allsüsteemi parameetritega seotud vajalikke dokumente ning vajaduse korral ka kõiki koostalituse komponentide vastavust tõendavaid dokumente. Samuti sisaldab see kõiki kasutustingimusi ja piiranguid ning juhendeid remondi, pideva või korralise jälgimise, seadistamise ja hoolduse kohta.

4.   Kui lõikes 3 osutatud tehnilises toimikus

  Ümberehitamise korral
  tuleb teha vastavushindamist mõjutavaid muudatusi, koostatakse

  koostada
  uus EÜ vastavustõendamise deklaratsioon. [ME 76]

5.   Teatatud vastavushindamisasutus võib välja anda vastavustõendamise vaheteatisi, milles käsitletakse teatavaid vastavustõendamise etappe või allsüsteemi teatavaid osi. Sel juhul kohaldatakse lõike 7 alapunkti a kohast vastavustõendamismenetlust.

6.   Kui asjakohased KTKd seda lubavad, võib teatatud vastavushindamisasutus välja anda vastavussertifikaate allsüsteemide seeria või nende allsüsteemide teatud osade kohta.

7.   Komisjon kehtestab rakendusaktidega järgmise:

| (a) | allsüsteemide vastavustõendamismenetluse, sealhulgas EÜ vastavustõendamismenetluse üldpõhimõtted, selle sisu, menetluse ja vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid ning siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid; |
| --- | --- |

(a)

allsüsteemide vastavustõendamismenetluse, sealhulgas EÜ vastavustõendamismenetluse üldpõhimõtted, selle sisu, menetluse ja vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid ning siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid;

| (b) | EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni ja siseriiklike eeskirjade korral kohaldatava vastavustõendamise deklaratsiooni näidised ning vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluvas tehnilises toimikus sisalduvate dokumentide näidised. |
| --- | --- |

(b)

EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni ja siseriiklike eeskirjade korral kohaldatava vastavustõendamise deklaratsiooni näidised ning vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluvas tehnilises toimikus sisalduvate dokumentide näidised.

Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
  [ME 78]

7a.
     
  Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte artikli 46 kohaselt allsüsteemide vastavustõendamismenetluse kehtestamiseks, sealhulgas EÜ vastavustõendamismenetluse üldpõhimõtted, selle sisu, menetlus ja vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid ning siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatav vastavustõendamismenetlus. [ME 79]

7b.
     
  Komisjon kehtestab rakendusaktidega EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni ja siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamise deklaratsiooni näidised ning vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluvas tehnilises toimikus sisalduvate dokumentide näidised.

Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. [ME 80]

Artikkel 15 a

Siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatav vastavustõendamise deklaratsiooni kehtestamise kord

Artiklis 15 osutatud EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni kehtestamise korda kohaldatakse vajaduse korral ka siseriiklike eeskirjade suhtes, kui tegu on vastavustõendamise deklaratsiooni kehtestamisega.

Liikmesriigid määravad asutused, kes vastutavad vastavustõendamismenetluse läbiviimise eest siseriiklike eeskirjade suhtes VI peatüki kohaselt. [ME 77]

Artikkel 16

Allsüsteemide mittevastavus olulistele nõuetele

1.   Kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga hõlmatud struktuuriline allsüsteem koos tehnilise dokumentatsiooniga ei järgi täielikult käesolevat direktiivi ja eelkõige ei vasta olulistele nõuetele, võib liikmesriik taotleda lisakontrollide tegemist.

2.   Taotluse esitanud liikmesriik teatab taotletud lisakontrollidest viivitamata komisjonile ja põhjendab lisakontrolle. Komisjon konsulteerib huvitatud isikutega

3.   Taotluse esitanud liikmesriik täpsustab, kas see, et käesolevat direktiivi täielikult ei järgita, tuleneb

| a) | KTK või oluliste nõuete täitmata jätmisest või KTK puudulikust kohaldamisest. Sel juhul teavitab komisjon viivitamata liikmesriiki, kus asub isik, kes on andnud nõuetele mittevastava EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, ning nõuab sellelt liikmesriigilt asjakohaste meetmete võtmist; |
| --- | --- |

a)

KTK või oluliste nõuete täitmata jätmisest või KTK puudulikust kohaldamisest. Sel juhul teavitab komisjon viivitamata liikmesriiki, kus asub isik, kes on andnud nõuetele mittevastava EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, ning nõuab sellelt liikmesriigilt asjakohaste meetmete võtmist;

| b) | KTK puudustest. Sel juhul kohaldatakse artiklis 6 osutatud KTK muutmise menetlust. |
| --- | --- |

b)

KTK puudustest. Sel juhul kohaldatakse artiklis 6 osutatud KTK muutmise menetlust.

Artikkel 17

Vastavuse eeldamine

Koostalitluse komponendid ja allsüsteemid, mis on vastavuses ühtlustatud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses asjaomaseid standardid või nende osi käsitlevate oluliste nõuetega, mis on sätestatud III lisas.

V PEATÜKK

TURULEVIIMINE JA KASUTUSELEVÕTT

Artikkel 18

Püsiseadmete kasutuselevõtt

1.   Raudteeäärseid kontrolli ja signaalimise allsüsteeme ning energiavarustuse ja taristu allsüsteeme võib kasutusele võtta üksnes siis, kui need on projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud viisil, mis vastab III lisas sätestatud olulistele nõuetele ning nende kasutuselevõtuks on antud asjakohane luba kooskõlas lõikega 2.

2.   Iga riiklik ohutusasutus annab kasutuselevõtuloa sellistele energiavarustuse ja taristu allsüsteemidele
  ning raudteeäärsetele kontrolli- ja signaalimise allsüsteemidele
  , mis asuvad või mida käitatakse

  ei kuulu
  tema jurisdiktsiooni alla kuuluval

  all oleval
  territooriumil
  asuvasse või käitatavasse Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS)
  .
  Riiklikud ohutusasutused võtavad üleeuroopalise transpordivõrgu koridoride või võrgustiku piiriüleste osade puhul arvesse ameti arvamust
  .

Amet annab loa ühe taristuettevõtjaga piiriüleste taristute käitamiseks. [ME 81]

Amet annab kasutuselevõtuluba käsitlevad otsused välja selliste raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kohta, mis asuvad või mida käitatakse kogu Euroopa

  ERTMSi käitamiseks loa tihedas koostöös riikliku ohutusasutustega. Enne kui amet annab loa ERTMSi käitamiseks, on riiklik ohutusasutus pädev kontrollima talitluslikku ühilduvust liikmesriikide raudteevõrgustikega. Amet tagab ERTMSi ühtse kohaldamise
  liidus. [ME 82]

ERTMSi puhul konsulteerib amet asjaomase riikliku ohutusasutusega ühe kuu jooksul alates tervikliku taotluse saamisest, et tagada ERTMSi sidus arendamine liidus. Riiklik ohutusasutus esitab ametile asjaomasele arvamuse allsüsteemi tehnilise ja talitlusliku ühilduvuse kohta veeremiüksustega, mida hakatakse võrgustiku asjaomases osas käitama kahe kuu jooksul. Võimaluse korral võtab amet nimetatud arvamust enne loa andmist arvesse ning erimeelsuse korral teavitab riiklikku ohutusasutust ja põhjendab oma seisukohta. Käesolev artikkel ei mõjuta ameti kohustusi süsteemihaldurina vastavalt määruse (EL) nr .../... [ameti määrus] 6. peatükile.

Kui amet ei ole nõus riikliku ohutusasutuse tehtud eitava otsusega, teavitab ta sellest kõnealust asutust ja põhjendab oma arvamust. Amet ja riiklik hindamisasutus teevad koostööd, et jõuda kokkuleppele mõlemale poolele vastuvõetava hinnangu suhtes. Ameti ja riikliku ohutusasutuse otsusel kaasatakse sellesse protsessi vajaduse korral ka taotleja. Kui vastastikku vastuvõetava hinnanguni ei ole võimalik jõuda ühe kuu jooksul pärast seda, kui amet teatas riiklikule ohutusasutusele oma mittenõustumisest, teeb amet lõpliku otsuse, välja arvatud juhul, kui riiklik ohutusasutus on edastanud asja vahekohtumenetluseks määruse (EL) nr .../...(ameti määrus) artiklis 51 sätestatud apellatsiooninõukogule. Apellatsiooninõukogu teeb otsuse, kas ameti otsuse eelnõu kinnitada või mitte, ühe kuu jooksul alates riikliku ohutusasutuse taotluse saamisest.

Amet põhjendab nõuetekohaselt iga püsiseadmete kasutuselevõtuloa andmisest keeldumist. Taotleja võib ühe kuu jooksul alates loa andmise keeldumise otsuse saamisest esitada ametile taotluse otsuse läbivaatamiseks. Taotlus esitatakse koos põhjendusega. Ametil on aega kaks kuud alates otsuse läbivaatamise taotluse saamisest, et oma otsust kinnitada või see tühistada. Kui ameti loa andmise keeldumise otsus kinnitatakse, võib taotleja esitada kaebuse määruse (EL) nr .../... [ameti määrus] artiklis 51 määratud apellatsiooninõukogule. [ME 83]

Amet ja riiklikud ohutusasutused annavad üksikasjalikud juhised esimeses ja teises lõigus osutatud lubade hankimise kohta. Taotluse juhend, milles kirjeldatakse ja selgitatakse kasutuselevõtuloa suhtes kohaldatavaid nõudeid ja loetletakse esitatavad dokumendid, tehakse taotlejatele tasuta kättesaadavaks. Riiklikud ohutusasutused teevad selle ülesande täitmiseks ametiga koostööd.

3.   Selleks et anda kasutuselevõtuluba lõikes 1 osutatud allsüsteemidele, tuleb riiklikule ohutusasutusele või ametile (sõltuvalt sellest, kumb on lõikes 2 osutatud pädev asutus) esitada järgmised tõendid ja tõendada järgmist:

| a) | EÜ vastavustõendamise deklaratsioon; |
| --- | --- |

a)

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon;

| b) | asjaomaste allsüsteemide tehniline ühilduvus süsteemidega, millesse need integreeritakse; ühilduvus tehakse kindlaks asjakohaste KTKde, siseriiklike eeskirjade ja registrite alusel; |
| --- | --- |

b)

asjaomaste allsüsteemide tehniline ühilduvus süsteemidega, millesse need integreeritakse; ühilduvus tehakse kindlaks asjakohaste KTKde, siseriiklike eeskirjade ja registrite alusel;

| c) | asjaomaste allsüsteemide ohutu integreerimine, mis tehakse kindlaks asjakohaste KTKde, siseriiklike eeskirjade, registrite ja raudteeohutuse direktiivi .../.../EL [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 6 sätestatud ühiste ohutusmeetodite alusel. |
| --- | --- |

c)

asjaomaste allsüsteemide ohutu integreerimine, mis tehakse kindlaks asjakohaste KTKde, siseriiklike eeskirjade, registrite ja raudteeohutuse direktiivi .../.../EL [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 6 sätestatud ühiste ohutusmeetodite alusel.

| ca) | siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatav vastavustõendamise deklaratsioon.

  [ME 84] |
| --- | --- |

ca)

siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatav vastavustõendamise deklaratsioon.

  [ME 84]

Ühe kuu jooksul alates taotluse saamisest annab amet või riiklik ohutusasutus, olenevalt sellest, kumb neist on pädev asutus, taotlejale teada, et toimik on täielik, või küsib asjakohast lisateavet ja määrab teabe esitamiseks mõistliku tähtaja. [ME 85]

4.   Olemasolevate allsüsteemide uuendamise või ümberehitamise korral saadab taotleja riiklikule ohutusasutusele (energiavarustuse ja taristu allsüsteemi
  ning ERTMSi mittekuuluva raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi
  puhul) või ametile (raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi

  ERTMSi ja ühe taristuettevõtjaga piiriüleste taristute
  puhul) projekti kirjeldust sisaldava toimiku. Riiklik ohutusasutus või amet tutvub kõnealuse toimikuga ja otsustab lõikes 5 sätestatud kriteeriumide põhjal, kas uus kasutuselevõtuluba on vajalik või mitte. Riiklik ohutusasutus ja amet teevad otsuse eelnevalt kindlaksmääratud mõistliku ajavahemiku jooksul, mis ei või olla pikem kui neli

  kolm
  kuud alates kogu asjakohase teabe saamisest. [ME 86]

5.   Olemasolevate allsüsteemide uuendamise või ümberehitamise korral tuleb välja anda uus EÜ vastavustõendamise deklaratsioon kooskõlas artikli 15 lõikega 4. Lisaks sellele on vaja uut kasutuselevõtuluba järgmistel juhtudel:

| a) | kavandatavad tööd võivad kahjustada kogu asjaomase allsüsteemi üldist ohutustaset või |
| --- | --- |

a)

kavandatavad tööd võivad kahjustada kogu asjaomase allsüsteemi üldist ohutustaset või

| b) | asjakohased KTK sisaldavad vastavat nõuet või |
| --- | --- |

b)

asjakohased KTK sisaldavad vastavat nõuet või

| c) | liikmesriikide kehtestatud riiklikud rakenduskavad sisaldavad sellist nõuet. |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide kehtestatud riiklikud rakenduskavad sisaldavad sellist nõuet.

Artikkel 19

Liikuvate allsüsteemide turuleviimine

1.   Taotleja võib veeremiüksuse

  liikuvaid
  allsüsteeme ning rongisiseseid kontrolli ja signaalimise allsüsteeme turule viia ainult siis, kui need on projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud viisil, mis vastab III lisas sätestatud olulistele nõuetele. [ME 87]

2.   Taotleja tagab eelkõige EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni olemasolu.

3.   Olemasolevate allsüsteemide uuendamise või ümberehitamise korral tuleb välja anda uus EÜ vastavustõendamise deklaratsioon kooskõlas artikli 15 lõikega 4.

Artikkel 20

Veeremiüksuse turuleviimise luba

1.   Veeremiüksus viiakse turule pärast seda, kui amet on välja andunud

  antud
  veeremiüksuse turuleviimise loa

  luba
  kooskõlas lõikega 5

  käesoleva artikliga
  . [ME 88]

Veeremiüksuse loas märgitakse:

| a) | kasutusala; |
| --- | --- |

a)

kasutusala;

| b) | KTKdes ja vajaduse korral siseriiklikes eeskirjades sätestatud parameetrite väärtused, mis on vajalikud veeremiüksuse ja kasutusala tehnilise ühilduvuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

b)

KTKdes ja vajaduse korral siseriiklikes eeskirjades sätestatud parameetrite väärtused, mis on vajalikud veeremiüksuse ja kasutusala tehnilise ühilduvuse kontrollimiseks;

| c) | veeremiüksuse vastavus asjakohastele KTKdele ja siseriiklike eeskirjade kogumitele seoses punktis b osutatud parameetritega; |
| --- | --- |

c)

veeremiüksuse vastavus asjakohastele KTKdele ja siseriiklike eeskirjade kogumitele seoses punktis b osutatud parameetritega;

| d) | veeremiüksuse kasutustingimused ja mis tahes muud piirangud.

  [ME 89] |
| --- | --- |

d)

veeremiüksuse kasutustingimused ja mis tahes muud piirangud.

  [ME 89]

2.   Amet annab

  Veeremiüksuse luba antakse
  välja veeremiüksuse turuleviimise lubamise otsuseid. Nendes lubade esitatakse parameetrite väärtused,

  või veeremiüksuse tüübi toimiku alusel
  ,
  mille esitab taotleja ning
  mis on vajalikud selleks, et tõendada veeremiüksuse ja püsiseadmete tehnilist ühilduvust kooskõlas KTKdega. Veeremiüksuse turuleviimise luba sisaldab ka teavet veeremiüksuse vastavuse

  dokumentaalseid tõendeid järgmise
  kohta: asjakohastele KTKdele ning kõnealuseid parameetreid käsitlevatele siseriiklikele eeskirjakogumitele.

| — | veeremiüksuse moodustavate liikuvate allsüsteemide puhul:










  a) | asjakohane vastavustõendamise deklaratsioon kooskõlas artikliga 19 |
| --- | --- | --- |

—

veeremiüksuse moodustavate liikuvate allsüsteemide puhul:

a)

asjakohane vastavustõendamise deklaratsioon kooskõlas artikliga 19

| b) | veeremiüksuse tehniline ühilduvus |
| --- | --- |

b)

veeremiüksuse tehniline ühilduvus

| c) | veeremiüksuse ohutu integreerimine |
| --- | --- |

c)

veeremiüksuse ohutu integreerimine

| — | veeremiüksuse puhul:




  veeremiüksuse tehniline ühilduvus kasutusala võrgustikega. [ME 90] |
| --- | --- |

—

veeremiüksuse puhul:

veeremiüksuse tehniline ühilduvus kasutusala võrgustikega. [ME 90]

Tehniline ühilduvus tehakse kindlaks asjakohaste KTKde ning vajaduse korral siseriiklike eeskirjade ja registrite abil. Kui tehnilise ühilduvuse dokumentaalsete tõendite saamiseks tuleb korraldada katseid, võivad asjaomased riiklikud ohutusasutused anda taotlejale ajutise loa veeremiüksuse kasutamiseks, et viia läbi praktiline kontroll võrgustikus. Taristuettevõtja teeb taotlejaga konsulteerides kõik endast oleneva, et katsed saaksid toimuda ühe kuu jooksul pärast taotlejalt taotluse saamist. Vajadusel võtab siseriiklik ohutusasutus meetmeid katsete läbiviimise tagamiseks.

Allsüsteemide ohutu integreerimine veeremiüksusesse tehakse kindlaks asjakohaste KTKde, direktiivi .../.../EL [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 6 sätestatud ühiste ohutusmeetodite ja vajaduse korral siseriiklike eeskirjade alusel. [ME 91]

3.   
  Amet annab
  veeremiüksuse turuleviimise luba võib sisaldada teavet veeremiüksuse kasutustingimuste ja muude piirangute kohta

  loa pärast seda, kui on hinnanud lõikes 2 osutatud toimiku osi eelnevalt kindlaksmääratud mõistliku ajavahemiku jooksul, mis ei või olla pikem kui neli kuud alates taotlejalt kogu asjakohase teabe saamisest
  .
  Ühe kuu jooksul annab amet taotlejale teada, kas toimik on täielik või mitte. Amet põhjendab nõuetekohaselt igat taotluse suhtes tehtud eitavat otsust
  .

Lube tunnistatakse kõikides liikmesriikides.

Amet vastutab täielikult tema väljastatavate lubade eest. [ME 92]

3a.
     
  Artiklis 50a osutatud üleminekuperioodi jooksul võib taotleja valida, kas esitada veeremiüksuse loa taotlus ametile või asjaomasele riiklikule ohutusasutusele. [ME 94]

4.   Veeremiüksuse turuleviimise luba antakse välja veeremiüksuse või veeremiüksuse tüübi toimiku alusel, mille esitab taotleja ning mis sisaldab dokumentaalseid tõendeid järgmised kohta.

| (a) | veeremiüksuse moodustavate liikuvate allsüsteemide turuleviimine kooskõlas artikliga 19; |
| --- | --- |

(a)

veeremiüksuse moodustavate liikuvate allsüsteemide turuleviimine kooskõlas artikliga 19;

| (b) | punktis a osutatud allsüsteemide tehniline ühilduvus veeremiüksuses, mis tehakse kindlaks asjakohaste KTKde, siseriiklike eeskirjade ja registrite alusel; |
| --- | --- |

(b)

punktis a osutatud allsüsteemide tehniline ühilduvus veeremiüksuses, mis tehakse kindlaks asjakohaste KTKde, siseriiklike eeskirjade ja registrite alusel;

| (c) | punktis a osutatud allsüsteemide ohutu integreerimine veeremiüksusesse, mis tehakse kindlaks asjakohaste KTKde, siseriiklike eeskirjade ja direktiivi .../... [raudteesüsteemi ohutuse kohta Euroopa Liidus] artiklis 6 sätestatud ühiste ohutusmeetodite alusel.
  [ME 93] |
| --- | --- |

(c)

punktis a osutatud allsüsteemide ohutu integreerimine veeremiüksusesse, mis tehakse kindlaks asjakohaste KTKde, siseriiklike eeskirjade ja direktiivi .../... [raudteesüsteemi ohutuse kohta Euroopa Liidus] artiklis 6 sätestatud ühiste ohutusmeetodite alusel.
  [ME 93]

5.   
  Ameti iga otsust, milles keeldutakse veeremiüksusele loa andmisest, põhjendatakse nõuetekohaselt. Ühe kuu jooksul alates eitava otsuse saamisest võib taotleja nõuda, et vastavalt vajadusele kas
  amet teeb lõikes 2 osutatud otsused eelnevalt kindlaksmääratud mõistliku ajavahemiku jooksul, mis ei või olla pikem kui neli

  või riiklik ohutusasutus vaataks otsuse üle. Ametil või riiklikul ohutusasutusel on aega kaks
  kuud alates kogu asjakohase teabe

  otsuse läbivaatamise taotluse
  saamisest. Need load kehtivad kõikides liikmesriikides

  , et oma otsust kinnitada või see tühistada
  . [ME 95]

Kui amet jätab eitava otsuse jõusse, võib taotleja esitada kaebuse määruse (EL) nr .../... [ameti määrus] artikli 51 kohaselt määratud apellatsiooninõukogule. [ME 96]

Kui riikliku ohutusasutuse eitav otsus jäetakse jõusse, võib taotleja esitada kaebuse pädeva liikmesriigi poolt direktiivi .../... [raudteesüsteemi ohutuse direktiiv] artikli 17 lõike 3 kohaselt määratud apellatsiooniorganile. Liikmesriigid võivad selleks apellatsioonimenetluseks määrata reguleeriva asutuse, mis on asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL

   (16)

  artiklile 56. [ME 97]

Amet annab üksikasjalikud juhised veeremiüksuse turuleviimise loa hankimise kohta. Taotluse juhend, milles kirjeldatakse ja selgitatakse veeremiüksuse turuleviimise loa suhtes kohaldatavaid nõudeid ning loetletakse esitatavad dokumendid, tehakse taotlejatele tasuta kättesaadavaks. Riiklikud ohutusasutused teevad selle teabe levitamiseks ametiga koostööd.

6.   Amet võib välja anda veeremiüksuse turuleviimise loa veeremiüksuseseeria kohta. Need load kehtivad kõikides liikmesriikides

  luba muuta või selle tühistada, kui see ei vasta enam selle väljastamise tingimustele, ning põhjendab oma sellekohast otsust
  .
  Amet ajakohastab viivitamata artiklis 43 a sätestatud Euroopa raudteeveeremi registrit
  .

Kui riiklik ohutusasutus on seisukohal, et loa saanud veeremiüksus ei vasta olulistele nõuetele, teavitab ta sellest viivitamata ametit ja kõiki teisi asjaomaseid riiklikke ohutusasutusi. Amet teeb ühe kuu jooksul otsuse vajalike meetmete kohta. Kiireloomuliste ennetusmeetmete korral võib amet enne otsuse tegemist luba viivitamata piirata või selle peatada. [ME 98]

7.   Taotleja võib määruse (EL) nr .../... [millega luuakse Euroopa Raudteeamet]

  Komisjonile antakse hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist õigus võtta
  kooskõlas artikliga 51

  46

  kohaselt määratud apellatsiooninõukogule esitada kaebuse ameti otsuse

  vastu delegeeritud õigusakte loamenetluse üksikasjalike eeskirjade
  kohta, samuti juhul, kui amet ei tee otsust lõikes 5 sätestatud ajavahemiku jooksul.

  mis hõlmavad järgmist:

| a) | üksikasjalikud juhised, milles kirjeldatakse ja selgitatakse veeremiüksuse loa suhtes kohaldatavaid nõudeid ning loetletakse esitatavad dokumendid; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalikud juhised, milles kirjeldatakse ja selgitatakse veeremiüksuse loa suhtes kohaldatavaid nõudeid ning loetletakse esitatavad dokumendid;

| b) | lubade väljaandmise menetluskord, näiteks iga menetlusetapi sisu ja ajavahemikud; |
| --- | --- |

b)

lubade väljaandmise menetluskord, näiteks iga menetlusetapi sisu ja ajavahemikud;

| c) | taotlejate toimikute hindamise kriteeriumid.

  [ME 99] |
| --- | --- |

c)

taotlejate toimikute hindamise kriteeriumid.

  [ME 99]

8.   Veeremiüksuse turuleviimise luba omavate olemasolevate veeremiüksuste uuendamise või ümberehitamise korral esitatakse järgmised tõendid:

| a) | uus EÜ vastavustõendamise deklaratsioon kooskõlas artikli 15 lõikega 4 ning |
| --- | --- |

a)

uus EÜ vastavustõendamise deklaratsioon kooskõlas artikli 15 lõikega 4 ning

| b) | uus veeremiüksuse turuleviimise luba, kui tekib vajaduse

  vajadus oluliselt
  muuta asjaomasele veeremiüksusele varem välja antud loas sisalduvate parameetrite väärtusi. [ME 100] |
| --- | --- |

b)

uus veeremiüksuse turuleviimise luba, kui tekib vajaduse

  vajadus oluliselt
  muuta asjaomasele veeremiüksusele varem välja antud loas sisalduvate parameetrite väärtusi. [ME 100]

9.   Taotleja nõudmise korral võib veeremiüksuse turuleviimise loale teha selge märke selle kohta, missuguste võrgustike või liinide või võrgustiku- ja liinirühmade puhul on raudteeveo-ettevõtjal õigus võtta asjaomane veeremiüksuse kasutusele ilma täiendavate kontrollide või katseteta, mis käsitlevad veeremiüksuse ja asjakohaste võrgustike või liinide tehnilise ühilduvust. Sel juhul lisab taotleja taotlusele tõendid asjaomase veeremiüksuse tehnilise ühilduvuse kohta asjaomaste võrgustike või liinidega.

Selle märke võib esialgse taotleja või mõne teise taotleja nõudmisel lisada ka pärast asjakohase turuleviimise loa väljaandmist.
  [ME 101]

9a.
     
  Isoleeritud raudteevõrgustike raudteetaristus kasutatavate või seal kasutamiseks ette nähtud veeremiüksuste loa võivad samuti anda nende liikmesriikide ohutusasutused, kus asjaomane võrgustik asub. Sellisel juhul võib taotleja valida, kas ta esitab taotluse ametile või asjaomaste liikmesriikide ohutusasutustele.

Artiklis 50a osutatud üleminekuperioodi jooksul kehtestavad nende liikmesriikide ohutusasutused, kus isoleeritud raudteevõrgustik asub, ühised veeremiüksuste loa andmise menetlused ning tagavad nende väljastatud veeremiüksuste lubade vastastikuse tunnustamise. Kui riiklike ohutusasutuste otsused on teineteisega vastuolus ja puudub vastastikku vastuvõetav otsus, teeb amet otsuse kooskõlas määruse (EL) nr .../... [ameti määrus] artikliga 16.

Kui artiklis 50a osutatud üleminekuperioodi lõpuks ei ole kõnealused riiklikud ohutusasutused kehtestanud ühiste loa andmise menetluste ja veeremiüksuste lubade vastastikuse tunnustamise korda, annab käesolevas artiklis osutatud lube välja ainult amet.

Kui ühiste loa andmise menetluste ja veeremiüksuste lubade vastastikuse tunnustamise kord on kehtestatud, võivad nende liikmesriikide ohutusasutused, kus asuvad isoleeritud raudteevõrgustikud, jätkata veeremiüksuste lubade väljastamist ning taotleja võib valida, kas ta esitab pärast artiklis 50a osutatud üleminekuperioodi lõppu veeremiüksuste loa taotluse ametile või asjaomastele riiklikele ohutusasutustele.

Kümme aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, milliseid edusamme on tehtud isoleeritud raudteevõrgustike koostalitlusvõime tagamisel, ning esitab vajaduse korral asjaomase seadusandliku ettepaneku. [ME 102]

Artikkel 20a

Loa saanud veeremiüksuste registreerimine

Enne veeremiüksuse esmakordset kasutuselevõtmist ja pärast seda, kui sellele on antud luba kooskõlas artikliga 20, registreeritakse veeremiüksus valdaja taotlusel.

Kui amet on loa andnud, registreeritakse veeremiüksus Euroopa registris kooskõlas artikliga 43a.

Kui veeremiüksuse kasutusala piirneb ühe liikmesriigi territooriumiga ja loa on andnud riiklik ohutusasutus, registreeritakse veeremiüksus asjaomase liikmesriigi raudteeveeremi registris kooskõlas artikliga 43. [ME 103]

Artikkel 21

Veeremiüksuse kasutusele võtmine


  kasutamine [ME 104]

1.   Raudteeveo-ettevõtjad võtavad veeremiüksuse kasutusele alles pärast seda, kui nad on koostöös taristuettevõtjaga kontrollinud asjaomase veeremiüksuse ja marsruudi tehnilist ühilduvust, lähtudes asjakohastest KTKdest, siseriiklikest eeskirjadest, registritest ja direktiivi artiklis 6 sätestatud ühistest ohutusmeetoditest, ning nende ohutut integreerimist

  Enne kui raudteeveo-ettevõtja hakkab kasutama veeremiüksust sellele antud loas täpsustatud kasutusalal, tagab ettevõtja ohutusjuhtimise
  süsteemi kaudu, kus neid kavatsetakse kasutada.

  selle, et: [ME 105]

Selleks tuleb veeremiüksustele anda esmalt välja veeremiüksuse turuleviimise

| a) | veeremiüksusele on antud
  luba kooskõlas artikliga 20.
  ja see on nõuetekohaselt registreeritud; [ME 106] |
| --- | --- |

a)

veeremiüksusele on antud
  luba kooskõlas artikliga 20.
  ja see on nõuetekohaselt registreeritud; [ME 106]

| aa) | veeremiüksus ja marsruut on tehniliselt ühilduvad, lähtudes taristuregistrist, asjakohastest KTKdest või mis tahes muust teabest, mille taristuettevõtja esitab tasuta ja mõistliku aja jooksul, kui vastav taristuregister puudub või on puudulik,
  ,
  ning [ME 107] |
| --- | --- |

aa)

veeremiüksus ja marsruut on tehniliselt ühilduvad, lähtudes taristuregistrist, asjakohastest KTKdest või mis tahes muust teabest, mille taristuettevõtja esitab tasuta ja mõistliku aja jooksul, kui vastav taristuregister puudub või on puudulik,
  ,
  ning [ME 107]

| ab) | veeremiüksus integreeritakse rongikoosseisu, milles veeremiüksust on kavas kasutada, lähtudes raudteesüsteemi ohutust käsitleva direktiivi artiklis 9 sätestatud ohutusjuhtimise süsteemist ning käitamise ja liikluskorralduse KTKst. [ME 108] |
| --- | --- |

ab)

veeremiüksus integreeritakse rongikoosseisu, milles veeremiüksust on kavas kasutada, lähtudes raudteesüsteemi ohutust käsitleva direktiivi artiklis 9 sätestatud ohutusjuhtimise süsteemist ning käitamise ja liikluskorralduse KTKst. [ME 108]

1a.
     
  Selleks et aidata raudtee-ettevõtjatel kontrollida tehnilist ühilduvust ning asjaomase veeremiüksuse ja marsruudi/marsruutide ohutut integreerimist, esitab taristuettevõtja taotluse korral raudtee-ettevõtjatele marsruudi/marsruutide omaduste kohta täiendavat teavet. [ME 109]

2.   Raudteeveo-ettevõtja teavitab ametit, taristuettevõtjat ning

  ja
  riiklikku ohutusasutust otsustest, mille ta teeb seoses veeremiüksuste kasutusele võtmisega

  käitamisega
  . Neid otsuseid säilitatakse artiklis 43 osutatud raudteeveeremi riiklikus registris
  ja artiklis 43 a osutatud Euroopa registris
  . [ME 110]

3.   Olemasolevate veeremiüksuste uuendamise või ümberehitamise korral tuleb välja anda uus EÜ vastavustõendamise deklaratsioon kooskõlas artikli 15 lõikega 4. Lisaks sellele peab raudteeveo-ettevõtja tegema asjaomaste veeremiüksuste kohta uue kasutuselevõtuotsuse järgmistel juhtudel:

| (a) | kui kavandatavad tööd võivad kahjustada kogu asjaomase allsüsteemi üldist ohutustaset; |
| --- | --- |

(a)

kui kavandatavad tööd võivad kahjustada kogu asjaomase allsüsteemi üldist ohutustaset;

| (b) | asjakohased KTKd sisaldavad vastavat nõuet.
  [ME 111] |
| --- | --- |

(b)

asjakohased KTKd sisaldavad vastavat nõuet.
  [ME 111]

Artikkel 22

Veeremiüksuse tüübi turuleviimise luba


  tüübiluba [ME 112]

1.   
  Veeremiüksuse tüübilube annavad välja
  amet võib välja anda veeremiüksuse tüübi turuleviimise lubasid

  või artiklis 50a osutatud üleminekuperioodi jooksul riiklikud ohutusasutused
  . [ME 113]

Amet annab

  ja riiklikud ohutusasutused annavad
  üksikasjalikud juhised veeremiüksuse tüübi turuleviimise loa

  tüübiloa
  taotlemise kohta. Taotluse juhend, milles kirjeldatakse ja selgitatakse veeremiüksuse tüübi turuleviimise loa suhtes kohaldatavaid nõudeid ning loetletakse esitatavad dokumendid, tehakse taotlejatele tasuta kättesaadavaks. Riiklikud ohutusasutused teevad selle teabe levitamiseks ametiga koostööd. [ME 114]

2.   Kui amet annab

  või riiklikud ohutusasutused annavad
  välja veeremiüksuse turuleviimise loa, annab ta samas

  antakse samas
  välja vastava veeremiüksuse tüübi turuleviimise loa

  tüübiluba
  . [ME 115]

3.   Sellisele veeremiüksusele, mis vastab veeremiüksuse tüübile, millele on juba varem välja antud veeremiüksuse tüübi turuleviimise luba, antakse ilma täiendava kontrollita välja veeremiüksuse turuleviimise luba taotleja poolt asjaomase veeremiüksuse tüübi kohta esitatud vastavusdeklaratsiooni alusel. [ME 116]

4.   Kui veeremiüksuse tüübi turuleviimise loa

  tüübiloa
  aluseks olnud KTKsid või siseriiklikke eeskirju

  siseriiklike eeskirjade olulisi sätteid
  muudetakse, tuleb KTKs või siseriiklikes eeskirjades kindlaks määrata, kas asjaomasele veeremiüksuse tüübile juba varem välja antud turuleviimise luba

  veeremiüksuse tüübiluba
  jääb kehtima või tuleb seda uuendada. Kui luba tuleb uuendada, võib amet kontrolle kohaldada vaid muudetud eeskirjade suhtes. Veeremiüksuse tüübi turuleviimise loa

  tüübiloa
  uuendamine ei mõjuta selliseid veeremiüksuse turuleviimise lube, mis on asjaomase veeremiüksuse tüübi turuleviimise loa

  tüübiloa
  alusel juba varem välja antud
  veeremiüksuse lube
  . [ME 117]

5.   Veeremiüksuse tüübile vastavuse deklaratsioon koostatakse kooskõlas komisjoni otsusega 2010/713/EL.

6.   Veeremiüksuse tüübile vastavuse deklaratsioon peab olema kooskõlas järgmisega:

| a) | KTK-le vastavate veeremiüksuste korral asjakohasele KTK-le vastavuse tõendamise menetlusega; |
| --- | --- |

a)

KTK-le vastavate veeremiüksuste korral asjakohasele KTK-le vastavuse tõendamise menetlusega;

| b) | KTK-le mittevastavate veeremiüksuste korral otsuse 768/2008/EÜ moodulites B+D ja B+F kindlaks määratud vastavushindamismenetlusega. Vajaduse korral võib komisjon vastu võtta rakendusakte ad hoc vastavushindamismoodulite kehtestamiseks. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt |
| --- | --- |

b)

KTK-le mittevastavate veeremiüksuste korral otsuse 768/2008/EÜ moodulites B+D ja B+F kindlaks määratud vastavushindamismenetlusega. Vajaduse korral võib komisjon vastu võtta rakendusakte ad hoc vastavushindamismoodulite kehtestamiseks. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt

7.   Veeremiüksuse tüübi turuleviimise luba registreeritakse artiklis 44 osutatud veeremiüksuse tüüpide turuleviimise lubade Euroopa registris.

Artikkel 22a

Ameti ja riiklike ohutusasutuste koostöö

Artiklites 18, 20 ja 22 toodud põhjustel võib amet sõlmida riiklike ohutusasutustega koostööleppeid vastavalt määruse (EL) nr .../... [ameti määrus] artiklile 69.

Need lepingud võivad olla kas eri- või raamlepingud ning hõlmata üht või mitut riiklikku ohutusasutust. Lepingud peavad sisaldama ülesannete üksikasjalikke kirjeldusi ja oodatavate tulemuste tingimusi, nende saavutamise tähtaegu ning taotleja makstud tasude jaotust.

Lisaks võib lepingutes esitada konkreetse koostöökorra võrgustike puhul, mis eeldavad eriteadmisi geograafilistel põhjustel, kõrgtehnoloogilise ERTMSi kasutamise või erineva rööpmevahe tõttu või ajaloolistel põhjustel, et vähendada taotleja halduskoormust ja kulusid. Lepped sõlmitakse enne, kui ametil on õigus võtta vastu taotluseid kooskõlas käesoleva direktiiviga ja hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 46 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte nende koostöölepingute kohta. Nimetatud delegeeritud õigusaktid võetakse vastu hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

Komisjon esitab viis aastat pärast esimese koostööleppe sõlmimist ning seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse ameti sõlmitud koostööleppeid. [ME 118]

VI PEATÜKK

VASTAVUSHINDAMISASUTUSTEST TEATAMINE

Artikkel 23

Teatamine

Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele asutused, kes kolmandate isikutena on volitatud täitma vastavushindamisülesandeid käesoleva direktiivi alusel.

Artikkel 24

Teavitavad asutused

1.   Liikmesriigid määravad teavitava asutuse, kes vastutab vastavushindamisasutuste hindamiseks ja teavitamiseks ning teatatud vastavushindamisasutuste jälgimiseks vajalike menetluste kehtestamise ja rakendamise eest, sh nende vastavuse eest artiklite 27–29 sätetele.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud hindamis- ja jälgimistoiminguid teostab määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus.

3.   Kui teavitav asutus delegeerib või annab muul viisil edasi lõikes 1 osutatud hindamise, teavitamise või jälgimise teostamise asutusele, mis ei ole valitsusasutus, peab see asutus olema juriidiline isik ja vastama artiklis 25 sätestatud nõuetele. See asutus peab sätestama korra oma tegevustest tulenevate kohustuste katmiseks.

4.   Teavitav asutus vastutab täielikult lõikes 3 osutatud asutuse tegevuse eest.

Artikkel 25

Nõuded teavitavatele asutustele

1.   Teavitav asutus on loodud nii, et ei tekiks huvide konflikti vastavushindamisasutustega.

2.   Teavitava asutuse tööd korraldatakse ja juhitakse nii, et on tagatud tema tegevuse objektiivsus ja erapooletus.

3.   Teavitava asutuse töö korraldatakse nii, et vastavushindamisasutusest teatamisega seotud otsuseid teevad sellised pädevad isikud, kes ei ole hindamistoimingutes osalenud.

4.   Teavitav asutus ei tohi pakkuda ega osutada teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega äri- või konkurentsialaseid nõustamisteenuseid.

5.   Teavitav asutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse.

6.   Teavitaval asutusel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisav arv pädevaid töötajaid.

Artikkel 26

Teavitavate asutuste teatamiskohustus

Liikmesriigid teatavad komisjonile menetlused, mis nad on kehtestanud vastavushindamisasutuste hindamiseks, nendest teatamiseks ja teatatud asutustega seotud jälgimistoiminguteks, ning nendes menetlustes tehtavad muudatused.

Komisjon teeb asjaomase teabe avalikult/üldsusele?? kättesaadavaks.

Artikkel 27

Nõuded vastavushindamisasutustele

1.   Vastavushindamisasutus peab selleks, et temast teatataks, vastama lõigetes 2–7 ja artiklites 28 ja 29 sätestatud nõuetele. Neid nõudeid kohaldatakse ka selliste asutuste suhtes, mille liikmesriigid on määranud vastavalt artikli 13 lõikele 4.

2.   Vastavushindamisasutus luuakse siseriikliku õiguse alusel ning ta on juriidiline isik.

3.   Vastavushindamisasutus on võimeline täitma talle asjakohase KTK alusel määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmisega seoses temast on teatatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus täidab neid ise või täidetakse neid tema nimel ja tema vastutusel.

Vastavushindamisasutuse käsutuses on alati ning kõigi talle määratud vastavushindamismenetluste ja toodete iga tüübi või kategooria jaoks järgmine:

| a) | vajalik arv tehniliste teadmistega töötajad, kellel on piisav ja asjakohane kogemus vastavushindamisülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

a)

vajalik arv tehniliste teadmistega töötajad, kellel on piisav ja asjakohane kogemus vastavushindamisülesannete täitmiseks;

| b) | menetluste asjakohased kirjeldused, millega kooskõlas vastavushindamist tehakse ja mis tagavad läbipaistvuse, ning nende menetluste kordamise võime. Vastavushindamisasutusel on nõuetekohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, kus eristatakse tema kui teatatud asutuse ülesandeid ja oma muid toiminguid; |
| --- | --- |

b)

menetluste asjakohased kirjeldused, millega kooskõlas vastavushindamist tehakse ja mis tagavad läbipaistvuse, ning nende menetluste kordamise võime. Vastavushindamisasutusel on nõuetekohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, kus eristatakse tema kui teatatud asutuse ülesandeid ja oma muid toiminguid;

| c) | sobivad menetlused selliste toimingute teostamiseks, mille puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, struktuuri, asjaomase tootetehnoloogia keerukusastet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. |
| --- | --- |

c)

sobivad menetlused selliste toimingute teostamiseks, mille puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, struktuuri, asjaomase tootetehnoloogia keerukusastet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega.

Vastavushindamisasutusel on vajalikud vahendid vastavushindamistoimingute nõuetekohase tegemisega seotud tehniliste ja haldusülesannete täitmiseks ning juurdepääs kogu vajalikule varustusele või vahenditele.

4.   Vastavushindamisasutus võtab endale vastutuskindlustuse, välja arvatud juhul, kui vastutus kuulub siseriikliku õiguse alusel riigile või kui liikmesriik ise on vastavushindamise eest otseselt vastutav.

5.   Vastavushindamisasutuse töötajad hoiavad ametisaladust sellise teabe osas, mis on omandatud asjakohase KTK või selle jõustamiseks vastu võetud siseriiklike õigusaktide kohaselt täidetud ülesannete käigus, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate asutustega, kus asjaomane vastavushindamisasutus tegutseb. Omandiõigused on kaitstud.

6.   Vastavushindamisasutus võtab osa või tagab, et tema hindamistöötajaid teavitatakse asjakohasest standardimistegevusest ja ELi asjakohaste õigusaktide alusel loodud teatatud asutuse koordineerimisrühma tegevusest ning kohaldab kõnealuse rühma töö tulemusel koostatud haldusotsuseid ja -dokumente üldsuunistena.

7.   Vastavushindamisasutus võtab osa või tagab, et tema hindamistöötajaid teavitatakse määruse (EL) nr .../... [ameti määrus] artiklis 25 sätestatud ETRMSi ad hoc töörühma tegevusest. Vastavushindamisasutus järgib kõnealuse töörühma töö tulemusel koostatud suuniseid. Kui vastavushindamisasutus leiab, et kõnealused suunised eo sobi kohaldamiseks või et nende kohaldamine on võimatu, esitavad asjaomased vastavushindamisasutused oma tähelepanekud arutamiseks ERTMSi ad hoc töörühmale, et kõnealuseid suuniseid jätkuvalt täiustada.

Artikkel 28

Vastavushindamisasutuste erapooletus

1.   Vastavushindamisasutus on kolmandast isikust asutus, mis on sõltumatu organisatsioonist või tootjast, kelle toodet ta hindab.

Asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või kutseliitu, mis esindab ettevõtjaid, kes on seotud tema hinnatavate toodete projekteerimise, tootmise, tarnimise, monteerimise, kasutamise või hooldamisega, võib käsitada erapooletu asutusena tingimusel, et tõendatud on selle sõltumatus ja mis tahes huvide konflikti puudumine.

2.   Tagatakse vastavushindamisasutuste, nende juhtkonna ja hindamistöötajate erapooletus.

3.   Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla hinnatava toote projekteerija, tootja, tarnija, paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja, hooldaja ega ühegi nimetatud osalise volitatud esindaja. See ei välista vastavushindamisasutuse tegevuseks vajalike hinnatavate toodete kasutamist ega nende toodete kasutamist isiklikul otstarbel.

4.   Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla otseselt seotud nimetatud toodete projekteerimise, tootmise või ehitamise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esindada ühtegi isikut, kes kõnealuste toimingutega tegeleb. Vastavushindamisasutus ei tohi osaleda üheski toimingus, mis võib olla vastuolus selliste otsuste sõltumatuse ja aususega mis on seotud vastavushindamistoimingutega, mille tegemiseks neist on teatatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste puhul.

5.   Vastavushindamisasutused tagavad, et nende tütarettevõtjate või alltöövõtjate tegevus ei mõjuta nende vastavushindamistoimingute konfidentsiaalsust, objektiivsust ja erapooletust.

6.   Vastavushindamisasutused ja nende töötajad teostavad vastavushindamist suurima erialase kohusetunde ja konkreetses valdkonnas nõutava tehnilise pädevusega; nad ei tohi alluda mis tahes surveavaldustele ja ahvatlustele, eelkõige rahalistele surveavaldustele ja ahvatlustele, mis võivad nende otsuseid või vastavushindamistoimingute tulemusi mõjutada, eriti juhul, kui tegemist on selliste isikute või isikute rühmadega, kes on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest.

Artikkel 29

Vastavushindamisasutuste töötajad

1.   Vastavushindamistoimingute eest vastutavatel töötajatel on järgmised oskused:

| a) | nad on saanud põhjaliku tehnilise ja kutsealase väljaõppe, mis hõlmab kõiki vastavushindamistoiminguid, mille täitmisega seoses asjaomasest vastavushindamisasutusest on teatatud
  , ning väljaõppe juurdepääsu küsimustes
  ; [ME 119] |
| --- | --- |

a)

nad on saanud põhjaliku tehnilise ja kutsealase väljaõppe, mis hõlmab kõiki vastavushindamistoiminguid, mille täitmisega seoses asjaomasest vastavushindamisasutusest on teatatud
  , ning väljaõppe juurdepääsu küsimustes
  ; [ME 119]

| b) | neil on piisavad teadmised teostatavate hindamiste nõuete kohta ning nõuetekohane pädevus nimetatud hindamiste tegemiseks; |
| --- | --- |

b)

neil on piisavad teadmised teostatavate hindamiste nõuete kohta ning nõuetekohane pädevus nimetatud hindamiste tegemiseks;

| c) | neil on vajalikud teadmised ja arusaam olulistest nõuetest, kohaldatavatest ühtlustatud standarditest ja Euroopa Liidu asjaomastest õigusaktidest ning nende rakendusaktide asjakohastest sätetest; |
| --- | --- |

c)

neil on vajalikud teadmised ja arusaam olulistest nõuetest, kohaldatavatest ühtlustatud standarditest ja Euroopa Liidu asjaomastest õigusaktidest ning nende rakendusaktide asjakohastest sätetest;

| d) | nad suudavad koostada hindamist tõendavaid sertifikaate, registreid ja aruandeid. |
| --- | --- |

d)

nad suudavad koostada hindamist tõendavaid sertifikaate, registreid ja aruandeid.

2.   Vastavushindamisasutuse juhtkonna ja hindamistöötajate tasu suurus ei sõltu tehtud hindamiste arvust ega nimetatud hindamiste tulemustest.

Artikkel 30

Vastavushindamisasutuse vastavuse eeldamine

Kui vastavushindamisasutus tõendab oma vastavust kriteeriumidega, mis on sätestatud asjakohastes ühtlustatud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse tema vastavust artiklites 27–29 sätestatud nõuetele, kui kohaldatavad ühtlustatud standardid hõlmavad neid nõudeid.

Artikkel 31

Vastavushindamisasutuste tütarettevõtjad ja alltöövõtjad

1.   Kui teatatud vastavushindamisasutus kasutab vastavushindamisega seotud ülesannete täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjat, tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklites 27–29 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest teavitavale ametiasutusele.

2.   Teatatud asutus vastutab täielikult oma alltöövõtjate ja tütarettevõtjate tehtud töö eest, olenemata nende asukohast.

3.   Toimingute tegemiseks võib alltöövõtjaid või tütarettevõtjat kasutada ainult kliendi nõusolekul.

4.   Teatatud asutus säilitab teavitava asutuse jaoks asjakohaseid dokumente, mis on seotud alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamisega ja asjakohase KTK lisa alusel nende tehtud töödega.

Artikkel 32

Ettevõttesisesed akrediteeritud asutused

1.   Taotluse esitanud ettevõtja võib kasutada ettevõttesisest akrediteeritud asutust selliste vastavushindamistoimingute tegemiseks, mille eesmärk on rakendada komisjoni otsuse 768/2008/EÜ II lisas kindlaksmääratud moodulites A1, A2, C1 või C2 ning komisjoni otsuses 2010/713/EÜ I lisas kindlaksmääratud moodulites CA1 ja CA2 sätestatud menetlusi. Ettevõttesisene akrediteeritud asutus on selgelt lahus taotluse esitanud ettevõtjast ega osale selliste toodete projekteerimisel, tootmisel, tarnimisel, paigaldamisel, kasutamisel või hoolduses, mida ta hindab.

2.   Ettevõttesisene akrediteerimisasutus vastab järgmistele nõuetele:

| a) | ta on akrediteeritud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 765/2008; |
| --- | --- |

a)

ta on akrediteeritud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 765/2008;

| b) | asutus ja selle töötajad on organisatsiooniliselt identifitseeritavad ning ettevõtjas, mille koosseisu ta kuulub, kasutatakse aruandlusmeetodeid, mis tagavad nende erapooletuse ja tõendavad seda asjakohasele riiklikule akrediteerimisasutusele; |
| --- | --- |

b)

asutus ja selle töötajad on organisatsiooniliselt identifitseeritavad ning ettevõtjas, mille koosseisu ta kuulub, kasutatakse aruandlusmeetodeid, mis tagavad nende erapooletuse ja tõendavad seda asjakohasele riiklikule akrediteerimisasutusele;

| c) | asutus ja selle töötajad ei vastuta selliste toodete projekteerimise, tootmise, tarnimise, paigaldamise või hooldamise eest, mida nad hindavad, ega ole seotud ühegi toiminguga, mis võiks ohustada nende hindamistoimingutega seotud otsuste sõltumatust ja usaldusväärsust; |
| --- | --- |

c)

asutus ja selle töötajad ei vastuta selliste toodete projekteerimise, tootmise, tarnimise, paigaldamise või hooldamise eest, mida nad hindavad, ega ole seotud ühegi toiminguga, mis võiks ohustada nende hindamistoimingutega seotud otsuste sõltumatust ja usaldusväärsust;

| d) | asutus osutab oma teenuseid ainult selle ettevõtjale, mille koosseisu ta kuulub. |
| --- | --- |

d)

asutus osutab oma teenuseid ainult selle ettevõtjale, mille koosseisu ta kuulub.

3.   Ettevõttesisesest akrediteeritud asutusest ei teatata teistele liikmesriikidele ega komisjonile, kuid teavitava asutuse nõudmisel väljastab ettevõtja, mille koosseisu kõnealune akrediteeritud asutus kuulub, või riiklik akrediteerimisasutus teavet tema akrediteerimise kohta.

Artikkel 33

Teavitamistaotlus

1.   Vastavushindamisasutus esitab teavitamistaotluse selle liikmesriigi teavitavale asutusele, mille territooriumil ta on asutatud.

2.   Kõnealuse taotlusega koos esitab ta vastavushindamistoimingute, vastavushindamismooduli või -moodulite ja toote või toodete kirjelduse, millega tegelemiseks ta väidab end pädev olevat, ning riikliku akrediteerimisasutuses välja antud akrediteerimistunnistuse (kui see on olemas), millega tõendatakse, et vastavushindamisasutus vastab artiklites 27–29 sätestatud nõuetele.

3.   Kui asjaomane vastavushindamisasutus ei saa akrediteerimistunnistust esitada, esitab ta teavitavale asutusele kõik tõendavad dokumendid, mis on vajalikud selleks, et kontrollida, tunnistada ja korrapäraselt jälgida tema vastavust artiklites 27–29 sätestatud nõuetele.

Artikkel 34

Teatamiskord

1.   Teavitavad asutused võivad teatada ainult neist vastavushindamisasutustest, mis vastavad artiklites 27–29 sätestatud nõuetele.

2.   Nad kasutavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatamiseks komisjonis välja töötatud ja hallatavat elektroonilist teatamisvahendit.

3.   Teatamisel esitatakse täielik ülevaade vastavushindamistoimingutest, vastavushindamismoodulist või -moodulitest ja tootest või toodetest ning asjakohane pädevustunnistus.

4.   Kui teatamine ei põhine artikli 33 lõikes 2 osutatud akrediteerimistunnistusel, esitab teavitav ametiasutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele dokumentaalsed tõendid, mis tõendavad vastavushindamisasutuse pädevust ja kehtivat korda, millega tagatakse asutuse korrapärane jälgimine ning selle jätkuv vastavus artiklites 27–29 sätestatud nõuetele.

5.   Asjaomane asutus võib teatatud vastavushindamisasutusena tegutseda ainult juhul, kui komisjon või teised liikmesriigid ei esita vastuväiteid kahe nädala jooksul pärast teate saamist, kui teatamine põhines akrediteerimistunnistusel, ja kahe kuu jooksul pärast teate saamist, kui akrediteerimist ei kasutatud.

6.   Komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatatakse kõigist edaspidistest asjakohastest teatamiskorra muudatustest.

Artikkel 35

Identifitseerimisnumber ja teatatud vastavushindamisasutuste nimekiri

1.   Komisjon määrab teatatud vastavushindamisasutusele identifitseerimisnumbri.

Teatatud vastavushindamisasutusele määratakse üksainus identifitseerimisnumber ka siis, kui temast teatatakse mitme Euroopa Liidu õigusakti alusel.

2.   Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi alusel teatatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka asutuste identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks neist on teatatud.

Komisjon tagab, et kõnealust nimekirja pidevalt ajakohastatakse.

Artikkel 36

Muudatused teates

1.   Kui teavitav asutus on veendunud või talle on teada antud, et teatatud vastavushindamisasutus ei vasta enam artiklites 27–29 sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis vastavalt vajadusele seab teavitav asutus teatele piirangud või peatab või tühistab selle sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise raskusastmest. Ta teatab sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

2.   K teatele seatakse piirangud või kui see peatatakse või tühistatakse või kui teatatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, astub teavitav liikmesriik vajalikud sammud selle tagamiseks, et kõnealuse asutuse dokumente menetleks mõni teine teatatud asutus või et need oleksid nõudmise korral kättesaadavad teatamise ja turujärelevalve eest vastutavatele ametiasutustele.

Artikkel 37

Teatatud asutuste pädevuse vaidlustamine

1.   Komisjon uurib igat juhtumit, mil tal tekib kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teatatud vastavushindamisasutus ei ole enam pädev või et teatatud vastavushindamisasutus ei täida enam talle pandud nõudeid ega kohustusi.

2.   Teavitav liikmesriik esitab komisjonile viimase nõudmise korral kogu teabe seoses teatamise alusega või asjaomase asutuse pädevuse säilimisega.

3.   Komisjon tagab, et uurimise käigus omandatud tundlikku teavet käsitletakse konfidentsiaalsena.

4.   Kui komisjon on veendunud, et teatatud vastavushindamisasutus ei täida või enam ei täida teatamise aluseks olevaid nõudeid, teatab ta sellest teavitavale liikmesriigile ning nõuab, et see võtaks parandusmeetmeid, mis muu hulgas hõlmavad vajaduse korral teate tühistamist.

Artikkel 38

Teatatud asutuste tegevuskohustused

1.   Teatatud asutus teostab vastavushindamist kooskõlas asjakohase KTK lisas sätestatud vastavushindamismenetlustega.

2.   Vastavushindamist tehakse proportsionaalselt ja välditakse ettevõtjate liigset koormamist. Vastavushindamisasutused võtavad oma ülesannete täitmisel arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda ja struktuuri, asjaomase tootetehnoloogia keerukusastet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega.

Siiski tuleb silmas pidada, et nende tegevuse eesmärk on hinnata toote vastavust käesoleva direktiivi sätetele.

3.   Kui teatatud vastavushindamisasutus leiab, et tootja ei ole kinni pidanud asjakohases KTKs või vastavates ühtlustatud standardites või tehnilistes spetsifikatsioonides sätestatud nõuetest, nõuab ta kõnealuselt tootjalt nõuetekohaste parandusmeetmete võtmist ja ei väljasta vastavussertifikaati.

4.   Kui pärast sertifikaadi väljaandmist avastab teatatud vastavushindamisasutus vastavuse jälgimisel, et toode ei vasta enam asjakohasele KTKle või ühtlustatud standardile või tehnilisele spetsifikatsioonile, nõuab ta tootjalt nõuetekohaste parandusmeetmete võtmist ja vajaduse korral peatab või tühistab sertifikaadi.

5.   Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju, siis seab teatatud vastavushindamisasutus vastavalt vajadusele piirangud mis tahes sertifikaadile või peatab või tühistab selle.

Artikkel 39

Teatatud asutuste teabekohustus

1.   Teatatud asutus annab teavitavale asutusele järgmist teavet:

| a) | sertifikaadi väljaandmisest keeldumine, sellele piirangute seadmine, selle peatamine või tühistamine; |
| --- | --- |

a)

sertifikaadi väljaandmisest keeldumine, sellele piirangute seadmine, selle peatamine või tühistamine;

| b) | teatamise ulatust ja tingimusi mõjutavad asjaolud; |
| --- | --- |

b)

teatamise ulatust ja tingimusi mõjutavad asjaolud;

| c) | turujärelevalveasutustelt saadud mis tahes teabenõuded vastavushindamistoimingute kohta; |
| --- | --- |

c)

turujärelevalveasutustelt saadud mis tahes teabenõuded vastavushindamistoimingute kohta;

| d) | nõudmise korral nende teavitusalas teostatud vastavushindamistoimingutest ja muudest tehtud toimingutest, sealhulgas piiriülesest tegevusest ja alltöövõttudest. |
| --- | --- |

d)

nõudmise korral nende teavitusalas teostatud vastavushindamistoimingutest ja muudest tehtud toimingutest, sealhulgas piiriülesest tegevusest ja alltöövõttudest.

2.   Teatatud asutus esitab teistele käesoleva direktiivi alusel teatatud ning sarnaste vastavushindamistoimingute ja samade toodetega tegelevatele asutustele asjakohast teavet negatiivsete ja nõudmise korral positiivsete vastavushindamistulemuste kohta.

3.   Teatatud asutus esitab ametile allsüsteemide EÜ vastavustõendamise sertifikaadid, koostalitluse komponentide EÜ vastavussertifikaadid ning EÜ sertifikaadid koostalitluse komponentide kasutuskõlblikkuse kohta.

Artikkel 40

Kogemuste vahetamine

Komisjon tagab kogemuste vahetamise liikmesriikide teavituspoliitika eest vastutavate riiklike ametiasutuste vahel.

Artikkel 41

Teatatud asutuste koordineerimine

Komisjon tagab, et käivitatakse käesoleva direktiivi alusel teatatud asutuste vaheline asjakohane koordineerimine ja koostöö, mille edukaks toimimiseks moodustatakse teatatud asutuste valdkondlik rühm. Amet toetab teatatud asutuste tegevust kooskõlas määruse (EL) nr .../... [ameti määrus] artikliga 20.

Liikmesriigid tagavad oma teatatud asutuste osalemise nimetatud rühma töös kas otse või määratud esindajate kaudu.

VII PEATÜKK

REGISTRID

Artikkel 42

Veeremiüksuste numeratsioonisüsteem

1.   Kõigil Euroopa Liidu raudteesüsteemis kasutusel olevatel veeremiüksustel on Euroopa raudteeveeremi number, mille asjakohase territooriumi eest vastutav riiklik ohutusasutus

  amet
  on välja andnud enne veeremiüksuse esimest kasutuselevõttu

  loa väljastamise ajal
  . [ME 120]

2.   Veeremiüksust kasutav raudteeveo-ettevõtja tagab, et veeremiüksus on märgistatud Euroopa raudteeveeremi numbriga
  , ning vastutab veeremiüksuse nõuetekohase registreerimise eest
  . [ME 121]

3.   Euroopa raudteeveeremi number on kindlaks määratud komisjoni otsuses 2007/756/EÜ (17).

4.   Euroopa raudteeveeremi number määratakse vaid üks kord, kui otsuses 2007/756/EÜ ei ole ette nähtud teisiti.

5.   Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid liidusisese peamise raudteevõrgustiku rööpmevahest erineva rööpmevahega kolmandatesse riikidesse minevate või kolmandatest riikidest tulevate, kasutuses olevate või kasutamiseks ette nähtud veeremiüksuste puhul aktsepteerida muu koodisüsteemi alusel selgelt identifitseeritud veeremiüksuseid.

Artikkel 43

Raudteeveeremi riiklikud registrid

1.   Iga liikmesriik peab tema territooriumil kasutusele võetud veeremiüksuste registrit. Kõnealune register vastab järgmistele kriteeriumidele:

| a) | register vastab lõikes 2 osutatud ühistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

a)

register vastab lõikes 2 osutatud ühistele kirjeldustele;

| b) | registrit ajakohastab kõikidest raudteeveo-ettevõtjatest sõltumatu asutus; |
| --- | --- |

b)

registrit ajakohastab kõikidest raudteeveo-ettevõtjatest sõltumatu asutus;

| c) | registrile on juurdepääs direktiivi [.../... Euroopa Liidu raudteesüsteemi ohutuse kohta] artiklites 16 ja 21 määratud riiklikul ohutusasutusel ja ohutusjuurdlusasutusel; sellele tuleks õiguspärase taotluse alusel anda juurdepääs Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/34/EL (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond)

   (18)

  artiklites 55 ja 56 määratud reguleerivatele asutustele ning ametile, raudteeveo-ettevõtjatele ja taristuettevõtjatele, samuti veeremiüksuseid registreerivatele või selles registris kindlaksmääratud isikutele/organisatsioonidele

  register on avalik
  . [ME 122] |
| --- | --- |

c)

registrile on juurdepääs direktiivi [.../... Euroopa Liidu raudteesüsteemi ohutuse kohta] artiklites 16 ja 21 määratud riiklikul ohutusasutusel ja ohutusjuurdlusasutusel; sellele tuleks õiguspärase taotluse alusel anda juurdepääs Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/34/EL (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond)

   (18)

  artiklites 55 ja 56 määratud reguleerivatele asutustele ning ametile, raudteeveo-ettevõtjatele ja taristuettevõtjatele, samuti veeremiüksuseid registreerivatele või selles registris kindlaksmääratud isikutele/organisatsioonidele

  register on avalik
  . [ME 122]

2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu ühised kirjeldused registreeritavate andmete, nende esitusviisi, talitusliku ja tehnilise arhitektuuri, käitamisviisi, sealhulgas andmete vahetamise korra, ning andmesisestuse ja raudteeveeremi riiklike registritega konsulteerimise kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2a.
     
  Register sisaldab iga veeremiüksuse kohta vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | Euroopa raudteeveeremi number; |
| --- | --- |

a)

Euroopa raudteeveeremi number;

| b) | viide vastavustõendamise deklaratsioonile ja selle väljastanud organile; |
| --- | --- |

b)

viide vastavustõendamise deklaratsioonile ja selle väljastanud organile;

| c) | veeremiüksuse valdaja ja omaniku tuvastamiseks vajalikud andmed; |
| --- | --- |

c)

veeremiüksuse valdaja ja omaniku tuvastamiseks vajalikud andmed;

| d) | veeremiüksuse kasutamispiirangud; |
| --- | --- |

d)

veeremiüksuse kasutamispiirangud;

| e) | hoolduse eest vastutav üksus. [ME 123] |
| --- | --- |

e)

hoolduse eest vastutav üksus. [ME 123]

3.   Registripidaja teatab selle liikmesriigi ohutusasutusele, kus veeremiüksus kasutusele võeti

  veeremiüksust kasutati
  , viivitamata kõigist raudteeveeremi riiklikku registrisse kantud andmete muudatustest, veeremiüksuse hävimisest või oma otsusest veeremiüksust registris enam mitte pidada. [ME 124]

4.   Seni, kuni liikmesriikide raudteeveeremi riiklikud registrid ei ole omavahel ühendatud, ajakohastab Iga liikmesriik
  ajakohastab
  oma registrit muudatuste osas, mida teine liikmesriik temaga seonduvate andmete osas enda registrisse teeb. [ME 125]

5.   Esimest korda kolmandas riigis kasutusele võetud ja seejärel mõnes liikmesriigis kasutusele võetud

  kasutatud
  veeremiüksuste puhul tagab asjaomane liikmesriik, et veeremiüksuse andmeid on võimalik kätte saada raudteeveeremi riiklikust registrist või rahvusvahelise kokkuleppe sätete alusel. [ME 126]

5a.
     
  Pärast artiklis 50a osutatud üleminekuperioodi lõppu liidetakse raudteeveeremi riiklikud registrid Euroopa raudteeveeremi registrisse, välja arvatud artikli 20 lõikes 9a osutatud juhtudel ja kõnealuses artiklis sätestatud tingimustel. Komisjon kehtestab rakendusaktidega tüüpdokumendi esitusviisi. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. [ME 127]

Artikkel 43a

Euroopa raudteeveeremi register

1.
     
  Amet peab liidus kasutusele võetud veeremiüksuste registrit. Kõnealune register vastab järgmistele tingimustele:

| a) | register vastab lõikes 2 osutatud ühistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

a)

register vastab lõikes 2 osutatud ühistele kirjeldustele;

| b) | registrit ajakohastab amet; |
| --- | --- |

b)

registrit ajakohastab amet;

| c) | register on avalik. |
| --- | --- |

c)

register on avalik.

2.
     
  Komisjon võtab rakendusaktidega vastu ühtsed kirjeldused registreeritavate andmete, nende esitusviisi, talitusliku ja tehnilise arhitektuuri, käitamisviisi, sealhulgas andmete vahetamise korra, ning andmesisestuse ja Euroopa raudteeveeremi registritega konsulteerimise kohta. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

3.
     
  Registripidaja teatab ametile viivitamata kõigist Euroopa raudteeveeremi registrisse kantud andmete muudatustest, veeremiüksuse hävimisest või oma otsusest veeremiüksust registris enam mitte pidada.

4.
     
  Register sisaldab iga veeremiüksuse kohta vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | Euroopa raudteeveeremi number; |
| --- | --- |

a)

Euroopa raudteeveeremi number;

| b) | viide EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile ja selle väljastanud organile; |
| --- | --- |

b)

viide EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile ja selle väljastanud organile;

| c) | viide artiklis 44 osutatud lubatud veeremiüksuse tüüpide Euroopa registrile; |
| --- | --- |

c)

viide artiklis 44 osutatud lubatud veeremiüksuse tüüpide Euroopa registrile;

| d) | veeremiüksuse valdaja ja omaniku tuvastamiseks vajalikud andmed; |
| --- | --- |

d)

veeremiüksuse valdaja ja omaniku tuvastamiseks vajalikud andmed;

| e) | veeremiüksuse kasutamispiirangud; |
| --- | --- |

e)

veeremiüksuse kasutamispiirangud;

| f) | hoolduse eest vastutav üksus. |
| --- | --- |

f)

hoolduse eest vastutav üksus.

Kui amet annab välja veeremiüksuse loa, uuendab, muudab seda, peatab või tühistab selle, tuleb registrit viivitamata ajakohastada.

5.
     
  Esimest korda kolmandas riigis kasutatud ja seejärel mõnes liikmesriigis kasutatavate veeremiüksuste puhul tagab asjaomane liikmesriik, et veeremiüksuse andmeid, sealhulgas vähemalt andmeid veeremiüksuse valdaja, hoolduse eest vastutava üksuse ja veeremiüksuse kasutamispiirangute kohta, on võimalik kätte saada Euroopa raudteeveeremi registrist või rahvusvahelise kokkuleppe sätete alusel. [ME 128]

Artikkel 44

Veeremiüksuse tüübi turuleviimise lubade Euroopa register

1.   Amet loob artikli 22 kohaselt välja antud veeremiüksuse tüübi turuleviimise lubade registri, ja haldab seda. Kõnealune register vastab järgmistele kriteeriumidele:

| a) | register on avalik ja kõigile elektrooniliselt kättesaadav; |
| --- | --- |

a)

register on avalik ja kõigile elektrooniliselt kättesaadav;

| b) | register vastab lõikes 3 osutatud ühistele kirjeldustele. |
| --- | --- |

b)

register vastab lõikes 3 osutatud ühistele kirjeldustele.

| c) | register on ühendatud kõikide raudteeveeremi riiklike registritega.
  [ME 129] |
| --- | --- |

c)

register on ühendatud kõikide raudteeveeremi riiklike registritega.
  [ME 129]

2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu ühised kirjeldused registreeritavate andmete, nende esitusviisi, talitusliku ja tehnilise arhitektuuri, käitamisviisi ning andmesisestuse ja veeremiüksuse tüübi turuleviimise lubade registriga konsulteerimise eeskirjade kohta. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

2a.
     
  Kõnealune register sisaldab iga veeremiüksuse tüübi kohta vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | veeremiüksuse tüübi tehnilised omadused, nagu on määratletud asjakohases KTKs; |
| --- | --- |

a)

veeremiüksuse tüübi tehnilised omadused, nagu on määratletud asjakohases KTKs;

| b) | tootja nimi; |
| --- | --- |

b)

tootja nimi;

| c) | selle veeremiüksuse tüübi järjestikuste lubade kuupäevad ja viited, sealhulgas kõik piirangud või tühistamised; |
| --- | --- |

c)

selle veeremiüksuse tüübi järjestikuste lubade kuupäevad ja viited, sealhulgas kõik piirangud või tühistamised;

| d) | piiratud liikumisvõimega isikutele ja puudega isikutele mõeldud projekteerimislahendused; |
| --- | --- |

d)

piiratud liikumisvõimega isikutele ja puudega isikutele mõeldud projekteerimislahendused;

| e) | veeremiüksuse omaniku ja valdaja tuvastamiseks vajalikud andmed; |
| --- | --- |

e)

veeremiüksuse omaniku ja valdaja tuvastamiseks vajalikud andmed;

Kui amet väljastab veeremiüksuse tüüpide kasutuselevõtuloa, uuendab või muudab seda, peatab või võtab selle tagasi, ajakohastab ta registrit viivitamatult. [ME 130]

Artikkel 45

Taristuregister

1.   Iga liikmesriik avaldab taristuregistri

  tagab
  ,
  et avaldatakse taristuregister
  , milles esitatakse iga asjaomase allsüsteemi või selle osa võrgustikuparameetrite väärtused. [ME 131]

2.   Taristuregistrisse kantud parameetrite väärtusi vaadeldakse koos veeremiüksuse tüübi turuleviimise lubades märgitud parameetrite väärtustega, et kontrollida veeremiüksuse ja võrgustiku tehnilist ühilduvust.

3.   Taristuregister võib sisaldada püsiseadmete kasutamise tingimusi ja muid piiranguid
  , sealhulgas ajutisi piiranguid, mida kohaldatakse kauem kui kuus kuud
  . [ME 132]

4.   Iga liikmesriik ajakohastab

  tagab, et
  taristuregistrit
  ajakohastatakse
  kooskõlas komisjoni rakendusotsusega 2011/633/EL (19). [ME 133]

5.   Taristuregistriga võib ühendada

  ühendatakse
  ka muid registreid, näiteks juurdepääsuregistri

  juurdepääsuregister puudega isikutele ja piiratud liikumisvõimega isikutele
  . [ME 134]

6.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu ühised kirjeldused registreeritavate andmete, nende esitamise viisi, talitlusliku ja tehnilise arhitektuuri, käitamisviisi ning andmesisestuse ja taristuregistriga konsulteerimise eeskirjade kohta. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

VIII PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 46

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 4 lõikes 2 ja, artikli 5 lõikes 10
  , artikli 8 lõikes 2, artikli 15 lõikes 7a, artikli 20 lõikes 7 ja artikli 22a lõikes 4
  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks

  viieks aastaks
  alates käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast

Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab pikendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu. [ME 135]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 10
  , artikli 8 lõikes 2, artikli 15 lõikes 17a, artikli 20 lõikes 7 ja artikli 22a lõikes 4
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 4 lõike 2, artikli 5 lõike 10
  , artikli 8 lõike 2, artikli 15 lõike 17a, artikli 20 lõike 7 ja artikli 22a lõike 4
  alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 47

Kiirmenetlus

1.   Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kooskõlas artikli 46 lõikes 5 osutatud menetlusega. Sel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväiteid.

Artikkel 48

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab nõukogu direktiivi 96/48/EÜ (20) artikli 21 alusel moodustatud komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8.

Artikkel 49

Põhjendused

Kõikides käesoleva direktiivi kohaselt tehtud otsustes koostalitluse komponentide vastavus- või kasutuskõlblikkushindamise kohta ja raudteesüsteemi moodustavate allsüsteemide kontrollimise kohta ning kõikides artiklite 6, 11 ja 16 kohaselt tehtud otsustes esitatakse üksikasjalikult otsuse aluseks olevad põhjused. Sellest teatatakse asjaomasele osalisele niipea kui võimalik, osutades asjaomastes liikmesriikides kehtivate seaduste alusel kättesaadavatele õiguskaitsevahenditele ja selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadele.

Artikkel 49a

Sanktsioonid

Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 46 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada sanktsioonid käesolevas määruses ameti otsuste vastuvõtmiseks ettenähtud tähtaegade järgimata jätmise eest. Samuti nähakse ette hüvitise maksmine juhul, kui määruses (EL) nr .../... [ameti määrus] sätestatud apellatsiooninõukogu teeb otsuse selle osapoole kasuks, kellele ameti otsus oli suunatud. Sanktsioonid ja hüvitiste maksmise kord peavad olema tõhusad, proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja hoiatavad. [ME 136]

Artikkel 50

Aruanded ja teave

1.   Iga kolme aasta järel ja esimest korda käesoleva direktiivi avaldamisest kolme

  kahe
  aasta möödudes annab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru raudteesüsteemi koostalitluse saavutamiseks tehtud edusammudest. Aruanne sisaldab ka artiklis 7 sätestatud juhtude ja V peatüki kohaldamise analüüsi.
  Komisjon esitab aruande tulemustele tuginedes ettepanekud ameti rolli parandamiseks ja tõhustamiseks koostalitlusvõime rakendamisel. [ME 137]

1a.
     
  Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi avaldamist ja asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ameti toimimise ja selle edusammude kohta oma uute kohustuste täitmisel. [ME 138]

2.   Amet arendab ja ajakohastab korrapäraselt vahendit, mis suudab

  millega suudetakse
  liikmesriigi
  , Euroopa Parlamendi
  või komisjoni taotluse korral anda ülevaate

  ülevaade
  raudteesüsteemi koostalitluse tasemest. Kõnealuse vahendi puhul kasutatakse VII peatükis sätestatud registrites sisalduvat teavet. [ME 139]

Artikkel 50a

Üleminekukord

Ilma et see piiraks artikli 20 lõike 9a kohaldamist, annab nelja aasta pärast arvates käesoleva direktiivi jõustumisest artiklites 20 ja 22 osutatud veeremiüksuse lubasid välja amet. Üleminekuperioodi jooksul võib taotleja valikul veeremiüksuse lube välja anda kas amet või riiklik ohutusatus.

Ametil on nõutav organisatsiooniline suutlikkus ja eksperditeadmised, et hakata artiklite 18, 20 ja 22 alusel kõiki oma ülesandeid täitma hiljemalt neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

Oma kohustuste täitmiseks võib amet sõlmida koostööleppeid riiklike ohutusasutustega kooskõlas artikliga 22a. [ME 140]

Artikkel 51

Veeremiüksuste kasutuselevõtu üleminekukord

1.   Liikmesriigid võivad jätkata direktiivi 2008/57/EÜ V peatüki sätete kohaldamist kuni [kaks aastat

  üks aasta
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. [ME 141]

2.   Veeremiüksuse kasutuselevõtu load, mis on välja antud lõike 1 kohaselt, sealhulgas rahvusvaheliste kokkulepete, eeskätt RIC (Regolamento Internazionale Carrozze) ja RIV (Regolamento Internazionale Veicoli) alusel välja antud load, jäävad kehtima vastavalt tingimustele, mille alusel need load välja anti.

3.   Veeremiüksustele, mis on lubatud lõigete 1 ja 2 kohaselt kasutusele võtta, tuleb taotleda veeremiüksuse turuleviimise luba, et neid oleks võimalik käitada ka ühes või mitmes sellises võrgustikus, mida neile väljaantud luba ei hõlma. Veeremiüksuse kasutuselevõtu puhul kõnealustes täiendavates võrgustikes kohaldatakse artikli 21 sätteid.

Artikkel 52

Muud üleminekusätted

Direktiivi 2008/57/EÜ IV, V, VI, VII ja IX lisa kohaldatakse kuni artikli 8 lõikes 2,
  ja
  artikli
  15 lõikes 7 a osutatud asjakohaste delegeeritud õigusaktide ning artikli
  14 lõikes 8, artikli 15 lõikes 7 ja artikli 7 lõikes 3 osutatud asjakohaste rakendusaktide kohaldamiseni. [ME 142]

Artikkel 53

Ameti soovitused ja arvamused

Amet esitab käesoleva direktiivi kohaldamiseks määruse (EL) nr.../... [ameti määrus] artikli 15 kohaseid soovitusi ja arvamusi. Need soovitused ja arvamused on käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetavate Euroopa Liidu meetmete aluseks.

Artikkel 54

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad artikli 1, artikli 2, artikli 7 lõigete 1–4, artikli 11 lõike 1, artikli 13, artikli 14 lõigete 1–7, artikli 15 lõigete 1–6, artiklite 17–21, artikli 22 lõigete 3–7, artiklite 23–36, artikli 37 lõike 2, artikli 38, artikli 39, artiklite 41–43, artikli 45 lõigete 1–5, artikli 51 ja I–III lisa järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [kaks aastat

  üks aasta
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning asjaomaste meetmete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile. Vastavustabeleid on vaja selleks, et kõik asjaomased osalised saaksid selgelt kindlaks määrata asjakohased sätted, mida tuleb kohaldada käesoleva direktiivi rakendamiseks liikmesriigi tasandil. [ME 143]

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Liikmesriigid määravad kindlaks sellise viitamise viisi ja eespool nimetatud märkuse sõnastamise viisi.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud peamiste õigusnormide tekstid.

3.   Käesoleva direktiivi artikli 13, artikli 14 lõigete 1–7, artikli 15 lõigete 1–6, artiklite 17–21, artikli 42, artikli 43, artikli 45 lõigete 1–5 ja artikli 51 ülevõtmise ja rakendamise kohustust ei kohaldata Küprose Vabariigi ja Malta Vabariigi suhtes seni, kuni nende territooriumile ei ole rajatud raudteesüsteemi.

Kohe kui avalik-õiguslik või eraõiguslik ühendus esitab ametliku taotluse ehitada raudteeliin, mida hakkab kasutama üks või enam raudteeveo-ettevõtjat, võtavad asjaomased liikmesriigid vastu õigusaktid, et rakendada aasta jooksul alates taotluse laekumisest need artiklid, millele osutatakse esimeses lõigus.

Artikkel 55

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2008/57/EÜ, mida on muudetud IV lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks alates [kaks aastat

  üks aasta
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist], ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustusi seoses direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega, mis on sätestatud IV lisa B osas. [ME 144]

Kehtetuks tunnistatud direktiividele tehtavaid viiteid käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt käesoleva direktiivi V lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 56

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikleid 3–10, artikli 11 lõikeid 2, 3 ja 4 ning artiklit 12 ja 16 kohaldatakse alates [kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist].

Artikkel 57

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 122.

1

(2)  ELT C 356, 5.12.2013, lk 92.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seisukoht.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 9. novembri 2010. aasta otsus 2010/713/EL, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ alusel vastu võetud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes kasutatavaid vastavushindamise, kasutuskõlblikkuse hindamise ja EÜ vastavustõendamise menetluse mooduleid (ELT L 319, 4.12.2010, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv .../... (ELT L ...).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsus nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (ELT L 218, 13.8.2008, lk 82).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide teostatava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv .../.../EL [millega luuakse Euroopa ühtne raudteepiirkond] (ELT L ...).

12

(13)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../..., mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L ...).

13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../..., mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L ...).

(14)  Komisjoni 20. mai 1998. aasta otsus 98/500/EÜ valdkonna digikomiteede loomise kohta tööturu osapoolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 27).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

16

(17)  Komisjoni 9. novembri 2007. aasta otsus 2007/756/EÜ, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused (ELT L 305, 23.11.2007, lk 30).

17

(18)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 32.

18

(19)  Komisjoni 15. septembri 2011. aasta rakendusotsus raudteeinfrastruktuuri registri ühiste tehniliste kirjelduste kohta (ELT L 256, 1.10.2011, lk 1).

19

(20)  Nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiiv 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (ELT L 235, 17.9.1996, lk 6).

20

I LISA

Euroopa Liidu raudteesüsteemi elemendid

1.   Võrgustik

Käesoleva direktiivi tähenduses hõlmab Euroopa liidu raudteevõrgustik
  , mis koosneb punktides a, b ja c osutatud liinidega määratletud kiirraudteevõrgustikust ja punktides d–i määratletud tavaraudteevõrgustikust,
  järgmist:

| a) | spetsiaalselt ehitatud kiirliinid, mis on varustatud üldiselt 250 km/h või suurema kiiruse tarvis; |
| --- | --- |

a)

spetsiaalselt ehitatud kiirliinid, mis on varustatud üldiselt 250 km/h või suurema kiiruse tarvis;

| b) | spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud liinid, mis on varustatud 200 km/h kiiruse tarvis
  , võimaldades samas sobivates tingimustes saavutada enam kui 300 km/h kiiruse
  ; |
| --- | --- |

b)

spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud liinid, mis on varustatud 200 km/h kiiruse tarvis
  , võimaldades samas sobivates tingimustes saavutada enam kui 300 km/h kiiruse
  ;

| c) | spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud raudteeliinid, millel on topograafiast, reljeefist või linnaplaneeringust tingitud piirangute Ftõttu eriomadused, ja mille kiirust tuleb igal üksikjuhul eraldi kohandada. See kategooria hõlmab ka kiirraudteevõrgustike ja tavaraudteevõrgustike vahelisi ühendusliine, jaamade läbisõiduliine, jaamadele ja depoodele juurdepääsu liine jne, millel kiirraudtee jaoks mõeldud veerem liigub tavarongide kiirusega. |
| --- | --- |

c)

spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud raudteeliinid, millel on topograafiast, reljeefist või linnaplaneeringust tingitud piirangute Ftõttu eriomadused, ja mille kiirust tuleb igal üksikjuhul eraldi kohandada. See kategooria hõlmab ka kiirraudteevõrgustike ja tavaraudteevõrgustike vahelisi ühendusliine, jaamade läbisõiduliine, jaamadele ja depoodele juurdepääsu liine jne, millel kiirraudtee jaoks mõeldud veerem liigub tavarongide kiirusega.

| d) | reisijateveoteenusteks ette nähtud tavaraudteeliinid; |
| --- | --- |

d)

reisijateveoteenusteks ette nähtud tavaraudteeliinid;

| e) | kombineeritud veoks ette nähtud tavaraudteeliinid (reisijate- ja kaubavedu); |
| --- | --- |

e)

kombineeritud veoks ette nähtud tavaraudteeliinid (reisijate- ja kaubavedu);

| f) | kaubaveoteenusteks ette nähtud tavaraudteeliinid; |
| --- | --- |

f)

kaubaveoteenusteks ette nähtud tavaraudteeliinid;

| g) | reisijatejaamad; |
| --- | --- |

g)

reisijatejaamad;

| h) | kaubajaamad, kaasa arvatud ühendveoterminalid; |
| --- | --- |

h)

kaubajaamad, kaasa arvatud ühendveoterminalid;

| i) | eespool nimetatud komponente ühendavad liinid. [ME 145] |
| --- | --- |

i)

eespool nimetatud komponente ühendavad liinid. [ME 145]

Võrgustik hõlmab liikluskorraldust, veeremi jälgimist ja navigeerimissüsteeme, andmetöötluse ja sidevahendite tehnilisi paigaldisi võrgustiku reisijate- ja kaubaveo kaugteenuste jaoks, et tagada võrgustiku turvaline ja ühtlane käitamine ning tõhus liikluskorraldus.

2.   Veeremiüksused

Käesoleva direktiivi tähenduses käsitatakse Euroopa Liidu veeremiüksusena kõiki veeremiüksusi, mis võivad tõenäoliselt liikuda kogu Euroopa Liidu raudteevõrgustikus või selle osas, sealhulgas:

| — | vedurid ja reisijavagunid, sealhulgas diisel- ja elektrivedureid, iseliikuvaid diisel- ja elektrironge, reisirongi vaguneid; |
| --- | --- |

—

vedurid ja reisijavagunid, sealhulgas diisel- ja elektrivedureid, iseliikuvaid diisel- ja elektrironge, reisirongi vaguneid;

| — | veeremiüksused, mis on ette nähtud liikumiseks minimaalsel kiirusel 250 km/h spetsiaalselt kiirrongidele ehitatud liinidel, võimaldades samas sobivates tingimustes saavutada kiiruse enam kui 300 km/h; |
| --- | --- |

—

veeremiüksused, mis on ette nähtud liikumiseks minimaalsel kiirusel 250 km/h spetsiaalselt kiirrongidele ehitatud liinidel, võimaldades samas sobivates tingimustes saavutada kiiruse enam kui 300 km/h;

| — | veeremiüksused, mis on ette nähtud liikumiseks kiirusega ligi 200 km/h kiirraudteeliinidel või liinidel, mis on spetsiaalselt ehitatud või ümber ehitatud kiirliikluseks, juhul kui need on kokkusobivad selliste liinide võimalustega. |
| --- | --- |

—

veeremiüksused, mis on ette nähtud liikumiseks kiirusega ligi 200 km/h kiirraudteeliinidel või liinidel, mis on spetsiaalselt ehitatud või ümber ehitatud kiirliikluseks, juhul kui need on kokkusobivad selliste liinide võimalustega.

Lisaks peavad veeremiüksused, mis on valmistatud kasutamiseks väiksemal maksimumkiirusel kui 200 km/h ning mis tõenäoliselt sõidavad kas kogu üleeuroopalises kiirraudteevõrgustikus või osas sellest, kui võrgustiku jõudlustase seda võimaldab, täitma nõudeid võrgustiku ohutu käitamise tagamiseks. Sel eesmärgil täpsustatakse tavapäraste veeremiüksuste KTKdes ka nõudeid, kuidas tavapäraseid veeremiüksusi kiirraudteevõrgustikus ohutult käitada. [ME 146]

| — | kaubavagunid, sealhulgas
  tervele võrgule ettenähtud madalad veeremiüksused ja
  veokite kandmiseks ettenähtud veeremiüksused; [ME 147] |
| --- | --- |

—

kaubavagunid, sealhulgas
  tervele võrgule ettenähtud madalad veeremiüksused ja
  veokite kandmiseks ettenähtud veeremiüksused; [ME 147]

| — | eriveeremid, näiteks teemasinad; |
| --- | --- |

—

eriveeremid, näiteks teemasinad;

Kõiki eespool nimetatud kategooriaid võib jaotada järgmiselt:

| — | veeremiüksused rahvusvaheliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

—

veeremiüksused rahvusvaheliseks kasutuseks;

| — | veeremiüksused siseriiklikuks kasutuseks. |
| --- | --- |

—

veeremiüksused siseriiklikuks kasutuseks.

KTKdes määratakse kindlaks nõuded, millega tagatakse eespool nimetatud eri kategooria veeremiüksuste ohutu käitamine.

II LISA

ALLSÜSTEEMID

1.   Allsüsteemide nimekiri

Käesoleva direktiivi kohaldamisel võib raudteesüsteemi moodustava süsteemi jaotada järgmisteks allsüsteemideks:

| a) | struktuuriliste valdkondade allsüsteem:






  — | taristu; |
| --- | --- | --- |

a)

struktuuriliste valdkondade allsüsteem:

—

taristu;

| — | energiavarustus; |
| --- | --- |

—

energiavarustus;

| — | raudteeäärne kontroll ja signaalimine; |
| --- | --- |

—

raudteeäärne kontroll ja signaalimine;

| — | rongisisene kontroll ja signaalimine; |
| --- | --- |

—

rongisisene kontroll ja signaalimine;

| — | veerem; |
| --- | --- |

—

veerem;

| b) | funktsionaalsete valdkondade allsüsteem:






  — | käitamine ja liikluskorraldus; |
| --- | --- | --- |

b)

funktsionaalsete valdkondade allsüsteem:

—

käitamine ja liikluskorraldus;

| — | hooldus; |
| --- | --- |

—

hooldus;

| — | telemaatilised seadmed reisijate- ja kaubaveo teenuste jaoks. |
| --- | --- |

—

telemaatilised seadmed reisijate- ja kaubaveo teenuste jaoks.

2.   Allsüsteemide kirjeldus

Amet esitab iga allsüsteemi või allsüsteemi osa kohta koostalitluse komponentide ja aspektide nimekirja asjakohase KTK kavandi koostamise ajal. Ilma et see piiraks koostalitlusega seotud asjaolude ja komponentide valikut või järjekorda, mille alusel nende kohta kehtestatakse KTK, kuuluvad allsüsteemi järgmised osad.

2.1.   Taristu

Rööbastee, pöörangud, rajatised (sillad, tunnelid jne), raudteega seotud jaamaosad (sealhulgas sissekäigud, perroonid, juurdepääsualad, teeninduspunktid, tualetid ja infosüsteemid ning piiratud liikumisvõimega ja puuetega isikute jaoks ette nähtud juurdepääsuvõimalused kõikidele eespool nimetatud komponentidele), ohutus- ja kaitsevahendid.

2.2.   Energiavarustus

Elektrisüsteemid, kaasa arvatud kontaktõhuliinid ja elektritarbimise mõõtesüsteemide raudteeäärsed seadmed.

2.3.   Raudteeäärne kontroll ja signaalimine

Kõik raudteeäärsed seadmed, mis on vajalikud ohutuse tagamiseks ning selleks, et kontrollida ja juhtida raudteevõrgustikus liiklemise loaga rongide liikumist.

2.4.   Raudteeäärne kontroll ja signaalimine

Kõik rongisisesed seadmed, mis on vajalikud ohutuse tagamiseks ning selleks, et kontrollida ja juhtida raudteevõrgustikus liiklemise loaga rongide liikumist.

2.5.   Käitamine ja liikluskorraldus

Menetlused ja seadmed, mis võimaldavad erinevate struktuuriliste allsüsteemide, eriti rongikoosseisu ja rongijuhtimise, liikluse planeerimise ja liikluskorralduse allsüsteemide järjepidevat käitamist nii normaalsetel kui ka halvenenud tingimustel.

Töötajate kvalifikatsioon, mida võidakse nõuda mis tahes raudteeteenuse osutamisel.

2.6.   Telemaatilised seadmed

Vastavalt I lisale koosneb see allsüsteem kahest osast:

| a) | reisijateveo teenuste seadmed, sealhulgas süsteemid, mis edastavad reisijatele teavet enne reisi ja reisi jooksul, broneerimis- ja maksesüsteemid, pagasi korraldamine ja rongide ning teiste transpordiliikide vaheliste ühenduste haldamine; |
| --- | --- |

a)

reisijateveo teenuste seadmed, sealhulgas süsteemid, mis edastavad reisijatele teavet enne reisi ja reisi jooksul, broneerimis- ja maksesüsteemid, pagasi korraldamine ja rongide ning teiste transpordiliikide vaheliste ühenduste haldamine;

| b) | kaubaveoteenuste seadmed, sealhulgas infosüsteemid (kauba ja rongide jälgimine reaalajas), sorteerimis- ja jaotussüsteemid, broneerimis-, makse- ja arvesüsteemid, ühenduste korraldamine teiste transpordiliikidega ning elektrooniliste saatedokumentide koostamine. |
| --- | --- |

b)

kaubaveoteenuste seadmed, sealhulgas infosüsteemid (kauba ja rongide jälgimine reaalajas), sorteerimis- ja jaotussüsteemid, broneerimis-, makse- ja arvesüsteemid, ühenduste korraldamine teiste transpordiliikidega ning elektrooniliste saatedokumentide koostamine.

2.7.   Veerem

Struktuur, rongi kõikide seadmete juhtimissüsteem, vooluvõtuseadmed, veojõu- ja energiamuundurid, rongisisesed elektritarbimise mõõteseadmed, pidurdussüsteem, haakeseadmed, veermikud (pöördvankrid, teljed jne) ja vedrustus, uksed, inimene/masin-liidesed (vedurijuht, rongi personal ja reisijad, sh juurdepääsuvõimalused piiratud liikumisvõimega ja puuetega isikutele, passiivsed või aktiivsed ohutusseadmed ja reisijate ning rongi personali tervishoiu jaoks vajalikud vahendid.

2.8.   Hooldus

Menetlused, seadmed, hooldustööde logistikakeskused ja reservid, mis võimaldavad kohustuslike parandustööde ja ennetavate hooldustööde tegemist, et tagada raudteesüsteemi koostalitlus ja nõutavad tööparameetrid.”

III LISA

OLULISED NÕUDED

1.   Üldnõuded

1.1.   Ohutus

| 1.1.1. | Ohutuse seisukohast oluliste komponentide ja eriti rongi liikumisse kaasatud komponentide projekteerimine, ehitamine või kokkupanek, hooldus ja jälgimine peavad tagama ohutuse tasemel, mis vastab võrgustiku kohta kehtestatud eesmärkidele, sealhulgas halvenenud olukordade kohta kehtestatud eesmärkidele. |
| --- | --- |

1.1.1.

Ohutuse seisukohast oluliste komponentide ja eriti rongi liikumisse kaasatud komponentide projekteerimine, ehitamine või kokkupanek, hooldus ja jälgimine peavad tagama ohutuse tasemel, mis vastab võrgustiku kohta kehtestatud eesmärkidele, sealhulgas halvenenud olukordade kohta kehtestatud eesmärkidele.

| 1.1.2. | Ratta/rööpa kokkupuutega seotud parameetrid peavad vastama stabiilsusnõuetele, et tagada ohutu liikumine maksimaalse lubatud kiirusega. Piduriseadmestiku parameetrid peavad tagama, et peatamine on võimalik antud pidurdusvahemaa piires maksimaalsel lubatud kiirusel. |
| --- | --- |

1.1.2.

Ratta/rööpa kokkupuutega seotud parameetrid peavad vastama stabiilsusnõuetele, et tagada ohutu liikumine maksimaalse lubatud kiirusega. Piduriseadmestiku parameetrid peavad tagama, et peatamine on võimalik antud pidurdusvahemaa piires maksimaalsel lubatud kiirusel.

| 1.1.3. | Kasutatavad komponendid peavad taluma mis tahes normaalseid või erandlikke pingeid, mis on kindlaks määratud nende kasutusaja jooksul. Juhuslikest tõrgetest põhjustatud ohutuse vähenemist tuleb piirata asjakohaste vahenditega. |
| --- | --- |

1.1.3.

Kasutatavad komponendid peavad taluma mis tahes normaalseid või erandlikke pingeid, mis on kindlaks määratud nende kasutusaja jooksul. Juhuslikest tõrgetest põhjustatud ohutuse vähenemist tuleb piirata asjakohaste vahenditega.

| 1.1.4. | Püsiseadmete ja veeremi ehitus ning materjalide valik peavad tulekahju korral piirama tule puhkemist ja levikut ning tule ja suitsu tagajärgi. |
| --- | --- |

1.1.4.

Püsiseadmete ja veeremi ehitus ning materjalide valik peavad tulekahju korral piirama tule puhkemist ja levikut ning tule ja suitsu tagajärgi.

| 1.1.5. | Kasutajate käsitsetavad seadised peavad olema projekteeritud viisil, mis ei kahjusta seadiste ohutut kasutamist ega kasutajate tervist ja ohutust, kui seadiseid kasutatakse ettenähtud viisil, kuigi mitte vastavalt ülespandud juhistele. |
| --- | --- |

1.1.5.

Kasutajate käsitsetavad seadised peavad olema projekteeritud viisil, mis ei kahjusta seadiste ohutut kasutamist ega kasutajate tervist ja ohutust, kui seadiseid kasutatakse ettenähtud viisil, kuigi mitte vastavalt ülespandud juhistele.

1.2.   Töökindlus ja käideldavus

Rongi liikumisega seotud püsi- või liikuvate komponentide jälgimine ja hooldus peavad olema korraldatud, tehtud ja kvantifitseeritud viisil, mis hoiab neid töös ettenähtud tingimustel.

1.3.   Tervisekaitse

| 1.3.1. | Materjale, mis võivad kasutusviisi tõttu tõenäoliselt kahjustada nende isikute tervist, kellel on materjalidele juurdepääs, ei tohi kasutada rongides ja raudteetaristutes. |
| --- | --- |

1.3.1.

Materjale, mis võivad kasutusviisi tõttu tõenäoliselt kahjustada nende isikute tervist, kellel on materjalidele juurdepääs, ei tohi kasutada rongides ja raudteetaristutes.

| 1.3.2. | Kõnealuseid materjale tuleb valida, tarvitusele võtta ja kasutada nii, et kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumine oleks piiratud, eriti tulekahju korral. |
| --- | --- |

1.3.2.

Kõnealuseid materjale tuleb valida, tarvitusele võtta ja kasutada nii, et kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumine oleks piiratud, eriti tulekahju korral.

1.4.   Keskkonnakaitse

| 1.4.1. | Raudteesüsteemi rajamise ja käitamise mõjusid keskkonnale tuleb hinnata ja arvesse võtta süsteemi projekteerimise etapil kooskõlas Euroopa Liidus kehtivate sätetega. |
| --- | --- |

1.4.1.

Raudteesüsteemi rajamise ja käitamise mõjusid keskkonnale tuleb hinnata ja arvesse võtta süsteemi projekteerimise etapil kooskõlas Euroopa Liidus kehtivate sätetega.

| 1.4.2. | Materjalid, mida kasutatakse rongides ja taristutes, peavad ära hoidma keskkonnale kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumise, eriti tulekahju korral. |
| --- | --- |

1.4.2.

Materjalid, mida kasutatakse rongides ja taristutes, peavad ära hoidma keskkonnale kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumise, eriti tulekahju korral.

| 1.4.3. | Veerem ja toitesüsteemid peavad olema projekteeritud ja toodetud viisil, mis tagab nende elektromagnetilise ühilduvuse seadmete ja riiklike või eravõrgustikega, mille tööd need võivad häirida. |
| --- | --- |

1.4.3.

Veerem ja toitesüsteemid peavad olema projekteeritud ja toodetud viisil, mis tagab nende elektromagnetilise ühilduvuse seadmete ja riiklike või eravõrgustikega, mille tööd need võivad häirida.

| 1.4.4. | Raudteesüsteemi käitamisel tuleb järgida mürareostuse kohta kehtivaid eeskirju. |
| --- | --- |

1.4.4.

Raudteesüsteemi käitamisel tuleb järgida mürareostuse kohta kehtivaid eeskirju.

| 1.4.5. | Raudteesüsteemi käitamine nõuetekohasel tasemel ei tohi põhjustada sellist maapinna vibratsiooni, et tavapärases korras olles häirib see taristu lähedal toimuvat tegevust ja raudtee lähedal asuvaid piirkondi. |
| --- | --- |

1.4.5.

Raudteesüsteemi käitamine nõuetekohasel tasemel ei tohi põhjustada sellist maapinna vibratsiooni, et tavapärases korras olles häirib see taristu lähedal toimuvat tegevust ja raudtee lähedal asuvaid piirkondi.

1.5.   Tehniline ühilduvus

Taristu ja püsiseadmete tehnilised omadused peavad ühilduma üksteisega ja raudteesüsteemis kasutatavate rongide tehniliste omadustega.

Kui kõnealustest omadustest kinnipidamine osutub võrgustiku teatavates lõikudes keerukaks, siis võib rakendada ajutisi lahendusi, mis tagavad vastavuse tulevikus.

2.   Iga allsüsteemi nõuded

2.1.   Taristu

2.1.1.   Ohutus

Tuleb võtta vajalike meetmeid, et hoida ära soovimatu juurdepääs seadmetele.

Tuleb võtta meetmeid, et piirata inimesi ähvardavaid ohtusid, eriti kui rongid sõidavad raudteejaamadest läbi.

Taristud, millele on avalik juurdepääs, peavad olema projekteeritud ja ehitatud viisil, mis piirab inimeste terviseriske (stabiilsus, tulekahju, juurdepääs, evakueerimine, perroonid jne).

Tuleb kehtestada vajalikud sätted, et võtta arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites ja viaduktidel.

2.2.   Energiavarustus

2.2.1.   Ohutus

Toitesüsteemide töö ei tohi kahjustada rongide või inimeste (sõitjad, personal, raudteeäärsed elanikud ja kolmandad isikud) ohutust.

2.2.2.   Keskkonnakaitse

Elektriliste või termiliste toitesüsteemide töö ei tohi keskkonda häirida rohkem, kui piirmääradega on ette nähtud.

2.2.3.   Tehniline ühilduvus

Kasutatavad elektrilised/termilised toitesüsteemid peavad vastama järgmistele nõuetele:

| — | võimaldama rongidel saavutada kindlaksmääratud tööparameetreid; |
| --- | --- |

—

võimaldama rongidel saavutada kindlaksmääratud tööparameetreid;

| — | elektrilise toitesüsteemi puhul ühilduma rongidele paigaldatud vooluvõtuseadmetega. |
| --- | --- |

—

elektrilise toitesüsteemi puhul ühilduma rongidele paigaldatud vooluvõtuseadmetega.

2.3.   Kontroll ja signaalimine

2.3.1.   Ohutus

Üleeuroopalises tavaraudteevõrgustikus kasutatavad kontrolli- ja signaalimisseadmed ning menetlused peavad rongidel võimaldama liikuda ohutuse tasemel, mis vastab võrgule seatud eesmärkidele. Kontrolli- ja signaalimissüsteemid peavad tagama selliste rongide ohutu liikumise, millel on lubatud liikuda halvenenud tingimustes.

2.3.2.   Tehniline ühilduvus

Kõiki uusi taristuid ja veeremeid, mis on toodetud või mida on arendatud pärast ühilduvate kontrolli ja signaalimise allsüsteemide vastuvõtmist, tuleb kohandada süsteemides kasutamiseks.

Vedurijuhiruumidesse paigaldatud kontrolli- ja signaalimisseadmed peavad võimaldama normaalset töötamist kindlaksmääratud tingimustel kogu raudteesüsteemi piires.

2.4.   Veerem

2.4.1.   Ohutus

Veeremite ja nende ühenduste ehitus peab olema projekteeritud viisil, mis kaitseb reisijate ja vedurijuhi ruume kokkupõrke või rööbastelt mahajooksmise korral.

Elektriseadmestik ei tohi kahjustada ohutust ega kontrolli- ja signaalimisseadmete toimimist.

Pidurdusmehhanismid ja avaldatav surve peavad ühilduma rööbaste, masinaehituse ja signaalimissüsteemidega.

Tuleb võtta meetmeid, mis hoiaksid ära juurdepääsu pinge all olevatele komponentidele, et mitte ohustada inimeste turvalisust.

Ohu korral peavad seadised võimaldama reisijatel teatada vedurijuhile ja

  ja/või rongijuhile ning
  kaasasolevale personalile, et reisijaga

  nendega
  ühendust võetaks. [ME 148]

Juurdepääsu-ustel

  Rongi sisenemine ja sealt väljumine
  peab olema avamis- ja sulgemissüsteem, mis tagab

  ohutu. Uste sulgemis- ja avanemismehhanismid, vahemik uksest perroonini ja rongi teenindamine peavad tagama
  reisijate turvalisuse.
  Rongid peavad olema konstrueeritud nii, et reisijad ei saaks nende külge rippuma jääda. [ME 149]

Tuleb tagada tähistatud avariiväljapääsude olemasolu.

Tuleb kehtestada vajalikud sätted, et võtta arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites.

Piisava intensiivsuse ja kestusega avariivalgustussüsteem rongides on rangelt nõutav.

Rongid peavad olema varustatud valjuhääldisidega, mille kaudu rongi personalil
  ja/või vedurijuhtidel
  on võimalik inimestega suhelda. [ME 150]

Reisijatele tuleb kergesti mõistetaval viisil ja põhjalikult selgitada vajalikke kohapealseid eeskirju nii rongijaamades kui ka rongides (ligipääsukeelud, peale- ja mahaminekukohad, käitumiseeskirjad, piiratud liikuvusega isikute juurdepääsuvõimalused, tähistuste tähendus, ohutsoonid jne). [ME 151]

2.4.2.   Töökindlus ja käideldavus

Olulise tähtsusega seadmete, liikumis-, veo- ja pidurdusseadmete ning samuti kontrollisüsteemi ehitus peab halvenenud olukorras võimaldama rongil töötamist jätkata kasutusse jäänud seadmete varal ilma ohtlike tagajärgedeta.

2.4.3.   Tehniline ühilduvus

Elektriseadmestik peab ühilduma kontrolli- ja signaalimisseadmete tööga.

Elektrilise veojõu korral peavad vooluvõtuseadmete omadused võimaldama rongidel liikuda raudteesüsteemivõrgu toitesüsteemis.

Veeremi omadused peavad võimaldama sellel liikuda mis tahes liinil, millel veerem peaks töötama, võttes arvesse vastavaid kliimatingimusi

  kliima- ja topograafilisi tingimusi
  . [ME 152]

2.4.4.   Juhtseadised

Rongid peavad olema varustatud salvestusseadmega. Kõnealuse seadmega kogutud andmed ja nende töötlemine peab olema ühtlustatud.

2.5.   Hooldus

2.5.1.   Tervisekaitse ja ohutus

Keskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused peavad tagama allsüsteemi ohutu töötamise ning ei tohi kahjustada inimeste tervist ega ohutust.

2.5.2.   Keskkonnakaitse

Hoolduskeskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused ei tohi ületada ümbritseva keskkonna suhtes lubatud saaste taset.

2.5.3.   Tehniline ühilduvus

Raudteerongide hooldusseadmed peavad võimaldama ohutuse, tervishoiu ja mugavusega seotud toimingute teostamist kõikidel veeremitel, mille jaoks need on projekteeritud.

2.6.   Käitamine ja liikluskorraldus

2.6.1.   Ohutus

Võrgustiku kasutuseeskirjade ning vedurijuhtide,
  tehnilise vaguniteeninduse, signalisti ja
  rongi ja juhtimiskeskuste personali kutsekvalifikatsiooni ühtlustatus peab tagama ohutu töötamise, pidades silmas rahvusvaheliste ja siseriiklike teenuste erinevaid nõudeid.
  Kogu liidus tuleb teha pingutusi kõrget kvalifikatsiooni pakkuva kõrgetasemelise koolituse tagamiseks. [ME 153]

Käitamise ja hoolduse intervallide, hooldus- ja juhtimiskeskuse personali koolituse ja kvalifikatsiooni ning asjaomaste raudteeveo-ettevõtjate poolt juhtimis- ja hoolduskeskustes sisse seatud kvaliteedi tagamise süsteemi reguleeritus peavad tagama kõrgetasemelise ohutuse.

2.6.2.   Töökindlus ja käideldavus

Hooldustegevus ja selle perioodid, hoolduspersonali koolitus ja kvalifikatsioon ning hoolduskeskustes asjaomaste raudteeveo-ettevõtjate poolt sisse seatud kvaliteedi tagamise süsteem peavad tagama süsteemi töökindluse ja käideldavuse kõrge taseme.

2.6.3.   Tehniline ühilduvus

Võrgustiku käitamise eeskirjade ning vedurijuhtide, rongi personali ja liikluskorraldajate kvalifikatsiooni ühtlustatus peab tagama raudteesüsteemi tõhusa käitamise, pidades silmas riigipiire ületavate ja siseriiklike teenuste erinevaid nõudeid.

2.7.   Telemaatilised seadmed kauba- ja reisijateveo jaoks

2.7.1.   Tehniline ühilduvus

Olulised nõuded telemaatiliste seadmete kohta tagavad teeninduse minimaalse taseme reisijate- ja kaubaveoettevõtjate jaoks, eriti tehnilise ühilduvuse osas.

Tuleb võtta meetmeid, et tagada järgmine:

| — | andmebaaside, tarkvara ja andmeside protokollide arendamine viisil, mis võimaldab maksimaalset andmevahetust erinevate taotlejate ja ettevõtjate vahel, välja arvatud konfidentsiaalsed äriandmed; |
| --- | --- |

—

andmebaaside, tarkvara ja andmeside protokollide arendamine viisil, mis võimaldab maksimaalset andmevahetust erinevate taotlejate ja ettevõtjate vahel, välja arvatud konfidentsiaalsed äriandmed;

| — | kasutajate lihtne juurdepääs teabele. |
| --- | --- |

—

kasutajate lihtne juurdepääs teabele.

2.7.2.   Töökindlus ja käideldavus

Andmebaaside, tarkvara ja andmeside protokollide kasutusviisid, haldamine, ajakohastamine ja hooldus peavad tagama süsteemide tõhususe ja kvaliteetse teeninduse.

2.7.3.   Tervisekaitse

Süsteemide ja kasutajate vahelised liidesed peavad vastama ergonoomia ja tervisekaitse miinimumeeskirjadele.

2.7.4.   Ohutus

Ohutusega seotud teabe säilitamine või edastamine peab toimuma sobival tasemel terviklikult ja töökindlalt.

IV LISA

A OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv

koos selle muudatustega

(osutatud artiklis 55)

| Direktiiv 2008/57/EÜ | (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.) |
| --- | --- |
| Direktiiv 2009/131/EÜ | (ELT L 273, 17.10.2009, lk 12) |
| Direktiiv 2011/18/EL | (ELT L 57, 2.3.2011, lk 21) |

Direktiiv 2008/57/EÜ

(ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.)

Direktiiv 2009/131/EÜ

(ELT L 273, 17.10.2009, lk 12)

Direktiiv 2011/18/EL

(ELT L 57, 2.3.2011, lk 21)

B OSA

Siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtajad

(osutatud artiklis 55)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtaeg |
| --- | --- |
| Direktiiv 2008/57/EÜ | 19. juuli 2010 |
| Direktiiv 2009/131/EÜ | 19. juuli 2010 |
| 2011/18/EL | 31. detsember 2011 |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtaeg

Direktiiv 2008/57/EÜ

19. juuli 2010

Direktiiv 2009/131/EÜ

19. juuli 2010

2011/18/EL

31. detsember 2011

V LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 2008/57/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 punktid a–z | Artikli 2 lõiked 1–24 |
| ----- | Artikli 2 lõiked 25–41 |
| Artikkel 3 | ----- |
| Artikkel 4 | Artikkel 3 |
| Artikli 5 lõige 1 kuni lõike 3 punkt g | Artikli 4 lõige 1 kuni lõike 3 punkt g |
| ----- | Artikli 4 lõike 3 punktid h ja i |
| Artikli 5 lõiked 4–8 | Artikli 4 lõiked 4–8 |
| Artikkel 6 | Artikkel 5 |
| Artikkel 7 | Artikkel 6 |
| Artikkel 8 | ----- |
| Artikkel 9 | Artikkel 7 |
| Artikkel 10 | Artikkel 8 |
| Artikkel 11 | Artikkel 9 |
| Artikkel 12 | ----- |
| Artikkel 13 | Artikkel 10 |
| Artikkel 14 | Artikkel 11 |
| Artikli 15 lõige 1 | Artikli 18 lõige 3 ja artikli 19 lõige 2 |
| Artikli 15 lõiked 2 ja 3 | ----- |
| Artikkel 16 | Artikkel 12 |
| Artikkel 17 | Artiklid 13 ja 14 |
| Artikkel 18 | Artikkel 15 |
| Artikkel 19 | Artikkel 16 |
| ----- | Artikkel 17 |
| ----- | Artikkel 18 (v.a artikli 18 lõige 3) |
| ----- | Artiklid 19 ja 20 |
| Artikkel 20 | ----- |
| Artikkel 21 | Artikkel 21 |
| Artiklid 22–25 | ----- |
| Artikkel 26 | Artikkel 22 |
| Artikkel 27 | Artikli 14 lõige 8 |
| Artikkel 28 ja VIII lisa | Artiklid 23–41 |
| Artikkel 29 | Artikkel 48 |
| Artiklid 30 ja 31 | ----- |
| Artikkel 32 | Artikkel 42 |
| Artikkel 33 | Artikkel 43 |
| Artikkel 34 | Artikkel 44 |
| Artikkel 35 | Artikkel 45 |
| Artikkel 36 | ----- |
| ----- | Artiklid 46 ja 47 |
| Artikkel 37 | Artikkel 49 |
| Artikkel 38 | Artikkel 54 |
| Artikkel 39 | Artikkel 50 |
| ----- | Artiklid 51 ja 52 |
| ----- | Artikkel 53 |
| Artikkel 40 | Artikkel 55 |
| Artikkel 41 | Artikkel 56 |
| Artikkel 42 | Artikkel 57 |
| I–III lisa | I–III lisa |
| IV lisa | Artikli 8 lõige 2 |
| V ja VI lisa | Artikli 15 lõige 7 |
| VII lisa | Artikli 14 lõige 8 |
| VIII lisa | Artiklid 27, 28 ja 29 |
| IX lisa | Artikli 7 lõige 3 |
| X lisa | IV lisa |
| XI lisa | V lisa |

Direktiiv 2008/57/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 punktid a–z

Artikli 2 lõiked 1–24

-----

Artikli 2 lõiked 25–41

Artikkel 3

-----

Artikkel 4

Artikkel 3

Artikli 5 lõige 1 kuni lõike 3 punkt g

Artikli 4 lõige 1 kuni lõike 3 punkt g

-----

Artikli 4 lõike 3 punktid h ja i

Artikli 5 lõiked 4–8

Artikli 4 lõiked 4–8

Artikkel 6

Artikkel 5

Artikkel 7

Artikkel 6

Artikkel 8

-----

Artikkel 9

Artikkel 7

Artikkel 10

Artikkel 8

Artikkel 11

Artikkel 9

Artikkel 12

-----

Artikkel 13

Artikkel 10

Artikkel 14

Artikkel 11

Artikli 15 lõige 1

Artikli 18 lõige 3 ja artikli 19 lõige 2

Artikli 15 lõiked 2 ja 3

-----

Artikkel 16

Artikkel 12

Artikkel 17

Artiklid 13 ja 14

Artikkel 18

Artikkel 15

Artikkel 19

Artikkel 16

-----

Artikkel 17

-----

Artikkel 18 (v.a artikli 18 lõige 3)

-----

Artiklid 19 ja 20

Artikkel 20

-----

Artikkel 21

Artikkel 21

Artiklid 22–25

-----

Artikkel 26

Artikkel 22

Artikkel 27

Artikli 14 lõige 8

Artikkel 28 ja VIII lisa

Artiklid 23–41

Artikkel 29

Artikkel 48

Artiklid 30 ja 31

-----

Artikkel 32

Artikkel 42

Artikkel 33

Artikkel 43

Artikkel 34

Artikkel 44

Artikkel 35

Artikkel 45

Artikkel 36

-----

-----

Artiklid 46 ja 47

Artikkel 37

Artikkel 49

Artikkel 38

Artikkel 54

Artikkel 39

Artikkel 50

-----

Artiklid 51 ja 52

-----

Artikkel 53

Artikkel 40

Artikkel 55

Artikkel 41

Artikkel 56

Artikkel 42

Artikkel 57

I–III lisa

I–III lisa

IV lisa

Artikli 8 lõige 2

V ja VI lisa

Artikli 15 lõige 7

VII lisa

Artikli 14 lõige 8

VIII lisa

Artiklid 27, 28 ja 29

IX lisa

Artikli 7 lõige 3

X lisa

IV lisa

XI lisa

V lisa

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/485 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/485

---

P7_TA(2014)0150

Raudteeohutus ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv raudteeohutuse kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0031 – C7-0028/2013 – 2013/0016(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2017/C 285/55)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0031), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0031),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 91 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0028/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 91 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0028/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Leedu parlamendi, Rumeenia Senati ja Rootsi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Leedu parlamendi, Rumeenia Senati ja Rootsi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 8. oktoobri 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 8. oktoobri 2013. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (3),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni kirja transpordi- ja turismikomisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni kirja transpordi- ja turismikomisjonile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0015/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0015/2014),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 122.

(2)  ELT C 356, 5.12.2013, lk 92.

(3)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0016

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL raudteeohutuse kohta (uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ (4) on oluliselt muudetud. Kuna on vaja teha täiendavaid muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ (4) on oluliselt muudetud. Kuna on vaja teha täiendavaid muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (1 a) | Raudtee on juba ohutuim transpordiliik liidus ja on viimastel kümnenditel muutunud veelgi ohutumaks. Kuigi veomaht on võrreldes 200 miljardi reisijakilomeetriga 1970. aastal suurenenud praeguseks rohkem kui 300 miljardile reisijakilomeetrile, on hukkunud rongireisijate keskmine arv aastas vähenenud võrreldes 1970ndate aastate algusega 400 inimeselt vähem kui 100 inimesele. [ME 1] |
| --- | --- |

(1 a)

Raudtee on juba ohutuim transpordiliik liidus ja on viimastel kümnenditel muutunud veelgi ohutumaks. Kuigi veomaht on võrreldes 200 miljardi reisijakilomeetriga 1970. aastal suurenenud praeguseks rohkem kui 300 miljardile reisijakilomeetrile, on hukkunud rongireisijate keskmine arv aastas vähenenud võrreldes 1970ndate aastate algusega 400 inimeselt vähem kui 100 inimesele. [ME 1]

| (1 b) | Ohutust ei tuleks tagada mitte ainult reisijatele ja personalile, sh alltöövõtjatele, vaid ka raudteeületuskohtade kasutajatele ja raudtee läheduses elavatele isikutele. [ME 2] |
| --- | --- |

(1 b)

Ohutust ei tuleks tagada mitte ainult reisijatele ja personalile, sh alltöövõtjatele, vaid ka raudteeületuskohtade kasutajatele ja raudtee läheduses elavatele isikutele. [ME 2]

| (1 c) | Raudteeohutust tuleks tehnika ja teaduse arenguga kooskõlas veelgi suurendada, võttes arvesse raudteetranspordi konkurentsivõime eeldatavat paranemist. [ME 3] |
| --- | --- |

(1 c)

Raudteeohutust tuleks tehnika ja teaduse arenguga kooskõlas veelgi suurendada, võttes arvesse raudteetranspordi konkurentsivõime eeldatavat paranemist. [ME 3]

| (1 d) | Liidu raudteekeskkonnas on toimunud põhjalikud muutused, mis eelkõige on tingitud 1990ndate aastate alguses vastu võetud kolmest liidu raudteealaste õigusaktide paketist. Ühtse Euroopa raudteepiirkonna järk-järgulist loomist iseloomustavad osapoolte rohkus, alltöövõtjate järjest suurenev kasutamine ja uute ettevõtjate sagedasem turuletulek. Selles väga keerulises keskkonnas sõltub raudteeohutus eelkõige kõigi osapoolte, nimelt raudteeveo-ettevõtjate, taristuettevõtjate, raudteetööstuse ja ohutusasutuste omavahelisest koostoimest. Ohutusalastes õigusaktides tuleks nimetatud muutusi arvesse võtta ning kehtestada kohased teavitamis-, juhtimis- ja hädaolukorras tegutsemise menetlused ja vahendid. [ME 4] |
| --- | --- |

(1 d)

Liidu raudteekeskkonnas on toimunud põhjalikud muutused, mis eelkõige on tingitud 1990ndate aastate alguses vastu võetud kolmest liidu raudteealaste õigusaktide paketist. Ühtse Euroopa raudteepiirkonna järk-järgulist loomist iseloomustavad osapoolte rohkus, alltöövõtjate järjest suurenev kasutamine ja uute ettevõtjate sagedasem turuletulek. Selles väga keerulises keskkonnas sõltub raudteeohutus eelkõige kõigi osapoolte, nimelt raudteeveo-ettevõtjate, taristuettevõtjate, raudteetööstuse ja ohutusasutuste omavahelisest koostoimest. Ohutusalastes õigusaktides tuleks nimetatud muutusi arvesse võtta ning kehtestada kohased teavitamis-, juhtimis- ja hädaolukorras tegutsemise menetlused ja vahendid. [ME 4]

| (2) | Direktiiviga
  2004/49/EÜ
  loodi ühine raudteeohutuse õigusraamistik nii, et ühtlustati ohutuseeskirjade sisu, raudteeveo-ettevõtjate ohutussertifitseerimist, riiklike ohutusasutuste ülesandeid ja rolli ning õnnetusjuhtumite uurimist. Selleks et luua Raudteeveoteenuste ühtne turg,

  ühtse turu praegu jätkuva loomise tulemuseks on eri osapoolte ja sideliideste rohkus. Raudteeohutuse tagamiseks sellises keskkonnas
  tuleb kõnealune direktiiv põhjalikult läbi vaadata. [ME 5] |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga
  2004/49/EÜ
  loodi ühine raudteeohutuse õigusraamistik nii, et ühtlustati ohutuseeskirjade sisu, raudteeveo-ettevõtjate ohutussertifitseerimist, riiklike ohutusasutuste ülesandeid ja rolli ning õnnetusjuhtumite uurimist. Selleks et luua Raudteeveoteenuste ühtne turg,

  ühtse turu praegu jätkuva loomise tulemuseks on eri osapoolte ja sideliideste rohkus. Raudteeohutuse tagamiseks sellises keskkonnas
  tuleb kõnealune direktiiv põhjalikult läbi vaadata. [ME 5]

| (2 a) | Arvestades jätkuvaid erinevusi ohutusnõuetes, mis mõjutavad raudteetranspordi optimaalset toimimist liidus, on eriti tähtis jätkata tegevus- ja ohutusnõuete ning õnnetuste uurimise eeskirjade ühtlustamist. [ME 6] |
| --- | --- |

(2 a)

Arvestades jätkuvaid erinevusi ohutusnõuetes, mis mõjutavad raudteetranspordi optimaalset toimimist liidus, on eriti tähtis jätkata tegevus- ja ohutusnõuete ning õnnetuste uurimise eeskirjade ühtlustamist. [ME 6]

| (2 b) | Ühtlustamine ei tohiks aga ohustada ühegi liikmesriigi praegust ohutustaset. [ME 7] |
| --- | --- |

(2 b)

Ühtlustamine ei tohiks aga ohustada ühegi liikmesriigi praegust ohutustaset. [ME 7]

| (2 c) | Raudteeohutuse ning inimelude, rahvatervise ja keskkonna kaitsmiseks on kõige olulisem nõuetekohaselt jõustada ja veelgi täiendada nõukogu direktiivi 96/49/EÜ

   (5)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ

   (6). [ME 8] |
| --- | --- |

(2 c)

Raudteeohutuse ning inimelude, rahvatervise ja keskkonna kaitsmiseks on kõige olulisem nõuetekohaselt jõustada ja veelgi täiendada nõukogu direktiivi 96/49/EÜ

   (5)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ

   (6). [ME 8]

| (3) | Metroode, trammide
  , tramm-rongide
  ja teiste kergraudteesüsteemide kohta kehtivad paljudes liikmesriikides kohalikud või piirkondlikud ohutuseeskirjad ja nende üle teostavad järelevalvet sageli kohalikud või piirkondlikud ametiasutused ning need ei ole hõlmatud koostalitlust või litsentseerimist käsitlevate liidu nõuetega. Lisaks kehtivad trammide kohta sageli maateeohutuse alased õigusaktid ning seepärast ei saaks neid täiel määral reguleerida raudtee ohutuseeskirjadega. Seepärast tuleks sellised kohalikud raudteesüsteemid käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta. See ei takista liikmesriike kohaldamast käesoleva direktiivi sätteid kohalike raudteesüsteemide suhtes vabatahtlikkuse alusel, kui nad peavad seada asjakohaseks. [ME 9] |
| --- | --- |

(3)

Metroode, trammide
  , tramm-rongide
  ja teiste kergraudteesüsteemide kohta kehtivad paljudes liikmesriikides kohalikud või piirkondlikud ohutuseeskirjad ja nende üle teostavad järelevalvet sageli kohalikud või piirkondlikud ametiasutused ning need ei ole hõlmatud koostalitlust või litsentseerimist käsitlevate liidu nõuetega. Lisaks kehtivad trammide kohta sageli maateeohutuse alased õigusaktid ning seepärast ei saaks neid täiel määral reguleerida raudtee ohutuseeskirjadega. Seepärast tuleks sellised kohalikud raudteesüsteemid käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta. See ei takista liikmesriike kohaldamast käesoleva direktiivi sätteid kohalike raudteesüsteemide suhtes vabatahtlikkuse alusel, kui nad peavad seada asjakohaseks. [ME 9]

| (4) | Liidu raudteesüsteemi ohutustase on üldiselt kõrge, eriti maanteetranspordiga võrreldes. Ohutust tuleb tehnika ja teaduse arenguga kooskõlas veelgi suurendada,
  niivõrd,
  kui see on mõistlikult teostatav, võttes arvesse raudteetranspordi konkurentsivõime eeldatavat paranemist. [ME 10] |
| --- | --- |

(4)

Liidu raudteesüsteemi ohutustase on üldiselt kõrge, eriti maanteetranspordiga võrreldes. Ohutust tuleb tehnika ja teaduse arenguga kooskõlas veelgi suurendada,
  niivõrd,
  kui see on mõistlikult teostatav, võttes arvesse raudteetranspordi konkurentsivõime eeldatavat paranemist. [ME 10]

| (4 a) | Ohutus sõltub ennekõike raudteetaristu, toimingute, tootjate ja ohutusasutuste koostoimest. Ohutuse tagamiseks ja täiustamiseks tuleks kasutada asjakohaseid vahendeid ja neid edasi arendada. [ME 11] |
| --- | --- |

(4 a)

Ohutus sõltub ennekõike raudteetaristu, toimingute, tootjate ja ohutusasutuste koostoimest. Ohutuse tagamiseks ja täiustamiseks tuleks kasutada asjakohaseid vahendeid ja neid edasi arendada. [ME 11]

| (5) | Raudteesüsteemi peamised

  kõik
  osalised, taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad peaksid kandma täit vastutust süsteemi ohutuse eest, igaüks omas osas. Kui see on asjakohane, peaksid nad tegema koostööd riskikontrollimeetmete rakendamisel. Liikmesriigid peaksid selgelt eristama seda vahetut vastutust ohutuse eest ning riiklike ohutusasutuste ülesannet siseriikliku õigusliku raamistiku tagamisel ja kõigi käitajate tegevuse järelevalvel. [ME 12] |
| --- | --- |

(5)

Raudteesüsteemi peamised

  kõik
  osalised, taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad peaksid kandma täit vastutust süsteemi ohutuse eest, igaüks omas osas. Kui see on asjakohane, peaksid nad tegema koostööd riskikontrollimeetmete rakendamisel. Liikmesriigid peaksid selgelt eristama seda vahetut vastutust ohutuse eest ning riiklike ohutusasutuste ülesannet siseriikliku õigusliku raamistiku tagamisel ja kõigi käitajate tegevuse järelevalvel. [ME 12]

| (6) | Taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vastutus raudteesüsteemi käitamise eest ei välista teiste selliste osaliste nagu tootjate, vedajate, saatjate, täitjate, laadijate,
  mahalaadijate, kaubasaajate,
  hoolduse eest vastutavate üksuste, hoolduse tarnijate, vagunihaldajate,

  veeremiüksuste omanike
  ,
  veeremiüksuste haldajate,
  teenuseosutajate ning hankeüksuste vastutust oma toodete või teenuste eest
  ja riskikontrollimeetmete rakendamise eest
  . Selleks et hoida ära oht, et vastutust ei võeta nõuetekohaselt, tuleks iga asjakohane osaline teha
  lepinguliste kokkulepete kaudu
  vastutavaks oma konkreetse protsessi eest. Kõik raudteesüsteemi osalised peaksid vastutama selle eest, et teistele osalistele edastatakse terviklik ja tõene asjakohane teave, mis võimaldab kontrollida, kas veeremiüksused on käitamiskõlbulikud.

  on vajalik veeremiüksuse ohutuks käitamiseks,
  eelkõige hõlmab see teavet

  teave
  veeremiüksuse seisundi ja varasema hoolduse kohta, hooldusraamatuid

  hooldusraamatud
  , laadimistoimingute jälgitavust ja saatelehti

  jälgitavus ja saatelehed
  . [ME 13] |
| --- | --- |

(6)

Taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vastutus raudteesüsteemi käitamise eest ei välista teiste selliste osaliste nagu tootjate, vedajate, saatjate, täitjate, laadijate,
  mahalaadijate, kaubasaajate,
  hoolduse eest vastutavate üksuste, hoolduse tarnijate, vagunihaldajate,

  veeremiüksuste omanike
  ,
  veeremiüksuste haldajate,
  teenuseosutajate ning hankeüksuste vastutust oma toodete või teenuste eest
  ja riskikontrollimeetmete rakendamise eest
  . Selleks et hoida ära oht, et vastutust ei võeta nõuetekohaselt, tuleks iga asjakohane osaline teha
  lepinguliste kokkulepete kaudu
  vastutavaks oma konkreetse protsessi eest. Kõik raudteesüsteemi osalised peaksid vastutama selle eest, et teistele osalistele edastatakse terviklik ja tõene asjakohane teave, mis võimaldab kontrollida, kas veeremiüksused on käitamiskõlbulikud.

  on vajalik veeremiüksuse ohutuks käitamiseks,
  eelkõige hõlmab see teavet

  teave
  veeremiüksuse seisundi ja varasema hoolduse kohta, hooldusraamatuid

  hooldusraamatud
  , laadimistoimingute jälgitavust ja saatelehti

  jälgitavus ja saatelehed
  . [ME 13]

| (6 a) | Kaubavagunitega juhtunud rasked õnnetused on näidanud, et liidu tasandil ühtlustatud kohustuslikud eeskirjad raudtee kaubavagunite, reisijateveoveeremi ja vedurite hooldussageduse ja hoolduskordade kohta on vajalikud. [ME 14] |
| --- | --- |

(6 a)

Kaubavagunitega juhtunud rasked õnnetused on näidanud, et liidu tasandil ühtlustatud kohustuslikud eeskirjad raudtee kaubavagunite, reisijateveoveeremi ja vedurite hooldussageduse ja hoolduskordade kohta on vajalikud. [ME 14]

| (7) | Iga raudteeveo-ettevõtja, taristuettevõtja ning hoolduse eest vastutav üksus peaks tagama, et tema töövõtjad ja muud osalised rakendavad riskikontrollimeetmeid. Selleks peaksid nad kohaldama ühiste ohutusmeetoditega ette nähtud jälgimismeetodeid. Nende töövõtjad peaksid rakendama seda menetlust lepinguliste kokkulepete kaudu. Kuna sellised kokkulepped on raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate ohutusjuhtimissüsteemi oluline osa, peaksid raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad kõnealused kokkulepped avalikustama Euroopa Liidu Raudteeameti (edaspidi „amet“) või riikliku ohutusasutuse taotlusel järelevalvetegevuse kontekstis. |
| --- | --- |

(7)

Iga raudteeveo-ettevõtja, taristuettevõtja ning hoolduse eest vastutav üksus peaks tagama, et tema töövõtjad ja muud osalised rakendavad riskikontrollimeetmeid. Selleks peaksid nad kohaldama ühiste ohutusmeetoditega ette nähtud jälgimismeetodeid. Nende töövõtjad peaksid rakendama seda menetlust lepinguliste kokkulepete kaudu. Kuna sellised kokkulepped on raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate ohutusjuhtimissüsteemi oluline osa, peaksid raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad kõnealused kokkulepped avalikustama Euroopa Liidu Raudteeameti (edaspidi „amet“) või riikliku ohutusasutuse taotlusel järelevalvetegevuse kontekstis.

| (7 a) | Tootjate, hoolduse tarnijate ja raudteeveo-ettevõtjate vaheline koostöö on viimastel aastakümnetel vähenenud. Seetõttu on kogu raudteesüsteemi ohutuse tagamiseks vaja ühtlustada hoolduskordade minimaalne vahe ja kvaliteedinõuded. [ME 15] |
| --- | --- |

(7 a)

Tootjate, hoolduse tarnijate ja raudteeveo-ettevõtjate vaheline koostöö on viimastel aastakümnetel vähenenud. Seetõttu on kogu raudteesüsteemi ohutuse tagamiseks vaja ühtlustada hoolduskordade minimaalne vahe ja kvaliteedinõuded. [ME 15]

| (8) | Järk-järgult on kehtestatud ühised ohutuseesmärgid ja ühised ohutusmeetodid, et tagada kõrge ohutustase ning seda tõsta, kui see on vajalik ja mõistlikult teostatav. Need peaksid olema ohutuse ja käitajate tulemuslikkuse hindamise vahendid nii liidu tasandil kui ka liikmesriikides. On kehtestatud ühised ohutusnäitajad, et hinnata, kas süsteemid vastavad ühistele ohutuseesmärkidele, ning hõlbustada raudteede ohutustaseme jälgimist. [ME 16] |
| --- | --- |

(8)

Järk-järgult on kehtestatud ühised ohutuseesmärgid ja ühised ohutusmeetodid, et tagada kõrge ohutustase ning seda tõsta, kui see on vajalik ja mõistlikult teostatav. Need peaksid olema ohutuse ja käitajate tulemuslikkuse hindamise vahendid nii liidu tasandil kui ka liikmesriikides. On kehtestatud ühised ohutusnäitajad, et hinnata, kas süsteemid vastavad ühistele ohutuseesmärkidele, ning hõlbustada raudteede ohutustaseme jälgimist. [ME 16]

| (9) | Siseriiklikud eeskirjad, mille aluseks on sageli siseriiklikud tehnilised standardid, on

  asendatakse
  järkjärgult asendatud ühistel standarditel põhinevate eeskirjadega, mis on kehtestatud ühiste ohutuseeskirjadega, ühiste ohutusmeetoditega ja koostalitluse tehniliste kirjeldustega (KTKdega). Selleks et kõrvaldada koostalitluse tõkked, tuleks KTKde kogu liidu raudteesüsteemile laiendamisega ja KTKde avatud punktide sulgemisega vähendada siseriiklike eeskirjade arvu. Selleks peaksid

  peavad
  liikmesriigid oma siseriiklike eeskirjade süsteemi pidevalt ajakohastama, jätma vananenud eeskirjad kõrvale ning teavitama sellest
  kohe
  komisjoni ja ametit. [ME 17] |
| --- | --- |

(9)

Siseriiklikud eeskirjad, mille aluseks on sageli siseriiklikud tehnilised standardid, on

  asendatakse
  järkjärgult asendatud ühistel standarditel põhinevate eeskirjadega, mis on kehtestatud ühiste ohutuseeskirjadega, ühiste ohutusmeetoditega ja koostalitluse tehniliste kirjeldustega (KTKdega). Selleks et kõrvaldada koostalitluse tõkked, tuleks KTKde kogu liidu raudteesüsteemile laiendamisega ja KTKde avatud punktide sulgemisega vähendada siseriiklike eeskirjade arvu. Selleks peaksid

  peavad
  liikmesriigid oma siseriiklike eeskirjade süsteemi pidevalt ajakohastama, jätma vananenud eeskirjad kõrvale ning teavitama sellest
  kohe
  komisjoni ja ametit. [ME 17]

| (10) | Pidades silmas astmelist lähenemisviisi, mille eesmärk on kõrvaldada raudteesüsteemi koostalitluse tõkked
  raudtee kõrget ohutustaset säilitades
  ja seega vähendada KTKde vastuvõtmiseks kuluvat aega, tuleks võtta meetmeid, et liikmesriigid ei võtaks vastu uusi siseriiklikke eeskirju ega alustaks projekte, mis muudaksid praeguse süsteemi veelgi keerukamaks. Ohutusjuhtimissüsteem on õnnetusjuhtumite ärahoidmise tunnustatud vahend
  . Liikmesriigid, amet
  ning raudteeveo-ettevõtjad vastutavad selle eest, et õnnetusjuhtumite kordumise ärahoidmiseks võetakse kohe parandusmeetmeid. Liikmesriigid ei peaks vähendama raudteeveo-ettevõtjate vastutust nii, et nad kehtestavad kohe pärast õnnetusjuhtumi toimumist uued siseriiklikud eeskirjad. [ME 18] |
| --- | --- |

(10)

Pidades silmas astmelist lähenemisviisi, mille eesmärk on kõrvaldada raudteesüsteemi koostalitluse tõkked
  raudtee kõrget ohutustaset säilitades
  ja seega vähendada KTKde vastuvõtmiseks kuluvat aega, tuleks võtta meetmeid, et liikmesriigid ei võtaks vastu uusi siseriiklikke eeskirju ega alustaks projekte, mis muudaksid praeguse süsteemi veelgi keerukamaks. Ohutusjuhtimissüsteem on õnnetusjuhtumite ärahoidmise tunnustatud vahend
  . Liikmesriigid, amet
  ning raudteeveo-ettevõtjad vastutavad selle eest, et õnnetusjuhtumite kordumise ärahoidmiseks võetakse kohe parandusmeetmeid. Liikmesriigid ei peaks vähendama raudteeveo-ettevõtjate vastutust nii, et nad kehtestavad kohe pärast õnnetusjuhtumi toimumist uued siseriiklikud eeskirjad. [ME 18]

| (10 a) | Rongijuhtimis- ja signalisatsioonisüsteemid on raudteeohutuse tagamiseks kriitilise tähtsusega. Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) ühtlustatud väljatöötamine ja kasutuselevõtt liidu raudteevõrgustikus aitab ohutustaset olulisel määral tõsta. [ME 19] |
| --- | --- |

(10 a)

Rongijuhtimis- ja signalisatsioonisüsteemid on raudteeohutuse tagamiseks kriitilise tähtsusega. Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) ühtlustatud väljatöötamine ja kasutuselevõtt liidu raudteevõrgustikus aitab ohutustaset olulisel määral tõsta. [ME 19]

| (11) | Oma ülesannete ja kohustuste täitmisel peaksid taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad rakendama ohutusjuhtimissüsteemi, mis vastab liidu nõuetele ja sisaldab ühiseid elemente. Ohutust ja ohutusjuhtimissüsteemi rakendamist käsitlev teave tuleks esitada ametile ja asjaomase liikmesriigi riiklikule ohutusasutusele. |
| --- | --- |

(11)

Oma ülesannete ja kohustuste täitmisel peaksid taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad rakendama ohutusjuhtimissüsteemi, mis vastab liidu nõuetele ja sisaldab ühiseid elemente. Ohutust ja ohutusjuhtimissüsteemi rakendamist käsitlev teave tuleks esitada ametile ja asjaomase liikmesriigi riiklikule ohutusasutusele.

| (11 a) | Raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad peaksid oma ohutuskultuuri raames kehtestama nn õigluse kultuuri, et aktiivselt julgustada töötajaid teatama ohutusega seotud õnnetustest, vahejuhtumitest ja ohuolukordadest, ilma et neid selle eest karistataks või diskrimineeritaks. Õigluse kultuur võimaldab raudteetööstusel õnnetusjuhtumitest, vahejuhtumitest ja ohuolukordadest järeldusi teha ning seega parandada töötajate ja reisijate ohutust raudteel. [ME 20] |
| --- | --- |

(11 a)

Raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad peaksid oma ohutuskultuuri raames kehtestama nn õigluse kultuuri, et aktiivselt julgustada töötajaid teatama ohutusega seotud õnnetustest, vahejuhtumitest ja ohuolukordadest, ilma et neid selle eest karistataks või diskrimineeritaks. Õigluse kultuur võimaldab raudteetööstusel õnnetusjuhtumitest, vahejuhtumitest ja ohuolukordadest järeldusi teha ning seega parandada töötajate ja reisijate ohutust raudteel. [ME 20]

| (12) | Selleks et tagada raudteeohutuse kõrge tase ja kõigile raudteeveo-ettevõtjatele võrdsed tingimused, peaksid nad täitma samu ohutusnõudeid. Litsentseeritud raudteeveo-ettevõtjal peaks raudteetaristule juurdepääsu saamiseks olema ohutussertifikaat. Ohutussertifikaadiga tuleks tõendada, et raudteeveo-ettevõtja on kehtestanud ohutusjuhtimissüsteemi ja on suuteline asjakohaseid ohutusstandardeid ja -eeskirju täitma
  kõikides liikmesriikides, kus ta tegutseb
  . Rahvusvaheliste veoteenuste puhul peaks piisama ohutusjuhtimissüsteemi ühekordsest heakskiitmisest liidu tasandil
  või territooriumi tasandil, kus raudtee-ettevõtja raudteetaristust kasutama hakkab
  . [ME 21] |
| --- | --- |

(12)

Selleks et tagada raudteeohutuse kõrge tase ja kõigile raudteeveo-ettevõtjatele võrdsed tingimused, peaksid nad täitma samu ohutusnõudeid. Litsentseeritud raudteeveo-ettevõtjal peaks raudteetaristule juurdepääsu saamiseks olema ohutussertifikaat. Ohutussertifikaadiga tuleks tõendada, et raudteeveo-ettevõtja on kehtestanud ohutusjuhtimissüsteemi ja on suuteline asjakohaseid ohutusstandardeid ja -eeskirju täitma
  kõikides liikmesriikides, kus ta tegutseb
  . Rahvusvaheliste veoteenuste puhul peaks piisama ohutusjuhtimissüsteemi ühekordsest heakskiitmisest liidu tasandil
  või territooriumi tasandil, kus raudtee-ettevõtja raudteetaristust kasutama hakkab
  . [ME 21]

| (13) | On kehtestatud direktiivil 2004/49/EÜ põhinevad jälgimise, vastavushindamise, järelevalve ning riskihindamise ühtlustatud meetodid

  miinimummeetodid
  , mida kohaldatakse raudteeveo-ettevõtjate ja riiklike ohutusasutuste suhtes. Kõnealune õigusraamistik on piisavalt küps, et minna järk-järgult üle ühtsele ohutussertifikaadile, mis kehtib
  kindlaksmääratud toimimisaladel
  kogu liidus. Üleminek ühtsele ohutussertifikaadile peaks aitama muuta raudteesüsteemi tulemuslikumaks ja vähendada raudteeveo-ettevõtjate halduskoormust
  , muutes raudteetranspordi seeläbi transpordiliikide vahelises konkurentsis konkurentsivõimelisemaks
  . [ME 22] |
| --- | --- |

(13)

On kehtestatud direktiivil 2004/49/EÜ põhinevad jälgimise, vastavushindamise, järelevalve ning riskihindamise ühtlustatud meetodid

  miinimummeetodid
  , mida kohaldatakse raudteeveo-ettevõtjate ja riiklike ohutusasutuste suhtes. Kõnealune õigusraamistik on piisavalt küps, et minna järk-järgult üle ühtsele ohutussertifikaadile, mis kehtib
  kindlaksmääratud toimimisaladel
  kogu liidus. Üleminek ühtsele ohutussertifikaadile peaks aitama muuta raudteesüsteemi tulemuslikumaks ja vähendada raudteeveo-ettevõtjate halduskoormust
  , muutes raudteetranspordi seeläbi transpordiliikide vahelises konkurentsis konkurentsivõimelisemaks
  . [ME 22]

| (14) | Ühtne ohutussertifikaat tuleks välja anda selliste tõendite alusel, mis näitavad, et raudteeveo-ettevõtja on kehtestanud oma ohutusjuhtimissüsteemi. Kõnealuste tõendite saamiseks võib olla vaja raudteeveo-ettevõtjat mitte üksnes kohapeal kontrollida, vaid ka teha järelevalvet, et hinnata, kas raudteeveo-ettevõtja rakendab pärast ühtse ohutussertifikaadi saamist oma ohutussüsteemi nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(14)

Ühtne ohutussertifikaat tuleks välja anda selliste tõendite alusel, mis näitavad, et raudteeveo-ettevõtja on kehtestanud oma ohutusjuhtimissüsteemi. Kõnealuste tõendite saamiseks võib olla vaja raudteeveo-ettevõtjat mitte üksnes kohapeal kontrollida, vaid ka teha järelevalvet, et hinnata, kas raudteeveo-ettevõtja rakendab pärast ühtse ohutussertifikaadi saamist oma ohutussüsteemi nõuetekohaselt.

| (15) | Taristuettevõtjal peaks olema peamine vastutus oma raudteevõrgustiku ohutu projekteerimise, hooldamise ja käitamise eest. Taristuettevõtja peaks saama riiklikult ohutusasutuselt ohutusloa ohutusjuhtimissüsteemi ja muude ohutusnõuete järgimise kohta. |
| --- | --- |

(15)

Taristuettevõtjal peaks olema peamine vastutus oma raudteevõrgustiku ohutu projekteerimise, hooldamise ja käitamise eest. Taristuettevõtja peaks saama riiklikult ohutusasutuselt ohutusloa ohutusjuhtimissüsteemi ja muude ohutusnõuete järgimise kohta.

| (16) | Rongipersonali koolitamine ja nende kvalifikatsiooni tõstmine on raudteeohutuse jaoks kriitilise tähtsusega tegur. Raudteeveo-ettevõtjad peaksid tagama oma personali nõuetekohase kvalifikatsiooni, sertifitseerimise ja koolituse, kaasa arvatud teise liikmesriigi võrgustikus töötamisel. Riiklikud ohutusasutused peaksid selles osas nõudeid jälgima ja jõustama.
  Rongipersonali sertifitseerimine on

  võib olla
  uute sisenejate jaoks tihti ületamatuks tõkkeks. Liikmesriigid peaksid tagama, et asjaomasel taristul tegutseda kavatsevatel raudteeveo-ettevõtjatel on juurdepääs siseriiklike nõuete täitmiseks vajalikele koolitus- ja sertifitseerimisvõimalustele. [ME 23] |
| --- | --- |

(16)

Rongipersonali koolitamine ja nende kvalifikatsiooni tõstmine on raudteeohutuse jaoks kriitilise tähtsusega tegur. Raudteeveo-ettevõtjad peaksid tagama oma personali nõuetekohase kvalifikatsiooni, sertifitseerimise ja koolituse, kaasa arvatud teise liikmesriigi võrgustikus töötamisel. Riiklikud ohutusasutused peaksid selles osas nõudeid jälgima ja jõustama.
  Rongipersonali sertifitseerimine on

  võib olla
  uute sisenejate jaoks tihti ületamatuks tõkkeks. Liikmesriigid peaksid tagama, et asjaomasel taristul tegutseda kavatsevatel raudteeveo-ettevõtjatel on juurdepääs siseriiklike nõuete täitmiseks vajalikele koolitus- ja sertifitseerimisvõimalustele. [ME 23]

| (17) | Hoolduse eest vastutavat üksust tuleks sertifitseerida kaubavagunite puhul. Kui hoolduse eest vastutav üksus on taristuettevõtja, peaks kõnealune sertifitseerimine olema hõlmatud ohutusloa menetlusega. Sellisele üksusele välja antud sertifikaat peaks tagama, et käesoleva direktiivi kohased hooldusnõuded on täidetud üksuse vastutuse all oleva mis tahes kaubavaguni puhul. See sertifikaat peaks kehtima kogu liidu territooriumil ja selle peaks välja andma asutus, mis on suuteline kontrollima asjaomase üksuse loodud hooldussüsteemi. Kuna kaubavaguneid kasutatakse tihti rahvusvahelises liikluses ja kuna hoolduse eest vastutav üksus võib soovida kasutada rohkem kui ühes liikmesriigis asuvaid töökodasid, peaks sertifitseerimisasutus olema suuteline tegema kontrolle kogu liidus. |
| --- | --- |

(17)

Hoolduse eest vastutavat üksust tuleks sertifitseerida kaubavagunite puhul. Kui hoolduse eest vastutav üksus on taristuettevõtja, peaks kõnealune sertifitseerimine olema hõlmatud ohutusloa menetlusega. Sellisele üksusele välja antud sertifikaat peaks tagama, et käesoleva direktiivi kohased hooldusnõuded on täidetud üksuse vastutuse all oleva mis tahes kaubavaguni puhul. See sertifikaat peaks kehtima kogu liidu territooriumil ja selle peaks välja andma asutus, mis on suuteline kontrollima asjaomase üksuse loodud hooldussüsteemi. Kuna kaubavaguneid kasutatakse tihti rahvusvahelises liikluses ja kuna hoolduse eest vastutav üksus võib soovida kasutada rohkem kui ühes liikmesriigis asuvaid töökodasid, peaks sertifitseerimisasutus olema suuteline tegema kontrolle kogu liidus.

| (17 a) | Amet peaks koos raudteesektori ekspertidega välja töötama ühise ohutusmeetodi kriitiliste ohutuskomponentide kindlakstegemiseks, võttes arvesse lennundussektori kogemusi. [ME 24] |
| --- | --- |

(17 a)

Amet peaks koos raudteesektori ekspertidega välja töötama ühise ohutusmeetodi kriitiliste ohutuskomponentide kindlakstegemiseks, võttes arvesse lennundussektori kogemusi. [ME 24]

| (18) | Riiklike ohutusasutuste organisatsioon, õiguslik struktuur ja otsustamisprotsess peaksid olema täiesti sõltumatud mis tahes raudteeveo-ettevõtjast, taristuettevõtjast, taotlejast ja

  või
  hankeüksusest. Nad peaksid oma ülesandeid täitma avatud ja mittediskrimineerival viisil ning tegema ametiga koostööd
  kõrge raudteeohutuse tasemega
  ühtse raudteepiirkonna loomiseks ning otsustamiskriteeriumide kooskõlastamiseks.
  Riiklikel ohutusasutustel peab oma ülesannete täitmiseks olema piisavalt eelarvevahendeid ja piisav hulk hästi koolitatud personali.
  Tõhususe suurendamiseks võivad kaks või enam liikmesriiki otsustada ühendada oma riikliku ohutusasutuse töötajad ja vahendid. [ME 25] |
| --- | --- |

(18)

Riiklike ohutusasutuste organisatsioon, õiguslik struktuur ja otsustamisprotsess peaksid olema täiesti sõltumatud mis tahes raudteeveo-ettevõtjast, taristuettevõtjast, taotlejast ja

  või
  hankeüksusest. Nad peaksid oma ülesandeid täitma avatud ja mittediskrimineerival viisil ning tegema ametiga koostööd
  kõrge raudteeohutuse tasemega
  ühtse raudteepiirkonna loomiseks ning otsustamiskriteeriumide kooskõlastamiseks.
  Riiklikel ohutusasutustel peab oma ülesannete täitmiseks olema piisavalt eelarvevahendeid ja piisav hulk hästi koolitatud personali.
  Tõhususe suurendamiseks võivad kaks või enam liikmesriiki otsustada ühendada oma riikliku ohutusasutuse töötajad ja vahendid. [ME 25]

| (18 a) | Ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomiseks ja raudteeohutuse suurendamiseks on kindlasti vaja kasutusele võtta ühtne ohutussertifikaat. See nõuab ülesannete ja vastutuse selget jagamist ameti ja riiklike ohutusasutuste vahel. Ametist peaks saama seoses ohutussertifikaatidega liidu universaalteenistus, mis kasutab riiklike ohutusasutuste väärtuslikke erialateadmisi, kohalikke teadmisi ja kogemusi. Määruses ... [Euroopa Raudteeametit käsitlev määrus] osutatud lepinguliste kokkulepete alusel peaks amet delegeerima konkreetsed ülesanded ja vastutuse riiklikele ohutusasutustele, kuid tal peaks olema ainupädevus väljastada, uuendada, muuta või tühistada ohutussertifikaate nii raudteeveo-ettevõtjate kui ka taristuettevõtjate puhul. [ME 26] |
| --- | --- |

(18 a)

Ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomiseks ja raudteeohutuse suurendamiseks on kindlasti vaja kasutusele võtta ühtne ohutussertifikaat. See nõuab ülesannete ja vastutuse selget jagamist ameti ja riiklike ohutusasutuste vahel. Ametist peaks saama seoses ohutussertifikaatidega liidu universaalteenistus, mis kasutab riiklike ohutusasutuste väärtuslikke erialateadmisi, kohalikke teadmisi ja kogemusi. Määruses ... [Euroopa Raudteeametit käsitlev määrus] osutatud lepinguliste kokkulepete alusel peaks amet delegeerima konkreetsed ülesanded ja vastutuse riiklikele ohutusasutustele, kuid tal peaks olema ainupädevus väljastada, uuendada, muuta või tühistada ohutussertifikaate nii raudteeveo-ettevõtjate kui ka taristuettevõtjate puhul. [ME 26]

| (19) | Kui riiklikul ohutusasutusel palutakse teha teises liikmesriigis asuva raudteeveo-ettevõtja üle järelevalvet, peaks amet teavitama asjakohaseid riiklikke ohutusasutusi ja tagama järelevalvetegevuseks vajaliku kooskõlastamise. |
| --- | --- |

(19)

Kui riiklikul ohutusasutusel palutakse teha teises liikmesriigis asuva raudteeveo-ettevõtja üle järelevalvet, peaks amet teavitama asjakohaseid riiklikke ohutusasutusi ja tagama järelevalvetegevuseks vajaliku kooskõlastamise.

| (19 a) | Rongijuhtide ja ohutusülesandeid täitva rongipersonali töö-, sõidu- ja puhkeaja järgimine on raudteeohutuse ja ausa konkurentsi jaoks väga oluline. Riiklikud ohutusasutused peaksid vastutama sellekohaste eeskirjade jõustamise ja nende kohaldamise kontrollimise ning piiriülese tegevuse eest. Amet peaks välja töötama pardaseadme rongijuhtide sõidu- ja puhkeaja registreerimiseks. Riiklikel ohutusasutustel peaks olema pädevus sõidu- ja puhkeaegade piiriüleseks kontrollimiseks. [ME 27] |
| --- | --- |

(19 a)

Rongijuhtide ja ohutusülesandeid täitva rongipersonali töö-, sõidu- ja puhkeaja järgimine on raudteeohutuse ja ausa konkurentsi jaoks väga oluline. Riiklikud ohutusasutused peaksid vastutama sellekohaste eeskirjade jõustamise ja nende kohaldamise kontrollimise ning piiriülese tegevuse eest. Amet peaks välja töötama pardaseadme rongijuhtide sõidu- ja puhkeaja registreerimiseks. Riiklikel ohutusasutustel peaks olema pädevus sõidu- ja puhkeaegade piiriüleseks kontrollimiseks. [ME 27]

| (20) | Tõsised õnnetusjuhtumid raudteel on harvad. Need võivad aga olla katastroofiliste tagajärgedega ja tekitada avalikkuses muret raudteesüsteemi ohutustaseme pärast. Kõiki selliseid õnnetusjuhtumeid tuleks seepärast uurida ohutuse vaatenurgast, et vältida nende kordumist, ning uurimistulemused tuleks avalikustada
  ja esitada korrapärastes aruannetes
  . Muid õnnetusjuhtumeid ja intsidente tuleks samuti ohutuse seisukohast uurida, kui need võivad olla tõsiste õnnetusjuhtumite olulisteks eellasteks.
  Nende eellaste kindlakstegemiseks loovad raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad artiklis 3 määratletud „õigluse kultuuri“. [ME 28] |
| --- | --- |

(20)

Tõsised õnnetusjuhtumid raudteel on harvad. Need võivad aga olla katastroofiliste tagajärgedega ja tekitada avalikkuses muret raudteesüsteemi ohutustaseme pärast. Kõiki selliseid õnnetusjuhtumeid tuleks seepärast uurida ohutuse vaatenurgast, et vältida nende kordumist, ning uurimistulemused tuleks avalikustada
  ja esitada korrapärastes aruannetes
  . Muid õnnetusjuhtumeid ja intsidente tuleks samuti ohutuse seisukohast uurida, kui need võivad olla tõsiste õnnetusjuhtumite olulisteks eellasteks.
  Nende eellaste kindlakstegemiseks loovad raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad artiklis 3 määratletud „õigluse kultuuri“. [ME 28]

| (20 a) | Raudteeohutussüsteem põhineb reageerimisel õnnetustele ja vahejuhtumitele ning nendest saadud õppetundidel, mis nõuab konfidentsiaalsuseeskirjade ranget kohaldamist, et tagada väärtuslike teabeallikate kättesaadavus tulevikus. Sellega seoses tuleks delikaatseid ohutusandmeid asjakohaselt kaitsta. [ME 29] |
| --- | --- |

(20 a)

Raudteeohutussüsteem põhineb reageerimisel õnnetustele ja vahejuhtumitele ning nendest saadud õppetundidel, mis nõuab konfidentsiaalsuseeskirjade ranget kohaldamist, et tagada väärtuslike teabeallikate kättesaadavus tulevikus. Sellega seoses tuleks delikaatseid ohutusandmeid asjakohaselt kaitsta. [ME 29]

| (20 b) | Õnnetustega seostuvad mitmesugused avalikud huvid, nagu vajadus uusi õnnetusi vältida ja kohane õigusemõistmine. Need huvid on laiemad kui õnnetusega seotud osapoolte isiklikud huvid ja õnnetus ise. Üldise avaliku huvi tagamiseks on vaja kõikide huvide vahelist õiglast tasakaalu. [ME 30] |
| --- | --- |

(20 b)

Õnnetustega seostuvad mitmesugused avalikud huvid, nagu vajadus uusi õnnetusi vältida ja kohane õigusemõistmine. Need huvid on laiemad kui õnnetusega seotud osapoolte isiklikud huvid ja õnnetus ise. Üldise avaliku huvi tagamiseks on vaja kõikide huvide vahelist õiglast tasakaalu. [ME 30]

| (21) | Ohutusjuurdlus peaks toimuma sama intsidendi kohtulikust uurimisest eraldi ning selle teostajatele tuleks tagada juurdepääs tõenditele ja tunnistajatele. Seda peaks teostama alaline asutus, mis on kõikidest raudteesektori osalejatest sõltumatu. See asutus peaks toimima nii, et huvide konflikt ja võimalik seotus uuritavate juhtumite põhjustega oleks välistatud; eelkõige ei tohiks see mõjutada kõnealuse asutuse talituslikku sõltumatust, kui asutus on organisatsioonilistel ja õigusstruktuuriga seotud põhjustel tihedalt seotud siseriikliku ohutusasutuse või raudteid reguleeriva asutusega. Selle juurdlused tuleks teostada nii avatult kui võimalik. Iga juhtumi puhul peaks ohutusjuurdlusasutus moodustama asjakohase juurdluskomisjoni, millel on vajalikud eriteadmised otseste ja kaudsete põhjuste leidmiseks. |
| --- | --- |

(21)

Ohutusjuurdlus peaks toimuma sama intsidendi kohtulikust uurimisest eraldi ning selle teostajatele tuleks tagada juurdepääs tõenditele ja tunnistajatele. Seda peaks teostama alaline asutus, mis on kõikidest raudteesektori osalejatest sõltumatu. See asutus peaks toimima nii, et huvide konflikt ja võimalik seotus uuritavate juhtumite põhjustega oleks välistatud; eelkõige ei tohiks see mõjutada kõnealuse asutuse talituslikku sõltumatust, kui asutus on organisatsioonilistel ja õigusstruktuuriga seotud põhjustel tihedalt seotud siseriikliku ohutusasutuse või raudteid reguleeriva asutusega. Selle juurdlused tuleks teostada nii avatult kui võimalik. Iga juhtumi puhul peaks ohutusjuurdlusasutus moodustama asjakohase juurdluskomisjoni, millel on vajalikud eriteadmised otseste ja kaudsete põhjuste leidmiseks.

| (21 a) | Raudteesektor peaks edendama ka mittekaristavat keskkonda, mis hõlbustaks spontaanset intsidentidest teatamist, viies nii edasi „õigluse kultuuri“ põhimõtet. [ME 31] |
| --- | --- |

(21 a)

Raudteesektor peaks edendama ka mittekaristavat keskkonda, mis hõlbustaks spontaanset intsidentidest teatamist, viies nii edasi „õigluse kultuuri“ põhimõtet. [ME 31]

| (21 b) | Õnnetuste ja intsidentide ärahoidmiseks on oluline, et asjaomast teavet, sealhulgas eelkõige ohutusuuringute tulemusena saadud ohutusalaseid raporteid ja soovitusi edastataks võimalikult kiiresti. [ME 32] |
| --- | --- |

(21 b)

Õnnetuste ja intsidentide ärahoidmiseks on oluline, et asjaomast teavet, sealhulgas eelkõige ohutusuuringute tulemusena saadud ohutusalaseid raporteid ja soovitusi edastataks võimalikult kiiresti. [ME 32]

| (21 c) | Raudteesektoris on pärast õnnetust raske tuvastada ohvrite isikut ja kontaktisikuid ja/või pereliikmeid, kuna käitajale ei ole ohvri isik üldjuhul teada. Teatavate ELi raudteeteenuste puhul, kus on kohustuslik eelnev reserveerimine või kus toimub enne rongile minekut reisijate turvakontroll, peaks käitajal siiski olema reisijate nimekiri ja pardatöötajate nimekiri üksnes selleks, et saaks pereliikmete ja/või kontaktisikutega kiiresti ühendust võtta. Seepärast tuleks ametile anda volitus niisuguste süsteemide väljatöötamiseks, mis võimaldaksid sellist teavet reisijate reserveerimissüsteemidesse integreerida. Riikide ametiasutustel on samuti vaja koostada hädaabikavad, milles nähakse ette hädaabiteenused, juurdepääsuplaanid ja päästetööd õnnetuskohal ning mis hõlmab ka ohvritele abi osutamise kava. Amet võib teha koostööd ja aidata neid kavasid koostada, võttes arvesse parimaid tavasid. Ka käitajal peaks olema ohvrite abistamise kava. [ME 33] |
| --- | --- |

(21 c)

Raudteesektoris on pärast õnnetust raske tuvastada ohvrite isikut ja kontaktisikuid ja/või pereliikmeid, kuna käitajale ei ole ohvri isik üldjuhul teada. Teatavate ELi raudteeteenuste puhul, kus on kohustuslik eelnev reserveerimine või kus toimub enne rongile minekut reisijate turvakontroll, peaks käitajal siiski olema reisijate nimekiri ja pardatöötajate nimekiri üksnes selleks, et saaks pereliikmete ja/või kontaktisikutega kiiresti ühendust võtta. Seepärast tuleks ametile anda volitus niisuguste süsteemide väljatöötamiseks, mis võimaldaksid sellist teavet reisijate reserveerimissüsteemidesse integreerida. Riikide ametiasutustel on samuti vaja koostada hädaabikavad, milles nähakse ette hädaabiteenused, juurdepääsuplaanid ja päästetööd õnnetuskohal ning mis hõlmab ka ohvritele abi osutamise kava. Amet võib teha koostööd ja aidata neid kavasid koostada, võttes arvesse parimaid tavasid. Ka käitajal peaks olema ohvrite abistamise kava. [ME 33]

| (22) | Ohutusjuurdlusasutuse tegevuse tõhustamiseks ja ülesannete täitmise hõlbustamiseks peaks ohutusjuurdlusasutusel
  ja ametil, kui ta seda taotleb,
  olema õigeaegne juurdepääs õnnetuskohale, vajaduse korral koostöös õigusasutusega.
  Kõik kaasatud osapooled, kaasa arvatud amet, peaksid esitama kogu olulise teabe, mis on ohutusjuurdlusasutuse tegevuseks vajalik.
  Ohutusjuurdlusaruanded koos järelduste ja soovitustega annavad otsustavat teavet raudteeohutuse edasiseks suurendamiseks ja need tuleks liidu tasandil avalikult kättesaadavaks teha. Ohutuse tagamise soovitusi tuleks täita ja võetud meetmetest uurimisorganile aru anda. [ME 34] |
| --- | --- |

(22)

Ohutusjuurdlusasutuse tegevuse tõhustamiseks ja ülesannete täitmise hõlbustamiseks peaks ohutusjuurdlusasutusel
  ja ametil, kui ta seda taotleb,
  olema õigeaegne juurdepääs õnnetuskohale, vajaduse korral koostöös õigusasutusega.
  Kõik kaasatud osapooled, kaasa arvatud amet, peaksid esitama kogu olulise teabe, mis on ohutusjuurdlusasutuse tegevuseks vajalik.
  Ohutusjuurdlusaruanded koos järelduste ja soovitustega annavad otsustavat teavet raudteeohutuse edasiseks suurendamiseks ja need tuleks liidu tasandil avalikult kättesaadavaks teha. Ohutuse tagamise soovitusi tuleks täita ja võetud meetmetest uurimisorganile aru anda. [ME 34]

| (23) | Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta käesoleva direktiivi sätete rikkumiste eest ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Sellised karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta käesoleva direktiivi sätete rikkumiste eest ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Sellised karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (24) | Kuna käesoleva direktiiviga kavandatud meetmete eesmärki, milleks on liikmesriikide tegevuste koordineerimine ohutuse reguleerimiseks ja järelevalveks ning õnnetusjuhtumite uurimiseks ja ühiste ohutuseesmärkide, ühiste ohutusmeetodite ja ühiste ohutusnäitajate ning ühtsete ohutussertifikaatide ühiste nõuete kehtestamiseks, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning seepärast on seda meetme ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit kehtestada meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale; |
| --- | --- |

(24)

Kuna käesoleva direktiiviga kavandatud meetmete eesmärki, milleks on liikmesriikide tegevuste koordineerimine ohutuse reguleerimiseks ja järelevalveks ning õnnetusjuhtumite uurimiseks ja ühiste ohutuseesmärkide, ühiste ohutusmeetodite ja ühiste ohutusnäitajate ning ühtsete ohutussertifikaatide ühiste nõuete kehtestamiseks, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning seepärast on seda meetme ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit kehtestada meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale;

| (25) | Selleks et täiendada ja muuta käesoleva direktiivi teatavaid vähemolulisi elemente, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte ühiste ohutusmeetodite ja nende läbivaatamise ning ühiste ohutusnäitajate ja ühiste ohutuseesmärkide läbivaatamise kohta. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  konsultatsioone sotsiaalpartnerite ja eelkõige riiklike ohutusasutustega
  . Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 35] |
| --- | --- |

(25)

Selleks et täiendada ja muuta käesoleva direktiivi teatavaid vähemolulisi elemente, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte ühiste ohutusmeetodite ja nende läbivaatamise ning ühiste ohutusnäitajate ja ühiste ohutuseesmärkide läbivaatamise kohta. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  konsultatsioone sotsiaalpartnerite ja eelkõige riiklike ohutusasutustega
  . Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 35]

| (26) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamisel ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitus seoses ohutusjuhtimissüsteemile ja selle osadele esitatavate nõuetega, hoolduse eest vastutavate üksuste puhul kaubavagunite sertifitseerimissüsteemi läbivaatamisega ja selle laiendamisega muudele veeremiühikutele, ning seoses õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimise aruannete põhisisuga. Kõnealuseid rakendusvolitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7). |
| --- | --- |

(26)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamisel ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitus seoses ohutusjuhtimissüsteemile ja selle osadele esitatavate nõuetega, hoolduse eest vastutavate üksuste puhul kaubavagunite sertifitseerimissüsteemi läbivaatamisega ja selle laiendamisega muudele veeremiühikutele, ning seoses õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimise aruannete põhisisuga. Kõnealuseid rakendusvolitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7).

| (27) | Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustust tuleks piirata nende sätetega, mis kujutavad endast sisulist muudatust võrreldes varasema direktiiviga. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasemast direktiivist. |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustust tuleks piirata nende sätetega, mis kujutavad endast sisulist muudatust võrreldes varasema direktiiviga. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasemast direktiivist.

| (28) | Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaegadest, mis on esitatud II lisa B osas, |
| --- | --- |

(28)

Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaegadest, mis on esitatud II lisa B osas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva direktiiviga nähakse ette sätted

  miinimumsätted
  ,
  millest rangemaid sätteid võivad liikmesriigid vastu võtta ainult kooskõlas artikliga 8,
  , et tagada ohutuse arendamine ja
  edasine
  suurendamine Euroopa Liidu raudteedel ning parem juurdepääs raudteeveoteenuste turule järgmiste meetmetega: [ME 36]

| a) | regulatiivse struktuuri ühtlustamine liikmesriikides; |
| --- | --- |

a)

regulatiivse struktuuri ühtlustamine liikmesriikides;

| b) | raudteesüsteemis osalejate vahel vastutuse jagamine; |
| --- | --- |

b)

raudteesüsteemis osalejate vahel vastutuse jagamine;

| c) | ühiste ohutuseesmärkide ja ühiste ohutusmeetodite väljatöötamine, et järk-järgult kõrvaldada vajadus siseriiklike eeskirjade järele

  et siseriiklikud eeskirjad kõrgel ohutustasemel suuremal määral ühtlustada
  ; [ME 37] |
| --- | --- |

c)

ühiste ohutuseesmärkide ja ühiste ohutusmeetodite väljatöötamine, et järk-järgult kõrvaldada vajadus siseriiklike eeskirjade järele

  et siseriiklikud eeskirjad kõrgel ohutustasemel suuremal määral ühtlustada
  ; [ME 37]

| d) | riikliku ohutusasutuse ning õnnetusjuhtumite ja intsidentide ohutusjuurdlusasutuse moodustamise nõudmine igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

d)

riikliku ohutusasutuse ning õnnetusjuhtumite ja intsidentide ohutusjuurdlusasutuse moodustamise nõudmine igas liikmesriigis;

| e) | raudteeohutuse juhtimise, reguleerimise ja järelevalve ühiste põhimõtete kindlaks määramine. |
| --- | --- |

e)

raudteeohutuse juhtimise, reguleerimise ja järelevalve ühiste põhimõtete kindlaks määramine.

| e a) | ühtse ohutussertifikaadi kasutuselevõtt, mis kehtib ja mida tunnustatakse kindlaksmääratud toimimisaladel kõikides liikmesriikides. [ME 38] |
| --- | --- |

e a)

ühtse ohutussertifikaadi kasutuselevõtt, mis kehtib ja mida tunnustatakse kindlaksmääratud toimimisaladel kõikides liikmesriikides. [ME 38]

| e b) | nõue, et amet avaldaks suunised raudteeohutuse ja ohutuse sertifitseerimise kohta, sh näited heade tavade kohta, eelkõige piiriüleses transpordis. [ME 39] |
| --- | --- |

e b)

nõue, et amet avaldaks suunised raudteeohutuse ja ohutuse sertifitseerimise kohta, sh näited heade tavade kohta, eelkõige piiriüleses transpordis. [ME 39]

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse liikmesriikide selliste raudteesüsteemide suhtes, mida võib lahutada allsüsteemideks struktuuri- ja talitusvaldkondade kaupa. See hõlmab terviksüsteemi ohutusnõudeid, sealhulgas taristu ja liiklustegevuse ohutut juhtimist ning raudteeveo-ettevõtjate, – taristuettevõtjate ning muude raudteesüsteemi osaliste interaktsiooni.

2.   
  Liikmesriigid võivad
  käesoleva direktiivi reguleerimisalast on

  rakendamiseks võetavate meetmete hulgast
  välja jäetud järgmised süsteemid

  jätta
  : [ME 103]

| a) | metrood, trammid
  , tramm-rongid
  ja kergraudteesüsteemid; [ME 40] |
| --- | --- |

a)

metrood, trammid
  , tramm-rongid
  ja kergraudteesüsteemid; [ME 40]

| b) | ülejäänud raudteesüsteemist talituslikult eraldiseisvad võrgustikud, mis on ette nähtud üksnes kohalike, linnasiseste või linnalähiste reisijateveoteenuste osutamiseks ning üksnes nimetatud võrgustikes tegutsevad raudteeveo-ettevõtjad; |
| --- | --- |

b)

ülejäänud raudteesüsteemist talituslikult eraldiseisvad võrgustikud, mis on ette nähtud üksnes kohalike, linnasiseste või linnalähiste reisijateveoteenuste osutamiseks ning üksnes nimetatud võrgustikes tegutsevad raudteeveo-ettevõtjad;

3.   Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendamiseks võetavate meetmete reguleerimisalast välja jätta:

| a) | eraomandis oleva raudteetaristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult sellisel taristul, mis on ette nähtud üksnes omaniku isiklikeks kaubavedudeks; |
| --- | --- |

a)

eraomandis oleva raudteetaristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult sellisel taristul, mis on ette nähtud üksnes omaniku isiklikeks kaubavedudeks;

| b) | taristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult kohalikul, ajaloolisel või turismi eesmärgil. |
| --- | --- |

b)

taristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult kohalikul, ajaloolisel või turismi eesmärgil.

| b a) | kergraudteetaristu, mida aeg-ajalt kasutatakse raskete raudtee veeremiüksuste jaoks kergraudtee käitustingimustel, juhul kui selliste veeremiüksuste kasutamine on vajalik vaid ühenduvuse otstarbel; [ME 41] |
| --- | --- |

b a)

kergraudteetaristu, mida aeg-ajalt kasutatakse raskete raudtee veeremiüksuste jaoks kergraudtee käitustingimustel, juhul kui selliste veeremiüksuste kasutamine on vajalik vaid ühenduvuse otstarbel; [ME 41]

| b b) | loa kaotanud veerem, mida veetakse loa uuendamise eesmärgil terminali või paiknemiskohta. [ME 42] |
| --- | --- |

b b)

loa kaotanud veerem, mida veetakse loa uuendamise eesmärgil terminali või paiknemiskohta. [ME 42]

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „
  liidu
  raudteesüsteem“ – liidu raudteesüsteem

  tavaraudtee- ja kiirraudteesüsteem
  , nagu on määratletud direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artiklis 2; [ME 43] |
| --- | --- |

a)

„
  liidu
  raudteesüsteem“ – liidu raudteesüsteem

  tavaraudtee- ja kiirraudteesüsteem
  , nagu on määratletud direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artiklis 2; [ME 43]

| b) | „taristuettevõtja“ – taristuettevõtja, nagu on määratletud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  2012/34/EL

   (8) artiklis 2 [direktiivis 2001/14/EÜ „raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja“]

  3
  . [ME 44] |
| --- | --- |

b)

„taristuettevõtja“ – taristuettevõtja, nagu on määratletud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  2012/34/EL

   (8) artiklis 2 [direktiivis 2001/14/EÜ „raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja“]

  3
  . [ME 44]

| c) | „raudteeveo-ettevõtja“– raudteeveo-ettevõtja direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2

  2012/34/EL artiklis 3
  kindlaksmääratud tähenduses ja mis tahes muu avalik või eraõiguslik ettevõtja, tegeleb kauba- ja/või reisijateveo teostamisega raudteel ja kes on kohustatud tagama veojõu; see hõlmab ka üksnes veojõudu tagavaid ettevõtjaid; [ME 45] |
| --- | --- |

c)

„raudteeveo-ettevõtja“– raudteeveo-ettevõtja direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2

  2012/34/EL artiklis 3
  kindlaksmääratud tähenduses ja mis tahes muu avalik või eraõiguslik ettevõtja, tegeleb kauba- ja/või reisijateveo teostamisega raudteel ja kes on kohustatud tagama veojõu; see hõlmab ka üksnes veojõudu tagavaid ettevõtjaid; [ME 45]

| c a) | „toimimisala“ – liikmesriigis asuv võrk või võrgustik või liikmesriikide rühm, kus raudteeveo-ettevõtja hakkab toimima; |
| --- | --- |

c a)

„toimimisala“ – liikmesriigis asuv võrk või võrgustik või liikmesriikide rühm, kus raudteeveo-ettevõtja hakkab toimima;

| c b) | „isoleeritud võrgustik“ – liikmesriigi raudteevõrgustik või selle osa, mille rööpmevahe erineb Euroopa standardsest nominaalsest rööpmevahest (1 435 mm; edaspidi „standardne rööpmevahe“) ja mis on sellest eraldatud geograafiliselt või tehniliselt, ning hästi integreeritud 1 520 mm rööpmevahega raudteevõrgustikku koos kolmandate riikidega, ent isoleeritud liidu standardsest võrgustikust; [ME 46] |
| --- | --- |

c b)

„isoleeritud võrgustik“ – liikmesriigi raudteevõrgustik või selle osa, mille rööpmevahe erineb Euroopa standardsest nominaalsest rööpmevahest (1 435 mm; edaspidi „standardne rööpmevahe“) ja mis on sellest eraldatud geograafiliselt või tehniliselt, ning hästi integreeritud 1 520 mm rööpmevahega raudteevõrgustikku koos kolmandate riikidega, ent isoleeritud liidu standardsest võrgustikust; [ME 46]

| d) | „koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK)“ – kirjeldus, mis hõlmab allsüsteemi või allsüsteemi osa, et tagada vastavus olulistele nõuetele ja raudteesüsteemi koostalitlus, nagu on määratletud direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artiklis 2; |
| --- | --- |

d)

„koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK)“ – kirjeldus, mis hõlmab allsüsteemi või allsüsteemi osa, et tagada vastavus olulistele nõuetele ja raudteesüsteemi koostalitlus, nagu on määratletud direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artiklis 2;

| e) | „ühised ohutuseesmärgid“ – minimaalsed ohutustasemed, mis tuleb saavutada raudteesüsteemi eri osades (näiteks tavaraudteesüsteem, kiirraudteesüsteem, pikad raudteetunnelid või üksnes kaubaveoks kasutatavad liinid) ja süsteemis tervikuna, väljendatuna aktsepteeritava riskitaseme näitajates; |
| --- | --- |

e)

„ühised ohutuseesmärgid“ – minimaalsed ohutustasemed, mis tuleb saavutada raudteesüsteemi eri osades (näiteks tavaraudteesüsteem, kiirraudteesüsteem, pikad raudteetunnelid või üksnes kaubaveoks kasutatavad liinid) ja süsteemis tervikuna, väljendatuna aktsepteeritava riskitaseme näitajates;

| f) | „ühised ohutusmeetodid“ – meetodid, millega kirjeldatakse ohutustasemete hindamist ja ohutuseesmärkide saavutamist ning muude ohutusnõuete täitmist; |
| --- | --- |

f)

„ühised ohutusmeetodid“ – meetodid, millega kirjeldatakse ohutustasemete hindamist ja ohutuseesmärkide saavutamist ning muude ohutusnõuete täitmist;

| f a) | „ühised ohutusnäitajad“ – ühtne kogum raudteeohutusega seotud andmetest, mis on kogutud raudtee ohutustaseme jälgimise hõlbustamiseks ja ühiste ohutuseesmärkide saavutamiseks; [ME 48] |
| --- | --- |

f a)

„ühised ohutusnäitajad“ – ühtne kogum raudteeohutusega seotud andmetest, mis on kogutud raudtee ohutustaseme jälgimise hõlbustamiseks ja ühiste ohutuseesmärkide saavutamiseks; [ME 48]

| g) | „riiklik ohutusasutus“ – siseriiklik asutus, millele on usaldatud raudteeohutusega seotud ülesanded kooskõlas käesoleva direktiiviga, või mis tahes asutus, kellele mitu liikmesriiki on need ülesanded usaldanud, et tagada ühtne ohutuskord; |
| --- | --- |

g)

„riiklik ohutusasutus“ – siseriiklik asutus, millele on usaldatud raudteeohutusega seotud ülesanded kooskõlas käesoleva direktiiviga, või mis tahes asutus, kellele mitu liikmesriiki on need ülesanded usaldanud, et tagada ühtne ohutuskord;

| h) | „siseriiklikud eeskirjad“ – kõik
  liikmesriigi poolt teada antud siduvad eeskirjad, mis sisaldavad
  raudtee ohutusnõudeid või

  ohutuse, käitamise või
  tehnilisi nõudeid sisaldavad siduvad eeskirjad, mis on kehtestatud liikmesriigi tasandil ja on kohaldatavad raudteeveo-ettevõtjate

  mida kohaldatakse raudteeveol osalejate
  suhtes olenemata neid
  eeskirju
  väljaandvast asutusest; [ME 49] |
| --- | --- |

h)

„siseriiklikud eeskirjad“ – kõik
  liikmesriigi poolt teada antud siduvad eeskirjad, mis sisaldavad
  raudtee ohutusnõudeid või

  ohutuse, käitamise või
  tehnilisi nõudeid sisaldavad siduvad eeskirjad, mis on kehtestatud liikmesriigi tasandil ja on kohaldatavad raudteeveo-ettevõtjate

  mida kohaldatakse raudteeveol osalejate
  suhtes olenemata neid
  eeskirju
  väljaandvast asutusest; [ME 49]

| i) | „ohutusjuhtimissüsteem“ – taristuettevõtja või raudteeveo-ettevõtja loodud organisatsioon ja meetmed

  menetlused
  oma tegevuse ohutuks juhtimiseks; [ME 50] |
| --- | --- |

i)

„ohutusjuhtimissüsteem“ – taristuettevõtja või raudteeveo-ettevõtja loodud organisatsioon ja meetmed

  menetlused
  oma tegevuse ohutuks juhtimiseks; [ME 50]

| j) | „vastutav uurija“ – juurdluse organiseerimise, teostamise ja kontrollimise eest vastutav isik; |
| --- | --- |

j)

„vastutav uurija“ – juurdluse organiseerimise, teostamise ja kontrollimise eest vastutav isik;

| k) | „õnnetusjuhtum“ – soovimatu või ettekavatsematu ootamatu sündmus või selliste sündmuste jada, millel on kahjulikud tagajärjed; õnnetusjuhtumid jagatakse järgmistesse kategooriatesse: kokkupõrked, rööbastelt mahasõidud, raudteeületuskoha õnnetusjuhtumid, liikuva veeremi põhjustatud õnnetused inimestega,
  kaasa arvatud nendega, kes ei vasta reisijate määratlusele, sealhulgas raudteedepoodes ja rööbasteede hooldustööde ajal toimunud sellised õnnetused, ning
  tulekahjud ja muud õnnetusjuhtumid; [ME 51] |
| --- | --- |

k)

„õnnetusjuhtum“ – soovimatu või ettekavatsematu ootamatu sündmus või selliste sündmuste jada, millel on kahjulikud tagajärjed; õnnetusjuhtumid jagatakse järgmistesse kategooriatesse: kokkupõrked, rööbastelt mahasõidud, raudteeületuskoha õnnetusjuhtumid, liikuva veeremi põhjustatud õnnetused inimestega,
  kaasa arvatud nendega, kes ei vasta reisijate määratlusele, sealhulgas raudteedepoodes ja rööbasteede hooldustööde ajal toimunud sellised õnnetused, ning
  tulekahjud ja muud õnnetusjuhtumid; [ME 51]

| l) | „raske õnnetusjuhtum“ – rongide kokkupõrge või rööbastelt mahasõit, mille tulemuseks on vähemalt ühe inimese surm või ulatuslikud kahjustused viiele või enamale inimesele või tõsised kahjustused veeremile, taristule või keskkonnale ja mis tahes muud sarnased õnnetusjuhtumid, millel on selge mõju raudteeohutuse reguleerimisele või ohutusjuhtimisele; „ulatuslik kahjustus“ – kahju, mille suuruseks ohutusjuurdlusasutus võib viivitamata hinnata kokku vähemalt kaks miljonit eurot; |
| --- | --- |

l)

„raske õnnetusjuhtum“ – rongide kokkupõrge või rööbastelt mahasõit, mille tulemuseks on vähemalt ühe inimese surm või ulatuslikud kahjustused viiele või enamale inimesele või tõsised kahjustused veeremile, taristule või keskkonnale ja mis tahes muud sarnased õnnetusjuhtumid, millel on selge mõju raudteeohutuse reguleerimisele või ohutusjuhtimisele; „ulatuslik kahjustus“ – kahju, mille suuruseks ohutusjuurdlusasutus võib viivitamata hinnata kokku vähemalt kaks miljonit eurot;

| m) | „intsident“ – mis tahes juhtum, mis ei ole õnnetusjuhtum ega raske õnnetusjuhtum, mis on seotud rongide käitamisega ja mõjutab käitamisohutust; |
| --- | --- |

m)

„intsident“ – mis tahes juhtum, mis ei ole õnnetusjuhtum ega raske õnnetusjuhtum, mis on seotud rongide käitamisega ja mõjutab käitamisohutust;

| n) | „juurdlus“ – õnnetusjuhtumite ja intsidentide ennetamiseks läbiviidav menetlus, mis hõlmab teabe kogumist ja analüüsimist, järelduste tegemist (kaasa arvatud põhjuste kindlakstegemine) ja vajaduse korral ohutussoovituste väljatöötamist; |
| --- | --- |

n)

„juurdlus“ – õnnetusjuhtumite ja intsidentide ennetamiseks läbiviidav menetlus, mis hõlmab teabe kogumist ja analüüsimist, järelduste tegemist (kaasa arvatud põhjuste kindlakstegemine) ja vajaduse korral ohutussoovituste väljatöötamist;

| n a) | „mõistlikult teostatav“ – iseloomustus mis tahes tegevuse kohta, mis kulude ja tulude analüüsi kohaselt ei nõua ebaproportsionaalselt suuri kulusid ja/või ebaproportsionaalselt pikka rakendusaega võrreldes ohutuseesmärgiga, mida tahetakse saavutada; [ME 52] |
| --- | --- |

n a)

„mõistlikult teostatav“ – iseloomustus mis tahes tegevuse kohta, mis kulude ja tulude analüüsi kohaselt ei nõua ebaproportsionaalselt suuri kulusid ja/või ebaproportsionaalselt pikka rakendusaega võrreldes ohutuseesmärgiga, mida tahetakse saavutada; [ME 52]

| n b) | „teised osapooled“ – kõik need osapooled, kes teostavad raudteesüsteemi liideste juures väliseid tegevusi, millel on otsene mõju süsteemi toimimisele ja mida taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad peavad kontrollima; [ME 53] |
| --- | --- |

n b)

„teised osapooled“ – kõik need osapooled, kes teostavad raudteesüsteemi liideste juures väliseid tegevusi, millel on otsene mõju süsteemi toimimisele ja mida taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad peavad kontrollima; [ME 53]

| o) | „põhjused“ – tegevus, tegevusetus, sündmused või tingimused või nende kombinatsioon, mis põhjustasid õnnetuse või intsidendi; |
| --- | --- |

o)

„põhjused“ – tegevus, tegevusetus, sündmused või tingimused või nende kombinatsioon, mis põhjustasid õnnetuse või intsidendi;

| p) | „kergraudtee“ – linna- ja/või linnalähiliinide raudteetranspordisüsteemid, mille läbilaskevõime ja kiirus on suurema kandevõimega raudtee- ja metroosüsteemide omast väiksem, kuid trammisüsteemide omast suurem. Kergraudteesüsteemid võivad kasutada oma sõidueesõigust või jagada seda muu teeliiklusega ning reisijate või kauba pikamaavedude puhul veeremiüksust tavaliselt ei vahetata; |
| --- | --- |

p)

„kergraudtee“ – linna- ja/või linnalähiliinide raudteetranspordisüsteemid, mille läbilaskevõime ja kiirus on suurema kandevõimega raudtee- ja metroosüsteemide omast väiksem, kuid trammisüsteemide omast suurem. Kergraudteesüsteemid võivad kasutada oma sõidueesõigust või jagada seda muu teeliiklusega ning reisijate või kauba pikamaavedude puhul veeremiüksust tavaliselt ei vahetata;

| p a) | „piiriülene raudteesüsteem“ – raudteesüsteem, mis osutab transporditeenuseid lähimate kummalgi pool piiri asuvate linnatranspordisõlmede vahel; [ME 54] |
| --- | --- |

p a)

„piiriülene raudteesüsteem“ – raudteesüsteem, mis osutab transporditeenuseid lähimate kummalgi pool piiri asuvate linnatranspordisõlmede vahel; [ME 54]

| q) | „teavitatud asutused“ – asutused, mis vastutavad koostalitluse komponentide vastavuse või sobivuse hindamise või allsüsteemide EÜ vastavustõendamise menetluste hindamise eest; |
| --- | --- |

q)

„teavitatud asutused“ – asutused, mis vastutavad koostalitluse komponentide vastavuse või sobivuse hindamise või allsüsteemide EÜ vastavustõendamise menetluste hindamise eest;

| r) | „koostalitluse komponendid“ – mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida allsüsteemi ning millest raudteesüsteemi koostalitlus otseselt või kaudselt sõltub, nagu on määratletud direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artiklis 2; |
| --- | --- |

r)

„koostalitluse komponendid“ – mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida allsüsteemi ning millest raudteesüsteemi koostalitlus otseselt või kaudselt sõltub, nagu on määratletud direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artiklis 2;

| s) | „
  omanik

  valdaja“ – isik või üksus, kes veeremiüksuse omanikuna või veeremiüksuse kasutusõigust omades kasutab veeremiüksust transpordivahendina ning on registreeritud valdajana raudteeveeremi riiklikus registris, millele on osutatud direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artiklis

  artiklites
  43
  ja 43 a osutatud veeremiregistrite
  ; [ME 55] |
| --- | --- |

s)

„
  omanik

  valdaja“ – isik või üksus, kes veeremiüksuse omanikuna või veeremiüksuse kasutusõigust omades kasutab veeremiüksust transpordivahendina ning on registreeritud valdajana raudteeveeremi riiklikus registris, millele on osutatud direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artiklis

  artiklites
  43
  ja 43 a osutatud veeremiregistrite
  ; [ME 55]

| t) | „hoolduse eest vastutav üksus“ – veeremiüksuse hoolduse eest vastutav üksus, kes on sellisena registreeritud raudteeveeremi riiklikus registris; |
| --- | --- |

t)

„hoolduse eest vastutav üksus“ – veeremiüksuse hoolduse eest vastutav üksus, kes on sellisena registreeritud raudteeveeremi riiklikus registris;

| u) | „veeremiüksus“ – raudteeliinidel oma ratastel sõitmiseks sobiv veeremiüksus kas veojõuga või ilma fikseeritud või muudetava koosseisuna. Veeremiüksus koosneb ühest või mitmest struktuurilisest ja talituslikust allsüsteemist; [ME 56] |
| --- | --- |

u)

„veeremiüksus“ – raudteeliinidel oma ratastel sõitmiseks sobiv veeremiüksus kas veojõuga või ilma fikseeritud või muudetava koosseisuna. Veeremiüksus koosneb ühest või mitmest struktuurilisest ja talituslikust allsüsteemist; [ME 56]

| v) | „tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes toodab koostalituse komponendi või allsüsteemi või laseb selle projekteerida või toota ning turustab seda enda nime või kaubamärgi all; [ME 57 – ei puuduta eestikeelset versiooni] |
| --- | --- |

v)

„tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes toodab koostalituse komponendi või allsüsteemi või laseb selle projekteerida või toota ning turustab seda enda nime või kaubamärgi all; [ME 57 – ei puuduta eestikeelset versiooni]

| w) | „saatja“ – ettevõtja, kes saadab kaupa kas enda nimel või kolmanda isiku nimel; |
| --- | --- |

w)

„saatja“ – ettevõtja, kes saadab kaupa kas enda nimel või kolmanda isiku nimel;

| x) | „laadija“ – ettevõtja, kes laadib pakitud veosed, sh ohtlikud veosed, väikekonteinerid või teisaldatavad paagid vagunisse või konteinerisse või kes laadib konteineri, mahtkonteineri, mitmeelemendilise gaasikonteineri, paakkonteineri või teisaldatava konteineri vagunisse; |
| --- | --- |

x)

„laadija“ – ettevõtja, kes laadib pakitud veosed, sh ohtlikud veosed, väikekonteinerid või teisaldatavad paagid vagunisse või konteinerisse või kes laadib konteineri, mahtkonteineri, mitmeelemendilise gaasikonteineri, paakkonteineri või teisaldatava konteineri vagunisse;

| x a) | „mahalaadija“ – ettevõte, mis eemaldab konteineri vagunilt või laadib pakitud kaubad vagunist või konteinerist maha või laadib mahuti, vaguni või konteineri tühjaks; [ME 58] |
| --- | --- |

x a)

„mahalaadija“ – ettevõte, mis eemaldab konteineri vagunilt või laadib pakitud kaubad vagunist või konteinerist maha või laadib mahuti, vaguni või konteineri tühjaks; [ME 58]

| y) | „täitja“ – ettevõtja, kes täidab paagi (tsisternvagun, kergpaagiga vagun, teisaldatav paak või paakkonteiner), vaguni, suurkonteineri või väikekonteineri puistveoks või anumakogumiga vaguni või mitmeelemendilise gaasikonteineri veosega, st ohtliku veosega. |
| --- | --- |

y)

„täitja“ – ettevõtja, kes täidab paagi (tsisternvagun, kergpaagiga vagun, teisaldatav paak või paakkonteiner), vaguni, suurkonteineri või väikekonteineri puistveoks või anumakogumiga vaguni või mitmeelemendilise gaasikonteineri veosega, st ohtliku veosega.

| y a) | „õigluse kultuur“ – menetlus, mis luuakse selleks, et julgustada töötajaid aktiivselt teatama ohutusega seotud õnnetusjuhtumitest, intsidentidest ja ohtlikest olukordadest, kusjuures töötajad vastutavad endiselt tahtlike rikkumiste ja raske hooletuse eest. Neid isikuid ei tohiks karistada või diskrimineerida tahtmatute eksimuste või sellise teabe avalikustamise eest. Õigluse kultuur võimaldab raudteesektoril õnnetusjuhtumitest, vahejuhtumitest ja ohuolukordadest järeldusi teha ning seega parandada töötajate ja reisijate ohutust raudteel; [ME 59] |
| --- | --- |

y a)

„õigluse kultuur“ – menetlus, mis luuakse selleks, et julgustada töötajaid aktiivselt teatama ohutusega seotud õnnetusjuhtumitest, intsidentidest ja ohtlikest olukordadest, kusjuures töötajad vastutavad endiselt tahtlike rikkumiste ja raske hooletuse eest. Neid isikuid ei tohiks karistada või diskrimineerida tahtmatute eksimuste või sellise teabe avalikustamise eest. Õigluse kultuur võimaldab raudteesektoril õnnetusjuhtumitest, vahejuhtumitest ja ohuolukordadest järeldusi teha ning seega parandada töötajate ja reisijate ohutust raudteel; [ME 59]

| y b) | „vastuvõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on märgitud kauba saatelehel ning kes kauba ja saatelehe vastu võtab; [ME 60] |
| --- | --- |

y b)

„vastuvõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on märgitud kauba saatelehel ning kes kauba ja saatelehe vastu võtab; [ME 60]

| y c) | „vedaja“ – ettevõte, kellega saatja või reisija on sõlminud veolepingu, või järgmine vedaja, kellel on selle lepingu alusel vastutus; [ME 61] |
| --- | --- |

y c)

„vedaja“ – ettevõte, kellega saatja või reisija on sõlminud veolepingu, või järgmine vedaja, kellel on selle lepingu alusel vastutus; [ME 61]

II PEATÜKK

OHUTUSE ARENDAMINE JA JUHTIMINE

Artikkel 4

Raudteesektori osaliste roll raudteeohutuse arendamisel ja suurendamisel

1.   Liikmesriigid ja amet tagavad
  igaüks oma vastutusvaldkonnas
  , et ohutus raudteel üldiselt säiliks ja võimaluse korral

  – juhul kui see on mõistlikult teostatav –
  pidevalt suureneks, võttes arvesse liidu

  arvesse inimtegurite mõju, liidu ja rahvusvaheliste
  õigusaktide arengut ning tehnika ja teaduse arengut ning tegeldes eelisjärjekorras tõsiste õnnetusjuhtumite ärahoidmisega.

Liikmesriigid ja amet tagavad, et raudteeohutuse arendamise ja täiustamise meetmetes võetakse arvesse süsteemipõhise lähenemisviisi järgimise vajadust.

2.   Liikmesriigid
  ja amet
  tagavad, et vastutus raudteesüsteemi turvalise toimimise ja sellega seotud riskide kontrollimise eest lasub taristuettevõtjatel ja raudteeveo-ettevõtjatel, kohustades neid:

| a) | rakendama vajalikke riskikontrollimeetmeid, vajadusekorral üksteisega koostöös; |
| --- | --- |

a)

rakendama vajalikke riskikontrollimeetmeid, vajadusekorral üksteisega koostöös;

| b) | rakendama liidu ja siseriiklikke eeskirju; |
| --- | --- |

b)

rakendama liidu ja siseriiklikke eeskirju;

| c) | kehtestama ohutusjuhtimissüsteeme kooskõlas käesoleva direktiiviga. |
| --- | --- |

c)

kehtestama ohutusjuhtimissüsteeme kooskõlas käesoleva direktiiviga.

Ilma et see piiraks tsiviilvastutuse kohaldamist kooskõlas liikmesriikide õigusnõuetega, vastutab iga taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja tema osa eest süsteemis ja selle ohutu toimimise, sealhulgas materjalitarnete ja teenuste hanke eest, kasutajate, klientide, asjaomaste töötajate ja kolmandate isikute ees. Taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate ohutusjuhtimissüsteemis võetakse samuti arvesse kolmandate isikute tegevusega seotud riske.

3.   Iga tootja, hoolduse tarnija, valdaja, teenuseosutaja ja hankeüksus tagab, et tema tarnitud veerem,
  rajatised,
  sisseseade, tarvikud, seadmed ja teenused vastaksid kirjeldatud nõuetele ja kasutustingimustele, nii et raudteeveo-ettevõtja ja/või taristuettevõtja saab neid ohutult kasutusele võtta.]

4.   Kõik käitamisohutusega seotud osalised rakendavad
  , igaüks oma vastutusala piires,
  vajalikud riskikontrollimeetmed, vajaduse korral koostöös teiste osalistega
  , ning vastutavad oma ülesannete täitmise eest
  . Lisaks raudteeveo-ettevõtjatele ja taristuettevõtjatele kuuluvad kõnealuste osaliste hulka
  järgmised
  :

| (a) | valdajad ja nende üksused või
  veeremiüksuste hoolduse eest vastutavad üksused; |
| --- | --- |

(a)

valdajad ja nende üksused või
  veeremiüksuste hoolduse eest vastutavad üksused;

| (b) | saatjad, laadijad
  , mahalaadijad
  ja täitjad, kes on seotud laadimistoimingute ohutusega; |
| --- | --- |

(b)

saatjad, laadijad
  , mahalaadijad
  ja täitjad, kes on seotud laadimistoimingute ohutusega;

| (c) | tootjad, kes vastutavad ohutute veeremiüksuste, veeremiüksuste osade, komponentide või alakoostude, raudteetaristu, energia- ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimissüsteemide projekteerimise ja tootmise eest ning veeremiüksusega seotud esmaste hooldusdokumentide väljaandmise eest. |
| --- | --- |

(c)

tootjad, kes vastutavad ohutute veeremiüksuste, veeremiüksuste osade, komponentide või alakoostude, raudteetaristu, energia- ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimissüsteemide projekteerimise ja tootmise eest ning veeremiüksusega seotud esmaste hooldusdokumentide väljaandmise eest.

5.   Iga raudteeveo-ettevõtja, taristuettevõtja ja hoolduse eest vastutav üksus tagab, et tema töövõtjad rakendavad riskikontrollimeetmeid. Selleks kohaldab iga raudteeveo-ettevõtja, taristuettevõtja ja hoolduse eest vastutav üksus ühiseid jälgimismeetodeid, mis on ette nähtud komisjoni määrusega (EL) nr 1078/2012 (9). Nende töövõtjad rakendavad seda menetlust lepinguliste kokkulepetega. Raudteeveo-ettevõtjad, taristuettevõtjad ja hoolduse eest vastutavad üksused avalikustavad ameti või riikliku ohutusasutuse taotlusel oma lepingulised kokkulepped.

6.   Raudteesüsteemi osaline, kes teeb kindlaks
  süsteemsed
  ohutusriskid, mis on seotud tehniliste seadmete, sealhulgas nende struktuursete allsüsteemide defektide ja projekteerimisvigade või talitushäiretega, teatab
  kogu liidus ühtlustatud korda järgides
  sellistest riskidest teistele kaasatud isikutele
  ja ametile
  , et nad saaksid võtta vajalikke parandusmeetmeid tagamaks raudteesüsteemi ohutustaseme pideva järgimise.

6 a.
     
  Liikmesriigid, amet ja kõik raudteesüsteemi osalised loovad nn õigluse kultuuri, millega tagatakse järjekindel õnnetustest, intsidentidest ja võimalikest ohutusriskidest teatamine. Teatamise soodustamiseks loovad liikmesriigid mehhanismi, mis võimaldab teatada konfidentsiaalselt.

7.   Kui raudteeveo-ettevõtjad vahetavad veeremiüksusi, vahetavad kõik osalised käitamisohutusega seotud kogu teavet
  , kasutades direktiivi ... [raudtee koostalitlusvõime direktiiv] artiklites 43 ja 43 a osutatud veeremiregistreid
  . Selline teave hõlmab teavet veeremiüksuse seisundi ja varasema hoolduse kohta, hooldusraamatute osasid, laadimistoimingute jälgitavust
  , ohutuse seisukohast olulisi komponente
  ja saatelehti. Kõnealune teave on piisavalt üksikasjalik, et hinnata raudteeveo-ettevõtja veeremiüksuse käitamisega seotud riske. [ME 62]

Artikkel 5

Ühised ohutusnäitajad

1.   Ühiste ohutuseesmärkide saavutamise hindamise hõlbustamiseks ning selleks et toetada raudteeohutuse üldise arengu jälgimist, koguvad liikmesriigid teavet ühiste ohutusnäitajate kohta riiklike ohutusasutuste aastaaruannete kaudu, nagu on osutatud artiklis 18.

Ühised ohutusnäitajad määratakse kindlaks vastavalt I lisas sätestatule.

1 a.
     
  Liikmesriigid toetavad ametit tema töös liidu tasandil raudteeohutuse arengu jälgimisel. [ME 63]

2.   Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte I lisa läbivaatamise kohta, et eelkõige ajakohastada tehnika arengut arvesse võttes ühiseid ohutusnäitajaid ning kohandada õnnetusjuhtumite maksumuse arvestamise ühiseid meetodeid.

Artikkel 6

Ühised ohutusmeetodid

1.   Ühised ohutusmeetodid kirjeldavad, kuidas hinnatakse ohutustasemeid ning ohutuseesmärkide ja muudele ohutusnõuetele vastavuse saavutamist, milleks töötatakse välja ja määratletakse:

| a) | riskihindamismeetodid; |
| --- | --- |

a)

riskihindamismeetodid;

| b) | kooskõlas artiklitega 10 ja 11 välja antud ohutussertifikaatide ja ohutuslubade vastavushindamise meetodid |
| --- | --- |

b)

kooskõlas artiklitega 10 ja 11 välja antud ohutussertifikaatide ja ohutuslubade vastavushindamise meetodid

| c) | riiklike ohutusasutuste kohaldatavad järelevalvemeetodid ning raudteeveo-ettevõtjate, taristuettevõtjate ja hoolduse eest vastutavate ettevõtjate kohaldatavad jälgimismeetodid; |
| --- | --- |

c)

riiklike ohutusasutuste kohaldatavad järelevalvemeetodid ning raudteeveo-ettevõtjate, taristuettevõtjate ja hoolduse eest vastutavate ettevõtjate kohaldatavad jälgimismeetodid;

| c a) | meetodid ohutuse arengu jälgimiseks riikide ja liidu tasandil; [ME 64] |
| --- | --- |

c a)

meetodid ohutuse arengu jälgimiseks riikide ja liidu tasandil; [ME 64]

| d) | mis tahes muud meetodid, mis hõlmavad ohutusjuhtimissüsteemi meetmeid ja mida on liidu tasandil vaja ühtlustada. |
| --- | --- |

d)

mis tahes muud meetodid, mis hõlmavad ohutusjuhtimissüsteemi meetmeid ja mida on liidu tasandil vaja ühtlustada.

2.   Komisjon annab ametile volitused koostada punki 1 alapunktis d osutatud uued ühised ohutusmeetodid, vaadata läbi kõik ühised ohutusmeetodid ja ajakohastada neid, et võtta arvesse tehnika arengut ja ühiskondlikke vajadusi, ning anda komisjonile
  võimalikult kiiresti
  asjakohaseid soovitusi. [ME 65]

Soovituste koostamisel võtab amet arvesse kasutajate
  , riiklike ohutusasutuste, sotsiaalpartnerite
  ja
  teiste
  sidusrühmade arvamust. Soovitused hõlmavad aruannet kõnealuse konsulteerimise tulemuste kohta ja aruannet, milles käsitletakse uute, vastuvõetavate ühiste ohutusmeetodite mõju. [ME 66]

3.   Ühised ohutusmeetodid vaadatakse läbi korrapäraste ajavahemike tagant, võttes arvesse nende kohaldamisel saadud kogemusi, raudteeohutuse üldist arengut ja seda et ohutustase üldiselt säiliks ja
  , niivõrd kui see on mõistlikult teostatav,

  võimaluse korral pidevalt suureneks. [ME 67]

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, millega nähakse ette ühised ohutusmeetodid ja läbivaadatud ühised ohutusmeetodid.

5.   Liikmesriigid teevad
  viivitamata
  kõik vajalikud muudatused siseriiklikes eeskirjades ühiste ohutusmeetodite vastuvõtmist ja läbivaatamist silmas pidades. [ME 68]

Artikkel 7

Ühised ohutuseesmärgid

1.   Ühiste ohutuseesmärkidega määratakse kindlaks minimaalsed ohutustasemed, mis tuleb saavutada raudteesüsteemi eri osades ja süsteemis tervikuna igas liikmesriigis, väljendatuna järgmistes vastuvõetava riski näitajates:

| a) | individuaalsed riskid seoses reisijate, personali (sealhulgas töövõtjate), raudteeületuskohtade kasutajate ja teistega ning, ilma et see piiraks kehtivate siseriiklike ja rahvusvaheliste vastutusega seotud eeskirjade kohaldamist, individuaalsed riskid, mis on seotud isikute lubamatu viibimisega raudteerajatiste territooriumil; |
| --- | --- |

a)

individuaalsed riskid seoses reisijate, personali (sealhulgas töövõtjate), raudteeületuskohtade kasutajate ja teistega ning, ilma et see piiraks kehtivate siseriiklike ja rahvusvaheliste vastutusega seotud eeskirjade kohaldamist, individuaalsed riskid, mis on seotud isikute lubamatu viibimisega raudteerajatiste territooriumil;

| b) | ühiskondlikud riskid. |
| --- | --- |

b)

ühiskondlikud riskid.

2.   Komisjon annab ametile volituse koostada
  võimalikult kiiresti
  läbivaadatud ühised ohutuseesmärgid ja anda komisjonile asjakohaseid soovitusi. [ME 69]

3.   Ühised ohutuseesmärgid vaadatakse korrapäraselt läbi, võttes arvesse raudteeohutuse üldist arengut. Läbivaadatud ühised ohutuseesmärgid kajastavad eelisvaldkondi, kus ohutust tuleb veelgi suurendada.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, millega nähakse ette läbivaadatud ühised ohutuseesmärgid.

5.   Liikmesriigid teevad kõik vajalikud muudatused siseriiklikes eeskirjades, et saavutada vähemalt ühised ohutuseesmärgid ja läbivaadatud ühised ohutuseesmärgid vastavalt nende rakendamise ajakavadele. Nad teavitavad nendest eeskirjadest komisjoni kooskõlas artikliga 8.

Artikkel 8

Siseriiklikud eeskirjad

1.   Liikmesriigid võivad sätestada

  pärast käesoleva direktiivi jõustumist
  uusi siseriiklikke eeskirju
  koostada
  üksnes järgmistel juhtudel:]

| a) | eeskirjad, milles käsitletakse olemasolevaid ohutusmeetodeid, ei ole ühiste ohutusmeetoditega hõlmatud; |
| --- | --- |

a)

eeskirjad, milles käsitletakse olemasolevaid ohutusmeetodeid, ei ole ühiste ohutusmeetoditega hõlmatud;

| b) | kiireloomulise ennetava meetmena, eelkõige õnnetusjuhtumi järel. |
| --- | --- |

b)

kiireloomulise ennetava meetmena, eelkõige õnnetusjuhtumi järel.

Liikmesriigid tagavad, et siseriiklike eeskirjadega

  siseriiklikud eeskirjad on mittediskrimineerivad ja nendega
  võetakse arvesse vajadust süsteemipõhise lähenemisviisi järele.

Liikmesriigid võivad otsustada saavutada ühistes ohutuseesmärkides määratletust kõrgema ohutustaseme, tingimusel et kõrgem ohutustase on olemasolevate ühiste ohutuseesmärkidega täielikult kooskõlas.

2.   Kui liikmesriik kavatseb võtta kasutusele uue siseriikliku eeskirja, teavitab ta kõnealuse eeskirja kavandist
  viivitamata
  ametit ja komisjoni, kasutades selleks asjakohast IT-süsteemi kooskõlas määruse (EL) nr .../... [raudteeameti määrus] artikliga 23
  ja lisab aruande hinnanguga uue vastuvõetava eeskirja mõju kohta
  .
  Teavitamine peab toimuma vähemalt kolm kuud enne eeskirja kavandatud vastuvõtmist, välja arvatud lõike 1 esimese lõigu punktis b nimetatud juhtudel.
  .

Pärast siseriikliku eeskirja projekti saamist algatab amet kõiki riiklikke ohutusasutusi kaasava koordineerimismenetluse, et tagada suurim võimalik ühtlustamise tase kogu liidus.

Uus siseriiklik eeskiri ei saa jõusse jääda ega jõustuda, kui komisjon on ameti soovitusel sellele vastu ja esitab oma vastuväidete kohta põhjenduse.

3.   Kui amet saab teada mis tahes teatatud või teatamata siseriiklikust eeskirjast, mis on liigne või vastuolus ühiste ohutusmeetoditega või liidu mis tahes muu õigusaktiga, mis on vastu võetud pärast siseriikliku eeskirja kohaldamist, kohaldatakse määruse (EL) nr .../... [raudteeameti määrus] artikliga 22 ette nähtud menetlust.

Küsimustes, mis puudutavad tähtsaid ohutusalaseid ülesandeid täitvate raudteetöötajate koolitust, töötervishoidu ja tööohutust, tohib amet seda lõiget kohaldada vaid siis, kui asjaomane siseriiklik eeskiri on diskrimineeriv või kui ühiste ohutusmeetodite või muude liidu õigusnormidega tagatakse kõrgem ohutuse tase.

4.   Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud eeskirjad
  , kaasa arvatud veeremiüksuse ja võrgustiku vahelisi liideseid hõlmavad eeskirjad,
  tehakse kättesaadavaks tasuta ja selges, kõigile kaasatud osapooltele arusaadavas

  vähemalt kahes liidu ametlikus
  keeles.

5.   Käesoleva artikli kohaselt teatatud siseriiklike eeskirjade suhtes ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/34/EÜ (10) ette nähtud teatamismenetlust.

5 a.
     
  Amet koostab ja avaldab suunised uute siseriiklike eeskirjade vastuvõtmise ja olemasolevate siseriiklike eeskirjade muutmise kohta. [ME 70]

Artikkel 9

Ohutusjuhtimissüsteemid

1.   Taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad kehtestavad oma ohutusjuhtimissüsteemid tagamaks, et raudteesüsteem suudab saavutada vähemalt ühised ohutuseesmärgid ja et see on vastavuses koostalitluse tehnilistes kirjeldustes sätestatud ohutusnõuetega ning et kohaldatakse ühiste ohutusmeetodite asjakohaseid elemente ning artikli 8 kohaselt teatatud eeskirju.

2.   Ohutusjuhtimissüsteem vastab nõuetele, mis on kohandatud asjaomase tegevuse iseloomu, ulatuse ja muude tingimustega. Sellega tagatakse taristuettevõtja või raudteeveo-ettevõtja tegevusega seotud kõikide riskide, sealhulgas
  personali nõuetekohase kvalifikatsiooni ja koolituse ning
  hoolduse ja materjali tarnimise ning töövõtjate kasutamisega seotud riskide kontroll. Ilma et see piiraks olemasolevate siseriiklike ja rahvusvaheliste vastutuseeskirjade kohaldamist, arvestatakse ohutusjuhtimissüsteemis, kui see on võimalik ja mõistlik, ka teiste osapoolte tegevusest tulenevaid riske.
  Sellest tulenevalt on taristuettevõtjatel ja raudteeveo-ettevõtjatel menetlused võimalike ohtude kindlakstegemiseks, mida põhjustab väline tegevus raudteesüsteemi liideste juures ja millel on käitamisele otsene mõju. [ME 71]

Komisjon kehtestab
  delegeeritud õigusaktide abil
  ohutusjuhtimissüsteemi elemendid
  , sealhulgas sisemiselt heakskiidetava ja teatavaks tehtava ohutuspoliitika, kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed ohutuseesmärgid ja menetlused nende eesmärkide saavutamiseks, tehniliste ja käitusstandardite täitmise menetlused, riskihindamismenetlused ja rakenduslikud riskikontrollimeetmed, töötajate koolitamise ja teavitamise meetmed, ohutusega seotud teabe teatavakstegemist ja dokumenteerimist tagavad meetmed, intsidentidest ja õnnetusjuhtumitest ja muudest ohutusega seotud vahejuhtumitest teatamise ja nende analüüsimise kord ning ennetavate meetmete väljatöötamise kord, riigiasutustega kokkulepitavate hädaolukorra plaanidega seotud nõuded ja ohutusjuhtimissüsteemi siseauditi korraldamise reeglid. Need delegeeritud õigusaktid

  rakendusaktide abil. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 2

  artiklis 26
  osutatud kontrollimenetlusega

  menetlusega
  . [ME 72]

2 a.
     
  Raudteetöötajate puhul hõlmab ohutusjuhtimissüsteem meetmeid töötajate koolitusprogrammide ja süsteemide kohta, millega tagatakse töötajate püsiv kompetentsus ja sellele vastav ülesannete täitmine. [ME 73]

2 b.
     
  Ohutusjuhtimissüsteem hõlmab nõudeid artiklis 3 määratletud „õigluse kultuuri“ kohta. [ME 74]

3.   Mis tahes taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis arvestatakse erinevate raudteeveo-ettevõtjate tegevuse mõju võrgustikus ja sätestatakse võimalus kõigile raudteeveo-ettevõtjatele tegutseda kooskõlas koostalitluse tehniliste kirjelduste ja siseriiklike eeskirjadega ning nende ohutussertifikaadis sätestatud tingimustega. Ohutusjuhtimissüsteemi arendatakse eesmärgiga koordineerida taristuettevõtja ja kõigi selles taristus tegutsevate raudteeveo-ettevõtjate tegutsemist hädaolukorras
  – koos hädaabiteenistustega, et tagada päästeteenistuse sekkumine, ja teiste osapooltega, kes võiksid hädaolukorras kaasatud olla
  .
  Piiriülese taristu ja teatavate piiriüleste tunnelite jaoks töötatakse välja spetsiifilised ohutusjuhtimissüsteemid ja neid täiustatakse, et tagada mõlemal pool piiri asuvate pädevate hädaabiteenistuste koordineeritus ja valmisolek
  . [ME 75]

3 a.
     
  Taristuettevõtjad loovad ka süsteemi tegevuse koordineerimiseks nende naaberriikide ettevõtjatega, kellega võrk on ühendatud. See süsteem hõlmab mehhanisme teabe edastamiseks võrgus toimunud intsidentide või õnnetuste korral või hilinemiste korral, mis võivad häirida piiriülest liiklust, samuti koostöömenetlusi liikluse taastamiseks taristute vahel, tagades igal ajal võrgu ohutuse. Kummagi riigi taristuettevõtjad teevad käitajatele, sidusrühmadele ja vastavatele riigi ametiasutustele teatavaks kogu asjaomase teabe, mis võib mõjutada nende riikide vahel toimuvat liiklust. [ME 76]

4.   Igal aastal esitavad kõik taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad riiklikule ohutusasutusele hiljemalt 30. juuniks iga-aastase ohutusaruande eelnenud kalendriaasta kohta. Ohutusaruanne sisaldab järgmist:

| a) | teave organisatsiooni ohutuseesmärkide saavutamise ja ohutuskavade tulemuste kohta; |
| --- | --- |

a)

teave organisatsiooni ohutuseesmärkide saavutamise ja ohutuskavade tulemuste kohta;

| b) | siseriiklike ohutusnäitajate ja I lisas sätestatud ühiste ohutusnäitajate areng, kuivõrd see on aruandva organisatsiooni jaoks asjakohane; |
| --- | --- |

b)

siseriiklike ohutusnäitajate ja I lisas sätestatud ühiste ohutusnäitajate areng, kuivõrd see on aruandva organisatsiooni jaoks asjakohane;

| c) | ohutusalase siseauditi tulemused; |
| --- | --- |

c)

ohutusalase siseauditi tulemused;

| d) | tähelepanekud raudteetoimingute ja infrastruktuuri juhtimise puudujääkide ja talitlushäirete kohta, mis võiksid olla vajalikud riiklikule ohutusasutusele. |
| --- | --- |

d)

tähelepanekud raudteetoimingute ja infrastruktuuri juhtimise puudujääkide ja talitlushäirete kohta, mis võiksid olla vajalikud riiklikule ohutusasutusele.

III PEATÜKK

OHUTUSE SERTIFITSEERIMINE JA LUBADE VÄLJAANDMINE

Artikkel 10

Ühtne ohutussertifikaat

1.   Juurdepääs taristule antakse üksnes neile raudteeveo-ettevõtjatele, kellel on ühtne ohutussertifikaat.

2.   Ühtse ohutussertifikaadi annab amet
  , välja arvatud lõikes 2 a osutatud juhtudel,
  selliste tõendite alusel, mis näitavad, et raudteeveo-ettevõtja on loonud oma ohutusjuhtimissüsteemi kooskõlas artikliga 9 ning täidab KTKdes ja muudes asjakohastes õigusaktides
  ja raudteeveo-ettevõtja osutatavat teenust käsitlevates konkreetsetes käitamiseeskirjades
  sätestatud tingimusi, et kontrollida riske ja osutada võrgustikus ohutuid veoteenuseid.

2 a.
     
  Üksnes eraldiseisvas võrgustikus tegutsevale raudteeveo-ettevõtjale võib ohutussertifikaadi väljastada ka selle liikmesriigi riiklik ohutusasutus, kellele see võrgustik kuulub. Sellistel juhtudel võib taotleja valida, kas ta esitab taotluse ametile või asjaomase liikmesriigi riiklikule ohutusasutusele.

Artiklis 30 osutatud üleminekuperioodil kehtestavad nende riikide riiklikud ohutusasutused, kellele eraldiseisvad võrgustikud kuuluvad, ühise ohutuse sertifitseerimise korra ja tagavad endi väljastatud ohutussertifikaatide vastastikuse tunnustamise. Kui riiklike ohutusasutuste on omavahel vastuolus või kui vastastikku vastuvõetav otsus puudub, teeb vastavalt määruse ... [raudteeameti määrus] artiklile 12 otsuse amet.

Kui need riiklikud ohutusasutused ei ole artiklis 30 osutatud üleminekuperioodi lõpuks ohutussertifikaatide andmise ja vastastikuse tunnustamise korda kehtestanud, annab selles artiklis nimetatud ohutussertifikaate üksnes amet.

Kui ohutussertifikaatide andmise ja vastastikuse tunnustamise kord on artiklis 30 osutatud üleminekuperioodi lõpuks kehtestatud, tohivad nende liikmesriikide riiklikud ohutusasutused, kellele eraldiseisvad võrgustikud kuuluvad, sertifikaatide väljastamist jätkata ning taotleja võib pärast artiklis 30 osutatud üleminekuperioodi lõppu valida, kas taotleda ohutussertifikaati asjaomaselt riiklikult ohutusasutuselt või ametilt.

Kümme aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande eraldiseisva võrgustiku ohutussertifikaatide andmise ja vastastikuse tunnustamise korra kehtestamisel tehtud edusammude kohta ning esitab vajaduse korral asjakohased seadusandlikud ettepanekud.

3.   Ühtses ohutussertifikaadis märgitakse hõlmatud raudteetoimingute liik, ulatus ja
  käitamispiirkond
  . See kehtib
  ja seda tunnustatakse
  kogu liidus samaväärsete toimingute puhul

  või liidu teatavates osades vastavalt ameti poolt kehtestatud tingimustele
  .

4.   Kolm kuud Enne mis tahes uue teenuse käivitamist, teavitab

  mille kohta ei ole ühtset ohutussertifikaati, saadab
  raudteeveo-ettevõtja asjakohast riiklikku ohutusasutust dokumentidest, millega kinnitatakse,

  ametile või
  ,
  lõikes 2 a osutatud juhtudel, riiklikule ohutusasutusele, täiendavad dokumendid, mis on vajalikud,
  et
  kinnitada järgmist:

| a) | raudteeveo-ettevõtja järgib käituseeskirju, sh siseriiklikke eeskirju, mis on talle kättesaadavaks tehtud kooskõlas artikli 8 lõikega 4, ning hindab käitamisohutust, võttes arvesse komisjoni määruse (EÜ) nr 352/2009 (11) nõudeid, ning tagab, et ta juhib kõike riske ohutusjuhtimissüsteemi abil ning et ta võtab kõik vajalikud meetmed ohutu käitamise tagamiseks; |
| --- | --- |

a)

raudteeveo-ettevõtja järgib käituseeskirju, sh siseriiklikke eeskirju, mis on talle kättesaadavaks tehtud kooskõlas artikli 8 lõikega 4, ning hindab käitamisohutust, võttes arvesse komisjoni määruse (EÜ) nr 352/2009 (11) nõudeid, ning tagab, et ta juhib kõike riske ohutusjuhtimissüsteemi abil ning et ta võtab kõik vajalikud meetmed ohutu käitamise tagamiseks;

| b) | raudteeveo-ettevõtja on võtnud meetmeid, mis on vajalikud, et teha koostööd ja kooskõlastada tegevust sellist võrgustikku/selliseid võrgustikke käitava(te) taristuettevõtja(te)ga, kus ta kavatseb tegutseda; |
| --- | --- |

b)

raudteeveo-ettevõtja on võtnud meetmeid, mis on vajalikud, et teha koostööd ja kooskõlastada tegevust sellist võrgustikku/selliseid võrgustikke käitava(te) taristuettevõtja(te)ga, kus ta kavatseb tegutseda;

| c) | raudteeveo-ettevõtja on võtnud vajalikke meetmeid, et tagada käitamisohutus; |
| --- | --- |

c)

raudteeveo-ettevõtja on võtnud vajalikke meetmeid, et tagada käitamisohutus;

| d) | raudteeveo-ettevõtjal on nõukogu direktiivi 95/18/EÜ (12) kohaselt välja antud litsents; |
| --- | --- |

d)

raudteeveo-ettevõtjal on nõukogu direktiivi 95/18/EÜ (12) kohaselt välja antud litsents;

| e) | kavandatava tegevuse liik, ulatus ja
  käitamispiirkond
  vastab tema ühtsel ohutussertifikaadil esitatule. |
| --- | --- |

e)

kavandatava tegevuse liik, ulatus ja
  käitamispiirkond
  vastab tema ühtsel ohutussertifikaadil esitatule.

Kui
  ametil või, lõikes 2 a osutatud juhtudel,
  riiklikul ohutusasutusel on kahtlusi seoses ühe või mitme tingimuse täitmisega, taotleb ta raudteeveo-ettevõtjalt lisateavet
  kooskõlas artikli 11 lõikes 1 sätestatud tähtaegadega
  . Kõnealuse teabevahetuse tulemusel ei või siiski tegevuse käivitamine peatuda või edasi lükkuda. Kui
  amet või, lõikes 2 a osutatud juhtudel,
  riiklik ohutusasutus leiab tõendeid ühe või mitme tingimuse täitmata jätmise kohta, annab ta küsimuse ametile arutada, kes võtab asjakohased meetmed, mis muu hulgas hõlmavad sertifikaadi
  muutmist, peatamist või
  tühistamist.

5.   Ühtset ohutussertifikaati uuendatakse raudteeveo-ettevõtja taotlusel ajavahemike järel, mis ei ületa viit aastat. Seda uuendatakse tervikuna või osaliselt iga kord,
  enne
  kui tegevuse liik
  , ulatus
  või ulatus

  käitamispiirkond
  oluliselt muutub.

Ühtse ohutussertifikaadi omanik teavitab viivitamata ametit

  viivitamata ametit või, lõikes 2 a osutatud juhtudel, riiklikku ohutusasutust
  mis tahes olulistest muutustest ühtse ohutussertifikaadi tingimustes. Lisaks sellele teavitab ta ametit
  või, lõikes 2 a osutatud juhtudel, riiklikku ohutusasutust
  uute
  ohutuse seisukohast oluliste
  töötajakategooriate või uute veeremitüüpide kasutuselevõtust.
  Sellistel juhtudel kohaldatakse samuti artikli 11 lõikes 1 sätestatud tähtaegu.

Amet võib nõuda ühtse ohutussertifikaadi läbivaatamist pärast olulisi muutusi ohutuse õigusraamistikus.

6.   Kui riiklik ohutusasutus leiab, et ühtse ohutussertifikaadi omanik ei täida enam sertifitseerimistingimusi, palub ta ametil see tühistada. Amet
  või, lõikes 2 a osutatud juhtudel, riiklik ohutusasutus
  võib ühtse ohutussertifikaadi tühistada, põhjendades oma otsust. Amet
  või, lõikes 2 a osutatud juhtudel, riiklik ohutusasutus
  teavitab viivitamata kõiki selle võrgustiku riiklikke ohutusasutusi, kus raudteeveo-ettevõtja tegutseb.

7.   Amet teavitab riiklikke

  või, lõikes 2 a osutatud juhtudel, riiklik ohutusasutus teavitab riiklikke
  ohutusasutusi ühe kuu jooksul ühtse ohutussertifikaadi väljastamisest, uuendamisest, muutmisest või tühistamisest. Asutus teatab raudteeveo-ettevõtja nime ja aadressi, sertifikaadi väljastamiskuupäeva, ulatuse ja kehtivuse ning tühistamise korral otsuse põhjused.

8.   Amet jälgib pidevalt ühtsete ohutussertifikaatide väljastamise meetmete tõhusust ja riiklike ohutusasutuste tehtavat järelevalvet ning vajaduse korral annab komisjonile soovitust olukorra parandamiseks. Need võivad hõlmata artikli 6 lõike 1 punkti d kohast ühiseid ohutusmeetodeid käsitlevat soovitust, mis hõlmab liidu tasandil ühtlustamist vajavaid ohutusjuhtimissüsteemi meetmeid.

8 a.
     
  Iga füüsiline või juriidiline isik võib edasi kaevata otsuse, mille amet on talle adresseerinud vastavalt määruse ... [raudteeameti määrus] artiklitele 12, 16, 17 ja 18, või kui amet ei vasta kindlaksmääratud aja jooksul. Lisaks sellele peavad määruse ... [raudteeameti määrus] artikli 34 lõikes 2 osutatud isikuid esindavad asutused olema nõuetekohaselt volitatud vastavalt nende põhikirjale. [ME 77]

Artikkel 11

Ühtsete ohutussertifikaatide taotlused

1.   Ühtsete ohutussertifikaatide taotlused esitatakse ametile. Amet teeb otsuse taotluse kohta viivitamata ja mitte hiljem kui neli

  kolm
  kuud pärast ametile kogu nõutud teabe ja võimaliku lisateabe esitamist

  taotluse saamist
  . Kui taotlejalt nõutakse lisateabe esitamist, tuleb selline teave esitada viivitamata

  taotlejal palutakse esitada lisateavet, esitatakse see ameti poolt kehtestatud mõistliku tähtaja jooksul, mis ei ületa üht kuud, välja arvatud juhul, kui amet erijuhtudel nõustub andma luba ajaliselt piiritletud pikenduseks
  .
  Eitavale otsusele lisatakse nõuetekohane põhjendus.
  .

Kui on tegemist laiendamise taotlusega, et tegutseda veel ühes liikmesriigis, teeb amet otsuse samuti kolme kuu jooksul alates taotluse saamisest.

2.   Amet annab üksikasjalikke juhendeid ühtse ohutussertifikaadi saamise kohta. Ta loetleb kõik artikli 10 lõike 2 eesmärgil sätestatud nõuded ja avaldab kõik asjakohased dokumendid.

3.   Taotluse juhenddokument, milles kirjeldatakse ja selgitatakse ühtsete ohutussertifikaatide nõudeid ja loetletakse nõutavad dokumendid, tehakse taotlejatele tasuta
  ja kõigis liidu ametlikes keeltes
  kättesaadavaks. Riiklikud ohutusasutused teevad ametiga koostööd sellise teabe levitamisel. [ME 78]

Artikkel 12

Taristuettevõtjate ohutusload

1.   Raudteetaristu haldamiseks ja käitamiseks hangib taristuettevõtja ohutusloa oma asukoha liikmesriigi riiklikult ohutusasutuselt.
  Ühe taristuettevõtjaga piiriüleste taristute puhul täidab käesolevas artiklis sätestatud kohustusi amet.

2.   Ohutusluba hõlmab luba, mis kinnitab, et aktsepteeritakse taristuettevõtja artikli 9 kohast ohutusjuhtimissüsteemi, mis hõlmab raudteetaristu ohutut projekteerimist, hooldust ja käitamist, sealhulgas vajaduse korral liikluskorraldus- ja signaalimissüsteemi hooldust ja käitamist käsitlevate nõuete täitmist tagavat menetlust ja sätteid
  , samuti raske õnnetuse korral tegutsemise korda, et tagada päästetööd ja taristu ohutuse taastamine
  .

Ohutusluba uuendatakse taristuettevõtja taotlusel viieaastaste ajavahemike järel. Seda uuendatakse tervikuna või osaliselt iga kord, kui taristut, signaalimist või elektrivarustust või käitus- ja hoolduspõhimõtteid oluliselt muudetakse. Ohutusloa omanik teavitab riiklikku ohutusasutust viivitamata

  ja ametit koheselt
  kõikidest sellistest muutustest.

Riiklik ohutusasutus
  või, lõikes 1 osutatud piirüleste taristute puhul, amet
  võib nõuda ohutusloa läbivaatamist pärast olulisi muutusi ohutuse õigusraamistikus.

Kui riiklik ohutusasutus
  või, lõikes 1 osutatud piirüleste taristute puhul, amet
  leiab, et loa saanud taristuettevõtja ei vasta enam väljastatud ohutusloa tingimustele, tühistab ta loa ja põhjendab oma otsust.

3.   Riiklik ohutusasutus teeb otsuse ohutussertifikaadi või ohutusloa taotluse kohta viivitamata ja igal juhul mitte hiljem kui neli kuud pärast kogu nõutud teabe ja võimaliku lisateabe esitamist

  taotluse saamist Kui taotlejal palutakse esitada lisateavet, esitatakse see riikliku ohutusasutuse või ameti poolt kehtestatud mõistliku tähtaja jooksul, mis ei ületa üht kuud, välja arvatud juhul, kui riiklik ohutusasutus või amet erijuhtudel nõustub andma luba ajaliselt piiritletud pikenduseks. Eitavaid otsuseid põhjendatakse nõuetekohaselt.
  .

Kättesaadavaks tehakse taotluse juhenddokument, milles kirjeldatakse ja selgitatakse ohutuslubade nõudeid ja loetletakse nõutavad dokumendid. [ME 79]

4.   Riiklik ohutusasutus teavitab ametit ühe kuu jooksul ohutuslubadest, mis on väljastatud, mida on uuendatud, muudetud või tühistatud. Asutus teatab taristuettevõtja nime ja aadressi, ohutusloa väljastamiskuupäeva, ulatuse ja kehtivuse ning tühistamise korral põhjendab otsust.

Artikkel 13

Juurdepääs koolitusele

1.   Liikmesriigid tagavad, et raudteeveo-ettevõtjatel on õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs rongijuhtide ja rongi saatepersonali koolitusele, kui selline koolitus on vajalik teenuste osutamiseks nende võrgustikus või selleks et täita ohutussertifikaadining Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ (13) kohaste litsentside ja sertifikaatide saamiseks vajalikke nõudeid.

Pakutavad teenused hõlmavad koolitust kasutusel olevatel marsruutidel vajalike marsruuditeadmiste,
  puuetega inimeste abistamise,
  käituseeskirjade ja -menetluste, signaalimise- ja kontrollisüsteemi ning hädaabinõude osas. [ME 80]

Liikmesriigid tagavad ühtlasi, et taristuettevõtjatel ja nende töötajatel, kes täidavad elutähtsaid ohutusülesandeid, on õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs koolitusele.

Kui koolitusteenused ei sisalda eksameid ja sertifikaatide andmist, tagavad liikmesriigid, et raudteeveo-ettevõtjatel on juurdepääs sellisele sertifitseerimisele.

Riiklik ohutusasutus tagab, et koolitusteenuste pakkumine või sertifikaatide andmine, kui see on asjakohane, vastab nõuetele, mis on sätestatud direktiivis 2007/59/EÜ, koostalitluse tehnilistes kirjeldustes või artiklis 8 osutatud siseriiklikes eeskirjades.

2.   Kui koolitusvõimalused on kättesaadaval üksnes ühe raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja teenuste kaudu, tagavad liikmesriigid, et need tehakse kättesaadavaks teistele raudteeveo-ettevõtjatele mõistliku ja mittediskrimineeriva hinnaga, mis on kulupõhine ja võib sisaldada kasumimarginaali.

3.   Uute rongijuhtide, rongide personali ja tähtsaid ülesandeid täitva personali värbamisel peab raudteeveo-ettevõtjatel olema võimalus arvesse võtta mis tahes koolitust, kvalifikatsiooni ja kogemust, mis on saadud eelnevalt teistelt raudteeveo-ettevõtjatelt. Sel eesmärgil on sellistel töötajatel õigus omada juurdepääsu kõikidele dokumentidele, mis tõendavad nende koolitust, kvalifikatsiooni ja kogemust, ja saada neist koopiaid ja neid edastada.

4.   Raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad vastutavad selliste töötajate
  , sh rongi saatepersonali
  koolitustaseme ja kvalifikatsiooni eest, kes täidavad ohutusega seotud ülesandeid. [ME 81]

Artikkel 14

Veeremiüksuste hooldamine

1.   Igale veeremiüksusele määratakse enne selle kasutusele võtmist või raudteevõrgustikus kasutamist hoolduse eest vastutav üksus, mis registreeritakse raudteeveeremi riiklikus registris

  registrites
  vastavalt direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv[artiklile 43
  a
  .

2.   Hoolduse eest vastutavaks üksuseks võib olla raudteeveo-ettevõtja, taristuettevõtja või valdaja.

3.   Ilma et see piiraks artikli 4 kohast raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate vastutust rongi ohutu käitamise eest, tagab hoolduse eest vastutav üksus hooldussüsteemi kaudu, et veeremiüksused, mille hoolduse eest ta vastutab, on ohutus töökorras. Selleks tagab hoolduse eest vastutav üksus, et veeremiüksuseid hooldatakse vastavalt:

| a) | iga veeremiüksuse hooldusraamatule; |
| --- | --- |

a)

iga veeremiüksuse hooldusraamatule;

| b) | kehtivatele nõuetele, sh hoolduseeskirjadele ja koostalitluse tehniliste kirjelduste sätetele. |
| --- | --- |

b)

kehtivatele nõuetele, sh hoolduseeskirjadele ja koostalitluse tehniliste kirjelduste sätetele.

Hoolduse eest vastutav üksus teostab hooldust ise või kasutab selleks lepingulisi hooldustöökodasid.

4.   Kaubavagunite puhul sertifitseerib iga hoolduse eest vastutava üksuse asutus, mida on akrediteeritud või tunnustatud vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 445/2011 (14), või riiklik ohutusasutus. Tunnustamisprotsess põhineb samuti sõltumatuse, pädevuse ja erapooletuse kriteeriumidel.

Kui hoolduse eest vastutav üksus on taristuettevõtja, kontrollib määrusele (EL) nr 445/2011 vastavust asjaomane riiklik ohutusasutus kooskõlas
  käesoleva direktiivi
  artiklis 12 osutatud menetlusega ning seda vastavust kinnitatakse nendes menetlustes kirjeldatud sertifikaatidel.

5.   Lõike 4 kohaselt väljastatud sertifikaadid kehtivad
  ja on automaatselt tunnustatud
  kogu liidu territooriumil.

Amet koostab ja avalikustab viivitamata hoolduse eest vastutavate sertifitseeritud üksuste registri ja pärast uuendab seda viivitamata. See seostatakse raudteeveeremi riiklike registritega või direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 43 lõigete 1 ja 4 ning artikli 43 a lõigete 1 ja 4 kohaste registritega.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega sätestatakse selle registri ühised tehnilised kirjeldused, mis hõlmavad andmeid, andmete esitamise viisi, talitluslikku ja tehnilist arhitektuuri, käitamisviisi ning andmesisestuse ja juurdepääsu eeskirju. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

5 a.
     
  Koostalitluse tehnilisi kirjeldusi koostades või muutes ühtlustab amet kogu raudteesüsteemi ohutuse tagamiseks hoolduse miinimumnõuded. Selleks võetakse arvesse eri parameetreid (kasutus, vananemine, tehnika, läbisõidu kilometraaž, kliimatingimused, raudteetüüp jne), mis mõjutavad tehnika kulumist. Ettevõtted võiva edasi kasutada omaenda hooldussüsteemi, kui amet on seisukohal, et see süsteem tagab samaväärse või kõrgema ohutustaseme.

6.   31. maiks 2014

  Hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist
  hindab amet kaubavagunite puhul hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimissüsteemi ja kaalub võimalust kõnealuse süsteemi laiendamiseks kõigile veeremiüksustele ning esitab komisjonile aruande.
  See aruanne sisaldab soovituse selle kohta, kas ülalnimetatud sertifitseerimissüsteemi tuleks laiendada teistele veeremitüüpidele. Soovituse põhjal võtab komisjon seejärel asjakohaseid meetmeid.

6 a.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist määrab amet kindlaks need raudtee komponendid, mis on raudteeohutuse seisukohast kõige tähtsamad ja töötab välja süsteemi, mis võimaldab neid komponente tuvastada.

7.   Komisjon võtab rakendusaktidega

  ameti soovituse põhjal ja
  hiljemalt 24. detsembril 2016

  36 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist artikli 26 kohaste delegeeritud õigusaktidega
  vastu ühised tingimused, mille alusel sertifitseeritakse hoolduse eest vastutav üksus kõigi veeremiüksuste puhul.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Kaubavagunite suhtes kohaldatavat sertifitseerimissüsteemi, mis on vastu võetud määrusega (EL) nr 445/2011, kohaldatakse jätkuvalt seni, kuni võetakse vastu esimeses lõigus osutatud rakendusaktid

  delegeeritud õigusaktid
  . [ME 82]

Artikkel 15

Hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi erandid

1.   Liikmesriigid võivad otsustada täita oma kohustust hoolduse eest vastutava üksuse kindlaksmääramisel ja sertifitseerimisel alternatiivsete meetmete kaudu, järgides artikliga 14 loodud sertifitseerimissüsteemi, järgmistel juhtudel:

| a) | kolmandas riigis registreeritud ja kõnealuse riigi seaduste järgi hooldatavad veeremiüksused; |
| --- | --- |

a)

kolmandas riigis registreeritud ja kõnealuse riigi seaduste järgi hooldatavad veeremiüksused;

| b) | veeremiüksused, mida kasutatakse raudteevõrgustikes või liinidel, mille rööpmelaius erineb liidu territooriumil põhivõrgustiku omast ja mille puhul artikli 14 lõikes 3 osutatud nõuete täitmist tagavad rahvusvahelised lepingud kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

b)

veeremiüksused, mida kasutatakse raudteevõrgustikes või liinidel, mille rööpmelaius erineb liidu territooriumil põhivõrgustiku omast ja mille puhul artikli 14 lõikes 3 osutatud nõuete täitmist tagavad rahvusvahelised lepingud kolmandate riikidega;

| c) | artikliga 2 hõlmatud veeremiüksused ning sõjaväevarustus ja eritransport, mis vajavad enne kasutamist riikliku ohutusasutuse ad hoc luba. Sellisel juhul lubatakse erandeid mitte kauemaks kui viieks aastaks. |
| --- | --- |

c)

artikliga 2 hõlmatud veeremiüksused ning sõjaväevarustus ja eritransport, mis vajavad enne kasutamist riikliku ohutusasutuse ad hoc luba. Sellisel juhul lubatakse erandeid mitte kauemaks kui viieks aastaks.

2.   Lõikes 1 osutatud alternatiivseid meetmeid rakendatakse asjaomase riikliku ohutusasutuse või ameti lubatud erandite põhjal.

| a) | kui registreeritakse veeremiüksuseid vastavalt direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artiklile 43, niivõrd kui see on seotud hoolduse eest vastutava üksuse kindlaksmääramisega; |
| --- | --- |

a)

kui registreeritakse veeremiüksuseid vastavalt direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artiklile 43, niivõrd kui see on seotud hoolduse eest vastutava üksuse kindlaksmääramisega;

| b) | kui väljastatakse ohutussertifikaate ja ohutuslube raudteeveo-ettevõtjatele ja taristuettevõtjatele vastavalt käesoleva direktiivi artiklitele 10 ja 12, niivõrd kui see on seotud hoolduse eest vastutava üksuse või sertifitseerimisega. |
| --- | --- |

b)

kui väljastatakse ohutussertifikaate ja ohutuslube raudteeveo-ettevõtjatele ja taristuettevõtjatele vastavalt käesoleva direktiivi artiklitele 10 ja 12, niivõrd kui see on seotud hoolduse eest vastutava üksuse või sertifitseerimisega.

3.   Artiklis 18 osutatud iga-aastases ohutusaruandes tuuakse sellised erandid välja ning neid põhjendatakse. Kui ilmneb, et liidu raudteesüsteemis võetakse liigseid ohutusriske, teavitab amet sellest viivitamata komisjoni. Komisjon võtab ühendust asjaomaste pooltega ja vajaduse korral nõuab, et liikmesriik tühistaks oma erandiotsuse.

IV PEATÜKK

RIIKLIKUD OHUTUSASUTUSED

Artikkel 16

Ülesanded

1.   Iga liikmesriik moodustab ohutusasutuse.
  Liikmesriigid võivad ka otsustada luua oma territooriumide suhtes pädevust omava ühise ohutusasutuse.
  Selle asutuse töökorraldus, õiguslik struktuur ja otsustamisprotsess ei sõltu ühestki raudteeveo-ettevõtjast, taristuettevõtjast, taotlejast ega hankeüksusest.
  Asutusel on oma ülesannete täitmiseks kasutada vajalikud erialateadmised ja vajalikud inimressursid. Selleks võib olla transpordiküsimuste eest vastutav ministeerium, tingimusel et see ministeerium vastab käesolevas lõikes sätestatud sõltumatuse nõuetele.

2.   Riiklikule ohutusasutusele usaldatakse vähemalt järgmised ülesanded:

| a) | direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artikli 18 lõike 2 kohase raudteesüsteemi moodustavate energia ja taristu allsüsteemide kasutuselevõtu lubamine;
  , välja arvatud ühe taristuettevõtjaga piiriüleste taristute puhul, kus käesolevas artiklis sätestatud kohustusi täidab amet. |
| --- | --- |

a)

direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artikli 18 lõike 2 kohase raudteesüsteemi moodustavate energia ja taristu allsüsteemide kasutuselevõtu lubamine;
  , välja arvatud ühe taristuettevõtjaga piiriüleste taristute puhul, kus käesolevas artiklis sätestatud kohustusi täidab amet.

| b) | järelevalve

  selle tagamine
  , et koostalitlusvõime komponendid vastavad olulistele nõuetele, nagu on nõutud direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artiklis [x]; |
| --- | --- |

b)

järelevalve

  selle tagamine
  , et koostalitlusvõime komponendid vastavad olulistele nõuetele, nagu on nõutud direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artiklis [x];

| c) | Euroopa

  riikliku
  veeremiüksuse numbri andmine kooskõlas direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artikliga 42

  artiklitega 20 a ja 43
  ; |
| --- | --- |

c)

Euroopa

  riikliku
  veeremiüksuse numbri andmine kooskõlas direktiivi ... [raudteesüsteemi koostalitluse direktiiv] artikliga 42

  artiklitega 20 a ja 43
  ;

| d) | ameti taotlusel
  ja määruses [Euroopa Raudteeameti määrus] osutatud lepinguliste kokkulepete alusel
  ameti toetamine artikli 10 kohaselt antud ühtsete ohutussertifikaatide väljastamisel, uuendamisel, muutmisel ja tühistamisel ning nende sertifikaatidega ette nähtud tingimuste ja nõuete kontrollimine ning selle kontrollimine, et raudteeveo-ettevõtjad tegutsevad liidu või rahvusvahelise õiguse nõuete kohaselt; |
| --- | --- |

d)

ameti taotlusel
  ja määruses [Euroopa Raudteeameti määrus] osutatud lepinguliste kokkulepete alusel
  ameti toetamine artikli 10 kohaselt antud ühtsete ohutussertifikaatide väljastamisel, uuendamisel, muutmisel ja tühistamisel ning nende sertifikaatidega ette nähtud tingimuste ja nõuete kontrollimine ning selle kontrollimine, et raudteeveo-ettevõtjad tegutsevad liidu või rahvusvahelise õiguse nõuete kohaselt;

| e) | artikli 12 kohaselt antud ohutuslubade väljastamine, uuendamine, muutmine ja tühistamine ning kontrollimine, et nendega ette nähtud tingimused ja nõuded on täidetud ning selle kontrollimine, et taristuettevõtjad tegutsevad liidu või rahvusvahelise õiguse nõuete kohaselt; |
| --- | --- |

e)

artikli 12 kohaselt antud ohutuslubade väljastamine, uuendamine, muutmine ja tühistamine ning kontrollimine, et nendega ette nähtud tingimused ja nõuded on täidetud ning selle kontrollimine, et taristuettevõtjad tegutsevad liidu või rahvusvahelise õiguse nõuete kohaselt;

| f) | ohutuse õigusraamistiku, sealhulgas siseriiklike eeskirjade süsteemi jälgimine, edendamine ning vajaduse korral jõustamine ja ajakohastamine; |
| --- | --- |

f)

ohutuse õigusraamistiku, sealhulgas siseriiklike eeskirjade süsteemi jälgimine, edendamine ning vajaduse korral jõustamine ja ajakohastamine;

| g) | raudteeveo-ettevõtjate järelevalve kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 1158/2010 (15) IV lisaga ja komisjoni määrusega (EL) nr 1077/2012 (16). |
| --- | --- |

g)

raudteeveo-ettevõtjate järelevalve kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 1158/2010 (15) IV lisaga ja komisjoni määrusega (EL) nr 1077/2012 (16).

| h) | järelevalve selle üle

  tagamine
  , et veeremiüksused on nõuetekohaselt registreeritud raudteeveeremi riiklikus registris

  Euroopa ja riiklikes registrites
  ning et selles

  nendes registrites
  sisalduv ohutusalane teave on korrektne ja ajakohane. |
| --- | --- |

h)

järelevalve selle üle

  tagamine
  , et veeremiüksused on nõuetekohaselt registreeritud raudteeveeremi riiklikus registris

  Euroopa ja riiklikes registrites
  ning et selles

  nendes registrites
  sisalduv ohutusalane teave on korrektne ja ajakohane.

| h a) | vedurijuhtide töö-, sõidu- ja puhkeaja nõuete täitmise jälgimine raudteeveo-ettevõtetes ja raudteel; |
| --- | --- |

h a)

vedurijuhtide töö-, sõidu- ja puhkeaja nõuete täitmise jälgimine raudteeveo-ettevõtetes ja raudteel;

| h b) | kaubavagunite ja muu veeremi ohutu hooldamise ja käitamise kohta kehtivate eeskirjade täitmise jälgimine; |
| --- | --- |

h b)

kaubavagunite ja muu veeremi ohutu hooldamise ja käitamise kohta kehtivate eeskirjade täitmise jälgimine;

| h c) | kõikidele raudteesüsteemi osalistele kohustuslik üldise raudteevõrgu hädaabikava koostamine üksikasjalike meetmetega, milles on ette nähtud üksikasjalikud meetmed, mis võetakse raske õnnetuse korral ja hädaolukorras, ning mis edastatakse ametile. Kava sisaldab:










  (i) | mehhanisme ja menetlusi, mis tagavad tõhusa suhtlemise asjaosaliste vahel, peamiselt taristuettevõtjate, raudteeoperaatorite ja päästeteenistuste vahel; |
| --- | --- | --- |

h c)

kõikidele raudteesüsteemi osalistele kohustuslik üldise raudteevõrgu hädaabikava koostamine üksikasjalike meetmetega, milles on ette nähtud üksikasjalikud meetmed, mis võetakse raske õnnetuse korral ja hädaolukorras, ning mis edastatakse ametile. Kava sisaldab:

(i)

mehhanisme ja menetlusi, mis tagavad tõhusa suhtlemise asjaosaliste vahel, peamiselt taristuettevõtjate, raudteeoperaatorite ja päästeteenistuste vahel;

| (ii) | koordineerimismehhanisme töö koordineerimiseks naaberriikide ametitega; |
| --- | --- |

(ii)

koordineerimismehhanisme töö koordineerimiseks naaberriikide ametitega;

| (iii) | suhtlemiskanaleid pärast rasket õnnetust ohvrite pereliikmetega suhtlemiseks, et olla ühenduses eri valdkondades kvalifitseeritud ja väljaõppega töötajatega; |
| --- | --- |

(iii)

suhtlemiskanaleid pärast rasket õnnetust ohvrite pereliikmetega suhtlemiseks, et olla ühenduses eri valdkondades kvalifitseeritud ja väljaõppega töötajatega;

| (iv) | õnnetusjärgset ohvriabisüsteemi, mis juhendaks ohvreid kahjunõuete menetlustes ELi õigusaktide alusel ja eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1371/2007

   (17)

  alusel, ilma et see piiraks raudteeoperaatorite kohustusi. See abi hõlmab psühholoogilist tuge õnnetuseohvritele ja nende pereliikmetele. |
| --- | --- |

(iv)

õnnetusjärgset ohvriabisüsteemi, mis juhendaks ohvreid kahjunõuete menetlustes ELi õigusaktide alusel ja eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1371/2007

   (17)

  alusel, ilma et see piiraks raudteeoperaatorite kohustusi. See abi hõlmab psühholoogilist tuge õnnetuseohvritele ja nende pereliikmetele.

Komisjon töötab kiireloomuliselt artiklis 27 ette nähtud rakendusaktide abil välja meetmed, millega püütakse hädaabikavade sisu ja vormi ühtlustada. Amet abistab riiklikke ohutusasutusi nende kavade väljatöötamisel ja teostab selle üle järelevalvet, pöörates erilist tähelepanu raudteeõnnetuste korral neile õnnetustele, mis kahjustavad kahte või enamat riiklikku võrgustikku.

3.   Selle liikmesriigi riiklik ohutusasutus, kus raudteeveo-ettevõtja tegutseb, võtab vajalikud meetmed, et kooskõlastada tegevust ameti ja muude ohutusasutustega tagamaks, et jagatakse konkreetset raudteeveo-ettevõtjat käsitlevat põhiteavet, eriti teadaolevate riskide ja ohutustaseme kohta. Riiklik ohutusasutus jagab ka teavet teiste asjakohaste riiklike ohutusasutustega, kui ta leiab, et raudteeveo-ettevõtja ei võta vajalikke riskikontrollimeetmeid.

Ta teavitab ametit viivitamata kõikidest tema järelevalve all oleva raudteeveo-ettevõtja ohutustasemega seotud probleemidest. Amet võtab asjakohaseid meetmeid, mis

  nagu
  on ette nähtud artikli 10 lõikega 6.

4.   Lõikes 2 osutatud ülesandeid ei ole lubatud üle anda taristuettevõtjatele, raudteeveo-ettevõtjatele ega hankeüksustele ega neilt alltöövõtu korras osta.

4 a.
     
  Riiklikud ohutusasutused võivad ameti abiga luua heade ja parimate tavade vahetamise mehhanisme.

4 b.
     
  Riiklikud ohutusasutused võivad vabatahtlikkuse alusel paluda ametil oma tööd kontrollida. Amet võib riiklikke ohutusasutusi kontrollida ka omal algatusel. [ME 83]

Artikkel 17

Otsustamispõhimõtted

1.   Riiklikud ohutusasutused täidavad oma ülesandeid avatult, mittediskrimineerivalt ja läbipaistvalt. Eelkõige kuulavad nad ära kõik osapooled ja põhjendavad oma otsuseid.

Nad vastavad viivitamata nõuetele ja taotlustele
  , järgides artikli 11 lõikes 1 sätestatud tähtaegu ja ametiga sõlmitud kokkulepetes sätestatud kohustusi

  ning teatavad oma teabenõuetest viivitamata ja võtavad kõik oma otsused vastu nelja kuu jooksul pärast seda, kui neile on esitatud kogu nõutud teave. Nad võivad artiklis 16 osutatud ülesannete täitmisel igal ajal taotleda tehnilist abi taristuettevõtjatelt ja raudteeveo-ettevõtjatelt või muudelt pädevatelt asutustelt.

Siseriikliku õigusraamistiku väljatöötamise käigus konsulteerib riiklik ohutusasutus kõigi kaasatud isikute ja huvitatud pooltega, sealhulgas taristuettevõtjate, raudteeveo-ettevõtjate, tootjate ja hoolduse pakkujate, kasutajate ja töötajate esindajatega
  , ja arvestab nendega
  .

2.   Amet ja riiklikud ohutusasutused on vabad läbi viima mis tahes kontrolle
  , auditeid
  ja juurdlusi, mis on neile vajalikud ülesannete täitmiseks, ja neile antakse juurdepääs taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate kõikidele asjakohastele dokumentidele ja tööruumidele, sisseseadele ning seadmetele.

3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et riiklike ohutusasutuse otsused on võimalik kohtus läbi vaadata.

4.   Riiklikud ohutusasutused vahetavad aktiivselt vaateid ja kogemusi ameti loodud võrgustiku kontekstis, et ühtlustada oma otsuste tegemise kriteeriume kogu liidus.

4 a.
     
  Riiklikud ohutusasutused toetavad ametit tema töös raudteeohutuse arengu jälgimisel liidu tasandil.

5.   Ameti ja riiklike ohutusasutuste koostöö ulatus kõigis kohapealset kontrolli käsitlevates küsimustes, mis on seotud ühtse ohutussertifikaadi väljaandmisega ja raudteeveo-ettevõtjate üle järelevalve teostamisega pärast ühtse ohutussertifikaadi väljaandmist, nähakse ette ameti ja riiklike ohutusasutuste vaheliste lepinguliste või muude kokkulepetega
  hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist
  .

Need kokkulepped võivad sisaldada sätet, et ameti mõne ülesande ja kohustuse täitmine, nt toimikute kontrollimine ja koostamine, tehnilise ühilduvuse kontrollimine, külaskäikude tegemine ja tehniliste uuringute kavandamine, delegeeritakse kooskõlas määruse ... [raudteeameti määrus] artikliga 69 riiklikele asutustele.

Nende kokkulepetega nähakse ette tulude jagamine osaliste vahel vastavalt töökoormuse jagunemisele. [ME 84]

Artikkel 18

Aastaaruanne

Igal aastal avaldab riiklik ohutusasutus oma eelnenud aasta tegevust käsitleva aastaaruande ja saadab selle ametile hiljemalt 30. septembriks. Aruanne sisaldab järgmist teavet:

| a) | raudteeohutuse areng, sealhulgas I lisa kohaste koostalitluse tehniliste kirjelduste koondamine liikmesriigi tasandil; |
| --- | --- |

a)

raudteeohutuse areng, sealhulgas I lisa kohaste koostalitluse tehniliste kirjelduste koondamine liikmesriigi tasandil;

| b) | olulised muutused raudteeohutust käsitlevates õigusaktides ja eeskirjades; |
| --- | --- |

b)

olulised muutused raudteeohutust käsitlevates õigusaktides ja eeskirjades;

| c) | ohutussertifitseerimise ja ohutuslubade areng; |
| --- | --- |

c)

ohutussertifitseerimise ja ohutuslubade areng;

| d) | taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate üle teostatava järelevalve tulemused ja sellega seotud kogemus; |
| --- | --- |

d)

taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate üle teostatava järelevalve tulemused ja sellega seotud kogemus;

| (e) | artikli 14 lõike 8 kohaselt tehtud erandid; |
| --- | --- |

(e)

artikli 14 lõike 8 kohaselt tehtud erandid;

| f) | kõik kontrollid või auditid, mis on liikmesriigis tegutsevate raudteeveo-ettevõtjate üle teostatava järelevalve käigus korraldatud. |
| --- | --- |

f)

kõik kontrollid või auditid, mis on liikmesriigis tegutsevate raudteeveo-ettevõtjate üle teostatava järelevalve käigus korraldatud.

| f a) | kõik raudtee kaubavagunite tehnilised kontrollid raudteel; [ME 85] |
| --- | --- |

f a)

kõik raudtee kaubavagunite tehnilised kontrollid raudteel; [ME 85]

V PEATÜKK

ÕNNETUS JUHTUMITE JA INTSIDENTIDE UURIMINE

Artikkel 19

Uurimiskohustus

1.   Liikmesriigid tagavad, et artiklis 21 osutatud ohutusjuurdlusasutus teostab pärast tõsiseid õnnetusjuhtumeid raudteesüsteemis juurdluse, mille eesmärgiks on raudteeohutuse võimalik suurendamine ja õnnetusjuhtumite vältimine.

2.   Lisaks tõsistele õnnetustele võib artiklis 21 osutatud ohutusjuurdlusasutus uurida neid õnnetusjuhtumeid ja intsidente, mis veidi teistsugustel tingimustel võinuks põhjustada tõsiseid õnnetusjuhtumeid, sealhulgas Euroopa raudteesüsteemi struktuuriliste allsüsteemide või koostalitluse komponentide tehnilised tõrked.

Ohutusjuurdlusasutus otsustab oma äranägemisel, kas sellist õnnetusjuhtumit või intsidenti uuritakse. Otsuses võtab ta arvesse järgmist:

| a) | õnnetusjuhtumi või intsidendi tõsidus; |
| --- | --- |

a)

õnnetusjuhtumi või intsidendi tõsidus;

| b) | kas see on osa õnnetusjuhtumite või intsidentide seeriast, mis mõjutavad süsteemi kui; |
| --- | --- |

b)

kas see on osa õnnetusjuhtumite või intsidentide seeriast, mis mõjutavad süsteemi kui;

| c) | selle mõju raudteeohutusele liidu tasandil |
| --- | --- |

c)

selle mõju raudteeohutusele liidu tasandil

| d) | taristuettevõtjate, raudteeveo-ettevõtjate, riikliku ohutusasutuse või liikmesriikide taotlused. |
| --- | --- |

d)

taristuettevõtjate, raudteeveo-ettevõtjate, riikliku ohutusasutuse või liikmesriikide taotlused.

3.   Juurdluste ulatuse ja nende teostamisel järgitava korra määrab ohutusjuurdlusasutus, võttes arvesse artikleid 20 ja 22, ning sõltuvalt järeldustest, mida loodetakse õnnetusjuhtumist või intsidendist teha ohutuse suurendamise eesmärgil.

4.   Juurdlus ei ole i mitte mingil juhul seotud süü või vastutuse määramisega.

Artikkel 20

Juurdluse õiguslik seisund

1.   Liikmesriigid määratlevad oma vastava õigussüsteemi raames juurdluse õigusliku seisundi, mis võimaldab vastutavatel uurijatel oma ülesannet täita kõige tõhusamalt ja võimalikult kiiresti.

2.   Vastavalt kehtivatele õigusaktidele tagavad liikmesriigid, et kohtuliku uurimise eest vastutavad ametiasutused teevad täies ulatuses koostööd ning et uurijatele
  ja ametile, kui ta esitab taotluse,
  antakse võimalikult kiiresti: [ME 86]

| a) | juurdepääs õnnetusjuhtumi või intsidendi sündmuskohale ning kaasatud veeremile, seotud taristu-, liikluskorraldus- ja signaalimisseadmetele; |
| --- | --- |

a)

juurdepääs õnnetusjuhtumi või intsidendi sündmuskohale ning kaasatud veeremile, seotud taristu-, liikluskorraldus- ja signaalimisseadmetele;

| b) | õigus vahetult koostatud tõendusmaterjali nimekirjale ja rusude, taristuseadeldiste või komponentide kontrollitud eemaldamiseks uurimise või analüüsi jaoks; |
| --- | --- |

b)

õigus vahetult koostatud tõendusmaterjali nimekirjale ja rusude, taristuseadeldiste või komponentide kontrollitud eemaldamiseks uurimise või analüüsi jaoks;

| c) | juurdepääs pardasalvestusseadmetele ning suuliste teadete salvestamise ja signaalimis- ja liikluskorraldussüsteemi tööd registreerivate seadmete sisule ja nende kasutamisele; |
| --- | --- |

c)

juurdepääs pardasalvestusseadmetele ning suuliste teadete salvestamise ja signaalimis- ja liikluskorraldussüsteemi tööd registreerivate seadmete sisule ja nende kasutamisele;

| d) | juurdepääs ohvrite surnukehade uurimistulemustele; |
| --- | --- |

d)

juurdepääs ohvrite surnukehade uurimistulemustele;

| e) | juurdepääs õnnetusjuhtumi või intsidendiga seotud rongipersonali ja muu raudteepersonali uurimistulemustele; |
| --- | --- |

e)

juurdepääs õnnetusjuhtumi või intsidendiga seotud rongipersonali ja muu raudteepersonali uurimistulemustele;

| f) | võimalus küsitleda kaasatud raudteepersonali ja teisi tunnistajaid; |
| --- | --- |

f)

võimalus küsitleda kaasatud raudteepersonali ja teisi tunnistajaid;

| g) | juurdepääs kaasatud taristuettevõtja, raudteeveo-ettevõtja ja riikliku ohutusasutuse asjakohasele teabele või dokumentidele. |
| --- | --- |

g)

juurdepääs kaasatud taristuettevõtja, raudteeveo-ettevõtja ja riikliku ohutusasutuse asjakohasele teabele või dokumentidele.

3.   Ohutusjuurdlus viiakse läbi mis tahes kohtulikust juurdlusest sõltumatult.

Artikkel 21

Ohutusjuurdlusasutus

1.   Iga liikmesriik tagab, et artiklis 19 osutatud õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimised teostab alaline organ, mis koosneb vähemalt ühest uurijast, kes on suuteline täitma juhtiva uurija ülesandeid õnnetusjuhtumi või intsidendi korral. Selle organi organisatsioon, õiguslik struktuur ja otsustamisprotsess ei sõltu ühestki taristuettevõtjast, raudteeveo-ettevõtjast, maksude sissenõudmise asutusest, jaotusasutusest ega teavitatud asutusest ega ühestki poolest, kelle huvid võiksid sattuda konflikti ohutusjuurdlusasutusele usaldatud ülesannetega. Lisaks sellele on ta talituslikult sõltumatu riiklikust ohutusasutusest ja raudteid reguleerivast asutusest.

2.   Ohutusjuurdlusasutus täidab oma ülesanded sõltumatult lõikes 1 osutatud organisatsioonidest ja
  kedagi diskrimineerimata ning
  on võimeline hankima selleks piisavaid vahendeid. Uurijatele antakse staatus, mis tagab neile vajaliku sõltumatuse. [ME 87]

3.   Liikmesriigid näevad ette, et raudteeveo-ettevõtjad, taristuettevõtjad ja vajaduse korral riiklik ohutusasutus on kohustatud viivitamata teatama artiklis 19 osutatud õnnetusjuhtumitest ja intsidentidest ohutusjuurdlusasutusele. Ohutusjuurdlusasutus on võimeline sellistele aruannetele vastama ja võtma vajalikke meetmeid juurdluse alustamiseks hiljemalt üks nädal pärast õnnetusjuhtumit või intsidenti käsitleva aruande kättesaamist.

4.   Ohutusjuurdlusasutus võib kombineerida käesoleva direktiivi raames talle antud ülesandeid ka muude juhtumite kui raudteeõnnetusi ja intsidente käsitlevate juurdlusteega,, kui sellised juurdlused ei ohusta tema sõltumatust.

5.   Vajadusel võib ohutusjuurdlusasutus taotleda teiste liikmesriikide või ameti ohutusjuurdlusasutuste abi eriteadmiste osas või tehniliste kontrollide, analüüside teostamiseks või hinnangute andmiseks.

5 a.
     
  Ohutusjuurdlusasutused võivad vabatahtlikkuse alusel paluda ametil oma tööd kontrollida. [ME 88]

6.   Liikmesriigid võivad ohutusjuurdlusasutusele usaldada ka artiklis 19 nimetamata raudteeõnnetuste ja intsidentide uurimise.

7.   Ohutusjuurdlusasutused vahetavad aktiivselt vaateid ja kogemusi ühiste uurimismeetodite väljatöötamiseks, ohutusnõuannete järelkontrolli ühiste põhimõtete koostamiseks ning teaduslik-tehnilise arenguga kohanemiseks.

Amet toetab ohutusjuurdlusasutusi selle ülesande täitmisel.
  Lisaks toetavad ohutusjuurdlusasutused ametit tema töös raudteeohutuse arengu jälgimisel liidu tasandil. [ME 89]

Artikkel 22

Juurdlusmenetlus

1.   Artiklis 19 osutatud õnnetusjuhtumit või intsidenti uurib selle toimumiskoha liikmesriigi ohutusjuurdlusasutus. Kui ei ole võimalik määrata, millises liikmesriigis see toimus või kui see toimus kahe liikmesriigi vahelisel piirirajatisel või selle lähedal, lepivad asjaomased asutused kokku, kumb neist teostab juurdluse, või lepivad nad kokku selle ühises läbiviimises. Esimesena mainitud juhul on teisel asutusel lubatud juurdluses osaleda ja selle tulemustest täielikult osa saada.

Teise liikmesriigi ohutusjuurdlusasutused
  ja amet
  kutsutakse uurimises osalema alati, kui õnnetusjuhtumiga või intsidendiga on seotud selles liikmesriigis asutatud ja litsentseeritud raudteeveo-ettevõtja. [ME 90]

Käesolev lõige ei takista liikmesriike kokku leppimast, et asjaomased asutused viivad juurdluse ka muudel tingimustel läbi koostöös.

2.   Iga õnnetusjuhtumi või intsidendi puhul organiseerib juurdluse eest vastutav organ juurdluse teostamise asjakohased vahendid, mis hõlmavad vajalikke tegevusalaseid ja tehnilisi eriteadmisi
  ning piisavaid ressursse
  . Need eriteadmised võidakse hankida organisiseselt või -väliselt, olenevalt uuritava õnnetusjuhtumi või intsidendi iseloomust. [ME 91]

3.   Juurdlus teostatakse nii avatult kui võimalik, nii et kõik pooled kuulatakse ära ja teavitatakse juurdluse tulemustest. Asjaomast taristuettevõtjat ja raudteeveo-ettevõtjaid, riiklikku ohutusasutust, ohvreid ja nende sugulasi, kahjustatud vara omanikke, tootjaid, asjaomaseid hädaabiteenistusi ning töötajate ja kasutajate esindajaid tuleb regulaarselt teavitada juurdlusest ja selle arengust ning võimaluse korral anda neile võimalus esitada juurdluse käigus arvamusi ja vaateid ning lubada kommenteerida aruannete kavandites sisalduvat teavet.

4.   Ohutusjuurdlusasutus viib läbi õnnetuspaiga uurimise võimalikult lühikese ajaga, et taristuettevõtja saaks taristu taastada ja selle võimalikult kiiresti raudteeveoteenuste osutamiseks avada.

Artikkel 23

Aruanded

1.   Artiklis 19 osutatud õnnetusjuhtumi või intsidendi uurimise puhul koostatakse aruanded, mille vorm sõltub õnnetusjuhtumi või intsidendi liigist ja tõsidusest ning uurimistulemuste asjakohasusest. Aruannetes märgitakse ära artikli 19 lõikes 1 osutatud juurdluste eesmärgid ja need sisaldavad vajaduse korral ohutussoovitusi.

2.   Ohutusjuurdlusasutus avalikustab lõpparuande
  , sealhulgas ohutussoovitused,
  võimalikult lühikese aja jooksul ja tavaliselt hiljemalt
  kuue
  kuu jooksul pärast juhtumi toimumise kuupäeva. Aruanne koos ohutussoovitustega edastatakse artikli 22 lõikes 3 osutatud asjakohastele pooltele ning teiste liikmesriikide asjaomastele organitele ja pooltele. [ME 92]

Komisjon kehtestab rakendusaktidega

  delegeeritud õigusaktidega
  õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimist käsitlevate aruannete sisu
  , mis hõlmab järgmisi elemente: kokkuvõte, otsesed faktid juhtumi kohta, uurimiste ja küsitluste andmed, analüüs ja järeldused
  . Nimetatud rakendusaktid

  delegeeritud õigusaktid
  võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 2

  artiklis 26
  osutatud kontrollimenetlusega

  menetluse kohaselt
  . [ME 93]

3.   Igal aastal avaldab ohutusjuurdlusasutus hiljemalt 30. septembriks aastaaruande, milles annab aru eelnenud aastal teostatud juurdlustest, ohutussoovitustest ja eelnevalt antud soovituste põhjal võetud meetmetest.

Artikkel 24

Ametile edastatav teave

1.   Ühe nädala jooksul pärast uurimise alustamise otsust teavitab ohutusjuurdlusasutus sellest ametit. Teates näidatakse juhtumi kuupäev, kellaaeg ja koht, selle liik ja tagajärjed surmajuhtumite, vigastuste ja materiaalse kahju osas.

2.   Ohutusjuurdlusasutus saadab ametile koopia artikli 23 lõikes 2 osutatud lõpparuandest ja artikli 23 lõikes 3 osutatud aastaaruandest.

2 a.
     
  Amet loob keskse andmebaasi, mis hõlmab kogu õnnetus- ja vahejuhtumitega seoses esitatud teavet, ja haldab seda. See andmebaas luuakse hiljemalt 31. detsembriks 2015. [ME 94]

Artikkel 25

Ohutussoovitused

1.   Ohutusjuurdlusasutuse antud ohutussoovitus ei loo mingil juhul eeldust õnnetusjuhtumis või intsidendis süü või vastutuse kindlaksmääramiseks.

2.   Soovitused adresseeritakse ametile, riiklikule ohutusasutusele ja teistele liikmesriigi või liikmesriikide organitele või asutustele, kui seda eeldab soovituse laad. Liikmesriigid ja nende riiklikud ohutusasutused võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et ohutusjuurdlusasutuste antud ohutussoovitusi võetakse nõuetekohaselt arvesse ja vajaduse korral järgitakse.

3.   Riiklik ohutusasutus ja teised ametiasutused või organid või vajaduse korral teised liikmesriigid, kellele soovitused on adresseeritud, annavad ohutusjuurdlusasutusele aru soovituse tagajärjel võetud või kavandatavatest meetmetest vähemalt kord aastas.

VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 26

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta vastu Artikli 5 lõikes 2, ja artikli 7 lõikes 2
  , artikli 9 lõikes 2, artikli 14 lõikes 7 ja artikli 23 lõikes 2
  osutatud delegeeritud õigusakte

  õigusaktide vastuvõtmise õigus antakse komisjonile viieks aastaks pärast käesoleva direktiivi jõustumist
  .
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  . [ME 95]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 5 lõikes 2 ja artikli 7 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea, kui komisjon on vastu võtnud delegeeritud õigusakti, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Kooskõlas artikli 5 lõikega 2 või artikli 7 lõikega 2 vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 27

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 28

Aruandlus ja liidu edasised meetmed

Ameti esitatud asjakohase teabe alusel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne ... (*1) ja pärast seda iga viie

  kolme
  aasta järel aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.

Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud liidu edasisteks meetmeteks. [ME 96]

Artikkel 29

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad selliste karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja hoiatavad.

Liikmesriigid teatavad neist eeskirjadest komisjonile artikli 32 lõikes 1 kindlaks määratud kuupäevaks ja annavad viivitamata teada neid edaspidi mõjutavatest muudatustest.

Artikkel 30

Üleminekusätted

Direktiivi 2004/49/EÜ III ja V lisa kohaldatakse kuni käesoleva direktiivi artikli 6 lõigetes 2 ja 3, artikli 9 lõikes 2, artikli 14 lõikes 7 ning artikli 23 lõikes 2 osutatud rakendusaktide kohaldamiseni.

Kuni ... (*2)

  võivad
  riiklikud ohutusasutused anda ohutussertifikaate kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ sätetega
  , ilma et see piiraks artikli 10 lõike 2a kohaldamist
  . Sellised sertifikaadid kehtivad kuni nende kehtivusaja lõpuni.

Pärast artiklis 32 sätestatud üheaastase ülevõtmisperioodi möödumist võivad taotlejad esitada kolmeaastase lisaperioodi jooksul taotluse kas ametile või riiklikule ohutusasutusele. Sel perioodil võivad riiklikud ohutusasutused jätkata ohutussertifikaatide väljastamist kooskõlas direktiiviga 2004/49/EÜ. [ME 97]

Artikkel 31

Ameti soovitused ja arvamused

Amet esitab käesoleva direktiivi kohaldamise eesmärgil soovitusi ja arvamusi kooskõlas määruse .../... [raudteeameti määrus] artikliga 15. Kõnealused soovitused ja arvamused on aluseks käesoleva direktiivi kohaselt võetavale liidu mis tahes meetmele.

Artikkel 32

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad artiklite 2, 3, 4, 8, 10, 16, 18, 20 ja I lisa järgimiseks

  käesoleva direktiivi täitmiseks
  vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (*3). Nad edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile. [ME 98]

2.   Kui liikmesriigid võtavad need meetmed vastu, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Liikmesriigid otsustavad selliste viidete tegemist ja kõnealuse märkuse sõnastust käsitlevad üksikasjad.

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

3.   Käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamise kohustust ei kohaldata Küprose Vabariigi ja Malta Vabariigi suhtes seni, kuni nende territooriumile ei ole rajatud raudteesüsteemi.

Kohe, kui avalik-õiguslik või eraõiguslik ühendus esitab ametliku taotluse ehitada raudteeliin, mida hakkab kasutama üks või enam raudteeveo-ettevõtjat, kehtestavad asjaomased liikmesriigid õigusaktid, et rakendada käesolev direktiiv aasta jooksul alates taotluse kättesaamisest.

Artikkel 33

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2004/49/EÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks alates ... (*4) ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustusi seoses II lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega. [ME 99]

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja loetakse vastavalt III lisa esitatud vastavustabelile.

Artikkel 34

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas

Artikleid 10 ja 11 kohaldatakse alates ... (*5)

  , ilma et see piiraks artiklis 30 esitatud üleminekusätete kohaldamist
  . [ME 100]

Artikkel 35

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 122.

1

(2)  ELT C 356, 5.12.2013, lk 92.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seisukoht.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta, ning direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44).

4

(5)  
  Nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiiv 96/49/EÜ ohtlike kaupade maanteevedu käsitlevate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 25).

5

Nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiiv 96/49/EÜ ohtlike kaupade maanteevedu käsitlevate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 25).

(6)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide tehtava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

7

(8)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL
  ,
  millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32)
  .

8

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL

millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32)

(9)  Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1078/2012, milles käsitletakse pärast ohutustunnistuse või ohutusloa saamist raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ning hoolduse eest vastutavate üksuste poolt tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 8).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37).

10

(11)  Komisjoni 24. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 352/2009 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud riskihindamise ühise ohutusmeetodi vastuvõtmise kohta (ELT L 108, 29.4.2009, lk 4).

11

(12)  Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/18/EÜ raudteeveo-ettevõtjate litsentseerimise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 70).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51).

13

(14)  Komisjoni 10. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 445/2011, milles käsitletakse kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22).

14

(15)  Komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1158/2010 raudteede ohutustunnistuste vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 326, 10.12.2010, lk 11).

15

(16)  Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1077/2012, milles käsitletakse riiklike ohutusasutuste poolt pärast ohutustunnistuste või ohutusloa väljastamist tehtava järelvalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 3).

16

(17)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14).

17

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14).

(*1)  
  Kolm
  aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

*1

Kolm

(*2)  
  Neli
  aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

*2

Neli

(*3)  
  Üks
  aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

*3

Üks

(*4)  
  Neli
  aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

*4

Neli

(*5)  
  Neli
  aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

*5

Neli

I LISA

ÜHISED OHUTUSNÄITAJAD

Riiklikud ohutusasutused esitavad igal aastal ühised ohutusnäitajad. Uute faktide või vigade avastamisel pärast aruande esitamist muudab või parandab riiklik ohutusasutus konkreetse aasta näitajaid esimesel võimalusel ja hiljemalt järgmises aastaaruandes.

Punkti 1 kohaste õnnetusjuhtumitega seotud näitajate puhul kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 91/2003 (1), kuivõrd teave on kättesaadav.

| 1. | Õnnetusjuhtumitega seotud näitajad






  1.1. | Märkimisväärsete õnnetusjuhtumite kogu- ja suhtarv (rongkilomeetrite suhtes) järgmiste õnnetusjuhtumiliikide kaupa:






  i) | rongide kokkupõrked veeremiüksustega; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Õnnetusjuhtumitega seotud näitajad

1.1.

Märkimisväärsete õnnetusjuhtumite kogu- ja suhtarv (rongkilomeetrite suhtes) järgmiste õnnetusjuhtumiliikide kaupa:

i)

rongide kokkupõrked veeremiüksustega;

| ii) | rongide kokkupõrked ehitusgabariidis paikneva esemega; |
| --- | --- |

ii)

rongide kokkupõrked ehitusgabariidis paikneva esemega;

| iii) | rongide rööbastelt mahasõit; |
| --- | --- |

iii)

rongide rööbastelt mahasõit;

| iv) | raudteeületuskoha õnnetusjuhtumid, sealhulgas jalakäijatega; |
| --- | --- |

iv)

raudteeületuskoha õnnetusjuhtumid, sealhulgas jalakäijatega;

| v) | liikuva veeremi põhjustatud õnnetusjuhtumid inimestega, välja arvatud enesetapud; |
| --- | --- |

v)

liikuva veeremi põhjustatud õnnetusjuhtumid inimestega, välja arvatud enesetapud;

| vi) | veeremipõlengud, |
| --- | --- |

vi)

veeremipõlengud,

| vii) | muu. |
| --- | --- |

vii)

muu.

Iga märkimisväärne õnnetusjuhtum liigitatakse aruandes esmase õnnetusjuhtumi liigi alusel, isegi kui teisese õnnetusjuhtumi tagajärjed on raskemad, näiteks rööbastelt mahasõidule järgnev tulekahju.

| 1.2. | Raskelt vigastatute ja hukkunute kogu- ja suhtarv (rongkilomeetrite suhtes) õnnetusjuhtumiliikide ja järgmiste kategooriate kaupa:






  i) | reisijad (ka reisijakilomeetrite ja reisirongkilomeetrite koguarvu suhtes); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Raskelt vigastatute ja hukkunute kogu- ja suhtarv (rongkilomeetrite suhtes) õnnetusjuhtumiliikide ja järgmiste kategooriate kaupa:

i)

reisijad (ka reisijakilomeetrite ja reisirongkilomeetrite koguarvu suhtes);

| ii) | töötajad, sealhulgas töövõtjate personal; |
| --- | --- |

ii)

töötajad, sealhulgas töövõtjate personal;

| iii) | raudteeületuskoha kasutajad; |
| --- | --- |

iii)

raudteeületuskoha kasutajad;

| iv) | raudteerajatiste territooriumil loata viibivad isikud; |
| --- | --- |

iv)

raudteerajatiste territooriumil loata viibivad isikud;

| v) | muu. |
| --- | --- |

v)

muu.

| 2. | Ohtlike kaupadega seotud näitajad
  Ohtlike kaupade veoga seotud õnnetuste
  ja intsidentide
  kogu- ja suhtarv (rongkilomeetrite suhtes) järgmiste kategooriate kaupa: [ME 101]







  i) | õnnetusjuhtumid, mis hõlmavad vähemalt ühte ohtlikke kaupu vedavat veeremiüksust, nagu on lisas määratletud; |
| --- | --- | --- |

2.

Ohtlike kaupadega seotud näitajad

Ohtlike kaupade veoga seotud õnnetuste
  ja intsidentide
  kogu- ja suhtarv (rongkilomeetrite suhtes) järgmiste kategooriate kaupa: [ME 101]

i)

õnnetusjuhtumid, mis hõlmavad vähemalt ühte ohtlikke kaupu vedavat veeremiüksust, nagu on lisas määratletud;

| ii) | selliste õnnetusjuhtumite arv, mille käigus vabaneb ohtlikke aineid. |
| --- | --- |

ii)

selliste õnnetusjuhtumite arv, mille käigus vabaneb ohtlikke aineid.

| 3. | Enesetappudega seotud näitajad
  Enesetappude kogu- ja suhtarv (rongkilomeetrite suhtes). |
| --- | --- |

3.

Enesetappudega seotud näitajad

Enesetappude kogu- ja suhtarv (rongkilomeetrite suhtes).

| 4. | Õnnetusjuhtumite algpõhjustega seotud näitajad
  Järgmiste näitajate kogu- ja suhtarv (rongkilomeetrite suhtes):






  i) | purunenud rööpad; |
| --- | --- | --- |

4.

Õnnetusjuhtumite algpõhjustega seotud näitajad

Järgmiste näitajate kogu- ja suhtarv (rongkilomeetrite suhtes):

i)

purunenud rööpad;

| ii) | rööbastee deformatsioon; |
| --- | --- |

ii)

rööbastee deformatsioon;

| iii) | valemärguannetest tingitud tõrked; |
| --- | --- |

iii)

valemärguannetest tingitud tõrked;

| iv) | signaalist möödasõit ohuolukorras; |
| --- | --- |

iv)

signaalist möödasõit ohuolukorras;

| v) | ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud rattad. |
| --- | --- |

v)

ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud rattad.

| vi) | ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud teljed. |
| --- | --- |

vi)

ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud teljed.

Kõikidest algpõhjustest (nii õnnetusjuhtumitega lõppevatest kui ka mitte) tuleb teada anda. Õnnetusjuhtumi põhjustanud algpõhjustest antakse teada algpõhjusi käsitlevate ühiste ohutusnäitajate raames; toimunud õnnetustest (kui need on märkimisväärsed) teatatakse õnnetusjuhtumeid käsitlevate ühiste ohutusnäitajate raames, nagu on osutatud punktis 1.

| 5. | Õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamisega seotud näitajad
  Amet määrab ühikukulud kindlaks kuni käesoleva direktiivi jõustumiseni kogutud andmete alusel. |
| --- | --- |

5.

Õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamisega seotud näitajad

Amet määrab ühikukulud kindlaks kuni käesoleva direktiivi jõustumiseni kogutud andmete alusel.

| 6. | Infrastruktuuri tehnilise ohutuse ja selle rakendamisega seotud näitajad






  6.1. | Automaatblokeerimissüsteemiga (ATP – Automatic Train Protection) varustatud raudteede protsendimäär, töötavaid ATP süsteeme kasutades läbitud rongkilomeetrite protsendimäär. |
| --- | --- | --- |

6.

Infrastruktuuri tehnilise ohutuse ja selle rakendamisega seotud näitajad

6.1.

Automaatblokeerimissüsteemiga (ATP – Automatic Train Protection) varustatud raudteede protsendimäär, töötavaid ATP süsteeme kasutades läbitud rongkilomeetrite protsendimäär.

| 6.2. | Raudteeületuskohtade arv (koguarv, liini- ja rööbasteekilomeetri kohta) järgmise kaheksa liigi kaupa:






  a) | reguleeritud raudteeületuskohad koos järgmisega:






  i) | automaatne hoiatus kasutaja poolel; |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Raudteeületuskohtade arv (koguarv, liini- ja rööbasteekilomeetri kohta) järgmise kaheksa liigi kaupa:

a)

reguleeritud raudteeületuskohad koos järgmisega:

i)

automaatne hoiatus kasutaja poolel;

| ii) | automaatne turvang kasutaja poolel; |
| --- | --- |

ii)

automaatne turvang kasutaja poolel;

| iii) | automaatne turvang ja hoiatus kasutaja poolel; |
| --- | --- |

iii)

automaatne turvang ja hoiatus kasutaja poolel;

| iv) | automaatne turvang ja hoiatus kasutaja poolel ning raudteeäärne signaaliga turvang; |
| --- | --- |

iv)

automaatne turvang ja hoiatus kasutaja poolel ning raudteeäärne signaaliga turvang;

| v) | manuaalne hoiatus kasutaja poolel; |
| --- | --- |

v)

manuaalne hoiatus kasutaja poolel;

| vi) | manuaalne turvang kasutaja poolel; |
| --- | --- |

vi)

manuaalne turvang kasutaja poolel;

| vii) | manuaalne turvang ja hoiatus kasutaja poolel; |
| --- | --- |

vii)

manuaalne turvang ja hoiatus kasutaja poolel;

| b) | reguleerimata raudteeületuskohad. |
| --- | --- |

b)

reguleerimata raudteeületuskohad.

| 7. | Ohutusjuhtimisega seotud näitajad
  Taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate siseauditid vastavalt ohutusjuhtimissüsteemi dokumentides sätestatule. Tehtud auditite arv kokku ja nõutud (ja/või kavandatud) auditite suhtes. |
| --- | --- |

7.

Ohutusjuhtimisega seotud näitajad

Taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate siseauditid vastavalt ohutusjuhtimissüsteemi dokumentides sätestatule. Tehtud auditite arv kokku ja nõutud (ja/või kavandatud) auditite suhtes.

| 8. | Mõisted
  Ühiste ohutusnäitajate ühised määratlused ja õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamise meetodid on sätestatud liites. |
| --- | --- |

8.

Mõisted

Ühiste ohutusnäitajate ühised määratlused ja õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamise meetodid on sätestatud liites.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 91/2003 raudteeveo statistika kohta (EÜT L 14, 21.1.2003, lk 1).

Liide

Ühiste ohutusnäitajate ühised määratlused ja õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamise meetodid

| 1. | Õnnetusjuhtumitega seotud näitajad







  1.1. | „märkimisväärne õnnetus“ – õnnetus, milles osaleb vähemalt üks liikuv veeremiüksus ja mille tagajärjel hukkub või saab raskelt vigastada vähemalt üks inimene või mis kahjustab märkimisväärselt veeremit, rööbasteed, muid paigaldisi või keskkonda või mis põhjustab ulatuslikke liiklushäireid. Siia hulka ei arvata töökodades, ladudes ja depoodes toimunud õnnetusi. |
| --- | --- | --- |

1.

Õnnetusjuhtumitega seotud näitajad

1.1.

„märkimisväärne õnnetus“ – õnnetus, milles osaleb vähemalt üks liikuv veeremiüksus ja mille tagajärjel hukkub või saab raskelt vigastada vähemalt üks inimene või mis kahjustab märkimisväärselt veeremit, rööbasteed, muid paigaldisi või keskkonda või mis põhjustab ulatuslikke liiklushäireid. Siia hulka ei arvata töökodades, ladudes ja depoodes toimunud õnnetusi.

| 1.2. | „märkimisväärne kahju veeremile, rööbasteele, muudele paigaldistele või keskkonnale“ – kahju, mille väärtus on vähemalt 150 000 EUR. |
| --- | --- |

1.2.

„märkimisväärne kahju veeremile, rööbasteele, muudele paigaldistele või keskkonnale“ – kahju, mille väärtus on vähemalt 150 000 EUR.

| 1.3. | „ulatuslikud liiklushäired“ – rongiliiklus põhiliinil peatub vähemalt kuueks tunniks. |
| --- | --- |

1.3.

„ulatuslikud liiklushäired“ – rongiliiklus põhiliinil peatub vähemalt kuueks tunniks.

| 1.4. | „rong“ – teatud numbri või erinimetuse all määratud lähtepunktist määratud sihtpunkti liikuv ühe või mitme veduri või mootorvaguni veetav veeremiüksus või -üksused või eraldi sõitev mootorvagun. Üksikvedurit, st üksi sõitvat vedurit, käsitatakse rongina. |
| --- | --- |

1.4.

„rong“ – teatud numbri või erinimetuse all määratud lähtepunktist määratud sihtpunkti liikuv ühe või mitme veduri või mootorvaguni veetav veeremiüksus või -üksused või eraldi sõitev mootorvagun. Üksikvedurit, st üksi sõitvat vedurit, käsitatakse rongina.

| 1.5. | „rongide kokkupõrge“ – rongi esiotsa kokkupõrge teise rongi või veeremiüksuse, või manööverdava veeremi esi- või tagaotsaga või külgkokkupõrked: |
| --- | --- |

1.5.

„rongide kokkupõrge“ – rongi esiotsa kokkupõrge teise rongi või veeremiüksuse, või manööverdava veeremi esi- või tagaotsaga või külgkokkupõrked:

| 1.6. | „kokkupõrge ehitusgabariidis paikneva esemega“ – rongi kokkupõrge rööbasteele kinnitatud või rööbasteel või selle läheduses ajutiselt olevate esemetega (v.a raudteeületuskohtadel, kui need on kaotanud rööbasteed ületav sõiduk või kasutaja); sh kokkupõrge kontaktõhuliinidega. |
| --- | --- |

1.6.

„kokkupõrge ehitusgabariidis paikneva esemega“ – rongi kokkupõrge rööbasteele kinnitatud või rööbasteel või selle läheduses ajutiselt olevate esemetega (v.a raudteeületuskohtadel, kui need on kaotanud rööbasteed ületav sõiduk või kasutaja); sh kokkupõrge kontaktõhuliinidega.

| 1.7. | „rööbastelt mahasõit“ – juhtum, kus vähemalt üks rongiratas sõidab rööpalt maha. |
| --- | --- |

1.7.

„rööbastelt mahasõit“ – juhtum, kus vähemalt üks rongiratas sõidab rööpalt maha.

| 1.8. | „raudteeületuskoha õnnetusjuhtumid“ – raudteeületuskohal toimuvad õnnetusjuhtumid, millesse on kaasatud vähemalt üks veeremiüksus ja üks või mitu rööbasteed ületavat sõidukit, muud sellised ületuskoha kasutajad nagu jalakäijad või muud rööbasteel või selle läheduses ajutiselt olevad esemed, kui need on kaotanud rööbasteed ületav sõiduk/kasutaja. |
| --- | --- |

1.8.

„raudteeületuskoha õnnetusjuhtumid“ – raudteeületuskohal toimuvad õnnetusjuhtumid, millesse on kaasatud vähemalt üks veeremiüksus ja üks või mitu rööbasteed ületavat sõidukit, muud sellised ületuskoha kasutajad nagu jalakäijad või muud rööbasteel või selle läheduses ajutiselt olevad esemed, kui need on kaotanud rööbasteed ületav sõiduk/kasutaja.

| 1.9. | „liikuva veeremi põhjustatud õnnetusjuhtumid inimestega“ – õnnetusjuhtumid, kuhu on kaasatud

  kus
  üks
  isik
  või mitu isikut, kes kas saavad

  saab
  löögi veeremiüksuselt või veeremiüksusele kinnitatud või sellest eraldunud esemelt.
  Sellega
  on hõlmatud
  ka
  isikud, kes kukuvad veeremiüksuselt, ning ka isikud, kes veeremiüksuses sõidu ajal kukuvad või saavad löögi lahtistelt esemetelt. [ME 102] |
| --- | --- |

1.9.

„liikuva veeremi põhjustatud õnnetusjuhtumid inimestega“ – õnnetusjuhtumid, kuhu on kaasatud

  kus
  üks
  isik
  või mitu isikut, kes kas saavad

  saab
  löögi veeremiüksuselt või veeremiüksusele kinnitatud või sellest eraldunud esemelt.
  Sellega
  on hõlmatud
  ka
  isikud, kes kukuvad veeremiüksuselt, ning ka isikud, kes veeremiüksuses sõidu ajal kukuvad või saavad löögi lahtistelt esemetelt. [ME 102]

| 1.10. | „veeremipõlengud“ – põlengud ja plahvatused veeremiüksustes (sealhulgas lastis) väljumisjaama ja sihtjaama vahelise sõidu ajal, sealhulgas väljumisjaamas, sihtjaamas või vahepeatustes peatumise ajal, samuti rongide koostamise ajal. |
| --- | --- |

1.10.

„veeremipõlengud“ – põlengud ja plahvatused veeremiüksustes (sealhulgas lastis) väljumisjaama ja sihtjaama vahelise sõidu ajal, sealhulgas väljumisjaamas, sihtjaamas või vahepeatustes peatumise ajal, samuti rongide koostamise ajal.

| 1.11. | „muud õnnetusjuhtumiliigid“ – kõik muud õnnetusjuhtumid kui juba mainitud õnnetusjuhtumid (rongide kokkupõrked, rööbastelt mahasõidud, raudteeületuskoha õnnetusjuhtumid, liikuva veeremi põhjustatud õnnetusjuhtumid inimestega ja veeremi põlengud). |
| --- | --- |

1.11.

„muud õnnetusjuhtumiliigid“ – kõik muud õnnetusjuhtumid kui juba mainitud õnnetusjuhtumid (rongide kokkupõrked, rööbastelt mahasõidud, raudteeületuskoha õnnetusjuhtumid, liikuva veeremi põhjustatud õnnetusjuhtumid inimestega ja veeremi põlengud).

| 1.12. | „reisija“ – mis tahes isik, välja arvatud rongi personal, kes kasutab raudteetransporti; liiklusõnnetuste statistikast jäetakse välja reisijad, kes üritavad liikuva rongi peale minna või sealt maha tulla. |
| --- | --- |

1.12.

„reisija“ – mis tahes isik, välja arvatud rongi personal, kes kasutab raudteetransporti; liiklusõnnetuste statistikast jäetakse välja reisijad, kes üritavad liikuva rongi peale minna või sealt maha tulla.

| 1.13. | „töötaja (sh töövõtjate personal ja füüsilisest isikust ettevõtjad)“ – mis tahes isik, kelle töö on seotud raudteega ja kes on õnnetuse ajal tööl. Mõiste hõlmab rongi personali ning isikuid, kes käitavad veeremit ja taristurajatisi. |
| --- | --- |

1.13.

„töötaja (sh töövõtjate personal ja füüsilisest isikust ettevõtjad)“ – mis tahes isik, kelle töö on seotud raudteega ja kes on õnnetuse ajal tööl. Mõiste hõlmab rongi personali ning isikuid, kes käitavad veeremit ja taristurajatisi.

| 1.14. | „raudteeületuskoha kasutaja“ – mis tahes isik, kes ületab raudteeliine raudteeületuskohas mis tahes transpordivahendiga või jalgsi. |
| --- | --- |

1.14.

„raudteeületuskoha kasutaja“ – mis tahes isik, kes ületab raudteeliine raudteeületuskohas mis tahes transpordivahendiga või jalgsi.

| 1.15. | „raudtee territooriumil loata viibiv isik“ – mis tahes isik, kes viibib raudtee territooriumil, kui seal viibimine on keelatud, välja arvatud raudteeületuskohtade kasutajad. |
| --- | --- |

1.15.

„raudtee territooriumil loata viibiv isik“ – mis tahes isik, kes viibib raudtee territooriumil, kui seal viibimine on keelatud, välja arvatud raudteeületuskohtade kasutajad.

| 1.16. | „muud isikud (kolmandad isikud)“ – kõik isikud, keda ei ole määratletud „reisijate“, „töötajate (sh töövõtjate personal)“, „raudteeületuskoha kasutajate“ või „raudtee territooriumil loata viibivate isikutena“. |
| --- | --- |

1.16.

„muud isikud (kolmandad isikud)“ – kõik isikud, keda ei ole määratletud „reisijate“, „töötajate (sh töövõtjate personal)“, „raudteeületuskoha kasutajate“ või „raudtee territooriumil loata viibivate isikutena“.

| 1.17. | „surnu (hukkunu)“ – inimene, kes on õnnetuse (v.a enesetapp) tagajärjel silmapilkselt surma saanud või sureb 30 päeva jooksul. |
| --- | --- |

1.17.

„surnu (hukkunu)“ – inimene, kes on õnnetuse (v.a enesetapp) tagajärjel silmapilkselt surma saanud või sureb 30 päeva jooksul.

| 1.18. | „vigastatu (raskelt vigastatud inimene)“ – vigastatud inimene, kes õnnetuse (v.a enesetapukatse) tagajärjel viibis haiglaravil üle 24 tunni. |
| --- | --- |

1.18.

„vigastatu (raskelt vigastatud inimene)“ – vigastatud inimene, kes õnnetuse (v.a enesetapukatse) tagajärjel viibis haiglaravil üle 24 tunni.

| 2. | Ohtlike kaupadega seotud näitajad






  2.1. | „ohtlike kaupade veoga seotud õnnetus“ – õnnetusjuhtum või intsident, millest tuleb teatada vastavalt RID (1)/ADR punktile 1.8.5. |
| --- | --- | --- |

2.

Ohtlike kaupadega seotud näitajad

2.1.

„ohtlike kaupade veoga seotud õnnetus“ – õnnetusjuhtum või intsident, millest tuleb teatada vastavalt RID (1)/ADR punktile 1.8.5.

| 2.2. | „ohtlikud kaubad“ – ained ja kaubad, mille vedamine on RIDi kohaselt keelatud või lubatud üksnes selles ette nähtud tingimustel. |
| --- | --- |

2.2.

„ohtlikud kaubad“ – ained ja kaubad, mille vedamine on RIDi kohaselt keelatud või lubatud üksnes selles ette nähtud tingimustel.

| 3. | Enesetappudega seotud näitajad






  3.1. | „enesetapp“ – surmaga lõppev enda tahtlik vigastamine, nagu selle on registreerinud ja klassifitseerinud pädev riiklik ametiasutus. |
| --- | --- | --- |

3.

Enesetappudega seotud näitajad

3.1.

„enesetapp“ – surmaga lõppev enda tahtlik vigastamine, nagu selle on registreerinud ja klassifitseerinud pädev riiklik ametiasutus.

| 4. | Õnnetusjuhtumite algpõhjustega seotud näitajad






  4.1. | „purunenud rööbas“ – rööbas, mis jaguneb kaheks või rohkemaks tükiks, või rööbas, millest metallitükk eraldub ja tekitab sõidupinnale üle 50 mm pikkuse ja üle 10 mm sügavuse lõhe. |
| --- | --- | --- |

4.

Õnnetusjuhtumite algpõhjustega seotud näitajad

4.1.

„purunenud rööbas“ – rööbas, mis jaguneb kaheks või rohkemaks tükiks, või rööbas, millest metallitükk eraldub ja tekitab sõidupinnale üle 50 mm pikkuse ja üle 10 mm sügavuse lõhe.

| 4.2. | „rööbastee deformatsioon“ – vead, mis on seotud rööbastee kontiinumi ja geomeetriaga ning mille tõttu on vaja rööbastee blokeerida või kohe vähendada lubatud kiirust. |
| --- | --- |

4.2.

„rööbastee deformatsioon“ – vead, mis on seotud rööbastee kontiinumi ja geomeetriaga ning mille tõttu on vaja rööbastee blokeerida või kohe vähendada lubatud kiirust.

| 4.3. | „valemärguannetest tingitud tõrge“ – signaalimissüsteemi mis tahes tehniline viga (seotud kas infrastruktuuri või veeremiga), mistõttu on signaalimisteade nõutavast vähem piirav. |
| --- | --- |

4.3.

„valemärguannetest tingitud tõrge“ – signaalimissüsteemi mis tahes tehniline viga (seotud kas infrastruktuuri või veeremiga), mistõttu on signaalimisteade nõutavast vähem piirav.

| 4.4. | „signaalist möödasõit ohuolukorras (SPAD – Signal Passed at Danger)“ – juhtum, kus rongi mis tahes osa liigub kaugemale, kui tema lubatud liikumisega on ette nähtud.
  Lubamatu liikumine tähendab möödasõitu
  rööbasteeäärsest peatumiskäsku näitavast värvilisest valgussignaalist või semaforist ohuolukorras, kui automaatne rongijuhtimissüsteem (ATCS –Automatic Train Control System) või automaatblokeerimissüsteem (ATP) ei ole töökorras;
  ATCSi või ATP süsteemiga ettenähtud lubatud ohutu liikumise piirkonnast;
  eeskirjade kohaselt suuliselt või kirjalikult lubatud punktist;
  peatumismärgist (puhvertõkked ei ole hõlmatud) või viipemärgist.
  Hõlmatud ei ole juhtumid, kus veoüksuseta või järelevalveta rong möödub signaalist ohuolukorras. Hõlmatud ei ole juhtumid, kus signaal ei ole teataval põhjusel õigel ajal ohurežiimile lülitatud nii, et juhil oleks võimalik rong enne signaali peatada.
  Riiklikud ohuasutused võivad esitada kõnealuse nelja punkti kohta eraldi aruande ja nad peavad esitama aruande vähemalt kõiki nelja elementi sisaldava koondnäitaja kohta. |
| --- | --- |

4.4.

„signaalist möödasõit ohuolukorras (SPAD – Signal Passed at Danger)“ – juhtum, kus rongi mis tahes osa liigub kaugemale, kui tema lubatud liikumisega on ette nähtud.

Lubamatu liikumine tähendab möödasõitu

rööbasteeäärsest peatumiskäsku näitavast värvilisest valgussignaalist või semaforist ohuolukorras, kui automaatne rongijuhtimissüsteem (ATCS –Automatic Train Control System) või automaatblokeerimissüsteem (ATP) ei ole töökorras;

ATCSi või ATP süsteemiga ettenähtud lubatud ohutu liikumise piirkonnast;

eeskirjade kohaselt suuliselt või kirjalikult lubatud punktist;

peatumismärgist (puhvertõkked ei ole hõlmatud) või viipemärgist.

Hõlmatud ei ole juhtumid, kus veoüksuseta või järelevalveta rong möödub signaalist ohuolukorras. Hõlmatud ei ole juhtumid, kus signaal ei ole teataval põhjusel õigel ajal ohurežiimile lülitatud nii, et juhil oleks võimalik rong enne signaali peatada.

Riiklikud ohuasutused võivad esitada kõnealuse nelja punkti kohta eraldi aruande ja nad peavad esitama aruande vähemalt kõiki nelja elementi sisaldava koondnäitaja kohta.

| 4.5. | „purunenud ratas“ – ratta oluliste osade purunemine, millega kaasneb õnnetuseoht (rööbastelt mahasõit või kokkupõrge). |
| --- | --- |

4.5.

„purunenud ratas“ – ratta oluliste osade purunemine, millega kaasneb õnnetuseoht (rööbastelt mahasõit või kokkupõrge).

| 4.6 | „purunenud telg“ – telje oluliste osade purunemine, millega kaasneb õnnetuseoht (rööbastelt mahasõit või kokkupõrge). |
| --- | --- |

4.6

„purunenud telg“ – telje oluliste osade purunemine, millega kaasneb õnnetuseoht (rööbastelt mahasõit või kokkupõrge).

| 5. | Õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamise ühised meetodid
  Amet töötab välja ühikukulude arvutamise meetodid, mis põhinevad käesoleva direktiivi jõustumiseni kogutud andmetel. |
| --- | --- |

5.

Õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamise ühised meetodid

Amet töötab välja ühikukulude arvutamise meetodid, mis põhinevad käesoleva direktiivi jõustumiseni kogutud andmetel.

| 6. | Infrastruktuuri tehnilise ohutuse ja selle rakendamisega seotud näitajad






  6.1. | „Automaatblokeerimissüsteem (ATP)“ – süsteem, millega tagatakse signaalide ja kiiruspiirangute järgimine kiirusjärelevalve abil, sh automaatne peatamine signaalide ees. |
| --- | --- | --- |

6.

Infrastruktuuri tehnilise ohutuse ja selle rakendamisega seotud näitajad

6.1.

„Automaatblokeerimissüsteem (ATP)“ – süsteem, millega tagatakse signaalide ja kiiruspiirangute järgimine kiirusjärelevalve abil, sh automaatne peatamine signaalide ees.

| 6.2. | „raudteeületuskoht“ – raudtee ja tee samatasandiline ristumine, mida on sellisena tunnustanud taristuettevõtja ja mis on avatud avalikele ja erakasutajatele; jaamasisesed perroonidevahelised teed ei ole hõlmatud, nagu ka üksnes töötajate kasutuseks ette nähtud üle rööbastee viivad teed. |
| --- | --- |

6.2.

„raudteeületuskoht“ – raudtee ja tee samatasandiline ristumine, mida on sellisena tunnustanud taristuettevõtja ja mis on avatud avalikele ja erakasutajatele; jaamasisesed perroonidevahelised teed ei ole hõlmatud, nagu ka üksnes töötajate kasutuseks ette nähtud üle rööbastee viivad teed.

| 6.3. | „tee“ – mis tahes avalik või eratee, tänav või maantee, sh jalgteed ja rattateed või muud inimeste, loomade, sõidukite või masinate läbipääsuks ette nähtud teed. |
| --- | --- |

6.3.

„tee“ – mis tahes avalik või eratee, tänav või maantee, sh jalgteed ja rattateed või muud inimeste, loomade, sõidukite või masinate läbipääsuks ette nähtud teed.

| 6.4. | „reguleeritud raudteeületuskoht“ – raudteeületuskoht, kus raudteeületuskoha kasutajad on kaitstud või neid on hoiatatud läheneva rongi eest nii, et seadmed aktiveeruvad siis, kui kasutajatel on ohtlik raudteeületuskohta ületada.
  Füüsiliste seadmete kasutamisega tagatav turvang:
  pool- või täistõkkepuud;
  raudteeväravad.
  Raudteeületuskohta kinnistatud seadmete abil antav hoiatus:
  nähtavad seadmed: tuled;
  kuuldavad seadmed: kellad, sireenid, signaalid jne;
  füüsilised seadmed, nt künniste põhjustatav vibratsioon.
  Reguleeritud raudteeületuskohti klassifitseeritakse järgmiselt:






  1. | „reguleeritud raudteeületuskoht koos automaatse turvangu ja/või hoiatusega kasutaja poolel“ – raudteeületuskoht, kus lähenev rong aktiveerib turvangu ja/või hoiatuse raudteeületuskohas või kus on raudteeäärne signaaliga turvang.
  Sellised raudteeületuskohad klassifitseeritakse järgmiselt:






  i) | automaatne hoiatus kasutaja poolel; |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.

„reguleeritud raudteeületuskoht“ – raudteeületuskoht, kus raudteeületuskoha kasutajad on kaitstud või neid on hoiatatud läheneva rongi eest nii, et seadmed aktiveeruvad siis, kui kasutajatel on ohtlik raudteeületuskohta ületada.

Füüsiliste seadmete kasutamisega tagatav turvang:

pool- või täistõkkepuud;

raudteeväravad.

Raudteeületuskohta kinnistatud seadmete abil antav hoiatus:

nähtavad seadmed: tuled;

kuuldavad seadmed: kellad, sireenid, signaalid jne;

füüsilised seadmed, nt künniste põhjustatav vibratsioon.

Reguleeritud raudteeületuskohti klassifitseeritakse järgmiselt:

1.

„reguleeritud raudteeületuskoht koos automaatse turvangu ja/või hoiatusega kasutaja poolel“ – raudteeületuskoht, kus lähenev rong aktiveerib turvangu ja/või hoiatuse raudteeületuskohas või kus on raudteeäärne signaaliga turvang.

Sellised raudteeületuskohad klassifitseeritakse järgmiselt:

i)

automaatne hoiatus kasutaja poolel;

| ii) | automaatne turvang kasutaja poolel; |
| --- | --- |

ii)

automaatne turvang kasutaja poolel;

| iii) | automaatne turvang ja hoiatus kasutaja poolel; |
| --- | --- |

iii)

automaatne turvang ja hoiatus kasutaja poolel;

| iv) | automaatne turvang ja hoiatus kasutaja poolel ning raudteeäärne turvang.
  ‘„raudteeäärne signaaliga turvang“ – signaal või muu rongi turvangusüsteem, mis lubab rongil sõitu jätkata üksnes siis, kui raudteeületuskohas on turvanguseadmed kasutaja poolel aktiveeritud ning raudteeületuskoht ei ole hõivatud; viimane tehakse kindlaks jälgimise ja/või takistuse tuvastamise abil; |
| --- | --- |

iv)

automaatne turvang ja hoiatus kasutaja poolel ning raudteeäärne turvang.

‘„raudteeäärne signaaliga turvang“ – signaal või muu rongi turvangusüsteem, mis lubab rongil sõitu jätkata üksnes siis, kui raudteeületuskohas on turvanguseadmed kasutaja poolel aktiveeritud ning raudteeületuskoht ei ole hõivatud; viimane tehakse kindlaks jälgimise ja/või takistuse tuvastamise abil;

| 2) | „raudteeületuskoht koos manuaalse turvangu ja/või hoiatusega kasutaja poolel“ – raudteeületuskoht, kus raudteetöötaja aktiveerib turvangu ja/või hoiatuse manuaalselt ning puudub raudteeäärne signaaliga blokeering.
  Sellised raudteeületuskohad klassifitseeritakse järgmiselt:






  v) | manuaalne hoiatus kasutaja poolel; |
| --- | --- | --- |

2)

„raudteeületuskoht koos manuaalse turvangu ja/või hoiatusega kasutaja poolel“ – raudteeületuskoht, kus raudteetöötaja aktiveerib turvangu ja/või hoiatuse manuaalselt ning puudub raudteeäärne signaaliga blokeering.

Sellised raudteeületuskohad klassifitseeritakse järgmiselt:

v)

manuaalne hoiatus kasutaja poolel;

| vi) | manuaalne turvang kasutaja poolel; |
| --- | --- |

vi)

manuaalne turvang kasutaja poolel;

| vii) | manuaalne turvang ja hoiatus kasutaja poolel. |
| --- | --- |

vii)

manuaalne turvang ja hoiatus kasutaja poolel.

| 6.5. | „reguleerimata raudteeületuskoht“ – raudteeületuskoht, kus puudub igasugune hoiatussüsteem ja/või turvang, mis aktiveeruks siis, kui kasutajal on ohtlik raudteeületuskohta ületada. |
| --- | --- |

6.5.

„reguleerimata raudteeületuskoht“ – raudteeületuskoht, kus puudub igasugune hoiatussüsteem ja/või turvang, mis aktiveeruks siis, kui kasutajal on ohtlik raudteeületuskohta ületada.

| 7. | Ohutusjuhtimisega seotud näitajad






  7.1. | „audit“ – süstemaatiline, sõltumatu ja dokumenteeritud protsess auditi tõendusmaterjali kogumiseks ja selle objektiivsuse hindamiseks, et teha kindlaks, mil määral auditi kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- | --- |

7.

Ohutusjuhtimisega seotud näitajad

7.1.

„audit“ – süstemaatiline, sõltumatu ja dokumenteeritud protsess auditi tõendusmaterjali kogumiseks ja selle objektiivsuse hindamiseks, et teha kindlaks, mil määral auditi kriteeriumid on täidetud.

| 8. | Mõõtühikute määratlused






  8.1. | „rongikilomeeter“ – mõõtühik, mis vastab rongi läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Läbitud vahemaaks loetakse tegelikult läbitud vahemaad, kui see näitaja on kättesaadav, muul juhul kasutatakse raudteevõrgu lähte- ja sihtpunkti vahelist standardkaugust. Arvesse võetakse üksnes andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaad. |
| --- | --- | --- |

8.

Mõõtühikute määratlused

8.1.

„rongikilomeeter“ – mõõtühik, mis vastab rongi läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Läbitud vahemaaks loetakse tegelikult läbitud vahemaad, kui see näitaja on kättesaadav, muul juhul kasutatakse raudteevõrgu lähte- ja sihtpunkti vahelist standardkaugust. Arvesse võetakse üksnes andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaad.

| 8.2. | „reisijakilomeeter“ – mõõtühik, mis vastab ühe reisija raudteeveol läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Arvesse võetakse üksnes andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaad. |
| --- | --- |

8.2.

„reisijakilomeeter“ – mõõtühik, mis vastab ühe reisija raudteeveol läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Arvesse võetakse üksnes andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaad.

| 8.3. | „liinikilomeeter“ – raudteevõrgu pikkus kilomeetrites liikmesriigis, mille ulatus on sätestatud artiklis 2. Mitmeteeliste raudteeliinide puhul võetakse arvesse üksnes lähte- ja sihtkoha vahelist kaugust. |
| --- | --- |

8.3.

„liinikilomeeter“ – raudteevõrgu pikkus kilomeetrites liikmesriigis, mille ulatus on sätestatud artiklis 2. Mitmeteeliste raudteeliinide puhul võetakse arvesse üksnes lähte- ja sihtkoha vahelist kaugust.

| 8.4. | „rööbasteekilomeeter“ – raudteevõrgu pikkus kilomeetrites liikmesriigis, mille ulatus on sätestatud artiklis 2. Mitmeteelise raudteeliini iga teed tuleb arvesse võtta. |
| --- | --- |

8.4.

„rööbasteekilomeeter“ – raudteevõrgu pikkus kilomeetrites liikmesriigis, mille ulatus on sätestatud artiklis 2. Mitmeteelise raudteeliini iga teed tuleb arvesse võtta.

---

(1)  RID, ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskiri, nagu on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiviga 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

II LISA

A OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv ja loetelu selle hilisematest muudatustest

(viidatud artiklis 32)

| Direktiiv 2004/49/EÜ | (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44) |
| --- | --- |
| Direktiiv 2008/57/EÜ | (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1) |
| Direktiiv 2008/110/EÜ | (ELT L 345, 23.12.2008, lk 62) |
| Komisjoni direktiiv 2009/149/EÜ, | (ELT L 313, 28.11.2009, lk 65) |
| Direktiivi 2004/49/EÜ parandus | (ELT L 220, 21.6.2004, lk 16) |

Direktiiv 2004/49/EÜ

(ELT L 164, 30.4.2004, lk 44)

Direktiiv 2008/57/EÜ

(ELT L 191, 18.7.2008, lk 1)

Direktiiv 2008/110/EÜ

(ELT L 345, 23.12.2008, lk 62)

Komisjoni direktiiv 2009/149/EÜ,

(ELT L 313, 28.11.2009, lk 65)

Direktiivi 2004/49/EÜ parandus

(ELT L 220, 21.6.2004, lk 16)

B OSA

Siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtajad

(viidatud artiklis 32)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtaeg |
| --- | --- |
| 2004/49/EÜ | 30. aprill 2006 |
| 2008/57/EÜ | 19. juuli 2010 |
| 2008/110/EÜ | 24. detsember 2010 |
| 2009/149/EÜ | 18. juuni 2010 |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtaeg

2004/49/EÜ

30. aprill 2006

2008/57/EÜ

19. juuli 2010

2008/110/EÜ

24. detsember 2010

2009/149/EÜ

18. juuni 2010

III LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 2004/49/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Artikkel 5 | Artikkel 5 |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Artikkel 8 | Artikkel 8 |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Artikkel 10 | Artikkel 10 |
| Artikkel 11 | Artikkel 12 |
| Artikkel 12 | Artikkel 11 |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Artikli 14a lõiked 1–7 | Artikkel 14 |
| Artikkel 14a, lõige 8 | Artikkel 15 |
| Artikkel 15 | -- |
| Artikkel 16 | Artikkel 16 |
| Artikkel 17 | Artikkel 17 |
| Artikkel 18 | Artikkel 18 |
| Artikkel 19 | Artikkel 19 |
| Artikkel 20 | Artikkel 20 |
| Artikkel 21 | Artikkel 21 |
| Artikkel 22 | Artikkel 22 |
| Artikkel 23 | Artikkel 23 |
| Artikkel 24 | Artikkel 24 |
| Artikkel 25 | Artikkel 25 |
| Artikkel 26 | -- |
| -- | Artikkel 26 |
| Artikkel 27 | Artikkel 27 |
| Artikkel 28 | -- |
| Artikkel 29 | -- |
| Artikkel 30 | -- |
| Artikkel 31 | Artikkel 28 |
| Artikkel 32 | Artikkel 29 |
| -- | Artikkel 30 |
| -- | Artikkel 31 |
| Artikkel 33 | Artikkel 32 |
| -- | Artikkel 33 |
| Artikkel 34 | Artikkel 34 |
| Artikkel 35 | Artikkel 35 |
| I lisa | I lisa |
| II lisa | -- |
| III lisa | -- |
| IV lisa | -- |
| V lisa | -- |
| -- | II lisa |

Direktiiv 2004/49/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikkel 10

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikkel 12

Artikkel 11

Artikkel 13

Artikkel 13

Artikli 14a lõiked 1–7

Artikkel 14

Artikkel 14a, lõige 8

Artikkel 15

Artikkel 15

--

Artikkel 16

Artikkel 16

Artikkel 17

Artikkel 17

Artikkel 18

Artikkel 18

Artikkel 19

Artikkel 19

Artikkel 20

Artikkel 20

Artikkel 21

Artikkel 21

Artikkel 22

Artikkel 22

Artikkel 23

Artikkel 23

Artikkel 24

Artikkel 24

Artikkel 25

Artikkel 25

Artikkel 26

--

--

Artikkel 26

Artikkel 27

Artikkel 27

Artikkel 28

--

Artikkel 29

--

Artikkel 30

--

Artikkel 31

Artikkel 28

Artikkel 32

Artikkel 29

--

Artikkel 30

--

Artikkel 31

Artikkel 33

Artikkel 32

--

Artikkel 33

Artikkel 34

Artikkel 34

Artikkel 35

Artikkel 35

I lisa

I lisa

II lisa

--

III lisa

--

IV lisa

--

V lisa

--

--

II lisa

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/524 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/524

---

P7_TA(2014)0151

Euroopa Liidu Raudteeamet ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (COM(2013)0027 – C7-0029/2013 – 2013/0014(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/56)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0027), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0027),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 91 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0029/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 91 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0029/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 8. oktoobri 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 8. oktoobri 2013. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse Leedu parlamendi, Rumeenia Senati ja Rootsi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Leedu parlamendi, Rumeenia Senati ja Rootsi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamusi (A7-0016/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamusi (A7-0016/2014),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | nõuab, et komisjon esitaks finantsselgituse, milles võetaks täielikult arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelist õiguslikku kokkulepet neljanda raudteepaketi kõikide õigusaktide kohta, et täita Euroopa Liidu Raudteeameti, ning võimalik et ka komisjoni talituste eelarve ja personaliga seonduvad vajadused; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et komisjon esitaks finantsselgituse, milles võetaks täielikult arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelist õiguslikku kokkulepet neljanda raudteepaketi kõikide õigusaktide kohta, et täita Euroopa Liidu Raudteeameti, ning võimalik et ka komisjoni talituste eelarve ja personaliga seonduvad vajadused;

| 3. | rõhutab, et ükski seadusandliku institutsiooni otsus määruse eelnõu kohta ei piira eelarvepädevate institutsioonide otsuseid seoses iga-aastase eelarvemenetlusega; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et ükski seadusandliku institutsiooni otsus määruse eelnõu kohta ei piira eelarvepädevate institutsioonide otsuseid seoses iga-aastase eelarvemenetlusega;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 122

(2)  ELT C 356, 5.12.2013, lk 92.

---

P7_TC1-COD(2013)0014

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu määrus (EL) nr .../2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa piirideta raudteepiirkonna järkjärguliseks loomiseks on vaja võtta liidu tasandil meetmeid raudteede suhtes kohaldatavate tehniliste normide valdkonnas seoses tehniliste aspektidega (koostalitlus) ja ohutusaspektidega, mis on lahutamatult seotud ja mis mõlemad peaksid olema liidu tasandil veelgi paremini ühtlustatud. Viimasel kahel kümnendil on vastu võetud asjakohased raudteealased õigusaktid (eelkõige kolm raudteepaketti), millest kõige olulisemad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2004/49/EÜ (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/57/EÜ (5). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa piirideta raudteepiirkonna järkjärguliseks loomiseks on vaja võtta liidu tasandil meetmeid raudteede suhtes kohaldatavate tehniliste normide valdkonnas seoses tehniliste aspektidega (koostalitlus) ja ohutusaspektidega, mis on lahutamatult seotud ja mis mõlemad peaksid olema liidu tasandil veelgi paremini ühtlustatud. Viimasel kahel kümnendil on vastu võetud asjakohased raudteealased õigusaktid (eelkõige kolm raudteepaketti), millest kõige olulisemad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2004/49/EÜ (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/57/EÜ (5).

| (2) | Selleks et ühel ja samal ajal saavutada raudtee ohutuse ja koostalitluse eesmärgid, tuleb teha märkimisväärset tehnilist tööd, mida peab juhtima spetsialiseeritud asutus. Seepärast oli kehtivas institutsioonilises raamistikus 2004. aasta teise raudteepaketi osana, võttes arvesse jõudude vahekorda liidus, vaja luua Euroopa ametiasutus, kes vastutab raudtee ohutuse ja koostalitluse eest (edaspidi „amet“). |
| --- | --- |

(2)

Selleks et ühel ja samal ajal saavutada raudtee ohutuse ja koostalitluse eesmärgid, tuleb teha märkimisväärset tehnilist tööd, mida peab juhtima spetsialiseeritud asutus. Seepärast oli kehtivas institutsioonilises raamistikus 2004. aasta teise raudteepaketi osana, võttes arvesse jõudude vahekorda liidus, vaja luua Euroopa ametiasutus, kes vastutab raudtee ohutuse ja koostalitluse eest (edaspidi „amet“).

| (3) | Euroopa Raudteeamet loodi algselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 881/2004, et edendada Euroopa raudteepiirkonna loomist, aidata elavdada raudteesektorit ja samal ajal veelgi suurendada selle olulisi ohutusalaseid eeliseid. Kuna ameti ülesannetes

  ülesannete
  ja selle sisemises töökorralduses tehakse arvukalt

  sisemise töökorraldusega seoses on vaja teha olulisi
  muudatusi, on vaja

  tuleb
  määrus (EÜ) nr 881/2004 asendada uue määrusega. [ME 1] |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Raudteeamet loodi algselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 881/2004, et edendada Euroopa raudteepiirkonna loomist, aidata elavdada raudteesektorit ja samal ajal veelgi suurendada selle olulisi ohutusalaseid eeliseid. Kuna ameti ülesannetes

  ülesannete
  ja selle sisemises töökorralduses tehakse arvukalt

  sisemise töökorraldusega seoses on vaja teha olulisi
  muudatusi, on vaja

  tuleb
  määrus (EÜ) nr 881/2004 asendada uue määrusega. [ME 1]

| (4) | Euroopa ühtse raudteepiirkonna paremaks toimimiseks kavandatakse neljanda raudteepaketiga olulisi muudatusi ning selleks sõnastatakse uuesti direktiivid 2004/49/EÜ ja 2008/57/EÜ, mis mõlemad on otseselt seotud ameti ülesannetega. Kõnealuste direktiividega ja käesoleva määrusega nähakse eelkõige ette ülesanded, mis on seotud veeremiüksuste turuleviimise lubade ja ohutussertifikaatide

  ohutustunnistuste
  väljaandmisega
  , eriti piiriülese liikluse puhul liidu tasandil
  . Sellega suurendatakse ameti osatähtsust. [ME 2] |
| --- | --- |

(4)

Euroopa ühtse raudteepiirkonna paremaks toimimiseks kavandatakse neljanda raudteepaketiga olulisi muudatusi ning selleks sõnastatakse uuesti direktiivid 2004/49/EÜ ja 2008/57/EÜ, mis mõlemad on otseselt seotud ameti ülesannetega. Kõnealuste direktiividega ja käesoleva määrusega nähakse eelkõige ette ülesanded, mis on seotud veeremiüksuste turuleviimise lubade ja ohutussertifikaatide

  ohutustunnistuste
  väljaandmisega
  , eriti piiriülese liikluse puhul liidu tasandil
  . Sellega suurendatakse ameti osatähtsust. [ME 2]

| (5) | Amet peaks aitama kaasa Euroopa sellise ühtse ja piiriülese raudteepiirkonna loomisele ja tulemuslikule toimimisele, millega tagatakse kõrge ohutustase ja samal ajal suurendatakse raudteesektori konkurentsivõimet. Selleks tuleks kaasa aidata Euroopa Liidu õigusaktide tehnilisele rakendamisele ning muuta raudteesüsteemid koostalitlusvõimelisemaks ja töötada välja Euroopa raudteesüsteemide ohutust käsitlev ühine lähenemisviis. Samuti peaks amet tegutsema üleeuroopalise ametiasutusena, kes vastutab
  liidu tasandil
  järgmiste dokumentide väljaandmise eest: raudteeveeremiüksuste ja veeremitüüpide turuleviimise load, raudteeveo-ettevõtjate ohutussertifikaadid

  ohutustunnistused
  ning
  üle kogu liidu paiknevate või käideldavate,
  raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise

  Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS)
  allsüsteemide kasutuselevõtu load. Lisaks peaks ta jälgima siseriiklikke raudteeveo-eeskirju ja riiklike asutuste tegutsemist raudtee koostalitluse ja ohutuse valdkonnas. [ME 3] |
| --- | --- |

(5)

Amet peaks aitama kaasa Euroopa sellise ühtse ja piiriülese raudteepiirkonna loomisele ja tulemuslikule toimimisele, millega tagatakse kõrge ohutustase ja samal ajal suurendatakse raudteesektori konkurentsivõimet. Selleks tuleks kaasa aidata Euroopa Liidu õigusaktide tehnilisele rakendamisele ning muuta raudteesüsteemid koostalitlusvõimelisemaks ja töötada välja Euroopa raudteesüsteemide ohutust käsitlev ühine lähenemisviis. Samuti peaks amet tegutsema üleeuroopalise ametiasutusena, kes vastutab
  liidu tasandil
  järgmiste dokumentide väljaandmise eest: raudteeveeremiüksuste ja veeremitüüpide turuleviimise load, raudteeveo-ettevõtjate ohutussertifikaadid

  ohutustunnistused
  ning
  üle kogu liidu paiknevate või käideldavate,
  raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise

  Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS)
  allsüsteemide kasutuselevõtu load. Lisaks peaks ta jälgima siseriiklikke raudteeveo-eeskirju ja riiklike asutuste tegutsemist raudtee koostalitluse ja ohutuse valdkonnas. [ME 3]

| (6) | Amet peaks oma eesmärkide saavutamiseks võtma täielikult arvesse liidu laienemisprotsessi ja eripiiranguid, mis hõlmavad raudteeühendusi kolmandate riikidega. Amet peaks olema ainuvastutav talle määratud ülesannete ja volituste täitmise eest

  , ning eriolukorda raudvõrgustikus seoses erinevate rööpmelaiustega, eriti juhul, kui liikmesriigid on nendesse võrgustikesse koos kolmandate riikidega hästi integreerunud, kuid on isoleeritud liidu peamisest raudteevõrgust
  .
  Samuti peaks see aitama kaasa vastastikkuse põhimõtte rakendamisele kolmandate riikide juurdepääsu osas liidu turule ja liidu ettevõtjate juurdepääsu osas kolmandate riikide turgudele
  . [ME 4] |
| --- | --- |

(6)

Amet peaks oma eesmärkide saavutamiseks võtma täielikult arvesse liidu laienemisprotsessi ja eripiiranguid, mis hõlmavad raudteeühendusi kolmandate riikidega. Amet peaks olema ainuvastutav talle määratud ülesannete ja volituste täitmise eest

  , ning eriolukorda raudvõrgustikus seoses erinevate rööpmelaiustega, eriti juhul, kui liikmesriigid on nendesse võrgustikesse koos kolmandate riikidega hästi integreerunud, kuid on isoleeritud liidu peamisest raudteevõrgust
  .
  Samuti peaks see aitama kaasa vastastikkuse põhimõtte rakendamisele kolmandate riikide juurdepääsu osas liidu turule ja liidu ettevõtjate juurdepääsu osas kolmandate riikide turgudele
  . [ME 4]

| (6a) | Amet peaks olema ainuvastutav talle määratud ülesannete ja volituste täitmise eest. Riiklikel ohutusasutustel peaks olema ainuvastutus otsuste eest, mida nad teevad. [ME 5] |
| --- | --- |

(6a)

Amet peaks olema ainuvastutav talle määratud ülesannete ja volituste täitmise eest. Riiklikel ohutusasutustel peaks olema ainuvastutus otsuste eest, mida nad teevad. [ME 5]

| (7) | Amet peaks oma ülesannete täitmisel ja eelkõige soovituste koostamisel võtma ilmtingimata arvesse ametiväliste raudtee-ekspertide arvamust. Selline ekspertarvamus peaks ennekõike hõlmama raudteesektori spetsialistide

  riiklike ohutusasutuste
  ja
  muude
  asjakohaste riiklike asutuste
  ekspertide ning raudteesektori spetsialistide, sh esindusorganite ja sõltumatute teatatud vastavushindamisasutuste spetsialistide
  seisukohti. Nemad peaksid moodustama ametit esindavaid pädevaid töörühmi.
  Amet peaks pidama silmas ühelt poolt vajadust säilitada eelkõige huvide konfliktide haldamisel asjakohane tasakaal riskide ja saadava kasu vahel ning teiselt poolt eesmärki saada parimaid eksperdiarvamusi. [ME 6] |
| --- | --- |

(7)

Amet peaks oma ülesannete täitmisel ja eelkõige soovituste koostamisel võtma ilmtingimata arvesse ametiväliste raudtee-ekspertide arvamust. Selline ekspertarvamus peaks ennekõike hõlmama raudteesektori spetsialistide

  riiklike ohutusasutuste
  ja
  muude
  asjakohaste riiklike asutuste
  ekspertide ning raudteesektori spetsialistide, sh esindusorganite ja sõltumatute teatatud vastavushindamisasutuste spetsialistide
  seisukohti. Nemad peaksid moodustama ametit esindavaid pädevaid töörühmi.
  Amet peaks pidama silmas ühelt poolt vajadust säilitada eelkõige huvide konfliktide haldamisel asjakohane tasakaal riskide ja saadava kasu vahel ning teiselt poolt eesmärki saada parimaid eksperdiarvamusi. [ME 6]

| (8) | Selleks et anda ülevaade raudteesektorit mõjutavatest majandusteguritest ja kõnealuse sektori ühiskondlikust mõjust, võimaldada teistel teha teadlikke otsuseid, hallata tegevusprioriteete ja ressursside tulemuslikumat jaotamist ametis, peaks amet edaspidi rohkem osalema mõju hindamises. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et anda ülevaade raudteesektorit mõjutavatest majandusteguritest ja kõnealuse sektori ühiskondlikust mõjust, võimaldada teistel teha teadlikke otsuseid, hallata tegevusprioriteete ja ressursside tulemuslikumat jaotamist ametis, peaks amet edaspidi rohkem osalema mõju hindamises.

| (9) | Amet peaks pakkuma erapooletut ja objektiivset tehnilist toetust, seda ennekõike komisjonile. Direktiiv ... [raudtee koostalitluse direktiiv] on aluseks koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTKd) koostamisele ja läbivaatamisele ning direktiiv ... [raudteeohutuse direktiiv] on aluseks ühiste ohutusmeetodite ja ühiste ohutuseesmärkide koostamisele ja läbivaatamisele. Selleks et tagada ameti tegevuse ja KTKde ning ühiste ohutusmeetodite ja -eesmärkide väljatöötamise järjepidevus pikema aja jooksul, on vaja alalist tehnilist raamistikku ja spetsialiseeritud asutuse spetsiaalseid töötajaid. Selleks peaks ameti ülesandeks olema anda komisjonile soovitusi seoses KTKde ning ühiste ohutusmeetodite ja eesmärkide koostamise ja läbivaatamisega. Samuti peaks riiklikel ohutusasutustel ja reguleerivatel asutustel olema võimalik küsida ametilt sõltumatut tehnilist arvamust. |
| --- | --- |

(9)

Amet peaks pakkuma erapooletut ja objektiivset tehnilist toetust, seda ennekõike komisjonile. Direktiiv ... [raudtee koostalitluse direktiiv] on aluseks koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTKd) koostamisele ja läbivaatamisele ning direktiiv ... [raudteeohutuse direktiiv] on aluseks ühiste ohutusmeetodite ja ühiste ohutuseesmärkide koostamisele ja läbivaatamisele. Selleks et tagada ameti tegevuse ja KTKde ning ühiste ohutusmeetodite ja -eesmärkide väljatöötamise järjepidevus pikema aja jooksul, on vaja alalist tehnilist raamistikku ja spetsialiseeritud asutuse spetsiaalseid töötajaid. Selleks peaks ameti ülesandeks olema anda komisjonile soovitusi seoses KTKde ning ühiste ohutusmeetodite ja eesmärkide koostamise ja läbivaatamisega. Samuti peaks riiklikel ohutusasutustel ja reguleerivatel asutustel olema võimalik küsida ametilt sõltumatut tehnilist arvamust.

| (10) | Raudteeveo-ettevõtjatel on olnud mitmeid eri probleeme ohutussertifikaatide

  ohutustunnistuste
  taotlemisel riiklikelt ohutusasutustelt, alates pikaleveninud menetlustest ja ülemäärastest kuludest kuni ebaõiglase kohtlemiseni, seda eelkõige uute turule tulijate puhul. Ühes liikmesriigis väljaantud sertifikaate

  tunnistusi
  ei ole teised liikmesriigid tingimusteta tunnustanud ja see kahjustab Euroopa ühtse raudteepiirkonna toimimist. Selleks et muuta raudteeveo-ettevõtjatele ohutussertifikaatide

  ohutustunnistuste
  väljaandmise kord tõhusamaks ja erapooletumaks, on oluline võtta kasutusele ühtne ohutussertifikaat

  ohutustunnistus
  , mis kehtib kogu liidus
  ette nähtud kasutusaladel
  ja mille annab välja amet. Selle aluseks on läbivaadatud direktiiv ... [raudteeohutuse direktiiv]. [ME 7] |
| --- | --- |

(10)

Raudteeveo-ettevõtjatel on olnud mitmeid eri probleeme ohutussertifikaatide

  ohutustunnistuste
  taotlemisel riiklikelt ohutusasutustelt, alates pikaleveninud menetlustest ja ülemäärastest kuludest kuni ebaõiglase kohtlemiseni, seda eelkõige uute turule tulijate puhul. Ühes liikmesriigis väljaantud sertifikaate

  tunnistusi
  ei ole teised liikmesriigid tingimusteta tunnustanud ja see kahjustab Euroopa ühtse raudteepiirkonna toimimist. Selleks et muuta raudteeveo-ettevõtjatele ohutussertifikaatide

  ohutustunnistuste
  väljaandmise kord tõhusamaks ja erapooletumaks, on oluline võtta kasutusele ühtne ohutussertifikaat

  ohutustunnistus
  , mis kehtib kogu liidus
  ette nähtud kasutusaladel
  ja mille annab välja amet. Selle aluseks on läbivaadatud direktiiv ... [raudteeohutuse direktiiv]. [ME 7]

| (11) | Praegu kehtiva direktiiviga 2008/57/EÜ nähakse ette, et raudteeveeremiüksuse kasutuselevõtu loa peab andma iga liikmesriik, v.a erijuhud. Veeremiüksuste lubamisega tegelevas töökonnas, mille komisjon asutas 2011. aastal, arutati mitmeid eri juhtusid, kui tootjad ja raudteeveo-ettevõtjad on kannatanud ülemäära pika ja kuluka loamenetluse tõttu, ning tehti mitmeid parandusettepanekuid. Kuna mõni probleem tuleneb praeguse veeremiüksuste lubade menetlemise korra keerukusest, tuleks seda korda lihtsustada. Igal raudteeveeremiüksusel peaks olema ainult üks luba ning sellise veeremiüksuste ja veeremitüüpide turuleviimise loa peaks välja andma amet. Majandussektor saaks tuntavat kasu tänu sellele, et vähenevad menetluskulud ja -aeg ning võimalik diskrimineerimisoht, seda eriti uute äriühingute puhul, kes soovivad tulla raudteeturule. Selle aluseks on läbivaadatud direktiiv ... [raudtee koostalitluse direktiiv]. |
| --- | --- |

(11)

Praegu kehtiva direktiiviga 2008/57/EÜ nähakse ette, et raudteeveeremiüksuse kasutuselevõtu loa peab andma iga liikmesriik, v.a erijuhud. Veeremiüksuste lubamisega tegelevas töökonnas, mille komisjon asutas 2011. aastal, arutati mitmeid eri juhtusid, kui tootjad ja raudteeveo-ettevõtjad on kannatanud ülemäära pika ja kuluka loamenetluse tõttu, ning tehti mitmeid parandusettepanekuid. Kuna mõni probleem tuleneb praeguse veeremiüksuste lubade menetlemise korra keerukusest, tuleks seda korda lihtsustada. Igal raudteeveeremiüksusel peaks olema ainult üks luba ning sellise veeremiüksuste ja veeremitüüpide turuleviimise loa peaks välja andma amet. Majandussektor saaks tuntavat kasu tänu sellele, et vähenevad menetluskulud ja -aeg ning võimalik diskrimineerimisoht, seda eriti uute äriühingute puhul, kes soovivad tulla raudteeturule. Selle aluseks on läbivaadatud direktiiv ... [raudtee koostalitluse direktiiv].

| (11a) | Euroopa avatud raudteeturul, kus sagenevad piiriülesed veod, on raudteeohutuse ja ausa konkurentsi seisukohast hädavajalik pidada kinni sõidu- ja puhkeaja nõuetest ning neid tuleks kontrollida ja jõustada. Riiklikud ohutusasutused peaksid kontrollima sõidu- ja puhkeaegu, ka piiriüleste vedude korral. [ME 8] |
| --- | --- |

(11a)

Euroopa avatud raudteeturul, kus sagenevad piiriülesed veod, on raudteeohutuse ja ausa konkurentsi seisukohast hädavajalik pidada kinni sõidu- ja puhkeaja nõuetest ning neid tuleks kontrollida ja jõustada. Riiklikud ohutusasutused peaksid kontrollima sõidu- ja puhkeaegu, ka piiriüleste vedude korral. [ME 8]

| (11b) | Rongipersonal täidab raudteesüsteemis käitamisohutuse ülesandeid ning vastutab rongides reisijate heaolu ja ohutuse eest. Amet peaks kehtestama vedurijuhtide sertifitseerimisele sarnase sertifitseerimise, et tagada kvalifikatsioonide ja pädevuste kõrge tase, tunnustada selle kutsealarühma tähtsust ohutute raudteeveoteenuste jaoks ning suurendada töötajate liikuvust. [ME 9] |
| --- | --- |

(11b)

Rongipersonal täidab raudteesüsteemis käitamisohutuse ülesandeid ning vastutab rongides reisijate heaolu ja ohutuse eest. Amet peaks kehtestama vedurijuhtide sertifitseerimisele sarnase sertifitseerimise, et tagada kvalifikatsioonide ja pädevuste kõrge tase, tunnustada selle kutsealarühma tähtsust ohutute raudteeveoteenuste jaoks ning suurendada töötajate liikuvust. [ME 9]

| (12) | Selleks et edasi arendada Euroopa ühtset raudteepiirkonda, eelkõige seoses asjakohase teabe esitamisega kaubaveoklientidele ja reisijatele, ning võttes arvesse ameti praegust kaasatust, on vaja suurendada tema osatähtsust telemaatiliste seadmete valdkonnas
  paindlikus raamistikus, tagades koostalitluse ja võimaldades innovaatiliste äristrateegiate kooseksisteerimist
  . Sellega tagataks kõnealuste rakenduste järjepidev areng ja tõrgeteta kasutuselevõtt. [ME 10] |
| --- | --- |

(12)

Selleks et edasi arendada Euroopa ühtset raudteepiirkonda, eelkõige seoses asjakohase teabe esitamisega kaubaveoklientidele ja reisijatele, ning võttes arvesse ameti praegust kaasatust, on vaja suurendada tema osatähtsust telemaatiliste seadmete valdkonnas
  paindlikus raamistikus, tagades koostalitluse ja võimaldades innovaatiliste äristrateegiate kooseksisteerimist
  . Sellega tagataks kõnealuste rakenduste järjepidev areng ja tõrgeteta kasutuselevõtt. [ME 10]

| (13) | Arvestades Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) olulisust Euroopa ühtse raudteepiirkonna tõrgeteta arendamise ja selle ohutuse seisukohast ning võttes arvesse väljaarendamise killustatust

  ja kasutuselevõtu ebaõnnestumist
  , on vaja selle arendamist liidu tasandil paremini koordineerida.
  Liidus rongijuhtimis- ja signaalimissüsteemi koostalitluse saavutamise ja ühtlustamise eesmärgi saavutamist takistab praegu tõsiselt ERTMSi erinevate riiklike versioonide paljusus. [ME 11]

  Seepärast tuleks suurendada ameti kui liidu kõige pädevama asutuse juhtivat rolli selles valdkonnas, et tagada ERTMSi järjepidev areng, aidata tagada, et ERTMSi seadmed on kooskõlas kehtivate tehniliste kirjeldustega ning tagada ERTMSiga seotud Euroopa teadusprogrammide ja ERTMSi tehniliste kirjelduste väljatöötamise koordineerimine. Selleks et muuta raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu lubade väljaandmise kord tõhusamaks ja erapooletumaks, on oluline võtta kasutusele ühtne luba, mis kehtib kogu liidus ja mille annab välja amet. Selle aluseks on läbivaadatud direktiiv ... [raudtee koostalitluse direktiiv]. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) olulisust Euroopa ühtse raudteepiirkonna tõrgeteta arendamise ja selle ohutuse seisukohast ning võttes arvesse väljaarendamise killustatust

  ja kasutuselevõtu ebaõnnestumist
  , on vaja selle arendamist liidu tasandil paremini koordineerida.
  Liidus rongijuhtimis- ja signaalimissüsteemi koostalitluse saavutamise ja ühtlustamise eesmärgi saavutamist takistab praegu tõsiselt ERTMSi erinevate riiklike versioonide paljusus. [ME 11]

Seepärast tuleks suurendada ameti kui liidu kõige pädevama asutuse juhtivat rolli selles valdkonnas, et tagada ERTMSi järjepidev areng, aidata tagada, et ERTMSi seadmed on kooskõlas kehtivate tehniliste kirjeldustega ning tagada ERTMSiga seotud Euroopa teadusprogrammide ja ERTMSi tehniliste kirjelduste väljatöötamise koordineerimine. Selleks et muuta raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu lubade väljaandmise kord tõhusamaks ja erapooletumaks, on oluline võtta kasutusele ühtne luba, mis kehtib kogu liidus ja mille annab välja amet. Selle aluseks on läbivaadatud direktiiv ... [raudtee koostalitluse direktiiv].

| (13a) | Viimastel aastatel on mitu õnnetust raudtee-kaubaveosektoris tõestanud vajadust kaubavagunite hooldamise eeskirjade parandamise järele liidu tasandil. Amet peaks tegema tööd regulaarsete hooldusintervallide ühtlustatud kohustuslike nõuete kehtestamise nimel. [ME 12] |
| --- | --- |

(13a)

Viimastel aastatel on mitu õnnetust raudtee-kaubaveosektoris tõestanud vajadust kaubavagunite hooldamise eeskirjade parandamise järele liidu tasandil. Amet peaks tegema tööd regulaarsete hooldusintervallide ühtlustatud kohustuslike nõuete kehtestamise nimel. [ME 12]

| (14) | Tavaliselt on veeremiüksuselubade ja ohutussertifikaatide

  ohutustunnistuste
  väljaandmise tasu küsinud liikmesriikide pädevad asutused. Kui anda see pädevus üle liidu tasandile, peaks ametil olema õigus küsida tasu eelmises põhjenduses nimetatud lubade ja sertifikaatide

  tunnistuste
  taotlejatelt. Kõnealuste tasude suurus peaks olema võrdne praegu liidus kehtiva keskmise tasusummaga või sellest väiksem ja

  sõltuma vedude ulatusest ja tunnistuses või loas ette nähtud kasutusalast ning
  see tuleks kindlaks määrata komisjoni vastuvõetava delegeeritud õigusaktiga.
  Sellistest tasudest rahastatavate ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohtade suhtes ei tohiks kohaldada töötajate arvu vähendamist, mis on ette nähtud kõigi liidu institutsioonide ja asutuste jaoks. [ME 13] |
| --- | --- |

(14)

Tavaliselt on veeremiüksuselubade ja ohutussertifikaatide

  ohutustunnistuste
  väljaandmise tasu küsinud liikmesriikide pädevad asutused. Kui anda see pädevus üle liidu tasandile, peaks ametil olema õigus küsida tasu eelmises põhjenduses nimetatud lubade ja sertifikaatide

  tunnistuste
  taotlejatelt. Kõnealuste tasude suurus peaks olema võrdne praegu liidus kehtiva keskmise tasusummaga või sellest väiksem ja

  sõltuma vedude ulatusest ja tunnistuses või loas ette nähtud kasutusalast ning
  see tuleks kindlaks määrata komisjoni vastuvõetava delegeeritud õigusaktiga.
  Sellistest tasudest rahastatavate ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohtade suhtes ei tohiks kohaldada töötajate arvu vähendamist, mis on ette nähtud kõigi liidu institutsioonide ja asutuste jaoks. [ME 13]

| (14a) | See delegeeritud õigusakt peaks tagama, et tasude määr ei ületa vastava sertifitseerimise või loa andmise menetluse kulusid. [ME 14] |
| --- | --- |

(14a)

See delegeeritud õigusakt peaks tagama, et tasude määr ei ületa vastava sertifitseerimise või loa andmise menetluse kulusid. [ME 14]

| (15) | Üldine eesmärk on tagada, et liikmesriikide ülesanded antakse ametile üle tõhusalt ja ilma praegust kõrget ohutustaset alandamata. Ametil peaksid olema uute ülesannete täitmiseks piisavad vahendid ja nende vahendite eraldamise ajakava peaks põhinema selgelt kindlaksmääratud vajadustel. Võttes arvesse liikmesriikide asutuste, eelkõige riiklike ohutusasutuste oskusteavet, peaks ametil olema õigus kasutada asjakohaselt ära nende ekspertkogemusi
  – muu hulgas lepingute kaudu –
  asjakohaste lubade ja sertifikaatide

  tunnistuste
  väljaandmisel. Selleks tuleks soodustada

  jõuliselt innustada, edendada ja hõlbustada
  liikmesriikide ekspertide lähetamist ametisse. [ME 15] |
| --- | --- |

(15)

Üldine eesmärk on tagada, et liikmesriikide ülesanded antakse ametile üle tõhusalt ja ilma praegust kõrget ohutustaset alandamata. Ametil peaksid olema uute ülesannete täitmiseks piisavad vahendid ja nende vahendite eraldamise ajakava peaks põhinema selgelt kindlaksmääratud vajadustel. Võttes arvesse liikmesriikide asutuste, eelkõige riiklike ohutusasutuste oskusteavet, peaks ametil olema õigus kasutada asjakohaselt ära nende ekspertkogemusi
  – muu hulgas lepingute kaudu –
  asjakohaste lubade ja sertifikaatide

  tunnistuste
  väljaandmisel. Selleks tuleks soodustada

  jõuliselt innustada, edendada ja hõlbustada
  liikmesriikide ekspertide lähetamist ametisse. [ME 15]

| (16) | Direktiiviga ... [raudteeohutuse direktiiv] ja direktiiviga ... [raudtee koostalitluse direktiiv] nähakse ette kontrollida siseriiklikke meetmeid ohutuse ja koostalitluse seisukohast ning nende vastavust konkurentsieeskirjadele. Samuti piiratakse nendega liikmesriikide võimalusi võtta vastu uusi siseriiklikke eeskirju. Kui kehtima jääb praegune süsteem, mis koosneb paljudest erinevatest siseriiklikest eeskirjadest, võivad tekkida
  ohutusriskid ja
  vastuolud liidu eeskirjadega ning tekib oht, et süsteem ei ole piisavalt läbipaistev ja et välisettevõtjaid, eelkõige väiksemaid ja uusi ettevõtjaid, võidakse varjatult diskrimineerida. Selleks et liikuda täielikult läbipaistvate ja erapooletute liidu eeskirjade süsteemi suunas, on vaja kiiremini järk-järgult vähendada siseriiklike eeskirjade
  , sealhulgas käitamiseeskirjade
  arvu. Liidu tasandil on oluline arvamus, mis kujundatakse sõltumatute ja neutraalsete erialateadmiste põhjal. Selleks on vaja suurendada ameti osatähtsust. [ME 16] |
| --- | --- |

(16)

Direktiiviga ... [raudteeohutuse direktiiv] ja direktiiviga ... [raudtee koostalitluse direktiiv] nähakse ette kontrollida siseriiklikke meetmeid ohutuse ja koostalitluse seisukohast ning nende vastavust konkurentsieeskirjadele. Samuti piiratakse nendega liikmesriikide võimalusi võtta vastu uusi siseriiklikke eeskirju. Kui kehtima jääb praegune süsteem, mis koosneb paljudest erinevatest siseriiklikest eeskirjadest, võivad tekkida
  ohutusriskid ja
  vastuolud liidu eeskirjadega ning tekib oht, et süsteem ei ole piisavalt läbipaistev ja et välisettevõtjaid, eelkõige väiksemaid ja uusi ettevõtjaid, võidakse varjatult diskrimineerida. Selleks et liikuda täielikult läbipaistvate ja erapooletute liidu eeskirjade süsteemi suunas, on vaja kiiremini järk-järgult vähendada siseriiklike eeskirjade
  , sealhulgas käitamiseeskirjade
  arvu. Liidu tasandil on oluline arvamus, mis kujundatakse sõltumatute ja neutraalsete erialateadmiste põhjal. Selleks on vaja suurendada ameti osatähtsust. [ME 16]

| (17) | Raudtee koostalitluse ja ohutuse valdkonna toimimist, töökorraldust ning sellekohaste otsuste tegemist käsitlev kord on riiklike ohutusasutuste ja teatatud vastavushindamisasutuste puhul väga erinev ja see asjaolu kahjustab Euroopa ühtse raudteepiirkonna tõrgeteta toimimist. Eelkõige võib see negatiivselt mõjutada mõne teise liikmesriigi raudteeturule tulla soovivaid väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Seepärast on liidu tasandil suurema ühtsuse saavutamiseks oluline tõhustada koordineerimistööd. Selleks peaks amet jälgima riiklikke ohutusasutusi ja teatatud vastavushindamisasutusi auditite ja kontrollide kaudu.
  Teatatud vastavushindamisasutusi peaksid jälgima riiklikud akrediteerimisasutused kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008

   (6)

  artikli 5 lõikega 3. Nõutav on ka ameti tulemuslikkuse samaväärne jälgimine. [ME 17] |
| --- | --- |

(17)

Raudtee koostalitluse ja ohutuse valdkonna toimimist, töökorraldust ning sellekohaste otsuste tegemist käsitlev kord on riiklike ohutusasutuste ja teatatud vastavushindamisasutuste puhul väga erinev ja see asjaolu kahjustab Euroopa ühtse raudteepiirkonna tõrgeteta toimimist. Eelkõige võib see negatiivselt mõjutada mõne teise liikmesriigi raudteeturule tulla soovivaid väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Seepärast on liidu tasandil suurema ühtsuse saavutamiseks oluline tõhustada koordineerimistööd. Selleks peaks amet jälgima riiklikke ohutusasutusi ja teatatud vastavushindamisasutusi auditite ja kontrollide kaudu.
  Teatatud vastavushindamisasutusi peaksid jälgima riiklikud akrediteerimisasutused kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008

   (6)

  artikli 5 lõikega 3. Nõutav on ka ameti tulemuslikkuse samaväärne jälgimine. [ME 17]

| (18) | Ohutuse valdkonnas on oluline tagada võimalikult suur läbipaistvus ja teabe tulemuslik liikumine. Oluline ja vajalik on analüüsida tegevust ühiste näitajate alusel ja sektori kõiki osalisi kaasates. Statistika osas on vajalik tihe koostöö Eurostatiga. |
| --- | --- |

(18)

Ohutuse valdkonnas on oluline tagada võimalikult suur läbipaistvus ja teabe tulemuslik liikumine. Oluline ja vajalik on analüüsida tegevust ühiste näitajate alusel ja sektori kõiki osalisi kaasates. Statistika osas on vajalik tihe koostöö Eurostatiga.

| (19) | Raudtee koostalitluse ja ohutuse valdkonnas saavutatud edu jälgimiseks peaks amet iga kahe aasta tagant avaldama asjakohase aruande. Arvestades ameti tehnilisi erialateadmisi ja erapooletust, peaks ta ka abistama komisjoni raudtee ohutuse ja koostalitluse alaste liidu õigusaktide rakendamise jälgimisel. |
| --- | --- |

(19)

Raudtee koostalitluse ja ohutuse valdkonnas saavutatud edu jälgimiseks peaks amet iga kahe aasta tagant avaldama asjakohase aruande. Arvestades ameti tehnilisi erialateadmisi ja erapooletust, peaks ta ka abistama komisjoni raudtee ohutuse ja koostalitluse alaste liidu õigusaktide rakendamise jälgimisel.

| (20) | Tuleks suurendada üleeuroopalise võrgu koostalitlust ning liidu toetuse jaoks valitud
  käimasolevad ja
  uued investeerimisprojektid peaksid olema kooskõlas koostalitluseesmärgiga, mis on seatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1692/96/EÜ (7). Amet on just õige institutsioon, kes võib aidata saavutada kõnealuseid eesmärke. [ME 18] |
| --- | --- |

(20)

Tuleks suurendada üleeuroopalise võrgu koostalitlust ning liidu toetuse jaoks valitud
  käimasolevad ja
  uued investeerimisprojektid peaksid olema kooskõlas koostalitluseesmärgiga, mis on seatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1692/96/EÜ (7). Amet on just õige institutsioon, kes võib aidata saavutada kõnealuseid eesmärke. [ME 18]

| (21) | Veeremi hooldus on ohutussüsteemi üks oluline osa. Hooldustöökodade sertifitseerimise süsteemi senise puudumise tõttu puudub Euroopas tegelikult raudteeseadmete hoolduse turg. Selline olukord on suurendanud sektori kulusid ja põhjustanud koormata reise. Seepärast tuleks Euroopas kehtivat hooldustöökodade sertifitseerimise süsteemi järk-järgult arendada ja ajakohastada ning amet oleks kõike asjakohasem asutus, kes võiks teha komisjonile ettepanekuid sobivate lahenduste kohta. |
| --- | --- |

(21)

Veeremi hooldus on ohutussüsteemi üks oluline osa. Hooldustöökodade sertifitseerimise süsteemi senise puudumise tõttu puudub Euroopas tegelikult raudteeseadmete hoolduse turg. Selline olukord on suurendanud sektori kulusid ja põhjustanud koormata reise. Seepärast tuleks Euroopas kehtivat hooldustöökodade sertifitseerimise süsteemi järk-järgult arendada ja ajakohastada ning amet oleks kõike asjakohasem asutus, kes võiks teha komisjonile ettepanekuid sobivate lahenduste kohta.

| (22) | Vedurijuhtidelt nõutav kutsekvalifikatsioon on liidu ohutus- ja koostalitlusvaldkonna põhitegur. See on ka eeltingimuseks töötajate vabale liikumisele raudteesektoris. Seda küsimust tuleks käsitleda olemasolevat sotsiaaldialoogi raamistikku arvestades. Amet peaks andma tehnilist toetust, mis on vajalik selle aspekti arvessevõtmiseks liidu tasandil. |
| --- | --- |

(22)

Vedurijuhtidelt nõutav kutsekvalifikatsioon on liidu ohutus- ja koostalitlusvaldkonna põhitegur. See on ka eeltingimuseks töötajate vabale liikumisele raudteesektoris. Seda küsimust tuleks käsitleda olemasolevat sotsiaaldialoogi raamistikku arvestades. Amet peaks andma tehnilist toetust, mis on vajalik selle aspekti arvessevõtmiseks liidu tasandil.

| (23) | Amet peaks korraldama ja lihtsustama koostööd riiklike ohutus- ja ohutusjuurdlusasutuste ning Euroopa tasandil tegutsevate raudteesektori esindusasutuste vahel eesmärgiga edendada häid tavasid, vahetada asjakohast teavet, koguda raudteealaseid andmeid ja jälgida kõike raudteesüsteemi ohutusega seonduvat. |
| --- | --- |

(23)

Amet peaks korraldama ja lihtsustama koostööd riiklike ohutus- ja ohutusjuurdlusasutuste ning Euroopa tasandil tegutsevate raudteesektori esindusasutuste vahel eesmärgiga edendada häid tavasid, vahetada asjakohast teavet, koguda raudteealaseid andmeid ja jälgida kõike raudteesüsteemi ohutusega seonduvat.

| (24) | Selleks et tagada võimalikult suur läbipaistvus ja kõigi isikute võrdne juurdepääs asjaomasele teabele, peaksid raudtee koostalitlust ja ohutust hõlmavate menetluste jaoks kavandatud dokumendid olema avalikkusele kättesaadavad. Sama kehtib litsentside, ohutussertifikaatide

  ohutustunnistuste
  ja muude asjakohaste raudteedokumentide kohta. Amet peaks tagama tõhusad
  , kasutajasõbralikud ja kergesti ligipääsetavad
  vahendid kõnealuse teabe vahetamiseks ja avaldamiseks. [ME 19] |
| --- | --- |

(24)

Selleks et tagada võimalikult suur läbipaistvus ja kõigi isikute võrdne juurdepääs asjaomasele teabele, peaksid raudtee koostalitlust ja ohutust hõlmavate menetluste jaoks kavandatud dokumendid olema avalikkusele kättesaadavad. Sama kehtib litsentside, ohutussertifikaatide

  ohutustunnistuste
  ja muude asjakohaste raudteedokumentide kohta. Amet peaks tagama tõhusad
  , kasutajasõbralikud ja kergesti ligipääsetavad
  vahendid kõnealuse teabe vahetamiseks ja avaldamiseks. [ME 19]

| (25) | Raudteevaldkonda käsitlev innovatsioon ja teadustegevus on olulised ülesanded, mida amet peaks oma mainet ja staatust arvestades soodustama. Ameti tegevuse raames selleks antav finantsabi ei tohiks moonutada asjaomast turgu. |
| --- | --- |

(25)

Raudteevaldkonda käsitlev innovatsioon ja teadustegevus on olulised ülesanded, mida amet peaks oma mainet ja staatust arvestades soodustama. Ameti tegevuse raames selleks antav finantsabi ei tohiks moonutada asjaomast turgu.

| (26) | Selleks et tõhustada liidu finantsabi, selle kvaliteeti ja vastavust asjakohastele tehnilistele eeskirjadele, peaks amet kui ainus raudteevaldkonnas vaieldamatult pädev liidu asutus aktiivselt osalema
  Euroopa lisandväärtust andvate
  raudteeprojektide hindamises
  tihedas koostöös liikmesriikide taristuettevõtjatega
  . [ME 20] |
| --- | --- |

(26)

Selleks et tõhustada liidu finantsabi, selle kvaliteeti ja vastavust asjakohastele tehnilistele eeskirjadele, peaks amet kui ainus raudteevaldkonnas vaieldamatult pädev liidu asutus aktiivselt osalema
  Euroopa lisandväärtust andvate
  raudteeprojektide hindamises
  tihedas koostöös liikmesriikide taristuettevõtjatega
  . [ME 20]

| (27) | Raudtee koostalitluse ja ohutuse alased õigusaktid, rakendusjuhised või ameti soovitused võivad mõnikord tekitada sidusrühmadele tõlgendamis- ja muid probleeme. Kõnealustest õigusaktidest nõuetekohane ja ühtne arusaamine on raudteealase õigustiku tulemusliku rakendamise ja raudteeturu toimimise eeltingimus. Seepärast peaks amet olema aktiivselt kaasatud sellekohastesse koolitus- ja selgitustegevusse
  ning eritähelepanu tuleb pöörata väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele
  . [ME 21] |
| --- | --- |

(27)

Raudtee koostalitluse ja ohutuse alased õigusaktid, rakendusjuhised või ameti soovitused võivad mõnikord tekitada sidusrühmadele tõlgendamis- ja muid probleeme. Kõnealustest õigusaktidest nõuetekohane ja ühtne arusaamine on raudteealase õigustiku tulemusliku rakendamise ja raudteeturu toimimise eeltingimus. Seepärast peaks amet olema aktiivselt kaasatud sellekohastesse koolitus- ja selgitustegevusse
  ning eritähelepanu tuleb pöörata väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele
  . [ME 21]

| (27a) | Amet peaks tegema täielikku koostööd ning pakkuma maksimaalset võimalikku abi riigiasutustele uurimise läbiviimiseks tsiviil- või kriminaalasjades, kui uurimine puudutab küsimusi, mille eest amet vastutab. [ME 22] |
| --- | --- |

(27a)

Amet peaks tegema täielikku koostööd ning pakkuma maksimaalset võimalikku abi riigiasutustele uurimise läbiviimiseks tsiviil- või kriminaalasjades, kui uurimine puudutab küsimusi, mille eest amet vastutab. [ME 22]

| (28) | Amet peaks oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks olema juriidiline isik ning tal peaks olema iseseisev eelarve, mida rahastatakse peamiselt liidu osamaksu ning taotlejate makstavate lõivude ja tasude kaudu.
  Liidu panust tuleks hinnata ja üle vaadata iga uue pädevuse lisandumisel, mis ei too kaasa taotlejatele lõivu- ega tasukohustust. Ameti sõltumatust ega erapooletust ei tohiks kahjustada mis tahes rahaline toetus liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt või muudelt üksustelt.
  Selleks et tagada ameti sõltumatus igapäevases juhtimises ning välja antud arvamustes, soovitustes ja otsustes, peaks ameti töökorraldus olema läbipaistev ja täielik vastutus peaks lasuma ameti tegevdirektoril. Ameti personal peaks olema sõltumatu ning võrdselt peaks olema lühi- ja pikaajalisi lepinguid
  ning liikmesriikide lähetatud eksperte ja alalisi ametnikke
  , et säilitada teadmiste ja ärialane järjepidevus organisatsioonis ning samal ajal pidevalt vahetada vajalikke erialateadmisi raudteesektoriga. [ME 23] |
| --- | --- |

(28)

Amet peaks oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks olema juriidiline isik ning tal peaks olema iseseisev eelarve, mida rahastatakse peamiselt liidu osamaksu ning taotlejate makstavate lõivude ja tasude kaudu.
  Liidu panust tuleks hinnata ja üle vaadata iga uue pädevuse lisandumisel, mis ei too kaasa taotlejatele lõivu- ega tasukohustust. Ameti sõltumatust ega erapooletust ei tohiks kahjustada mis tahes rahaline toetus liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt või muudelt üksustelt.
  Selleks et tagada ameti sõltumatus igapäevases juhtimises ning välja antud arvamustes, soovitustes ja otsustes, peaks ameti töökorraldus olema läbipaistev ja täielik vastutus peaks lasuma ameti tegevdirektoril. Ameti personal peaks olema sõltumatu ning võrdselt peaks olema lühi- ja pikaajalisi lepinguid
  ning liikmesriikide lähetatud eksperte ja alalisi ametnikke
  , et säilitada teadmiste ja ärialane järjepidevus organisatsioonis ning samal ajal pidevalt vahetada vajalikke erialateadmisi raudteesektoriga. [ME 23]

| (29) | Ameti tulemusliku toimimise tagamiseks peaksid liikmesriigid ja komisjon olema esindatud haldusnõukogus, millel on vajalikud volitused, sh õigus koostada eelarve ning kiita heaks iga- ja mitme-aastased tööprogrammid. |
| --- | --- |

(29)

Ameti tulemusliku toimimise tagamiseks peaksid liikmesriigid ja komisjon olema esindatud haldusnõukogus, millel on vajalikud volitused, sh õigus koostada eelarve ning kiita heaks iga- ja mitme-aastased tööprogrammid.

| (30) | Selleks et tagada haldusnõukogu otsuste läbipaistvus, peaksid selle koosolekutel osalema asjaomaste sektorite esindajad, kuid ilma hääleõiguseta, mis on reserveeritud riigiasutuste esindajatele, kes vastutavad demokraatlike kontrolliasutuste ees. Sektori esindajad peaks määrama komisjon vastavalt raudteeveo-ettevõtjate, taristuettevõtjate, raudteesektori,
  teatatud asutuste, määratud organite,
  töötajate ametiliitude, reisijate ja
  eelkõige piiratud liikuvusvõimega reisijate ja
  kaubaveoklientide esindatusele liidu tasandil. [ME 24] |
| --- | --- |

(30)

Selleks et tagada haldusnõukogu otsuste läbipaistvus, peaksid selle koosolekutel osalema asjaomaste sektorite esindajad, kuid ilma hääleõiguseta, mis on reserveeritud riigiasutuste esindajatele, kes vastutavad demokraatlike kontrolliasutuste ees. Sektori esindajad peaks määrama komisjon vastavalt raudteeveo-ettevõtjate, taristuettevõtjate, raudteesektori,
  teatatud asutuste, määratud organite,
  töötajate ametiliitude, reisijate ja
  eelkõige piiratud liikuvusvõimega reisijate ja
  kaubaveoklientide esindatusele liidu tasandil. [ME 24]

| (31) | Selleks et haldusnõukogu koosolekuid nõuetekohaselt ette valmistada ja anda nõu seoses tehtavate otsustega, tuleks luua nõuandev juhatus. |
| --- | --- |

(31)

Selleks et haldusnõukogu koosolekuid nõuetekohaselt ette valmistada ja anda nõu seoses tehtavate otsustega, tuleks luua nõuandev juhatus.

| (32) | On vaja tagada, et ameti tehtud otsustest mõjutatud isikutele oleks sõltumatult ja erapooletult tagatud vajalikud õiguskaitsevahendid. Tuleks luua asjakohane edasikaebamisvahend, et tegevdirektori otsuseid oleks võimalik edasi kaevata apellatsiooninõukogule,
  kes tegutseb täiesti sõltumatult komisjonist, ametist, riiklikest ohutusasutustest ja raudteesektori osalejatest ning
  kelle otsuseid on omakorda võimalik edasi kaevata Euroopa Kohtule. [ME 25] |
| --- | --- |

(32)

On vaja tagada, et ameti tehtud otsustest mõjutatud isikutele oleks sõltumatult ja erapooletult tagatud vajalikud õiguskaitsevahendid. Tuleks luua asjakohane edasikaebamisvahend, et tegevdirektori otsuseid oleks võimalik edasi kaevata apellatsiooninõukogule,
  kes tegutseb täiesti sõltumatult komisjonist, ametist, riiklikest ohutusasutustest ja raudteesektori osalejatest ning
  kelle otsuseid on omakorda võimalik edasi kaevata Euroopa Kohtule. [ME 25]

| (32a) | Ameti töötajad, kes nõustavad apellatsiooninõukogu, ei tohiks ise olla osalenud edasikaevatud otsuse tegemises. [ME 26] |
| --- | --- |

(32a)

Ameti töötajad, kes nõustavad apellatsiooninõukogu, ei tohiks ise olla osalenud edasikaevatud otsuse tegemises. [ME 26]

| (33) | Ameti tegevuse ulatuslikum strateegiline planeerimine aitaks tulemuslikumalt kavandada ja hallata selle ressursse ja parandaks tegevuse kvaliteeti. Seepärast peaks haldusnõukogu pärast asjakohaste sidusrühmadega konsulteerimist võtma vastu mitmeaastase tööprogrammi ja seda korrapäraselt ajakohastama. |
| --- | --- |

(33)

Ameti tegevuse ulatuslikum strateegiline planeerimine aitaks tulemuslikumalt kavandada ja hallata selle ressursse ja parandaks tegevuse kvaliteeti. Seepärast peaks haldusnõukogu pärast asjakohaste sidusrühmadega konsulteerimist võtma vastu mitmeaastase tööprogrammi ja seda korrapäraselt ajakohastama.

| (34) | Ameti töö peaks olema läbipaistev. Tuleks tagada Euroopa Parlamendi poolne tulemuslik kontroll ning selleks peaks Euroopa Parlamendil olema võimalus kuulata ära ameti tegevdirektor ja parlamendiga tuleks konsulteerida mitmeaastase tööprogrammi

  mitmeaastaste ja aastaste tööprogrammide
  küsimuses. Ühtlasi peaks amet kohaldama asjakohaseid liidu õigusakte, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu dokumentidele. [ME 27] |
| --- | --- |

(34)

Ameti töö peaks olema läbipaistev. Tuleks tagada Euroopa Parlamendi poolne tulemuslik kontroll ning selleks peaks Euroopa Parlamendil olema võimalus kuulata ära ameti tegevdirektor ja parlamendiga tuleks konsulteerida mitmeaastase tööprogrammi

  mitmeaastaste ja aastaste tööprogrammide
  küsimuses. Ühtlasi peaks amet kohaldama asjakohaseid liidu õigusakte, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu dokumentidele. [ME 27]

| (35) | Seoses uute detsentraliseeritud asutuste loomisega viimastel aastatel on eelarvepädevad institutsioonid püüdnud parandada neile assigneeritud liidu vahendite haldamise läbipaistvust ja kontrolli, eelkõige seoses lõivude kandmisega eelarvesse, finantskontrolliga, vastutusest vabastamise volitustega, pensioniskeemi sissemaksetega ja sisemiste eelarvemenetlustega (tegevusjuhend). Samuti tuleks Ameti suhtes
  tuleks
  piiranguteta kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1073/1999 (8) ning ta peaks ühinema Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti sisejuurdluste kohta (9). [ME 28] |
| --- | --- |

(35)

Seoses uute detsentraliseeritud asutuste loomisega viimastel aastatel on eelarvepädevad institutsioonid püüdnud parandada neile assigneeritud liidu vahendite haldamise läbipaistvust ja kontrolli, eelkõige seoses lõivude kandmisega eelarvesse, finantskontrolliga, vastutusest vabastamise volitustega, pensioniskeemi sissemaksetega ja sisemiste eelarvemenetlustega (tegevusjuhend). Samuti tuleks Ameti suhtes
  tuleks
  piiranguteta kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1073/1999 (8) ning ta peaks ühinema Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti sisejuurdluste kohta (9). [ME 28]

| (36) | Kuna kavandatud meetmete eesmärke, milleks on spetsialiseeritud asutuse loomine raudtee ohutuse ja koostalitlusega seotud küsimustele ühiste lahenduste esitamiseks, ei suuda liikmesriigid tehtava töö ühise laadi tõttu piisavalt saavutada ning seepärast on nimetatud eesmärke parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(36)

Kuna kavandatud meetmete eesmärke, milleks on spetsialiseeritud asutuse loomine raudtee ohutuse ja koostalitlusega seotud küsimustele ühiste lahenduste esitamiseks, ei suuda liikmesriigid tehtava töö ühise laadi tõttu piisavalt saavutada ning seepärast on nimetatud eesmärke parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (37) | Selleks et nõuetekohaselt kindlaks määrata nende lõivude ja tasude suurus, mida amet võib küsida, tuleks komisjonile delegeerida ELi toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte seoses artiklitega, milles käsitletakse raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise

  ERTMSi
  allsüsteemide kasutuselevõtu lubade, veeremiüksuste ja veeremitüüpide turuleviimise lubade ning ohutussertifikaatide

  ohutustunnistuste
  väljaandmist ja uuendamist.
  Kohaldada tuleks erinevat lõivude ja tasude suurust sõltuvalt ohutustunnistustes ja lubades ette nähtud kasutusaladest ja vedude ulatusest.
  On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
  Lõivud ja tasud tuleks kehtestada läbipaistvalt, õiglaselt ja ühtselt ning need ei tohiks seada ohtu asjaomaste Euroopa tööstusharude konkurentsivõimet. [ME 29]

  Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(37)

Selleks et nõuetekohaselt kindlaks määrata nende lõivude ja tasude suurus, mida amet võib küsida, tuleks komisjonile delegeerida ELi toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte seoses artiklitega, milles käsitletakse raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise

  ERTMSi
  allsüsteemide kasutuselevõtu lubade, veeremiüksuste ja veeremitüüpide turuleviimise lubade ning ohutussertifikaatide

  ohutustunnistuste
  väljaandmist ja uuendamist.
  Kohaldada tuleks erinevat lõivude ja tasude suurust sõltuvalt ohutustunnistustes ja lubades ette nähtud kasutusaladest ja vedude ulatusest.
  On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
  Lõivud ja tasud tuleks kehtestada läbipaistvalt, õiglaselt ja ühtselt ning need ei tohiks seada ohtu asjaomaste Euroopa tööstusharude konkurentsivõimet. [ME 29]

Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (37a) | Raudtee-varuosade standardimise innustamiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte varuosade standardimise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. [ME 30] |
| --- | --- |

(37a)

Raudtee-varuosade standardimise innustamiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte varuosade standardimise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. [ME 30]

| (38) | Komisjonile tuleks anda rakendusvolitused selle tagamiseks, et rakendatakse käesoleva määruse artikleid 21 ja 22, milles käsitletakse siseriiklike eeskirjade kavandite ja kehtivate eeskirjade uurimist. |
| --- | --- |

(38)

Komisjonile tuleks anda rakendusvolitused selle tagamiseks, et rakendatakse käesoleva määruse artikleid 21 ja 22, milles käsitletakse siseriiklike eeskirjade kavandite ja kehtivate eeskirjade uurimist.

| (39) | Käesoleva määruse artiklite 29, 30, 31 ja 51 rakendamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(39)

Käesoleva määruse artiklite 29, 30, 31 ja 51 rakendamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (10).

| (40) | Ameti juhtimisel on oluline rakendada teatavaid põhimõtteid, et järgida ühisavaldust ja ühist lähenemisviisi, mille kiitis heaks institutsioonidevaheline ELi detsentraliseeritud ametite töörühm juulis 2012 ning mille eesmärk on ühtlustada ja lihtsustada ametite tegevust. |
| --- | --- |

(40)

Ameti juhtimisel on oluline rakendada teatavaid põhimõtteid, et järgida ühisavaldust ja ühist lähenemisviisi, mille kiitis heaks institutsioonidevaheline ELi detsentraliseeritud ametite töörühm juulis 2012 ning mille eesmärk on ühtlustada ja lihtsustada ametite tegevust.

| (41) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetest, |
| --- | --- |

(41)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1. PEATÜKK

PÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

1.   Käesoleva määrusega luuakse Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“).

2.   Käesolevas määruses käsitletakse järgmisi aspekte:

| a) | ameti asutamine ja ülesanded; |
| --- | --- |

a)

ameti asutamine ja ülesanded;

| b) | liikmesriikide ülesanded. |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide ülesanded.

3.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste aspektide suhtes:

| a) | liidu raudteesüsteemi koostalitlusvõime, mis on ette nähtud direktiiviga ../../EL [raudtee koostalitlusvõime direktiiv]; |
| --- | --- |

a)

liidu raudteesüsteemi koostalitlusvõime, mis on ette nähtud direktiiviga ../../EL [raudtee koostalitlusvõime direktiiv];

| b) | liidu raudteesüsteemi ohutus, mis on ette nähtud direktiiviga ../../EL [raudteeohutuse direktiiv]; |
| --- | --- |

b)

liidu raudteesüsteemi ohutus, mis on ette nähtud direktiiviga ../../EL [raudteeohutuse direktiiv];

| c) | vedurijuhtide sertifitseerimine, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/59/EÜ (11)

  ja kogu ohutusega seotud personali sertifitseerimine
  . [ME 31] |
| --- | --- |

c)

vedurijuhtide sertifitseerimine, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/59/EÜ (11)

  ja kogu ohutusega seotud personali sertifitseerimine
  . [ME 31]

3a.
     
  Ameti eesmärk on tagada raudteeohutuse kõrge tase ja aidata kaasa Euroopa ühtse raudteepiirkonna loomisele. Need eesmärgid saavutatakse järgmiselt:

| a) | aidates tehnilistes küsimustes kaasa liidu õigusaktide rakendamisele, muutes raudteesüsteeme koostalitlusvõimelisemaks ja töötades välja liidu raudteesüsteemide ohutust käsitlev ühine lähenemisviis; |
| --- | --- |

a)

aidates tehnilistes küsimustes kaasa liidu õigusaktide rakendamisele, muutes raudteesüsteeme koostalitlusvõimelisemaks ja töötades välja liidu raudteesüsteemide ohutust käsitlev ühine lähenemisviis;

| b) | Euroopa asutuse rolli kaudu, andes raudtee-ettevõtjatele koostöös riiklike ohutusasutustega välja veeremiüksuse turuleviimise lube ja ohutustunnistusi; |
| --- | --- |

b)

Euroopa asutuse rolli kaudu, andes raudtee-ettevõtjatele koostöös riiklike ohutusasutustega välja veeremiüksuse turuleviimise lube ja ohutustunnistusi;

| c) | ühtlustades siseriiklike eeskirju ja optimeeritakse menetlusi; |
| --- | --- |

c)

ühtlustades siseriiklike eeskirju ja optimeeritakse menetlusi;

| d) | tehes järelevalvet riiklike ohutusasutuste tegevuse üle koostalitlusvõime ja raudteeohutuse valdkonnas. [ME 32] |
| --- | --- |

d)

tehes järelevalvet riiklike ohutusasutuste tegevuse üle koostalitlusvõime ja raudteeohutuse valdkonnas. [ME 32]

Artikkel 2

Õiguslik seisund

1.   Amet on liidu juriidilisest isikust asutus.

2.   Ametil on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi seadustele antakse juriidilistele isikutele. Eelkõige võib amet omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks või kostjaks.

3.   Ametit esindab direktor.

Artikkel 3

Ameti õigusaktide liigid

Amet võib:

| a) | teha komisjonile soovitusi artiklite 11, 13, 14, 15, 23, 24, 26, 30, 32, 31, 33 ja 41 kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

a)

teha komisjonile soovitusi artiklite 11, 13, 14, 15, 23, 24, 26, 30, 32, 31, 33 ja 41 kohaldamise kohta;

| b) | adresseerida liikmesriikidele soovitusi seoses artiklite 21, 22 ja 30 kohaldamisega
  ning riiklikele ohutusasutustele seoses artikli 29 lõike 4 kohaldamisega
  ; [ME 33] |
| --- | --- |

b)

adresseerida liikmesriikidele soovitusi seoses artiklite 21, 22 ja 30 kohaldamisega
  ning riiklikele ohutusasutustele seoses artikli 29 lõike 4 kohaldamisega
  ; [ME 33]

| c) | esitada komisjonile arvamusi vastavalt artiklitele 9, 21, 22 ja 38 ning liikmesriikide asjaomastele asutustele vastavalt artiklile 9; |
| --- | --- |

c)

esitada komisjonile arvamusi vastavalt artiklitele 9, 21, 22 ja 38 ning liikmesriikide asjaomastele asutustele vastavalt artiklile 9;

| d) | anda välja otsuseid vastavalt artiklitele 12, 16, 17 ja 18; |
| --- | --- |

d)

anda välja otsuseid vastavalt artiklitele 12, 16, 17 ja 18;

| e) | esitada arvamusi nõuete täitmise vastuvõetavate viiside kohta vastavalt artiklile 15; |
| --- | --- |

e)

esitada arvamusi nõuete täitmise vastuvõetavate viiside kohta vastavalt artiklile 15;

| f) | anda välja tehnilisi dokumente vastavalt artiklile 15; |
| --- | --- |

f)

anda välja tehnilisi dokumente vastavalt artiklile 15;

| g) | anda välja auditiaruandeid vastavalt artiklitele 29 ja 30; |
| --- | --- |

g)

anda välja auditiaruandeid vastavalt artiklitele 29 ja 30;

| h) | anda välja suuniseid ja muid mittesiduvaid dokumente, mis lihtsustavad raudtee koostalitlusvõime ja ohutuse alaste õigusaktide kohaldamist vastavalt artiklitele 11, 15 ja 24. |
| --- | --- |

h)

anda välja suuniseid ja muid mittesiduvaid dokumente, mis lihtsustavad raudtee koostalitlusvõime ja ohutuse alaste õigusaktide kohaldamist vastavalt artiklitele 11, 15 ja 24.

2. PEATÜKK

TÖÖMEETODID

Artikkel 4

Töörühmade loomine ja koosseis

1.   Amet loob piiratud arvu töörühmi eelkõige selliste soovituste koostamiseks, mis on seotud koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTKd), ühiste ohutuseesmärkide ja ühiste ohutusmeetoditega

  ohutusmeetodite, ühiste ohutusnäitajate, registrite, hoolduse eest vastutavate üksuste ja artiklis 15 osutatud dokumentide ning ohutuskriitilisi ülesandeid täitvate raudteetöötajate minimaalset kvalifikatsiooni puudutavate sätetega
  . [ME 34]

Amet võib luua töörühmi muudel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kas komisjoni taotluse korral või omal algatusel pärast komisjoniga konsulteerimist.

2.   Amet nimetab töörühmadesse eksperdid.

Amet nimetab töörühmadesse esindajad, kelle liikmesriikide pädevad asutused on määranud töörühmadesse, kus nad soovivad osaleda.

Amet nimetab töörühmadesse raudteesektori spetsialistid lõikes 3 osutatud loetelust. Amet tagab, et nõuetekohaselt on esindatud
  kõik liikmesriigid,
  need majandussektorid ja need kasutajad, keda võiksid mõjutada meetmed, mille kohta komisjon võib teha ettepaneku ameti poolt talle adresseeritud soovituste alusel. [ME 35]

Amet võib vajaduse korral nimetada töörühmadesse sõltumatuid eksperte ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid, kelle pädevus asjaomases valdkonnas on tunnustatud.
  Töörühmadesse ei tohi määrata
  ameti töötajaid ei või töörühmadesse nimetada

  , välja arvatud töörühmade esimehe puhul, kes on ameti esindaja
  . [ME 36]

3.   Kõik artiklis 34 osutatud esindusasutused edastavad
  kord aastas
  ametile selliste kõige pädevamate ekspertide nimekirja, kes on volitatud neid esindama igas töörühmas. [ME 37]

4.   Kui selliste töörühmade tegevusel on otsene mõju

  tegevus mõjutab
  raudteevaldkonna töötajate töötingimustele, töötervishoiule ja -ohutusele,

  töötingimusi
  ,
  töötervishoidu ja -ohutust,
  osalevad asjaomastes töörühmades täisliikmena
  kõigi liikmesriikide
  töötajate organisatsioonide esindajad. [ME 38]

5.   Amet kannab töörühma liikmete reisi- ja elamiskulud vastavalt haldusnõukogu vastuvõetud eeskirjadele ja mahus.

6.   Töörühmi juhib ameti esindaja.
  [ME 39]

7.   Töörühmade tegevus on läbipaistev. Haldusnõukogu kehtestab töörühmade kodukorra.

Artikkel 5

Sotsiaalpartneritega konsulteerimine

Kui artiklites 11, 12, 15 ja 32 ettenähtud tööl on otsene mõju raudteevaldkonna töötajate sotsiaalsele keskkonnale või töötingimustele, konsulteerib amet
  kõigi liikmesriikide
  sotsiaalpartneritega valdkondliku dialoogi komitees, mis on moodustatud vastavalt komisjoni otsusele 98/500/EÜ (12). [ME 40]

Need konsultatsioonid toimuvad enne, kui amet esitab oma soovitused komisjonile. Amet võtab neid konsultatsioone nõuetekohaselt arvesse ja on oma soovituste selgitamiseks alati kättesaadav. Amet edastab valdkondliku dialoogi komitee arvamused
  kahe kuu jooksul
  komisjonile ja komisjon omakorda edastab need artiklis 75 osutatud komiteele. [ME 41]

Artikkel 6

Konsulteerimine raudtee-kaubaveoklientide ja raudteereisijatega

Kui artiklites 11 ja 15 sätestatud tööl on otsene mõju tarbijatele ja reisijatele, konsulteerib amet neid esindavate organisatsioonidega
  , sealhulgas eelkõige piiratud liikumisvõimega reisijate esindajatega
  . Konsulteeritavate organisatsioonide nimekirja koostab komisjon ja teda abistab artiklis 75 osutatud komitee. [ME 42]

Need konsultatsioonid toimuvad enne, kui amet esitab oma ettepanekud komisjonile. Amet võtab neid konsultatsioone nõuetekohaselt arvesse ja on oma ettepanekute selgitamiseks alati kättesaadav. Amet edastab asjaomaste organisatsioonide arvamused
  kahe kuu jooksul
  komisjonile ja komisjon omakorda edastab need artiklis 75 osutatud komiteele. [ME 43]

Artikkel 7

Mõju hindamine

1.   Amet hindab oma soovituste ja arvamuste mõju. Haldusnõukogu võtab vastu komisjoni metoodikal põhineva mõjuhindamismetoodika
  , võttes arvesse direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] nõudeid
  . Amet teeb koostööd komisjoniga, et tagada tema sellekohase töö nõuetekohane arvessevõtmine.
  Mõjuhinnangu aluseks võetud eeldused ja kasutatud andmeallikaid peavad olema selgelt välja toodud iga soovitusega kaasasolevas aruandes. [ME 44]

2.   Enne tööprogrammis sisalduva tegevuse alustamist teeb amet varase mõjuhindamise, millega seoses ta märgib:

| a) | lahendatava küsimuse ja võimalikud lahendused; |
| --- | --- |

a)

lahendatava küsimuse ja võimalikud lahendused;

| b) | kuivõrd oleks ametil vaja võtta konkreetseid meetmed, sh anda välja soovitus või esitada arvamus; |
| --- | --- |

b)

kuivõrd oleks ametil vaja võtta konkreetseid meetmed, sh anda välja soovitus või esitada arvamus;

| c) | ameti eeldatav panus probleemi lahendamisse. |
| --- | --- |

c)

ameti eeldatav panus probleemi lahendamisse.

Peale selle koostatakse tõhususanalüüs tegevusprogrammis sisalduva iga tegevuse või projekti kohta eraldi ja omavahelist koostoimet silmas pidades, et kõige paremini kasutada ameti eelarvet ja ressursse.

3.   Amet võib teha oma soovitustest tulenevate õigusaktide järelhindamise.

4.   Liikmesriigid
  ja sidusrühmad
  annavad ametile
  viimase nõudmisel
  mõjuhinnanguks vajalikud andmed. [ME 45]

Artikkel 8

Uuringud

Amet tellib uuringud, mida rahastab oma eelarvest, kui need on vajalikud tema ülesannete täitmiseks.

Artikkel 9

Arvamused

1.   Amet esitab arvamusi
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi 2012/34/EL (13) artiklis 55 osutatud riiklike reguleerivate asutuste

  ühe või mitme riikliku reguleeriva asutuse
  taotluse korral selliste küsimustega seotud ohutus- ja koostalitlusaspektide kohta, millele on juhitud nende tähelepanu. [ME 46]

2.   Komisjoni taotluse korral esitab amet arvamuse seoses muudatustega mis tahes õigusaktis, mis on vastu võetud direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] või direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] alusel, eriti juhul, kui on teatatud väidetavatest puudustest.

3.   Eelmistes lõigetes ja käesoleva määruse muudes artiklites osutatud arvamused esitab amet kahe kuu jooksul, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Amet avalikustab arvamused kahe kuu jooksul versioonis, millest on kõrvaldatud kogu konfidentsiaalne äriteave.

Artikkel 10

Külaskäigud liikmesriikidesse

1.   Amet võib teha külaskäike liikmesriikidesse, et täita oma ülesandeid, eelkõige artiklites 12, 21, 22, 16, 17,
  18,
  27,
  28,
  29, 30, 31
  , 33
  ja 38 sätestatud ülesandeid kooskõlas haldusnõukogu kindlaksmääratud tegevuspõhimõtetega. [ME 47]

2.   Amet teatab asjaomasele liikmesriigile kavandatud külaskäigust, edastab oma delegeeritud ametnike nimed ja külaskäigu alguskuupäeva. Ameti ametnikud, kes on delegeeritud tegema kõnealuseid külaskäike, esitavad tegevdirektori otsuse, milles on märgitud nende külaskäigu otstarve ja eesmärgid.

3.   Liikmesriikide asutused lihtsustavad ameti töötajate tööd.

4.   Igal külaskäigul koostab amet aruande ning saadab selle komisjonile ja asjaomasele liikmesriigile.

5.   Eelmiste lõigete kohaldamine ei piira artikli 29 lõikes 6 ja artikli 30 lõikes 6 osutatud kontrollimisi, mida tehakse kõnealustes sätetes kirjeldatud korras.

3. PEATÜKK

RAUDTEEOHUTUSEGA SEOTUD ÜLESANDED

Artikkel 11

Tehniline toetus –raudteeohutusalased soovitused

1.   Amet esitab komisjonile soovitusi direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] vastavalt artiklites 6 ja 7 sätestatud ühiste ohutusmeetodite
  , ühiste ohutusnäitajate
  ja ühiste ohutuseesmärkide kohta. Samuti esitab amet komisjonile soovitusi vaadata korrapäraselt läbi ühised ohutusmeetodid ja -eesmärgid. [ME 48]

2.   Amet esitab komisjonile ohutusmeetmete kohta soovitusi komisjoni taotluse korral või omal algatusel.

3.   Amet võib anda välja suuniseid või muid mittesiduvaid dokumente, et hõlbustada raudteeohutusalaste õigusaktide rakendamist.

Artikkel 12

Ohutussertifikaadid

Ilma et see piiraks direktiivi ... [ohutusdirektiiv] artikli 10 lõike 2a kohaldamist, annab
  amet annab ohutussertifikaadi välja
  ühtseid ohutustunnistusi või uuendab või muudab neid või peatab või tühistab need
  kooskõlas direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artiklitega 10 ja 11. [ME 49]

Artikkel 13

Veeremiüksuste hooldamine

1.   Amet abistab komisjoni seoses direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 14 lõike 6 kohase hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemiga.

2.   Amet annab välja soovitusi direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 14 lõike 7 kohaldamiseks.

3.   Amet analüüsib direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 15 kohaselt otsustatud alternatiivmeetmeid käesoleva määruse artikli 30 lõikes 2 osutatud aruandes.

Artikkel 14

Ohtlike kaupade raudteevedu

Amet jälgib arengutendentse õigusaktides, milles käsitletakse ohtlike kaupade raudteevedu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ (14) tähenduses, ja võrdleb neid õigusaktidega, milles käsitletakse raudtee koostalitlust ja ohutust, eelkõige olulisi nõudeid. Selleks abistab amet komisjoni ja võib anda soovitusi kas komisjoni taotluse korral või omal algatusel.

Artikkel 14a

Vahejuhtumitest spontaanne teavitamine

Amet loob süsteemi, mis võimaldab spontaanselt ja anonüümselt teavitada vahejuhtumitest, mis võivad seada ohtu süsteemi turvalisuse. Sisse seatakse vastutavate teenistujate automaatse teavitamise mehhanism. Amet kooskõlastab ka riiklike ametite teatisi, eriti siis, kui need mõjutavad ohutust enam kui ühes liikmeriigis. [ME 50]

4. PEATÜKK

KOOSTALITLUSÜLESANDED

Artikkel 15

Raudtee koostalitluse alane tehniline abi

1.   Amet teeb järgmist:

| a) | annab komisjonile soovitusi KTKde ja nende läbivaatamise kohta kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikliga 5; |
| --- | --- |

a)

annab komisjonile soovitusi KTKde ja nende läbivaatamise kohta kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikliga 5;

| b) | annab komisjonile soovitusi seoses ELi vastavustõendamise deklaratsiooni ja sellele lisatava tehnilise toimiku dokumentide vormide kohta kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikliga 15; |
| --- | --- |

b)

annab komisjonile soovitusi seoses ELi vastavustõendamise deklaratsiooni ja sellele lisatava tehnilise toimiku dokumentide vormide kohta kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikliga 15;

| c) | annab komisjonile soovitusi registrite tehniliste kirjelduste ja nende läbivaatamise kohta kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artiklitega 43, 44 ja 45; |
| --- | --- |

c)

annab komisjonile soovitusi registrite tehniliste kirjelduste ja nende läbivaatamise kohta kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artiklitega 43, 44 ja 45;

| d) | esitab arvamusi KTKdes esinevate puuduste kõrvaldamise vastuvõetavate viiside kohta kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 6 lõikega 2 ja edastab need komisjonile; |
| --- | --- |

d)

esitab arvamusi KTKdes esinevate puuduste kõrvaldamise vastuvõetavate viiside kohta kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 6 lõikega 2 ja edastab need komisjonile;

| e) | esitab komisjonile arvamusi seoses liikmesriikide taotlustega mitte kohaldada KTKsid kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikliga 7; |
| --- | --- |

e)

esitab komisjonile arvamusi seoses liikmesriikide taotlustega mitte kohaldada KTKsid kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikliga 7;

| f) | annab välja tehnilisi dokumente kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 4 lõikega 9; |
| --- | --- |

f)

annab välja tehnilisi dokumente kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 4 lõikega 9;

| g) | annab komisjonile soovitusi ohutuskriitilisi ülesandeid täitvate töötajate töötingimuste kohta. |
| --- | --- |

g)

annab komisjonile soovitusi ohutuskriitilisi ülesandeid täitvate töötajate töötingimuste kohta.

| ga) | annab komisjonile soovitusi Euroopa standardite kohta, mille töötavad välja asjaomased Euroopa standardimisorganisatsioonid ja mis puudutavad eelkõige varuosi;

  [ME 52] |
| --- | --- |

ga)

annab komisjonile soovitusi Euroopa standardite kohta, mille töötavad välja asjaomased Euroopa standardimisorganisatsioonid ja mis puudutavad eelkõige varuosi;

  [ME 52]

| gb) | määrab kindlaks asjaomaste Euroopa standardimisorganisatsioonide standardite üksikasjalikud nõuded, eesmärgiga täita neile komisjoni poolt antud volitusi;

  [ME 53] |
| --- | --- |

gb)

määrab kindlaks asjaomaste Euroopa standardimisorganisatsioonide standardite üksikasjalikud nõuded, eesmärgiga täita neile komisjoni poolt antud volitusi;

  [ME 53]

| gc) | annab komisjonile soovitusi ohutusülesandeid täitva rongipersonali koolitamise ja sertifitseerimise kohta;

  [ME 54] |
| --- | --- |

gc)

annab komisjonile soovitusi ohutusülesandeid täitva rongipersonali koolitamise ja sertifitseerimise kohta;

  [ME 54]

| gd) | annab komisjonile soovitusi selle kohta, kuidas ühtlustada siseriiklikke eeskirju kooskõlas artikli 22 lõikega 1, eelkõige juhul, kui eeskiri puudutab mitut liikmesriiki. Kõnealuseid ülesandeid täidetakse koos riiklike ohutusasutustega;

  [ME 55] |
| --- | --- |

gd)

annab komisjonile soovitusi selle kohta, kuidas ühtlustada siseriiklikke eeskirju kooskõlas artikli 22 lõikega 1, eelkõige juhul, kui eeskiri puudutab mitut liikmesriiki. Kõnealuseid ülesandeid täidetakse koos riiklike ohutusasutustega;

  [ME 55]

| ge) | esitab komisjonile selle taotlusel arvamusi koostalitlusvõime elementide kohta, mis ei vasta direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 11 põhinõuetele.

  [ME 56] |
| --- | --- |

ge)

esitab komisjonile selle taotlusel arvamusi koostalitlusvõime elementide kohta, mis ei vasta direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 11 põhinõuetele.

  [ME 56]

| gf) | annab komisjonile soovitusi veeremi (kaubavagunid, reisijateveoveeremid, vedurid) minimaalsete kontrolliintervallide (ajaliselt ja kilometraaži järgi) kohta;

  [ME 57] |
| --- | --- |

gf)

annab komisjonile soovitusi veeremi (kaubavagunid, reisijateveoveeremid, vedurid) minimaalsete kontrolliintervallide (ajaliselt ja kilometraaži järgi) kohta;

  [ME 57]

2.   Lõike 1 punktides a
  , b
  ja b

  c
  osutatud soovituste koostamisel teeb amet järgmist: [ME 58]

| a) | tagab KTKde ja registrite tehniliste kirjelduste kohandamise tehnika arengule, turusuundumustele ja sotsiaalsetele nõuetele
  , et parandada raudteesüsteemi tõhusust ja võtta arvesse selle kulutõhusust
  ; [ME 59] |
| --- | --- |

a)

tagab KTKde ja registrite tehniliste kirjelduste kohandamise tehnika arengule, turusuundumustele ja sotsiaalsetele nõuetele
  , et parandada raudteesüsteemi tõhusust ja võtta arvesse selle kulutõhusust
  ; [ME 59]

| b) | tagab, et KTKd töötatakse välja ja neid ajakohastatakse kooskõlastatult ning koostalitluse seisukohast olulised Euroopa standardid töötatakse välja kooskõlastatult ning et säilitatakse asjakohased kontaktid Euroopa standardimisasutustega; |
| --- | --- |

b)

tagab, et KTKd töötatakse välja ja neid ajakohastatakse kooskõlastatult ning koostalitluse seisukohast olulised Euroopa standardid töötatakse välja kooskõlastatult ning et säilitatakse asjakohased kontaktid Euroopa standardimisasutustega;

| ba) | osaleb vaatlejana asjaomastes standardimise töörühmades.

  [ME 60] |
| --- | --- |

ba)

osaleb vaatlejana asjaomastes standardimise töörühmades.

  [ME 60]

3.   Amet võib anda välja suuniseid või muid mittesiduvaid dokumente, et hõlbustada raudtee koostalitluse alaste õigusaktide rakendamist.

3a.
     
  Amet peab kaasama töörühmi seal, kus see on ette nähtud artikliga 4. [ME 61]

Artikkel 16

Veeremiüksuste turuleviimise load

Ilma et see piiraks direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 20 lõike 9a kohaldamist, annab
  amet annab raudteeveeremiüksuse turuleviimise load välja
  , uuendab või muudab neid või peatab või tühistab need
  kooskõlas
  nimetatud
  direktiivi ... [koostalitluse direktiiv] artikliga 20. [ME 62]

Artikkel 17

Veeremitüüpide turuleviimise load

Amet annab veeremitüüpide turuleviimise load välja
  , uuendab või muudab neid või peatab või tühistab need
  kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikliga 22. [ME 63]

Artikkel 18

Raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide

  Raudteeäärse ERTMSi
  kasutuselevõtu load

  luba [ME 64]

Amet annab kogu liidus asuvate ja käitatavate raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise

  ERTMSi
  allsüsteemide kasutuselevõtu load välja
  , uuendab või muudab neid või peatab või tühistab need
  kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikliga 18. [ME 65]

Artikkel 19

Telemaatilised seadmed

1.   Amet tegutseb süsteemihaldurina, kes vastutab telemaatiliste seadmete tehniliste kirjelduste haldamise eest kooskõlas asjakohaste KTKdega.

1a.
     
  Amet võib osaleda andmetele, kaasa arvatud rahvusvaheliste ajakavade andmekogumile avatud ja täieliku juurdepääsu edendamises. [ME 66]

2.   Amet määrab kindlaks ja avaldab kõnealuste kirjelduste muutmise taotluste haldamise korra ning kohaldab seda. Selleks loob amet registri, mis sisaldab telemaatiliste seadmete tehniliste kirjelduste ja nende staatuse muutmise taotlusi, ning haldab seda.

3.   Amet töötab välja telemaatiliste seadmete tehniliste kirjelduste eri versioonide haldamise tehnilised vahendid ja hooldab neid
  ning suurendab eri süsteemide ühilduvust nii alla- kui ka ülessuunas
  . [ME 67]

4.   Amet abistab komisjoni selle jälgimisel, kas telemaatilised seadmed võetakse kasutusele kooskõlas asjakohaste KTKdega.

Artikkel 20

Teatatud vastavushindamisasutuste toetamine

1.   Amet toetab direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artiklis 27 osutatud teatatud vastavushindamisasutuste tegevust. Kõnealune toetus hõlmab eelkõige selliste suuniste koostamist, mis käsitlevad direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artiklis 9 osutatud koostalitluse komponendi vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamist ja direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artiklis 10 osutatud EÜ vastavustõendamist.

2.   Amet soodustab teatatud vastavushindamisasutuste koostööd ja eelkõige tegutseb nende koordineerimisrühma tehnilise sekretariaadina.

5. PEATÜKK

SISERIIKLIKE EESKIRJADEGA SEOTUD ÜLESANDED

Artikkel 21

Siseriiklike eeskirjade kavandite uurimine

1.   Amet uurib allpool esitatud sätete kohaseid siseriiklike eeskirjade kavandeid kahe kuu jooksul alates nende saamisest:

| a) | direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 8 lõige 2; |
| --- | --- |

a)

direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 8 lõige 2;

| b) | direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikkel 14. |
| --- | --- |

b)

direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikkel 14.

2.   Kui pärast
  uurimist ja
  lõikes 1 osutatud uurimist

  tähtaja jooksul
  leiab amet, et siseriiklikud eeskirjad võimaldavad täita olulisi koostalitlusnõudeid ja saavutada ühiseid ohutuseesmärke ning et nende eeskirjade kohaldamise tulemuseks ei ole liikmesriikidevahelise raudteeveo meelevaldne diskrimineerimine ega varjatud piiramine, teavitab ta komisjoni ja asjaomaseid liikmesriike oma positiivsest hindamistulemusest. Komisjon võib valideerida asjaomase eeskirja artiklis 23 osutatud IT-süsteemis. [ME 68]

3.   Kui lõikes 1 osutatud uurimise tulemuseks on negatiivne hinnang, teeb amet järgmist:

| a) | annab välja asjaomasele liikmesriigile adresseeritud soovituse, milles põhjendab, miks kõnealust eeskirja ei tohiks jõustada ega/või kohaldada; |
| --- | --- |

a)

annab välja asjaomasele liikmesriigile adresseeritud soovituse, milles põhjendab, miks kõnealust eeskirja ei tohiks jõustada ega/või kohaldada;

| b) | teavitab komisjoni oma negatiivsest hindamistulemusest. |
| --- | --- |

b)

teavitab komisjoni oma negatiivsest hindamistulemusest.

4.   Kui liikmesriik ei võta meetmeid kahe kuu jooksul alates ametilt lõike 3 punktis a osutatud soovituse saamist, võib komisjon pärast lõike 3 punktis b osutatud teabe saamist või pärast asjaomase liikmesriigi põhjenduste ärakuulamist võtta vastu asjaomasele liikmesriigile adresseeritud otsuse, milles nõutakse kõnealuse eeskirja kavandi muutmist või selle vastuvõtmise, jõustamise või rakendamise peatamist.

4a.
     
  Käesoleva artikli sätteid ei kohaldata siseriiklike töötervishoiu- ja ohutuseeskirjade suhtes ega ohutusülesandeid täitva raudteepersonali kvalifikatsioonide ja koolitusealaste nõuete suhtes. [ME 69]

4b.
     
  Kui – eriti pärast õnnetust või intsidenti – võetakse direktiivi ... [ohutusdirektiiv] artiklis 8 ja direktiivi [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 14 lõikes 4 osutatud kiireloomulisi ennetusmeetmeid, juhib amet koos riiklike ohutusasutustega eeskirjade ühtlustamist liidu tasandil. Vajaduse korral esitab amet komisjonile soovituse või arvamuse. [ME 70]

Artikkel 22

Kehtivate siseriiklike eeskirjade uurimine

1.   Amet uurib siseriiklikke eeskirju, mis on esitatud kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 14 lõikega 3, kahe kuu jooksul alates nende saamisest.

1a.
     
  Amet vaatab läbi siseriiklikud eeskirjad, mis kehtivad alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast. Et seda eesmärki saavutada, pakub amet haldusnõukogule tööplaani, et uurida eeskirju artiklis 48 osutatud mitmeaastaste ja iga-aastaste tööprogrammide raames. Amet esitab haldusnõukogule igal aastal oma töö ja tulemuste kohta kooskõlas artikliga 50 eduaruande. [ME 71]

2.   Kui pärast lõikes 1 osutatud uurimist leiab amet, et siseriiklikud eeskirjad võimaldavad täita olulisi koostalitlusnõudeid ja saavutada ühiseid ohutuseesmärke ning et nende eeskirjade kohaldamise tulemuseks ei ole liikmesriikidevahelise raudteeveo meelevaldne diskrimineerimine ega varjatud piiramine, teavitab ta komisjoni ja asjaomaseid liikmesriike oma positiivsest hindamistulemusest. Komisjon võib valideerida asjaomase eeskirja artiklis 23 osutatud IT-süsteemis. [ME 72]

3.   Kui lõikes 1 osutatud uurimise tulemuseks on negatiivne hinnang, teeb amet järgmist:

| a) | annab välja asjaomasele liikmesriigile adresseeritud soovituse, milles

  selle kohta
  ,
  et eeskiri, mille kohta on antud negatiivne hinnang, tuleb viivitamata kehtetuks tunnistada või seda tuleb muuta, ja
  põhjendab, miks kõnealust eeskirja tuleks

  tuleb
  muuta või miks tuleks

  tuleb
  see kehtetuks tunnistada; [ME 73] |
| --- | --- |

a)

annab välja asjaomasele liikmesriigile adresseeritud soovituse, milles

  selle kohta
  ,
  et eeskiri, mille kohta on antud negatiivne hinnang, tuleb viivitamata kehtetuks tunnistada või seda tuleb muuta, ja
  põhjendab, miks kõnealust eeskirja tuleks

  tuleb
  muuta või miks tuleks

  tuleb
  see kehtetuks tunnistada; [ME 73]

| b) | teavitab komisjoni oma negatiivsest hindamistulemusest
  ja edastab talle liikmesriigile adresseeritud soovituse
  . [ME 74] |
| --- | --- |

b)

teavitab komisjoni oma negatiivsest hindamistulemusest
  ja edastab talle liikmesriigile adresseeritud soovituse
  . [ME 74]

4.   Kui liikmesriik ei võta meetmeid kahe kuu jooksul alates ametilt lõike 3 punktis a osutatud soovituse saamist, võib komisjon pärast lõike 3 punktis b osutatud teabe saamist või pärast asjaomase liikmesriigi põhjenduste ärakuulamist võtta vastu asjaomasele liikmesriigile adresseeritud otsuse, milles nõutakse kõnealuse eeskirja muutmist või selle kehtetuks tunnistamist.

5.   Lõigetes 2
  , 3
  ja 3

  4
  kirjeldatud menetlust kohaldatakse mutatis mutandis juhtudel, kui amet saab teada
  või teda teavitatakse
  mis tahes teatatud või teatamata siseriiklikust eeskirjast, mis on kas ülearune või vastuolus ühiste ohutusmeetodite või -eeskirjadega, KTKdega või mis tahes muude raudteevaldkonnas kehtivate liidu õigusaktidega
  või mis tekitab põhjendamatuid takistusi ühtsel raudteeturul
  .
  Sel juhul kohaldatakse lõikes 1 sätestatud tähtaegu
  . [ME 75]

5a.
     
  Ohutuse seisukohast kriitilisi ülesandeid täitvate raudteetöötajate koolituse, töötervishoiu ja ohutuse küsimustes võib amet kohaldada käesolevat lõiget üksnes siis, kui riigisisese õigusnormi kohaldamisel on potentsiaalselt diskrimineeriv mõju. [ME 76]

Artikkel 22a

Andmebaasi kasutamine

Amet teeb tehnilist kontrolli siseriiklikes õigusaktides osutatud riiklike eeskirjade kohta, mis on saadaval andmebaasis loetelu kujul viitedokumentides, mille amet on avaldanud käesoleva määruse jõustumise kuupäeval. [ME 77]

Artikkel 23

Siseriiklikest eeskirjadest teatamiseks ja nende liigitamiseks kasutatavad IT-süsteemid

1.   Amet loob sihtotstarbelise IT-süsteemi, mis sisaldab artikli 21 lõikes 1 ja artikli 22 lõikes 1 osutatud siseriiklikke eeskirju, haldab kõnealust süsteemi ning
  direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 2 punktis 28a osutatud vastuvõetavaid siseriiklikke nõuete täitmise meetmeid. Amet
  teeb selle kättesaadavaks sidusrühmadele ja üldsusele. [ME 78]

1a.
     
  Ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist teavitavad liikmesriigid komisjoni mis tahes kehtivast siseriiklikust eeskirjast, millest ei ole teavitatud käesoleva määruse jõustumise kuupäevaks. [ME 79]

2.   Liikmesriigid teatavad artikli 21 lõikes 1 ja artikli 22 lõikes 1 osutatud siseriiklikud eeskirjad ametile ja komisjonile lõikes 1 osutatud IT-süsteemi kaudu. Amet avaldab kõnealused eeskirjad selles süsteemis ja kasutab seda komisjoni teavitamiseks kooskõlas artiklitega 21 ja 22.
  Amet kasutab seda IT-süsteemi, et teavitada komisjoni mis tahes negatiivsest hinnangust, mis on edastatud liikmesriigile kooskõlas artikli 21 lõikega 3 ja artikli 22 lõike 3 punktiga b. [ME 80]

3.   Amet liigitab teatatud siseriiklikud eeskirjad vastavalt direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 14 lõikele 8. Selleks kasutab ta käesoleva artikli lõikes 1 osutatud süsteemi.

4.   Amet võtab direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 8 lõike 2 kohaselt teatatud siseriiklike eeskirjade liigitamisel arvesse ELi õigusnormide kujundamist. Selleks töötab amet välja eeskirjahaldusvahendi, mida liikmesriigid peavad kasutama oma eeskirjasüsteemi lihtsustamiseks. Amet kasutab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud süsteemi eeskirjahaldusvahendi avaldamiseks.

4a.
     
  Samuti teeb amet käesoleva artikli lõikes 1 osutatud süsteemi kaudu avalikult kättesaadavaks nende eeskirjade hindamise olukorra, ja kui hindamine on lõpetatud, siis ka hindamise tulemused. [ME 81]

6. PEATÜKK

EUROOPA RAUDTEELIIKLUSE JUHTIMISSÜSTEEMIGA (ERTMS) SEOTUD ÜLESANDED

Artikkel 24

ERTMSi süsteemihaldur

1.   Amet tegutseb süsteemihaldurina, kes vastutab ERTMSi tehniliste kirjelduste haldamise eest.

2.   Amet määrab kindlaks ja avaldab kõnealuste kirjelduste muutmise taotluste haldamise korra ning kohaldab seda. Selleks loob amet registri, mis sisaldab ERTMSi tehniliste kirjelduste muutmise taotlusi, ning haldab seda.

3.   Amet soovitab vastu võtta ERTMSi tehniliste kirjelduste uue versiooni. Ta teeb seda aga üksnes siis, kui eelmist versiooni on piisaval määral rakendatud. Uute versioonide väljatöötamine ei kahjusta ERTMSi kasutuselevõtu määra, tehniliste kirjelduste stabiilsust, mis on vajalik ERTMSi seadmete tootmise optimeerimiseks, raudteeveo-ettevõtjate
  ja raudteeveeremi omanike
  investeeringute tasuvust ega ERTMSi kasutuselevõtu tõhusat kavandamist. [ME 82]

4.   Amet töötab välja tehnilised vahendid ERTMSi eri versioonide haldamiseks, et tagada erinevate versioonidega varustatud võrkude ja sõidukite tehniline ja talitluslik ühilduvus ning stimuleerida kehtivate versioonide tõrgeteta rakendamist, ja hooldab neid.

5.   Kooskõlas direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 5 lõikega 10 tagab amet, et ERTMSi seadmete järgmised versioonid ühilduvad tehniliselt varasemate versioonidega.

6.   Amet valmistab sidusrühmade jaoks ette asjakohased kohaldamissuunised ja ERTMSi käsitlevate tehniliste kirjelduste selgitavad dokumendid ning levitab neid.

Artikkel 25

ERTMSi käsitlev teatatud vastavushindamisasutuste ajutine töörühm

1.   Amet loob ERTMSi küsimustega tegeleva teatatud vastavushindamisasutuste ajutise töörühma, millele on osutatud direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artiklis 27, ja juhib selle tegevust.

Kõnealune töörühm kontrollib, kuivõrd ühetaoliselt kohaldavad teatatud vastavushindamisasutused direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artiklis 9 osutatud koostalitluse komponendi vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamise menetlust ja direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artiklis 10 osutatud EÜ vastavustõendamise menetlust.

2.   Amet esitab iga kahe aasta tagant komisjonile aruande lõikes 1 osutatud töörühma tegevuse kohta, sh statistika teatatud vastavushindamisasutuste esindajate osalemise kohta töörühmades.

3.   Amet hindab koostalitluse komponentide vastavushindamise ja ERTMSi seadmete EÜ vastavustõendamise kohaldamise menetlust ning esitab iga kahe aasta järel komisjonile aruande, milles vajaduse korral tehakse ettepanek täiustuste kohta.

Artikkel 26

Rongisiseste või raudteeäärsete ERTMSi allsüsteemide vahelise tehnilise ja talitlusliku ühilduvuse toetamine

1.   Raudteeveo-ettevõtjate taotlused võib

  taotlusel aitab
  amet aidata neil kontrollida ERTMSi rongisiseste ja raudteeäärsete allsüsteemide vahelist tehnilist ja talitluslikku ühilduvust enne veeremiüksuse kasutuselevõtmist. [ME 83]

2.   Kui ameti arvates esineb oht, et konkreetsete ERTMSi projektide raames puudub ERTMSi seadmetega varustatud võrgustike ja veeremiüksuste vaheline tehniline ja talitluslik ühilduvus, võib ta nõuda asjakohastelt osalistelt, eelkõige tootjatelt, teavitatud vastavushindamisasutustelt, raudteeveo-ettevõtjatelt,
  raudteeveeremi omanikelt,
  taristuettevõtjatelt ja riiklikelt ohutusasutustelt, et need esitaksid kogu asjakohase teabe EÜ vastavustõendamise ja kasutuselevõtu suhtes kohaldatud menetluse ning käitamistingimuste kohta. Amet teatab komisjonile
  viivitamatult
  sellisest ohust ja vajaduse korral soovitab asjakohaseid meetmeid. [ME 84]

2a.
     
  Amet rajab katseraja ja labori ERTMSi raudteeäärsete ja rongisiseste seadmete tsentraalse katsetamiseks. [ME 85]

Artikkel 27

ERTMSi kasutuselevõtu ja ERTMSi projektide toetamine

1.   Amet jälgib ERTMSi kasutuselevõttu vastavalt komisjoni otsuses 2012/88/EL (15) sätestatud kasutuselevõtukavale ja jälgib, kuidas kooskõlastatakse ERTMSi paigaldamist üleeuroopalistes transpordi- ja raudtee-kaubaveokoridorides, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 913/2010 (16).

2.   Amet tagab ERTMSi kasutuselevõttu käsitlevate liidu rahastatavate projektide tehnilise järelevalve, sh vajaduse korral pakkumismenetluse käigus esitatud pakkumisdokumentide analüüsi. Amet aitab liidus asuvatel abisaajatel vajaduse korral ka tagada, et projektide raames rakendatavad tehnilised lahendused oleksid täielikult kooskõlas kontrolli ja signaalimise KTKga ning tänu sellele ka täielikult koostalitlusvõimelised.

Artikkel 28

Laborite akrediteerimine

1.   Amet toetab ERTMSi laborite ühtlustatud akrediteerimist, eelkõige jagab asjakohaseid suuniseid akrediteerimisasutustele, kooskõlas määrusega (EÜ) nr 765/2008.

2.   Amet võib osaleda vaatlejana määrusega (EÜ) nr 765/2008 nõutud vastastikuses hindamises.

2a.
     
  Kui ametil on kahtlusi akrediteeritud labori tegevuse suhtes, teavitab ta sellest pädevat akrediteerimisasutust, asjaomast riiki ja riiklikke ohutusasutusi. Ametit kutsutakse osalema vaatlejana vastastikuse eksperdihinnangu andmisel. Kahtluste tekkimisel teavitab amet viivitamata asjaomast liikmesriiki ja ohutusasutusi. [ME 86]

7. PEATÜKK

EUROOPA ÜHTSE RAUDTEEPIIRKONNA JÄLGIMISEGA SEOTUD ÜLESANDED

Artikkel 29

Riiklike ohutusasutuste jälgimine

1.   Amet jälgib riiklike ohutusasutuste tegevust ja otsustamisprotsessi auditite ja kontrollide abil.

2.   Ametil on õigus auditeerida järgmist:

| a) | riiklike ohutusasutuste suutlikkus täita raudtee ohutuse ja koostalitluse alaseid ülesandeid; |
| --- | --- |

a)

riiklike ohutusasutuste suutlikkus täita raudtee ohutuse ja koostalitluse alaseid ülesandeid;

| b) | kui tulemuslikult riiklikud ohutusasutused jälgivad direktiivi [...] [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 16 osutatud ettevõtjate ohutusjuhtimissüsteeme. |
| --- | --- |

b)

kui tulemuslikult riiklikud ohutusasutused jälgivad direktiivi [...] [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 16 osutatud ettevõtjate ohutusjuhtimissüsteeme.

Auditeerimiskorra võtab vastu haldusnõukogu.

3.   Amet annab välja auditiaruanded ning saadab need asjaomasele riiklikule ohutusasutusele ja komisjonile. Iga auditiaruanne sisaldab eelkõige ameti väljaselgitatud puuduste loetelu ja soovitusi nende kõrvaldamiseks.

4.   Kui amet leiab, et lõikes 3 osutatud puudused takistavad asjaomasel riiklikul ohutusasutusel tulemuslikult täita raudtee ohutuse ja koostalitluse alaseid ülesandeid, soovitab amet riiklikul ohutusasutusel võtta asjakohaseid meetmeid sellise ajavahemiku jooksul, mille kindlaksmääramisel tuleb

  ta määrab kindlaks, võttes
  arvesse võtta kõnealuse puuduse olulisust. [ME 87]

5.   Kui riiklik ohutusasutus ei nõustu ameti soovitusega, millele osutatakse lõikes 4, või kui ta ei võta ameti soovituse kohaselt meetmeid kolme kuu jooksul alates soovituse saamisest, võib komisjon artiklis 75 osutatud nõuandemenetluse kohaselt teha otsuse kuue kuu jooksul.

6.   Samuti on ametil õigus teha etteteatatud või -teatamata kontrolle riiklikesse ohutusasutustesse, et selgitada välja nende konkreetsed tegevus- ja käitamisvaldkonnad, eelkõige vaadata läbi dokumendid, menetlused ja andmed, mis on seotud direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 16 osutatud ülesannetega. Kõnealuseid kontrolle võib teha vastavalt vajadusele või kooskõlas ameti väljatöötatud kavaga. Kontroll ei tohi kesta kauem kui kaks päeva. Liikmesriikide asutused lihtsustavad ameti töötajate tööd. Amet esitab komisjonile aruande iga kontrolli kohta.

6a.
     
  Kui riiklikud ohutusasutused teevad vastuolulisi otsuseid ja ühtki vastastikku vastuvõetavat otsust ei ole tehtud, võib taotleja, keda need otsused puudutavad, või asjaomane riiklik ohutusasutus edastada need otsused direktiivi ... [raudteeohutusdirektiiv] artikli 10 lõikes 2a ja direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 20 lõikes 9a osutatud juhtudel otsuse tegemiseks ametile. [ME 88]

Artikkel 30

Teatatud vastavushindamisasutuste jälgimine

1.   Amet kontrollib teatatud vastavushindamisasutusi akrediteerimisasutustele antava abi ning auditite ja kontrollide kaudu, nagu on sätestatud lõigetes 2–5.

2.   Amet toetab teatatud vastavushindamisasutuste ühtlustatud akrediteerimist, eelkõige antakse akrediteeritud asutustele määruse (EÜ) nr 765/2008 artikliga 14 tunnustatud üleeuroopalise akrediteerimistaristu kaudu asjakohaseid suuniseid hindamiskriteeriumide ja -menetluste kohta, et hinnata, kas teatatud asutused vastavad direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artiklis 27

  kuuendas peatükis
  osutatud nõuetele. [ME 89]

3.   Selliste teatatud vastavushindamisasutuste puhul, mida ei ole akrediteeritud vastavalt direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artiklile 24, võib amet auditeerida nende suutlikkust täita kõnealuse direktiivi artiklis 27 osutatud nõudeid. Auditeerimiskorra võtab vastu haldusnõukogu.

4.   Amet annab välja auditiaruanded, mis hõlmavad lõikes 3 osutatud tegevust, ning saadab need asjaomasele teatatud vastavushindamisasutusele ja komisjonile. Iga auditiaruanne sisaldab eelkõige ameti väljaselgitatud puudusi ja soovitusi nende kõrvaldamiseks. Kui amet leiab, et need puudused takistavad asjaomasel teatatud asutusel tulemuslikult täita raudtee ohutuse ja koostalitluse alaseid ülesandeid, võtab amet vastu soovituse, mille kohaselt peab kõnealuse teatatud asutuse asukohaliikmesriik võtma asjakohaseid meetmeid teatava

  ameti poolt kindlaks määratud
  ajavahemiku jooksul. [ME 90]

5.   Kui liikmesriik ei nõustu lõikes 4 osutatud soovitusega või kui teatatud asutus ei võta ameti soovituse kohaselt meetmeid kolme kuu jooksul alates soovituse saamisest, võib komisjon võtta vastu arvamuse artiklis 75 osutatud nõuandemenetluse kohaselt kuue kuu jooksul.

6.   Amet võib, sh koostöös asjakohaste riiklike akrediteerimisasutustega, etteteatatult või -teatamata kontrollida teatatud vastavushindamisasutusi, et selgitada välja nende konkreetsed tegevus- ja käitamisvaldkonnad, eelkõige vaadata läbi dokumendid, sertifikaadid ja andmed, mis on seotud direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artiklis 27 osutatud ülesannetega. Kõnealuseid kontrolle võib teha vastavalt vajadusele või kooskõlas ameti väljatöötatud kavaga. Kontroll ei tohi kesta kauem kui kaks päeva. Teatatud vastavushindamisasutused aitavad ameti töötajaid nende töös. Amet esitab komisjonile aruande iga kontrolli kohta.

Artikkel 31

Koostalitluse ja ohutuse valdkonnas tehtud edusammude järelevalve

1.   Amet koos riiklike ohutusjuurdlusasutuste võrgustikuga kogub asjakohaseid andmeid õnnetusjuhtumite ja intsidentide kohta ning jälgib riiklike ohutusjuurdlusasutuste panust raudteesüsteemi ohutusse tervikuna.

2.   Amet jälgib kõike raudteesüsteemi ohutusega
  ja reguleeriva ohutusraamistikuga
  seonduvat. Amet võib eelkõige paluda abi artiklis 34 osutatud võrgustikelt, sh andmete kogumist. Amet lähtub ka Eurostati kogutud andmetest ja teeb temaga koostööd, et vältida töö dubleerimist ja tagada metoodiline ühtsus ühiste ohutusnäitajate ja teistes transpordiliikides kasutatavate näitajate vahel. [ME 91]

3.   Amet annab komisjoni taotluse korral välja soovitusi raudteesüsteemide koostalitluse parandamise kohta ning eelkõige soodustab koostööd raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate vahel või taristuettevõtjate endi vahel

  töötab välja ühise juhtumitest teatamise ja nende jälgimise süsteemi
  . [ME 92]

4.   Amet jälgib
  ja hindab
  raudteesüsteemide koostalitluse ja ohutuse valdkonnas tehtavaid edusamme
  ning kaasnevaid kulusid ja saadavat kasu
  . Iga kahe aasta tagant esitab ta komisjonile aruande Euroopa ühtse raudteepiirkonna koostalitluse ja ohutuse kohta ning avaldab selle. [ME 93]

5.   Amet esitab komisjoni taotluse korral aruanded ohutust ja koostalitlust käsitlevate liidu õigusaktide rakendamise ja kohaldamise olukorra kohta konkreetses liikmesriigis.

8. PEATÜKK

MUUD ÜLESANDED

Artikkel 32

Raudteepersonal

1.   Amet täidab asjakohaseid raudteepersonaliga seotud ülesandeid, mis on sätestatud direktiivi 2007/59/EÜ artiklites 4, 20, 22, 23, 25, 28, 33, 34, 35 ja 37.

2.   Komisjon võib nõuda ametilt muude raudteepersonaliga seotud ülesannete täitmist vastavalt direktiivile 2007/59/EÜ
  ning direktiivi 2007/59/EÜ kohaldamisalasse mittekuuluvaid ohutuskriitilisi ülesandeid täitva raudteepersonaliga seotud ülesannete täitmist
  . [ME 94]

3.   Amet konsulteerib pädevate asutustega raudteepersonali küsimustes lõigetes 1 ja 2 osutatud ülesannete osas. Amet võib edendada koostööd kõnealuste asutuste vahel, sh korraldada asjakohaseid kohtumisi nende esindajatega.

Artikkel 33

Registrid ja nende kättesaadavus

1.   Amet loob

  määratleb
  direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artiklitega 43, 44, ja 45 ette nähtud üleeuroopalised registrid ja peab neid

  praktilisel, tõhusal ja kasutajasõbralikul viisil, et toetada täielikult ettevõtluse ja käitamisega seotud vajadusi
  . Amet tegutseb raudteeohutuse direktiivis, koostalitluse direktiivis ja vedurijuhte käsitlevas direktiivis osutatud registrite ja andmebaaside süsteemihaldurina. See hõlmab eelkõige järgmist: [ME 95]

| a) | registrite tehnilise kirjelduse väljatöötamine ja haldamine; |
| --- | --- |

a)

registrite tehnilise kirjelduse väljatöötamine ja haldamine;

| b) | liikmesriikide registrialaste arengutendentside koordineerimine; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide registrialaste arengutendentside koordineerimine;

| c) | registrialaste suuniste andmine asjakohastele sidusrühmadele; |
| --- | --- |

c)

registrialaste suuniste andmine asjakohastele sidusrühmadele;

| d) | komisjonile soovituste esitamine seoses olemasolevate registrite tehnilise kirjelduse täiustamise ja uute registrite loomise vajadusega. |
| --- | --- |

d)

komisjonile soovituste esitamine seoses olemasolevate registrite tehnilise kirjelduse täiustamise ja uute registrite loomise vajadusega.

| da) | punktides g, i ja ma osutatud registrite loomine ja säilitamine;

  [ME 96] |
| --- | --- |

da)

punktides g, i ja ma osutatud registrite loomine ja säilitamine;

  [ME 96]

| db) | Euroopa raudteeveeremi registri loomine.

  [ME 97] |
| --- | --- |

db)

Euroopa raudteeveeremi registri loomine.

  [ME 97]

1a.
     
  Euroopa raudteeveeremi register:

| a) | on ameti pidada; |
| --- | --- |

a)

on ameti pidada;

| b) | on avalik; |
| --- | --- |

b)

on avalik;

| c) | sellesse lisatakse liikmesriikide raudteeveeremi registrid hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist. Komisjon kehtestab rakendusaktidega dokumendi vormi ja tüübi. Need rakendusaktid võetakse vastu artiklis 75 osutatud kontrollimenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

c)

sellesse lisatakse liikmesriikide raudteeveeremi registrid hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist. Komisjon kehtestab rakendusaktidega dokumendi vormi ja tüübi. Need rakendusaktid võetakse vastu artiklis 75 osutatud kontrollimenetluse kohaselt;

| d) | hõlmab iga veeremiüksuse tüübi kohta vähemalt järgmisi üksikasju:










  i) | veeremiüksuse tüübi tehnilised omadused, mis on määratletud asjakohases KTKs; |
| --- | --- | --- |

d)

hõlmab iga veeremiüksuse tüübi kohta vähemalt järgmisi üksikasju:

i)

veeremiüksuse tüübi tehnilised omadused, mis on määratletud asjakohases KTKs;

| ii) | tootja nimi; |
| --- | --- |

ii)

tootja nimi;

| iii) | seda tüüpi veeremiüksuse järjestikuste lubade kuupäevad ja viited, sealhulgas piirangud või tühistamised, ning load andnud liikmesriikide nimed; |
| --- | --- |

iii)

seda tüüpi veeremiüksuse järjestikuste lubade kuupäevad ja viited, sealhulgas piirangud või tühistamised, ning load andnud liikmesriikide nimed;

| iv) | piiratud liikumisvõimega isikute ja puuetega inimeste jaoks kavandatud konstruktsioonilahendused. |
| --- | --- |

iv)

piiratud liikumisvõimega isikute ja puuetega inimeste jaoks kavandatud konstruktsioonilahendused.

Kui amet annab välja veeremiüksuse tüüpide kasutuselevõtu loa, uuendab või muudab seda või peatab või tühistab selle, ajakohastab ta registrit viivitamata. [ME 98]

2.   Amet teeb
  rakendatud, kasutajasõbraliku ja kergesti kättesaadava IT-lahenduse kaudu
  avalikult kättesaadavaks järgmised direktiividega [raudtee koostalitluse direktiiv] ja [raudteeohutuse direktiiv] ette nähtud dokumendid ja registrid: [ME 99]

| a) | allsüsteemide EÜ vastavustõendamise deklaratsioonid; |
| --- | --- |

a)

allsüsteemide EÜ vastavustõendamise deklaratsioonid;

| b) | koostalitluse komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonid ja koostalitluse komponentide EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonid; |
| --- | --- |

b)

koostalitluse komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonid ja koostalitluse komponentide EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonid;

| c) | direktiivi ... [direktiiv, millega luuaks Euroopa ühtne raudteepiirkond (uuesti sõnastatud)] kohaselt välja antud litsentsid; |
| --- | --- |

c)

direktiivi ... [direktiiv, millega luuaks Euroopa ühtne raudteepiirkond (uuesti sõnastatud)] kohaselt välja antud litsentsid;

| d) | direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 10 kohaselt välja antud ohutussertifikaadid; |
| --- | --- |

d)

direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 10 kohaselt välja antud ohutussertifikaadid;

| e) | ametile direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 24 kohaselt saadetud uurimisaruanded; |
| --- | --- |

e)

ametile direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 24 kohaselt saadetud uurimisaruanded;

| f) | direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 8 ning direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 14 kohaselt komisjonile teatatud siseriiklikud eeskirjad
  ja nende hindamine ameti poolt
  ; [ME 100] |
| --- | --- |

f)

direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 8 ning direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 14 kohaselt komisjonile teatatud siseriiklikud eeskirjad
  ja nende hindamine ameti poolt
  ; [ME 100]

| g) | veeremiregistrid, sh asjakohastele riiklikele registritele suunava lingi kaudu

  Euroopa raudteeveeremi register
  ; [ME 101] |
| --- | --- |

g)

veeremiregistrid, sh asjakohastele riiklikele registritele suunava lingi kaudu

  Euroopa raudteeveeremi register
  ; [ME 101]

| h) | taristuregistrid, sh asjakohastele riiklikele registritele suunava lingi kaudu; |
| --- | --- |

h)

taristuregistrid, sh asjakohastele riiklikele registritele suunava lingi kaudu;

| i) | lubatud veeremitüüpide Euroopa register; |
| --- | --- |

i)

lubatud veeremitüüpide Euroopa register;

| j) | register, mis sisaldab ERTMSi tehniliste kirjelduste muutmise ja selliste muudatuste kavandamise taotlusi; |
| --- | --- |

j)

register, mis sisaldab ERTMSi tehniliste kirjelduste muutmise ja selliste muudatuste kavandamise taotlusi;

| k) | register, mis sisaldab reisijateveo telemaatiliste seadmete KTK/kaubaveo telemaatiliste seadmete KTK spetsifikaatide muutmise ja selliste muudatuste kavandamise taotlusi; |
| --- | --- |

k)

register, mis sisaldab reisijateveo telemaatiliste seadmete KTK/kaubaveo telemaatiliste seadmete KTK spetsifikaatide muutmise ja selliste muudatuste kavandamise taotlusi;

| l) | veeremiüksuste valdajate tähiste register, mida haldab amet vastavalt käitamise ja liikluskorralduse KTK-le; |
| --- | --- |

l)

veeremiüksuste valdajate tähiste register, mida haldab amet vastavalt käitamise ja liikluskorralduse KTK-le;

| m) | kvaliteediaruanded, mis antakse välja kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1371/2007 (17) artikli 28 lõikega 2; |
| --- | --- |

m)

kvaliteediaruanded, mis antakse välja kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1371/2007 (17) artikli 28 lõikega 2;

| ma) | hoolduse eest vastutavate sertifitseeritud üksuste register kooskõlas direktiivi ... [raudteeohutusdirektiiv] artikliga 14.

  [ME 102] |
| --- | --- |

ma)

hoolduse eest vastutavate sertifitseeritud üksuste register kooskõlas direktiivi ... [raudteeohutusdirektiiv] artikliga 14.

  [ME 102]

3.   Lõikes 2 osutatud dokumentide saatmise praktilise korra üle arutavad ja sellise korra lepivad kokku liikmesriigid ja komisjon ameti ettevalmistatud kavandi alusel.

4.   Lõikes 2 osutatud dokumentide saatmisel võivad asjaomased asutused märkida, milliseid dokumente ei ole lubatud julgeolekukaalutlustel avalikustada.

5.   Lõike 2 punktides c ja d osutatud litsentside ja sertifikaatide

  tunnistuste
  väljaandmise eest vastutavad riiklikud asutused teatavad ametile ühe kuu

  10 päeva
  jooksul kõikidest oma üksikutest otsustest kõnealuste litsentside ja sertifikaatide

  tunnistuste
  väljaandmise, uuendamise, muutmise või tühistamise kohta. [ME 103]

6.   Amet võib lisada avalikku andmebaasi mis tahes avaliku dokumendi või lingi, mis on asjakohane käesoleva määruse eesmärkide saavutamisel, võttes arvesse liidus kohaldatavaid andmekaitsealaseid õigusakte.

Artikkel 34

Riiklike ohutus-, ohutusjuurdlus- ja esindusasutuste võrgustikud [ME 104]

1.   Amet loob direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 21

  artikli 17 lõikes 4
  osutatud riiklike ohutusasutuste ja ohutusjuurdlusasutuste võrgustiku. Amet tagab neile sekretariaaditeenuse. Võrgustike ülesanded on eelkõige järgmised: [ME 105]

| a) | raudtee ohutuse ja koostalitlusega seotud teabe vahetamine; |
| --- | --- |

a)

raudtee ohutuse ja koostalitlusega seotud teabe vahetamine;

| b) | heade tavade reklaamimine; |
| --- | --- |

b)

heade tavade reklaamimine;

| c) | raudteeohutusteabe, eelkõige ühiste ohutusnäitajatega seotud teabe edastamine ametile; |
| --- | --- |

c)

raudteeohutusteabe, eelkõige ühiste ohutusnäitajatega seotud teabe edastamine ametile;

| ca) | vajaduse korral ameti teavitamine direktiivist ... [raudteeohutuse direktiiv] ja direktiivist ... [raudtee koostalitluse direktiiv] tulenevate teiseste õigusaktide puudustest.

  [ME 106] |
| --- | --- |

ca)

vajaduse korral ameti teavitamine direktiivist ... [raudteeohutuse direktiiv] ja direktiivist ... [raudtee koostalitluse direktiiv] tulenevate teiseste õigusaktide puudustest.

  [ME 106]

Amet lihtsustab koostööd kõnealuste võrgustike vahel, eelkõige võib ta teha otsuse pidada ühiskohtumisi mõlema võrgustikuga.

2.   Amet loob liidu tasandil tegutsevate raudteesektori esindusasutuste
  , sh reisijate, piiratud liikumisvõimega reisijate ja töötajate esindajate
  võrgustiku. Kõnealuste asutuste loetelu määrab kindlaks komisjon rakendusaktiga, mis võetakse vastu kooskõlas artiklis 75 osutatud nõuandemenetlusega. Amet tagab võrgustikule sekretariaaditeenuse. Võrgustiku ülesanded on eelkõige järgmised: [ME 107]

| a) | raudtee ohutuse ja koostalitlusega seotud teabe vahetamine; |
| --- | --- |

a)

raudtee ohutuse ja koostalitlusega seotud teabe vahetamine;

| b) | heade tavade reklaamimine; |
| --- | --- |

b)

heade tavade reklaamimine;

| c) | ametile raudtee ohutuse ja koostalitluse alase teabe esitamine. |
| --- | --- |

c)

ametile raudtee ohutuse ja koostalitluse alase teabe esitamine.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud võrgustikud võivad esitada artikli 9 lõike 2 kohaselt kavandatud soovituste kohta mittesiduvaid arvamusi.

4.   Amet võib luua muid võrgustikke, kuhu kuuluvad raudteesüsteemi mõne osa eest vastutavad asutused või organid.

5.   Komisjon võib osaleda käesolevas artiklis osutatud võrgustike kohtumistel.

Artikkel 35

Teabe vahetamine ja tulemuste levitamine

Amet edastab ja levitab asjakohastele sidusrühmadele Euroopa raudteealase õigusraamistikuga, standardite ja suunistega seotud teavet kooskõlas haldusnõukogus vastu võetud asjakohase teavitamis- ja levitamiskavaga. Selliseid vajadusanalüüsil põhinevaid kavasid ajakohastab korrapäraselt haldusnõukogu.

Artikkel 36

Teadusuuringud ja innovatsiooni edendamine

1.   Amet aitab komisjoni taotluse korral edendada raudteealaseid teadusuuringuid liidu tasandil, sh toetab asjakohaseid komisjoni talitusi ja esindusasutusi. Selline osalemine ei piira muid liidu tasandil tehtavaid teadusuuringuid.

2.   Komisjon võib teha ametile ülesandeks edendada innovatsiooni, et parandada raudtee koostalitlust ja ohutust, eelkõige edendada uute infotehnoloogialahenduste ning jälgimis- ja otsimissüsteemide kasutamist.

Artikkel 37

Komisjoni abistamine

1.   Amet abistab komisjoni tema taotluse korral liidu selliste õigusaktide rakendamisel, mille eesmärk on tõhustada raudteesüsteemide koostalitlust ja töötada välja Euroopa raudteesüsteemi ohutuse alane ühine lähenemisviis.

2.   Kõnealune abi võib hõlmata järgmist:

| a) | tehniline nõustamine erilist oskusteavet nõudvates küsimustes; |
| --- | --- |

a)

tehniline nõustamine erilist oskusteavet nõudvates küsimustes;

| b) | teabe kogumine artiklis 34 osutatud võrgustike kaudu. |
| --- | --- |

b)

teabe kogumine artiklis 34 osutatud võrgustike kaudu.

Artikkel 38

Raudteeprojektide hindamise abistamine

Ilma et see piiraks direktiivi ... [koostalitluse direktiiv] artiklis 9 sätestatud erandite kohaldamist, uurib amet komisjoni taotluse korral koostalitluse ja ohutuse aspektist kõiki projekte, mis käsitlevad sellise allsüsteemi projekteerimist, ehitamist, uuendamist või ajakohastamist, mille kohta on esitatud taotlus liidult rahalise abi saamiseks.
  Üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) programmi raames rahastatavate projektide puhul peaks amet tegema tihedat koostööd Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusametiga. [ME 108]

Amet esitab arvamuse selle kohta, kas projekt vastab asjakohastele raudtee koostalitluse ja ohutuse alastele õigusaktidele, ajavahemiku jooksul, mis lepitakse komisjoniga kokku projekti tähtsuse ja olemasolevate ressursside alusel ning mis ei või olla pikem kui kaks kuud.

Artikkel 39

Liikmesriikide, kandidaatriikide ja sidusrühmade abistamine

1.   Amet tegeleb omal algatusel või komisjoni, liikmesriikide, kandidaatriikide või artiklis 34 osutatud võrgustike taotluse korral koolituse ja muu asjakohase tegevusega, mis hõlmab raudtee koostalitluse ja ohutuse alaste õigusaktide kohaldamist ja selgitamist ning on seotud ameti muude toodetega, nt registrite, rakendussuuniste või soovitustega.

2.   Lõikes 1 osutatud tegevuse laadi ja ulatuse otsustab haldusnõukogu ja lisab selle tööprogrammi.

Artikkel 40

Rahvusvahelised suhted

1.   Niivõrd kui see on vajalik käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks ja ilma, et see piiraks liikmesriikide ja liidu institutsioonide asjakohast pädevust, võib amet arendada suhteid ja sõlmida halduskokkuleppeid järelevalveasutustega, rahvusvaheliste organisatsioonidega ja selliste kolmandate riikide haldusasutustega, kes on pädevad ameti tegevusvaldkonda kuuluvates küsimustes, et käia kaasas teaduse ja tehnika arenguga ning tagada Euroopa Liidu raudteealaste õigusaktide ja standardite edendamine.

2.   Kõnealused kokkulepped ei loo liidule ja selle liikmesriikidele õiguslikke kohustusi ega takista liikmesriike ja nende pädevaid asutusi sõlmimast kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid kõnealuste järelevalveasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide või kolmandate riikide haldusasutustega. Kõnealused kokkulepped ja koostöö arutatakse eelnevalt läbi komisjoniga ja nendest antakse korrapäraselt aru.

3.   Haldusnõukogu võtab vastu strateegia, mis käsitleb kolmandate riikidega või rahvusvaheliste organisatsioonidega arendatavaid suhteid ameti pädevusse kuuluvates küsimustes. Kõnealune strateegia ning täpsustus sellega seotud ressursside kohta lisatakse ameti iga- ja mitmeaastasesse tööprogrammi.
  Strateegiaga püütakse tagada, et ameti tegevus lihtsustaks liidu raudtee-ettevõtjate vastastikust juurdepääsu kolmandate riikide raudteeturgudele. [ME 109]

Artikkel 41

Varuosi käsitlev koordineerimine

Amet aitab välja selgitada need võimalikud raudtee-varuosad, mis tuleb standardida. Selleks võib

  loob
  amet luua töörühma, et koordineerida sidusrühmade tegevust, ja luua

  loob
  sidemed Euroopa standardiorganitega. Amet annab komisjonile asjakohaseid soovitusi
  hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist
  . [ME 110]

9. PEATÜKK

AMETI TÖÖKORRALDUS

Artikkel 42

Haldus- ja juhtimisstruktuur

Ameti haldus- ja juhtimisstruktuur koosneb järgmistest osadest:

| a) | haldusnõukogu, kes täidab artiklis 47 sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

a)

haldusnõukogu, kes täidab artiklis 47 sätestatud ülesandeid;

| b) | juhatus, kes täidab artiklis 49 sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

b)

juhatus, kes täidab artiklis 49 sätestatud ülesandeid;

| c) | tegevdirektor, kes täidab artiklis 50 sätestatud kohustusi; |
| --- | --- |

c)

tegevdirektor, kes täidab artiklis 50 sätestatud kohustusi;

| d) | apellatsiooninõukogu, kes täidab artiklites 54–56 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

d)

apellatsiooninõukogu, kes täidab artiklites 54–56 sätestatud kohustusi.

Artikkel 43

Haldusnõukogu koosseis

1.   Haldusnõukokku kuulub igast liikmesriigist üks hääleõiguslik esindaja ja komisjonist neli

  kaks
  hääleõiguslikku esindajat. [ME 111]

Lisaks kuulub haldusnõukokku kuus hääleõiguseta esindajat järgmistest Euroopa tasandi rühmadest:

| a) | raudteeveo-ettevõtjad, |
| --- | --- |

a)

raudteeveo-ettevõtjad,

| b) | taristuettevõtjad, |
| --- | --- |

b)

taristuettevõtjad,

| c) | raudteesektor, |
| --- | --- |

c)

raudteesektor,

| d) | ametiühingud, |
| --- | --- |

d)

ametiühingud,

| e) | reisijad, |
| --- | --- |

e)

reisijad,

| f) | kaubaveokliendid. |
| --- | --- |

f)

kaubaveokliendid.

Komisjon nimetab iga kõnealuse rühma ühe esindaja ja tema asendaja nelja nime sisaldavast kandidaatide nimekirjast, mille vastavad Euroopa organisatsioonid esitavad.

2.   Haldusnõukogu liikmed ja nende asendajad määratakse vastavalt nende teadmistele ameti põhitegevusest, võttes arvesse asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Kõik osalised püüavad piirata esindajate vahetumist haldusnõukogus, et tagada selle töö järjepidevus. Kõikide osaliste eesmärk on saavutada meeste ja naiste võrdne esindatus haldusnõukogus.

3.   Liikmesriigid ja komisjon nimetavad haldusnõukokku oma esindajad ja nende asendajad, kes esindavad haldusnõukogu liiget tema äraolekul.

4.   Haldusnõukogu liikme ametiaeg kestab neli

  viis
  aastat ja seda võib pikendada
  üks kord
  . [ME 112]

5.   Vajaduse korral nähakse artiklis 68 osutatud korras ette kolmandate riikide esindajate osalemine ja osalemistingimused.

Artikkel 44

Haldusnõukogu esimees

1.   Haldusnõukogu valib oma hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega esimehe liikmesriikide esindajate hulgast ja aseesimehe oma liikmete hulgast.

Kui esimees ei saa oma kohuseid täita, asendab teda aseesimees.

2.   Esimehe ja aseesimehe ametiaeg kestab neli

  viis
  aastat ja seda võib pikendada
  üks kord
  . Kui nende liikmesus haldusnõukogus lõpeb mis tahes ajal ametiaja jooksul, lõpeb samal kuupäeval automaatselt ka nende ametiaeg esimehe või aseesimehena. [ME 113]

2a.
     
  Haldusnõukogu esimees otsustab, kas ta võtab vastu või mitte taotluse apellatsiooninõukogu liikme väljaarvamiseks kooskõlas artikli 53 lõikega 3a, ja nimetab vajaduse korral ametisse apellatsiooninõukogu ajutise liikme kooskõlas artikli 53 lõikega 3b. [ME 114]

Artikkel 45

Koosolekud

1.   Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees. Koosolekutel osaleb ameti tegevdirektor
  , välja arvatud juhul, kui haldusnõukogu teeb otsuse vastavalt artiklile 64
  . [ME 115]

2.   Haldusnõukogu tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas. Haldusnõukogu tuleb kokku ka esimehe algatusel, komisjoni taotluse korral, liikmete enamuse taotluse korral või haldusnõukokku nimetatud liikmesriikide esindajate ühe kolmandiku taotluse korral.

Artikkel 46

Hääletamine

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, teeb haldusnõukogu oma otsused hääleõiguslike liikmete absoluutse häälteenamusega. Igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl.

Artikkel 47

Haldusnõukogu ülesanded

1.   Ameti ülesannete täitmise tagamiseks teeb haldusnõukogu järgmist:

| a) | võtab vastu aastaaruande ameti eelmise aasta tegevuse kohta, saadab selle 1. juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avalikustab selle; |
| --- | --- |

a)

võtab vastu aastaaruande ameti eelmise aasta tegevuse kohta, saadab selle 1. juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avalikustab selle;

| b) | võtab igal aastal pärast komisjoni arvamuse saamist ja kooskõlas artikliga 48 vastu oma hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega ameti järgmise aasta tööprogrammi ja strateegilise mitmeaastase tööprogrammi; |
| --- | --- |

b)

võtab igal aastal pärast komisjoni arvamuse saamist ja kooskõlas artikliga 48 vastu oma hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega ameti järgmise aasta tööprogrammi ja strateegilise mitmeaastase tööprogrammi;

| c) | võtab hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega vastu ameti aastaeelarve ja täidab muid ameti eelarvega seotud ülesandeid kooskõlas 10. peatükiga; |
| --- | --- |

c)

võtab hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega vastu ameti aastaeelarve ja täidab muid ameti eelarvega seotud ülesandeid kooskõlas 10. peatükiga;

| d) | kehtestab tegevdirektori otsuste tegemise korra; |
| --- | --- |

d)

kehtestab tegevdirektori otsuste tegemise korra;

| e) | võtab vastu artikli 10 kohaste külaskäikude tegemise korra; |
| --- | --- |

e)

võtab vastu artikli 10 kohaste külaskäikude tegemise korra;

| f) | kehtestab kodukorra; |
| --- | --- |

f)

kehtestab kodukorra;

| g) | võtab vastu artiklis 35 osutatud teavitamis- ja levitamiskava ning ajakohastab neid; |
| --- | --- |

g)

võtab vastu artiklis 35 osutatud teavitamis- ja levitamiskava ning ajakohastab neid;

| h) | võtab vastu artiklites 29 ja 30 osutatud auditeerimise korra; |
| --- | --- |

h)

võtab vastu artiklites 29 ja 30 osutatud auditeerimise korra;

| i) | kooskõlas lõikega 2 kasutab ameti personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse määrava asutuse volitused“); |
| --- | --- |

i)

kooskõlas lõikega 2 kasutab ameti personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse määrava asutuse volitused“);

| j) | võtab vastu ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste asjakohased rakenduseeskirjad ametnike personalieeskirjade artiklis 110 sätestatud korras; |
| --- | --- |

j)

võtab vastu ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste asjakohased rakenduseeskirjad ametnike personalieeskirjade artiklis 110 sätestatud korras;

| k) | nimetab hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega ametisse tegevdirektori ja võib pikendada tema ametiaega või ta ametist tagasi kutsuda kooskõlas artikliga 62; |
| --- | --- |

k)

nimetab hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega ametisse tegevdirektori ja võib pikendada tema ametiaega või ta ametist tagasi kutsuda kooskõlas artikliga 62;

| l) | võtab vastu pettustevastase
  ja läbipaistvuse
  strateegia, mis rakendatavate meetmete kulusid ja tulusid arvesse võttes on proportsionaalne pettuseohuga; [ME 116] |
| --- | --- |

l)

võtab vastu pettustevastase
  ja läbipaistvuse
  strateegia, mis rakendatavate meetmete kulusid ja tulusid arvesse võttes on proportsionaalne pettuseohuga; [ME 116]

| m) | tagab Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) uurimistest ning erinevatest sise- ja välisauditite aruannetest ja hindamistest tulenevate järelduste ja soovituste järgimise nõuetekohase järelevalve; |
| --- | --- |

m)

tagab Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) uurimistest ning erinevatest sise- ja välisauditite aruannetest ja hindamistest tulenevate järelduste ja soovituste järgimise nõuetekohase järelevalve;

| n) | võtab vastu eeskirjad haldusnõukogu ja apellatsiooninõukogu liikmetega seotud huvikonfliktide

  huvide konfliktide
  ärahoidmise ja ohjamise kohta
  ametis, nagu on ette nähtud artiklis 68a
  . [ME 117] |
| --- | --- |

n)

võtab vastu eeskirjad haldusnõukogu ja apellatsiooninõukogu liikmetega seotud huvikonfliktide

  huvide konfliktide
  ärahoidmise ja ohjamise kohta
  ametis, nagu on ette nähtud artiklis 68a
  . [ME 117]

2.   Haldusnõukogu võtab kooskõlas ametnike personalieeskirjade artiklis 110 sätestatud menetlusega vastu otsuse, mis põhineb kõnealuste personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 või muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse asjakohased ametisse nimetamise volitused tegevdirektorile ja määratakse kindlaks tingimused, mille alusel volituste delegeerimise võib peatada. Tegevdirektoril on õigus kõnealused volitused edasi delegeerida.
  Edasidelegeerimine ei muuda tema vastutust. Tegevdirektor teavitab delegeerimisest ja edasi delegeerimisest haldusnõukogu. [ME 118]

Eelmise lõigu kohaldamisel võib haldusnõukogu erandlike asjaolude korral teha otsuse ajutiselt peatada ametisse määrava asutuse volituste delegeerimise tegevdirektorile ja tegevdirektori poolt nende volituste edasidelegeerimise ning täita kõnealuseid volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest või töötajale, v.a tegevdirektor.
  Isik, kellele volitused delegeeritakse, annab delegeerimise kohta aru haldusnõukogule. [ME 119]

2a.
     
  Haldusnõukogu võtab ära ametilt või selle endistelt või praegustelt töötajatelt immuniteedi kooskõlas artikli 64 sätetega. [ME 120]

Artikkel 48

Iga- ja mitmeaastane tööprogramm

1.   Ameti haldusnõukogu võtab komisjoni arvamust arvesse võttes vastu tööprogrammi iga aasta 30. novembriks ja edastab selle liikmesriikidele, Euroopa parlamendile, nõukogule, komisjonile ja artiklis 34 osutatud võrgustikele.

2.   Tööprogrammi vastuvõtmine ei piira liidu iga-aastast eelarvemenetluse kohaldamist. Kui komisjon teatab 15 päeva jooksul alates tööprogrammi vastuvõtmisest, et ta sellega ei nõustu, vaatab haldusnõukogu programmi uuesti läbi, muudab seda vajaduse korral ning võtab selle muudetud versiooni kahe kuu jooksul teisel lugemisel vastu kas hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega (sealhulgas kõikide komisjoni esindajate hääled) või liikmesriikide esindajate ühehäälse otsusega. [ME 121]

3.   Ameti tööprogrammis määratakse kindlaks iga tegevuse eesmärgid. Üldjuhul seostatakse iga tegevus ja projekt selgelt selle teostamiseks vajalike ressurssidega kooskõlas tegevuspõhise eelarvestamise ja juhtimise põhimõtetega ning artikli 7 lõikes 2 sätestatud varase mõjuhindamismenetlusega.

4.   Vajaduse korral muudab haldusnõukogu vastuvõetud tööprogrammi, kui ametile antakse uus ülesanne. Sellise uue ülesande lisamise korral analüüsitakse selle mõju inim- ja eelarveressurssidele ja võidakse teha otsus lükata edasi muude ülesannete täitmine.

5.   Haldusnõukogu võtab ka iga aasta 30. novembriks vastu strateegilise mitmeaastase tööprogrammi ja ajakohastab seda. Arvesse võetakse komisjoni arvamust. Programmi kavandamisel konsulteeritakse Euroopa Parlamendi ja artiklis 34 osutatud võrgustikega. Vastuvõetud mitmeaastane tööprogramm edastatakse liikmesriikidele, Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile aja artiklis 34 osutatud võrgustikele.

Artikkel 49

Juhatus

1.   Haldusnõukogu abistab juhatus.

2.   Juhatus valmistab ette haldusnõukogus vastuvõetavad otsused. Vajaduse korral teeb ta kiireloomulistel juhtudel teatavaid esialgseid otsuseid haldusnõukogu eest, eelkõige haldus- ja eelarveküsimustes.

Koos haldusnõukoguga tagab ta OLAFi uurimistest ning erinevatest sise- ja välisauditite aruannetest ja hindamistest tulenevate järelduste ja soovituste järgimise nõuetekohase järelevalve.

Ilma et see piiraks tegevdirektori kohustuste täitmist, mis on sätestatud artiklis 30, abistab ja nõustab ta tegevdirektorit haldusnõukogu otsuste rakendamisel eesmärgiga tugevdada haldus- ja eelarvejuhtimise järelevalvet.

3.   Juhatuse moodustavad haldusnõukogu esimees, üks komisjoni esindaja ja [neli] haldusnõukogu liiget. Haldusnõukogu nimetab juhatuse liikmed ja esimehe.

4.   Juhatuse liikmete ametiaja kestus on võrdne haldusnõukogu liikmete ametiaja kestusega.

5.   Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt üks kord kolme kuu tagant. Juhatuse esimees kutsub juhatuse liikmete taotluse korral kokku täiendavaid koosolekuid.

6.   Haldusnõukogu kehtestab juhatuse kodukorra.

Artikkel 50

Tegevdirektori ülesanded

1.   Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu. Tegevdirektor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule.

2.   Tegevdirektor ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsusasutuselt ega muult organilt, välja arvatud juhul, kui need tulenevad komisjoni, haldusnõukogu või juhatuse volitustest.

3.   Tegevdirektor esitab Euroopa Parlamendile aruande oma ülesannete täitmise kohta, kui tal palutakse seda teha. Nõukogu võib paluda tegevdirektoril esitada aruande ülesannete täitmise kohta.

4.   Tegevdirektor on ameti seaduslik esindaja. Ta võtab vastu otsuseid, soovitusi, arvamusi ja muid ameti ametlikke dokumente.

5.   Tegevdirektor vastutab ameti haldusjuhtimise ja talle käesoleva määrusega määratud ülesannete täitmise eest. Eelkõige peab tegevdirektor tegema järgmist:

| a) | juhtima ameti igapäevast tööd; |
| --- | --- |

a)

juhtima ameti igapäevast tööd;

| b) | rakendama haldusnõukogus vastu võetud otsuseid; |
| --- | --- |

b)

rakendama haldusnõukogus vastu võetud otsuseid;

| c) | koostama iga-aastase tööprogrammi ja strateegilise mitmeaastase tööprogrammi ning esitama need haldusnõukogule pärast komisjoniga konsulteerimist; |
| --- | --- |

c)

koostama iga-aastase tööprogrammi ja strateegilise mitmeaastase tööprogrammi ning esitama need haldusnõukogule pärast komisjoniga konsulteerimist;

| d) | rakendama iga-aastase tööprogrammi ja strateegilise mitmeaastase tööprogrammi ning võimaluse piires reageerima komisjoni abitaotlustele, mis on seotud käesolevast määrusest tulenevate ameti ülesannete täitmisega; |
| --- | --- |

d)

rakendama iga-aastase tööprogrammi ja strateegilise mitmeaastase tööprogrammi ning võimaluse piires reageerima komisjoni abitaotlustele, mis on seotud käesolevast määrusest tulenevate ameti ülesannete täitmisega;

| e) | andma haldusnõukogule aru strateegilise mitmeaastase tööprogrammi rakendamisest; |
| --- | --- |

e)

andma haldusnõukogule aru strateegilise mitmeaastase tööprogrammi rakendamisest;

| f) | võtma vajalikke meetmeid, eelkõige võtma vastu ametisisesed haldusjuhised ja avaldama korraldusi, et tagada ameti töö kooskõlas käesoleva määrusega; |
| --- | --- |

f)

võtma vajalikke meetmeid, eelkõige võtma vastu ametisisesed haldusjuhised ja avaldama korraldusi, et tagada ameti töö kooskõlas käesoleva määrusega;

| g) | kehtestama tulemusliku jälgimissüsteemi, et võrrelda ameti töötulemusi selle tegevuse eesmärkidega, ning kehtestama korrapärase hindamissüsteemi, mis vastab tunnustatud kutsestandarditele. |
| --- | --- |

g)

kehtestama tulemusliku jälgimissüsteemi, et võrrelda ameti töötulemusi selle tegevuse eesmärkidega, ning kehtestama korrapärase hindamissüsteemi, mis vastab tunnustatud kutsestandarditele.

| h) | koostama igal aastal üldaruande kavandi punktis g osutatud järelevalve- ja hindamissüsteemi alusel ning esitama selle haldusnõukogule; |
| --- | --- |

h)

koostama igal aastal üldaruande kavandi punktis g osutatud järelevalve- ja hindamissüsteemi alusel ning esitama selle haldusnõukogule;

| i) | koostama ameti tulude ja kulude eelarvestuse projekti vastavalt artiklile 58 ja täitma eelarve vastavalt artiklile 59; |
| --- | --- |

i)

koostama ameti tulude ja kulude eelarvestuse projekti vastavalt artiklile 58 ja täitma eelarve vastavalt artiklile 59;

| j) | koostama aastaaruande ameti tegevuse kohta ja esitama selle haldusnõukogule hindamiseks; |
| --- | --- |

j)

koostama aastaaruande ameti tegevuse kohta ja esitama selle haldusnõukogule hindamiseks;

| k) | koostama tegevuskava, mis sisaldab järelhindamise järelduste alusel võetavaid järelmeetmeid, ning esitama kaks korda aastas komisjonile aruande edusammude kohta; |
| --- | --- |

k)

koostama tegevuskava, mis sisaldab järelhindamise järelduste alusel võetavaid järelmeetmeid, ning esitama kaks korda aastas komisjonile aruande edusammude kohta;

| l) | kaitsma liidu finantshuve ning selleks kohaldama ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks, teostama tulemuslikku kontrolli, eeskirjade eiramise avastamise korral nõudma tagasi valesti makstud summad ning vajaduse korral kohaldama tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja finantskaristusi; |
| --- | --- |

l)

kaitsma liidu finantshuve ning selleks kohaldama ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks, teostama tulemuslikku kontrolli, eeskirjade eiramise avastamise korral nõudma tagasi valesti makstud summad ning vajaduse korral kohaldama tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja finantskaristusi;

| m) | koostama ameti pettustevastase strateegia ja esitama selle haldusnõukogule heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

m)

koostama ameti pettustevastase strateegia ja esitama selle haldusnõukogule heakskiitmiseks;

| n) | koostama ameti finantseeskirjade eelnõu, mille haldusnõukogu võtab vastu artikli 60 alusel, ning nende rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

n)

koostama ameti finantseeskirjade eelnõu, mille haldusnõukogu võtab vastu artikli 60 alusel, ning nende rakenduseeskirjad.

Artikkel 51

Apellatsiooninõukogu loomine ja koosseis

1.   Amet loob ühe või mitu
  sõltumatut
  apellatsiooninõukogu. [ME 122]

2.   Apellatsiooninõukogu koosneb esimehest ja kahest liikmest. Nende puudumise korral esindavad neid asendajad.

3.   Haldusnõukogu nimetab esimehe, kaks liiget ja nende asendajad komisjoni esitatud kvalifitseeritud kandidaatide nimekirjast.

4.   Kui apellatsiooninõukogu peab menetletava kaebuse puhul vajalikuks, võib ta haldusnõukogu taotluse korral nimetada asjaomase juhtumi menetlemiseks lõikes 3 osutatud nimekirjast veel kaks liiget ja nende asendajad.

5.   Komisjon kehtestab pärast haldusnõukoguga konsulteerimist ja kooskõlas artiklis 75 osutatud nõuandemenetlusega ameti ettepanekul apellatsiooninõukogu kodukorra.

5a.
     
  Kõigi apellatsiooninõukogu liikmete nõutav kvalifikatsioon, nende volitused otsustamise ettevalmistavas etapis ja hääletamistingimused määrab kindlaks komisjon, keda abistab direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 48 lõikes 3 osutatud komitee. [ME 123]

Artikkel 52

Apellatsiooninõukogude liikmed

1.   Apellatsiooninõukogu liikmete ja nende asendajate ametiaeg kestab neli

  viis
  aastat ja seda võib pikendada
  üks kord
  . [ME 124]

2.   
  Kõik
  apellatsiooninõukogu liikmed on
  apellatsiooni pooltest
  sõltumatud
  . Nad ei või täita ametis
  ega pruugi täita agentuuris

  komisjonis
  ühtki muud ülesannet. Otsuste tegemisel
  või arvamuse esitamisel
  ei ole nad seotud mingite juhistega. [ME 125]

3.   Apellatsiooninõukogu liikmeid ei või nende ametiaja jooksul ametist tagasi kutsuda ega kvalifitseeritud kandidaatide nimekirjast eemaldada, välja arvatud juhul, kui selleks on tõsised põhjused ja kui komisjon teeb pärast haldusnõukogu arvamuse saamist sellekohase otsuse.

Artikkel 53

Väljaarvamine ja taandamine

1.   Apellatsiooninõukogu liikmed ei või osaleda kaebuse menetlemises, kui neil on sellega seotud isiklikud huvid, kui nad on olnud varem menetluse ühe osalise esindajad või kui nad on osalenud edasikaevatud otsuse tegemises
  , sealhulgas juhul, kui tegemist on vastavalt artikli 54 lõikele 1 edasi kaevatud otsusega, vastavalt artikli 54 lõikele 4 üht ja sama luba või üht ja sama tunnistust puudutava arvamusel esitamises
  . [ME 126]

2.   Apellatsiooninõukogu liikmed, kes leiavad, et nad ei tohiks osaleda kaebuse menetlemises ühel lõikes 1 osutatud või mis tahes muul põhjusel, teatavad sellest apellatsiooninõukogule, kes teeb asjakohase väljaarvamisotsuse

  et nad on otsustanud mitte osaleda
  . [ME 127]

3a.
     
  Mis tahes osapool võib taotleda apellatsiooninõukogu liikme väljaarvamist, esitades kirjaliku taotluse haldusnõukogu esimehele. Väljaarvamise taotlus peab põhinema lõikes 1 osutatud põhjustel või erapoolikuse ohul. Taotlusele tuleb lisada asjaomased tõendavad dokumendid. Taotlust on võimalik vastu võtta ainult siis, kui see esitatakse enne menetluse algust apellatsiooninõukogus või, kui väljaarvamise taotluse põhjusi puudutav teave saab teatavaks pärast menetluse algust, siis viie päeva jooksul pärast seda, kui taotlev pool sai teabest teadlikuks.

Taotlus edastatakse asjaomasele apellatsiooninõukogu liikmele. Asjaomane apellatsiooninõukogu liige annab viie päeva jooksul pärast seda, kui talle väljaarvamise taotlus edastati, teada, kas ta nõustub väljaarvamisega. Kui ta ei nõustu, teeb haldusnõukogu esimees otsuse seitsme tööpäeva jooksul pärast asjaomase liikme vastust või kui see ei vasta, pärast vastamiseks määratud tähtaja möödumist. [ME 128]

3b.
     
  Apellatsiooninõukogu esitab arvamuse või teeb otsuse, ilma et selles osaleks liige, kes on otsustanud mitte osaleda või kes on välja arvatud kooskõlas lõigetega 2 ja 3. Otsuse tegemiseks või arvamuse esitamiseks asendatakse asjaomane liige apellatsiooninõukogus tema asendusliikmega.

Kui asendusliige ei saa mingil põhjusel nõukogus osaleda, nimetab haldusnõukogu esimees artikli 51 lõikes 3 osutatud nimekirjast ametisse ajutise nõukogu liikme, kes oleks asendusliikmeks kõnealuses asjas. [ME 129]

Artikkel 54

Otsused, mille peale võib kaevata

1.   Apellatsiooninõukogule võib edasi kaevata otsused, mille amet on teinud vastavalt artiklitele 12, 16, 17 ja 18
  , või soovitused, mis on antud artiklite 21 ja 22 kohaselt, või kui amet ei võta kindlaksmääratud tähtaja jooksul meetmeid
  . [ME 130]

2.   Lõike 1 kohaselt esitatud kaebus ei peata otsuse täitmist. Amet võib peatada edasikaevatud otsuse kohaldamise, kui tema arvates asjaolud seda võimaldavad
  , tingimusel, et selle otsuse peatamine ei mõjuta raudteeohutust
  . [ME 131]

Artikkel 55

Edasikaebeõigusega isikud, edasikaebamise tähtaeg

  tähtajad
  ja kaebuse vorm

1.   Mis tahes füüsiline või juriidiline isik võib edasi kaevata otsuse, mille amet on talle adresseerinud vastavalt artiklitele 12, 16, 17 ja 18
  , või kui amet ei tee otsust kindlaksmääratud tähtaja jooksul
  .
  Edasikaebeõigus on ka artikli 34 lõikes 2 osutatud isikuid esindavatel asutustel, kes on selleks nõuetekohaselt volitatud vastavalt oma põhikirjale
  .

2.   Kaebus ning selle põhjendus esitatakse ametile kirjalikult kahe kuu jooksul alates meetme teatavaks tegemisest asjaomasele isikule või, kui talle ei ole meetmest teatatud, siis kahe kuu jooksul alates meetmest teadasaamise päevast.

2a.
     
  Kaebused otsuse puudumise kohta esitatakse ametile kirjalikult kahe kuu jooksul pärast asjaomases artiklis määratud tähtaja möödumist. [ME 132]

Artikkel 56

Kaebuste läbivaatamine ning nende kohta tehtavad otsused

1.   
  Apellatsiooninõukogu otsustab kolme kuu jooksul pärast
  kaebuse läbivaatamisel tegutseb

  esitamist, kas võtta kaebus vastu või lükata see tagasi. Nõukogu nõuab ühe kuu jooksul pärast kaebuse esitamist kogu võimalikku vajaminevat lisateavet. Asjakohane teave esitatakse
  apellatsiooninõukogu kiiresti

  poolt kehtestatud mõistilku tähtaja jooksul, mis ei ole pikem kui üks kuu
  . Ta kutsub nii sageli kui vajalik kaebemenetluse osalisi esitama kindlaksmääratud aja

  tähtaja
  jooksul
  , mis ei ole pikem kui üks kuu,
  märkusi enda saadetud teadete või teiste kaebemenetluse osaliste avalduste kohta. Kaebemenetluse osalistel on õigus anda suulisi seletusi. [ME 133]

2.   Apellatsiooninõukogu võib kasutada ameti pädevusse kuuluvaid asjakohaseid volitusi või anda juhtumi edasiseks lahendamiseks üle ameti pädevale asutusele. Apellatsiooninõukogu arvamus ei ole viimati nimetatud asutuse jaoks siduv.

Artikkel 57

Euroopa Kohtusse kaebamine

1.   Kaebusi artiklite 12, 16, 17 ja 18 alusel ametis tehtud otsuste tühiseks tunnistamiseks võib Euroopa Liidu Kohtusse esitada alles pärast seda, kui kõik ametisisesed kaebemenetlused on ammendatud.

2.   Amet võtab kõik vajalikud meetmed Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmiseks.

10. PEATÜKK

FINANTSSÄTTED

Artikkel 58

Eelarve

1.   Ameti tulude ja kulude eelarvestus koostatakse igaks eelarveaastaks, mis vastab kalendriaastale, ja see esitatakse ameti eelarves. Tulud ja kulud on tasakaalus.

2.   Ameti tulud koosnevad
  eelkõige
  järgmisest: [ME 134]

| a) | liidu osamaks, |
| --- | --- |

a)

liidu osamaks,

| b) | ameti töös osalevate kolmandate riikide osamaksud vastavalt artiklile 68, |
| --- | --- |

b)

ameti töös osalevate kolmandate riikide osamaksud vastavalt artiklile 68,

| c) | lõivud, mida taotlejad ja valdajad maksavad sertifikaatide

  tunnistuste
  ja lubade eest, mille amet annab välja kooskõlas artiklitega 12, 16, 17 ja 18
  . Artiklis 73 osutatud delegeeritud õigusaktiga sätestatakse eri suurusega tasud vastavalt tunnistuste ja lubade kasutusalale ning raudteevedude tüübile ja ulatusele
  ; [ME 135] |
| --- | --- |

c)

lõivud, mida taotlejad ja valdajad maksavad sertifikaatide

  tunnistuste
  ja lubade eest, mille amet annab välja kooskõlas artiklitega 12, 16, 17 ja 18
  . Artiklis 73 osutatud delegeeritud õigusaktiga sätestatakse eri suurusega tasud vastavalt tunnistuste ja lubade kasutusalale ning raudteevedude tüübile ja ulatusele
  ; [ME 135]

| d) | tasud väljaannete, koolituse ja muude ameti osutatavate teenuste eest; |
| --- | --- |

d)

tasud väljaannete, koolituse ja muude ameti osutatavate teenuste eest;

| e) | mis tahes vabatahtlik rahaline toetus liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt või muudelt üksustelt, eeldusel et selline toetus ei kahjusta ameti sõltumatust ega erapooletust. |
| --- | --- |

e)

mis tahes vabatahtlik rahaline toetus liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt või muudelt üksustelt, eeldusel et selline toetus ei kahjusta ameti sõltumatust ega erapooletust.

2a.
     
  Kõiki ülesandeid ja kohustusi, mis lisanduvad liidu õigusaktides sätestatud ülesannetele ja millega ei kaasne artikli 58 lõike 2 punktides b, c, d ja e sätestatud tulu, hinnatakse ja nende täitmise eest makstakse liidu eelarvest toetust. [ME 136]

3.   Ameti kulud hõlmavad personali-, haldus-, taristu- ja tegevuskulusid.

4.   Tulud ja kulud on tasakaalus.

5.   Haldusnõukogu koostab igal aastal tegevdirektori poolt tegevuspõhise eelarvestamise põhimõttel koostatud kavandi põhjal ameti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse. Haldusnõukogu esitab kõnealuse eelarvestuse, sh ametikohtade loetelu kava, komisjonile hiljemalt 31. jaanuariks.

6.   Komisjon edastab tulude ja kulude eelarvestuse Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi „eelarvepädevad institutsioonid“) koos liidu üldeelarve esialgse projektiga.

7.   Kõnealuse eelarvestuse alusel kannab komisjon liidu üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu põhjal vajalikuks, ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse, ning esitab kooskõlas aluslepingu artikliga 314 eelarvepädevatele institutsioonidele.

8.   Eelarvepädevad institutsioonid kiidavad heaks ameti toetuseks kasutatavad assigneeringud. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ameti ametikohtade loetelu.

9.   Eelarve võtab vastu haldusnõukogu oma hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega. Ameti eelarve on lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt.

10.   Haldusnõukogu teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võib olla oluline finantsmõju eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektide puhul, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral. Ta teatab sellest komisjonile. Kui emb-kumb eelarvepädev institutsioon on teatanud oma kavatsusest esitada projekti kohta arvamus, esitab ta oma arvamuse haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teatamise kuupäeva.

Artikkel 59

Eelarve täitmine ja kontroll

1.   Tegevdirektor vastutab ameti eelarve täitmise eest.

2.   Ameti peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale hiljemalt iga järgmise eelarveaasta 1. märtsil esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisaruanded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (18) (üldine finantsmäärus) artiklile 147.

3.   Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja kontrollikojale ameti esialgse raamatupidamisaruande ning eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande asjaomase eelarveaasta kohta. Eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Kontrollikoda vaatab selle aruande läbi vastavalt aluslepingu artiklile 287. Kontrollikoda avaldab igal aastal aruande ameti tegevuse kohta.

4.   Kui

  Tuginedes vajaduse korral kontrollikoja tähelepanekutele ameti esialgse raamatupidamise aastaaruande kohta, koostab
  tegevdirektor saab vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 148 kontrollikoja tähelepanekud ameti esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab ta omal vastutusel ameti lõpliku raamatupidamisaruande

  raamatupidamise aastaaruande
  ja esitab selle
  koos kinnitava avalusega
  haldusnõukogule arvamuse saamiseks

  heakskiitmiseks
  . [ME 137]

5.   Haldusnõukogu esitab oma arvamuse ameti raamatupidamisaruande kohta.

6.   Tegevdirektor edastab hiljemalt igale eelarveaastale järgnevaks 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande ja haldusnõukogu arvamuse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

7.   Lõpparuanded avaldatakse.

8.   Tegevdirektor saadab hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 30. septembriks kontrollikojale selle märkuste kohta vastuse. Tegevdirektor saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule.

9.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor talle üldise finantsmääruse artikli 165 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjakohast eelarveaastat käsitleva eelarve täitmise kinnitamise menetluse tõrgeteta rakendamiseks.

10.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse tegevdirektori tegevusele aasta N eelarve täitmise kohta enne aasta N + 2 30. aprilli.

Artikkel 60

Finantseeskirjad

Haldusnõukogu võtab ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad vastu pärast konsulteerimist komisjoniga. Need ei tohi lahkneda komisjoni määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, (19) välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik ameti tegevuseks ja kui komisjon on andnud oma eelneva nõusoleku.

11. PEATÜKK

PERSONAL

Artikkel 61

Üldsätted

1.   Ameti personali suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju, Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi ja muid Euroopa Liidu institutsioonide kokkuleppega kõnealuste personalieeskirjade jõustamiseks vastu võetud eeskirju.

2.   Teenistuse huvides võtab amet tööle:

| a) | tähtajatu töölepingu tingimustele vastavad töötajad ja |
| --- | --- |

a)

tähtajatu töölepingu tingimustele vastavad töötajad ja

| b) | tähtajatu töölepingu tingimustele mittevastavad töötajad. |
| --- | --- |

b)

tähtajatu töölepingu tingimustele mittevastavad töötajad.

Kõnealuse lõike asjakohased rakenduseeskirjad võetakse vastu ametnike personalieeskirjade artiklis 110 sätestatud korras.

3.   Amet võtab asjakohased haldusmeetmed, et

  muu hulgas koolitus- ja ennetusstrateegiate kaudu asjakohaseid haldusmeetmeid, mis võimaldavad
  korraldada oma

  ameti
  töö nii, et välditakse huvide konflikti

  konflikte, sh töösuhte lõppemise järgseid probleeme, nagu nn pöördukse efekt ja siseinfo kasutamine
  . [ME 138]

3a.
     
  Amet ja selle töötajad täidavad käesoleva määrusega ette nähtud ülesandeid suurima erialase kohusetunde ja konkreetses valdkonnas nõutava erialase tehnilise pädevusega. Nad peavad olema vabad kogu survest ja kõigist ahvatlustest, eriti rahalistest ahvatlustest, mis võivad nende otsust või tegevuse tulemusi mõjutada, seda eriti isikute või isikurühmade poolt, keda nende tegevuse tulemused puudutavad. Ametil on piisaval arvul töötajaid, et tagada käesolevas määruses määratletud ülesannete nõuetekohane täitmine.

3b.
     
  Töötajatel peavad olema järgmised pädevused:

| a) | põhjalik tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki ameti tegevusalasid; |
| --- | --- |

a)

põhjalik tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki ameti tegevusalasid;

| b) | rahuldavad teadmised ameti poolt läbiviidavate hindamiste nõuete kohta ja piisavad volitused hindamiste läbiviimiseks; |
| --- | --- |

b)

rahuldavad teadmised ameti poolt läbiviidavate hindamiste nõuete kohta ja piisavad volitused hindamiste läbiviimiseks;

| c) | piisavad teadmised ja arusaamine vajalikest nõuetest ameti otsuste koostamiseks; |
| --- | --- |

c)

piisavad teadmised ja arusaamine vajalikest nõuetest ameti otsuste koostamiseks;

| d) | õigus vaadata läbi riiklike ohutusasutuste arvamusi, otsuseid ja siseriiklikke eeskirju.

  [ME 139] |
| --- | --- |

d)

õigus vaadata läbi riiklike ohutusasutuste arvamusi, otsuseid ja siseriiklikke eeskirju.

  [ME 139]

Artikkel 62

Tegevdirektor

1.   Tegevdirektor võetakse tööle ajutise teenistujana vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile a.

2.   Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast avatud ja läbipaistva valikumenetlusega.

Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab ametit haldusnõukogu esimees.

Enne ametisse nimetamist võidakse haldusnõukogu valitud kandidaati kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et vastata selle liikmete küsimustele.

3.   Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle aja lõpuks koostab komisjon hinnangu, milles võetakse arvesse hinnangut tegevdirektori tegevusele ning ameti edasisi ülesandeid ja probleeme.

4.   Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse lõikes 3 osutatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord maksimaalselt kuni viis aastat.

5.   Haldusnõukogu teatab Euroopa Parlamendile oma kavatsusest pikendada tegevdirektori ametiaega. Ühe kuu jooksul enne sellist pikendamist võidakse tegevdirektor kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et vastata selle liikmete küsimustele.

6.   Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei või kogu oma ametiaja lõpus osaleda samale ametikohale uue direktori valimises.

7.   Tegevdirektori võib ametist tagasi kutsuda üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku alusel.

Artikkel 63

Liikmesriikide lähetatud eksperdid ja muu personal

Amet võib kasutada

  kasutab
  ka liikmesriikide lähetatud eksperte
  , eelkõige riiklike ohutusasutuste personali,
  või muid ametiväliseid töötajaid vastavalt ametnike personalieeskirjadele ja muude teenistujate teenistustingimustele.
  Amet võtab vastu poliitika ja viib seda ellu, et hinnata ja hallata liikmesriikide lähetatud ekspertide võimalikke huvide konflikte, k.a et keelata neil osaleda töörühma koosolekutel, kui nad ei pruugi olla sõltumatud ja erapooletud. [ME 140]

Haldusnõukogu võtab vastu otsuse, milles sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad liikmesriikide ekspertide lähetamist ametisse.

12. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 64

Privileegid ja immuniteedid

Ameti ja selle personali suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli
  , ilma et see piiraks haldus- ja/või kohtuväliseid menetlusi seoses ameti vastutusalaga
  . [ME 141]

Artikkel 65

Peakorterileping ja tegutsemistingimused

1.   Vajalikud sätted tegutsemistingimuste ja vahendite kohta, mis asukohaliikmesriik peab ametile võimaldama, ning kõnealuses liikmesriigis ameti tegevdirektori, haldusnõukogu liikmete, personali ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavad erieeskirjad nähakse ette peakorterilepingus, mille amet ja asukohaliikmesriik sõlmivad pärast haldusnõukogult saadud heakskiitu hiljemalt 2015. aastal.

2.   Asukohaliikmesriik tagab ametile parimad võimalikud tegutsemistingimused, sealhulgas mitmekeelse ja Euroopale orienteeritud koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse.

Artikkel 66

Vastutus

-1.
     
  Amet võtab endale täieliku vastutuse, kaasa arvatud lepinguliste ja lepinguväliste kohustuste osas, tema poolt väljaantavate lubade ja tunnistuste eest. [ME 142]

1.   Ameti lepingulist vastutust reguleerib asjaomase lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2.   Otsuste tegemine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse vastavalt ameti sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.

3.   Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab amet kõik kahjud, mille tema talitused või töötajad oma kohustuste täitmise käigus on tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele.

4.   Lõikes 3 osutatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse.

Artikkel 67

Keelte kasutamine

-1.
     
  Ilma et see piiraks ameti ja taotleja vahelise mis tahes tõlkekohustuste lepingu kohaldamist, tõlgitakse taotlejate ning tunnistuste ja lubade valdajate poolt artiklite 12, 16, 17 ja 18 kohaselt ametile ja riiklikele ohutusasutustele neist tunnistustest ja lubadest teatamiseks esitatud dokumendid kõigisse nende riikide liidu ametlikesse keeltesse, kus veeremit kasutatakse ja kus asjaomane raudtee-ettevõtja tegutseb. Iga tõlge on asjaomase riigi, sealhulgas artiklis 56 käsitletud menetluste jaoks autentne tekst. Luba ja tunnistus antakse välja kõigis asjaomaste liikmesriikide liidu ametlikes keeltes. [ME 143]

1.   
  Kui ei kohaldata artikli 67 lõiget - 1, kohaldatakse
  ameti suhtes kohaldatakse15. aprilli 1958. aasta määruse nr 1 (milles määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled) (20) sätteid. [ME 144]

2.   Ameti tegutsemiseks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu institutsioonide tõlkekeskus.

Artikkel 68

Kolmandate riikide osalemine ameti töös

1.   Ilma et see piiraks artikli 40 kohaldamist, on amet osalemiseks avatud kolmandatele riikidele, eelkõige Euroopa naabruspoliitika ja laienemispoliitika reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ja EFTA riikidele, kes on sõlminud liiduga lepingu, mille kohaselt asjaomased riigid on vastu võtnud käesoleva määrusega hõlmatud valdkonnas kehtivad ELi õigusaktid

  liidu seadused või nendega võrdsed siseriiklikud meetmed
  ja kohaldavad neid.
  See lõige kehtib eelkõige Euroopa naabruspoliitika ja liidu laienemispoliitika reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ja EFTA riikidele. [ME 145]

2.   Kooskõlas lõikes 1 osutatud lepingute asjakohaste sätetega sõlmivad amet ja kolmandad riigid omavahelised kokkulepped, millega määratakse kindlaks üksikasjalikud eeskirjad nende riikide osalemiseks ameti töös, eelkõige osalemise laad ja ulatus. Kõnealused kokkulepped hõlmavad muu hulgas rahalisi toetusi ja personali käsitlevaid sätteid. Sätetega võib ette näha hääleõiguseta esindatuse haldusnõukogus.

Amet allkirjastab kõnealused kokkulepped pärast komisjonilt nõusoleku saamist ja haldusnõukoguga konsulteerimist.

Artikkel 68a

Huvide konflikt

1.
     
  Tegevdirektor ning liikmesriikide ja komisjoni poolt ajutiselt lähetatud ametnikud esitavad kohustuste ja huvide deklaratsioonid, milles kinnitavad, et neil puuduvad otsesed või kaudsed huvid, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks. Need deklaratsioonid esitatakse ametisse astumisel kirjalikult ja kui isiklik olukord peaks muutuma, siis esitatakse need uuesti. Haldusnõukogu, juhatuse ja apellatsiooninõukogu liikmed avalikustavad samuti nimetatud deklaratsioonid ja oma elulookirjeldused. Amet avaldab oma veebisaidil artiklis 42 nimetatud organite liikmete ning asutusesiseste ja -väliste ekspertide nimekirjad.

2.
     
  Haldusnõukogu rakendab huvide konfliktide haldamiseks ja ärahoidmiseks poliitikat, mis hõlmab vähemalt järgmist:

| a) | huvide deklaratsioonide haldamist ja kontrollimist käsitlevad põhimõtted, sealhulgas nende avaldamise kord, võttes arvesse artiklit 77; |
| --- | --- |

a)

huvide deklaratsioonide haldamist ja kontrollimist käsitlevad põhimõtted, sealhulgas nende avaldamise kord, võttes arvesse artiklit 77;

| b) | huvide konflikte käsitlevad kohustuslikud koolitusnõuded ameti töötajatele ja riikide lähetatud ekspertidele; |
| --- | --- |

b)

huvide konflikte käsitlevad kohustuslikud koolitusnõuded ameti töötajatele ja riikide lähetatud ekspertidele;

| c) | kingitusi ja kutseid käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

c)

kingitusi ja kutseid käsitlevad eeskirjad;

| d) | üksikasjalikud eeskirjad ülesannete kohta, millega ameti töötajad ja liikmed ei saa tegeleda pärast seda, kui nad on oma töösuhte ametiga lõpetanud; |
| --- | --- |

d)

üksikasjalikud eeskirjad ülesannete kohta, millega ameti töötajad ja liikmed ei saa tegeleda pärast seda, kui nad on oma töösuhte ametiga lõpetanud;

| e) | läbipaistvuseeskirjad ameti otsuste, sealhulgas tema juhatuse ja nõukogude koosolekute protokollide osas, mis avalikustatakse, võttes arvesse tundlikku, salastatud ja äriteavet; ning |
| --- | --- |

e)

läbipaistvuseeskirjad ameti otsuste, sealhulgas tema juhatuse ja nõukogude koosolekute protokollide osas, mis avalikustatakse, võttes arvesse tundlikku, salastatud ja äriteavet; ning

| f) | karistused ja mehhanismid, millega kaitstakse ameti iseseisvust ja sõltumatust. |
| --- | --- |

f)

karistused ja mehhanismid, millega kaitstakse ameti iseseisvust ja sõltumatust.

Amet võtab arvesse vajadust säilitada tasakaal riskide ja kasulikkuse vahel, eelkõige seoses eesmärgiga saada parimat tehnilist nõu ja oskusteadmisi, ja huvide konfliktide haldamist. Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaselt aru andes lisab tegevdirektor nimetatud poliitika rakendamist käsitleva teabe. [ME 146]

Artikkel 69

Koostöö riiklike asutuste ja organitega

  asutustega [ME 147]

1.   Amet võib sõlmida lepinguid asjakohaste riiklike asutustega, eelkõige riiklike ohutusasutustega, ja muude pädevate organitega seoses artiklite 12, 16, 17 ja 18 rakendamisega.
  Sellised lepingud võivad hõlmata ühte või mitut siseriiklikku ohutusasutust. [ME 148]

2.   Kõnealused lepingud võivad sisaldada sätet, et ameti mõne ülesande
  ja kohustuse
  täitmine, nt toimikute kontrollimine ja koostamine, tehnilise ühilduvuse kontrollimine, külaskäikude tegemine ja tehniliste uuringute kavandamine, tellitakse riiklikelt asutustelt

  delegeeritakse riiklikele asutustele
  . [ME 149]

2a.
     
  Riiklikud ohutusasutused võivad omakorda võtta ameti alltöövõtjaks muude ülesannete täitmiseks kui need, mis on ametile pandud direktiivi ... [raudtee koostalitluse direktiiv] artikliga 20 ja direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 16 lõikega 2. [ME 150]

3.   Amet tagab, et kõnealused lepingud sisaldavad vähemalt ülesannete konkreetset kirjeldust ning nende täitmise tingimusi ja tähtaega ning maksete suurust ja maksegraafikut.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 kirjeldatud lepingud

  lepingutes tuleb selgelt täpsustada ameti ja riiklike ohutusasutuste vastutus seoses iga lepingupoole täidetavate ülesannetega, nagu see on nendes lepingutes sätestatud. See
  ei piira ameti üldkohustust täita artiklitega 12, 16, 17 ja 18 ette nähtud ülesandeid. [ME 151]

Artikkel 70

Läbipaistvus

Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001 (21).

Haldusnõukogu võtab [...] vastu praktilised meetmed määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks.

Ameti otsuste kohta, mis on vastu võetud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt, võib esitada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 228 kaebuse ombudsmanile või pöörduda vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 263 Euroopa Liidu Kohtusse.

Amet kohaldab isikuandmete töötlemise suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (22).

Artikkel 71

Salastatud teabe kaitset käsitlevad turvaeeskirjad

Amet kohaldab turvapõhimõtteid, mis sisalduvad komisjoni turvaeeskirjades, mis käsitlevad Euroopa Liidu salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitset ning mis on sätestatud komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (23) lisas. See hõlmab muu hulgas sellise teabe vahetamist, töötlemist ja säilitamist.

Artikkel 72

Pettustevastane võitlus
  ja tulemuslikkuse seire [ME 152]

1.   Selleks et lihtsustada võitlust pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu vastavalt määrusele (EÜ) nr 1073/1999, ühineb amet kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta ja võtab vastu kõikide oma töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted, kasutades kõnealuse kokkuleppe lisas esitatud vormi.

2.   Euroopa Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda amet on rahastanud liidu vahenditest.

2a.
     
  Euroopa Kontrollikoda kontrollib ameti tulemuslikkust ja otsustusprotsessi auditite ja kontrollide kaudu. [ME 153]

3.   OLAF võib teha muu hulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruse (EÜ) nr 1073/1999 ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (24) sätetele ja korrale, et teha kindlaks, kas seoses toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidupoolset rahastamist käsitleva lepinguga on esinenud pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab Euroopa Liidu finantshuve.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad ameti ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahelised koostöölepingud ning ameti lepingud, toetuslepingud ja -otsused sätteid, milles selge sõnaga volitatakse Euroopa Kontrollikoda ja OLAFit tegema selliseid auditeid ja uurimisi vastavalt oma pädevusele.

13. PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 73

Artiklitega 12, 16, 17
  , 18
  ja 18

  41
  seotud delegeeritud õigusaktid [ME 154]

1.   Komisjonil on õigus võtta artikli 74 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse artiklite 12, 16, 17 ja 18 kohaldamisega seotud lõive ja tasusid.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmetega määratakse eelkõige kindlaks asjaolud, mille korral nõutakse lõive ja tasusid vastavalt artiklitele 12, 16, 17 ja 18, ning kõnealuste lõivude ja tasude suurus ja nende maksmise viis.

3.   Lõive ja tasusid nõutakse järgmistel juhtudel:

| a) | raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu lubade väljaandmine ja uuendamine, veeremiüksuste ja veeremitüüpide turuleviimise load, sh märge võrkude või liinidega koostalitluse kohta; |
| --- | --- |

a)

raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu lubade väljaandmine ja uuendamine, veeremiüksuste ja veeremitüüpide turuleviimise load, sh märge võrkude või liinidega koostalitluse kohta;

| b) | ohutussertifikaatide väljaandmine ja uuendamine; |
| --- | --- |

b)

ohutussertifikaatide väljaandmine ja uuendamine;

| c) | teenuste osutamine; tasud kajastavad iga üksiku teenuseosutamise tegelikku kulu; |
| --- | --- |

c)

teenuste osutamine; tasud kajastavad iga üksiku teenuseosutamise tegelikku kulu;

| d) | kaebuste menetlemine. |
| --- | --- |

d)

kaebuste menetlemine.

Kõik lõivud ja tasud väljendatakse ja makstakse eurodes.

4.   
  Ametiga seotud
  lõivude ja tasude summa määratakse selline, mis tagab, et sellekohane tulu on piisav osutatavate teenuste täieliku maksumuse katmiseks. Kõik ameti kulud, mis on seotud lõikes 3 osutatud tegevusega hõlmatud personaliga, sh tööandja proportsionaalsed maksed pensioniskeemi, peavad eelkõige kajastuma selles kulusummas. Kui lõivude ja tasudega kaetavate teenuste osutamisega kaasneb pidevalt ameti eelarve märkimisväärne tasakaalustamatus, tuleb lõivude ja tasude määr kindlasti läbi vaadata. [ME 155]

4a.
     
  Komisjonile antakse ka õigus võtta kooskõlas artikliga 74 vastu delegeeritud õigusakte, mis puudutavad raudtee-varuosade standardimist artikli 41 kohaldamisel. [ME 156]

Artikkel 74

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   
  Artiklis 73 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse
  komisjonile delegeeritakse artikli 73 kohaselt volitused määramata ajaks

  viieks aastaks
  alates käesoleva määruse jõustumisest

  jõustumise kuupäevast
  .
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Pärast aruande saamist uuendatakse volituste delegeerimist automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  . [ME 157]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 73 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 73 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole [kahe kuu] jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega [kahe kuu] võrra.

Artikkel 75

Komiteemenetlus

Komisjoni abistab nõukogu direktiivi 96/48/EÜ (25) artikli 21 alusel loodud komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

Kui on viidatud käesolevale artiklile, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

Artikkel 76

Hindamine ja läbivaatamine

1.   Komisjon tellib käesoleva määruse jõustumisest hiljemalt viie aasta möödudes ja seejärel iga viie aasta järel hinnangu eelkõige ameti ja selle töö mõju, tulemuslikkuse ja tõhususe kohta.
  Kõnealuse hinnangu andmisel võetakse arvesse raudteesektori, sotsiaalpartnerite ja tarbijaorganisatsioonide esindajate seisukohti.
  Hinnangus käsitletakse eelkõige kõiki vajadusi muuta ameti volitusi ja sellise muutmise finantsmõju. [ME 158]

2.   Komisjon edastab hindamisaruande ja oma järeldused aruande kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule ja haldusnõukogule. Hindamistulemused avalikustatakse.

3.   Iga teise hindamise käigus hinnatakse ka ameti saavutatud tulemusi, arvestades tema eesmärke, volitusi ja ülesandeid.

Artikkel 77

Üleminekusätted

1.   Amet asendab määrusega (EÜ) nr 881/2004 loodud Euroopa Raudteeagentuuri ja on seoses omandiõiguse, lepingute, õiguslike kohustuste, töölepingute, finants- ja muude kohustustega selle õigusjärglane.

2.   Erandina artiklist 43 jäävad haldusnõukogu liikmed, kes nimetati ametisse määruse (EÜ) nr 881/2004 alusel enne käesoleva määruse jõustumist, haldusnõukogu liikmeks kuni oma ametiaja lõpuni.

Erandina artiklist 49 jääb määruse (EÜ) nr 881/2004 alusel ametisse nimetatud tegevdirektor ametisse kuni oma ametiaja lõpuni.

3.   Erandina artiklist 61 jäävad kõik käesoleva määruse jõustumise kuupäeval kehtivad töölepingud jõusse kuni neis sätestatud kehtivusaja lõpuni.

3a.
     
  Amet hakkab välja andma artiklite 12, 16, 17 ja 18 kohaseid tunnistusi ja lubasid ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Kuni selle ajani kohaldavad liikmesriigid oma siseriiklikke seadusi. [ME 159]

3b.
     
  Pärast artikli 77 lõikes 3a sätestatud üheaastase perioodi möödumist võivad taotlejad kolmeaastase lisaperioodi jooksul esitada taotluse kas ametile või riiklikule ohutusasutusele. Selle perioodi jooksul võivad riiklikud ohutusasutused jätkata tunnistuste ja lubade väljaandmist, tehes artiklitest 12, 16, 17 ja 18 erandeid, kooskõlas direktiividega 2008/57/EÜ ja 2004/49/EÜ. [ME 160]

3c.
     
  Direktiivi ... [ohutusdirektiivi] artikli 10 lõikes 2a ja direktiivi [raudtee koostalitluse direktiiv] artikli 20 lõikes 9a osutatud juhtudel võivad riiklikud ohutusasutused nendes artiklites sätestatud tingimustel pärast käesoleva artikli lõikes 3b osutatud perioodi möödumist jätkata tunnistuste ja lubade väljaandmist. [ME 161]

Artikkel 78

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 881/2004 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 79

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 122.

1

(2)  ELT C 356, 5.12.2013, lk 92.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seisukoht.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsus nr 1692/96/EÜ ühenduse suuniste kohta üleeuroopalise transpordivõrgu arendamiseks (EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) uurimiste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).

8

(9)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51).

11

(12)  Komisjoni 20. mai 1998. aasta otsus 98/500/EÜ valdkondliku dialoogi komiteede loomise kohta töösuhte poolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 27).

12

(13)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse Euroopa ühtne raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse Euroopa ühtne raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

14

(15)  Komisjoni 25. jaanuari 2012. aasta otsus 2012/88/EL üleeuroopalise raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 51, 23.2.2012, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 913/2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 22).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

18

(19)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

19

(20)  EÜT 17, 6.10.1958, lk 385.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

22

(23)  Komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsus 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega muudetakse komisjoni kodukorda (EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1).

23

(24)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

24

(25)  Nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiiv 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6).

25

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/565 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/565

---

P7_TA(2014)0152

Raudtee-ettevõtjate finantskohustuste ja soodustuste tasendamine ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1192/69 raudtee-ettevõtjate finantskohustuste ja soodustuste tasendamise ühisreeglite kohta (COM(2013)0026 – C7-0026/2013 – 2013/0013(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/57)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0026), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0026),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikleid 91 ja 109, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0026/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikleid 91 ja 109, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0026/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuni 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuni 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 8. oktoobri 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 8. oktoobri 2013. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0472/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0472/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 122.

(2)  ELT C 356, 5.12.2013, lk 92.

---

P7_TC1-COD(2013)0013

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1192/69 raudtee-ettevõtjate finantskohustuste ja soodustuste tasendamise ühisreeglite kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 91 ja 109,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määruses (EMÜ) nr 1192/69 (4) on loetletud 36 raudteeveo-ettevõtjat, kellele liikmesriigid võivad hüvitada maksekohustused, mida teiste transpordiliikide ettevõtjad toetama ei pea. Normimiseeskirjade õige kohaldamise tulemuseks on see, et liikmesriigid vabastatakse riigiabist teatamise kohustusest. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määruses (EMÜ) nr 1192/69 (4) on loetletud 36 raudteeveo-ettevõtjat, kellele liikmesriigid võivad hüvitada maksekohustused, mida teiste transpordiliikide ettevõtjad toetama ei pea. Normimiseeskirjade õige kohaldamise tulemuseks on see, et liikmesriigid vabastatakse riigiabist teatamise kohustusest.

| (2) | Euroopa tasandil on vastu võetud mitmeid õigusmeetmeid, tänu millele avatakse raudtee-kaubaveoturg ja rahvusvaheline raudtee-reisijateveoturg konkurentsile, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiiviga 2012/34/EL (5), kehtestatakse teatavad aluspõhimõtted, mis muu hulgas hõlmavad seda, et raudteeveo-ettevõtjaid juhitakse samamoodi nagu äriühinguid, et raudteetaristu läbilaskevõime jaotamise ja kasutustasude määramise eest vastutavad üksused peavad olema lahutatud raudteeveoteenuseid osutavatest üksustest ja et nende raamatupidamisarvestus tuleb hoida lahus, et ELi kriteeriumide kohaselt litsentsitud mis tahes raudteeveo-ettevõtjal peaks olema juurdepääs raudteetaristule õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel ning et taristuettevõtjad võivad saada riigilt rahastamist.
  Direktiivi 2012/34/EL siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaeg on 16. juuni 2015. [ME 1] |
| --- | --- |

(2)

Euroopa tasandil on vastu võetud mitmeid õigusmeetmeid, tänu millele avatakse raudtee-kaubaveoturg ja rahvusvaheline raudtee-reisijateveoturg konkurentsile, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta direktiiviga 2012/34/EL (5), kehtestatakse teatavad aluspõhimõtted, mis muu hulgas hõlmavad seda, et raudteeveo-ettevõtjaid juhitakse samamoodi nagu äriühinguid, et raudteetaristu läbilaskevõime jaotamise ja kasutustasude määramise eest vastutavad üksused peavad olema lahutatud raudteeveoteenuseid osutavatest üksustest ja et nende raamatupidamisarvestus tuleb hoida lahus, et ELi kriteeriumide kohaselt litsentsitud mis tahes raudteeveo-ettevõtjal peaks olema juurdepääs raudteetaristule õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel ning et taristuettevõtjad võivad saada riigilt rahastamist.
  Direktiivi 2012/34/EL siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaeg on 16. juuni 2015. [ME 1]

| (3) | Määrus (EMÜ) nr 1192/69 ei ole praegu kehtivate õigusmeetmete suhtes järjekindel ega nendega kooskõlas. Pidades eelkõige silmas liberaliseeritud turgu, kus raudteeveo-ettevõtjad otseselt konkureerivad kõnealuste loetletud raudteeveo-ettevõtjatega, ei ole enam asjakohane neid kaht ettevõtjarühma erinevalt kohelda. |
| --- | --- |

(3)

Määrus (EMÜ) nr 1192/69 ei ole praegu kehtivate õigusmeetmete suhtes järjekindel ega nendega kooskõlas. Pidades eelkõige silmas liberaliseeritud turgu, kus raudteeveo-ettevõtjad otseselt konkureerivad kõnealuste loetletud raudteeveo-ettevõtjatega, ei ole enam asjakohane neid kaht ettevõtjarühma erinevalt kohelda.

| (4) | Sellest tulenevalt on asjakohane tunnistada kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1192/69, et aegunud õigusakti tühistamisega kõrvaldada vastuolud ELi õiguskorraga ja lihtsustada seda, |
| --- | --- |

(4)

Sellest tulenevalt on asjakohane tunnistada kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1192/69, et aegunud õigusakti tühistamisega kõrvaldada vastuolud ELi õiguskorraga ja lihtsustada seda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrus (EMÜ) nr 1192/69 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval

  kaks aastat
  pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. [ME 2]

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 122.

1

(2)  ELT C 356, 5.12.2013, lk 92.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seisukoht.

3

(4)  Nõukogu 26. juuni 1969. aasta määrus (EMÜ) nr 1192/69 raudtee-ettevõtjate finantskohustuste ja soodustuste tasendamise ühisreeglite kohta (EÜT L 156, 28.6.1969, lk 8).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiviga 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (uuesti sõnastatud) (

  ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

5

ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/567 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/567

---

P7_TA(2014)0153

Tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamine ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise kohta ning määruse (EL) nr 996/2010 muutmise ja direktiivi 2003/42/EÜ, komisjoni määruse (EÜ) nr 1321/2007 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1330/2007 kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2012)0776 – C7-0418/2012 – 2012/0361(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/58)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0776), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0776),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0418/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0418/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. aprilli 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. aprilli 2013. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 2. detsembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 2. detsembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0317/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0317/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 198, 10.7.2013, lk 73.

---

P7_TC1-COD(2012)0361

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 376/2014) lõplikule kujule).

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/568 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/568

---

P7_TA(2014)0154

Sõidukisisese eCall-süsteemi kasutuselevõtmine ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb sõidukisisese automaatsete hädaabikõnede eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ (COM(2013)0316 – C7-0174/2013 – 2013/0165(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/59)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0316), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0316),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0174/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0174/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0106/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0106/2014),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 47.

---

P7_TC1-COD(2013)0165

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb hädaabinumbri 112 teenusel põhineva sõidukisisese automaatsete hädaabikõnede eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ [ME 1]

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori arvamust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ (3) on kehtestatud põhjalik liidu tüübikinnituse süsteem mootorsõidukitele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ (3) on kehtestatud põhjalik liidu tüübikinnituse süsteem mootorsõidukitele.

| (2) | ELi tasandil ühtlustati mootorsõidukite turva- ja keskkonnaküsimustega seotud tüübikinnituste erinevad tehnilised nõuded, et tagada kogu ELis liiklusohutuse kõrge tase. |
| --- | --- |

(2)

ELi tasandil ühtlustati mootorsõidukite turva- ja keskkonnaküsimustega seotud tüübikinnituste erinevad tehnilised nõuded, et tagada kogu ELis liiklusohutuse kõrge tase.

| (2a) | eCall-teenuse kasutuselevõtmine nii, et see oleks kättesaadav kõigis sõidukites ja kõigis liikmesriikides, on olnud 2003. aastast saadik üks liidu tähtsamaid liiklusohutuse prioriteete. Selle eesmärgi saavutamiseks vabatahtlikkuse alusel on käivitatud mitmeid algatusi, kuid siiani ei ole piisavat edu saavutatud. [ME 2] |
| --- | --- |

(2a)

eCall-teenuse kasutuselevõtmine nii, et see oleks kättesaadav kõigis sõidukites ja kõigis liikmesriikides, on olnud 2003. aastast saadik üks liidu tähtsamaid liiklusohutuse prioriteete. Selle eesmärgi saavutamiseks vabatahtlikkuse alusel on käivitatud mitmeid algatusi, kuid siiani ei ole piisavat edu saavutatud. [ME 2]

| (3) | Liiklusohutuse parandamiseks esitatakse
  komisjoni 21. augusti 2009. aasta
  teatises „Aeg rakendada automaatse hädaabikõne süsteem eCall“
   (4)
  uusi meetmeid, millega kiirendada sõidukisisese hädaabikõne süsteemi rakendamist

  rakendamiseks
  ELis. Ühe soovitatud meetme kohaselt muudetakse
  hädaabinumbril 112 põhineva
  eCall-süsteemi sõidukisisese osa paigaldamine kohustuslikuks kõigi uute sõidukite puhul alates sõidukikategooriatest M1 ja N1 vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisas esitatud määratlustele. [ME 3] |
| --- | --- |

(3)

Liiklusohutuse parandamiseks esitatakse
  komisjoni 21. augusti 2009. aasta
  teatises „Aeg rakendada automaatse hädaabikõne süsteem eCall“
   (4)
  uusi meetmeid, millega kiirendada sõidukisisese hädaabikõne süsteemi rakendamist

  rakendamiseks
  ELis. Ühe soovitatud meetme kohaselt muudetakse
  hädaabinumbril 112 põhineva
  eCall-süsteemi sõidukisisese osa paigaldamine kohustuslikuks kõigi uute sõidukite puhul alates sõidukikategooriatest M1 ja N1 vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisas esitatud määratlustele. [ME 3]

| (4) | Euroopa Parlament kiitis 3. juulil 2012 heaks aruande „Kodanikele mõeldud uus hädaabikõne teenus eCall“, milles kutsuti komisjoni üles esitama direktiivi 2007/46/EÜ raames ettepaneku, millega tagada hädaabinumbrile 112 tehtavatel kõnedel põhineva avaliku eCall-süsteemi kohustuslik kasutuselevõtmine 2015. aastaks. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlament kiitis 3. juulil 2012 heaks aruande „Kodanikele mõeldud uus hädaabikõne teenus eCall“, milles kutsuti komisjoni üles esitama direktiivi 2007/46/EÜ raames ettepaneku, millega tagada hädaabinumbrile 112 tehtavatel kõnedel põhineva avaliku eCall-süsteemi kohustuslik kasutuselevõtmine 2015. aastaks.

| (4a) | Kõikjal liidus on endiselt vaja parandada hädaabinumbri 112 teenuse toimimist, et hädaolukorras toimuks abi andmine kiirelt ja tõhusalt. [ME 4] |
| --- | --- |

(4a)

Kõikjal liidus on endiselt vaja parandada hädaabinumbri 112 teenuse toimimist, et hädaolukorras toimuks abi andmine kiirelt ja tõhusalt. [ME 4]

| (5) | Loodetakse, et
  tänu hädaabiteenuste kiirele käivitamisele aitab
  ELi eCall-süsteem aitab vähendada nii surmaga lõppevate liiklusõnnetuste arvu ELis kui ka liiklusõnnetuste põhjustatud vigastuste raskusastet.
  Hädaabinumbril 112 põhineva
  eCall-süsteemi kohustuslik kasutuselevõtmine
  koos eCall-kõnede edastamiseks ja häirekeskustes vastuvõtmiseks nõutava elektrooniliste sidevõrkude taristu vajaliku ja kooskõlastatud kaasajastamisega
  muudaks kõnealuse teenuse kättesaadavaks kõigile kodanikele ning aitaks seega vähendada inimkannatusi ja

  tõsiste vigastuste ja surmajuhtumite arvu ning
  tervishoiu- ning

  , õnnetuste tõttu tekkinud ummikutest tingitud ja
  muid kulusid. [ME 5] |
| --- | --- |

(5)

Loodetakse, et
  tänu hädaabiteenuste kiirele käivitamisele aitab
  ELi eCall-süsteem aitab vähendada nii surmaga lõppevate liiklusõnnetuste arvu ELis kui ka liiklusõnnetuste põhjustatud vigastuste raskusastet.
  Hädaabinumbril 112 põhineva
  eCall-süsteemi kohustuslik kasutuselevõtmine
  koos eCall-kõnede edastamiseks ja häirekeskustes vastuvõtmiseks nõutava elektrooniliste sidevõrkude taristu vajaliku ja kooskõlastatud kaasajastamisega
  muudaks kõnealuse teenuse kättesaadavaks kõigile kodanikele ning aitaks seega vähendada inimkannatusi ja

  tõsiste vigastuste ja surmajuhtumite arvu ning
  tervishoiu- ning

  , õnnetuste tõttu tekkinud ummikutest tingitud ja
  muid kulusid. [ME 5]

| (5a) | eCall-süsteem kujutab endast olulist, paljudest osapooltest koosnevat ja inimelude ohutusega tegelevat mehhanismi. Seepärast on tähtis tagada käesoleva määrusega selle kohustuste pool, nii et kasutajatel oleks eCall-süsteemi vastu täielik usaldus ja see toimiks sujuvalt. [ME 6] |
| --- | --- |

(5a)

eCall-süsteem kujutab endast olulist, paljudest osapooltest koosnevat ja inimelude ohutusega tegelevat mehhanismi. Seepärast on tähtis tagada käesoleva määrusega selle kohustuste pool, nii et kasutajatel oleks eCall-süsteemi vastu täielik usaldus ja see toimiks sujuvalt. [ME 6]

| (6) | Hädaolukorras
  täpse positsioneerimisteabega varustamisel on
  hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemi tõhusas toimimises täita oluline osa. Seetõttu on asjakohane nõuda süsteemi ühilduvust satelliitnavigatsiooni programmide osutatud teenustega, sealhulgas

  eelkõige
  programmide Galileo ja EGNOS raames loodud süsteemidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses
  (EL) nr 1285/2013

  (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta
   (5). [ME 7] |
| --- | --- |

(6)

Hädaolukorras
  täpse positsioneerimisteabega varustamisel on
  hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemi tõhusas toimimises täita oluline osa. Seetõttu on asjakohane nõuda süsteemi ühilduvust satelliitnavigatsiooni programmide osutatud teenustega, sealhulgas

  eelkõige
  programmide Galileo ja EGNOS raames loodud süsteemidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses
  (EL) nr 1285/2013

  (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta
   (5). [ME 7]

| (7) | Sõidukite
  hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemiga varustamise kohustus peaks esialgselt kehtima ainult uute

  uut tüüpi
  sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite suhtes (kategooriad M1 ja N1), millel on juba olemas asjaomane käivitusmehhanism.
  Komisjonil tuleks täpsemalt analüüsida võimalust laiendada hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi rakendamise nõuet lähitulevikus ka muudele sõidukikategooriatele, nt raskeveokitele, bussidele, kaherattalistele mootorsõidukitele ja põllumajandustraktoritele, ning vajaduse korral esitada vastav seadusandlik ettepanek. [ME 8] |
| --- | --- |

(7)

Sõidukite
  hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemiga varustamise kohustus peaks esialgselt kehtima ainult uute

  uut tüüpi
  sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite suhtes (kategooriad M1 ja N1), millel on juba olemas asjaomane käivitusmehhanism.
  Komisjonil tuleks täpsemalt analüüsida võimalust laiendada hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi rakendamise nõuet lähitulevikus ka muudele sõidukikategooriatele, nt raskeveokitele, bussidele, kaherattalistele mootorsõidukitele ja põllumajandustraktoritele, ning vajaduse korral esitada vastav seadusandlik ettepanek. [ME 8]

| (7a) | Pärast 2015. aasta 1. oktoobrit toodetud praeguste sõidukitüüpide varustamist hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga tuleks selle laialdasema kasutuselevõtu huvides edendada. Enne 1. oktoobrit 2015 tüübikinnituse saanud sõidukitüüpidele võib eCall-süsteemi paigaldada vabatahtlikult. [ME 9] |
| --- | --- |

(7a)

Pärast 2015. aasta 1. oktoobrit toodetud praeguste sõidukitüüpide varustamist hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga tuleks selle laialdasema kasutuselevõtu huvides edendada. Enne 1. oktoobrit 2015 tüübikinnituse saanud sõidukitüüpidele võib eCall-süsteemi paigaldada vabatahtlikult. [ME 9]

| (7b) | Ühisel üleeuroopalisel hädaabinumbril („hädaabinumber 112“) põhinev avalik koostalitlusvõimeline kogu liitu hõlmav eCall-teenus ja eCall-erateenused (kolmanda osapoole eCall-teenus) võivad eksisteerida kõrvuti, kui võetakse vastu tarbijale teenuse järjepideva pakkumise tagamiseks vajalikud meetmed . Numbril 112 põhineva avaliku eCall-teenuse järjepidevuse tagamiseks sõiduki eluea jooksul kõigis liikmesriikides ja tagamaks, et numbril 112 põhinev avalik eCall-teenus on alati automaatselt kättesaadav, tuleks kõik sõidukid varustada numbril 112 põhineva avaliku eCall-teenusega olenemata sellest, kas sõiduki ostja valib eCall-erateenuse või mitte. [ME 10] |
| --- | --- |

(7b)

Ühisel üleeuroopalisel hädaabinumbril („hädaabinumber 112“) põhinev avalik koostalitlusvõimeline kogu liitu hõlmav eCall-teenus ja eCall-erateenused (kolmanda osapoole eCall-teenus) võivad eksisteerida kõrvuti, kui võetakse vastu tarbijale teenuse järjepideva pakkumise tagamiseks vajalikud meetmed . Numbril 112 põhineva avaliku eCall-teenuse järjepidevuse tagamiseks sõiduki eluea jooksul kõigis liikmesriikides ja tagamaks, et numbril 112 põhinev avalik eCall-teenus on alati automaatselt kättesaadav, tuleks kõik sõidukid varustada numbril 112 põhineva avaliku eCall-teenusega olenemata sellest, kas sõiduki ostja valib eCall-erateenuse või mitte. [ME 10]

| (7c) | Tarbijatele tuleks anda realistlik ülevaade sõidukisisesest hädaabinumbril 112 põhinevast eCall-süsteemist ja ka eCall-erasüsteemist, kui viimane on sõidukis olemas, samuti igakülgset ja usaldusväärset teavet pakutavate hädaabikõne-erateenustega kaasnevate lisafunktsioonide või -teenuste kohta, turul pakutavate sõidukisiseste abi- või hädaabikõnerakenduste kohta ning kolmanda isiku teenuste ostmise puhul teenuse eeldatava taseme ja sellega seotud kulude kohta. Hädaabinumbril 112 põhinev eCall-süsteem on avalik üldhuviteenus ja peaks seepärast olema kõigile tarbijatele tasuta kättesaadav. [ME 11] |
| --- | --- |

(7c)

Tarbijatele tuleks anda realistlik ülevaade sõidukisisesest hädaabinumbril 112 põhinevast eCall-süsteemist ja ka eCall-erasüsteemist, kui viimane on sõidukis olemas, samuti igakülgset ja usaldusväärset teavet pakutavate hädaabikõne-erateenustega kaasnevate lisafunktsioonide või -teenuste kohta, turul pakutavate sõidukisiseste abi- või hädaabikõnerakenduste kohta ning kolmanda isiku teenuste ostmise puhul teenuse eeldatava taseme ja sellega seotud kulude kohta. Hädaabinumbril 112 põhinev eCall-süsteem on avalik üldhuviteenus ja peaks seepärast olema kõigile tarbijatele tasuta kättesaadav. [ME 11]

| (8) | Sõidukite
  kohustuslik varustamine hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemiga kohustuslik varustamine ei tohiks piirata kõigi sidusrühmade (nagu näiteks autotootjad ja sõltumatud ettevõtjad) õigust pakkuda täiendavaid hädaabi- ja/või lisaväärtusteenuseid, mis oleksid hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga paralleelsed või toetuksid sellele. Kõnealused täiendavad teenused

  Ükski täiendav teenus
  ei tohiks siiski autojuhi tähelepanu liigselt häirida
  ega mõjutada hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi toimimist ja häirekeskuste tõhusat tööd.


  Hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem ja lisandväärtusega või erateenuseid pakkuv süsteem peaksid olema selliselt konstrueeritud, et nende vahel ei saa isikuandmeid vahetada. Nimetatud teenuste pakkumise korral peaksid need olema kooskõlas kehtivate ohutus-, turvalisus- ja andmekaitsealaste õigusaktidega ja jääma alati tarbija vabatahtlikuks valikuks
  . [ME 12] |
| --- | --- |

(8)

Sõidukite
  kohustuslik varustamine hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemiga kohustuslik varustamine ei tohiks piirata kõigi sidusrühmade (nagu näiteks autotootjad ja sõltumatud ettevõtjad) õigust pakkuda täiendavaid hädaabi- ja/või lisaväärtusteenuseid, mis oleksid hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga paralleelsed või toetuksid sellele. Kõnealused täiendavad teenused

  Ükski täiendav teenus
  ei tohiks siiski autojuhi tähelepanu liigselt häirida
  ega mõjutada hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi toimimist ja häirekeskuste tõhusat tööd.


  Hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem ja lisandväärtusega või erateenuseid pakkuv süsteem peaksid olema selliselt konstrueeritud, et nende vahel ei saa isikuandmeid vahetada. Nimetatud teenuste pakkumise korral peaksid need olema kooskõlas kehtivate ohutus-, turvalisus- ja andmekaitsealaste õigusaktidega ja jääma alati tarbija vabatahtlikuks valikuks
  . [ME 12]

| (9) | Tarbijatele vaba valiku ja ausa konkurentsi tagamiseks ning innovatsiooni julgustamiseks ja maailmaturul ELi infotehnoloogia tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks peaks kõigil sõltumatutel ettevõtjatel olema tasuta ja diskrimineerimata juurdepääs sõidukisisesele eCall-süsteemile ning süsteemi aluseks peaks

  hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi aluseks
  olema koostalitlusvõimeline ja, avatud juurdepääsuga
  , turvaline ja standarditud
  platvorm võimalikele tulevastele sõidukisisestele rakendustele või teenustele.
  Kuna selleks on vaja tehnilist ja õiguslikku tuge, peaks komisjon kõigi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas sõidukitootjate ja sõltumatute ettevõtjatega konsulteerides viivitamatult hindama kõiki sellise avatud juurdepääsuga platvormi edendamise ja tagamise võimalusi ning vajaduse korral esitama vastava seadusandliku ettepaneku. Lisaks tuleks selgitada, millistel tingimustel võivad lisandväärtust andvaid teenuseid osutavad kolmandad osapooled saada juurdepääsu hädaabinumbril 112 põhinevas sõidukisiseses süsteemis salvestatud andmetele. Samuti peab hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem olema kõigile sõltumatutele ettevõtjatele tasuta ja ilma diskrimineerimata juurdepääsetav remondi- ja hooldustööde tegemiseks. [ME 13] |
| --- | --- |

(9)

Tarbijatele vaba valiku ja ausa konkurentsi tagamiseks ning innovatsiooni julgustamiseks ja maailmaturul ELi infotehnoloogia tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks peaks kõigil sõltumatutel ettevõtjatel olema tasuta ja diskrimineerimata juurdepääs sõidukisisesele eCall-süsteemile ning süsteemi aluseks peaks

  hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi aluseks
  olema koostalitlusvõimeline ja, avatud juurdepääsuga
  , turvaline ja standarditud
  platvorm võimalikele tulevastele sõidukisisestele rakendustele või teenustele.
  Kuna selleks on vaja tehnilist ja õiguslikku tuge, peaks komisjon kõigi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas sõidukitootjate ja sõltumatute ettevõtjatega konsulteerides viivitamatult hindama kõiki sellise avatud juurdepääsuga platvormi edendamise ja tagamise võimalusi ning vajaduse korral esitama vastava seadusandliku ettepaneku. Lisaks tuleks selgitada, millistel tingimustel võivad lisandväärtust andvaid teenuseid osutavad kolmandad osapooled saada juurdepääsu hädaabinumbril 112 põhinevas sõidukisiseses süsteemis salvestatud andmetele. Samuti peab hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem olema kõigile sõltumatutele ettevõtjatele tasuta ja ilma diskrimineerimata juurdepääsetav remondi- ja hooldustööde tegemiseks. [ME 13]

| (9a) | Mis tahes täiendavate sõidukisiseste rakenduste või teenuste kasutuselevõtmine ei tohi käesoleva määruse jõustamist ja kohaldamist pidurdada. [ME 14] |
| --- | --- |

(9a)

Mis tahes täiendavate sõidukisiseste rakenduste või teenuste kasutuselevõtmine ei tohi käesoleva määruse jõustamist ja kohaldamist pidurdada. [ME 14]

| (10) | Tüübikinnitussüsteemi ühtsuse säilitamiseks tuleks käesoleva määruse kohaldamisel heaks kiita ainult täielikult katsetuse läbinud
  hädaabinumbril 112 põhinevad
  sõidukisisesed eCall-süsteemid. |
| --- | --- |

(10)

Tüübikinnitussüsteemi ühtsuse säilitamiseks tuleks käesoleva määruse kohaldamisel heaks kiita ainult täielikult katsetuse läbinud
  hädaabinumbril 112 põhinevad
  sõidukisisesed eCall-süsteemid.

| (10a) | Hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem kui hädaabisüsteem peab olema võimalikult töökindel. Tuleks tagada miinimumteabe ning audiokõne ülekande täpsus ja kvaliteet ning numbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi pikaealisuse ja vastupidavuse tagamiseks tuleks töötada välja ühtne kontrollirežiim. Korrapäraselt tuleks teostada perioodilist tehnilist kontrolli vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/45/EL

   (6)

  . Üksikasjalikud sätted kontrolli kohta tuleks lisada nimetatud määruse lisasse. [ME 15] |
| --- | --- |

(10a)

Hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem kui hädaabisüsteem peab olema võimalikult töökindel. Tuleks tagada miinimumteabe ning audiokõne ülekande täpsus ja kvaliteet ning numbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi pikaealisuse ja vastupidavuse tagamiseks tuleks töötada välja ühtne kontrollirežiim. Korrapäraselt tuleks teostada perioodilist tehnilist kontrolli vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/45/EL

   (6)

  . Üksikasjalikud sätted kontrolli kohta tuleks lisada nimetatud määruse lisasse. [ME 15]

| (11) | Direktiivi 2007/46/EÜ alusel ei kohaldata väikeseeriana toodetud sõidukite suhtes kohustust, mis käsitleb reisijate kaitset laup- ja külgkokkupõrke korral. Seetõttu ei tuleks kõnealuste väikeseeriana toodetud sõidukite suhtes kohaldada ka kohustust täita
  käesolevas määruses sätestatud
  eCall-süsteemi nõudeid. [ME 16] |
| --- | --- |

(11)

Direktiivi 2007/46/EÜ alusel ei kohaldata väikeseeriana toodetud sõidukite suhtes kohustust, mis käsitleb reisijate kaitset laup- ja külgkokkupõrke korral. Seetõttu ei tuleks kõnealuste väikeseeriana toodetud sõidukite suhtes kohaldada ka kohustust täita
  käesolevas määruses sätestatud
  eCall-süsteemi nõudeid. [ME 16]

| (12) | Eriotstarbeliste sõidukite suhtes ei kohaldata käesolevas määruses sätestatud eCall-süsteemi nõudeid ainult juhul, kui juhtumipõhiselt on tüübikinnitusasutused seisukohal, et teatav sõiduk ei vasta kõnealustele nõuetele seetõttu, et tegemist on eriotstarbelise sõidukiga.
  [ME 17] |
| --- | --- |

(12)

Eriotstarbeliste sõidukite suhtes ei kohaldata käesolevas määruses sätestatud eCall-süsteemi nõudeid ainult juhul, kui juhtumipõhiselt on tüübikinnitusasutused seisukohal, et teatav sõiduk ei vasta kõnealustele nõuetele seetõttu, et tegemist on eriotstarbelise sõidukiga.
  [ME 17]

| (13) | Vastavalt artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma soovitustele, mis esitati 26. septembril 2006 vastu võetud töödokumendis eCall-algatuse mõju kohta andmekaitsele ja eraelu puutumatusele, peab sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu teostatav isikuandmete töötlemine toimuma kooskõlas isikuandmete kaitse eeskirjadega, mis on sätestatud

  Käesoleva määruse kontekstis toimuvat isikuandmete töötlemist reguleerivad
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis

  direktiiv
  95/46/EÜ (7)
  üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivis

  direktiiv
  2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)
   (8)

  ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 7 ja 8. Seetõttu peab igasugune hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu toimuv andmetöötlus olema kooskõlas nende direktiividega ja toimuma liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige nimetatud direktiivide kohaselt liikmesriikide poolt määratud sõltumatute avalike asutuste järelevalve all
  , tagamaks, et
  numbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemiga varustatud sõidukid, mis tavaolukorras on seotud hädaabinumbriga 112, ei oleks jälgitavad ja nende suhtes ei kohaldataks pidevat seiret ning
  hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemi edastatav teave sisaldaks
  üksnes häirekeskuste poolt
  hädaabikõnede asjakohaseks käsitlemiseks nõutavaid miinimumandmeid
  ning et isikuandmeid järgnevalt ei salvestataks
  .
  Andmesubjekti nõusolekul või pooltevahelise lepingu kohaselt võib kohaldada muid tingimusi teise, hädaabinumbril 112 põhinevale sõidukisisesele eCall-süsteemile lisaks sõidukisse paigaldatud hädaabikõnede süsteemi suhtes, kuid see süsteem peab ikkagi vastama nimetatud direktiividele
  . [ME 18] |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma soovitustele, mis esitati 26. septembril 2006 vastu võetud töödokumendis eCall-algatuse mõju kohta andmekaitsele ja eraelu puutumatusele, peab sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu teostatav isikuandmete töötlemine toimuma kooskõlas isikuandmete kaitse eeskirjadega, mis on sätestatud

  Käesoleva määruse kontekstis toimuvat isikuandmete töötlemist reguleerivad
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis

  direktiiv
  95/46/EÜ (7)
  üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivis

  direktiiv
  2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)
   (8)

  ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 7 ja 8. Seetõttu peab igasugune hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu toimuv andmetöötlus olema kooskõlas nende direktiividega ja toimuma liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige nimetatud direktiivide kohaselt liikmesriikide poolt määratud sõltumatute avalike asutuste järelevalve all
  , tagamaks, et
  numbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemiga varustatud sõidukid, mis tavaolukorras on seotud hädaabinumbriga 112, ei oleks jälgitavad ja nende suhtes ei kohaldataks pidevat seiret ning
  hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemi edastatav teave sisaldaks
  üksnes häirekeskuste poolt
  hädaabikõnede asjakohaseks käsitlemiseks nõutavaid miinimumandmeid
  ning et isikuandmeid järgnevalt ei salvestataks
  .
  Andmesubjekti nõusolekul või pooltevahelise lepingu kohaselt võib kohaldada muid tingimusi teise, hädaabinumbril 112 põhinevale sõidukisisesele eCall-süsteemile lisaks sõidukisse paigaldatud hädaabikõnede süsteemi suhtes, kuid see süsteem peab ikkagi vastama nimetatud direktiividele
  . [ME 18]

| (13a) | Käesolevas määruses võetakse arvesse direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel asutatud töörühma soovitusi, mis esitati 26. septembril 2006 vastu võetud töödokumendis eCall-algatuse mõju kohta andmekaitsele ja eraelu puutumatusele

   (9)
  . [ME-d 19 ja 90] |
| --- | --- |

(13a)

Käesolevas määruses võetakse arvesse direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel asutatud töörühma soovitusi, mis esitati 26. septembril 2006 vastu võetud töödokumendis eCall-algatuse mõju kohta andmekaitsele ja eraelu puutumatusele

   (9)
  . [ME-d 19 ja 90]

| (13b) | Sõidukitootjad peavad tehniliste nõuete täitmisel integreerima sõidukisisestesse süsteemidesse andmekaitset käsitlevad tehnilised meetmed ja järgima lõimitud andmekaitse põhimõtet. [ME 20] |
| --- | --- |

(13b)

Sõidukitootjad peavad tehniliste nõuete täitmisel integreerima sõidukisisestesse süsteemidesse andmekaitset käsitlevad tehnilised meetmed ja järgima lõimitud andmekaitse põhimõtet. [ME 20]

| (14) | Euroopa standardiorganisatsioonid ETSI ja CEN on käesolevas määruses osutatud üleeuroopalise eCall-teenuse rakendamiseks välja töötanud ühised standardid, mida tuleks käesoleva määruse puhul kohaldada, kuna see lihtsustaks sõidukisisese eCall-teenuse arengut, tagaks teenuse koostalitlusvõime ja pidevuse kogu ELis ning vähendaks rakenduskulusid kogu ELi jaoks. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa standardiorganisatsioonid ETSI ja CEN on käesolevas määruses osutatud üleeuroopalise eCall-teenuse rakendamiseks välja töötanud ühised standardid, mida tuleks käesoleva määruse puhul kohaldada, kuna see lihtsustaks sõidukisisese eCall-teenuse arengut, tagaks teenuse koostalitlusvõime ja pidevuse kogu ELis ning vähendaks rakenduskulusid kogu ELi jaoks.

| (15) | Hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemiga seotud ühtsete tehniliste nõuete kohaldamise tagamiseks tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 vastu õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad asjaomaste standardite kohaldamist katsetamisel, isikuandmete ja eraelu kaitset ning teatavatele M1- ja N1-kategooria sõidukitele või sõidukiklassidele tehtavaid erandeid. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  , eelkõige konsulteeriks Euroopa andmekaitseinspektori, direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel loodud töörühma ja tarbijakaitseorganisatsioonidega
  . Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 21] |
| --- | --- |

(15)

Hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemiga seotud ühtsete tehniliste nõuete kohaldamise tagamiseks tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 vastu õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad asjaomaste standardite kohaldamist katsetamisel, isikuandmete ja eraelu kaitset ning teatavatele M1- ja N1-kategooria sõidukitele või sõidukiklassidele tehtavaid erandeid. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  , eelkõige konsulteeriks Euroopa andmekaitseinspektori, direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel loodud töörühma ja tarbijakaitseorganisatsioonidega
  . Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 21]

| (16) | Sõidukitootjatele tuleks anda käesoleva määruse tehniliste nõuetega kohanemiseks piisavalt aega
  , et kohaneda käesoleva määruse ja selle põhjal vastu võetud delegeeritud õigusaktide tehniliste nõuetega, et nad saaksid nõuetekohaselt läbi viia vajalikud uuringud ja katsed erinevates tingimustes ja seeläbi tagada numbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi täieliku töökindluse
  . [ME 22] |
| --- | --- |

(16)

Sõidukitootjatele tuleks anda käesoleva määruse tehniliste nõuetega kohanemiseks piisavalt aega
  , et kohaneda käesoleva määruse ja selle põhjal vastu võetud delegeeritud õigusaktide tehniliste nõuetega, et nad saaksid nõuetekohaselt läbi viia vajalikud uuringud ja katsed erinevates tingimustes ja seeläbi tagada numbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi täieliku töökindluse
  . [ME 22]

| (17) | Käesoleva määruse puhul on direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud EÜ tüübikinnitusmenetluse kontekstis tegemist uue üksikmäärusega ning seetõttu tuleks kõnealuse direktiivi I, III, IV, VI ja IX lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määruse puhul on direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud EÜ tüübikinnitusmenetluse kontekstis tegemist uue üksikmäärusega ning seetõttu tuleks kõnealuse direktiivi I, III, IV, VI ja IX lisa vastavalt muuta.

| (18) | Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva määruse eesmärki – siseturu väljakujundamist ühtsete tehniliste nõuete kehtestamise kaudu
  hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemiga varustatud uutele tüübikinnitusega sõidukitele – piisavalt saavutada ning seda on meetme ulatuse tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(18)

Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva määruse eesmärki – siseturu väljakujundamist ühtsete tehniliste nõuete kehtestamise kaudu
  hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemiga varustatud uutele tüübikinnitusega sõidukitele – piisavalt saavutada ning seda on meetme ulatuse tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse sõidukite EÜ tüübikinnituse tehnilised nõuded seoses
  hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemiga.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse M1- ja N1-kategooria sõidukite suhtes, nagu on määratletud direktiivi 2007/46/EÜ II lisa punktides 1.1.1 ja 1.2.1.

Käesolevat määrust ei kohaldata väikeseeriana toodetud sõidukite suhtes. [ME 23]

Artikkel 3

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse lisaks direktiivi 2007/46/EÜ artiklis 3 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 305/2013

   (10)

  artiklis 2 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid: [ME 24]

| (1) | „
  hädaabinumbril 112 põhinev
  sõidukisisene eCall-süsteem“ – süsteem

  hädaabisüsteem
  ,
  mis koosneb sõidukisisestest seadmetest ja vahenditest eCall-kõne edastamise käivitamiseks, juhtimiseks ja teostamiseks
  , mis aktiveeritakse kas automaatselt sõidukisiseste andurite kaudu või käsitsi ja mis edastab
  avalike
  mobiilsidevõrkude kaudu
  signaale
  standarditud miinimumteabe
  edasiandmiseks
  ja loob hädaabinumbril 112 põhineva audiokanali
  loomiseks
  sõidukis viibivate isikute ning
  sobiva
  häirekeskuse vahel; [ME 25. Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses] |
| --- | --- |

(1)

„
  hädaabinumbril 112 põhinev
  sõidukisisene eCall-süsteem“ – süsteem

  hädaabisüsteem
  ,
  mis koosneb sõidukisisestest seadmetest ja vahenditest eCall-kõne edastamise käivitamiseks, juhtimiseks ja teostamiseks
  , mis aktiveeritakse kas automaatselt sõidukisiseste andurite kaudu või käsitsi ja mis edastab
  avalike
  mobiilsidevõrkude kaudu
  signaale
  standarditud miinimumteabe
  edasiandmiseks
  ja loob hädaabinumbril 112 põhineva audiokanali
  loomiseks
  sõidukis viibivate isikute ning
  sobiva
  häirekeskuse vahel; [ME 25. Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses]

| (2) | „sõidukisisene süsteem“ – sõidukisisene varustus koos vahenditega eCall-ülekande algatamiseks, juhtimiseks ja teostamiseks üldkasutatava traadita mobiilsidevõrgu kaudu, millega luuakse sõidukiga ühendus, ning vahendid eCall-teenuste teostamiseks üldkasutatava traadita mobiilsidevõrgu kaudu.
  [ME-d 26 ja 80] |
| --- | --- |

(2)

„sõidukisisene süsteem“ – sõidukisisene varustus koos vahenditega eCall-ülekande algatamiseks, juhtimiseks ja teostamiseks üldkasutatava traadita mobiilsidevõrgu kaudu, millega luuakse sõidukiga ühendus, ning vahendid eCall-teenuste teostamiseks üldkasutatava traadita mobiilsidevõrgu kaudu.
  [ME-d 26 ja 80]

| (2a) | „eCall“ – hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu tehtav sõidukisisene hädaabikõne hädaabinumbrile 112; [ME 27] |
| --- | --- |

(2a)

„eCall“ – hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu tehtav sõidukisisene hädaabikõne hädaabinumbrile 112; [ME 27]

| (2b) | „häirekeskus“ – füüsiline koht, kus ametiasutuse või asjaomase liikmesriigi poolt tunnustatud eraorganisatsiooni vastutusel hädaabikõnedele esimesena vastatakse; [ME 28] |
| --- | --- |

(2b)

„häirekeskus“ – füüsiline koht, kus ametiasutuse või asjaomase liikmesriigi poolt tunnustatud eraorganisatsiooni vastutusel hädaabikõnedele esimesena vastatakse; [ME 28]

| (2c) | „miinimumteave“ – teave, mis on kindlaks määratud standardiga „Maanteetranspordi ja -liikluse telemaatika – eSafety – automaatse hädaabikõne kaudu edastatav miinimumteave“ (EN 15722) ja mis edastatakse eCall-häirekeskusele; [ME 29] |
| --- | --- |

(2c)

„miinimumteave“ – teave, mis on kindlaks määratud standardiga „Maanteetranspordi ja -liikluse telemaatika – eSafety – automaatse hädaabikõne kaudu edastatav miinimumteave“ (EN 15722) ja mis edastatakse eCall-häirekeskusele; [ME 29]

| (2d) | „sõidukisisesed seadmed“ – alaliselt sõidukisse paigaldatud seadmed, mis pakuvad või omavad juurdepääsu sõidukisisestele andmetele, mis on vajalikud miinimumteabe edastamiseks eCall-kõnega üldkasutatava traadita mobiilsidevõrgu kaudu; [ME 30] |
| --- | --- |

(2d)

„sõidukisisesed seadmed“ – alaliselt sõidukisse paigaldatud seadmed, mis pakuvad või omavad juurdepääsu sõidukisisestele andmetele, mis on vajalikud miinimumteabe edastamiseks eCall-kõnega üldkasutatava traadita mobiilsidevõrgu kaudu; [ME 30]

| (2e) | „üldkasutatav traadita mobiilsidevõrk“ – traadita mobiilsidevõrk, mis on üldsusele kättesaadav vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividele 2002/21/EÜ

   (11)

  ja 2002/22/EÜ

   (12)
  . [ME 31] |
| --- | --- |

(2e)

„üldkasutatav traadita mobiilsidevõrk“ – traadita mobiilsidevõrk, mis on üldsusele kättesaadav vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividele 2002/21/EÜ

   (11)

  ja 2002/22/EÜ

   (12)
  . [ME 31]

Artikkel 4

Tootjate üldised kohustused

Tootjad tõendavad, et kõik artiklis 2 osutatud uued sõidukitüübid on vastavalt käesolevale määrusele ja käesoleva määruse alusel vastuvõetud delegeeritud õigusaktidele varustatud
  sisseehitatud, hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemiga. [ME 32]

Artikkel 5

Tootjate erikohustused

1.   Tootjad tagavad, et kõik uued sõidukitüübid toodetakse ja neile antakse tüübikinnitus vastavalt käesolevas määruses ja käesoleva määruse alusel vastuvõetud delegeeritud õigusaktides sätestatud nõuetele.

2.   Tootjad tõendavad, et kõik uued sõidukitüübid toodetakse selliselt, et liidu territooriumil aset leidva raske liiklusõnnetuse korral
  , mis tuvastatakse ühe või mitme sõidukis oleva anduri ja/või protsessori aktiveerumise abil,
  on tagatud eCall-kõne automaatne ühendumine Euroopa ühtse hädaabinumbriga 112. [ME 33]

Tootjad tõendavad, et uued sõidukid

  sõidukitüübid
  toodetakse selliselt, et eCall-kõne ühendumine Euroopa ühtse

  ühendamine
  hädaabinumbriga 112 oleks tagatud

  võimalik
  ka manuaalselt. [ME 34]

2a.
     
  Lõige 2 ei piira sõidukiomaniku õigust kasutada lisaks hädaabinumbril 112 põhinevale sõidukisisesele eCall-süsteemile muud sõidukisse paigaldatud hädaabikõne süsteemi, mis pakub samalaadset teenust. Sellisel juhul peab teine hädaabikõne süsteem vastama standardile EN 16102 „Intelligentsed transpordisüsteemid – kolmanda isiku osutatav eCall-teenus – käitamisnõuded“, tootjad peavad tagama, et korraga on aktiveeritud ainult üks süsteem ning et hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem käivitub automaatselt, kui teine süsteem ei toimi. [ME 35]

3.   Tootjad tagavad, et
  hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese süsteemi andurid ühilduvad satelliitnavigatsiooni programmide osutatud teenustega, sealhulgas

  eelkõige
  programmide Galileo ja EGNOS raames loodud süsteemidega. [ME 36]

4.   Tüübikinnituse saamiseks sobivad ainult katsetuse läbivad

  need sisseehitatud, hädaabinumbril 112 põhinevad
  sõidukisisesed eCall-süsteemid
  , mida saab testida
  . [ME 37]

5.   
  Hädaabinumbril 112 põhinevad
  sõidukisisesed eCall-süsteemid on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/5/EÜ (13) ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 10 (14) nõuetega.

5a.
     
  Tootjad tõendavad, et enesetestimise ajal või järel avastatud tõsise süsteemivea puhul, mille korral eCall-süsteem ei aktiveeru, antakse sõidukis viibijatele hoiatus. [ME 38]

6.   
  Hädaabinumbril 112 põhinev
  sõidukisisene eCall-süsteem on kõigile sõltumatutele ettevõtjatele tasuta ja ilma diskrimineerimata juurdepääsetav vähemalt remondi- ja hooldustööde teostamiseks. [ME 39]

7.   Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 9 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse
  hädaabinumbril 112 põhinevate
  sõidukisiseste eCall-süsteemide tüübikinnituse üksikasjalikud tehnilised nõuded ja katsed ning muudetakse vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ. [ME 40]

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tehniliste nõuete ja katsete

  tehnilised nõuded ja katsed võetakse vastu pärast asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist ning nende
  aluseks on lõigetes
  2, 2a,
  3, 4 ja 6 järgmiste standardite kohta kehtestatud nõuded
  ning eCalli kohta kehtivad standardid ja ÜRO Euroopa majanduskomisjoni määrused, sealhulgas
  : [ME 41]

| a) | EN 16072 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – üleeuroopaline eCall-süsteem – käitamisnõuded“; |
| --- | --- |

a)

EN 16072 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – üleeuroopaline eCall-süsteem – käitamisnõuded“;

| b) | EN 16062 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – eCall-süsteemi kõrgetasemeliste rakenduste nõuded“; |
| --- | --- |

b)

EN 16062 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – eCall-süsteemi kõrgetasemeliste rakenduste nõuded“;

| c) | EN 16454 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – eCall-süsteemi kui terviku vastavuskatsed“, seoses
  hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemi vastavusega üleeuroopalisele eCall-süsteemile; |
| --- | --- |

c)

EN 16454 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – eCall-süsteemi kui terviku vastavuskatsed“, seoses
  hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemi vastavusega üleeuroopalisele eCall-süsteemile;

| (ca) | EN 15722 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – automaatse hädaabikõne kaudu edastatav miinimumteave“. [ME 42] |
| --- | --- |

(ca)

EN 15722 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – automaatse hädaabikõne kaudu edastatav miinimumteave“. [ME 42]

| d) | mis tahes täiendavad eCall-süsteemiga seotud Euroopa standardid või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad.
  [ME 43] |
| --- | --- |

d)

mis tahes täiendavad eCall-süsteemiga seotud Euroopa standardid või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad.
  [ME 43]

Artikkel 6

Eraelu puutumatuse ja andmekaitse eeskirjad

-1a.
     
  Käesolev määrus ei piira direktiivide 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ kohaldamist. Igasugune isikuandmete töötlemine hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu peab toimuma kooskõlas nendes direktiivides sätestatud isikuandmete kaitse eeskirjadega. [ME 44]

1.   Kooskõlas direktiividega 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ

  Tootjad
  tagavad tootjad, et
  hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemiga varustatud sõidukid ei oleks tavaolukorras

  enne hädaolukorra tekkimist
  seoses eCall-süsteemiga jälgitavad ja nende suhtes ei kohaldataks pidevat seiret. [ME 45]

Hädaabinumbril 112 põhinevale
  sõidukisisesele eCall-süsteemile lisatakse eraelu puutumatust soodustavaid tehnoloogiaid, et eCall-süsteemi kasutajatel oleks tagatud eraelu puutumatuse kaitse soovitud tase ning vajalikud kaitsemeetmed, mis takistavad jälgimist ja süsteemi kuritarvitamist.

2.   
  Hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu edastatav miinimumteave sisaldab ainult

  võib sisaldada mitte enam kui artikli 3 punktis 2c osutatud standardiga nõutavat teavet. Miinimumteabe töötlemine ei või toimuda kauem, kui on töötlemise eesmärgi jaoks vajalik, ning seda ei säilitata kauem kui on vaja
  hädaabikõnede asjakohaseks käsitlemiseks nõutavaid miinimumandmeid.
  Miinimumteavet säilitatakse viisil, mis võimaldab selle täielikult kustutada. [ME 46]

3.   Tootjad tagavad, et eCall-süsteemi kasutajate kasutuses on arusaadav ja terviklik teave
  hädaabinumbril 112 põhineva avaliku ja tasuta eCall-süsteemi olemasolu ning hädaabinumbril 112 põhineva
  sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu toimuva andmetöötluse kohta, mis hõlmab eelkõige: [ME 47]

| a) | viidet töötlemise õiguslikule alusele; |
| --- | --- |

a)

viidet töötlemise õiguslikule alusele;

| b) | asjaolu, et
  hädaabinumbril 112 põhinev
  sõidukisisene eCall-süsteem on vaikimisi aktiveeritud olekus; |
| --- | --- |

b)

asjaolu, et
  hädaabinumbril 112 põhinev
  sõidukisisene eCall-süsteem on vaikimisi aktiveeritud olekus;

| c) | hädaabinumbril 112 põhinevas
  sõidukisiseses eCall-süsteemis töödeldavaid andmeid käsitlevaid tingimusi; |
| --- | --- |

c)

hädaabinumbril 112 põhinevas
  sõidukisiseses eCall-süsteemis töödeldavaid andmeid käsitlevaid tingimusi;

| d) | eCall-süsteemis andmete töötlemise
  konkreetset
  eesmärki
  , mis piirdub artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus osutatud hädaolukordadega
  ; [ME 48] |
| --- | --- |

d)

eCall-süsteemis andmete töötlemise
  konkreetset
  eesmärki
  , mis piirdub artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus osutatud hädaolukordadega
  ; [ME 48]

| e) | kogutud ja töödeldud andmete tüüpe ning nende andmete saajaid; |
| --- | --- |

e)

kogutud ja töödeldud andmete tüüpe ning nende andmete saajaid;

| f) | andmete
  hädaabinumbril 112 põhinevas
  sõidukisiseses süsteemis säilitamise ajalimiiti; [ME 49] |
| --- | --- |

f)

andmete
  hädaabinumbril 112 põhinevas
  sõidukisiseses süsteemis säilitamise ajalimiiti; [ME 49]

| g) | asjaolu, et
  ei toimu
  sõiduki pidevat seiret ei toimu

  , mis läheks kaugemale hädaabinumbril 112 põhinevale sõidukisisesele eCall-süsteemile vajaliku miinimumteabe kogumisest sõiduki asukoha ja sõidusuuna kindlaksmääramiseks ja edastamiseks vahejuhtumi korral, kusjuures seireandmeid hoitakse seadmes salvestatuna vaid nii kaua, kui on sel eesmärgil rangelt vajalik
  ; [ME 50] |
| --- | --- |

g)

asjaolu, et
  ei toimu
  sõiduki pidevat seiret ei toimu

  , mis läheks kaugemale hädaabinumbril 112 põhinevale sõidukisisesele eCall-süsteemile vajaliku miinimumteabe kogumisest sõiduki asukoha ja sõidusuuna kindlaksmääramiseks ja edastamiseks vahejuhtumi korral, kusjuures seireandmeid hoitakse seadmes salvestatuna vaid nii kaua, kui on sel eesmärgil rangelt vajalik
  ; [ME 50]

| h) | andmesubjekti õiguste teostamist käsitlevaid tingimusi; |
| --- | --- |

h)

andmesubjekti õiguste teostamist käsitlevaid tingimusi;

| ha) | asjaolu, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu häirekeskusesse saadetud andmeid ei või ilma andmesubjekti eelneva teadliku nõusolekuta kolmandatele isikutele edastada;

  [ME 51] |
| --- | --- |

ha)

asjaolu, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu häirekeskusesse saadetud andmeid ei või ilma andmesubjekti eelneva teadliku nõusolekuta kolmandatele isikutele edastada;

  [ME 51]

| i) | mistahes vajalikku täiendavat teavet isikuandmete
  jälgitavuse, seire ja
  töötlemise kohta seoses privaatse eCall-teenuse

  eCall-erateenuse
  ja/või mõne muu lisaväärtust

  lisandväärtust
  pakkuva teenuse osutamisega
  , mis nõuab andmesubjekti selgesõnalist nõusolekut ja peab olema kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ. Eriti tuleb arvesse võtta asjaolu, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi ja eCall-erasüsteemide või muude lisandväärtust pakkuvate teenuste andmetöötluses võib olla erinevusi
  . [ME 52] |
| --- | --- |

i)

mistahes vajalikku täiendavat teavet isikuandmete
  jälgitavuse, seire ja
  töötlemise kohta seoses privaatse eCall-teenuse

  eCall-erateenuse
  ja/või mõne muu lisaväärtust

  lisandväärtust
  pakkuva teenuse osutamisega
  , mis nõuab andmesubjekti selgesõnalist nõusolekut ja peab olema kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ. Eriti tuleb arvesse võtta asjaolu, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi ja eCall-erasüsteemide või muude lisandväärtust pakkuvate teenuste andmetöötluses võib olla erinevusi
  . [ME 52]

3a.
     
  Tootjad teevad lõikes 3 osutatud teabe teatavaks koos sõidukiga üleantavas tehnilises dokumentatsioonis. [ME 53]

3b.
     
  Selleks, et vältida segadust andmetöötluse eesmärkide ja lisandväärtuse küsimuses, esitatakse lõikes 3 osutatud teave kasutajale enne süsteemi kasutamist hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi ja teiste eCall-süsteemide kohta eraldi. [ME 54]

3c.
     
  Tootjad peavad tagama, et hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem, muu sõidukisisene automaatne hädaabikõnede süsteem ja lisandväärtusega teenuseid pakkuv süsteem oleksid kavandatud nii, et nende vahel ei saaks isikuandmeid vahetada. Muu süsteemi või lisandväärtust pakkuva teenuse kasutamata jätmine või andmesubjekti keeldumine lasta oma isikuandmeid erateenuse jaoks töödelda ei tohi hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kasutamist ja/või eCalli kasutajat kuidagi kahjustada. [ME 55]

4.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 9 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, milles määratletakse täpsemalt lõikes 1
  eCall-süsteemi suhtes
  osutatud nõue jälgitavuse ja seire puudumise ning eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate kohta ning samuti

  nõue, eelkõige turvameetmed, mida eCall-teenuste pakkujad peavad kasutama, et tagada seaduslik andmetöötlus ja takistada töödeldavate isikuandmete loata kättesaamist, avalikustamist, muutmist või kaotsiminekut, ning määratletakse
  lõikes 3 osutatud isikuandmete töötlemist ja kasutaja andmeid käsitlevad tingimused. [ME 56]

Artikkel 7

Liikmesriikide kohustused

Alates 1. oktoobrist 2015 ... (*1) annavad liikmesriikide ametiasutused seoses
  hädaabinumbril 112 põhinevate
  sõidukisiseste eCall-süsteemidega tüübikinnituse ainult sellistele uutele sõidukitüüpidele, mis on kooskõlas käesoleva määruse ning käesoleva määruse alusel vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega. [ME 57]

Artikkel 7a

Korrapärane tehniline kontroll

Hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi korrapärase tehnilise kontrolli nõudeid reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/45/EL. [ME 58]

Artikkel 8

Erandid

1.   Komisjon võib vabastada teatavad M1- ja N1-kategooriatesse kuuluvad sõidukid või sõidukiklassid kohustusest paigaldada artiklis 4 sätestatud
  hädaabinumbril 112 põhinev
  sõidukisisene eCall-süsteem, kui komisjoni enda poolt või tema volituse alusel teostatud tulude-kulude analüüsi
  ja tehnilise analüüsi
  järel ning kõiki asjaomaseid ohutusaspekte arvesse võttes ilmneb, et kõnealuste süsteemide rakendamine ei sobi asjaomase sõiduki või sõidukiklassi omadustega

  hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi paigaldamine ei ole liiklusohutuse parandamise seisukohast hädavajalik, kuna asjaomane sõidukiklass on konstrueeritud eeskätt maastikul sõitmiseks või sellel puudub asjakohane käivitusmehhanism. Selliste erandite arv on piiratud
  . [ME 59]

2.   Komisjonil on õigus võtta vastavalt artiklile 9 vastu delegeeritud õigusakte, milles kehtestatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud erandid. Kõnealused erandid hõlmavad eriotstarbelisi sõidukeid ning ilma turvapadjata sõidukeid ning nende erandite arv on piiratud.
  [ME 60]

Artikkel 9

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 5 lõikes 7, artikli 6 lõikes 4 ja artikli 8 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks

  viieks aastaks
  alates [...] ...[Väljaannete Talitus lisab jõustumise täpse kuupäeva]
  ...
   (*2).
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. [ME 61]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 5 lõikes 7, artikli 6 lõikes 4 ja artikli 8 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 5 lõike 7, artikli 6 lõike 4 ja artikli 8 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe

  kolme
  kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. [ME 62]

Artikkel 10

Sätete täitmata jätmise eest määratavad karistused

1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse, kui tootjad ei täida käesoleva määruse
  ja vastavate delegeeritud õigusaktide
  sätteid, ning võtavad kõik meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad
  , eriti kui ei täideta käesoleva määruse artikli 6 sätteid
  . Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest. [ME 63]

2.   Karistatavad rikkumised on järgmised:

| a) | valeandmete esitamine tüübikinnituse andmise menetluses või sõiduki tagasikutsumisega päädivas menetluses; |
| --- | --- |

a)

valeandmete esitamine tüübikinnituse andmise menetluses või sõiduki tagasikutsumisega päädivas menetluses;

| b) | katsetulemuste võltsimine tüübikinnituse saamiseks; |
| --- | --- |

b)

katsetulemuste võltsimine tüübikinnituse saamiseks;

| c) | selliste andmete või tehniliste kirjelduste esitamisest hoidumine, mis võivad tuua kaasa tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise. |
| --- | --- |

c)

selliste andmete või tehniliste kirjelduste esitamisest hoidumine, mis võivad tuua kaasa tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise.

| ca) | artikli 6 sätete eiramine. [ME 64] |
| --- | --- |

ca)

artikli 6 sätete eiramine. [ME 64]

Artikkel 10a

Aruandlus ja läbivaatamine

1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande eCall-süsteemi toimimiseks vajaliku telekommunikatsiooni- ja häirekeskuste infrastruktuuri valmisoleku kohta liikmesriikides. Kui aruandest selgub, et eCall-süsteemi infrastruktuur ei ole enne artikli 12 kolmandas lõigus osutatud kuupäeva töökorras, rakendab komisjon vajalikke meetmeid.

2.
     
  Komisjon koostab 1. oktoobriks 2018 Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi rakendamise tulemuste, sealhulgas selle kasutuselevõtu määra hindamise aruande. Komisjon uurib, kas määruse kohaldamisala tuleks laiendada teistele sõidukikategooriatele (nt bussid, põllumajandustraktorid, raskeveokid ja kaherattalised mootorsõidukid). Vajaduse korral esitab komisjon vastava seadusandliku ettepaneku.

3.
     
  Pärast mõjuhinnangu koostamist ja ulatuslikke konsultatsioone kõigi sidusrühmade, sealhulgas sõidukitootjate ja sõltumatute ettevõtjatega esitab komisjon võimalikult kiiresti ja hiljemalt ...

   (*3)

  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande koostalitlusvõimelise, standarditud, turvalise ja avatud juurdepääsuga platvormi tehniliste nõuete kohta. Vajaduse korral lisab komisjon aruandele asjakohase seadusandliku ettepaneku. Hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem hakkab tuginema kõnealuse platvormi standarditele kohe, kui need on välja töötatud. [ME 65]

Artikkel 11

Direktiivi 2007/46/EÜ muutmine

Direktiivi 2007/46/EÜ I, III, IV, VI ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 5 lõiget 7, artikli 6 lõiget 4, artikli 8 lõiget 2 ning artikleid 9 ja 10a kohaldatakse alates ...

   (*4)
  . [ME 66]

Seda

  Artikleid, millele ei ole käesoleva artikli teises lõigus osutatud,
  kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2015. [ME 67]

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 47.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seisukoht.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta („raamdirektiiv“) (ELT L 263, 09.10.2007, lk 1).

3

(4)  COM(2009)0434 (lõplik).

4

COM(2009)0434 (lõplik).

(5)  
  ELT L 196, 24.07.2008, lk 1.

  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 1).

5

ELT L 196, 24.07.2008, lk 1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 1).

(6)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).

6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).

(7)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta
  (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta

(8)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (

  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

8

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (

(9)  
  1609/06/EN – WP 125.

9

1609/06/EN – WP 125.

(10)  
  ELT L 91, 3.4.2013, lk 1.

10

ELT L 91, 3.4.2013, lk 1.

(11)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33).

11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33).

(12)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51).

12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51).

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiv 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10).

13

(14)  ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 10 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses elektromagnetilise ühilduvusega (ELT L 254, 20.9.2012, lk 1).

14

(*1)  
  Artikli 12 kolmandas lõigus osutatud kuupäev.

*1

Artikli 12 kolmandas lõigus osutatud kuupäev.

(*2)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

*2

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(*3)  
  Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

*3

Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

(*4)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

*4

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

LISA

Direktiivi 2007/46/EÜ muutmine

Direktiivi 2007/46/EÜ muudetakse järgmiselt:

| (1) | I lisasse lisatakse järgmised punktid:






  „12.8. | eCall-süsteem |
| --- | --- | --- |

(1)

I lisasse lisatakse järgmised punktid:

„12.8.

eCall-süsteem

| 12.8.1. | Kirjeldus või joonised“; |
| --- | --- |

12.8.1.

Kirjeldus või joonised“;

| (2) | III lisa I osa A-jaos lisatakse järgmised punktid:






  „12.8. | eCall-süsteem |
| --- | --- | --- |

(2)

III lisa I osa A-jaos lisatakse järgmised punktid:

„12.8.

eCall-süsteem

| 12.8.1. | Olemasolu: jah/ei (1)“; |
| --- | --- |

12.8.1.

Olemasolu: jah/ei (1)“;

| (3) | IV lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | Tabelisse lisatakse järgmine punkt:

















  Jrk-nr | Teema | Õigusakt | Kohaldamine |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 71. | eCall-süsteem | Määrus (EL) nr ... | X | | | X | | | | | | |

(3)

IV lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:

a)

Tabelisse lisatakse järgmine punkt:

Jrk-nr

Teema

Õigusakt

Kohaldamine

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

71.

eCall-süsteem

Määrus (EL) nr ...

X

X

| (b) | Liidet 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | Tabelisse 1 lisatakse järgmine punkt:









  Jrk-nr | Teema | Õigusakt | Eriküsimused | Kohaldatavus ja erinõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71. | eCall-süsteem | Määrus (EL) nr ... | | Ei kohaldata. |

(b)

Liidet 1 muudetakse järgmiselt:

i)

Tabelisse 1 lisatakse järgmine punkt:

Jrk-nr

Teema

Õigusakt

Eriküsimused

Kohaldatavus ja erinõuded

71.

eCall-süsteem

Määrus (EL) nr ...

Ei kohaldata.

| ii) | Tabelisse 2 lisatakse järgmine punkt:









  Jrk-nr | Teema | Õigusakt | Eriküsimused | Kohaldatavus ja erinõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71. | eCall-süsteem | Määrus (EL) nr ... | | Ei kohaldata. |

ii)

Tabelisse 2 lisatakse järgmine punkt:

Jrk-nr

Teema

Õigusakt

Eriküsimused

Kohaldatavus ja erinõuded

71.

eCall-süsteem

Määrus (EL) nr ...

Ei kohaldata.

| (4) | VI lisa näidise A liites lisatakse tabelile järgmine punkt:









  Jrk-nr | Teema | Viide õigustloovale aktile (1) | Muutmisdokument | Kohaldatav versioonidele |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71. | eCall-süsteem | Määrus (EL) nr ... | | |

(4)

VI lisa näidise A liites lisatakse tabelile järgmine punkt:

Jrk-nr

Teema

Viide õigustloovale aktile (1)

Muutmisdokument

Kohaldatav versioonidele

71.

eCall-süsteem

Määrus (EL) nr ...

| (5) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | I osa näidist B muudetakse järgmiselt:






  i) | lehe pöördel „M1-kategooria sõiduk“ muudetakse järgmiselt:






  — | punkt 52 asendatakse järgmisega:







  „52. | eCall-süsteemi olemasolu jah/ei“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(5)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

I osa näidist B muudetakse järgmiselt:

i)

lehe pöördel „M1-kategooria sõiduk“ muudetakse järgmiselt:

—

punkt 52 asendatakse järgmisega:

„52.

eCall-süsteemi olemasolu jah/ei“;

| — | lisatakse järgmine punkt:







  „53. | Märkused (11): ................“; |
| --- | --- | --- |

—

lisatakse järgmine punkt:

„53.

Märkused (11): ................“;

| ii) | lehe pöördel „N1-kategooria sõiduk“ muudetakse järgmiselt:






  — | punkt 52 asendatakse järgmisega:







  „52. | eCall-süsteemi olemasolu jah/ei“; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

lehe pöördel „N1-kategooria sõiduk“ muudetakse järgmiselt:

1

—

punkt 52 asendatakse järgmisega:

„52.

eCall-süsteemi olemasolu jah/ei“;

| — | lisatakse järgmine punkt:







  „53. | Märkused (11): ................“; |
| --- | --- | --- |

—

lisatakse järgmine punkt:

„53.

Märkused (11): ................“;

| b) | II osas muudetakse näidist C2 järgmiselt:






  i) | lehe pöördel „M1-kategooria sõiduk“ muudetakse järgmiselt:






  — | punkt 52 asendatakse järgmisega:







  „52. | eCall-süsteemi olemasolu jah/ei“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

II osas muudetakse näidist C2 järgmiselt:

i)

lehe pöördel „M1-kategooria sõiduk“ muudetakse järgmiselt:

1

—

punkt 52 asendatakse järgmisega:

„52.

eCall-süsteemi olemasolu jah/ei“;

| — | lisatakse järgmine punkt:







  „53. | Märkused (11): ................“; |
| --- | --- | --- |

—

lisatakse järgmine punkt:

„53.

Märkused (11): ................“;

| ii) | lehe pöördel „N1-kategooria sõiduk“ muudetakse järgmiselt:






  — | punkt 52 asendatakse järgmisega:







  „52. | eCall-süsteemi olemasolu jah/ei“; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

lehe pöördel „N1-kategooria sõiduk“ muudetakse järgmiselt:

1

—

punkt 52 asendatakse järgmisega:

„52.

eCall-süsteemi olemasolu jah/ei“;

| — | lisatakse järgmine punkt:







  „53. | Märkused (11): ................“. |
| --- | --- | --- |

—

lisatakse järgmine punkt:

„53.

Märkused (11): ................“.

| (6) | XI lisa 1. liites lisatakse tabelile järgmine punkt 71:













  Jrk-nr | Teema | Viide õigusaktile | M1 ≤


  2 500 (1) kg | M1 >


  2 500 (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71. | eCall-süsteem | Määrus (EL) nr ... | A | A | N/A | N/A |

(6)

(6)

XI lisa 1. liites lisatakse tabelile järgmine punkt 71:

XI lisa 1. liites lisatakse tabelile järgmine punkt 71:

Jrk-nr

Jrk-nr

Teema

Teema

Viide õigusaktile

Viide õigusaktile

M1 ≤

M1

2 500 (1) kg

2 500 (1

M1 >

M1

2 500 (1) kg

2 500 (1

M2

M2

M3

M3

71.

71.

eCall-süsteem

eCall-süsteem

Määrus (EL) nr ...

Määrus (EL) nr ...

A

A

A

A

N/A

N/A

N/A

N/A

[ME 68]

[ME 68]

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/581 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/581

---

P7_TA(2014)0155

Kindlustusvahendus ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruaril 2014. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kindlustusvahenduse kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2017/C 285/60)

[Muudatusettepanek 1, kui ei ole märgitud teisiti]

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (*1)

komisjoni ettepanekule

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0085/2014).

(*1)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌.

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU

DIREKTIIV 2014/.../EL

kindlustusvahenduse kohta

(uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 62,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/92/EÜ (1) tuleb teha muudatusi.
  Seetõttu tehakse ettepanek
  kõnealune direktiiv uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/92/EÜ (1) tuleb teha muudatusi.
  Seetõttu tehakse ettepanek
  kõnealune direktiiv uuesti sõnastada.

| (2) | Kuna ettepaneku põhieesmärk ja reguleerimisese on ühtlustada siseriiklikke sätteid kõnealustes valdkondades, peaks ettepanek põhinema ELi toimimise lepingu artikli 53 lõikel 1 ja artiklil 62. Direktiivi vorm on vajalik selleks, et võimaldada direktiiviga hõlmatud valdkondades rakendussätete kohandamist iga liikmesriigi konkreetse turu ja õigussüsteemi eripärale. Samuti on käesoleva direktiivi eesmärk koordineerida siseriiklikke eeskirju, mis käsitlevad juurdepääsu kindlustus- ja edasikindlustusvahendusele, ▌ning seepärast lähtutakse ELi toimimise lepingu artikli 53 lõikest 1. Kuna kõnealuses sektoris pakutakse teenuseid kogu liidus, põhineb käesolev direktiiv ka ELi toimimise lepingu artiklil 62. |
| --- | --- |

(2)

Kuna ettepaneku põhieesmärk ja reguleerimisese on ühtlustada siseriiklikke sätteid kõnealustes valdkondades, peaks ettepanek põhinema ELi toimimise lepingu artikli 53 lõikel 1 ja artiklil 62. Direktiivi vorm on vajalik selleks, et võimaldada direktiiviga hõlmatud valdkondades rakendussätete kohandamist iga liikmesriigi konkreetse turu ja õigussüsteemi eripärale. Samuti on käesoleva direktiivi eesmärk koordineerida siseriiklikke eeskirju, mis käsitlevad juurdepääsu kindlustus- ja edasikindlustusvahendusele, ▌ning seepärast lähtutakse ELi toimimise lepingu artikli 53 lõikest 1. Kuna kõnealuses sektoris pakutakse teenuseid kogu liidus, põhineb käesolev direktiiv ka ELi toimimise lepingu artiklil 62.

| (3) | Kindlustus- ja edasikindlustusvahendajatel on keskne roll kindlustus- ja edasikindlustustoodete turustamisel liidus. |
| --- | --- |

(3)

Kindlustus- ja edasikindlustusvahendajatel on keskne roll kindlustus- ja edasikindlustustoodete turustamisel liidus.

| (4) | Kindlustustooteid võivad turustada mitut tüüpi isikud või asutused, nagu agendid, maaklerid, „finantsettevõtjad“ , kindlustusandjad, reisibürood ja autorendiettevõtted. ▌ |
| --- | --- |

(4)

Kindlustustooteid võivad turustada mitut tüüpi isikud või asutused, nagu agendid, maaklerid, „finantsettevõtjad“ , kindlustusandjad, reisibürood ja autorendiettevõtted. ▌

| (4a) | Selleks et tagada samaväärse kaitsetaseme kohaldamine ja et tarbijad saaksid kasu võrreldavatest standarditest, on oluline edendada käesoleva direktiiviga vahendajate võrdseid tegevusvõimalusi ning võrdsetel tingimustel konkurentsi, olenemata sellest, kas nad on seotud kindlustusandjaga või mitte. Tarbijatele on kasulik, kui kindlustustooteid pakutakse erinevate kanalite ja vahendajate kaudu ning erinevate koostöövormide kaudu kindlustusandjatega, tingimusel et need kanalid ja vahendajad peavad kohaldama samaväärseid tarbijakaitse eeskirju. On oluline, et käesoleva direktiivi rakendamisel võtavad liikmesriigid neid aspekte arvesse. |
| --- | --- |

(4a)

Selleks et tagada samaväärse kaitsetaseme kohaldamine ja et tarbijad saaksid kasu võrreldavatest standarditest, on oluline edendada käesoleva direktiiviga vahendajate võrdseid tegevusvõimalusi ning võrdsetel tingimustel konkurentsi, olenemata sellest, kas nad on seotud kindlustusandjaga või mitte. Tarbijatele on kasulik, kui kindlustustooteid pakutakse erinevate kanalite ja vahendajate kaudu ning erinevate koostöövormide kaudu kindlustusandjatega, tingimusel et need kanalid ja vahendajad peavad kohaldama samaväärseid tarbijakaitse eeskirju. On oluline, et käesoleva direktiivi rakendamisel võtavad liikmesriigid neid aspekte arvesse.

| (5) | Direktiivi 2002/92/EÜ kohaldamisel on saanud selgeks, et kindlustus- ja edasikindlustusvahenduse hõlbustamiseks tuleb paljusid sätteid veelgi täpsustada ning et tarbijakaitse huvides tuleb kõnealuse direktiivi reguleerimisala laiendada igasugusele kindlustoodete müügile
  põhikutsetegevusena
  , olenemata sellest, kas sellega tegelevad kindlustusvahendajad või kindlustusandjad. Seoses müügiga, järelmüügiga ja nõuete käsitlemisega tuleks uue direktiivi reguleerimisala laiendada kõigile kindlustustooteid otse müüvatele kindlustusandjatele samal alusel nagu kindlustusagentide ja-maaklerite puhul. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2002/92/EÜ kohaldamisel on saanud selgeks, et kindlustus- ja edasikindlustusvahenduse hõlbustamiseks tuleb paljusid sätteid veelgi täpsustada ning et tarbijakaitse huvides tuleb kõnealuse direktiivi reguleerimisala laiendada igasugusele kindlustoodete müügile
  põhikutsetegevusena
  , olenemata sellest, kas sellega tegelevad kindlustusvahendajad või kindlustusandjad. Seoses müügiga, järelmüügiga ja nõuete käsitlemisega tuleks uue direktiivi reguleerimisala laiendada kõigile kindlustustooteid otse müüvatele kindlustusandjatele samal alusel nagu kindlustusagentide ja-maaklerite puhul.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (8) | Siseriiklike sätete vahel on siiski veel olulisi erinevusi, mis takistavad kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate tegevuse alustamist ja jätkamist siseturul.
  Siseturgu on vaja veelgi tugevdada ning luua tõeline Euroopa siseturg elukindlustus- ja kahjukindlustustoodete ja -teenuste jaoks
  . |
| --- | --- |

(8)

Siseriiklike sätete vahel on siiski veel olulisi erinevusi, mis takistavad kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate tegevuse alustamist ja jätkamist siseturul.
  Siseturgu on vaja veelgi tugevdada ning luua tõeline Euroopa siseturg elukindlustus- ja kahjukindlustustoodete ja -teenuste jaoks
  .

| (9) | Praegused ja hiljutised vapustused finantsturgudel on näidanud, kui oluline on tagada tõhus klientide kaitse kogu finantssektoris. Seepärast on asjakohane tugevdada klientide usaldust ning ühtlustada kindlustustoodete turustamise reguleerimist, et tagada kogu liidus klientide piisaval tasemel kaitse.
  Tarbijakaitse taset tuleks direktiiviga 2002/92/EÜ võrreldes tõsta, et vähendada vajadust erinevate siseriiklike meetmete järele
  .
  On oluline võtta arvesse kindlustuslepingute erilist olemust võrreldes investeerimistoodetega, mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/.../EL [finantsinstrumentide turgude direktiiv]

   (2)

  . Kindlustuslepingute, kaasa arvatud niinimetatud kindlustusinvesteerimistoodete turustamist tuleks seetõttu reguleerida käesoleva direktiiviga ning ühtlustada direktiiviga 2014/.../EL [finantsinstrumentide turgude direktiiv]. Miinimumstandardeid on vaja tõsta, mis puudutab turustamiseeskirju ja võrdsete tingimuste loomist kõigi kindlustusega kombineeritud investeerimistoodete jaoks.
  Klientide kaitse
  meetmed peaksid mittekutseliste klientide puhul olema rangemad kui kutseliste klientide puhul
  . |
| --- | --- |

(9)

Praegused ja hiljutised vapustused finantsturgudel on näidanud, kui oluline on tagada tõhus klientide kaitse kogu finantssektoris. Seepärast on asjakohane tugevdada klientide usaldust ning ühtlustada kindlustustoodete turustamise reguleerimist, et tagada kogu liidus klientide piisaval tasemel kaitse.
  Tarbijakaitse taset tuleks direktiiviga 2002/92/EÜ võrreldes tõsta, et vähendada vajadust erinevate siseriiklike meetmete järele
  .
  On oluline võtta arvesse kindlustuslepingute erilist olemust võrreldes investeerimistoodetega, mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/.../EL [finantsinstrumentide turgude direktiiv]

   (2)

  . Kindlustuslepingute, kaasa arvatud niinimetatud kindlustusinvesteerimistoodete turustamist tuleks seetõttu reguleerida käesoleva direktiiviga ning ühtlustada direktiiviga 2014/.../EL [finantsinstrumentide turgude direktiiv]. Miinimumstandardeid on vaja tõsta, mis puudutab turustamiseeskirju ja võrdsete tingimuste loomist kõigi kindlustusega kombineeritud investeerimistoodete jaoks.
  Klientide kaitse
  meetmed peaksid mittekutseliste klientide puhul olema rangemad kui kutseliste klientide puhul
  .

| (10) | Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada selliste isikute suhtes, kelle tegevus on kindlustusvahendus- või edasikindlustusvahendusteenuste pakkumine kolmandatele isikutele tasu eest, mis võib olla rahaline või nende kindlustusvahendajate või edasikindlustusvahendajate teenustega seotud muu kokkulepitud majanduslik kasu. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada selliste isikute suhtes, kelle tegevus on kindlustusvahendus- või edasikindlustusvahendusteenuste pakkumine kolmandatele isikutele tasu eest, mis võib olla rahaline või nende kindlustusvahendajate või edasikindlustusvahendajate teenustega seotud muu kokkulepitud majanduslik kasu.

| (11) | Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada isikute suhtes, kes kliendi poolt veebilehe kaudu või muul viisil valitud kriteeriumide alusel annavad teavet ühe või mitme kindlustus- või edasikindlustuslepingu kohta või esitavad kindlustus- või edasikindlustustoodete järjestuse või lepingutega seotud allahindluse, kui klient saab selle protsessi lõpus sõlmida otse kindlustuslepingu; direktiivi ei tuleks kohaldada mitte ainult tutvustamisega seotud tegevuste suhtes, mis hõlmavad potentsiaalseid kindlustusvõtjaid käsitlevate andmete ja teabe esitamist kindlustus- või edasikindlustusvahendajatele või kindlustus- või edasikindlustusandjatele, samuti kindlustus- või edasikindlustustooteid või kindlustus- või edasikindlustusvahendajaid või kindlustus- või edasikindlustusandjaid käsitleva teabe esitamist potentsiaalsetele kindlustusvõtjatele. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada isikute suhtes, kes kliendi poolt veebilehe kaudu või muul viisil valitud kriteeriumide alusel annavad teavet ühe või mitme kindlustus- või edasikindlustuslepingu kohta või esitavad kindlustus- või edasikindlustustoodete järjestuse või lepingutega seotud allahindluse, kui klient saab selle protsessi lõpus sõlmida otse kindlustuslepingu; direktiivi ei tuleks kohaldada mitte ainult tutvustamisega seotud tegevuste suhtes, mis hõlmavad potentsiaalseid kindlustusvõtjaid käsitlevate andmete ja teabe esitamist kindlustus- või edasikindlustusvahendajatele või kindlustus- või edasikindlustusandjatele, samuti kindlustus- või edasikindlustustooteid või kindlustus- või edasikindlustusvahendajaid või kindlustus- või edasikindlustusandjaid käsitleva teabe esitamist potentsiaalsetele kindlustusvõtjatele.

| (12) | Käesolevat direktiivi ei tohiks kohaldada muu kutsetegevusega tegelevate isikute nagu maksuekspertide või raamatupidajate suhtes, kes selle muu kutsetegevuse raames juhuslikult nõustavad kindlustuskaitse küsimuses, ega kindlustustoodete kohta üksnes üldist laadi teavet andvate isikute suhtes, kui selle tegevuse eesmärk ei ole aidata kliendil sõlmida või täita kindlustus- või edasikindlustuslepingut.
  Käesolevat direktiivi ei tohiks kohaldada kindlustus- või edasikindlustusandja nimel tehtava kutselise kahjukäsitluse suhtes või kahju hindamise ja nõuetele eksperdihinnangu andmise suhtes
  . |
| --- | --- |

(12)

Käesolevat direktiivi ei tohiks kohaldada muu kutsetegevusega tegelevate isikute nagu maksuekspertide või raamatupidajate suhtes, kes selle muu kutsetegevuse raames juhuslikult nõustavad kindlustuskaitse küsimuses, ega kindlustustoodete kohta üksnes üldist laadi teavet andvate isikute suhtes, kui selle tegevuse eesmärk ei ole aidata kliendil sõlmida või täita kindlustus- või edasikindlustuslepingut.
  Käesolevat direktiivi ei tohiks kohaldada kindlustus- või edasikindlustusandja nimel tehtava kutselise kahjukäsitluse suhtes või kahju hindamise ja nõuetele eksperdihinnangu andmise suhtes
  .

| (13) | Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada isikute suhtes, kes tegelevad kindlustusvahendusega kui kõrvaltegevusega teatavate piirangute alusel seoses kindlustuslepinguga, eelkõige selle müümiseks vajalike teadmistega, kaetud riskidega ja kindlustusmakse summaga. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada isikute suhtes, kes tegelevad kindlustusvahendusega kui kõrvaltegevusega teatavate piirangute alusel seoses kindlustuslepinguga, eelkõige selle müümiseks vajalike teadmistega, kaetud riskidega ja kindlustusmakse summaga.

| (14) | Käesolevas direktiivis on määratletud „seotud kindlustusvahendaja“, et võtta arvesse teatavate liikmesriikide turgude omadusi ja kehtestada selliste vahendajate suhtes kohaldatavad tingimused. |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas direktiivis on määratletud „seotud kindlustusvahendaja“, et võtta arvesse teatavate liikmesriikide turgude omadusi ja kehtestada selliste vahendajate suhtes kohaldatavad tingimused.

| (15) | Füüsilisest isikust kindlustus- ja edasikindlustusvahendajaid peaks registreerima selle liikmesriigi pädev asutus, kus on nende elukoht; juriidilisest isikust kindlustus- ja edasikindlustusvahendajaid peaks registreerima selle liikmesriigi pädev asutus, kus asub nende registrijärgne asukoht (või peakontor, kui siseriikliku õiguse kohaselt ei ole registrijärgset asukohta), tingimusel et need vahendajad vastavad rangetele pädevuse, hea maine, ametialase vastutuskindlustuse ja finantssuutlikkusega seotud kutsesobivusnõuetele. Liikmesriikides juba registreeritud kindlustusvahendajaid ei pea käesoleva direktiivi kohaselt uuesti registreerima. |
| --- | --- |

(15)

Füüsilisest isikust kindlustus- ja edasikindlustusvahendajaid peaks registreerima selle liikmesriigi pädev asutus, kus on nende elukoht; juriidilisest isikust kindlustus- ja edasikindlustusvahendajaid peaks registreerima selle liikmesriigi pädev asutus, kus asub nende registrijärgne asukoht (või peakontor, kui siseriikliku õiguse kohaselt ei ole registrijärgset asukohta), tingimusel et need vahendajad vastavad rangetele pädevuse, hea maine, ametialase vastutuskindlustuse ja finantssuutlikkusega seotud kutsesobivusnõuetele. Liikmesriikides juba registreeritud kindlustusvahendajaid ei pea käesoleva direktiivi kohaselt uuesti registreerima.

| (16) | Kindlustus- ja edasikindlustusvahendajad peaksid olema võimelised kasutama ELi toimimise lepingus sätestatud asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust. Seega peaks registreerimine või deklareerimine nende päritoluliikmesriigis võimaldama kindlustus- ja edasikindlustusvahendajatel tegutseda teistes liikmesriikides asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse põhimõtete alusel, kui pädevate asutuste vahel on järgitud asjakohast teatamise korda. |
| --- | --- |

(16)

Kindlustus- ja edasikindlustusvahendajad peaksid olema võimelised kasutama ELi toimimise lepingus sätestatud asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust. Seega peaks registreerimine või deklareerimine nende päritoluliikmesriigis võimaldama kindlustus- ja edasikindlustusvahendajatel tegutseda teistes liikmesriikides asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse põhimõtete alusel, kui pädevate asutuste vahel on järgitud asjakohast teatamise korda.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (18) | Läbipaistvuse suurendamiseks ja piiriülese kaubanduse hõlbustamiseks peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (3) asutaud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) looma ja avaldama ühtse elektroonilise andmebaasi, mis sisaldab andmeid kõigi kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate kohta, kes on teatanud kavatsusest kasutada asutamisvabadust või teenuste osutamise vabadust, ning kõnealust andmebaasi ajakohastama. Selleks peaksid liikmesriigid esitama EIOPA-le asjaomast teavet viivitamata. Kõnealuses andmebaasis on hüperlink iga liikmesriigi asjaomase pädeva asutuse veebilehele. Iga liikmesriigi pädeva asutuse veebilehel on hüperlink kõnealusele andmebaasile. |
| --- | --- |

(18)

Läbipaistvuse suurendamiseks ja piiriülese kaubanduse hõlbustamiseks peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (3) asutaud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) looma ja avaldama ühtse elektroonilise andmebaasi, mis sisaldab andmeid kõigi kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate kohta, kes on teatanud kavatsusest kasutada asutamisvabadust või teenuste osutamise vabadust, ning kõnealust andmebaasi ajakohastama. Selleks peaksid liikmesriigid esitama EIOPA-le asjaomast teavet viivitamata. Kõnealuses andmebaasis on hüperlink iga liikmesriigi asjaomase pädeva asutuse veebilehele. Iga liikmesriigi pädeva asutuse veebilehel on hüperlink kõnealusele andmebaasile.

| (19) | Selgelt tuleks kindlaks määrata päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi suhtelised õigused ja kohustused seoses selliste kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate järelevalvega, kelle nad on registreerinud või kes asutamisvabaduse või teenuste osutamise vabaduse õiguse alusel tegelevad kindlustus- või edasikindlustusvahendusega nende territooriumil. |
| --- | --- |

(19)

Selgelt tuleks kindlaks määrata päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi suhtelised õigused ja kohustused seoses selliste kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate järelevalvega, kelle nad on registreerinud või kes asutamisvabaduse või teenuste osutamise vabaduse õiguse alusel tegelevad kindlustus- või edasikindlustusvahendusega nende territooriumil.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (21) | Kindlustusvahendajate suutmatus kogu liidus vabalt tegutseda takistab kindlustuse ühtse turu nõuetekohast toimimist.
  Käesolev direktiiv on oluline samm tarbijakaitse taseme tõstmise ning siseturu integratsiooni suurendamise suunas. |
| --- | --- |

(21)

Kindlustusvahendajate suutmatus kogu liidus vabalt tegutseda takistab kindlustuse ühtse turu nõuetekohast toimimist.
  Käesolev direktiiv on oluline samm tarbijakaitse taseme tõstmise ning siseturu integratsiooni suurendamise suunas.

| (21a) | Kindlustus- või edasikindlustusvahendaja tegeleb kindlustusvahendusega teenuste osutamise vabaduse alusel, kui ta tegeleb kindlustus- või edasikindlustusvahendusega kindlustusvõtja või potentsiaalse kindlustusvõtja jaoks, kes elab või on registreeritud mõnes muus liikmesriigis kui vahendaja päritoluliikmesriik, ning igasugune kindlustatav risk asub mõnes muus liikmesriigis kui vahendaja päritoluliikmesriik. Kindlustus- või edasikindlustusvahendaja tegeleb kindlustus- või edasikindlustusvahendusega asutamisvabaduse alusel, kui ta säilitab pideva kohaloleku mõnes muus liikmesriigis kui päritoluliikmesriik. |
| --- | --- |

(21a)

Kindlustus- või edasikindlustusvahendaja tegeleb kindlustusvahendusega teenuste osutamise vabaduse alusel, kui ta tegeleb kindlustus- või edasikindlustusvahendusega kindlustusvõtja või potentsiaalse kindlustusvõtja jaoks, kes elab või on registreeritud mõnes muus liikmesriigis kui vahendaja päritoluliikmesriik, ning igasugune kindlustatav risk asub mõnes muus liikmesriigis kui vahendaja päritoluliikmesriik. Kindlustus- või edasikindlustusvahendaja tegeleb kindlustus- või edasikindlustusvahendusega asutamisvabaduse alusel, kui ta säilitab pideva kohaloleku mõnes muus liikmesriigis kui päritoluliikmesriik.

| (22) | Oluline on tagada, et kindlustus- ja edasikindlustusvahendajatel ning otseste kindlustusandjate sellistel töötajatel, kes on seotud kindlustuslepingute ettevalmistamise, müügi ja müügijärgse tegevusega, on kõrge professionaalne tase ja pädevus. Seepärast peavad vahendaja ning otseste kindlustusandjate ▌töötajate ▌kutsealased teadmised vastama asjaomase tegevuse keerukusele. Tagada tuleb täiendusõpe.
  Vorm, sisu ja tõendamiskohustused peavad jääma liikmesriikide otsustada. Seejuures tuleks sertifitseerida kutsekoolituse organisatsioonid, kes on seotud sektoriga või kuuluvad kutseühingute juurde
  . |
| --- | --- |

(22)

Oluline on tagada, et kindlustus- ja edasikindlustusvahendajatel ning otseste kindlustusandjate sellistel töötajatel, kes on seotud kindlustuslepingute ettevalmistamise, müügi ja müügijärgse tegevusega, on kõrge professionaalne tase ja pädevus. Seepärast peavad vahendaja ning otseste kindlustusandjate ▌töötajate ▌kutsealased teadmised vastama asjaomase tegevuse keerukusele. Tagada tuleb täiendusõpe.
  Vorm, sisu ja tõendamiskohustused peavad jääma liikmesriikide otsustada. Seejuures tuleks sertifitseerida kutsekoolituse organisatsioonid, kes on seotud sektoriga või kuuluvad kutseühingute juurde
  .

| (22a) | Liikmesriigid tagavad, et vahendaja need töötajad, kes tegelevad jaeklientide nõustamise või neile kindlustusinvesteerimistoodete müügiga, omavad pakutavatele toodetele vastavat teadmiste taset ja pädevust. Eriti oluline on see silmas pidades kindlustusinvesteerimistoodete kasvavat keerukust ja pidevat uuenemist. Kindlustusinvesteerimistoote ostmisega kaasneb risk ja seetõttu peaksid investorid saama usaldada teavet hinnangute kohta ja nende hinnangute kvaliteeti. Lisaks tuleb anda töötajatele piisavalt aega ja ressursse, et nad saaksid anda klientidele kogu vajaliku teabe pakutavate toodete kohta. |
| --- | --- |

(22a)

Liikmesriigid tagavad, et vahendaja need töötajad, kes tegelevad jaeklientide nõustamise või neile kindlustusinvesteerimistoodete müügiga, omavad pakutavatele toodetele vastavat teadmiste taset ja pädevust. Eriti oluline on see silmas pidades kindlustusinvesteerimistoodete kasvavat keerukust ja pidevat uuenemist. Kindlustusinvesteerimistoote ostmisega kaasneb risk ja seetõttu peaksid investorid saama usaldada teavet hinnangute kohta ja nende hinnangute kvaliteeti. Lisaks tuleb anda töötajatele piisavalt aega ja ressursse, et nad saaksid anda klientidele kogu vajaliku teabe pakutavate toodete kohta.

| (23) | Kindlustusvahendus- või edasikindlustusvahendustegevust alustavate ja jätkavate isikute kutsesobivusnõudeid ja registreerimist käsitlevate siseriiklike sätete kooskõlastamine saab soodustada finantsteenuste ühtse turu väljakujundamist ning tõhustada klientide kaitset selles valdkonnas. |
| --- | --- |

(23)

Kindlustusvahendus- või edasikindlustusvahendustegevust alustavate ja jätkavate isikute kutsesobivusnõudeid ja registreerimist käsitlevate siseriiklike sätete kooskõlastamine saab soodustada finantsteenuste ühtse turu väljakujundamist ning tõhustada klientide kaitset selles valdkonnas.

| (24) | Piiriülese kaubanduse edendamiseks tuleks kehtestada vahendajate teadmiste ja oskuste vastastikuse tunnustamise põhimõtted. |
| --- | --- |

(24)

Piiriülese kaubanduse edendamiseks tuleks kehtestada vahendajate teadmiste ja oskuste vastastikuse tunnustamise põhimõtted.

| (25) | Vastuvõttev liikmesriik peaks tunnustama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovituse (Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas) alusel loodud Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kohasel kolmandal või kõrgemal tasemel akrediteeritud riiklikku kutsekvalifikatsiooni kui tõendit selle kohta, et kindlustus- või edasikindlustusvahendaja täidab teadmiste ja oskustega seotud nõudeid, mis on vastavalt käesolevale direktiivile registreerimise tingimus. Kõnealune raamistik aitab liikmesriikidel, haridusasutustel, tööandjatel ja eraisikutel võrrelda liidu erinevate haridus- ja koolitussüsteemide kutsekvalifikatsioone. See vahend on esmatähtis liidus tööturu arendamise seisukohast. Kõnealuse raamistiku eesmärk ei ole asendada siseriiklikke kvalifikatsioonisüsteeme, vaid täiendada liikmesriikide meetmeid koostöö hõlbustamise teel. |
| --- | --- |

(25)

Vastuvõttev liikmesriik peaks tunnustama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovituse (Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas) alusel loodud Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kohasel kolmandal või kõrgemal tasemel akrediteeritud riiklikku kutsekvalifikatsiooni kui tõendit selle kohta, et kindlustus- või edasikindlustusvahendaja täidab teadmiste ja oskustega seotud nõudeid, mis on vastavalt käesolevale direktiivile registreerimise tingimus. Kõnealune raamistik aitab liikmesriikidel, haridusasutustel, tööandjatel ja eraisikutel võrrelda liidu erinevate haridus- ja koolitussüsteemide kutsekvalifikatsioone. See vahend on esmatähtis liidus tööturu arendamise seisukohast. Kõnealuse raamistiku eesmärk ei ole asendada siseriiklikke kvalifikatsioonisüsteeme, vaid täiendada liikmesriikide meetmeid koostöö hõlbustamise teel.

| (26) | Hoolimata kehtivast ühtsest kindlustusandjatele ja –vahendajatele tegevuslubade andmise süsteemist on Euroopa kindlustusturg jätkuvalt väga killustunud. Piiriülese äritegevuse hõlbustamiseks ja tarbijate jaoks läbipaistvuse suurendamiseks peaksid liikmesriigid tagama nende territooriumil kohaldatavate üldise hüvangu eeskirjade avaldamise, samuti tuleks teha üldsusele kättesaadavaks ühtne elektrooniline register ning kõigis liikmesriikides kindlustuse- ja edasikindlustusevahenduse suhtes kohaldatavad üldise hüvangu eeskirjad. |
| --- | --- |

(26)

Hoolimata kehtivast ühtsest kindlustusandjatele ja –vahendajatele tegevuslubade andmise süsteemist on Euroopa kindlustusturg jätkuvalt väga killustunud. Piiriülese äritegevuse hõlbustamiseks ja tarbijate jaoks läbipaistvuse suurendamiseks peaksid liikmesriigid tagama nende territooriumil kohaldatavate üldise hüvangu eeskirjade avaldamise, samuti tuleks teha üldsusele kättesaadavaks ühtne elektrooniline register ning kõigis liikmesriikides kindlustuse- ja edasikindlustusevahenduse suhtes kohaldatavad üldise hüvangu eeskirjad.

| (27) | Pädevate asutuste vaheline koostöö ja teabevahetus on olulised klientide kaitseks ning ühtsel turul kindlustus- ja edasikindlustustegevuse usaldusväärsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Pädevate asutuste vaheline koostöö ja teabevahetus on olulised klientide kaitseks ning ühtsel turul kindlustus- ja edasikindlustustegevuse usaldusväärsuse tagamiseks.

| (28) | Liikmesriikides vajatakse asjakohaseid ja tõhusaid kohtuväliseid kaebuste ja kahjuhüvitusnõuete menetlusi, et lahendada kindlustusvahendajate või -andjate ja klientide vahelisi vaidlusi, kasutades võimaluse korral olemasolevaid menetlusi. Selleks et lahendada käesoleva direktiivi kohaseid õigusi ja kohustusi käsitlevaid vaidlusi kindlustusandjate või kindlustustooteid müüvate või pakkuvate isikute ja klientide vahel, peaks olema võimalik kasutada tõhusaid kohtuväliseid kaebuste ja kahjuhüvitusnõuete menetlusi.
  Vaidluste kohtuvälise lahendamise korral peaksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/11/EL

   (4)

  sätted olema siduvad ka käesoleva direktiivi kohaldamisel
  . Selleks et tõhustada vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlusi, mis käsitlevad klientide esitatud kaebusi, tuleks käesoleva direktiiviga ette näha, et kindlustusandjad või kindlustustooteid müüvad või pakkuvad isikud peavad osalema vaidluste lahendamise menetlustes
  ja otsuste tegemises, mis võivad selgesõnalise nõudmise korral olla vahendajale ja kliendile siduvad
  ja mille on nende suhtes algatanud kliendid seoses käesoleva direktiivi kohaste õiguste ja kohustustega. Selliste vaidluste kohtuväliste lahendamise menetluste eesmärk on tagada kindlustusandjate või kindlustustooteid müüvate või pakkuvate isikute ja klientide vaheliste vaidluste kiirem ja odavam lahendamine ning vähendada kohtusüsteemi koormust. ▐
  Ilma et see piiraks klientide õigust oma kaebust kohtusse esitada, peaksid liikmesriigid tagama, et vaidluste kohtuvälise lahendamise üksused, kes lahendavad käesoleva direktiivis osutatud vaidlusi, teevad piiriüleste vaidluste lahendamisel koostööd. Liikmesriigid peaksid hea seisma, et vaidluste kohtuvälise lahendamise üksused, kes lahendavad selliseid vaidlusi, ühineksid finantsteenustega seotud kaebuste võrgustikuga (FIN-Net). |
| --- | --- |

(28)

Liikmesriikides vajatakse asjakohaseid ja tõhusaid kohtuväliseid kaebuste ja kahjuhüvitusnõuete menetlusi, et lahendada kindlustusvahendajate või -andjate ja klientide vahelisi vaidlusi, kasutades võimaluse korral olemasolevaid menetlusi. Selleks et lahendada käesoleva direktiivi kohaseid õigusi ja kohustusi käsitlevaid vaidlusi kindlustusandjate või kindlustustooteid müüvate või pakkuvate isikute ja klientide vahel, peaks olema võimalik kasutada tõhusaid kohtuväliseid kaebuste ja kahjuhüvitusnõuete menetlusi.
  Vaidluste kohtuvälise lahendamise korral peaksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/11/EL

   (4)

  sätted olema siduvad ka käesoleva direktiivi kohaldamisel
  . Selleks et tõhustada vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlusi, mis käsitlevad klientide esitatud kaebusi, tuleks käesoleva direktiiviga ette näha, et kindlustusandjad või kindlustustooteid müüvad või pakkuvad isikud peavad osalema vaidluste lahendamise menetlustes
  ja otsuste tegemises, mis võivad selgesõnalise nõudmise korral olla vahendajale ja kliendile siduvad
  ja mille on nende suhtes algatanud kliendid seoses käesoleva direktiivi kohaste õiguste ja kohustustega. Selliste vaidluste kohtuväliste lahendamise menetluste eesmärk on tagada kindlustusandjate või kindlustustooteid müüvate või pakkuvate isikute ja klientide vaheliste vaidluste kiirem ja odavam lahendamine ning vähendada kohtusüsteemi koormust. ▐

Ilma et see piiraks klientide õigust oma kaebust kohtusse esitada, peaksid liikmesriigid tagama, et vaidluste kohtuvälise lahendamise üksused, kes lahendavad käesoleva direktiivis osutatud vaidlusi, teevad piiriüleste vaidluste lahendamisel koostööd. Liikmesriigid peaksid hea seisma, et vaidluste kohtuvälise lahendamise üksused, kes lahendavad selliseid vaidlusi, ühineksid finantsteenustega seotud kaebuste võrgustikuga (FIN-Net).

| (29) | Laienev selliste tegevusalade ring, millega paljud kindlustusvahendajad ja -andjad samaaegselt tegelevad, on suurendanud võimalust huvide konfliktide tekkeks kõnealuste erinevate tegevusalade ja klientide huvide vahel. Seepärast on oluline, et liikmesriigid kehtestaksid eeskirjad tagamaks, et
  klientide huvid oleksid arvesse võetud
  . |
| --- | --- |

(29)

Laienev selliste tegevusalade ring, millega paljud kindlustusvahendajad ja -andjad samaaegselt tegelevad, on suurendanud võimalust huvide konfliktide tekkeks kõnealuste erinevate tegevusalade ja klientide huvide vahel. Seepärast on oluline, et liikmesriigid kehtestaksid eeskirjad tagamaks, et
  klientide huvid oleksid arvesse võetud
  .

| (30) | Tarbijatele tuleks eelnevalt anda selget teavet kindlustustooteid müüvate isikute staatuse ▌kohta.
  Tasuks kaaluda, kas
  näha ette kohustuslik staatuse avalikustamine Euroopa kindlustusvahendajate ja -andjate puhul. Seda teavet tuleks tarbijale anda lepingueelses etapis. Nii on võimalik (vajaduse korral) avalikustada kindlustusandja ja -vahendaja seos. |
| --- | --- |

(30)

Tarbijatele tuleks eelnevalt anda selget teavet kindlustustooteid müüvate isikute staatuse ▌kohta.
  Tasuks kaaluda, kas
  näha ette kohustuslik staatuse avalikustamine Euroopa kindlustusvahendajate ja -andjate puhul. Seda teavet tuleks tarbijale anda lepingueelses etapis. Nii on võimalik (vajaduse korral) avalikustada kindlustusandja ja -vahendaja seos.

| (31) | Investeerimistoote müüja ja ostja vaheliste huvide konfliktide vähendamiseks on oluline tagada kindlustusturustajate tasu piisav avalikustamine. ▌Vahendaja ning kindlustusvahendaja või -andja töötaja
  peaks
  olema kohustatud teavitama
  taotluse korral tasuta
  klienti oma tasustamise
  laadist ja allikast
  enne müüki. |
| --- | --- |

(31)

Investeerimistoote müüja ja ostja vaheliste huvide konfliktide vähendamiseks on oluline tagada kindlustusturustajate tasu piisav avalikustamine. ▌Vahendaja ning kindlustusvahendaja või -andja töötaja
  peaks
  olema kohustatud teavitama
  taotluse korral tasuta
  klienti oma tasustamise
  laadist ja allikast
  enne müüki.

| (32) | Selleks et anda kliendile võrreldavat teavet kindlustusvahendusteenuste kohta, mida osutatakse olenemata sellest, kas klient ostab toote vahendaja kaudu või otse kindlustusandjalt, ja vältida konkurentsi moonutamist, mis tuleneb sellest, et teabenõuete täitmise vältimise eesmärgil eelistavad kindlustusandjad vahendajate kasutamise asemel müüa tooteid otse kliendile, tuleks ette näha, et ka kindlustusandjad peavad esitama klientidele, kellele nad otse kindlustusvahendusteenuseid osutavad, teavet tasu kohta, mida nad kindlustustoodete müügi eest saavad. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et anda kliendile võrreldavat teavet kindlustusvahendusteenuste kohta, mida osutatakse olenemata sellest, kas klient ostab toote vahendaja kaudu või otse kindlustusandjalt, ja vältida konkurentsi moonutamist, mis tuleneb sellest, et teabenõuete täitmise vältimise eesmärgil eelistavad kindlustusandjad vahendajate kasutamise asemel müüa tooteid otse kliendile, tuleks ette näha, et ka kindlustusandjad peavad esitama klientidele, kellele nad otse kindlustusvahendusteenuseid osutavad, teavet tasu kohta, mida nad kindlustustoodete müügi eest saavad.

| (32a) | Kui teenustasusid ja hüvesid ei ole võimalik enne nõustamist kindlaks määrata, tuleb arvutamismeetod põhjalikult, täpselt ja arusaadavalt avalikustada peamistes teenusedokumentides, kusjuures nõustamise kogukulu ja selle mõju tuludele tuleb kliendile avalikustada niipea kui võimalik pärast seda. Kui investeerimisalast nõustamist pakutakse pidevalt, tuleb investeerimisalase nõustamise maksumus, sh hüved, avalikustada korrapäraselt ja vähemalt kord aastas. Korrapärases aruandes avalikustatakse kõik eelneval perioodil makstud või saadud hüved. |
| --- | --- |

(32a)

Kui teenustasusid ja hüvesid ei ole võimalik enne nõustamist kindlaks määrata, tuleb arvutamismeetod põhjalikult, täpselt ja arusaadavalt avalikustada peamistes teenusedokumentides, kusjuures nõustamise kogukulu ja selle mõju tuludele tuleb kliendile avalikustada niipea kui võimalik pärast seda. Kui investeerimisalast nõustamist pakutakse pidevalt, tuleb investeerimisalase nõustamise maksumus, sh hüved, avalikustada korrapäraselt ja vähemalt kord aastas. Korrapärases aruandes avalikustatakse kõik eelneval perioodil makstud või saadud hüved.

| (32b) | Iga kindlustustooteid müüv isik, kes ei ole tootearendaja, peaks esitama kooskõlas käesoleva direktiiviga ja direktiiviga 2014/.../EL [finantsinstrumentide turgude direktiiv] jaeinvestorile eraldiseisvas peamises teenusedokumendis üksikasjad kulude ja teenuste kohta ning täiendava asjakohase teabe, mida jaeinvestor vajab, et hinnata kindlustustoote sobivust oma vajadustele, ja mida kindlustustoote arendaja ei saa pakkuda. |
| --- | --- |

(32b)

Iga kindlustustooteid müüv isik, kes ei ole tootearendaja, peaks esitama kooskõlas käesoleva direktiiviga ja direktiiviga 2014/.../EL [finantsinstrumentide turgude direktiiv] jaeinvestorile eraldiseisvas peamises teenusedokumendis üksikasjad kulude ja teenuste kohta ning täiendava asjakohase teabe, mida jaeinvestor vajab, et hinnata kindlustustoote sobivust oma vajadustele, ja mida kindlustustoote arendaja ei saa pakkuda.

| (32c) | Tarbijatele on kasulik, kui kindlustustooteid müüakse erinevate kanalite ja vahendajate kaudu ning erinevate koostöövormide kaudu kindlustusandjatega, tingimusel et nad peavad kohaldama samaväärseid tarbijakaitse ja läbipaistvuse eeskirju. |
| --- | --- |

(32c)

Tarbijatele on kasulik, kui kindlustustooteid müüakse erinevate kanalite ja vahendajate kaudu ning erinevate koostöövormide kaudu kindlustusandjatega, tingimusel et nad peavad kohaldama samaväärseid tarbijakaitse ja läbipaistvuse eeskirju.

| (33) | Kuna käesoleva ettepaneku eesmärk on tugevdada tarbijakaitset, kohaldatakse mõnda sätet ainult ettevõtjate ja tarbijate vaheliste suhete suhtes, eelkõige sätted, millega reguleeritakse kindlustusvahendajate või muude kindlustustooteid müüvate isikute suhtes kohaldatavaid äritegevuseeskirju. |
| --- | --- |

(33)

Kuna käesoleva ettepaneku eesmärk on tugevdada tarbijakaitset, kohaldatakse mõnda sätet ainult ettevõtjate ja tarbijate vaheliste suhete suhtes, eelkõige sätted, millega reguleeritakse kindlustusvahendajate või muude kindlustustooteid müüvate isikute suhtes kohaldatavaid äritegevuseeskirju.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (34a) | Liikmesriigid peaksid nõudma, et kindlustusvahendajate ja -andjate tasustamispoliitika seoses nende töötajate või esindajatega ei kahjusta nende võimet tegutseda klientide parimates huvides. Nende töötajate puhul, kes nõustavad või müüvad kindlustusinvesteerimistooteid klientidele, peaksid liikmesriigid nõudma, et kindlustusvahendajad ja -andjad tagaksid, et nende tasustamine ettevõtja poolt ei mõjuta töötajate erapooletust sobivate soovituste andmisel või kohase müügi teostamisel või teabe edastamisel viisil, mis on õiglane, selge ega ole eksitav. Tasustamine sellistes olukordades ei tohiks sõltuda ainult müügieesmärkidest või konkreetsetest toodetest saadud kasumist ettevõtjale. |
| --- | --- |

(34a)

Liikmesriigid peaksid nõudma, et kindlustusvahendajate ja -andjate tasustamispoliitika seoses nende töötajate või esindajatega ei kahjusta nende võimet tegutseda klientide parimates huvides. Nende töötajate puhul, kes nõustavad või müüvad kindlustusinvesteerimistooteid klientidele, peaksid liikmesriigid nõudma, et kindlustusvahendajad ja -andjad tagaksid, et nende tasustamine ettevõtja poolt ei mõjuta töötajate erapooletust sobivate soovituste andmisel või kohase müügi teostamisel või teabe edastamisel viisil, mis on õiglane, selge ega ole eksitav. Tasustamine sellistes olukordades ei tohiks sõltuda ainult müügieesmärkidest või konkreetsetest toodetest saadud kasumist ettevõtjale.

| (35) | Oluline on, et klient teaks, kas vahendaja annab kliendile nõu paljude kindlustusandjate või üksnes mõne kindlustusandja pakutavate toodete kohta. |
| --- | --- |

(35)

Oluline on, et klient teaks, kas vahendaja annab kliendile nõu paljude kindlustusandjate või üksnes mõne kindlustusandja pakutavate toodete kohta.

| (36) | Kuna tarbijad üha enam sõltuvad isiklikest soovitustest, on asjakohane lisada nõustamise määratlus.
  Nõustamise kvaliteet on äärmiselt tähtis ning igasugune nõustamine peab arvestama kliendi isiklike omadustega.
  Enne nõuande andmist peaks kindlustusvahendaja- või andja hindama kliendi vajadusi,
  ootusi
  ja rahalist olukorda. Kui vahendaja kinnitab, et ta nõustab paljude kindlustusandjate toodete suhtes, peaks ta tegema
  piisavalt suure hulga
  turul pakutavate
  kindlustustoodete
  ausa ja ▌laiaulatusliku analüüsi. Lisaks peaksid kõik kindlustusvahendajad ja -andjad oma nõuannet põhjendama
  ning soovitama sobivaid kindlustustooteid vastavalt kliendi eelistustele, vajadustele, rahalisele olukorrale ja isiklikele asjaoludele
  . |
| --- | --- |

(36)

Kuna tarbijad üha enam sõltuvad isiklikest soovitustest, on asjakohane lisada nõustamise määratlus.
  Nõustamise kvaliteet on äärmiselt tähtis ning igasugune nõustamine peab arvestama kliendi isiklike omadustega.
  Enne nõuande andmist peaks kindlustusvahendaja- või andja hindama kliendi vajadusi,
  ootusi
  ja rahalist olukorda. Kui vahendaja kinnitab, et ta nõustab paljude kindlustusandjate toodete suhtes, peaks ta tegema
  piisavalt suure hulga
  turul pakutavate
  kindlustustoodete
  ausa ja ▌laiaulatusliku analüüsi. Lisaks peaksid kõik kindlustusvahendajad ja -andjad oma nõuannet põhjendama
  ning soovitama sobivaid kindlustustooteid vastavalt kliendi eelistustele, vajadustele, rahalisele olukorrale ja isiklikele asjaoludele
  .

| (37) | Enne lepingu sõlmimist, sealhulgas nõustamiseta müügi korral, tuleks kliendile anda asjakohast teavet kindlustustoote kohta, et klient saaks teha teadliku otsuse. Kindlustusvahendaja peaks selgitama kliendile vahendaja müüdavate kindlustustoodete põhiomadusi
  ning seetõttu tuleks anda tema töötajatele selleks piisavalt vahendeid ja aega
  . |
| --- | --- |

(37)

Enne lepingu sõlmimist, sealhulgas nõustamiseta müügi korral, tuleks kliendile anda asjakohast teavet kindlustustoote kohta, et klient saaks teha teadliku otsuse. Kindlustusvahendaja peaks selgitama kliendile vahendaja müüdavate kindlustustoodete põhiomadusi
  ning seetõttu tuleks anda tema töötajatele selleks piisavalt vahendeid ja aega
  .

| (38) | Kehtestada tuleks ühtsed eeskirjad, et
  lihtsustada valikut
  seoses andmekandjaga, millel
  kohustuslik
  teave kliendile esitatakse, et võimaldada kasutada elektroonilist teabevahetust, kui see on tehingu asjaolusid arvesse võttes asjakohane. Kliendile tuleks siiski anda võimalus saada see paberkandjal. Selleks et tarbijal oleks juurdepääs teabele,
  peaks
  kogu lepingueelne teave
  olema
  tasuta
  kättesaadav
  . |
| --- | --- |

(38)

Kehtestada tuleks ühtsed eeskirjad, et
  lihtsustada valikut
  seoses andmekandjaga, millel
  kohustuslik
  teave kliendile esitatakse, et võimaldada kasutada elektroonilist teabevahetust, kui see on tehingu asjaolusid arvesse võttes asjakohane. Kliendile tuleks siiski anda võimalus saada see paberkandjal. Selleks et tarbijal oleks juurdepääs teabele,
  peaks
  kogu lepingueelne teave
  olema
  tasuta
  kättesaadav
  .

| (39) | Sellise teabe avaldamist vajatakse vähem, kui klient taotleb edasikindlustust või kindlustust kommerts- ja tööstusriski katmiseks või ta on kutseline klient ▌. |
| --- | --- |

(39)

Sellise teabe avaldamist vajatakse vähem, kui klient taotleb edasikindlustust või kindlustust kommerts- ja tööstusriski katmiseks või ta on kutseline klient ▌.

| (40) | Käesolevas direktiivis tuleks täpsustada, millised peaksid olema kindlustusandjate ja kindlustusvahendajate miinimumkohustused klientide teavitamisel. Liikmesriigil peaks selles valdkonnas olema võimalus säilitada või vastu võtta rangemaid sätteid, mida võib tema territooriumil kindlustusvahendustegevusega tegelevate kindlustusvahendajate ja -andjate suhtes kohaldada nende päritoluliikmesriigis kohaldatavatest sätetest sõltumata, tingimusel et need rangemad sätted vastavad liidu õigusele, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/31/EÜ (5). Liikmesriik, kes teeb ettepaneku kohaldada ja kohaldab kindlustusvahendajaid ja kindlustustoodete müüki käsitlevaid sätteid lisaks käesoleva direktiivi sätetele, peaks tagama, et kõnealustest sätetest tulenev halduskoormus on
  piiratud
  . |
| --- | --- |

(40)

Käesolevas direktiivis tuleks täpsustada, millised peaksid olema kindlustusandjate ja kindlustusvahendajate miinimumkohustused klientide teavitamisel. Liikmesriigil peaks selles valdkonnas olema võimalus säilitada või vastu võtta rangemaid sätteid, mida võib tema territooriumil kindlustusvahendustegevusega tegelevate kindlustusvahendajate ja -andjate suhtes kohaldada nende päritoluliikmesriigis kohaldatavatest sätetest sõltumata, tingimusel et need rangemad sätted vastavad liidu õigusele, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/31/EÜ (5). Liikmesriik, kes teeb ettepaneku kohaldada ja kohaldab kindlustusvahendajaid ja kindlustustoodete müüki käsitlevaid sätteid lisaks käesoleva direktiivi sätetele, peaks tagama, et kõnealustest sätetest tulenev halduskoormus on
  piiratud
  .

| (41) | Kogu liidus kasutavad jaefinantsteenuste pakkujad laialdaselt
  ja asjakohaselt
  ristmüüki. ▐ |
| --- | --- |

(41)

Kogu liidus kasutavad jaefinantsteenuste pakkujad laialdaselt
  ja asjakohaselt
  ristmüüki. ▐

| (41a) | Kui kindlustust pakutakse koos mõne muu teenuse või tootega paketi osana või sama lepingu või paketi tingimusena, siis kohaldatakse selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/29/EÜ

   (6)

  . Selles direktiivis on ette nähtud kaitsemeetmed klientide jaoks, kui nad ostavad kindlustuse paketi osana. Liikmesriigid võivad nõuda, et riiklikud pädevad asutused kehtestavad või säilitavad lisameetmed, et vältida tarbijatele kahjulikke müügitavasid. |
| --- | --- |

(41a)

Kui kindlustust pakutakse koos mõne muu teenuse või tootega paketi osana või sama lepingu või paketi tingimusena, siis kohaldatakse selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/29/EÜ

   (6)

  . Selles direktiivis on ette nähtud kaitsemeetmed klientide jaoks, kui nad ostavad kindlustuse paketi osana. Liikmesriigid võivad nõuda, et riiklikud pädevad asutused kehtestavad või säilitavad lisameetmed, et vältida tarbijatele kahjulikke müügitavasid.

| (42) | Direktiivi 2014/../EL
  [finantsinstrumentide turgude direktiiv] kohaste investeerimistoodete alternatiivi või asendajana on klientidele sageli kättesaadavad investeeringutega seotud kindlustuslepingud. Investorite ühtse kaitse tagamiseks ja regulatiivse arbitraaži vältimiseks on oluline, et kindlustusega seotud jaeinvesteerimistoodete (kindlustusinvesteerimistooted, nagu on määratletud määruses investeerimistoodete põhiteabe dokumentide kohta) suhtes kohaldataks samasid äritegevuse eeskirju; need hõlmavad asjakohast teavet käsitlevaid sätteid, sobivat nõuannet käsitlevaid nõudeid ja piiranguid hüvedele, samuti huvide konfliktide juhtimise nõudeid ja
  lisapiiranguid tasule
  . Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA), mis on asutatud Euroopa parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (7), ja EIOPA peaksid tegema koostööd, et saavutada võimalikult suur ühtsus äritegevuse eeskirjades kombineeritud jaeinvesteerimistoodete puhul, mille suhtes kohaldatakse suuniste abil
  direktiivi 2014/.../EL
  [finantsinstrumentide turgude direktiiv] või käesolevat direktiivi.
  Neis suunistes tuleks siiski arvesse võtta kahjukindlustustoodete eripärasid. Samuti tuleks kooskõlas analoogilise põhimõttega direktiivis 2014/.../EL [finantsinstrumentide turgude direktiiv] kaaluda analoogilist korda kindlustusandjate puhul käesoleva direktiivi rakendamisel riigi tasandil ja ühiskomitee suunistes.
  Kindlustusinvesteerimistoodete suhtes
  tuleks
  kohaldada
  rangemaid äritegevuse eeskirju, mis asendavad
  käesoleva direktiivi
  nõuded
  , mida kohaldatakse
  üldiste
  kindlustuslepingute suhtes ▌. Seega peaksid isikud, kes tegelevad kindlustusvahendusega seoses kindlustusinvesteerimistoodetega, täitma
  selliste toodete
  suhtes kohaldatavaid rangemaid nõudeid. |
| --- | --- |

(42)

Direktiivi 2014/../EL
  [finantsinstrumentide turgude direktiiv] kohaste investeerimistoodete alternatiivi või asendajana on klientidele sageli kättesaadavad investeeringutega seotud kindlustuslepingud. Investorite ühtse kaitse tagamiseks ja regulatiivse arbitraaži vältimiseks on oluline, et kindlustusega seotud jaeinvesteerimistoodete (kindlustusinvesteerimistooted, nagu on määratletud määruses investeerimistoodete põhiteabe dokumentide kohta) suhtes kohaldataks samasid äritegevuse eeskirju; need hõlmavad asjakohast teavet käsitlevaid sätteid, sobivat nõuannet käsitlevaid nõudeid ja piiranguid hüvedele, samuti huvide konfliktide juhtimise nõudeid ja
  lisapiiranguid tasule
  . Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA), mis on asutatud Euroopa parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (7), ja EIOPA peaksid tegema koostööd, et saavutada võimalikult suur ühtsus äritegevuse eeskirjades kombineeritud jaeinvesteerimistoodete puhul, mille suhtes kohaldatakse suuniste abil
  direktiivi 2014/.../EL
  [finantsinstrumentide turgude direktiiv] või käesolevat direktiivi.
  Neis suunistes tuleks siiski arvesse võtta kahjukindlustustoodete eripärasid. Samuti tuleks kooskõlas analoogilise põhimõttega direktiivis 2014/.../EL [finantsinstrumentide turgude direktiiv] kaaluda analoogilist korda kindlustusandjate puhul käesoleva direktiivi rakendamisel riigi tasandil ja ühiskomitee suunistes.
  Kindlustusinvesteerimistoodete suhtes
  tuleks
  kohaldada
  rangemaid äritegevuse eeskirju, mis asendavad
  käesoleva direktiivi
  nõuded
  , mida kohaldatakse
  üldiste
  kindlustuslepingute suhtes ▌. Seega peaksid isikud, kes tegelevad kindlustusvahendusega seoses kindlustusinvesteerimistoodetega, täitma
  selliste toodete
  suhtes kohaldatavaid rangemaid nõudeid.

| (42a) | Euroopa Parlament püüab tagada nõukoguga peetavate läbirääkimiste kaudu käesoleva direktiivi vastavusse viimise direktiiviga 2014/.../EL [teine finantsinstrumentide turgude direktiiv]. [ME 5] |
| --- | --- |

(42a)

Euroopa Parlament püüab tagada nõukoguga peetavate läbirääkimiste kaudu käesoleva direktiivi vastavusse viimise direktiiviga 2014/.../EL [teine finantsinstrumentide turgude direktiiv]. [ME 5]

| (42b) | Käesoleva direktiiviga sätestatakse liikmesriigis registreeritud või seal end registreerida soovivate füüsiliste ja juriidiliste isikute kindlustus- ja edasikindlustusvahendustegevuse alustamist ja jätkamist käsitlevad eeskirjad. Liidu muude õigusaktide sätteid, mis nendest eeskirjadest erinevaid või neid täiendavaid, ei tohiks kindlustus- ja edasikindlustusvahendustegevuse suhtes kohaldada. |
| --- | --- |

(42b)

Käesoleva direktiiviga sätestatakse liikmesriigis registreeritud või seal end registreerida soovivate füüsiliste ja juriidiliste isikute kindlustus- ja edasikindlustusvahendustegevuse alustamist ja jätkamist käsitlevad eeskirjad. Liidu muude õigusaktide sätteid, mis nendest eeskirjadest erinevaid või neid täiendavaid, ei tohiks kindlustus- ja edasikindlustusvahendustegevuse suhtes kohaldada.

| (43) | Tagamaks, et kindlustusandjad ja kindlustusvahendusega tegelevad isikud täidavad käesoleva direktiivi ülesandeid ning et nende suhtes kohaldatakse kogu liidus samu sätteid, peaksid liikmesriigid nägema ette halduskaristused ja muud meetmed, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistuste ja muude meetmete ühtlustamiseks vaadati komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatise (karistuste tõhustamine finantsteenuste sektoris) raames läbi olemasolevad õigused ja nende praktiline kohaldamine. Seepärast peaksid liikmesriikide kehtestatud halduskaristused ja muud meetmed vastama teatavatele olulistele nõuetele seoses adressaatide, karistuste või muude meetme kohaldamisel arvessevõetavate kriteeriumide, ▌avaldamise
  ja karistuste kehtestamise peamiste õigustega
  . |
| --- | --- |

(43)

Tagamaks, et kindlustusandjad ja kindlustusvahendusega tegelevad isikud täidavad käesoleva direktiivi ülesandeid ning et nende suhtes kohaldatakse kogu liidus samu sätteid, peaksid liikmesriigid nägema ette halduskaristused ja muud meetmed, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistuste ja muude meetmete ühtlustamiseks vaadati komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatise (karistuste tõhustamine finantsteenuste sektoris) raames läbi olemasolevad õigused ja nende praktiline kohaldamine. Seepärast peaksid liikmesriikide kehtestatud halduskaristused ja muud meetmed vastama teatavatele olulistele nõuetele seoses adressaatide, karistuste või muude meetme kohaldamisel arvessevõetavate kriteeriumide, ▌avaldamise
  ja karistuste kehtestamise peamiste õigustega
  .

| (44) | Eriti peaks pädevatel asutustel olema õigus kehtestada rahalisi karistusi, mis on piisavad, et katta oodatavat kasu, ning mis on heidutavad isegi suurtele asutustele ja nende juhtidele. |
| --- | --- |

(44)

Eriti peaks pädevatel asutustel olema õigus kehtestada rahalisi karistusi, mis on piisavad, et katta oodatavat kasu, ning mis on heidutavad isegi suurtele asutustele ja nende juhtidele.

| (45) | Selleks et tagada karistuste ühtne kohaldamine liikmesriikides, kui määratakse kindlaks halduskaristuse või muu meetme tüüp ja rahalise halduskaristuse suurus, peaksid liikmesriigid tagama, et pädevad asutused võtavad arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid.
  Liikmesriigid ei ole siiski kohustatud kehtestama halduskaristusi, kui siseriiklik õigus näeb ette karistused kriminaalõigussüsteemis. |
| --- | --- |

(45)

Selleks et tagada karistuste ühtne kohaldamine liikmesriikides, kui määratakse kindlaks halduskaristuse või muu meetme tüüp ja rahalise halduskaristuse suurus, peaksid liikmesriigid tagama, et pädevad asutused võtavad arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid.
  Liikmesriigid ei ole siiski kohustatud kehtestama halduskaristusi, kui siseriiklik õigus näeb ette karistused kriminaalõigussüsteemis.

| (46) | Selleks et tugevdada karistuste hoiatavat mõju avalikkusele ja teavitada eeskirjade rikkumistest, mis võivad kahjustada tarbijakaitset, tuleks kehtestatud karistused avaldada, välja arvatud teatavatel täpselt määratletud asjaoludel. Proportsionaalsuse põhimõtte järgimiseks tuleb kehtestatud karistused ja muud meetmed avaldada anonüümselt, kui avaldamine põhjustaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju. |
| --- | --- |

(46)

Selleks et tugevdada karistuste hoiatavat mõju avalikkusele ja teavitada eeskirjade rikkumistest, mis võivad kahjustada tarbijakaitset, tuleks kehtestatud karistused avaldada, välja arvatud teatavatel täpselt määratletud asjaoludel. Proportsionaalsuse põhimõtte järgimiseks tuleb kehtestatud karistused ja muud meetmed avaldada anonüümselt, kui avaldamine põhjustaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju.

| (47) | Võimalike rikkumiste tuvastamiseks peaks pädevatel asutustel olema vajalikud uurimisvolitused ning nad peaksid kehtestama tõhusad mehhanismid, et toetada võimalikest või tegelikest rikkumistest teatamist
  , kusjuures need mehhanismid peaksid asjakohaselt kaitsma neid, kes sellistest rikkumistest teatavad
  .
  Käesoleva direktiiviga ei nähta siiski ette seda, et liikmesriigid peavad andma haldusasutustele volituse viia läbi kriminaaluurimisi. |
| --- | --- |

(47)

Võimalike rikkumiste tuvastamiseks peaks pädevatel asutustel olema vajalikud uurimisvolitused ning nad peaksid kehtestama tõhusad mehhanismid, et toetada võimalikest või tegelikest rikkumistest teatamist
  , kusjuures need mehhanismid peaksid asjakohaselt kaitsma neid, kes sellistest rikkumistest teatavad
  .
  Käesoleva direktiiviga ei nähta siiski ette seda, et liikmesriigid peavad andma haldusasutustele volituse viia läbi kriminaaluurimisi.

| (48) | Käesolevas direktiivis tuleks osutada nii halduskaristustele kui ka muudele meetmetele, olenemata sellest, kas neid käsitatakse siseriikliku õiguse kohaselt karistustena või muude meetmetena. |
| --- | --- |

(48)

Käesolevas direktiivis tuleks osutada nii halduskaristustele kui ka muudele meetmetele, olenemata sellest, kas neid käsitatakse siseriikliku õiguse kohaselt karistustena või muude meetmetena.

| (49) | Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide selliste sätete kohaldamist, mis käsitlevad kuritegusid. |
| --- | --- |

(49)

Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide selliste sätete kohaldamist, mis käsitlevad kuritegusid.

| (49a) | Rikkumisest teatajad esitavad pädevatele asutustele uut teavet, mis aitab neil tuvastada siseringitehinguid ja turuga manipuleerimist ning nende eest karistusi määrata. Rikkumisest teatamist võib aga pärssida kättemaksu kartus või piisavate teatamismenetluste puudumine. Seetõttu tuleks käesoleva direktiiviga tagada, et oleks kehtestatud asjakohane kord, mis julgustab rikkumisest teatajaid hoiatama pädevaid asutusi võimalikest käesoleva direktiivi rikkumistest ning kaitseb rikkumisest teatajaid kättemaksu eest. Liikmesriigid peaksid ka tagama, et nende rakendatavad rikkumisest teatamise kavad sisaldavad mehhanisme, mis tagavad nõuetekohase kaitse isikule, kelle kohta teade esitati, eelkõige tema isikuandmete kaitse, ja menetlused, mis tagavad selle isiku õiguse kaitsele ja õiguse olla ära kuulatud enne seda isikut käsitleva otsuse vastuvõtmist ja õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus, mis arutab seda isikut käsitlevat otsust. |
| --- | --- |

(49a)

Rikkumisest teatajad esitavad pädevatele asutustele uut teavet, mis aitab neil tuvastada siseringitehinguid ja turuga manipuleerimist ning nende eest karistusi määrata. Rikkumisest teatamist võib aga pärssida kättemaksu kartus või piisavate teatamismenetluste puudumine. Seetõttu tuleks käesoleva direktiiviga tagada, et oleks kehtestatud asjakohane kord, mis julgustab rikkumisest teatajaid hoiatama pädevaid asutusi võimalikest käesoleva direktiivi rikkumistest ning kaitseb rikkumisest teatajaid kättemaksu eest. Liikmesriigid peaksid ka tagama, et nende rakendatavad rikkumisest teatamise kavad sisaldavad mehhanisme, mis tagavad nõuetekohase kaitse isikule, kelle kohta teade esitati, eelkõige tema isikuandmete kaitse, ja menetlused, mis tagavad selle isiku õiguse kaitsele ja õiguse olla ära kuulatud enne seda isikut käsitleva otsuse vastuvõtmist ja õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus, mis arutab seda isikut käsitlevat otsust.

| (50) | Käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks tuleks komisjonile anda volitused võtta aluslepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte, mis käsitlevad ▌huvide konfliktide juhtimist, äritegevuse kohustusi seoses kindlustusega seotud jaeinvesteerimistoodetega ning karistustega seotud teabe esitamise korda ja vormi. Eriti tähtis on, et komisjon viiks ettevalmistuse ajal läbi nõutavad konsultatsioonid, kaasa arvatud ekspertidega. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(50)

Käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks tuleks komisjonile anda volitused võtta aluslepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte, mis käsitlevad ▌huvide konfliktide juhtimist, äritegevuse kohustusi seoses kindlustusega seotud jaeinvesteerimistoodetega ning karistustega seotud teabe esitamise korda ja vormi. Eriti tähtis on, et komisjon viiks ettevalmistuse ajal läbi nõutavad konsultatsioonid, kaasa arvatud ekspertidega. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (51) | Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama kogu liidus järjepideva ühtlustamise ning tarbijate piisava kaitse. Kuna EIOPA-l on põhjalikud eriteadmised
  , kuid siiski piiratud suutlikkus, tuleks talle ülesandeks teha üksnes
  töötada
  Euroopa Parlamendile ja
  komisjonile esitamiseks välja
  eelnõude ettepanekud
  , mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid. |
| --- | --- |

(51)

Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama kogu liidus järjepideva ühtlustamise ning tarbijate piisava kaitse. Kuna EIOPA-l on põhjalikud eriteadmised
  , kuid siiski piiratud suutlikkus, tuleks talle ülesandeks teha üksnes
  töötada
  Euroopa Parlamendile ja
  komisjonile esitamiseks välja
  eelnõude ettepanekud
  , mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid.

| (52) | ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaselt ja vastavalt määruse (EL) nr 1094/2010 [...] artiklitele 10–15, peaks komisjon vastu võtma delegeeritud õigusaktid, nagu on sätestatud
  käesolevas direktiivis
  seoses huvide konfliktide juhtimisega, seoses äritegevuse kohustustega, mis on seotud kindlustusega kombineeritud jaeinvesteerimistoodetega, samuti seoses rakenduslike tehniliste standardite ning seoses karistustega seotud teabe esitamise korra ja vormiga. Kõnealuste delegeeritud õigusaktide ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud töötab välja EIOPA. |
| --- | --- |

(52)

ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaselt ja vastavalt määruse (EL) nr 1094/2010 [...] artiklitele 10–15, peaks komisjon vastu võtma delegeeritud õigusaktid, nagu on sätestatud
  käesolevas direktiivis
  seoses huvide konfliktide juhtimisega, seoses äritegevuse kohustustega, mis on seotud kindlustusega kombineeritud jaeinvesteerimistoodetega, samuti seoses rakenduslike tehniliste standardite ning seoses karistustega seotud teabe esitamise korra ja vormiga. Kõnealuste delegeeritud õigusaktide ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud töötab välja EIOPA.

| (53) | Isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostab EIOPA käesoleva direktiivi raames, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (8) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (9) Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all. |
| --- | --- |

(53)

Isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostab EIOPA käesoleva direktiivi raames, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (8) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (9) Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all.

| (54) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, mis kajastuvad aluslepingus. |
| --- | --- |

(54)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, mis kajastuvad aluslepingus.

| (55) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (10) kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(55)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (10) kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.

| (55a) | Liikmesriikide järelevalveasutuste käsutuses peaksid olema kõik vahendid, mis on vajalikud, et tagada kindlustusvahendajate ja edasikindlustusandjate nõuetekohane tegutsemine kogu liidus, toimugu see siis asutamisõiguse või teenuste osutamise vabaduse alusel. Tõhusa järelevalve tagamiseks peaksid kõik järelevalveasutuste meetmed olema proportsionaalsed kindlustus- ja edasikindlustusandjate tegevusest tulenevate riskide laadi, ulatuse ja keerukusega, olenemata asjaomase kindlustus- või edasikindlustusandja mõjust üldisele finantsstabiilsusele turul. |
| --- | --- |

(55a)

Liikmesriikide järelevalveasutuste käsutuses peaksid olema kõik vahendid, mis on vajalikud, et tagada kindlustusvahendajate ja edasikindlustusandjate nõuetekohane tegutsemine kogu liidus, toimugu see siis asutamisõiguse või teenuste osutamise vabaduse alusel. Tõhusa järelevalve tagamiseks peaksid kõik järelevalveasutuste meetmed olema proportsionaalsed kindlustus- ja edasikindlustusandjate tegevusest tulenevate riskide laadi, ulatuse ja keerukusega, olenemata asjaomase kindlustus- või edasikindlustusandja mõjust üldisele finantsstabiilsusele turul.

| (55b) | Käesolev direktiiv ei tohiks olla väikestele ja keskmise suurusega kindlustusandjatele liiga koormav. Üks võimalus selle eesmärgi saavutamiseks on proportsionaalsuse põhimõtte nõuetekohane rakendamine. Seda põhimõtet tuleks kohaldada nii kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes kehtivate nõuete kui ka järelevalvevolituste rakendamise suhtes. |
| --- | --- |

(55b)

Käesolev direktiiv ei tohiks olla väikestele ja keskmise suurusega kindlustusandjatele liiga koormav. Üks võimalus selle eesmärgi saavutamiseks on proportsionaalsuse põhimõtte nõuetekohane rakendamine. Seda põhimõtet tuleks kohaldada nii kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes kehtivate nõuete kui ka järelevalvevolituste rakendamise suhtes.

| (56) | Käesolev direktiiv tuleks läbi vaadata
  kolm
  aastat pärast direktiivi jõustumise kuupäeva, et võtta arvesse turu suundumusi, samuti suundumusi liidu õiguse muudes valdkondades või liikmesriikide kogemusi liidu õiguse rakendamisel, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/41/EÜ (11) hõlmatud toodetega. |
| --- | --- |

(56)

Käesolev direktiiv tuleks läbi vaadata
  kolm
  aastat pärast direktiivi jõustumise kuupäeva, et võtta arvesse turu suundumusi, samuti suundumusi liidu õiguse muudes valdkondades või liikmesriikide kogemusi liidu õiguse rakendamisel, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/41/EÜ (11) hõlmatud toodetega.

| (57) | Direktiiv 2002/92/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(57)

Direktiiv 2002/92/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (58) | Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustus peaks piirduma nende sätetega, millega sisuliselt muudetakse direktiivi 2002/92/EÜ. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb direktiivist 2002/92/EÜ. |
| --- | --- |

(58)

Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustus peaks piirduma nende sätetega, millega sisuliselt muudetakse direktiivi 2002/92/EÜ. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb direktiivist 2002/92/EÜ.

| (59) | Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud direktiivi 2002/92/EÜ siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(59)

Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud direktiivi 2002/92/EÜ siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesoleva direktiiviga sätestatakse liikmesriigis registreeritud või seal end registreerida soovivate füüsiliste ja juriidiliste isikute kindlustus- ja edasikindlustusvahendustegevuse alustamist ja jätkamist ▌käsitlevad eeskirjad.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata kindlustuslepingute vahendusteenuseid pakkuvate isikute suhtes, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | kindlustusleping nõuab teadmisi ainult pakutava kindlustuskaitse kohta; |
| --- | --- |

a)

kindlustusleping nõuab teadmisi ainult pakutava kindlustuskaitse kohta;

| b) | kindlustusleping ei ole elukindlustusleping; |
| --- | --- |

b)

kindlustusleping ei ole elukindlustusleping;

| c) | kindlustuskaitse ei kata vastutusriske; |
| --- | --- |

c)

kindlustuskaitse ei kata vastutusriske;

| d) | isiku põhikutsetegevus ei ole kindlustusvahendus; |
| --- | --- |

d)

isiku põhikutsetegevus ei ole kindlustusvahendus;

| e) | kindlustus täiendab mis tahes pakkuja
  kaupade tarnimist
  , kui selline kindlustus hõlmab kõnealuse pakkuja tarnitavate kaupade riknemise, kadumisevõi hävimise riski; |
| --- | --- |

e)

kindlustus täiendab mis tahes pakkuja
  kaupade tarnimist
  , kui selline kindlustus hõlmab kõnealuse pakkuja tarnitavate kaupade riknemise, kadumisevõi hävimise riski;

| f) | kindlustuslepingu iga-aastase kindlustusmakse summa, arvutatuna proportsionaalselt iga-aastaseks summaks, ei ületa 600 eurot. |
| --- | --- |

f)

kindlustuslepingu iga-aastase kindlustusmakse summa, arvutatuna proportsionaalselt iga-aastaseks summaks, ei ületa 600 eurot.

3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata väljaspool liitu asuvate riskide ja kohustustega seotud kindlustus- ja edasikindlustusvahendusteenuste suhtes.

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriigi õigust kolmandas riigis registreeritud ja kõnealuse liikmesriigi territooriumil teenuste osutamise vabaduse põhimõtte alusel tegutsevate kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate või kindlustus- ja edasikindlustusandjate kindlustus- ja edasikindlustusvahendustegevuse suhtes, tingimusel et võrdne kohtlemine on tagatud kõikidele isikutele, kes sellel turul kindlustus- ja edasikindlustusvahendustegevusega tegelevad või kellel on lubatud seda teha.

Käesoleva direktiiviga ei reguleerita kolmandates riikides toimuvat kindlustus- või edasikindlustusvahendustegevust.

Liikmesriigid teatavad komisjonile üldistest raskustest, mis nende kindlustusvahendajatel tekivad seoses asutamise või kindlustusvahendustegevusega mis tahes kolmandas riigis.

3a.
     
  Käesolev direktiiv tagab, et kohaldatakse sama kaitsetaset ning et tarbija saab kasu võrreldavatest standarditest. Käesolev direktiiv edendab kindlustusvahendajate võrdseid tingimusi ja võrdsetel tingimustel konkurentsi olenemata sellest, kas nad on mõne kindlustusandjaga seotud või mitte. Tarbijatele on kasulik, kui kindlustustooteid pakutakse erinevate kanalite ja vahendajate kaudu ning erinevate koostöövormide kaudu kindlustusandjatega, tingimusel et nad peavad kohaldama sarnaseid tarbijakaitse eeskirju. Liikmesriigid võtavad seda käesoleva direktiivi rakendamisel arvesse.

Artikkel 2

Mõisted

1.
     Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „kindlustusvahendaja“ –
  kindlustusvahendaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ

   (12)

  artikli 13 punktis 1 määratletud tähenduses
  ; |
| --- | --- |

1)

„kindlustusvahendaja“ –
  kindlustusvahendaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ

   (12)

  artikli 13 punktis 1 määratletud tähenduses
  ;

| 2) | „edasikindlustusandja“ –
  edasikindlustusandja
  direktiivi
  2009/138/EÜ artikli 13 punktis 4 määratletud tähenduses
  ; |
| --- | --- |

2)

„edasikindlustusandja“ –
  edasikindlustusandja
  direktiivi
  2009/138/EÜ artikli 13 punktis 4 määratletud tähenduses
  ;

| 3) | „kindlustusvahendus“ – kindlustuslepingutega seotud nõustamine, kindlustuslepingute soovitamine, ettevalmistamine või sõlmimine või nende haldamisel ja täitmisel abistamine
  . Kindlustuslepingutega seotud nõustamist, kindlustuslepingute soovitamist või kindlustuslepingute sõlmimist
  käsitatakse kindlustusvahendusena ka juhul, kui
  sellega
  tegelevad kindlustusandja
  töötajad vahetus kontaktis kindlustusvõtjaga
  ilma kindlustusvahendaja sekkumiseta.

  Teabe andmist ühe või mitme kindlustuslepingu kohta vastavalt kriteeriumidele, mille klient valib veebisaidi või muude andmekandjate kaudu, samuti kindlustustoodete pingerea koostamist, kaasa arvatud hindade ja toodete võrdlemine, või kindlustusmakse vähendamist, kui klient saab selle protsessi lõpus sõlmida kohe kindlustuslepingu, kasutades veebisaiti või muid andmekandjaid, käsitatakse kindlustusvahendusena.

  Käesoleva direktiivi kohaldamisel ei käsitata kindlustusvahendusena:






  a) | kliendile juhuslikult teabe andmist seoses muu kutsetegevusega, kui teabe andja ei tee mis tahes täiendavaid samme, et aidata kliendil sõlmida või täita kindlustuslepingut; |
| --- | --- | --- |

3)

„kindlustusvahendus“ – kindlustuslepingutega seotud nõustamine, kindlustuslepingute soovitamine, ettevalmistamine või sõlmimine või nende haldamisel ja täitmisel abistamine
  . Kindlustuslepingutega seotud nõustamist, kindlustuslepingute soovitamist või kindlustuslepingute sõlmimist
  käsitatakse kindlustusvahendusena ka juhul, kui
  sellega
  tegelevad kindlustusandja
  töötajad vahetus kontaktis kindlustusvõtjaga
  ilma kindlustusvahendaja sekkumiseta.

Käesoleva direktiivi kohaldamisel ei käsitata kindlustusvahendusena:

a)

kliendile juhuslikult teabe andmist seoses muu kutsetegevusega, kui teabe andja ei tee mis tahes täiendavaid samme, et aidata kliendil sõlmida või täita kindlustuslepingut;

| b) | ainult andmete ja teabe esitamist kindlustusvahendajatele või -andjatele potentsiaalsete kindlustusvõtjate kohta või teabe esitamist potentsiaalsetele kindlustusvõtjatele kindlustustoodete või kindlustusvahendaja- või andja kohta. |
| --- | --- |

b)

ainult andmete ja teabe esitamist kindlustusvahendajatele või -andjatele potentsiaalsete kindlustusvõtjate kohta või teabe esitamist potentsiaalsetele kindlustusvõtjatele kindlustustoodete või kindlustusvahendaja- või andja kohta.

| 4) | „kindlustuspõhine investeerimistoode“ – kindlustustoode, mis annab õiguse lõpptähtajale ja tagasiostuväärtusele ja kui see lõpptähtaeg või tagasiostuväärtus sõltuvad täielikult või osaliselt, otseselt või kaudselt hinnakõikumistest turgudel, see ei hõlma järgmist:










  a) | direktiivi 2009/138/EÜ I lisas kahjukindlustuse liikide all loetletud kahjukindlustustooted; |
| --- | --- | --- |

4)

„kindlustuspõhine investeerimistoode“ – kindlustustoode, mis annab õiguse lõpptähtajale ja tagasiostuväärtusele ja kui see lõpptähtaeg või tagasiostuväärtus sõltuvad täielikult või osaliselt, otseselt või kaudselt hinnakõikumistest turgudel, see ei hõlma järgmist:

a)

direktiivi 2009/138/EÜ I lisas kahjukindlustuse liikide all loetletud kahjukindlustustooted;

| b) | elukindlustuslepingud, kui lepingu kohased hüvitised on makstavad üksnes surma korral või vigastusest, haigusest või puudest tingitud teovõimetuse tõttu; |
| --- | --- |

b)

elukindlustuslepingud, kui lepingu kohased hüvitised on makstavad üksnes surma korral või vigastusest, haigusest või puudest tingitud teovõimetuse tõttu;

| c) | pensionitooted, mille esmane eesmärk on siseriikliku õiguse kohaselt tagada investorile pensionipõlves sissetulek ning mis annavad investorile õiguse teatavatele hüvitistele; |
| --- | --- |

c)

pensionitooted, mille esmane eesmärk on siseriikliku õiguse kohaselt tagada investorile pensionipõlves sissetulek ning mis annavad investorile õiguse teatavatele hüvitistele;

| d) | tööandjapensioni skeemid, mis on ametlikult tunnustatud ja mis kuuluvad direktiivi 2003/41/EÜ või direktiivi 2009/138/EÜ kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

d)

tööandjapensioni skeemid, mis on ametlikult tunnustatud ja mis kuuluvad direktiivi 2003/41/EÜ või direktiivi 2009/138/EÜ kohaldamisalasse;

| e) | erapensionitooted, mille puhul siseriikliku õiguse kohaselt nõutakse tööandja rahalist osalust ning tööandja või töötaja ei saa pensionitoodet või selle pakkujat valida. |
| --- | --- |

e)

erapensionitooted, mille puhul siseriikliku õiguse kohaselt nõutakse tööandja rahalist osalust ning tööandja või töötaja ei saa pensionitoodet või selle pakkujat valida.

| 5) | „kindlustusvahendaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes ei ole kindlustusandja
  ega kindlustusandja töötaja
  ja kes tasu eest alustab või jätkab edasikindlustusvahendust; |
| --- | --- |

5)

„kindlustusvahendaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes ei ole kindlustusandja
  ega kindlustusandja töötaja
  ja kes tasu eest alustab või jätkab edasikindlustusvahendust;

| 6) | „edasikindlustusvahendus“ –
  kindlustus- või
  edasikindlustuslepingutega seotud nõustamine, selliste kindlustuslepingute soovitamine, ettevalmistamine või sõlmimine või nende haldamisel ja täitmisel abistamine
  , sealhulgas
  ka juhul, kui sellega tegelevad edasikindlustusandjad ilma edasikindlustusvahendaja sekkumiseta;
  Käesoleva direktiivi kohaldamisel ei käsitata edasikindlustusvahendusena järgmisi tegevusi:






  a) | juhuslikult teabe andmine seoses muu kutsetegevusega, tingimusel et selle tegevuse eesmärk ei ole aidata kliendil sõlmida või täita edasikindlustuslepingut; |
| --- | --- | --- |

6)

„edasikindlustusvahendus“ –
  kindlustus- või
  edasikindlustuslepingutega seotud nõustamine, selliste kindlustuslepingute soovitamine, ettevalmistamine või sõlmimine või nende haldamisel ja täitmisel abistamine
  , sealhulgas
  ka juhul, kui sellega tegelevad edasikindlustusandjad ilma edasikindlustusvahendaja sekkumiseta;

Käesoleva direktiivi kohaldamisel ei käsitata edasikindlustusvahendusena järgmisi tegevusi:

a)

juhuslikult teabe andmine seoses muu kutsetegevusega, tingimusel et selle tegevuse eesmärk ei ole aidata kliendil sõlmida või täita edasikindlustuslepingut;

| aa) | edasikindlustusandja nõuete kutsealane haldamine ning kahju hindamine ja eksperdihinnangu andmine nõuetele; |
| --- | --- |

aa)

edasikindlustusandja nõuete kutsealane haldamine ning kahju hindamine ja eksperdihinnangu andmine nõuetele;

| b) | ainult andmete ja teabe esitamine edasikindlustusvahendajatele või -andjatele potentsiaalsete kindlustusvõtjate kohta või teabe esitamine potentsiaalsetele kindlustusvõtjatele edasikindlustustoodete või edasikindlustusvahendaja- või andja kohta. |
| --- | --- |

b)

ainult andmete ja teabe esitamine edasikindlustusvahendajatele või -andjatele potentsiaalsete kindlustusvõtjate kohta või teabe esitamine potentsiaalsetele kindlustusvõtjatele edasikindlustustoodete või edasikindlustusvahendaja- või andja kohta.

| 7) | „edasikindlustusvahendaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes ei ole edasikindlustusandja
  või tema töötaja
  ja kes tasu eest alustab või jätkab edasikindlustusvahendust; |
| --- | --- |

7)

„edasikindlustusvahendaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes ei ole edasikindlustusandja
  või tema töötaja
  ja kes tasu eest alustab või jätkab edasikindlustusvahendust;

| 8) | „seotud kindlustusvahendaja“ – isik, kes tegeleb kindlustusvahendustegevusega ühe või
  , kui kindlustustooted omavahel ei konkureeri, mitme
  kindlustusandja või -vahendaja eest ja nimel
  , kuid kes ei kogu kindlustusmakseid ega kliendile ettenähtud summasid
  ja kes tegutseb täielikult kõnealuste kindlustusandjate või -vahendajate vastutusel, tingimusel et kindlustusvahendajad, kelle vastutusel isik tegutseb, ei tegutse ise teise kindlustusandja või -vahendaja vastutusel;

  Seotud kindlustusvahendajaks loetakse ka isikut, kes seoses ühe või mitme kindlustusseltsi toodetega tegeleb nende kindlustusseltside vastutusel kindlustusvahendusega oma põhikutsetegevuse kõrval, kui kindlustus täiendab kõnealuse põhikutsetegevuse raames pakutavaid kaupu või osutatavaid teenuseid; |
| --- | --- |

8)

„seotud kindlustusvahendaja“ – isik, kes tegeleb kindlustusvahendustegevusega ühe või
  , kui kindlustustooted omavahel ei konkureeri, mitme
  kindlustusandja või -vahendaja eest ja nimel
  , kuid kes ei kogu kindlustusmakseid ega kliendile ettenähtud summasid
  ja kes tegutseb täielikult kõnealuste kindlustusandjate või -vahendajate vastutusel, tingimusel et kindlustusvahendajad, kelle vastutusel isik tegutseb, ei tegutse ise teise kindlustusandja või -vahendaja vastutusel;

| 9) | „nõustamine“ –
  isikliku
  soovituse andmine kliendile kliendi soovil või kindlustusandja või -vahendaja algatusel; |
| --- | --- |

9)

„nõustamine“ –
  isikliku
  soovituse andmine kliendile kliendi soovil või kindlustusandja või -vahendaja algatusel;

| 10) | „tingimuslik vahendustasu“ – vahendustasuna saadav tasu,
  mis
  põhineb
  varem
  kokku lepitud eesmärkide
  või piirmäärade
  saavutamisel, mis on seotud vahendaja
  tegevuse mahuga
  kindlustusandja juures; |
| --- | --- |

10)

„tingimuslik vahendustasu“ – vahendustasuna saadav tasu,
  mis
  põhineb
  varem
  kokku lepitud eesmärkide
  või piirmäärade
  saavutamisel, mis on seotud vahendaja
  tegevuse mahuga
  kindlustusandja juures;

| 11) | „suured riskid“ – direktiivi
  2009/138/EÜ artikli 13 punktis 27
  määratletud
  suured
  riskid; |
| --- | --- |

11)

„suured riskid“ – direktiivi
  2009/138/EÜ artikli 13 punktis 27
  määratletud
  suured
  riskid;

| 12) | „päritoluliikmesriik“ –






  a) | kui vahendaja on füüsiline isik, siis liikmesriik, kus on tema elukoht; |
| --- | --- | --- |

12)

„päritoluliikmesriik“ –

a)

kui vahendaja on füüsiline isik, siis liikmesriik, kus on tema elukoht;

| b) | kui vahendaja on juriidiline isik, siis liikmesriik, kus on tema registrijärgne asukoht, või kui tal siseriikliku õiguse kohaselt ei ole registrijärgset asukohta, siis liikmesriik, kus asub tema peakontor; |
| --- | --- |

b)

kui vahendaja on juriidiline isik, siis liikmesriik, kus on tema registrijärgne asukoht, või kui tal siseriikliku õiguse kohaselt ei ole registrijärgset asukohta, siis liikmesriik, kus asub tema peakontor;

| 13) | „vastuvõttev liikmesriik“ – liikmesriik, kus kindlustus- või edasikindlustusvahendaja on alaliselt kohal või kus on tema alaline tegevuskoht või kus ta osutab teenuseid ja mis ei ole tema päritoluliikmesriik; |
| --- | --- |

13)

„vastuvõttev liikmesriik“ – liikmesriik, kus kindlustus- või edasikindlustusvahendaja on alaliselt kohal või kus on tema alaline tegevuskoht või kus ta osutab teenuseid ja mis ei ole tema päritoluliikmesriik;

| 14) | „püsiv andmekandja“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (13) artikli 2 punktis m määratletud püsiv andmekandja; |
| --- | --- |

14)

„püsiv andmekandja“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (13) artikli 2 punktis m määratletud püsiv andmekandja;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| 16) | „märkimisväärne seos“ – direktiivi
  2009/138/EÜ artikli 13 punktis 7
  osutatud olukord; |
| --- | --- |

16)

„märkimisväärne seos“ – direktiivi
  2009/138/EÜ artikli 13 punktis 7
  osutatud olukord;

| 17) | „peamine tegevuskoht“ – koht, kust juhitakse peamist tegevust; |
| --- | --- |

17)

„peamine tegevuskoht“ – koht, kust juhitakse peamist tegevust;

| 18) | „tasu“ – mis tahes vahendustasu, teenustasu, tasu või muu makse, sealhulgas mis tahes majanduslik
  või mitterahaline kasu ning muud hüved
  , mida antakse või saadakse seoses kindlustusvahendustegevusega; |
| --- | --- |

18)

„tasu“ – mis tahes vahendustasu, teenustasu, tasu või muu makse, sealhulgas mis tahes majanduslik
  või mitterahaline kasu ning muud hüved
  , mida antakse või saadakse seoses kindlustusvahendustegevusega;

| 19) | „seosmüük“ – kindlustustoote pakkumine või müümine paketina koos muude eristatavate kõrvaltoodete või -teenustega, kui kindlustustoode ei ole kliendile eraldi kättesaadav; |
| --- | --- |

19)

„seosmüük“ – kindlustustoote pakkumine või müümine paketina koos muude eristatavate kõrvaltoodete või -teenustega, kui kindlustustoode ei ole kliendile eraldi kättesaadav;

| 20) | „komplektina müük“
  – kindlustustoote
  pakkumine
  või müümine
  paketina koos
  muude eristatavate kõrvaltoodete või -teenustega,
  kui kõnealune
  kindlustustoode
  on kliendile ka eraldi kättesaadav, kuid mitte tingimata samadel tingimustel kui komplektis kõrvalteenustega; |
| --- | --- |

20)

„komplektina müük“
  – kindlustustoote
  pakkumine
  või müümine
  paketina koos
  muude eristatavate kõrvaltoodete või -teenustega,
  kui kõnealune
  kindlustustoode
  on kliendile ka eraldi kättesaadav, kuid mitte tingimata samadel tingimustel kui komplektis kõrvalteenustega;

| 20a) | „toode“ – kindlustusleping, mis katab ühe või mitu riski; |
| --- | --- |

20a)

„toode“ – kindlustusleping, mis katab ühe või mitu riski;

| 20b) | „jae“ – mittekutseline. |
| --- | --- |

20b)

„jae“ – mittekutseline.

2.
     
  Selleks et tagada samaväärse kaitsetaseme kohaldamine ja võrreldavad standardid tarbijale, on oluline edendada käesoleva direktiiviga vahendajate võrdseid tegevusvõimalusi ning võrdsetel tingimustel konkurentsi, olenemata sellest, kas nad on seotud kindlustusandjaga või mitte. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi rakendamisel arvesse võrdsete tegevusvõimaluste ja võrdsetel tingimustel konkurentsi edendamise tähtsust.

II PEATÜKK

REGISTREERIMISNÕUDED

Artikkel 3

Registreerimine

1.   Välja arvatud artiklis 4 sätestatud juhul, registreerib kindlustus- ja edasikindlustusvahendajad
  artikli 10 lõikes 2 osutatud
  pädev asutus nende päritoluliikmesriigis. Nõukogu direktiivi 73/239/EMÜ (14), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/83/EÜ (15) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/68/EÜ (16) kohaselt liikmesriikides registreeritud
  kindlustus- ja edasikindlustusandjaid
  ning nende töötajaid ei pea uuesti registreerima käesoleva direktiivi kohaselt.

Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, võivad liikmesriigid sätestada, et kindlustus- ja edasikindlustusandjad ja muud asutused võivad teha koostööd kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate registreerimiseks ja artikli 8 nõuete kohaldamiseks selliste vahendajate suhtes. Eelkõige võib kindlustusandja või kindlustusandjate ühendus või kindlustus- või edasikindlustusvahendaja pädeva asutuse järelevalve all registreerida seotud kindlustusvahendajaid.

Liikmesriigid võivad sätestada, et juhul, kui kindlustus- või edasikindlustusvahendaja tegutseb kindlustus- või edasikindlustusandja või
  -vahendaja
  vastutusel
  , ei nõuta kindlustusvahendajalt artikli 3 lõike 7 punktide a ja b kohase teabe esitamist pädevale asutusele ning vastutav kindlustusettevõtja tagab, et kindlustusvahendaja täidab käesoleva direktiivi kohaseid registreerimistingimusi ja muid sätteid
  . Samuti võivad liikmesriigid sätestada, et isik või üksus, kes võtab vahendaja eest vastutuse, registreerib kõnealuse vahendaja.

Liikmesriigid ei pea esimeses ja teises lõigus nimetatud nõuet kohaldama kõigi nende füüsiliste isikute suhtes, kes töötavad kindlustus-või edasikindlustusandjas või registreeritud kindlustus- või edasikindlustusvahendajas ja kes tegelevad kindlustus- või edasikindlustusvahendusega.

Liikmesriigid peavad tagama juriidiliste isikute registreerimise ja täpsustama registris juhtkonda kuuluvate vahendustegevuse eest vastutavate füüsiliste isikute nimed.

2.   Liikmesriigid võivad kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate jaoks asutada rohkem kui ühe registri, tingimusel et nad sätestavad vahendajate registreerimise kriteeriumid.

Liikmesriigid loovad internetipõhise registreerimissüsteemi, mis hõlmab ühtset veebilehel kättesaadavat registreerimisvormi, mis peaks olema kindlustusvahendajatele ja -andjatele hõlpsasti kättesaadav ning võimaldama neil täita vormi otse internetis.

3.   Liikmesriigid tagavad sellise ühtse teabepunkti loomise, mis võimaldab kiiret ja lihtsat juurdepääsu kõigi nimetatud elektrooniliste ja pidevalt ajakohastatavate registrite andmetele. Selles teabepunktis on võimalik saada teavet ka kõigi liikmesriikide lõike 1 esimeses lõigus nimetatud pädevate asutuste identifitseerimisandemete kohta. Lisaks tuleb kõnealuses registris märkida riik või riigid, kus vahendaja vahendustegevusega tegeleb asutamisvabaduse või teenuste osutamise vabaduse alusel.

4.   EIOPA loob ja avaldab oma veebilehel ühtse elektroonilise registri, mis sisaldab andmeid kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate kohta, kes on teatanud kavatsusest tegeleda piiriülese äritegevusega vastavalt IV peatükile. Selleks esitavad liikmesriigid EIOPA-le asjaomast teavet viivitamata. Kõnealuses registris on hüperlink iga liikmesriigi asjaomase pädeva asutuse veebilehele. Kõnealune register sisaldab linke kõigi liikmesriikide pädevate asutuste veebilehtedele ja kõnealustelt veebilehtedelt on juurdepääs registrile.
  EIOPA-l on juurdepääsuõigus seal salvestatud andmetele. EIOPA-l ja pädevatel asutustel on õigus salvestatud andmeid muuta. Andmesubjektidel, kelle isikuandmeid võidakse salvestada ja vahetada, on õigus juurdepääsule ja asjakohasele teabele.

EIOPA loob veebilehe, millel on hüperlingid kõikidele ühtsetele teabepunktidele, mis on artikli 3 lõike 3 kohaselt liikmesriikides loodud.

Liikmesriigid tagavad, et kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate, sealhulgas seotud kindlustusvahendajate registreerimise tingimus on artiklis 8 sätestatud kutsesobivusnõuete täitmine.

Samuti tagavad liikmesriigid, et kindlustus- ja edasikindlustusvahendajad, sealhulgas seotud kindlustusvahendajad, kes ei vasta enam kõnealustele nõuetele, kõrvaldatakse
  viivitamata
  registrist. Pädev asutus kontrollib korrapäraselt registreerimise kehtivust. Päritoluliikmesriik teavitab vajaduse korral vastuvõtvat liikmesriiki registrist kõrvaldamisest.

5.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused ei registreeri kindlustus- või edasikindlustusvahendajat, kui ei ole kindel, et vahendaja täidab artiklis 8 sätestatud nõudeid
  , või et muu kindlustusvahendaja või kindlustusandja kohustub tagama, et vahendaja täidab neid nõudeid kooskõlas artikli 3 lõike 1 kolmanda lõiguga
  .

5a.
     
  Registreeritud kindlustus- ja edasikindlustusvahendajad võivad alustada ja jätkata kindlustus- ja edasikindlustusvahendustegevust liidus nii asutamisvabaduse kui ka teenuste osutamise vabaduse alusel.

Kindlustusvahendaja tegutseb teenuste osutamise vabaduse alusel, kui ta kavatseb pakkuda kindlustusvõtjale, kelle asukoht on muus liikmesriigis kui kindlustusvahendajal, kindlustuslepingut seoses riskiga, mille asukoht on kindlustusvahendaja asutamisliikmesriigist erinevas liikmesriigis.

Pädevad asutused võivad anda kindlustus- ja edasikindlustusvahendajatele dokumendi, mis võimaldab kõigil huvitatud isikutel lõikes 2 osutatud mis tahes registrist kontrollida, kas nad on nõuetekohaselt registreeritud.

Selles dokumendis peavad olema vähemalt artikli 16
  punkti a alapunktides i ja iii ning punkti b alapunktides i ja iii
  täpsustatud andmed ja juriidilise isiku puhul käesoleva artikli lõike 1 neljandas lõigus osutatud füüsiliste isikute nimed.

Liikmesriik peab nõudma, et dokument tagastatakse selle väljastanud pädevale asutusele, kui asjaomane kindlustus- või edasikindlustusvahendaja ei ole enam registreeritud.

6.   Liikmesriigid näevad ette, et vahendajate taotlused nende registrisse lisamiseks vaadatakse läbi
  kahe
  kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist ning et taotlejale teatatakse viivitamata otsusest.

Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel on asjakohased meetmed, mis võimaldavad neil jälgida, kas kindlustus- ja edasikindlustusvahendajad kogu aeg täidavad käesoleva direktiivi kohaseid registreerimisnõudeid.

7.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused nõuavad registreerimise tingimusena kindlustus- ja edasikindlustusvahendajatelt
  tõendeid järgmise kohta, välja arvatud seotud kindlustusvahendajate puhul või nende kindlustusvahendajate puhul, kelle eest võtab vastutuse teine kindlustusettevõtja ja tagab, et vahendaja täidab neid nõudeid kooskõlas artikli 3 lõike 1 kolmanda lõiguga.

| a) | Pädevatele asutustele tuleb esitada selliste aktsionäride või liikmete (nii füüsilised kui ka juriidilised isikud) isikuandmed, kellel on vahendajas üle 10 %-line osalus, ning kõnealuste osaluste suurus; |
| --- | --- |

a)

Pädevatele asutustele tuleb esitada selliste aktsionäride või liikmete (nii füüsilised kui ka juriidilised isikud) isikuandmed, kellel on vahendajas üle 10 %-line osalus, ning kõnealuste osaluste suurus;

| b) | pädevatele asutustele tuleb esitada selliste isikute isikuandmed, kellel on märkimisväärne seos kindlustus- või edasikindlustusvahendajaga; |
| --- | --- |

b)

pädevatele asutustele tuleb esitada selliste isikute isikuandmed, kellel on märkimisväärne seos kindlustus- või edasikindlustusvahendajaga;

| c) | pädevatele asutustele tuleb rahuldaval viisil tõendada, et osalus või märkimisväärne seos ei takista pädeva asutuse järelevalvefunktsioonide tõhusat täitmist. |
| --- | --- |

c)

pädevatele asutustele tuleb rahuldaval viisil tõendada, et osalus või märkimisväärne seos ei takista pädeva asutuse järelevalvefunktsioonide tõhusat täitmist.

Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused nõuavad artikli 3 lõike 7 kohastelt kindlustus- ja edasikindlustusvahendajatelt pädevate asutuste teavitamist tarbetu viivituseta, kui artikli 3 lõike 7 punktides a ja b sätestatud teave muutub.

8.   Pädevad asutused keelduvad registreerimisest, kui kindlustus- või edasikindlustusvahendajaga märkimisväärselt seotud ühe või enama füüsilise või juriidilise isiku tegevust reguleerivad kolmanda riigi õigus- ja haldusnormid või kõnealuste normide rakendamisega seotud raskused takistavad pädevatel asutustel oma järelevalvefunktsioonide täitmist.

8a.
     
  Liikmesriigid võivad sätestada, et enne 1. jaanuari 2014 vahendustegevusega tegelenud isikud, kes olid kantud registrisse ja kellel oli käesolevas direktiivis nõutavaga sarnane koolituse ja kogemuse tase, kantakse automaatselt loodavasse registrisse, kui artikli 4 lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuded on täidetud.

III PEATÜKK

LIHTSUSTATUD REGISTREERIMISMENETLUS – TEGEVUSTE DEKLAREERIMINE

Artikkel 4

Deklareerimismenetlus kindlustusvahendusega tegelemiseks kõrvaltegevusena; nõuete kutsealane haldamine või kahju hindamise teenused

1.   Artiklis 3 sätestatud registreerimisnõudeid ei kohaldata kindlustusvahendaja suhtes, kes tegeleb kindlustusvahendusega kõrvaltegevusena, tingimusel et tema tegevus vastab järgmistele tingimustele:

| a) | kindlustusvahendaja põhikutsetegevus ei ole kindlustusvahendus; |
| --- | --- |

a)

kindlustusvahendaja põhikutsetegevus ei ole kindlustusvahendus;

| b) | kindlustusvahendaja ainult vahendab teatavaid kindlustustooteid, mis täiendavad toodet või teenust, ja märgib need deklaratsioonis; |
| --- | --- |

b)

kindlustusvahendaja ainult vahendab teatavaid kindlustustooteid, mis täiendavad toodet või teenust, ja märgib need deklaratsioonis;

| c) | asjaomased kindlustustooted ei kata elukindlustus- või vastutusriske, välja arvatud juhul, kui kõnealune kindlustuskate
  täiendab vahendaja poolt põhikutsetegevuse käigus pakutavat toodet või teenust; |
| --- | --- |

c)

asjaomased kindlustustooted ei kata elukindlustus- või vastutusriske, välja arvatud juhul, kui kõnealune kindlustuskate
  täiendab vahendaja poolt põhikutsetegevuse käigus pakutavat toodet või teenust;

| ca) | vahendaja tegutseb registreeritud vahendaja vastutusel. |
| --- | --- |

ca)

vahendaja tegutseb registreeritud vahendaja vastutusel.

3.   Iga kindlustusvahendaja, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2, esitab oma päritoluliikmesriigi pädevale asutusele deklaratsiooni, millega teatab pädevale asutusele oma isikuandmed, aadressi ja kutsealased tegevused.

4.   Vahendajate suhtes, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2, kohaldatakse käesoleva direktiivi I, III, IV, V, VII ja IX peatükki ning artikleid 15 ja 16.

4a.
     
  Liikmesriigid võivad kohaldada artikli 3 registreerimisnõudeid kindlustusvahendajate suhtes, kes kuuluvad artikli 4 reguleerimisalasse, kui nad peavad seda tarbijakaitse huvides vajalikuks.

IV PEATÜKK

TEENUSTE OSUTAMISE VABADUS JA ASUTAMISVABADUS

Artikkel 5

Teenuste osutamise vabaduse kasutamine

1.   Iga kindlustus- või edasikindlustusvahendaja, kes kavatseb esimest korda tegutseda teise liikmesriigi territooriumil teenuste osutamise vabaduse alusel, edastab oma päritoluliikmesriigi pädevale asutusele järgmise teabe:

| a) | vahendaja nimi, aadress ja mis tahes registreerimisnumber; |
| --- | --- |

a)

vahendaja nimi, aadress ja mis tahes registreerimisnumber;

| b) | liikmesriik või -riigid, kus vahendaja kavatseb tegutseda; |
| --- | --- |

b)

liikmesriik või -riigid, kus vahendaja kavatseb tegutseda;

| c) | vahendaja liik ja vajaduse korral mis tahes esindatava kindlustus- või edasikindlustusandja nimi; |
| --- | --- |

c)

vahendaja liik ja vajaduse korral mis tahes esindatava kindlustus- või edasikindlustusandja nimi;

| d) | vajaduse korral, asjaomased kindlustusliigid; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral, asjaomased kindlustusliigid;

| e) | tõendid kutsealaste teadmiste ja oskuste kohta. |
| --- | --- |

e)

tõendid kutsealaste teadmiste ja oskuste kohta.

2.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus edastab ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud teabe saamist kõnealuse teabe vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, kes viivitamata kinnitab selle kättesaamist. Päritoluliikmesriigi pädev asutus teavitab kindlustus- või edasikindlustusvahendajat viivitamata kirjalikult sellest, et vastuvõttev liikmesriik on teabe saanud ning et kindlustus- või edasikindlustusandja võib vastuvõtvas liikmesriigis tegevust alustada.

Pärast lõikes 1 osutatud teabe saamist käsitab vastuvõttev liikmesriik kindlustus- või edasikindlustustegevuse käigus saadud varasemat kogemust, mida tõendab päritoluliikmesriigis antud tõend registreerimise või deklareerimise kohta, tõendina nõutavate teadmiste ja oskuste kohta.

3.   Tõend varasema registreerimise või deklareerimise kohta hõlmab taotleja päritoluliikmesriigi pädeva asutuse või organi välja antud tõendit registreerimise kohta või tema saadud deklaratsiooni kohta, mille taotleja esitab koos taotlusega vastuvõtvale liikmesriigile.

4.   Kui vastavalt lõikele 1 teatatud andmed muutuvad, saadab kindlustus- või edasikindlustusvahendaja kõnealuse muudatuse kohta päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kirjaliku teate vähemalt üks kuu enne kõnealuse muudatuse jõustumist. Päritoluliikmesriigi pädev asutus teatab sellest muutusest ka vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele võimalikult kiiresti ja mitte hiljem, kui üks kuu pärast teabe saamist päritoluliikmesriigi pädevalt asutuselt.

4a.
     
  Registreeritud kindlustus- või edasikindlustusvahendaja tegeleb kindlustusvahendusega teenuste osutamise vabaduse alusel, kui

| a) | ta tegeleb kindlustus- või edasikindlustusvahendusega koos sellise kindlustusvõtjaga või kindlustusvõtja nimel, kes asub või on asutatud vahendaja päritoluliikmesriigist erinevas liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

ta tegeleb kindlustus- või edasikindlustusvahendusega koos sellise kindlustusvõtjaga või kindlustusvõtja nimel, kes asub või on asutatud vahendaja päritoluliikmesriigist erinevas liikmesriigis;

| b) | mis tahes kindlustatav risk asub vahendaja päritoluliikmesriigist erinevas liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

mis tahes kindlustatav risk asub vahendaja päritoluliikmesriigist erinevas liikmesriigis;

| c) | ta täidab lõigete 1 ja 4 sätteid. |
| --- | --- |

c)

ta täidab lõigete 1 ja 4 sätteid.

Artikkel 6

Asutamisvabaduse kasutamine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et kindlustus- või edasikindlustusvahendaja, kes kavatseb asutamisvabaduse alusel asutada teise liikmesriigi territooriumil filiaali, teavitab kõigepealt oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust ja esitab sellele järgmise teabe:

| a) | vahendaja nimi, aadress ja (vajaduse korral) registreerimisnumber; |
| --- | --- |

a)

vahendaja nimi, aadress ja (vajaduse korral) registreerimisnumber;

| b) | liikmesriik, kelle territooriumil kavatsetakse filiaal asutada või alaliselt kohal olla; |
| --- | --- |

b)

liikmesriik, kelle territooriumil kavatsetakse filiaal asutada või alaliselt kohal olla;

| c) | vahendaja liik ja vajaduse korral mis tahes esindatava kindlustus- või edasikindlustusandja nimi; |
| --- | --- |

c)

vahendaja liik ja vajaduse korral mis tahes esindatava kindlustus- või edasikindlustusandja nimi;

| d) | vajaduse korral, asjaomased kindlustusliigid; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral, asjaomased kindlustusliigid;

| e) | tegevuskava, milles märgitakse kindlustus- või edasikindlustusvahendustegevused, millega kavatsetakse tegeleda, ja tegevuskoha organisatsiooniline struktuur; märkides ka kindlustusagentide isikuandmed, kui vahendaja kavatseb kõnealuseid agente kasutada; |
| --- | --- |

e)

tegevuskava, milles märgitakse kindlustus- või edasikindlustusvahendustegevused, millega kavatsetakse tegeleda, ja tegevuskoha organisatsiooniline struktuur; märkides ka kindlustusagentide isikuandmed, kui vahendaja kavatseb kõnealuseid agente kasutada;

| f) | selline aadress vastuvõtvas liikmesriigis, kust on võimalik dokumente saada; |
| --- | --- |

f)

selline aadress vastuvõtvas liikmesriigis, kust on võimalik dokumente saada;

| g) | mis tahes sellise isiku nimi, kes vastutab tegevuskoha või alalise kohaloleku juhtimise eest. |
| --- | --- |

g)

mis tahes sellise isiku nimi, kes vastutab tegevuskoha või alalise kohaloleku juhtimise eest.

1a.
     
  Kindlustusvahendaja tegutseb asutamisvabaduse alusel, kui ta tegeleb oma tegevusalaga vastuvõtvas liikmesriigis tähtajatult, asudes alaliselt selles liikmesriigis.

2.   Välja arvatud juhul, kui päritoluliikmesriigi pädeval asutusel on kavandatud kindlustusvahendustegevust arvesse võttes põhjust pidada kindlustus- või edasikindlustusvahendaja organisatsioonilist struktuuri või finantsseisundit ebasobivaks, edastab päritoluliikmesriigi pädev asutus ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud teabe saamist selle vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, kes viivitamata kinnitab selle kättesaamist. Päritoluliikmesriigi pädev asutus teavitab kindlustus- või edasikindlustusvahendajat viivitamata kirjalikult sellest, et vastuvõttev liikmesriik on teabe saanud ning et kindlustus- või edasikindlustusandja võib vastuvõtvas liikmesriigis tegevust alustada.

3.   Kui päritoluliikmesriigi pädev asutus keeldub edastamast teavet vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, põhjendab ta ühe kuu jooksul pärast kogu lõikes 1 osutatud teabe saamist kindlustus- või edasikindlustusvahendajale oma keeldumist.

4.   Kui vastavalt lõikele 1 teatatud andmed muutuvad, saadab kindlustus- või edasikindlustusvahendaja kõnealuse muudatuse kohta päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kirjaliku teate vähemalt üks kuu enne kõnealuse muudatuse jõustumist. Päritoluliikmesriigi pädev asutus teatab sellest muutusest ka vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele võimalikult kiiresti ja mitte hiljem, kui üks kuu pärast teabe saamist päritoluliikmesriigi pädevalt asutuselt.

Artikkel 7

Pädevuse jaotus päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi vahel

1.   Kui kindlustusvahendaja peamine tegevuskoht on teises liikmesriigis, võib asjaomase teise liikmesriigi pädev asutus päritoluliikmesriigi pädeva asutusega kokku leppida, et ta võib tegutseda nii, nagu ta oleks päritoluliikmesriigi pädev asutus seoses käesoleva direktiivi VI, VII ja VIII peatükiga. Sellise kokkuleppe korral teavitab päritoluliikmesriigi pädev asutus viivitamata kindlustusvahendajat ja EIOPAt.

2.   Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võtab vastutuse selle eest, et teenuste puhul, mida tegevuskoht tema territooriumil osutab, on täidetud VI ja VII peatükis sätestatud kohustused ja nende alusel võetud meetmed.

Vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on õigus uurida tegevuskoha töökorraldust ja nõuda selliste muudatuste tegemist, mis on tingimata vajalikud võimaldamaks pädeval asutusel jõustada VI ja VII peatükist tulenevaid kohustusi ja nende alusel võetud meetmeid seoses tegevuskoha poolt tema territooriumil osutatud teenustega või tegevusega.

3.   Kui vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on alust arvata, et tema territooriumil teenuste osutamise vabaduse alusel või tegevuskohana tegutsev kindlustus- või edasikindlustusvahendaja rikub käesolevas direktiivis sätestatud mis tahes kohustust, teatab ta sellest päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, kes võtab asjakohaseid meetmeid. Kui hoolimata päritoluliikmesriigi pädeva asutuse võetud meetmetest jätkab kindlustus- või edasikindlustusvahendaja tegutsemist viisil, mis selgelt kahjustab vastuvõtva liikmesriigi tarbijate huve või kindlustus- ja edasikindlustusturgude nõuetekohast toimimist, kohaldatakse kindlustus- või edasikindlustusvahendaja suhtes järgmisi meetmeid:

| a) | vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võtab pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist kõik asjakohased meetmed, mida on vaja tarbijate kaitseks ja turgude nõuetekohaseks toimimiseks, takistades sealhulgas nõudeid rikkuval kindlustus- või edasikindlustusvahendajal algatamast uusi tehinguid vastuvõtva liikmesriigi territooriumil; vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus teavitab põhjendamatult viivitamata sellistest meetmetest komisjoni; |
| --- | --- |

a)

vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võtab pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist kõik asjakohased meetmed, mida on vaja tarbijate kaitseks ja turgude nõuetekohaseks toimimiseks, takistades sealhulgas nõudeid rikkuval kindlustus- või edasikindlustusvahendajal algatamast uusi tehinguid vastuvõtva liikmesriigi territooriumil; vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus teavitab põhjendamatult viivitamata sellistest meetmetest komisjoni;

| b) | vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib suunata küsimuse EIOPA-le ning paluda temalt abi vastavalt määruse (EL) nr 1094/2010 artiklile 19; sel juhul võib EIOPA tegutseda vastavalt kõnealuse artikliga talle antud volitustele, kui vastuvõtva liikmesriigi ja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei jõua kokkuleppele. |
| --- | --- |

b)

vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib suunata küsimuse EIOPA-le ning paluda temalt abi vastavalt määruse (EL) nr 1094/2010 artiklile 19; sel juhul võib EIOPA tegutseda vastavalt kõnealuse artikliga talle antud volitustele, kui vastuvõtva liikmesriigi ja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei jõua kokkuleppele.

4.   Kui vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused teevad kindlaks, et kindlustus- või edasikindlustusvahendaja, kellel on tegevuskoht või kes osutab teenuseid kõnealuse riigi territooriumil, rikub õigus- või haldusnorme, mis on kõnealuses liikmesriigis kehtestatud käesoleva direktiivi nende sätete alusel, mis annavad volitused vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, nõuavad kõnealused asutused asjaomaselt kindlustus- või edasikindlustusvahendajalt sellise tegevuse lõpetamist.

Kui hoolimata vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse võetud meetmetest jätkab kindlustus- või edasikindlustusvahendaja tegutsemist viisil, mis selgelt kahjustab vastuvõtva liikmesriigi tarbijate huve või kindlustus- ja edasikindlustusturgude nõuetekohast toimimist, kohaldatakse kindlustus- või edasikindlustusvahendaja suhtes järgmisi meetmeid:

| a) | vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võtab pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist kõik asjakohased meetmed, mida on vaja tarbijate kaitseks ja turgude nõuetekohaseks toimimiseks, takistades sealhulgas nõudeid rikkuval kindlustus- või edasikindlustusvahendajal algatamast uusi tehinguid vastuvõtva liikmesriigi territooriumil; vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus teavitab põhjendamatult viivitamata sellistest meetmetest komisjoni; |
| --- | --- |

a)

vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võtab pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist kõik asjakohased meetmed, mida on vaja tarbijate kaitseks ja turgude nõuetekohaseks toimimiseks, takistades sealhulgas nõudeid rikkuval kindlustus- või edasikindlustusvahendajal algatamast uusi tehinguid vastuvõtva liikmesriigi territooriumil; vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus teavitab põhjendamatult viivitamata sellistest meetmetest komisjoni;

| b) | vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib suunata küsimuse EIOPA-le ning paluda temalt abi vastavalt määruse (EL) nr 1094/2010 artiklile 19; sel juhul võib EIOPA tegutseda vastavalt kõnealuse artikliga talle antud volitustele, kui vastuvõtva liikmesriigi ja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei jõua kokkuleppele. |
| --- | --- |

b)

vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib suunata küsimuse EIOPA-le ning paluda temalt abi vastavalt määruse (EL) nr 1094/2010 artiklile 19; sel juhul võib EIOPA tegutseda vastavalt kõnealuse artikliga talle antud volitustele, kui vastuvõtva liikmesriigi ja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei jõua kokkuleppele.

V PEATÜKK

MUUD ORGANISATSIOONILISED NÕUDED

Artikkel 8

Kutsesobivus- ja organisatsioonilised nõuded

1.   Kindlustus- ja edasikindlustusvahendajatel ▌ja kindlustusandjate töötajatel, kes tegelevad kindlustusvahendustegevusega, peavad olema kindlustus- või edasikindlustusvahendaja või kindlustus- või edasikindlustusandja päritoluliikmesriigi kindlaksmääratud asjakohased teadmised ja oskused, et täita oma tööülesandeid ja kohustusi ▌.

Liikmesriigid tagavad, et kindlustus- ja
  edasikindlustusvahendajate
  ning kindlustusandjate töötajad, kes tegelevad
  kindlustusvahendusega põhikutsetegevusena
  , ajakohastavad
  korrapäraselt
  oma teadmisi ja oskusi
  vastavalt oma ametiülesannetele ja asjaomasele turule
  .

Et tagada vastavus nendele sätetele, peab toimuma pidev kutsealane areng ning töötajate piisav ja asjakohane koolitamine vähemalt 200 tunni piires viie aasta jooksul või proportsionaalse arvu tundide piires, kui see ei ole nende põhitegevus
  .
  Liikmesriigid avalikustavad ka kriteeriumid, mis nad on kehtestanud, et töötajad täidaksid pädevusnõudeid. Sellised kriteeriumid hõlmavad kõigi tunnustatud kutsekvalifikatsioonide loetelu.

Selleks kehtestavad liikmesriigid mehhanismid, mis näevad ette teadmiste ja oskuste kontrollimise, hindamise ja sertifitseerimise sõltumatute asutuste poolt.

Liikmesriigid
  kohandavad
  teadmisi ja oskusi käsitlevaid nõudeid ▌vastavalt konkreetsele kindlustus- või edasikindlustustegevusele ja vahendatavatele toodetele, eelkõige juhul, kui vahendaja põhikutsetegevus on muu kui kindlustusvahendus. ▌Liikmesriigid võivad ette näha, et artikli 3 lõike 1 teises lõigus nimetatud juhtudel ja
  kindlustusandjate töötajate puhul, kes tegelevad kindlustusvahendusega
  , peab kindlustusandja või -vahendaja kontrollima, kas vahendajate teadmised ja oskused vastavad käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud tingimustele, ja vajaduse korral võimaldama sellistele vahendajatele väljaõpet, mis vastab vahendajate müüdavaid tooteid käsitlevatele nõuetele.

Liikmesriigid ei pea käesoleva lõike esimeses lõigus nimetatud nõuet kohaldama kõigi füüsiliste isikute suhtes, kes töötavad kindlustusandja või kindlustus- või edasikindlustusvahendaja heaks ja tegelevad kindlustus- või edasikindlustusvahendusega. Liikmesriigid tagavad, et mõistlikul osal isikutest, kes selliste ettevõtjate juhtkonnas vastutavad kindlustus- ja edasikindlustustoodete vahendamise eest, ja kõigil teistel otse kindlustus- või edasikindlustusvahendusega seotud isikutel on oma ülesannete täitmiseks vajalikud teadmised ja oskused.

2.   Kindlustus- ja edasikindlustusvahendajatel ning kindlustusandjate töötajatel, kes tegelevad kindlustusvahendusega, peab olema hea maine. Miinimumnõue on, et
  need, kes osalevad vahetult toote turustamises või müügis,
  ei tohi olla kohtulikult ega muul samaväärsel viisil siseriiklikult karistatud seoses varavastaste või muude finantstegevusega seotud kuritegudega. ▐.

Liikmesriigid võivad artikli 3 lõike 1 teise lõigu sätete kohaselt lubada kindlustusandjatel kontrollida kindlustusvahendajate head mainet.

Liikmesriigid ei pea käesoleva lõike esimeses lõigus nimetatud nõuet kohaldama kõigi füüsiliste isikute suhtes, kes töötavad kindlustusandja või kindlustus- ja edasikindlustusvahendaja heaks ja tegelevad kindlustus- või edasikindlustusvahendusega. Liikmesriigid tagavad, et selliste ettevõtjate juhtimisstruktuur ning kindlustus- või edasikindlustusvahendusega otse seotud töötajad vastavad sellele nõudele.

3.   Kindlustus- ja edasikindlustusvahendajatel peab olema kogu liidu territooriumi hõlmav erialane vastutuskindlustus või kutsealasest ettevaatamatusest tingitud kohustuste katmiseks ettenähtud muu võrreldav tagatis, mille summa on vähemalt 
  1 250 000 eurot
  nõude kohta ja kokku 
  1 850 000 eurot
  aastas kõigi nõuete kohta, kui kindlustusandja, edasikindlustusandja või muu ettevõtja, kelle nimel kindlustus- või edasikindlustusvahendaja tegutseb või on volitatud tegutsema, ei ole juba andnud sellist kindlustust või samaväärset tagatist või kui selline ettevõtja ei ole endale võtnud täielikku vastutust vahendaja tegevuse eest.

4.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed klientide kaitsmiseks, kui kindlustusvahendaja ei suuda kindlustusmakset kindlustusandjale või nõude summat või kindlustusmakset kindlustatule üle kanda.

Sellised meetmed on järgmised:

| a) | seaduses või lepingus sätestatakse, et kliendi poolt vahendajale makstud rahasummad loetakse ettevõtjale makstud summadeks ja ettevõtja poolt vahendajale makstud rahasummad loetakse kliendile makstuks alles siis, kui klient on need tegelikult kätte saanud; |
| --- | --- |

a)

seaduses või lepingus sätestatakse, et kliendi poolt vahendajale makstud rahasummad loetakse ettevõtjale makstud summadeks ja ettevõtja poolt vahendajale makstud rahasummad loetakse kliendile makstuks alles siis, kui klient on need tegelikult kätte saanud;

| b) | nõutakse, et kindlustusvahendaja finantssuutlikkus peab pidevalt olema kuni 4 % aastas saadud kindlustusmaksetest ja vähemalt 
  18 750 eurot
  ; |
| --- | --- |

b)

nõutakse, et kindlustusvahendaja finantssuutlikkus peab pidevalt olema kuni 4 % aastas saadud kindlustusmaksetest ja vähemalt 
  18 750 eurot
  ;

| c) | nõutakse, et kliendi rahasummadega arveldatakse rangelt eraldatud kliendikontode kaudu ja et neil kontodel olevaid summasid ei kasutata pankroti korral teistele võlausaldajatele hüvitise maksmiseks; |
| --- | --- |

c)

nõutakse, et kliendi rahasummadega arveldatakse rangelt eraldatud kliendikontode kaudu ja et neil kontodel olevaid summasid ei kasutata pankroti korral teistele võlausaldajatele hüvitise maksmiseks;

| d) | nõutakse garantiifondi loomist. |
| --- | --- |

d)

nõutakse garantiifondi loomist.

5.   Tegutsemine kindlustus- ja edasikindlustusvahendustegevuse alal nõuab, et käesolevas artiklis sätestatud kutsesobivusnõudeid täidetakse pidevalt.

6.   Liikmesriigid võivad tugevdada käesolevas artiklis sätestatud nõudeid või lisada uusi nõudeid, millele nende jurisdiktsiooni piires registreeritud kindlustus- ja edasikindlustusvahendajad peavad vastama.

7.   EIOPA vaatab lõigetes 3 ja 4 nimetatud summad korrapäraselt uuesti läbi, et võtta arvesse muutusi Eurostati avaldatavas Euroopa tarbijahinnaindeksis. Esimene läbivaatamine leiab aset viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja järgmised läbivaatamised iga viie aasta järel alates eelmisest läbivaatamiskuupäevast.

EIOPA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega kohandatakse lõigetes 3 ja 4 osutatud baasosa eurodes kõnealuses indeksis käesoleva direktiivi jõustumise ja esimese läbivaatamiskuupäeva või viimase läbivaatamiskuupäeva ja uue läbivaatamiskuupäeva vahelisel ajal toimunud muutusega protsentides ja ümardades seda lähima euroni.

EIOPA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja järgmised läbivaatamised iga viie aasta järel alates eelmisest läbivaatamiskuupäevast.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1094/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

8.   
  Liikmesriigid määravad
  kindlaks järgmise:

| a) | vahendaja
  ja kindlustusandjate töötajate
  piisavate teadmiste ja oskuste määratlus, kui vahendaja koos oma klientidega tegeleb kindlustusvahendusega, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes 1; |
| --- | --- |

a)

vahendaja
  ja kindlustusandjate töötajate
  piisavate teadmiste ja oskuste määratlus, kui vahendaja koos oma klientidega tegeleb kindlustusvahendusega, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes 1;

| b) | asjakohased kriteeriumid, mille alusel määratakse eelkõige kindlaks kindlustusvahendusega tegelemiseks nõutav kutsekvalifikatsiooni, kogemuste ja oskuste tase; |
| --- | --- |

b)

asjakohased kriteeriumid, mille alusel määratakse eelkõige kindlaks kindlustusvahendusega tegelemiseks nõutav kutsekvalifikatsiooni, kogemuste ja oskuste tase;

| c) | meetmed, mida kindlustusvahendajad ja
  kindlustusandjate töötajad
  peaksid mõistlike eelduste kohaselt võtma, et ajakohastada oma teadmisi ja oskusi pideva kutsealase arendamise teel, et säilitada pädevuse piisav tase. |
| --- | --- |

c)

meetmed, mida kindlustusvahendajad ja
  kindlustusandjate töötajad
  peaksid mõistlike eelduste kohaselt võtma, et ajakohastada oma teadmisi ja oskusi pideva kutsealase arendamise teel, et säilitada pädevuse piisav tase.

8a.
     
  Kui päritoluliikmesriik registreerib kindlustusvahendaja, kes on saanud kutsekvalifikatsiooni või töökogemuse teises liikmesriigis, võtab ta arvesse kutsekvalifikatsioone ja töökogemusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ

   (17)

  arvestades ning kutsekvalifikatsiooni taset, nagu see kindlaks määratud pidevõppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku alusel, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitusega

   (18).

Artikkel 9

Üldise hüvangu eeskirjade avaldamine

1.   Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid tagamaks, et pädevad asutused nõuetekohaselt avaldavad asjaomased üldist hüvangut kaitsvad siseriiklikud õigusaktid, mida kohaldatakse kindlustus- ja edasikindlustusvahenduse suhtes nende territooriumil.

2.   Liikmesriik, kes teeb ettepaneku kohaldada ja kohaldab kindlustusvahendajaid ja kindlustustoodete müüki käsitlevaid sätteid lisaks käesoleva direktiivi sätetele, tagab et kõnealustest sätetest tulenev halduskoormus on proportsionaalne tarbijakaitsega. Liikmesriigid teostavad kõnealuste sätete üle pidevat seiret, et tagada nende alaline proportsionaalsus.

3.   EIOPA esitab üldise hüvangu eeskirjade tarbeks ühtse teabelehe, mille täidavad kõigi liikmesriikide pädevad asutused. See hõlmab hüperlinke pädevate asutuste veebilehtedele, kus on avaldatud teave üldise hüvangu eeskirjade kohta. Liikmesriikide pädevad asutused ajakohastavad sellist teavet korrapäraselt ja EIOPA teeb kõnealuse teabe kättesaadavaks oma veebilehel inglise, prantsuse ja saksa keeles, kusjuures siseriiklikud üldise hüvangu eeskirjad liigitatakse asjakohastesse eri õigusvaldkondadesse.

4.   Liikmesriigid loovad ühtse kontaktpunkti, mis vastutab teabe andmise eest üldise hüvangu eeskirjade kohta vastavas liikmesriigis. Selline kontaktpunkt peaks olema asjakohane pädev asutus.

5.   Käesoleva direktiivi ja siseturu nõuetekohase toimimise raames koostab EIOPA enne ... [kolm aastat pärast direktiivi jõustumist] aruande liikmesriikide avaldatud üldise hüvangu eeskirjade kohta ja teavitab sellest komisjoni.

Artikkel 10

Pädevad asutused

1.   Liikmesriigid määravad pädevad asutused, kes on volitatud tagama käesoleva direktiivi rakendamise. Nad teatavad sellest komisjonile ja näitavad ära kohustuste jaotumise.

2.   Lõikes 1 nimetatud asutused on kas riigiasutused, siseriiklike õigusaktide alusel tunnustatud asutused või riigiasutuste tunnustatud, siseriiklike õigusaktide alusel nimelt selleks volitatud asutused. Need ei või olla kindlustus- või edasikindlustusandjad
  või ühendused, kelle liikmete hulka kuuluvad kas otseselt või kaudselt kindlustus- või edasikindlustusandjad või kindlustus- või edasikindlustusvahendajad
  .

3.   Pädevatel asutustel peavad oma ülesannete täitmiseks olema kõik vajalikud volitused. Kui liikmesriigi territooriumil on rohkem kui üks pädev asutus, tagab liikmesriik nende asutuste tiheda koostöö, nii et nad saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita.

Artikkel 11

Teabevahetus liikmesriikide vahel

1.   Eri liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd, et tagada käesoleva direktiivi sätete nõuetekohane kohaldamine.

2.   Pädevad asutused vahetavad teavet selliste kindlustus-ja edasikindlustusvahendajate kohta, kelle suhtes on kohaldatud VIII peatükis osutatud karistust, kusjuures kõnealusele teabele tõenäoliselt järgneb selliste vahendajate registrist kõrvaldamine. Lisaks võivad pädevad asutused teise asutuse taotlusel vahetada mis tahes asjakohast teavet.

3.   Kõik isikud, kes seoses käesoleva direktiiviga peavad andma või saama teavet, peavad täitma ametisaladuse hoidmise nõuet, nagu see on sätestatud nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ (19) artiklis 16 ja nõukogu direktiivi 92/96/EMÜ (20) artiklis 15.

Artikkel 12

Kaebused

Liikmesriigid tagavad sellise korra, mis võimaldab klientidel ja teistel huvitatud pooltel ning eeskätt tarbijate ühistutel esitada kaebusi kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate kohta. Kõigil juhtudel vastatakse kaebustele.

Artikkel 13

Vaidluste kohtuväline menetlemine

1.   
  Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga .../.../EL

   (21)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega .../.../EL

   (22)

  tagavad
  liikmesriigid asjakohased, tõhusad, erapooletud ja sõltumatud kaebuste ja õiguskaitse menetlused kindlustusvahendajate ja klientide ning kindlustusandjate ja klientide vaheliste vaidluste kohtuväliseks lahendamiseks, kasutades vajaduse korral juba olemasolevaid asutusi. Lisaks tagavad liikmesriigid, et kindlustusandjad ja -vahendajad osalevad vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlustes, kui ▌menetluse tulemusel tehakse otsuseid, mis
  võivad olla kas vahendaja või kindlustusandja ja kliendi jaoks
  siduvad.

▐

2.   Liikmesriigid tagavad, et kõnealused asutused teevad piiriüleste vaidluste lahendamisel koostööd.

2a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil asutatud kindlustusvahendajad annavad tarbijatele teavet vaidluste kohtuvälise lahendamise üksuste kohta (nimi, aadress ja veebiaadress), kelle alla nad kuuluvad ja kes on pädevad käsitlema võimalikke vaidlusi nende ja tarbijate vahel.

2b.
     
  Kindlustusvahendajad, kes tegelevad liidus internetimüügi ja piiriülese internetimüügiga, teavitavad tarbijaid asjakohasel juhul vaidluste kohtuvälise lahendamise platvormist ja nende e-posti aadressist. See teave peab olema kergesti, otseselt, nähtavalt ja pidevalt kättesaadav kindlustusvahendajate veebisaidil ning juhul, kui pakkumine tehakse e-posti teel või muu elektroonilise vahendi kaudu edastatava tekstsõnumi vormis, selles sõnumis. Teave peab sisaldama elektroonilist linki vaidluste kohtuvälise lahendamise platvormi kodulehele. Kindlustusvahendajad peavad esitama tarbijale teabe vaidluste kohtuvälise lahendamise platvormi kohta ka siis, kui tarbija esitab kaebuse kindlustusvahendajale, kindlustusvahendaja hallatavale tarbijakaebuste käsitlemise süsteemile või äriühingu ombudsmanile.

2c.
     
  Kui klient algatab riiklikus õiguses sätestatud kohtuvälise vaidluste lahendamise menetluse kindlustusvahendaja või kindlustusandja vastu seoses käesolevaga direktiiviga ettenähtud õiguste ja kohustustega, nõutakse kindlustusvahendajalt või kindlustusandjalt selles menetluses osalemist.

2d.
     
  Käesoleva direktiivi kohaldamisel teevad pädevad asutused koostööd üksteisega ja käesolevas artiklis osutatud kohtuväliste vaidluste ja õiguskaitsemenetluste eest vastutavate üksustega ning liidu kehtivate õigusaktidega lubatud ulatuses.

Artikkel 14

Piirangud vahendajate kasutamisele

Liikmesriigid tagavad, et kindlustus- ja edasikindlustusandjad ning kindlustus- ja edasikindlustusvahendajad kasutavad
  liidus asutatud kindlustus- või edasikindlustusvahendajate teenuseid kasutades
  üksnes registreeritud kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate või artikli 1 lõikes 2 osutatud isikute või artiklis 4 osutatud deklareerimismenetluse täitnud isikute kindlustus- ja edasikindlustusvahendusteenuseid.

VI PEATÜKK

TEABENÕUDED JA ÄRITEGEVUSEESKIRJAD

Artikkel 15

Üldpõhimõte

1.   Liikmesriigid nõuavad, et klientidega või klientide jaoks kindlustusvahendusega tegeledes tegutseb kindlustusvahendaja või -andja
  alati
  ausalt, õiglaselt
  , usaldusväärselt, auväärselt
  ja professionaalselt oma klientide parimates huvides.

2.   Kindlustusvahendaja või -andja poolt klientidele või potentsiaalsetele klientidele suunatud kogu teave, sealhulgas reklaamteated, on õiglased, selged ja mitte eksitavad. Reklaamteated on
  alati
  selgesti sellistena identifitseeritavad.

Artikkel 16

Kindlustusvahendaja või -andja antav üldteave

Liikmesriigid sätestavad eeskirjad, millega tagatakse, et:

| a) | enne mis tahes kindlustuslepingu sõlmimist
  või juhul, kui pärast kindlustuslepingu sõlmimist toimub oluline muutus kliendile avalikustatavas teabes vahendaja kohta,
  avaldab kindlustusvahendaja, sealhulgas seotud kindlustusvahendaja, kliendile järgmise teabe:






  i) | oma isikuandmed ja aadress ning asjaolu, et ta on kindlustusvahendaja; |
| --- | --- | --- |

a)

enne mis tahes kindlustuslepingu sõlmimist
  või juhul, kui pärast kindlustuslepingu sõlmimist toimub oluline muutus kliendile avalikustatavas teabes vahendaja kohta,
  avaldab kindlustusvahendaja, sealhulgas seotud kindlustusvahendaja, kliendile järgmise teabe:

i)

oma isikuandmed ja aadress ning asjaolu, et ta on kindlustusvahendaja;

| ii) | kas ta annab või ei anna mis tahes laadi nõu müüdavate kindlustustoodete kohta; |
| --- | --- |

ii)

kas ta annab või ei anna mis tahes laadi nõu müüdavate kindlustustoodete kohta;

| iii) | artiklis 12 osutatud kord, mis võimaldab klientidel ja teistel huvitatud isikutel esitada kaebusi kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate kohta ja kaebuste kohtuvälise lahendamise ja õiguskaitse menetluste kohta, millele on osutatud artiklis 13; |
| --- | --- |

iii)

artiklis 12 osutatud kord, mis võimaldab klientidel ja teistel huvitatud isikutel esitada kaebusi kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate kohta ja kaebuste kohtuvälise lahendamise ja õiguskaitse menetluste kohta, millele on osutatud artiklis 13;

| iv) | register, millesse ta on kantud, ja vahendid registreerimise kontrollimiseks; ning |
| --- | --- |

iv)

register, millesse ta on kantud, ja vahendid registreerimise kontrollimiseks; ning

| v) | kas vahendaja esindab klienti või tegutseb kindlustusandja jaoks ja tema nimel; |
| --- | --- |

v)

kas vahendaja esindab klienti või tegutseb kindlustusandja jaoks ja tema nimel;

| b) | enne mis tahes kindlustuslepingu sõlmimist avaldab kindlustusandja kliendile järgmise teabe:






  i) | oma isikuandmed ja aadress ning asjaolu, et ta on kindlustusandja; |
| --- | --- | --- |

b)

enne mis tahes kindlustuslepingu sõlmimist avaldab kindlustusandja kliendile järgmise teabe:

i)

oma isikuandmed ja aadress ning asjaolu, et ta on kindlustusandja;

| ii) | kas ta annab või ei anna mis tahes laadi nõu müüdavate kindlustustoodete kohta; |
| --- | --- |

ii)

kas ta annab või ei anna mis tahes laadi nõu müüdavate kindlustustoodete kohta;

| iii) | artiklis 12 osutatud kord, mis võimaldab klientidel ja teistel huvitatud isikutel esitada kaebusi kindlustusandjate kohta ja kaebuste kohtuvälise lahendamise ja õiguskaitse menetluste kohta, millele on osutatud artiklis 13. |
| --- | --- |

iii)

artiklis 12 osutatud kord, mis võimaldab klientidel ja teistel huvitatud isikutel esitada kaebusi kindlustusandjate kohta ja kaebuste kohtuvälise lahendamise ja õiguskaitse menetluste kohta, millele on osutatud artiklis 13.

Artikkel 17

Huvide konflikt ja läbipaistvus

1.   Enne iga kindlustuslepingu sõlmimist annab kindlustusvahendaja kliendile vähemalt järgmist teavet:

| a) | kas tal on asjaomases kindlustusandjas otsene või kaudne osalus, mis on üle 10 % kapitalist või hääleõigusest; |
| --- | --- |

a)

kas tal on asjaomases kindlustusandjas otsene või kaudne osalus, mis on üle 10 % kapitalist või hääleõigusest;

| b) | kas asjaomasel kindlustusandjal või selle emaettevõtjal on kindlustusvahendajas otsene või kaudne osalus, mis on üle 10 % kapitalist või hääleõigusest; |
| --- | --- |

b)

kas asjaomasel kindlustusandjal või selle emaettevõtjal on kindlustusvahendajas otsene või kaudne osalus, mis on üle 10 % kapitalist või hääleõigusest;

| c) | seoses pakutava lepinguga, kas:






  i) | ta annab ausal
  ja isiklikul
  analüüsil põhinevat nõu, või |
| --- | --- | --- |

c)

seoses pakutava lepinguga, kas:

i)

ta annab ausal
  ja isiklikul
  analüüsil põhinevat nõu, või

| ii) | tal on lepinguline kohustus tegeleda kindlustusvahendusega üksnes ühes või mitmes kindlustusandjas. Sel juhul esitab ta nende kindlustusandjate nimed, või |
| --- | --- |

ii)

tal on lepinguline kohustus tegeleda kindlustusvahendusega üksnes ühes või mitmes kindlustusandjas. Sel juhul esitab ta nende kindlustusandjate nimed, või

| iii) | tal ei ole lepingulist kohustust tegeleda kindlustusvahendusega üksnes ühes või mitmes kindlustusandjas ja ta ei anna ausal
  ja isiklikul
  analüüsil põhinevat nõu. Sel juhul esitab ta nende kindlustusandjate nimed, kellega ta võib töötada ja kellega ta töötab; |
| --- | --- |

iii)

tal ei ole lepingulist kohustust tegeleda kindlustusvahendusega üksnes ühes või mitmes kindlustusandjas ja ta ei anna ausal
  ja isiklikul
  analüüsil põhinevat nõu. Sel juhul esitab ta nende kindlustusandjate nimed, kellega ta võib töötada ja kellega ta töötab;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| e) | kas ta seoses kindlustuslepinguga töötab:






  i) | teenustasu alusel, mida maksab otse klient; või |
| --- | --- | --- |

e)

kas ta seoses kindlustuslepinguga töötab:

i)

teenustasu alusel, mida maksab otse klient; või

| ii) | mis tahes laadi vahendustasu alusel, mis on kindlustusmakses sisalduv tasu; või |
| --- | --- |

ii)

mis tahes laadi vahendustasu alusel, mis on kindlustusmakses sisalduv tasu; või

| iii) | tasu alusel, mis on alapunktide i ja ii kombinatsioon; |
| --- | --- |

iii)

tasu alusel, mis on alapunktide i ja ii kombinatsioon;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| ea) | kas seoses kindlustuslepinguga on tasu allikas:










  i) | kindlustusvõtja, |
| --- | --- | --- |

ea)

kas seoses kindlustuslepinguga on tasu allikas:

i)

kindlustusvõtja,

| ii) | kindlustusandja, |
| --- | --- |

ii)

kindlustusandja,

| iii) | muu kindlustusvahendaja, |
| --- | --- |

iii)

muu kindlustusvahendaja,

| iv) | alapunktide i, ii ja iii kombinatsioon. |
| --- | --- |

iv)

alapunktide i, ii ja iii kombinatsioon.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

2.   
  Kliendil on õigus nõuda lõike 1 punktis e a osutatud teabega seoses üksikasjalikku lisateavet.

3.   
  Kui
  kindlustusandja
  müüb kindlustust otse klientidele, siis teavitab ta
  klienti
  , kas
  mis tahes muutuvtasu
  makstakse töötajatele
  asjaomaste kindlustustoodete turustamise ja haldamise eest.

▐

5a.
     
  Huvide konflikti korral ja ausa konkurentsi ergutamiseks antakse kliendile teavet asjaomaste kvantitatiivsete elementide kohta samadest kontseptsioonidest lähtuvalt nagu käesoleva artikli lõike 1 punktis ea ja lõikes 3 ning samadel tingimustel. Kooskõlas määruse (EL) nr 1094/2010 artikliga 16 töötab EIOPA 31. detsembriks 2015 välja suunised ja ajakohastab neid korrapäraselt, et tagada käesoleva artikli järjekindel kohaldamine.

Artikkel 17a

Teabe avalikustamine

Liikmesriigid võivad kindlustusvahendajatele ja -andjatele kehtestada või säilitada täiendavad avalikustamisnõuded seoses vahendamise tasu, teenus- ja vahendustasude või mitterahaliste hüvede suurusega, tingimusel et liikmesriik tagab kõikidele turustuskanalitele võrdsed tingimused, ei moonuta konkurentsi ja järgib liidu õigust ning et sellest tulenev halduskoormus on proportsionaalne tarbijakaitse soovitud tasemega.

Artikkel 18

Nõustamine ja

  müügile kohaldatavad

  nõuded ▌

1.   
  Kui nõu antakse
  enne konkreetse lepingu sõlmimist, peab kindlustusvahendaja, sealhulgas seotud kindlustusvahendaja, või kindlustusandja
  täpsustama
  kliendi antud teabe alusel
  järgmist
  :

| a) | asjaomase kliendi nõudmised ja vajadused; |
| --- | --- |

a)

asjaomase kliendi nõudmised ja vajadused;

| b) | ▌konkreetse kindlustustoote kohta
  kliendile antud nõuannete põhjendused
  . |
| --- | --- |

b)

▌konkreetse kindlustustoote kohta
  kliendile antud nõuannete põhjendused
  .

2.   Lõike 1 punktides a ja b osutatud andmeid kohandatakse vastavalt pakutava kindlustustoote keerukusele ja kliendiga seotud finantsriski tasemele,
  sõltumata valitud müügikanalist
  .

3.   Kui kindlustusvahendaja või -andja
  nõustab ausa analüüsi alusel
  , on ta kohustatud nõustama piisavalt suure hulga turul pakutavate kindlustuslepingute
  ausa
  analüüsi põhjal, et ta võiks ametialaste kriteeriumide kohaselt
  anda isikliku soovituse kliendi parimaid huve silmas pidades, milline kindlustusleping vastaks kõige paremini kliendi vajadustele
  .

4.   Hoolimata sellest, kas nõu on antud või mitte, esitab kindlustusvahendaja või -andja enne lepingu sõlmimist kliendile kindlustustoote kohta arusaadavas vormis asjakohase teabe, võttes arvesse kindlustustoote keerukust ja kliendi tüüpi, et klient saaks teha teadliku otsuse.
  Teave esitatakse lihtsas ja arusaadavas keeles ühtsel teabelehel toote teabedokumendina. See sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| a) | teave kindlustuse liigi kohta; |
| --- | --- |

a)

teave kindlustuse liigi kohta;

| b) | kindlustatavate riskide ja välistatud riskide kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

kindlustatavate riskide ja välistatud riskide kirjeldus;

| c) | kindlustusmaksete tasumise viis ja kestus; |
| --- | --- |

c)

kindlustusmaksete tasumise viis ja kestus;

| d) | erandid; |
| --- | --- |

d)

erandid;

| e) | kohustused lepingu sõlmimisel; |
| --- | --- |

e)

kohustused lepingu sõlmimisel;

| f) | kohustused lepingu kehtivusaja jooksul; |
| --- | --- |

f)

kohustused lepingu kehtivusaja jooksul;

| g) | kohustused esitatud nõude puhul; |
| --- | --- |

g)

kohustused esitatud nõude puhul;

| h) | lepingu kehtivusaeg, sealhulgas lepingu algus- ja lõppkuupäev; |
| --- | --- |

h)

lepingu kehtivusaeg, sealhulgas lepingu algus- ja lõppkuupäev;

| i) | lepingu lõpetamise viis. |
| --- | --- |

i)

lepingu lõpetamise viis.

4a.
     
  Lõiget 4 ei kohaldata:

| a) | investeerimistoodete suhtes, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse .../.../EL

   (23)

  artikli 4 punktis a; või |
| --- | --- |

a)

investeerimistoodete suhtes, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse .../.../EL

   (23)

  artikli 4 punktis a; või

| b) | käesoleva direktiivi VII peatükis osutatud kindlustusinvesteerimistoodete müügi suhtes. |
| --- | --- |

b)

käesoleva direktiivi VII peatükis osutatud kindlustusinvesteerimistoodete müügi suhtes.

Artikkel 19

Erandid teabenõuetest ja paindlikkuse klausel

1.   Artiklites 16, 17 ja 18 nimetatud teavet ei pea andma, kui kindlustusvahendaja või kindlustusandja vahendab suurte riskide kindlustust, kui vahendamisega tegeleb edasikindlustusvahendaja või -andja või seoses lisas kindlaks määratud kutseliste klientidega.

2.   Liikmesriigid võivad artiklites 16, 17 ja 18 osutatud teabenõuete kohta säilitada või vastu võtta rangemad sätted, tingimusel et need vastavad liidu õigusele. Liikmesriigid teatavad EIOPA-le ja komisjonile sellistest siseriiklikest sätetest.

2a.
     
  Liikmesriigid, kus kehtivad või võetakse vastu rangemad kindlustusvahendajatele kohaldatavad sätted, tagavad, et nende sätete puhul järgitakse võrdsete tegevusvõimaluste põhimõtteid ja et nendest sätetest tulenev halduskoormus on proportsionaalne kasuga tarbijakaitsele.

3.   Läbipaistvuse kõrge taseme saavutamiseks kõigi asjakohaste vahenditega tagab EIOPA, et talle seoses siseriiklike sätetega antud teave tehakse teatavaks ka klientidele, kindlustusvahendajatele ja kindlustusandjatele.

Artikkel 20

Teabe edastamise tingimused

1.   Artiklite 16, 17 ja 18 kohaselt edastatav teave tehakse klientidele teatavaks järgmiselt:

| a) | paberil; |
| --- | --- |

a)

paberil;

| b) | selgelt ja täpselt ning kliendile arusaadavalt; ning |
| --- | --- |

b)

selgelt ja täpselt ning kliendile arusaadavalt; ning

| c) | sellise liikmesriigi, kus risk asub, või kohustuse liikmesriigi ametlikus keeles või mis tahes muus lepinguosaliste kokkulepitud keeles. See esitatakse tasuta. |
| --- | --- |

c)

sellise liikmesriigi, kus risk asub, või kohustuse liikmesriigi ametlikus keeles või mis tahes muus lepinguosaliste kokkulepitud keeles. See esitatakse tasuta.

2.   Erandina lõike 1 punktist a võib artiklites 16, 17 ja 18 osutatud teavet edastada kliendile ühel järgmistest andmekandjatest:

| a) | kasutades muud püsivat andmekandjat kui paber, kui on täidetud lõikes 4 sätestatud tingimused; või |
| --- | --- |

a)

kasutades muud püsivat andmekandjat kui paber, kui on täidetud lõikes 4 sätestatud tingimused; või

| b) | veebilehe kaudu, kui on täidetud lõikes 5 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

b)

veebilehe kaudu, kui on täidetud lõikes 5 sätestatud tingimused.

3.   Siiski kui artiklites 16, 17 ja 18 osutatud teave esitatakse muul püsival andmekandjal kui paberil või veebilehe kaudu, esitatakse taotluse korral kliendile paberkoopia tasuta.

4.   Artiklites 16, 17 ja 18 osutatud teabe võib esitada, kasutades muud püsivat andmekandjat kui paber, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | püsiva andmekandja kasutamine on asjakohane arvestades vahendaja või kindlustusandja ja kliendi vahelist äritegevust; ning |
| --- | --- |

a)

püsiva andmekandja kasutamine on asjakohane arvestades vahendaja või kindlustusandja ja kliendi vahelist äritegevust; ning

| b) | kliendile on antud valida paberil ja püsival andmekandjal oleva teabe vahel ning klient on valinud viimase. |
| --- | --- |

b)

kliendile on antud valida paberil ja püsival andmekandjal oleva teabe vahel ning klient on valinud viimase.

5.   Artiklites 16, 17 ja 18 osutatud teabe võib esitada veebilehel, kui see on kliendile personaalselt adresseeritud või kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | artiklites 16, 17 ja 18 osutatud teabe esitamine veebilehel on asjakohane, arvestades vahendaja või kindlustusandja ja kliendi vahelist äritegevust; |
| --- | --- |

a)

artiklites 16, 17 ja 18 osutatud teabe esitamine veebilehel on asjakohane, arvestades vahendaja või kindlustusandja ja kliendi vahelist äritegevust;

| b) | klient on nõustunud artiklites 16, 17 ja 18 osutatud teabe esitamisega veebilehe kaudu; |
| --- | --- |

b)

klient on nõustunud artiklites 16, 17 ja 18 osutatud teabe esitamisega veebilehe kaudu;

| c) | klienti on elektrooniliselt teavitatud veebilehe aadressist ning kohast veebilehel, kust artiklites 16, 17 ja 18 osutatud teabele juurde pääseb; |
| --- | --- |

c)

klienti on elektrooniliselt teavitatud veebilehe aadressist ning kohast veebilehel, kust artiklites 16, 17 ja 18 osutatud teabele juurde pääseb;

| d) | on tagatud, et artiklites 16, 17 ja 18 osutatud teave on veebilehel juurdepääsetav sellise ajavahemiku vältel, millal klient põhjendatult vajab seda teavet. |
| --- | --- |

d)

on tagatud, et artiklites 16, 17 ja 18 osutatud teave on veebilehel juurdepääsetav sellise ajavahemiku vältel, millal klient põhjendatult vajab seda teavet.

6.   Lõigete 4 ja 5 kohaldamisel käsitletakse vahendaja või kindlustusandja ja kliendi vahelise äritegevuse raames teabe esitamist muud püsivat andmekandjat kui paber või veebilehte kasutades asjakohasena, kui on tõendeid, et kliendil on korrapärane juurdepääs internetile. Sellise tõendina käsitletakse seda, kui klient annab oma elektronposti aadressi kõnealuse tegevuse jaoks.

7.   Kui müük toimub telefoni teel, peab kliendile eelnevalt antav teave vastama liidu eeskirjadele, mida kohaldatakse tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustuse suhtes.
  Pärast seda, kui klient on vastavalt lõikele 4 valinud teabe saamiseks muu andmekandja kui paber,
  edastatakse kliendile teave lõike 1 või 2 kohaselt kohe pärast kindlustuslepingu sõlmimist.

▌

Artikkel 21a

Seosmüük ja komplektina müük

1.
     
  Kui kindlustust pakutakse koos muu teenuse või kõrvaltootega muu paketi osana või sama lepingu või paketi osana, teavitab kindlustusvahendaja või kindlustusandja klienti ja pakub talle võimalust osta eri komponente koos või eraldi, mille puhul on iga komponendi tarvis tõendit kindlustusmakse või hinna kohta. See ei takista vahendamast kindlustustooteid, millel on erinev kindlustuskate, või mitut riski hõlmavaid kindlustuspoliise.

2.
     
  Kui riskid, mis tulenevad sellisest kliendile pakutavast lepingust või paketist, on tõenäoliselt erinevad komponentidega eraldi seotud riskidest, esitab kindlustusvahendaja või kindlustusandja kliendi taotluse korral lepingu või paketi eri komponentide ning nende omavahelisest seosest tuleneva riski muutumise viisi piisava kirjelduse.

3.
     
  EIOPA, tehes koostööd Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja ESMAga Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitees, töötab ... [18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] välja suunised ristmüügitegevuse hindamiseks ja järelevalveks ning ajakohastab neid korrapäraselt, märkides eelkõige ära olukorrad, kus ristmüügitegevus ei vasta artikli 15 lõikele 1.

4.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kui kindlustusvahendaja või kindlustusandja annab nõu, kannab ta hoolt selle eest, et kindlustustoodete üldpakett vastaks kliendi nõudmistele ja vajadustele.

5.
     
  Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada rangemad meetmed või sekkuda igal üksikjuhul eraldi, et keelustada kindlustuse müük koos mõne muu teenuse või tootega paketi osana või sama lepingu või paketi tingimusena, kui nad tõestavad, et selline müük on tarbijatele kahjulik.

VII PEATÜKK

TÄIENDAVAD NÕUDED KLIENTIDE KAITSEKS SEOSES KINDLUSTUSINVESTEERIMISTOODETEGA

Artikkel 22

Reguleerimisala

Käesoleva peatükiga kehtestatakse ▌nõuded
  , mis on täienduseks artiklites 15, 16, 17 ja 18 osutatud nõuetele ja mis kehtivad kindlustusvahendustegevusele, kui see on seotud kindlustuspõhiste investeerimistoodete
  müügiga
  , millega
  tegeleb:

| a) | kindlustusvahendaja; |
| --- | --- |

a)

kindlustusvahendaja;

| b) | kindlustusandja. |
| --- | --- |

b)

kindlustusandja.

Artikkel 23

Huvide konflikt

1.   Liikmesriigid nõuavad, et kindlustusvahendajad ja -andjad võtavad kõik asjakohased meetmed, et tuvastada nendevahelised huvide konfliktid, sealhulgas juhtide, töötajate ja seotud kindlustusvahendajatega või nendega kontrolli kaudu otseselt või kaudselt seotud isikutega ning nende klientidega, või klientide vahelised huvide konfliktid, mis tekivad
  kindlustusvahendustegevuse
  käigus.

2.   Kui kindlustusvahendaja või -andja poolt kooskõlas artiklitega 15, 16 ja 17
  kehtestatud organisatsiooniline või halduskord
  ei ole
  piisav
  , et küllaldase kindlusega tagada huvide konfliktist tuleneva
  kliendi
  huvide kahjustamise ohu vältimine, avaldab kindlustusvahendaja või -andja kliendile enne tema nimel äritegevuse alustamist selgel kujul
  vajaduse korral
  huvide konfliktide üldise laadi
  ja
  allika.

2a.
     
  Lõikes 2 osutatud avaldus

| a) | esitatakse püsival andmekandjal ning |
| --- | --- |

a)

esitatakse püsival andmekandjal ning

| b) | on piisavalt üksikasjalik ja võtab arvesse kliendi eripära, et võimaldada kliendil langetada teadlik otsus kindlustusvahendustegevuse kohta, millega seoses huvide konflikt tekib. |
| --- | --- |

b)

on piisavalt üksikasjalik ja võtab arvesse kliendi eripära, et võimaldada kliendil langetada teadlik otsus kindlustusvahendustegevuse kohta, millega seoses huvide konflikt tekib.

3.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 33 vastu delegeeritud õigusakte
  eesmärgiga:

| a) | määrata kindlaks
  meetmed ▌, mida kindlustusvahendajad
  või
  -andjad peaksid põhjendatult eeldades võtma, et tuvastada, vältida, juhtida ja avalikustada huvide konfliktid
  kindlustusvahendustegevusega tegelemisel
  ; |
| --- | --- |

a)

määrata kindlaks
  meetmed ▌, mida kindlustusvahendajad
  või
  -andjad peaksid põhjendatult eeldades võtma, et tuvastada, vältida, juhtida ja avalikustada huvide konfliktid
  kindlustusvahendustegevusega tegelemisel
  ;

| b) | kehtestada
  asjakohased kriteeriumid selliste huvide konfliktide liikide kindlakstegemiseks, mille olemasolu võib kahjustada kindlustusvahendajate või -andjate klientide või potentsiaalsete klientide huve. |
| --- | --- |

b)

kehtestada
  asjakohased kriteeriumid selliste huvide konfliktide liikide kindlakstegemiseks, mille olemasolu võib kahjustada kindlustusvahendajate või -andjate klientide või potentsiaalsete klientide huve.

Artikkel 24

Üldpõhimõtted ja teave klientidele

1.   Liikmesriigid tagavad, et klientidega või klientide jaoks
  kindlustusvahendustegevusega
  tegeledes tegutseb kindlustusvahendaja või -andja ausalt, õiglaselt ja professionaalselt kooskõlas oma klientide parimate huvidega ning järgib eelkõige käesolevas artiklis ja artiklis 25 sätestatud põhimõtteid.

2.   Kindlustusvahendaja või -andja poolt klientidele või potentsiaalsetele klientidele suunatud kogu teave, sealhulgas reklaamteated, on õiglased, selged ja mitte eksitavad. Reklaamteated on selgesti sellistena identifitseeritavad.

3.   Klientidele või potentsiaalsetele klientidele esitatakse asjakohane teave järgmise kohta:

| a) | kindlustusvahendaja või -andaja ja tema osutatavad teenused
  : nõustamise
  korral täpsustatakse teabega, kas nõu antakse sõltumatult ja kas see põhineb laiemal või piiratumal turuanalüüsil, ning märgitakse, kas kindlustusvahendaja või -andja pakub kliendile soovitatud
  kindlustuspõhise investeerimistoote
  sobivuse pidevat hindamist; |
| --- | --- |

a)

kindlustusvahendaja või -andaja ja tema osutatavad teenused
  : nõustamise
  korral täpsustatakse teabega, kas nõu antakse sõltumatult ja kas see põhineb laiemal või piiratumal turuanalüüsil, ning märgitakse, kas kindlustusvahendaja või -andja pakub kliendile soovitatud
  kindlustuspõhise investeerimistoote
  sobivuse pidevat hindamist;

| b) | kindlustuspõhised investeerimistooted
  ja kavandatud investeerimisstrateegiad: see peaks hõlmama asjakohaseid juhiseid ja hoiatusi seoses riskidega, mis on seotud investeeringutega kõnealustesse
  instrumentidesse
  või seoses konkreetsete investeerimisstrateegiatega; ▐ |
| --- | --- |

b)

kindlustuspõhised investeerimistooted
  ja kavandatud investeerimisstrateegiad: see peaks hõlmama asjakohaseid juhiseid ja hoiatusi seoses riskidega, mis on seotud investeeringutega kõnealustesse
  instrumentidesse
  või seoses konkreetsete investeerimisstrateegiatega; ▐

| ba) | kõik kulud ja seotud tasud nii kindlustusvahendus- kui ka kõrvalteenustega seoses, sealhulgas tuleb vajaduse korral esitada nõustamise kulu, kliendile soovitatud või turustatud finantsinstrumendi kulu ning viis, kuidas klient saab selle eest maksta, hõlmates ka võimalikud kolmandate pooltega seotud maksed.

  [ME 8] |
| --- | --- |

ba)

kõik kulud ja seotud tasud nii kindlustusvahendus- kui ka kõrvalteenustega seoses, sealhulgas tuleb vajaduse korral esitada nõustamise kulu, kliendile soovitatud või turustatud finantsinstrumendi kulu ning viis, kuidas klient saab selle eest maksta, hõlmates ka võimalikud kolmandate pooltega seotud maksed.

  [ME 8]

3a.
     
  Teave kõigi kulude ja tasude kohta, sealhulgas vahendamisteenuse ja kindlustustootega seotud kulud ja tasud, mis ei ole põhjustatud turust tulenevast riskist, esitatakse koondatult, et võimaldada kliendil aru saada kogukuludest ja kumulatiivsest mõjust investeeringu tootlusele, ning kliendi nõudmisel esitatakse nende jaotumine punkthaaval. Kui see on asjakohane, esitatakse kliendile sellist teavet investeeringu kehtivusaja jooksul korrapäraselt, vähemalt kord aastas.

Esimeses lõigus ja lõikes 6a osutatud teave esitatakse asjakohases vormis nii, et kliendid või potentsiaalsed kliendid on võimelised mõistma pakutava investeerimisteenuse ja konkreetse kindlustusinvesteerimistoote liigi olemust ja riske ning sellest tulenevalt tegema informeeritud investeerimisotsuseid. Liikmesriigid võivad lubada, et kõnealust teavet esitatakse standardiseeritud kujul. [ME 9]

4.   
  Lõigetes 2 ja 3
  osutatud teave tuleks esitada arusaadavas vormis nii, et kliendid või potentsiaalsed kliendid on võimelised mõistma pakutava konkreetse
  kindlustuspõhise investeerimistoote liigi
  olemust ja riske ning sellest tulenevalt tegema teadlikke investeerimisotsuseid. Kõnealust teavet võib esitada standardvormis
  kooskõlas artikli 18 lõikega 4
  .

5.   
  Liikmesriigid nõuavad, et
  kui kindlustusvahendaja või -andja teatab kliendile, et kindlustusnõustamine on sõltumatu
  , avalikustab
  kindlustusvahendaja või -andja
  kliendile, mis laadi on kindlustuslepinguga seoses saadav tasu:

| a) | soovituse aluseks olevate kindlustustoodete valik ning eelkõige see, kas valik piirdub kindlustustoodetega, mille on emiteerinud või mida pakuvad üksused, kellel on märkimisväärne seos tarbijat esindava vahendajaga; |
| --- | --- |

a)

soovituse aluseks olevate kindlustustoodete valik ning eelkõige see, kas valik piirdub kindlustustoodetega, mille on emiteerinud või mida pakuvad üksused, kellel on märkimisväärne seos tarbijat esindava vahendajaga;

5a.
     
  Liikmesriigid võivad kindlustusnõustamisega seoses täiendavalt keelata või veelgi piirata kolmandate isikute poolsete teenus- või vahendustasude või mitterahaliste hüvede pakkumist või vastuvõtmist. See võib hõlmata mis tahes niisuguste teenus- või vahendustasude või mitterahaliste hüvede klientidele tagastamise või kliendi poolt makstavatest tasudest mahaarvestamise nõudmist.

Liikmesriigid võivad lisaks nõuda, et kui vahendaja teatab kliendile, et nõustamine toimub sõltumatult,
  hindab
  vahendaja
  piisavalt suurt hulka turul kättesaadavaid kindlustustooteid
  , mis on nende
  liigi, emitendi või toote pakkuja
  poolest piisavalt mitmekesised tagamaks, et kliendi eesmärke on võimalik sobivalt täita, ning mille puhul ei piirduta
  kindlustustoodetega, mille on emiteerinud või mida pakuvad üksused, kellel on märkimisväärne seos
  vahendajaga
  .

5b.
     
  Kindlustusvahendaja kehtestab ja rakendab kõigi mõistlike meetmete võtmist silmas pidades tõhusat organisatsioonilist ja halduskorda, et vältida artiklis 23 määratletud huvide konfliktide kahjulikku mõju klientide huvidele.

Kindlustusandja, mis toodab klientidele müüdavaid finantsinstrumente, säilitab, haldab ja vaatab läbi iga kindlustustoote heakskiitmise protsessi või märkimisväärsed muudatused olemasolevates kindlustustoodetes enne nende turustamist või pakkumist klientidele.

Toote heakskiitmise korras on osutatud iga toote konkreetne lõppklientide sihtturg asjaomase klientide kategooria raames ning sellega tagatakse, et kõik sellise sihtturu puhul asjakohased ohud on hinnatud ning et kavandatav levitamisstrateegia vastab kindlaksmääratud sihtturule.

Kindlustusvahendaja vaatab ühingu pakutavad või turustatavad finantsinstrumendid korrapäraselt läbi, võttes arvesse kõiki sündmusi, mis võivad kindlaksmääratud sihtturgu ähvardava võimaliku ohu suurust oluliselt mõjutada, ning läbivaatamise eesmärk on hinnata vähemalt seda, kas toode vastab jätkuvalt kindlaksmääratud sihtturu vajadustele ja kas kavandatav levitamisstrateegia on asjakohane. [ME 11]

6.   EIOPA töötab hiljemalt ... [18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] välja suunised ristmüügitegevuse hindamiseks ja järelevalveks ning ajakohastab neid korrapäraselt, märkides eelkõige ära olukorrad, kus ristmüügitegevus ei vasta lõike 1 kohastele kohustustele.

▐

7.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 33 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte
  , et täpsemalt kindlaks määrata põhimõtted, mida
  kindlustusvahendajad ja -andjad
  peavad järgima
  , kui tegelevad seoses oma klientidega
  kindlustusvahendustegevusega
  . Nendes delegeeritud õigusaktides
  võetakse arvesse järgmist
  :

| a) | kliendile või potentsiaalsele kliendile pakutavate või osutatavate teenuste laad, võttes arvesse tehingute liiki, objekti, mahtu ja sagedust; |
| --- | --- |

a)

kliendile või potentsiaalsele kliendile pakutavate või osutatavate teenuste laad, võttes arvesse tehingute liiki, objekti, mahtu ja sagedust;

| b) | pakutavate või kaalutavate
  kindlustuspõhiste investeerimistoodete
  laad, sealhulgas eri liiki kindlustustooted. |
| --- | --- |

b)

pakutavate või kaalutavate
  kindlustuspõhiste investeerimistoodete
  laad, sealhulgas eri liiki kindlustustooted.

Artikkel 25

Sobivuse ja asjakohasuse hindamine ning aruannete esitamine klientidele

1.   Nõustamisel peab kindlustusvahendaja või kindlustusandja koguma vajaliku teabe kliendi või potentsiaalse kliendi teadmiste ja kogemuste kohta
  investeerimise valdkonnas, mis on asjakohane arvestades
  konkreetset liiki
  toodet
  , kliendi või potentsiaalse kliendi finantsseisundi ja ▌investeerimiseesmärkide kohta,
  et kindlustusvahendajal või kindlustusandjal oleks võimalik soovitada kliendile või potentsiaalsele kliendile kindlustusvahendustegevust või kindlustuspõhiseid investeerimistooteid
  , mis on kliendile või potentsiaalsele kliendile sobilikud.

2.   Liikmesriigid tagavad, et
  kui
  kindlustusvahendajad ja kindlustusandjad
  tegelevad muu kui lõikes 1 osutatud kindlustusvahendustegevusega, paluvad nad
  kliendilt või potentsiaalselt kliendilt
  , et ta annaks teavet oma
  teadmiste ja kogemuste kohta investeerimise valdkonnas, mis on asjakohane arvestades konkreetset liiki pakutavat või nõutavat
  kindlustuspõhist investeerimistoodet
  , et kindlustusvahendaja või kindlustusandja saaks hinnata, kas kavandatud
  vahendustegevus või kindlustuspõhine investeerimistoode
  on kliendi jaoks asjakohane.

Kui kindlustusvahendaja või kindlustusandja leiab eelmise lõigu kohaselt saadud teabe alusel, et
  kindlustuspõhine investeerimistoode
  ei sobi kliendile või potentsiaalsele kliendile, hoiatab kindlustusvahendaja või kindlustusandja klienti või potentsiaalset klienti. Kõnealuse hoiatuse võib esitada standardvormis.

Juhul kui kliendid või potentsiaalsed kliendid ei esita esimeses lõigus osutatud teavet või kui nad esitavad oma teadmiste ja kogemuste kohta ebapiisavad andmed, hoiatab kindlustusvahendaja või kindlustusandja neid, et kindlustusvahendaja või kindlustusandja ei saa kindlaks teha, kas kavandatud
  kindlustuspõhine investeerimistoode
  sobib neile. Kõnealuse hoiatuse võib esitada standardvormis.

2a
  .   
  Liikmesriigid lubavad kindlustusvahendajatel või kindlustusandjatel, kui nad tegelevad kindlustusvahendustegevusega, mis seisneb üksnes kliendi tellimuste täitmises, osutada neid teenuseid klientidele, ilma et nad peaksid vastavalt lõikele 2 hankima teavet või tegema otsuse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | tegevus on seotud ühe järgneva kindlustuspõhise investeerimistootega:










  i) | lepingud, mille riskipositsioon piirdub üksnes aluseks olevate lihtfinantsinstrumentidega, mida käsitletakse direktiivis .../.../EL [finantsinstrumentide turgude direktiiv] ja mille struktuur ei raskenda kliendil kaasnevate riskide mõistmist; või |
| --- | --- | --- |

a)

tegevus on seotud ühe järgneva kindlustuspõhise investeerimistootega:

i)

lepingud, mille riskipositsioon piirdub üksnes aluseks olevate lihtfinantsinstrumentidega, mida käsitletakse direktiivis .../.../EL [finantsinstrumentide turgude direktiiv] ja mille struktuur ei raskenda kliendil kaasnevate riskide mõistmist; või

| ii) | muud mittekeerukad kindlustuspõhised investeeringud käesoleva lõike tähenduses; |
| --- | --- |

ii)

muud mittekeerukad kindlustuspõhised investeeringud käesoleva lõike tähenduses;

| b) | kindlustusvahendustegevus toimub kliendi või potentsiaale kliendi algatusel; |
| --- | --- |

b)

kindlustusvahendustegevus toimub kliendi või potentsiaale kliendi algatusel;

| c) | klienti või potentsiaalset klienti on selgelt kas standardvormis või muul viisil teavitatud, et kindlustusvahendajalt või kindlustusandjalt ei nõuta selle kindlustusvahendustegevusega seoses pakutava või osutatud kindlustuspõhise investeerimistoote või kindlustusvahendustegevuse sobivuse hindamist ning seepärast ei saa kliendile või potentsiaalsele kliendile osaks asjakohaste äritegevuseeskirjadega kaasneva kaitse eelised; |
| --- | --- |

c)

klienti või potentsiaalset klienti on selgelt kas standardvormis või muul viisil teavitatud, et kindlustusvahendajalt või kindlustusandjalt ei nõuta selle kindlustusvahendustegevusega seoses pakutava või osutatud kindlustuspõhise investeerimistoote või kindlustusvahendustegevuse sobivuse hindamist ning seepärast ei saa kliendile või potentsiaalsele kliendile osaks asjakohaste äritegevuseeskirjadega kaasneva kaitse eelised;

| d) | kindlustusvahendaja või -andja täidab artikli 23 kohaseid kohustusi. |
| --- | --- |

d)

kindlustusvahendaja või -andja täidab artikli 23 kohaseid kohustusi.

3.   Kindlustusvahendaja või kindlustusandja seab sisse registri, mis sisaldab
  tema
  ja kliendi vahel sõlmitud dokumenti või dokumente ▌, milles sätestatakse poolte õigused ja kohustused, ning muid tingimusi, mille alusel kindlustusvahendaja või kindlustusandja
  tegeleb kliendi tarvis kindlustusvahendustegevusega
  . Lepingupoolte õigused ja kohustused võib lisada viidetena teistele dokumentidele või õigusaktidele.

4.   
  Kindlustusvahendaja või kindlustusandja esitab kliendile
  piisavad aruanded
  kindlustusvahendustegevuse
  kohta. Need aruanded sisaldavad perioodilisi teateid klientidele, võttes arvesse
  kindlustuspõhiste investeerimistoodete
  liiki ja keerukust ning kliendile osutatud
  kindlustusvahendustegevuse
  laadi ning sisaldavad vajaduse korral kliendi nimel tehtud
  tegevusega
  seotud kulusid. ▐

Nõustamisel peab kindlustusvahendaja või kindlustusandja, enne kui kindlustuspõhises investeerimistootes on kliendiga kokku lepitud, esitama kliendile püsival andmekandjal sobivuse kirjelduse, milles täpsustatakse esitatud nõuanded ja kuidas need nõuanded vastavad kliendi eelistustele, eesmärkidele ja muudele omadustele.

Kui kokkulepe sõlmitakse kaugsidevahendi abil, mis ei võimalda sobivuse hinnangut eelnevalt esitada, võib kindlustusvahendaja või kindlustusandja esitada kirjaliku sobivuse kirjelduse püsival andmekandjal viivitamata pärast seda, kui klient on kokkuleppe sõlminud.

5.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 33 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte
  , et täpsemalt kindlaks määrata põhimõtted, mida
  kindlustusvahendajad ja -andjad
  peavad järgima
  , kui tegelevad seoses oma klientidega
  kindlustusvahendustegevusega
  . Nendes delegeeritud õigusaktides
  võetakse arvesse järgmist
  :

| a) | kliendile või potentsiaalsele kliendile pakutavate või osutatavate teenuste laad, võttes arvesse tehingute liiki, objekti, mahtu ja sagedust; |
| --- | --- |

a)

kliendile või potentsiaalsele kliendile pakutavate või osutatavate teenuste laad, võttes arvesse tehingute liiki, objekti, mahtu ja sagedust;

| b) | pakutavate või kaalutavate toodete laad, sealhulgas
  direktiivi .../.../EL [finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 1 lõikes 2 osutatud eri tüüpi finantsinstrumentide ja hoiuste laad
  ; |
| --- | --- |

b)

pakutavate või kaalutavate toodete laad, sealhulgas
  direktiivi .../.../EL [finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 1 lõikes 2 osutatud eri tüüpi finantsinstrumentide ja hoiuste laad
  ;

| ba) | klienti või potentsiaalset klienti iseloomustav jaekliendi või kutselise kliendi staatus
  . |
| --- | --- |

ba)

klienti või potentsiaalset klienti iseloomustav jaekliendi või kutselise kliendi staatus
  .

5a.
     
  EIOPA töötab ... [18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] välja suunised, kuidas hinnata kindlustuspõhiseid investeerimistooteid, mille struktuur ei raskenda kliendil kaasnevate riskide mõistmist lõike 2a kohaselt, ning ajakohastab neid suuniseid korrapäraselt.

VIII PEATÜKK

KARISTUSED JA MUUD MEETMED

Artikkel 26

Halduskaristused ja muud meetmed

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende halduskaristused ja muud meetmed on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kui kindlustus- või edasikindlustusandjate või kindlustus- või edasikindlustusvahendajate suhtes kohaldatakse kohustusi, siis rikkumise korral saab nende juhtorganite liikmete ning mis tahes muu füüsilise või juriidilise isiku suhtes, kes siseriikliku õiguse kohaselt rikkumise eest vastutavad, kohaldada halduskaristusi ja muid meetmeid.

3.   Pädevatele asutustele tuleb anda kõik nende ülesannete täitmiseks vajalikud uurimisvolitused. Kasutades oma volitusi kehtestada karistusi, teevad pädevad asutused tihedat koostööd, tagamaks, et kõnealused karistused või muud meetmed annavad soovitud tulemuse, ja koordineerivad oma tegevust piiriülestel juhtudel
  , kandes seejuures hoolt selle eest, et täidetakse õiguspärase andmetöötluse tingimusi vastavalt direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001
  .
  Pädevad asutused võivad nõuda dokumente või muud teavet ametliku otsuse alusel, milles on ära näidatud teabenõude õiguslik alus, nõude täitmise tähtaeg ja nõude saaja õigus taotleda otsuse kohtulikku läbivaatamist
  .

Artikkel 27

Karistuste avaldamine

Liikmesriigid näevad ette, et pädev asutus avaldab mis tahes karistuse või muu meetme, mis on kehtestatud käesoleva direktiivi rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral ▌koos teabega rikkumise liigi ja laadi ja selle eest vastutatavate isikutega
  , see teave avaldatakse üksnes siis, kui karistus või muu meede on lõplik ega kuulu edasikaebamisele või kohtulikule läbivaatamisele
  . Kui avaldamine põhjustaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju, avaldavad pädevad asutused karistused anonüümselt.

Artikkel 28

Rikkumised

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse järgmise suhtes:

| a) | kindlustus- või edasikindlustusvahendaja, kes ei ole liikmesriigis registreeritud ja kes ei ole hõlmatud artikli 1 lõikega 2 või artikliga 4; |
| --- | --- |

a)

kindlustus- või edasikindlustusvahendaja, kes ei ole liikmesriigis registreeritud ja kes ei ole hõlmatud artikli 1 lõikega 2 või artikliga 4;

| b) | isik, kes tegeleb kindlustusvahendusega kõrvaltegevusena ilma, et oleks esitanud artiklis 4 sätestatud deklaratsiooni, või kes on sellise deklaratsiooni esitanud, kuid kes ei täida artiklis 4 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

b)

isik, kes tegeleb kindlustusvahendusega kõrvaltegevusena ilma, et oleks esitanud artiklis 4 sätestatud deklaratsiooni, või kes on sellise deklaratsiooni esitanud, kuid kes ei täida artiklis 4 sätestatud nõudeid;

| c) | kindlustus- või edasikindlustusandja või kindlustus- või edasikindlustusvahendaja, kes kasutab selliste isikute kindlustusvahenduse või edasikindlustusvahenduse teenuseid, kes ei ole liikmesriigis registreeritud ja kellele ei ole osutatud artikli 1 lõikes 2, ning kes ei ole esitanud artikli 4 kohaselt deklaratsiooni; |
| --- | --- |

c)

kindlustus- või edasikindlustusandja või kindlustus- või edasikindlustusvahendaja, kes kasutab selliste isikute kindlustusvahenduse või edasikindlustusvahenduse teenuseid, kes ei ole liikmesriigis registreeritud ja kellele ei ole osutatud artikli 1 lõikes 2, ning kes ei ole esitanud artikli 4 kohaselt deklaratsiooni;

| d) | kindlustus- või edasikindlustusvahendaja, kes on registreeritud valeandmete esitamise teel või mis tahes muul seadusvastasel viisil, rikkudes seega artiklit 3; |
| --- | --- |

d)

kindlustus- või edasikindlustusvahendaja, kes on registreeritud valeandmete esitamise teel või mis tahes muul seadusvastasel viisil, rikkudes seega artiklit 3;

| e) | kindlustus- või edasikindlustusvahendaja või kindlustusandja, kes ei vasta artikli 8 sätetele; |
| --- | --- |

e)

kindlustus- või edasikindlustusvahendaja või kindlustusandja, kes ei vasta artikli 8 sätetele;

| f) | kindlustusandja või kindlustus- või edasikindlustusvahendaja, kes ei täida äritegevusnõudeid vastavalt VI ja VII peatükile. |
| --- | --- |

f)

kindlustusandja või kindlustus- või edasikindlustusvahendaja, kes ei täida äritegevusnõudeid vastavalt VI ja VII peatükile.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud juhtudel hõlmavad halduskaristused ja muud meetmed, mida võib kohaldada, vähemalt järgmist:

| a) | avalik teadaanne, milles on märgitud füüsiline või juriidiline isik ja rikkumise laad; |
| --- | --- |

a)

avalik teadaanne, milles on märgitud füüsiline või juriidiline isik ja rikkumise laad;

| b) | korraldus, millega nõutakse, et füüsiline või juriidiline isik lõpetaks sellise tegevuse ja hoiduks selle tegevuse kordamisest; |
| --- | --- |

b)

korraldus, millega nõutakse, et füüsiline või juriidiline isik lõpetaks sellise tegevuse ja hoiduks selle tegevuse kordamisest;

| c) | kindlustus- või edasikindlustusvahendaja korral registreerimise tühistamine vastavalt artiklile 3; |
| --- | --- |

c)

kindlustus- või edasikindlustusvahendaja korral registreerimise tühistamine vastavalt artiklile 3;

| d) | kindlustus- või edasikindlustusvahendaja või kindlustus- või edasikindlustusandja juhtorgani liikme ▌suhtes, kes on rikkumise eest vastutav, kohaldatud
  ajutine
  keeld täita ametikohustusi kindlustus- või edasikindlustusvahendajates või kindlustus- või edasikindlustusandjates; |
| --- | --- |

d)

kindlustus- või edasikindlustusvahendaja või kindlustus- või edasikindlustusandja juhtorgani liikme ▌suhtes, kes on rikkumise eest vastutav, kohaldatud
  ajutine
  keeld täita ametikohustusi kindlustus- või edasikindlustusvahendajates või kindlustus- või edasikindlustusandjates;

| e) | juriidilise isiku puhul rahaline halduskaristus kuni 10 % kõnealuse juriidilise isiku aastasest kogukäibest eelmisel majandusaastal; kui juriidiline isik on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane aasta kogukäive selline aasta kogukäive, mis tuleneb põhiemaettevõtja konsolideeritud aastaaruandest eelmisel majandusaastal; |
| --- | --- |

e)

juriidilise isiku puhul rahaline halduskaristus kuni 10 % kõnealuse juriidilise isiku aastasest kogukäibest eelmisel majandusaastal; kui juriidiline isik on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane aasta kogukäive selline aasta kogukäive, mis tuleneb põhiemaettevõtja konsolideeritud aastaaruandest eelmisel majandusaastal;

| f) | füüsilise isiku puhul rahaline halduskaristus kuni 5 000 000 euro ulatuses, või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva seisuga; ning |
| --- | --- |

f)

füüsilise isiku puhul rahaline halduskaristus kuni 5 000 000 euro ulatuses, või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva seisuga; ning

Kui rikkumisest saadud kasu on võimalik kindlaks määrata, tagavad liikmesriigid, et maksimumtase ei jääks alla sellise kasu kahekordse summa.

Artikkel 29

Karistuste tõhus kohaldamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et halduskaristuse või muu meetme liigi ja rahalise halduskaristuse suuruse kindlaksmääramisel võtavad pädevad asutused arvesse kõiki olulisi asjaolusid, sealhulgas
  vajaduse korral
  järgmist:

| a) | rikkumise raskus ja kestus; |
| --- | --- |

a)

rikkumise raskus ja kestus;

| b) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku vastutuse ulatus; |
| --- | --- |

b)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku vastutuse ulatus;

| c) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku finantsseisundi tugevus, nagu seda näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek; |
| --- | --- |

c)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku finantsseisundi tugevus, nagu seda näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek;

| d) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku teenitud kasumi või välditud kahju suurus, kui seda saab kindlaks määrata; |
| --- | --- |

d)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku teenitud kasumi või välditud kahju suurus, kui seda saab kindlaks määrata;

| e) | kolmandate isikute kahju, mis tulenes rikkumisest, kui seda on võimalik kindlaks määrata; |
| --- | --- |

e)

kolmandate isikute kahju, mis tulenes rikkumisest, kui seda on võimalik kindlaks määrata;

| f) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku ja pädeva asutuse koostöö tase; ning |
| --- | --- |

f)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku ja pädeva asutuse koostöö tase; ning

| g) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku varasemad rikkumised. |
| --- | --- |

g)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku varasemad rikkumised.

▐

3.   Käesolev direktiiv ei mõjuta vastuvõtvate liikmesriikide õigust võtta meetmeid, et takistada üldistes huvides vastuvõetud õigus- või haldusnormide eiramist nende territooriumil või selle eest karistada. See hõlmab võimalust takistada eeskirju rikkunud kindlustus- või edasikindlustusvahendajatel alustada uut tegevust nende territooriumil.

Artikkel 30

Rikkumistest teatamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused kehtestavad tõhusa korra, et soodustada käesoleva direktiivi rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätete rikkumisest teatamist pädevatele asutustele.

2.   Kõnealune kord hõlmab vähemalt järgmist:

| a) | rikkumisteadete vastuvõtmise erimenetlused ja nende järelkontroll; |
| --- | --- |

a)

rikkumisteadete vastuvõtmise erimenetlused ja nende järelkontroll;

| b) | nende isikute
  asjakohane kaitse
  , sealhulgas vajaduse korral nende anonüümsuse tagamine,
  kes teatavad
  komisjonile nende ettevõttes
  toimepandud rikkumistest; ning |
| --- | --- |

b)

nende isikute
  asjakohane kaitse
  , sealhulgas vajaduse korral nende anonüümsuse tagamine,
  kes teatavad
  komisjonile nende ettevõttes
  toimepandud rikkumistest; ning

| c) | selliste isikuandmete kaitse, mis hõlmab nii isikut, kes teatab rikkumisest, kui ka füüsilist isikut, kes on väidetavalt vastutav rikkumise toimepanemise eest, kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega. |
| --- | --- |

c)

selliste isikuandmete kaitse, mis hõlmab nii isikut, kes teatab rikkumisest, kui ka füüsilist isikut, kes on väidetavalt vastutav rikkumise toimepanemise eest, kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega.

Andmed isikute kohta, kes teatavad rikkumisest ja kes on väidetavalt vastutavad rikkumise toimepanemise eest, peavad menetluse kõikides etappides jääma konfidentsiaalseks, välja arvatud juhul, kui need tuleb mõne hilisema juurdluse või kohtumenetluse tõttu riikliku seaduse kohaselt avalikustada.

Artikkel 31

Sanktsioonidega seotud teabe esitamine EIOPA-le

1.   Liikmesriigid esitavad EIOPA-le kord aastas koondteabe kõikide artikli 26 kohaselt kehtestatud haldusmeetmete ja -karistuste kohta.

Pädevad asutused
  esitavad EIOPA-le kord aastas koondteabe kõikide artikli 26 kohaselt kehtestatud haldusmeetmete ja -karistuste kohta.

2.   Kui pädev asutus haldusmeetme või -karistuse avalikustab, teatab ta sellisest avalikustamisest samaaegselt ka EIOPA-le.

3.   EIOPA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud käesolevas artiklis osutatud teabe esitamise menetluste ja vormide kohta.

EIOPA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt ... [kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist].

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1094/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

IX PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 32

Andmekaitse

1.   Liikmesriigid kohaldavad käesoleva direktiivi alusel liikmesriikides teostatava isikuandmete töötlemise suhtes direktiivi 95/46/EÜ.

2.   EIOPA poolt käesoleva direktiivi alusel teostatava isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 33

Delegeeritud õigusaktid

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 34 vastu delegeeritud õigusakte seoses artiklitega ▌23, 24 ja 25.

Artikkel 34

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse käesolevas artiklis sätestatud tingimustel õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte.

2.   Õigus võtta vastu artiklites ▌23, 24 ja 25 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites ▌23, 24 ja 25 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artiklitega ▌23, 24 ja 25, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe
  kolme
  jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega
  kolme
  kuu võrra.

Artikkel 34a

Lisasätted regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude kohta

1.
     
  Olenemata tähtaegadest, mis on ette nähtud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude esitamiseks komisjonile, esitab komisjon oma eelnõud iga 12, 18 ja 24 kuu järel.

2.
     
  Komisjon ei võta vastu regulatiivseid tehnilisi standardeid, kui Euroopa Parlamendi kontrolliaeg lüheneb töövaheaja tõttu vähem kui kahe kuuni, kaasa arvatud igasugune ajapikendus.

3.
     
  Euroopa järelevalveasutused võivad regulatiivsete tehniliste standardite koostamise etappides konsulteerida Euroopa Parlamendiga, eriti kui on probleeme käesoleva direktiivi reguleerimisalaga.

4.
     
  Kui Euroopa Parlamendi pädev komisjon on regulatiivsed tehnilised standardid tagasi lükanud ning järgmise täiskogu istungjärguni on aega alla kahe nädala, võib Euroopa Parlament pikendada kontrolliaega ülejärgmise täiskogu istungjärguni.

5.
     
  Kui regulatiivsed tehnilised standardid on tagasi lükatud ja tuvastatud probleemid on piiratud ulatusega, võib komisjon vastu võtta kiirendatud ajakava muudetud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude esitamiseks.

6.
     
  Komisjon tagab, et kõikidele Euroopa Parlamendi päringutele, mis on ametlikult esitatud pädeva parlamendikomisjoni esimehe vahendusel, vastatakse viivitamata enne regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu vastuvõtmist.

Artikkel 35

Läbivaatamine ja hindamine

1.   Hiljemalt ... [viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] vaatab komisjon läbi ▌käesolevas direktiivis kehtestatud eeskirjade praktilise kohaldamise ▌, võttes hoolikalt arvesse nii jaeinvesteerimistoodete turgude arengut kui ka kogemusi, mis on saadud käesoleva direktiivi ja määruse .../.../EL [investeerimistoodete põhiteabe dokumentide kohta] ning direktiivi .../.../EL [teine finantsinstrumentide turgude direktiiv] praktilise kohaldamise käigus. ▌Kõnealune läbivaatamine hõlmab ka konkreetset analüüsi artikli 17 lõike 2 mõju kohta, võttes arvesse konkurentsiolukorda lepingute vahendusteenuste turul, välja arvatud direktiivi 2002/83/EÜ I lisas sätestatud kindlustusliikide lepingute puhul, ning artikli 17 lõikes 2 osutatud kohustuste mõju kohta kindlustusvahendajatele, kes on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad.

2.   Pärast Euroopa järelevalveasutuste ühiskomiteega konsulteerimist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  oma järeldused
  .

▐

5.   
  Komisjon analüüsib
  , kas artikli 10 lõikes 1 osutatud pädevatel asutustel on oma ülesannete täitmiseks piisavad volitused ja asjakohased ressursid.

▐

Artikkel 36

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid
  võtavad vastu ja avaldavad ... [18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]
  käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Liikmesriigid edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriikide esitatud ülevõtmismeetmete teatega kaasnevad dokumendid ei ole piisavad selleks, et hinnata täielikult nende meetmete vastavust käesoleva direktiivi teatavatele sätetele, võib komisjon oma määrusest (EL) nr 1094/2010 tulenevate ülesannete täitmiseks EIOPA taotlusel või omal algatusel nõuda liikmesriikidelt üksikasjalikuma teabe esitamist seoses käesoleva direktiivi ülevõtmise ja nende meetmete rakendamisega.

1a.
     
  Liikmesriigid kohaldavad lõikes 1 osutatud meetmeid alates ... [18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva].

Kui liikmesriigid need
  meetmed
  vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile Sellise viitamise viisi ja kõnealuse märkuse sõnastuse näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 37

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2002/92/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates ...
  [18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva],
  ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud selle direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile.

Artikkel 38

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 39

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

Nõukogu nimel

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/92/EÜ kindlustusvahenduse kohta (EÜT L 9, 15.1.2003, lk 3).

1

(2)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/39/EÜ (ELT ...).

2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/39/EÜ (ELT ...).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

3

(4)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta direktiiv 2013/11/EL tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (ELT L 165, 18.6.2013, lk 63).

4

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta direktiiv 2013/11/EL tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (ELT L 165, 18.6.2013, lk 63).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1).

5

(6)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiiv 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22).

6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiiv 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning selle üle teostavad järelevalvet liikmesriikide pädevad asutused, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatud ametiasutused (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

9

(10)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 235, 23.9.2003, lk 10).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

13

(14)  Nõukogu 24. juuli 1973. aasta esimene direktiiv 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiiv 2002/83/EÜ elukindlustuse kohta (EÜT L 345, 19.12.2002, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta direktiiv 2005/68/EÜ, mis käsitleb edasikindlustust ja millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ (ELT L 323, 9.12.2005, lk 1).

16

(17)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22).

17

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22).

(18)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (ELT C 111, 6.5.2008, lk 1).

18

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (ELT C 111, 6.5.2008, lk 1).

(19)  Nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiiv 92/49/EMÜ otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, millega muudetakse direktiive 73/239/EMÜ ja 88/357/EMÜ (kolmas kahjukindlustuse direktiiv) (EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1).

19

(20)  Nõukogu 10. novembri 1992. aasta direktiiv 92/96/EMÜ otsese elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, millega muudetakse direktiive 79/267/EMÜ ja 90/619/EMÜ (kolmas elukindlustuse direktiiv) (EÜT L 360, 9.12.1992, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv .../.../EL, milles käsitletakse tarbijavaidluste kohtuvälist lahendamist ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv) (ELT ...).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus .../.../EL tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise kohta (tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise määrus) (ELT ...).

22

(23)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus .../.../EL investeerimistoodete põhiteabe dokumentide kohta (ELT ...).

23

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus .../.../EL investeerimistoodete põhiteabe dokumentide kohta (ELT ...).

I LISA

KUTSELISED KLIENDID

Kutseline klient on klient, kellel on kogemused, teadmised ja asjatundlikkus ise otsuste tegemiseks ja sellega seotud riskide adekvaatseks hindamiseks. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleks kõikide kindlustusteenuste ja -tegevuste ning kindlustustoodete puhul käsitada kutseliste klientidena järgmist.

| 1. | Kindlustus- ja edasikindlustusandjad


  ▐ |
| --- | --- |

1.

Kindlustus- ja edasikindlustusandjad

▐

| 1a. | Kindlustus- ja edasikindlustusvahendajad |
| --- | --- |

1a.

Kindlustus- ja edasikindlustusvahendajad

| 2. | Suurettevõtted, mis äriühingu tasandil täidavad kaks järgmistest tingimustest:






  — | bilansimaht: 20 000 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

2.

Suurettevõtted, mis äriühingu tasandil täidavad kaks järgmistest tingimustest:

—

bilansimaht: 20 000 000 eurot;

| — | netokäive: 40 000 000 eurot; |
| --- | --- |

—

netokäive: 40 000 000 eurot;

| — | omavahendid: 2 000 000 eurot. |
| --- | --- |

—

omavahendid: 2 000 000 eurot.

| 3. | Riikide valitsused ▌ |
| --- | --- |

3.

Riikide valitsused ▌

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

II LISA

SELGITAVAD DOKUMENDID

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel.

Käesoleva direktiivi puhul leiab komisjon, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud järgmistel põhjustel.

Direktiivi ja asjaomase sektori keerukus

Kindlustuse ja kindlustustoodete turustamise valdkond on eriti keerukas ning võib olla väga tehniline nende kutseliste klientide jaoks, kes ei ole selles valdkonnas spetsialiseerunud. Hästistruktureeritud selgitavate dokumentide puudumise korral oleks ülevõtmise üle järelevalve teostamise ülesanne ebaproportsionaalselt aeganõudev. Käesolev ettepanek kajastab läbivaatamist, mille käigus kindlustusvahenduse direktiivide tekst sõnastati uuesti. Kuigi mitme sätte sisu ei ole muudetud, on lisatud mitu uut sätet ning mitu olemasolevat sätet on muudetud või kustutatud. Tekstide struktuur, vorm ja esitlusviis on täiesti uus. Uut struktuuri oli vaja, et õigussätted oleksid selgemas ja loogilisemas järjekorras, kuid see tuleneb eelkõige vajadusest struktureeritud lähenemisviisi järele direktiivi ülevõtmise järelevalve ajal.

Kavandatud direktiivi mõnel sättel võib olla potentsiaalne mõju liikmesriigi õiguskorra mitmele valdkonnale, näiteks äriühingu-, kaubandus- või maksuõigusele või liikmesriigi muudele õigusvaldkondadele. See võib mõjutada ka teisest siseriiklikku õigust, sealhulgas seaduseid ning finants- või kindlustusvahendajate üldiseid äritegevuseeskirju. Seos kõigi nende naabervaldkondadega võib tähendada sõltuvalt liikmesriikide süsteemist, et mõnda sätet rakendatakse nende valdkondade uute või juba olemasolevate eeskirjadega ning seepärast peaks olema võimalik saada selge ülevaade.

Kooskõla ja seos muude algatustega

Käesolev ettepanek esitatakse, et see võetaks vastu osana nn tarbijatele suunatud jaeinvesteerimistooteid käsitlevast paketist koos kombineeritud jaeinvesteerimistoodete kohta teabe avalikustamist käsitleva ettepanekuga (määrus investeerimistoodete kohta esitatud põhiteabe kohta ning millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/65/EÜ) ja viienda eurofondide direktiiviga. Kombineeritud jaeinvesteerimistoodete algatuse eesmärk on tagada ühtne horisontaalne lähenemisviis investeerimistoodete ja investeerimiselementidega kindlustustoodete (nn kindlustusinvesteeringud) kohta teabe avalikustamisel, kusjuures kindlustusvahendusdirektiivi ja finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamisel lisatakse müügitavasid käsitlevad sätted. Lisaks on ettepanek kooskõlas muude ELi õigusaktidega ja poliitikameetmetega (eelkõige tarbijakaitse, investorikaitse ja usaldatavusnõuete täitmise järelevalve valdkonnas, nt Solventsus II (direktiiv 2009/138/EÜ), MiFID II (uuesti sõnastatud MiFID) ja eespool osutatud kombineeritud jaeinvesteerimistoodete algatus) ning täiendab neid.

Uus kindlustusvahenduse direktiiv oleks jätkuvalt minimaalse ühtlustamise õiguslik vahend. See tähendab, et liikmesriigid võivad tarbijakaitse tagamiseks võtta rangemaid meetmeid kui ette nähtud. Kindlustusvahendusdirektiiviga ette nähtud miinimumnõudeid karmistatakse märkimisväärselt. ▌Lisaks on direktiivis arvesse võetud läbivaatamise klauslit ning selleks, et saaks koguda kogu asjakohast teavet kõnealuste eeskirjade toimimise kohta, peab komisjon saama jälgida nende rakendamist algusest peale.

Peatükk kindlustusinvesteeringute kohta

Ettepaneku tekst sisaldab peatükki, millega kehtestatakse täiendavad nõuded klientide kaitseks seoses kindlustusinvesteerimistoodetega.

Selliste sätete kehtestamiseks on suur poliitiline tahe, kuid samal ajal on väga vähe kogemusi, sest see on uus valdkond. Seepärast on väga oluline, et komisjon saab direktiivi ülevõtmise dokumendid selle kohta, kuidas liikmesriigid on sellised sätted jõustanud.

Kahjukindlustustoodete iseärasusi peab aga arvesse võtma teise tasandi suunistes. Kooskõlas teise finantsinstrumentide turgude direktiivi artiklis 3 esitatud samalaadse põhimõttega tuleks kaaluda analoogset kindlustuste süsteemi direktiivi rakendamisel riigi tasandil ja ühiskomitee suunistes. Isikud, kes tegelevad kindlustusvahendusega seoses kindlustusinvesteerimistoodetega, peaksid täitma kõigi kindlustuslepingute suhtes kohaldatavaid tegevusnõudeid ning kindlustusinvesteerimistoodete suhtes kohaldatavaid rangemaid nõudeid. Igaüks, kes vahendab kindlustusinvesteerimistooteid, tuleb registreerida kindlustusvahendajana.

Liikmesriikidelt selgitavate dokumentide nõudmisest tulenev hinnanguline täiendav halduskoormus on madal. Nagu eespool mainitud, on praegune tekst kehtinud alates 2002. aastast (kui võeti vastu algne direktiiv). Seepärast ei ole liikmesriikide jaoks tülikas teavitada oma rakendussätetest, sest nad on tavaliselt enamikest neist teavitanud juba mõnda aega. Hinnanguline madal täiendav halduskoormus, mis tuleneb liikmesriikidelt selgitavate dokumentide nõudmisest direktiivi uute osade kohta, on proportsionaalne ja vajalik, et komisjon saaks täita oma ülesannet teostada järelevalvet liidu õiguse rakendamise üle.

Eespool kirjeldatu põhjal usub komisjon, et nõue esitada kavandatud direktiivi korral selgitavaid dokumente on proportsionaalne ja ei lähe kaugemale sellest, mida on vaja selleks, et saavutada eesmärk – täita tõhusalt ülesannet teostada järelevalvet direktiivi nõuetekohase ülevõtmise üle.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/620 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/620

---

P7_TA(2014)0156

Liidu kolmas programm tervishoiu valdkonnas (2014–2020) ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse programm „Tervis majanduskasvuks“, ELi kolmas mitme-aastane tegevusprogramm tervishoiu valdkonnas aastateks 2014–2020 (COM(2011)0709 – C7-0399/2011 – 2011/0339(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/61)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0709), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0709),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 168 lõiget 5, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0399/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 168 lõiget 5, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0399/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 35, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 35,

| — | võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013“ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013“ (1),

| — | võttes arvesse valget raamatut „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013“ (COM(2007)0630), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valget raamatut „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013“ (COM(2007)0630),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. veebruar 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. veebruar 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis (4),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0224/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0224/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 56.

(2)  ELT C 143, 12.5.2012, lk 102.

(3)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 223.

(4)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 25.

---

P7_TC1-COD(2011)0339

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega luuakse liidu kolmas tervisevaldkonna tegevusprogramm aastateks 2014–2020 ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1350/2007/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 282/2014) lõplikule kujule).

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/622 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/622

---

P7_TA(2014)0157

Üleeuroopalised telekommunikatsioonivõrgud ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ COM(2013)0329 – C7-0149/2013 – 2011/0299(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/62)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0657) ning muudetud ettepanekut (COM(2013)0329), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0657) ning muudetud ettepanekut (COM(2013)0329),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0149/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0149/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 15. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 15. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A7-0272/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A7-0272/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 120.

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 211.

---

P7_TC1-COD(2011)0299

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 283/2014) lõplikule kujule).

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/623 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/623

---

P7_TA(2014)0158

Avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavus ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (COM(2012)0721 – C7-0394/2012 – 2012/0340(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/63)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0721),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 114 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0394/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 114 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0394/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. mai 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. mai 2013. aasta arvamust (1),

| — | pärast Regioonide Komiteega konsulteerimist, |
| --- | --- |

—

pärast Regioonide Komiteega konsulteerimist,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0460/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0460/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 271, 19.9.2013, lk 116.

---

P7_TC1-COD(2012)0340

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, avaliku sektori asutuste veebisaitide ja avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavate veebisaitide käideldavuse kohta [ME 1]

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 114 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

pärast õigusakti eelnõu esitamist liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikumine digitaalühiskonna poole pakub kasutajatele uusi viise teabele ja teenustele juurdepääsemiseks. Teabe pakkujad ja teenuste osutajad, nagu avaliku sektori asutused, sõltuvad üha enam internetist, et toota, koguda ja pakkuda seal mitmesugust inimestele olulist teavet ning teenuseid.
  Seetõttu on teabe edastamise turvalisus ja isikuandmete kaitse äärmiselt olulised. [ME 2] |
| --- | --- |

(1)

Liikumine digitaalühiskonna poole pakub kasutajatele uusi viise teabele ja teenustele juurdepääsemiseks. Teabe pakkujad ja teenuste osutajad, nagu avaliku sektori asutused, sõltuvad üha enam internetist, et toota, koguda ja pakkuda seal mitmesugust inimestele olulist teavet ning teenuseid.
  Seetõttu on teabe edastamise turvalisus ja isikuandmete kaitse äärmiselt olulised. [ME 2]

| (2) | Veebi käideldavus hõlmab põhimõtteid ja tehnikaid, mida tuleb järgida veebisaidi konstrueerimisel, et teha kõnealuste veebisaitide sisu käideldavaks kõikidele kasutajatele, eelkõige piiratud funktsionaalse võimekusega, sealhulgas puuetega inimestele. Veebisaitide sisu hõlmab nii tekstilist kui ka mittetekstilist teavet, vormide allalaadimist ja kahesuunalist suhtlust, nt digitaalsete vormide töötlemine, autentimine ning tehingud, nagu juhtumite käsitlemine ja maksed.
  [ME 3] |
| --- | --- |

(2)

Veebi käideldavus hõlmab põhimõtteid ja tehnikaid, mida tuleb järgida veebisaidi konstrueerimisel, et teha kõnealuste veebisaitide sisu käideldavaks kõikidele kasutajatele, eelkõige piiratud funktsionaalse võimekusega, sealhulgas puuetega inimestele. Veebisaitide sisu hõlmab nii tekstilist kui ka mittetekstilist teavet, vormide allalaadimist ja kahesuunalist suhtlust, nt digitaalsete vormide töötlemine, autentimine ning tehingud, nagu juhtumite käsitlemine ja maksed.
  [ME 3]

| (2a) | Veebi käideldavust, täpsemalt kohustust teha kõik avaliku sektori veebisaidid 2010. aastaks käideldavaks, sisaldas ka 11. juunil 2006. aastal Riias vastu võetud ministrite deklaratsioon e-kaasatuse kohta. [ME 4] |
| --- | --- |

(2a)

Veebi käideldavust, täpsemalt kohustust teha kõik avaliku sektori veebisaidid 2010. aastaks käideldavaks, sisaldas ka 11. juunil 2006. aastal Riias vastu võetud ministrite deklaratsioon e-kaasatuse kohta. [ME 4]

| (2b) | Kuigi käesolevat direktiivi ei kohaldata liidu institutsioonide veebisaitidele, peaksid need institutsioonid täitma direktiivi nõudeid ja näitama hea tava osas eeskuju. [ME 5] |
| --- | --- |

(2b)

Kuigi käesolevat direktiivi ei kohaldata liidu institutsioonide veebisaitidele, peaksid need institutsioonid täitma direktiivi nõudeid ja näitama hea tava osas eeskuju. [ME 5]

| (3) | Komisjon kutsub oma

  Komisjoni 15. detsembri 2010. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa
  e-valitsuse tegevuskavaga

  tegevuskava
  2011–2015
   (3)


  – IKT-lahendused aruka, jätkusuutliku ja innovaatilise valitsemise edendamiseks“ kutsutakse
  üles võtma meetmeid kaasatust ja käideldavust tagavate e-valitsuse teenuste väljatöötamiseks.
  Samal ajal on rohkem vaja ära teha e-kaasamise poliitika tõhusaks rakendamiseks, eesmärgiga vähendada lünki info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kasutamises ja edendada IKT kasutamist, et nii võidelda tõrjutuse vastu, parandada majandustulemusi, tööhõivevõimalusi, elukvaliteeti, osalemist ühiskonnaelus ja sotsiaalset ühtekuuluvust, sh demokraatlikke konsultatsioone. [ME 6] |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kutsub oma

  Komisjoni 15. detsembri 2010. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa
  e-valitsuse tegevuskavaga

  tegevuskava
  2011–2015
   (3)


  – IKT-lahendused aruka, jätkusuutliku ja innovaatilise valitsemise edendamiseks“ kutsutakse
  üles võtma meetmeid kaasatust ja käideldavust tagavate e-valitsuse teenuste väljatöötamiseks.
  Samal ajal on rohkem vaja ära teha e-kaasamise poliitika tõhusaks rakendamiseks, eesmärgiga vähendada lünki info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kasutamises ja edendada IKT kasutamist, et nii võidelda tõrjutuse vastu, parandada majandustulemusi, tööhõivevõimalusi, elukvaliteeti, osalemist ühiskonnaelus ja sotsiaalset ühtekuuluvust, sh demokraatlikke konsultatsioone. [ME 6]

| (4) | Oma
  19. mai 2010. aasta
  teatises
  pealkirjaga
  „Euroopa digitaalne tegevuskava“
   (4)


  (mis on üks strateegia „Euroopa 2020“ algatusi)
  märkis komisjon, et avaliku sektori veebisaidid
  (ja kodanikele põhiteenuseid osutavad veebisaidid)
  peaksid olema 2015. aastaks täielikult käideldavad. [ME 7] |
| --- | --- |

(4)

Oma
  19. mai 2010. aasta
  teatises
  pealkirjaga
  „Euroopa digitaalne tegevuskava“
   (4)


  (mis on üks strateegia „Euroopa 2020“ algatusi)
  märkis komisjon, et avaliku sektori veebisaidid
  (ja kodanikele põhiteenuseid osutavad veebisaidid)
  peaksid olema 2015. aastaks täielikult käideldavad. [ME 7]

| (4a) | Eakaid ohustab digitaalne tõrjutus, kuna neil puuduvad IKT-alased oskused ja juurdepääs internetile. Komisjoni 8. novembri 2011. aasta e-kaasatust käsitleva Euroopa algatuse i2010 „Infoühiskonnas osalemine“ eesmärk on tagada, et kõigil kasutajarühmadel oleksid võimalikult head interneti kasutamise ning IKTga tutvumise võimalused. Euroopa digitaalne tegevuskava sisaldab hulgaliselt meetmeid uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutuse edendamiseks ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade seas, nagu eakad. [ME 8] |
| --- | --- |

(4a)

Eakaid ohustab digitaalne tõrjutus, kuna neil puuduvad IKT-alased oskused ja juurdepääs internetile. Komisjoni 8. novembri 2011. aasta e-kaasatust käsitleva Euroopa algatuse i2010 „Infoühiskonnas osalemine“ eesmärk on tagada, et kõigil kasutajarühmadel oleksid võimalikult head interneti kasutamise ning IKTga tutvumise võimalused. Euroopa digitaalne tegevuskava sisaldab hulgaliselt meetmeid uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutuse edendamiseks ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade seas, nagu eakad. [ME 8]

| (5) | Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi („Horisont 2020“) (5) ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmiga (COSME) (6) toetatakse teadusuuringuid käideldavusprobleemidele tehnoloogiliste lahenduste leidmiseks ning kõnealuste lahenduste väljatöötamist. |
| --- | --- |

(5)

Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi („Horisont 2020“) (5) ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmiga (COSME) (6) toetatakse teadusuuringuid käideldavusprobleemidele tehnoloogiliste lahenduste leidmiseks ning kõnealuste lahenduste väljatöötamist.

| (6) | Enamik liikmesriike, kes on ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni (edaspidi „ÜRO konventsioon“) ja Euroopa Liit, kes on selle sõlminud, on võtnud endale kohustuse, „millega puuetega inimestele tagatakse teistega võrdsetel alustel juurdepääs [...] muu hulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele“ ning kohustuse „edendada puuetega inimeste juurdepääsu uutele info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele ja -süsteemidele, kaasa arvatud internetile“. |
| --- | --- |

(6)

Enamik liikmesriike, kes on ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni (edaspidi „ÜRO konventsioon“) ja Euroopa Liit, kes on selle sõlminud, on võtnud endale kohustuse, „millega puuetega inimestele tagatakse teistega võrdsetel alustel juurdepääs [...] muu hulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele“ ning kohustuse „edendada puuetega inimeste juurdepääsu uutele info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele ja -süsteemidele, kaasa arvatud internetile“.

| (6a) | Kooskõlas ÜRO konventsiooniga peaks uute tehnoloogiate väljatöötamisel olema aluseks universaaldisaini põhimõte. [ME 9] |
| --- | --- |

(6a)

Kooskõlas ÜRO konventsiooniga peaks uute tehnoloogiate väljatöötamisel olema aluseks universaaldisaini põhimõte. [ME 9]

| (7) | Komisoni 15. novembri 2010. aasta teatis pealkirjaga „
  Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020
   (7)


  : uued sammud tõketeta Euroopa suunas“, mille eesmärk on kõrvaldada takistused, mis ei lase puuetega inimestel osaleda ühiskonnaelus teistega samadel alustel,
  põhineb ÜRO konventsioonil ja hõlmab eri prioriteetsete valdkondade, sealhulgas veebi käideldavusega seotud meetmeid, et „tagada puuetega inimestele juurdepääs toodetele, teenustele, sealhulgas avalikele teenustele ja abivahenditele“. [ME 10] |
| --- | --- |

(7)

Komisoni 15. novembri 2010. aasta teatis pealkirjaga „
  Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020
   (7)


  : uued sammud tõketeta Euroopa suunas“, mille eesmärk on kõrvaldada takistused, mis ei lase puuetega inimestel osaleda ühiskonnaelus teistega samadel alustel,
  põhineb ÜRO konventsioonil ja hõlmab eri prioriteetsete valdkondade, sealhulgas veebi käideldavusega seotud meetmeid, et „tagada puuetega inimestele juurdepääs toodetele, teenustele, sealhulgas avalikele teenustele ja abivahenditele“. [ME 10]

| (8) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013 (8) sisaldab IKT käideldavust käsitlevaid sätteid. Selles ei käsitleta siiski veebi käideldavuse eripära. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013 (8) sisaldab IKT käideldavust käsitlevaid sätteid. Selles ei käsitleta siiski veebi käideldavuse eripära.

| (8a) | Euroopa Parlament rõhutab oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioonis

   (9)

  , et innovatiivne ja teadmistepõhine majandus ei saa kujuneda ilma puuetega inimestele juurdepääsetava sisu ja vormita, mida reguleerivad siduvad õigusaktid, näiteks pimedatele ligipääsetavad veebisaidid ja subtiitritega varustatud sisu kuulmispuudega inimestele, sealhulgas massimeediateenused, viipekeelt kasutavatele inimestele mõeldud internetipõhised teenused, nutitelefoni rakendused ning puute- ja häälega avaliku meedia abiseadmed. [ME 11] |
| --- | --- |

(8a)

Euroopa Parlament rõhutab oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioonis

   (9)

  , et innovatiivne ja teadmistepõhine majandus ei saa kujuneda ilma puuetega inimestele juurdepääsetava sisu ja vormita, mida reguleerivad siduvad õigusaktid, näiteks pimedatele ligipääsetavad veebisaidid ja subtiitritega varustatud sisu kuulmispuudega inimestele, sealhulgas massimeediateenused, viipekeelt kasutavatele inimestele mõeldud internetipõhised teenused, nutitelefoni rakendused ning puute- ja häälega avaliku meedia abiseadmed. [ME 11]

| (8b) | Digitaalarengu tegevuskavas rõhutatakse, kui oluline on võtta positiivseid meetmeid, et aidata puuetega isikutel saada juurdepääs kultuurisisule, kuna see on liidu täieõiguslikuks kodanikuks olemise põhiaspekt, ning kutsutakse üles täielikult rakendama põhimõtteid, mis on sätestatud vastastikuse mõistmise memorandumis, mis käsitleb puuetega inimeste digitaalset juurdepääsu. Avalikel veebisaitidel avaldatavate dokumentide (aruanded, raamatud, õigusaktid) kättesaadavaks tegemine viisil, mis tagab täieliku juurdepääsu, lisaks erasektori toetamisele, mida on soovitud, et innustada investeerimist sellesse valdkonda, võib kõnealuse eesmärgi saavutamisele oluliselt kaasa aidata, arendada oskusi ning soodustada teenuseosutajate tegevust liidu tasandil. [ME 12] |
| --- | --- |

(8b)

Digitaalarengu tegevuskavas rõhutatakse, kui oluline on võtta positiivseid meetmeid, et aidata puuetega isikutel saada juurdepääs kultuurisisule, kuna see on liidu täieõiguslikuks kodanikuks olemise põhiaspekt, ning kutsutakse üles täielikult rakendama põhimõtteid, mis on sätestatud vastastikuse mõistmise memorandumis, mis käsitleb puuetega inimeste digitaalset juurdepääsu. Avalikel veebisaitidel avaldatavate dokumentide (aruanded, raamatud, õigusaktid) kättesaadavaks tegemine viisil, mis tagab täieliku juurdepääsu, lisaks erasektori toetamisele, mida on soovitud, et innustada investeerimist sellesse valdkonda, võib kõnealuse eesmärgi saavutamisele oluliselt kaasa aidata, arendada oskusi ning soodustada teenuseosutajate tegevust liidu tasandil. [ME 12]

| (9) | Kiiresti kasvav veebi käideldavuse turg hõlmab paljusid ettevõtjaid, nagu veebisaitide või veebilehtede loomiseks, haldamiseks ja testimiseks kasutatavate tarkvaravahendite arendajad, kasutajaagentide, nagu veebibrauserid ja seotud tugitehnoloogiad, väljatöötajad, sertifitseerimisteenuste rakendajad ning, koolitajad
  ja veebisaitidesse integreeritud sotsiaalmeediakanalid
  .
  Seetõttu on väga olulised jõupingutused, mida tehakse digitaaltöökohtade edendamise suure koalitsiooni raames, mis on tööhõivepaketi jätkumeede ning on suunatud IKT asjatundjatele, selle eesmärk on lahendada kutseoskuste vajakajäämisega seotud probleeme, sh digitaalse kirjaoskuse ja tööoskustega seotud probleeme IKT valdkonnas
  . [ME 13] |
| --- | --- |

(9)

Kiiresti kasvav veebi käideldavuse turg hõlmab paljusid ettevõtjaid, nagu veebisaitide või veebilehtede loomiseks, haldamiseks ja testimiseks kasutatavate tarkvaravahendite arendajad, kasutajaagentide, nagu veebibrauserid ja seotud tugitehnoloogiad, väljatöötajad, sertifitseerimisteenuste rakendajad ning, koolitajad
  ja veebisaitidesse integreeritud sotsiaalmeediakanalid
  .
  Seetõttu on väga olulised jõupingutused, mida tehakse digitaaltöökohtade edendamise suure koalitsiooni raames, mis on tööhõivepaketi jätkumeede ning on suunatud IKT asjatundjatele, selle eesmärk on lahendada kutseoskuste vajakajäämisega seotud probleeme, sh digitaalse kirjaoskuse ja tööoskustega seotud probleeme IKT valdkonnas
  . [ME 13]

| (10) | Paljud liikmesriigid on vastu võtnud käideldavate veebisaitide kavandamist käsitlevatel rahvusvahelistel eeskirjadel põhinevad meetmed, kuid antud suunised osutavad sageli kõnealuste eeskirjade eri versioonidele või vastavustasemetele või on riiklikul tasandil kasutusele võetud erinevad tehnilised lahendused. |
| --- | --- |

(10)

Paljud liikmesriigid on vastu võtnud käideldavate veebisaitide kavandamist käsitlevatel rahvusvahelistel eeskirjadel põhinevad meetmed, kuid antud suunised osutavad sageli kõnealuste eeskirjade eri versioonidele või vastavustasemetele või on riiklikul tasandil kasutusele võetud erinevad tehnilised lahendused.

| (11) | Veebi käideldavuse tarnijate hulka kuulub arvukalt väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd). Tarnijad ja eelkõige VKEd ei söanda tegeleda ettevõtlusprojektidega väljaspool oma koduturgu. Veebi käideldavust käsitlevate nõuete ja eeskirjade erinevuste tõttu pärsivad nende konkurentsivõimet ja majanduskasvu lisakulud, mida neil tuleks kanda piiriüleste veebi käideldavusega seotud toodete ja teenuste väljatöötamisel ja turustamisel. |
| --- | --- |

(11)

Veebi käideldavuse tarnijate hulka kuulub arvukalt väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd). Tarnijad ja eelkõige VKEd ei söanda tegeleda ettevõtlusprojektidega väljaspool oma koduturgu. Veebi käideldavust käsitlevate nõuete ja eeskirjade erinevuste tõttu pärsivad nende konkurentsivõimet ja majanduskasvu lisakulud, mida neil tuleks kanda piiriüleste veebi käideldavusega seotud toodete ja teenuste väljatöötamisel ja turustamisel.

| (11a) | Võrgu neutraalsuse tagamine on avaliku sektori asutuste veebisaitide puhul oluline, et olla käideldavad praegu ja ka edaspidi ning see on tähtis ka interneti avatuse seisukohalt. [ME 14] |
| --- | --- |

(11a)

Võrgu neutraalsuse tagamine on avaliku sektori asutuste veebisaitide puhul oluline, et olla käideldavad praegu ja ka edaspidi ning see on tähtis ka interneti avatuse seisukohalt. [ME 14]

| (12) | Piiratud konkurentsi tõttu peavad veebisaitide ning seotud toodete ja teenuste ostjad maksma teenuste eest kõrget hinda või sõltuvad ainult ühest tarnijast. Tarnijad soosivad sageli ettevõttesisesete standardite variatsioone, piirates seega kasutajaagentide koostalitlusvõimet ja asukohast sõltumatut liiduülest juurdepääsu veebisaitide sisule. Riiklike õigusaktide killustatus vähendab kasu, mida võidakse saada kodu- ja välismaiste kolleegidega kogemuste vahetamisest ühiskondlike ja tehnoloogiliste arengutega toimetuleku alal. |
| --- | --- |

(12)

Piiratud konkurentsi tõttu peavad veebisaitide ning seotud toodete ja teenuste ostjad maksma teenuste eest kõrget hinda või sõltuvad ainult ühest tarnijast. Tarnijad soosivad sageli ettevõttesisesete standardite variatsioone, piirates seega kasutajaagentide koostalitlusvõimet ja asukohast sõltumatut liiduülest juurdepääsu veebisaitide sisule. Riiklike õigusaktide killustatus vähendab kasu, mida võidakse saada kodu- ja välismaiste kolleegidega kogemuste vahetamisest ühiskondlike ja tehnoloogiliste arengutega toimetuleku alal.

| (13) | Killustatuse kõrvaldamiseks on vaja ühtlustada riigisiseseid meetmeid liidu tasandil, toetudes avaliku sektori asutuste veebisaitide
  ja avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavate veebisaitide
  käideldavuse nõudeid käsitlevale kokkuleppele. See vähendaks veebisaitide arendajate ebakindlust ja soodustaks koostalitlust.
  Liikmesriigid peaksid soodustama kohaste ja koostalitusvõimeliste veebi käideltavuse nõuete esitamist veebisisu puudutavate lepingu sõlmimise pakkumiste väljakuulutamisel.

  Kasutades tehnoloogianeutraalseid käideldavusnõudeid, ei pidurdata

  Tehnoloogianeutraalsed käideldavusnõuded ei pidurdata
  innovatsiooni, vaid pigem soodustatakse

  ja võivad
  seda
  isegi soodustada
  . [ME 15] |
| --- | --- |

(13)

Killustatuse kõrvaldamiseks on vaja ühtlustada riigisiseseid meetmeid liidu tasandil, toetudes avaliku sektori asutuste veebisaitide
  ja avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavate veebisaitide
  käideldavuse nõudeid käsitlevale kokkuleppele. See vähendaks veebisaitide arendajate ebakindlust ja soodustaks koostalitlust.
  Liikmesriigid peaksid soodustama kohaste ja koostalitusvõimeliste veebi käideltavuse nõuete esitamist veebisisu puudutavate lepingu sõlmimise pakkumiste väljakuulutamisel.

  Kasutades tehnoloogianeutraalseid käideldavusnõudeid, ei pidurdata

  Tehnoloogianeutraalsed käideldavusnõuded ei pidurdata
  innovatsiooni, vaid pigem soodustatakse

  ja võivad
  seda
  isegi soodustada
  . [ME 15]

| (14) | Ühtne lähenemisviis peaks võimaldama liidu avaliku sektori asutustel ja ettevõtjatel saada majanduslikku ja ühiskondlikku kasu, kui internetiteenuste osutamist laiendatakse suurema hulga kodanike ja klientide kaasamiseks. See peaks suurendama veebi käideldavusega seotud toodete ja teenuste siseturu potentsiaali
  ja edendama digitaalse ühtse turu väljakujundamist
  . Sellest tulenev turu kasv peaks võimaldama ettevõtjatel anda oma panus liidu majanduskasvu ja töökohtade loomisse. Siseturu tugevdamine peaks muutma ELi investeerimise ligitõmbavamaks. Valitsused saaksid kasu veebi käideldavuse odavamast pakkumisest. [ME 16] |
| --- | --- |

(14)

Ühtne lähenemisviis peaks võimaldama liidu avaliku sektori asutustel ja ettevõtjatel saada majanduslikku ja ühiskondlikku kasu, kui internetiteenuste osutamist laiendatakse suurema hulga kodanike ja klientide kaasamiseks. See peaks suurendama veebi käideldavusega seotud toodete ja teenuste siseturu potentsiaali
  ja edendama digitaalse ühtse turu väljakujundamist
  . Sellest tulenev turu kasv peaks võimaldama ettevõtjatel anda oma panus liidu majanduskasvu ja töökohtade loomisse. Siseturu tugevdamine peaks muutma ELi investeerimise ligitõmbavamaks. Valitsused saaksid kasu veebi käideldavuse odavamast pakkumisest. [ME 16]

| (15) | Kodanikud saaksid avaliku sektori

  avalikele
  internetiteenustele laialdasema juurdepääsu
  ning juurdepääsu uudistele, kultuuri- ja meelelahutuslikule sisule, mis võimaldab nende täielikku sotsiaalset ja ametialast osalust,
  ning neile osutataks teenuseid ja antaks teavet, mis
  hõlbustab nende igapäevaelu ja
  võimaldab nautida kõikjal liidus oma õigusi, eelkõige õigust liikuda ja elada vabalt liidu territooriumil
  , õigust pääseda ligi teabele
  ning asutamisvabadust ja vabadust osutada teenuseid. [ME 17] |
| --- | --- |

(15)

Kodanikud saaksid avaliku sektori

  avalikele
  internetiteenustele laialdasema juurdepääsu
  ning juurdepääsu uudistele, kultuuri- ja meelelahutuslikule sisule, mis võimaldab nende täielikku sotsiaalset ja ametialast osalust,
  ning neile osutataks teenuseid ja antaks teavet, mis
  hõlbustab nende igapäevaelu ja
  võimaldab nautida kõikjal liidus oma õigusi, eelkõige õigust liikuda ja elada vabalt liidu territooriumil
  , õigust pääseda ligi teabele
  ning asutamisvabadust ja vabadust osutada teenuseid. [ME 17]

| (15a) | Internetipõhistel teenustel on meie ühiskonnas üha suurem tähtsus. Internet on põhiline vahend, mis tagab juurdepääsu teabele, haridusele ja sotsiaalsele suhtlusele. Sotsiaalset kaasatust silmas pidades tuleks seega võimaldada kõikidele inimestele takistusteta juurdepääs avaliku sektori asutuste veebisaitidele ning veebisaitidele, mille kaudu osutatakse üldsusele põhiteenuseid, näiteks olulistele uudisteportaalidele ja meediateekidele, pangateenustele (internetipangandus) ning huvirühmade teabele ja teenustele. [ME 18] |
| --- | --- |

(15a)

Internetipõhistel teenustel on meie ühiskonnas üha suurem tähtsus. Internet on põhiline vahend, mis tagab juurdepääsu teabele, haridusele ja sotsiaalsele suhtlusele. Sotsiaalset kaasatust silmas pidades tuleks seega võimaldada kõikidele inimestele takistusteta juurdepääs avaliku sektori asutuste veebisaitidele ning veebisaitidele, mille kaudu osutatakse üldsusele põhiteenuseid, näiteks olulistele uudisteportaalidele ja meediateekidele, pangateenustele (internetipangandus) ning huvirühmade teabele ja teenustele. [ME 18]

| (16) | Käesolevas direktiivis määratletud veebi käideldavuse nõuded on tehnoloogianeutraalsed. Nendega osutatakse üksnes, milliseid põhifunktsioonid peavad olema täidetud, et kasutaja iseseisvalt tajuks, navigeeriks, kasutaks, looks interaktsiooni, loeks ja mõistaks veebisaiti ja selle sisu. Kriteeriumides ei täpsustata, kuidas nimetatud eesmärki saavutada või millist tehnoloogiat konkreetse veebisaidi, internetiteabe või rakenduse jaoks valida. Seega ei takistata nendega innovatsiooni. |
| --- | --- |

(16)

Käesolevas direktiivis määratletud veebi käideldavuse nõuded on tehnoloogianeutraalsed. Nendega osutatakse üksnes, milliseid põhifunktsioonid peavad olema täidetud, et kasutaja iseseisvalt tajuks, navigeeriks, kasutaks, looks interaktsiooni, loeks ja mõistaks veebisaiti ja selle sisu. Kriteeriumides ei täpsustata, kuidas nimetatud eesmärki saavutada või millist tehnoloogiat konkreetse veebisaidi, internetiteabe või rakenduse jaoks valida. Seega ei takistata nendega innovatsiooni.

| (17) | Veebi käideldavusega seotud koostalitlusvõime peaks põhinema ühiselt vastu võetud ja kasutatavatel nõuetel, millega maksimeeritakse veebisisu kokkusobivust praeguste ja tulevaste kasutajaagentide ning tugitehnoloogiatega. Täpsemalt peaks kasutajaagentidele veebisisu edastama üldises sisemises kodeeringus, mis hõlmab nii loomuliku keele, struktuuride, relatsioonide ja jadastatuse kui ka mis tahes kasutajaliidesesse põimitud komponentide kodeeringut. Koostalitlusest saavad seega kasu kasutajad, kellel on võimalik kasutada kõikjal oma kasutajaagente veebisaitide käitlemiseks, ning samuti võivad nad saada kasu suuremast valikust ja madalamatest hindadest kõikjal liidus. Veebi käideldavusega seotud toodete ja teenuste tarnijad ning ostjad saavad samuti koostalitlusest kasu. |
| --- | --- |

(17)

Veebi käideldavusega seotud koostalitlusvõime peaks põhinema ühiselt vastu võetud ja kasutatavatel nõuetel, millega maksimeeritakse veebisisu kokkusobivust praeguste ja tulevaste kasutajaagentide ning tugitehnoloogiatega. Täpsemalt peaks kasutajaagentidele veebisisu edastama üldises sisemises kodeeringus, mis hõlmab nii loomuliku keele, struktuuride, relatsioonide ja jadastatuse kui ka mis tahes kasutajaliidesesse põimitud komponentide kodeeringut. Koostalitlusest saavad seega kasu kasutajad, kellel on võimalik kasutada kõikjal oma kasutajaagente veebisaitide käitlemiseks, ning samuti võivad nad saada kasu suuremast valikust ja madalamatest hindadest kõikjal liidus. Veebi käideldavusega seotud toodete ja teenuste tarnijad ning ostjad saavad samuti koostalitlusest kasu.

| (18) | Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, peaks avalikel asutustel olema oma osa internetipõhise infosisu turgude edendamisel. Valitsused saavad stimuleerida infosisuturge, tehes avaliku sektori teabe kättesaadavaks läbipaistvatel, tõhusatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. See on innovaatiliste internetiteenuste võimaliku kasvu oluline allikas. |
| --- | --- |

(18)

Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, peaks avalikel asutustel olema oma osa internetipõhise infosisu turgude edendamisel. Valitsused saavad stimuleerida infosisuturge, tehes avaliku sektori teabe kättesaadavaks läbipaistvatel, tõhusatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. See on innovaatiliste internetiteenuste võimaliku kasvu oluline allikas.

| (18a) | Liikmesriikide ametiasutused peaksid saama nõuda, et teatavad veebisaidid peavad asuma liidu territooriumile paigaldatud serverites, et vältida liiduväliste isikute spionaaži või andmelekkeid ning tagada, et liiduvälised isikud ei saaks lõpetada turvalisuse seisukohast oluliste teenuste osutamist. [ME 19] |
| --- | --- |

(18a)

Liikmesriikide ametiasutused peaksid saama nõuda, et teatavad veebisaidid peavad asuma liidu territooriumile paigaldatud serverites, et vältida liiduväliste isikute spionaaži või andmelekkeid ning tagada, et liiduvälised isikud ei saaks lõpetada turvalisuse seisukohast oluliste teenuste osutamist. [ME 19]

| (19) | Käesoleva direktiivi eesmärk peaks olema tagada, et teatavat tüüpi

  kõik
  avaliku sektori asutuste veebisaidid
  ja avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavad veebisaidid
  , mis on avalikkusele väga olulised, tehakse
  täielikult
  käideldavaks ühistel tingimustel. Kõnealused veebisaiditüübid määrati kindlaks 2001. aasta e-valitsust käsitlevas võrdlusuuringus,

   (10)

  mida on kasutatud lisas esitatud loetelu alusena

  puuetega inimestele, nii et neil on võimalus iseseisvaks eluks ja täielikuks osaluseks kõigis eluvaldkondades, nagu on sätestatud ÜRO konventsioonis
  .
  Nende veebisaitide tüübid, mida haldavad eraõiguslikud isikud, kes täidavad käesoleva direktiiviga hõlmatud avalikke ülesandeid, tuleks loetleda lisas. Käesoleva direktiivi nõuete täitmise tähtajad peaksid olema astmelised, et võimaldada laiendada direktiivi kohaldamisala kõikidele nende avaliku sektori asutuste veebisaitidele, mis osutavad teenuseid vahetult üldsusele
  . [ME 20] |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva direktiivi eesmärk peaks olema tagada, et teatavat tüüpi

  kõik
  avaliku sektori asutuste veebisaidid
  ja avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavad veebisaidid
  , mis on avalikkusele väga olulised, tehakse
  täielikult
  käideldavaks ühistel tingimustel. Kõnealused veebisaiditüübid määrati kindlaks 2001. aasta e-valitsust käsitlevas võrdlusuuringus,

   (10)

  mida on kasutatud lisas esitatud loetelu alusena

  puuetega inimestele, nii et neil on võimalus iseseisvaks eluks ja täielikuks osaluseks kõigis eluvaldkondades, nagu on sätestatud ÜRO konventsioonis
  .
  Nende veebisaitide tüübid, mida haldavad eraõiguslikud isikud, kes täidavad käesoleva direktiiviga hõlmatud avalikke ülesandeid, tuleks loetleda lisas. Käesoleva direktiivi nõuete täitmise tähtajad peaksid olema astmelised, et võimaldada laiendada direktiivi kohaldamisala kõikidele nende avaliku sektori asutuste veebisaitidele, mis osutavad teenuseid vahetult üldsusele
  . [ME 20]

| (20) | Käesoleva direktiiviga nähakse ette veebi käideldavuse nõuded teatavat tüüpi

  kõigile
  avaliku sektori asutuste veebisaitidele
  ning avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavatele veebisaitidele
  . Asjaomaste veebisaitide kõnealustele nõuetele vastavuse hõlbustamiseks on vaja ette näha asjaomaste veebisaitide vastavuseeldus, kui need on kooskõlas ühtlustatud standarditega, mis on kõnealuseid nõudeid käsitlevate üksikasjalike tehniliste kirjelduste väljendamiseks koostatud ja avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt Euroopa standardimist käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1025/2012, millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks otsus 87/95/EMÜ ja otsus nr 1673/2006/EÜ
   (11). Kõnealuse määruse kohaselt võivad liikmesriigid ja Euroopa Parlament esitada vastuväiteid ühtlustatud standarditele, mis ei vasta nende hinnangul täielikult käesolevas direktiivis sätestatud veebi käideldavuse nõuetele. [ME 21] |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva direktiiviga nähakse ette veebi käideldavuse nõuded teatavat tüüpi

  kõigile
  avaliku sektori asutuste veebisaitidele
  ning avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavatele veebisaitidele
  . Asjaomaste veebisaitide kõnealustele nõuetele vastavuse hõlbustamiseks on vaja ette näha asjaomaste veebisaitide vastavuseeldus, kui need on kooskõlas ühtlustatud standarditega, mis on kõnealuseid nõudeid käsitlevate üksikasjalike tehniliste kirjelduste väljendamiseks koostatud ja avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt Euroopa standardimist käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1025/2012, millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks otsus 87/95/EMÜ ja otsus nr 1673/2006/EÜ
   (11). Kõnealuse määruse kohaselt võivad liikmesriigid ja Euroopa Parlament esitada vastuväiteid ühtlustatud standarditele, mis ei vasta nende hinnangul täielikult käesolevas direktiivis sätestatud veebi käideldavuse nõuetele. [ME 21]

| (21) | Komisjon on juba välja andnud volituse M/376 (12) Euroopa standardiorganisatsioonidele, et töötada välja Euroopa standard, millega täpsustatakse funktsionaalsed käideldavuse nõuded selliste IKT-toodete ja -teenuste, sealhulgas veebisisu jaoks, mida oleks võimalik kasutada riigihangetes ning ka muudel eesmärkidel, näiteks erahangetes. Selleks peavad Euroopa standardiorganisatsioonid algatama tiheda koostöö asjaomaste tööstusharude standardifoorumite ja konsortsiumidega, sealhulgas Veebikonsortsiumiga. Kõnealuse töö põhjal tuleks välja töötada ühtlustatud standard, millega peaks ette nägema käesolevas direktiivis sätestatud veebi käideldavuse nõuetele vastavuse eelduse. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon on juba välja andnud volituse M/376 (12) Euroopa standardiorganisatsioonidele, et töötada välja Euroopa standard, millega täpsustatakse funktsionaalsed käideldavuse nõuded selliste IKT-toodete ja -teenuste, sealhulgas veebisisu jaoks, mida oleks võimalik kasutada riigihangetes ning ka muudel eesmärkidel, näiteks erahangetes. Selleks peavad Euroopa standardiorganisatsioonid algatama tiheda koostöö asjaomaste tööstusharude standardifoorumite ja konsortsiumidega, sealhulgas Veebikonsortsiumiga. Kõnealuse töö põhjal tuleks välja töötada ühtlustatud standard, millega peaks ette nägema käesolevas direktiivis sätestatud veebi käideldavuse nõuetele vastavuse eelduse.

| (21a) | Asjaomaste Euroopa ja ühtlustatud standardite ettevalmistamisel ja võimalikul tulevasel läbivaatamisel tuleks vastutavaid Euroopa standardiorganisatsioone tungivalt ergutada tagama kooskõla asjaomaste rahvusvaheliste standarditega (praegu ISO/IEC 40500), et vältida killustatust või õiguslikku ebakindlust. [ME 22] |
| --- | --- |

(21a)

Asjaomaste Euroopa ja ühtlustatud standardite ettevalmistamisel ja võimalikul tulevasel läbivaatamisel tuleks vastutavaid Euroopa standardiorganisatsioone tungivalt ergutada tagama kooskõla asjaomaste rahvusvaheliste standarditega (praegu ISO/IEC 40500), et vältida killustatust või õiguslikku ebakindlust. [ME 22]

| (22) | Kuni nimetatud ühtlustatud standardite või nende osade viitenumbrite avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas tuleks ette näha veebi käideldavuse nõuetele vastavuse eeldus asjaomastele veebisaitidele, mis vastavad Euroopa standarditele või nende osadele, mille komisjon on kindlaks määranud delegeeritud õigusaktidega. Ühtlustatud standardiks võib olla Euroopa standard, mis tuleks vastu võtta volituse M/376 alusel. |
| --- | --- |

(22)

Kuni nimetatud ühtlustatud standardite või nende osade viitenumbrite avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas tuleks ette näha veebi käideldavuse nõuetele vastavuse eeldus asjaomastele veebisaitidele, mis vastavad Euroopa standarditele või nende osadele, mille komisjon on kindlaks määranud delegeeritud õigusaktidega. Ühtlustatud standardiks võib olla Euroopa standard, mis tuleks vastu võtta volituse M/376 alusel.

| (23) | Kõnealuse Euroopa standardi puudumisel tuleks ette näha veebi käideldavuse nõuetele vastavuse eeldus asjaomastele veebisaitidele, mis vastavad rahvusvahelise standardi ISO/IEC 40500:2012 AA-taseme edukriteeriume ja nõudeid hõlmavatele osadele. Rahvusvaheline standard ISO/IEC 40500:2012 on täpselt sama mis esialgne veebisisu juurdepääsusuuniste versioon 2.0. Nii rahvusvahelise kui ka Euroopa tasandi sidusrühmad tunnustavad Veebikonsortsiumi väljaantud veebisisu juurdepääsusuuniste versiooni 2.0 AA-taseme edukriteeriume ja nõudeid asjakohaste veebi käideldavusega seotud nõuete alusena. Seda on rõhutatud nõukogu 31. märtsi 2009. aasta järeldustes käideldava infoühiskonna kohta. |
| --- | --- |

(23)

Kõnealuse Euroopa standardi puudumisel tuleks ette näha veebi käideldavuse nõuetele vastavuse eeldus asjaomastele veebisaitidele, mis vastavad rahvusvahelise standardi ISO/IEC 40500:2012 AA-taseme edukriteeriume ja nõudeid hõlmavatele osadele. Rahvusvaheline standard ISO/IEC 40500:2012 on täpselt sama mis esialgne veebisisu juurdepääsusuuniste versioon 2.0. Nii rahvusvahelise kui ka Euroopa tasandi sidusrühmad tunnustavad Veebikonsortsiumi väljaantud veebisisu juurdepääsusuuniste versiooni 2.0 AA-taseme edukriteeriume ja nõudeid asjakohaste veebi käideldavusega seotud nõuete alusena. Seda on rõhutatud nõukogu 31. märtsi 2009. aasta järeldustes käideldava infoühiskonna kohta.

| (24) | Vastavust veebi käideldavuse nõuetele tuleks pidevalt seirata nii avaliku sektori asutuse

  asjaomase
  veebisaidi esialgsel konstrueerimisel kui ka selle sisu edasisel värskendamisel.
  Igas liikmesriigis pädeva asutuse määramine täitevasutuseks tagaks sobival viisil, et vastavust veebi käideldavuse nõuetele seiratakse ja jõustatakse rangelt, ning sidusrühmade aktiivseks kaasamiseks luuakse tuvastatud mittevastavuse puhuks kaebuste esitamise mehhanism.
  Ühtlustatud seiremetoodika hõlmab
  asjaomase
  veebisaidi käideldavuse nõuetele vastavuse kontrolli, mida tehakse kõikides liikmesriikides ühtsetel alustel, representatiivse valimi kontrolli ja seire korrapärasust. Liikmesriigid peavad esitama igal aastal

  iga kahe aasta tagant
  aruande seire tulemuste ja üldisemalt käesoleva direktiivi kohaldamisel võetud meetmete kohta. [ME 23] |
| --- | --- |

(24)

Vastavust veebi käideldavuse nõuetele tuleks pidevalt seirata nii avaliku sektori asutuse

  asjaomase
  veebisaidi esialgsel konstrueerimisel kui ka selle sisu edasisel värskendamisel.
  Igas liikmesriigis pädeva asutuse määramine täitevasutuseks tagaks sobival viisil, et vastavust veebi käideldavuse nõuetele seiratakse ja jõustatakse rangelt, ning sidusrühmade aktiivseks kaasamiseks luuakse tuvastatud mittevastavuse puhuks kaebuste esitamise mehhanism.
  Ühtlustatud seiremetoodika hõlmab
  asjaomase
  veebisaidi käideldavuse nõuetele vastavuse kontrolli, mida tehakse kõikides liikmesriikides ühtsetel alustel, representatiivse valimi kontrolli ja seire korrapärasust. Liikmesriigid peavad esitama igal aastal

  iga kahe aasta tagant
  aruande seire tulemuste ja üldisemalt käesoleva direktiivi kohaldamisel võetud meetmete kohta. [ME 23]

| (24a) | Asjaomaste veebisaitide veebi käideldavuse nõuetele vastavuse pidevaks seireks kasutatav esimene metoodika tuleks rakendusaktidega vastu võtta hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist. [ME 24] |
| --- | --- |

(24a)

Asjaomaste veebisaitide veebi käideldavuse nõuetele vastavuse pidevaks seireks kasutatav esimene metoodika tuleks rakendusaktidega vastu võtta hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist. [ME 24]

| (25) | Ühtlustatud raamistikus oleks veebisaitide arendajatel

  veebiarenduse valdkonnas
  vähem tõkkeid siseturul tegutsemiseks ning samas väheneksid valitsuste ja muude veebi käideldavusega seotud toodete ja teenuste hankeid korraldavate asutuste kulud
  , mis toetaks majanduskasvu ja tööhõivet
  . [ME 25] |
| --- | --- |

(25)

Ühtlustatud raamistikus oleks veebisaitide arendajatel

  veebiarenduse valdkonnas
  vähem tõkkeid siseturul tegutsemiseks ning samas väheneksid valitsuste ja muude veebi käideldavusega seotud toodete ja teenuste hankeid korraldavate asutuste kulud
  , mis toetaks majanduskasvu ja tööhõivet
  . [ME 25]

| (26) | Selleks et tagada, et asjaomased veebisaidid tehakse käideldavaks käesolevas direktiivis sätestatud veebi käideldavuse nõuete kohaselt
  ning tagada, et need nõuded on kõigi direktiivi rakendamisse kaasatud sidusrühmade, sealhulgas koosseisuväliste veebiarendajate, avaliku sektori asutuste ja avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute koosseisuliste töötajate jaoks selged ja mõistetavad
  , peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte eesmärgiga täpsustada

  lisada
  vajaduse korral kõnealuseid nõudeid

  täiendavaid üksikasju seoses kõnealuste nõuetega, ilma neid muutmata,
  ja määrata kindlaks Euroopa standard või selle

  standardid või nende
  osad, millele vastavus loob ühtlustatud standardi puudumisel eelduse, et asjaomased veebisaidid vastavad veebi käideldavuse nõuetele. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 26] |
| --- | --- |

(26)

Selleks et tagada, et asjaomased veebisaidid tehakse käideldavaks käesolevas direktiivis sätestatud veebi käideldavuse nõuete kohaselt
  ning tagada, et need nõuded on kõigi direktiivi rakendamisse kaasatud sidusrühmade, sealhulgas koosseisuväliste veebiarendajate, avaliku sektori asutuste ja avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute koosseisuliste töötajate jaoks selged ja mõistetavad
  , peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte eesmärgiga täpsustada

  lisada
  vajaduse korral kõnealuseid nõudeid

  täiendavaid üksikasju seoses kõnealuste nõuetega, ilma neid muutmata,
  ja määrata kindlaks Euroopa standard või selle

  standardid või nende
  osad, millele vastavus loob ühtlustatud standardi puudumisel eelduse, et asjaomased veebisaidid vastavad veebi käideldavuse nõuetele. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 26]

| (27) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi asjaomaste sätete rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kontrollimenetlust tuleks kasutada selleks, et määrata kindlaks metoodika, mida liikmesriigid peavad kasutama asjaomaste veebisaitide kõnealustele nõuetele vastavuse seireks. Nõuandemenetlust tuleks kasutada käideldavuse kinnituse näidise ja liikmesriikidelt komisjonile esitatava aruandluse korra kehtestamiseks. Kõnealuseid rakendamisvolitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (13). |
| --- | --- |

(27)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi asjaomaste sätete rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kontrollimenetlust tuleks kasutada selleks, et määrata kindlaks metoodika, mida liikmesriigid peavad kasutama asjaomaste veebisaitide kõnealustele nõuetele vastavuse seireks. Nõuandemenetlust tuleks kasutada käideldavuse kinnituse näidise ja liikmesriikidelt komisjonile esitatava aruandluse korra kehtestamiseks. Kõnealuseid rakendamisvolitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (13).

| (28) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt avaliku sektori asutuste veebisaitide
  ja avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavate veebisaitide
  käideldavuse ühtlustatud turu loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest see nõuab praegu liikmesriikide õigussüsteemides kehtivate paljude erinevate eeskirjade ühtlustamist, ning

  küll aga saab
  saab seeda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale
  . Kogu liidus ühtlustatud lähenemisviis veebisaitide käideldavusele vähendab veebisaite arendavate ettevõtete ja järelikult nende teenuseid kasutavate avalike asutuste kulusid. Tulevikus on veebisaitide kaudu pakutava teabe ja teenuste kättesaadavus kodanikele üha olulisem, et teostada oma põhiõigusi, kuhu kuulub juurdepääs tööle, [ME 27] |
| --- | --- |

(28)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt avaliku sektori asutuste veebisaitide
  ja avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavate veebisaitide
  käideldavuse ühtlustatud turu loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest see nõuab praegu liikmesriikide õigussüsteemides kehtivate paljude erinevate eeskirjade ühtlustamist, ning

  küll aga saab
  saab seeda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale
  . Kogu liidus ühtlustatud lähenemisviis veebisaitide käideldavusele vähendab veebisaite arendavate ettevõtete ja järelikult nende teenuseid kasutavate avalike asutuste kulusid. Tulevikus on veebisaitide kaudu pakutava teabe ja teenuste kättesaadavus kodanikele üha olulisem, et teostada oma põhiõigusi, kuhu kuulub juurdepääs tööle, [ME 27]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on ühtlustada liikmesriikide õigus- ja haldusnorme, milles käsitletakse avaliku sektori asutuste veebisaitide
  ja üldsusele suunatud avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavate veebisaitide
  käideldavust kõikide kasutajate, eelkõige piiratud funktsionaalse võimekusega, sealhulgas puuetega inimeste
  ja eakate
  jaoks. [ME 28]

1a.
     
  ÜRO konventsiooni kohaselt hõlmab puuetega inimeste mõiste isikuid, kellel on pikaajaline füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline kahjustus, mis võib koostoimel erinevate takistustega tõkestada nende täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel. [ME 29]

2.   Käesolevas direktiivis sätestatakse eeskirjad, mille kohaselt liikmesriigid teevad
  funktsioonid ja
  sisu kättesaadavaks selliste:

| a) | avaliku sektori asutustele kuuluvate veebisaitidele, mille tüübid on täpsustatud lisas

  ning
  . |
| --- | --- |

a)

avaliku sektori asutustele kuuluvate veebisaitidele, mille tüübid on täpsustatud lisas

  ning
  .

| b) | Ia lisas loetletud tüüpi avalikke ülesandeid täitvatele eraõiguslike isikute hallatavate veebisaitidele. |
| --- | --- |

b)

Ia lisas loetletud tüüpi avalikke ülesandeid täitvatele eraõiguslike isikute hallatavate veebisaitidele.

Liikmesriigid võivad laiendada käesoleva direktiivi reguleerimisala muudele kui Ia lisas loetletud tüüpi avalikele ülesannetele. [ME 30]

3.   Liikmesriigid võivad laiendada

  Liikmesriike ergutatakse laiendama
  käesoleva direktiivi reguleerimisala muudele kui lõikes 2 osutatud tüüpi avaliku sektori veebisaitidele. [ME 31]

3a.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada käesolevat direktiivi mikroettevõtjate suhtes, kes on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ

   (14)

  , kui nad täidavad käesoleva direktiivi Ia lisas loetletud tüüpi avalikke ülesandeid. [ME 32]

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| (-1a) | „avaliku sektori asutus“ – riigi, piirkondlikud või kohalikud asutused, avalik-õiguslikud isikud, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL

   (15)

  artikli 2 lõike 1 punktis 4, ning ühest või mitmest kõnealusest asutusest või avalik-õiguslikust isikust koosnevad ühendused; [ME 33] |
| --- | --- |

(-1a)

„avaliku sektori asutus“ – riigi, piirkondlikud või kohalikud asutused, avalik-õiguslikud isikud, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL

   (15)

  artikli 2 lõike 1 punktis 4, ning ühest või mitmest kõnealusest asutusest või avalik-õiguslikust isikust koosnevad ühendused; [ME 33]

| (-1b) | „avaliku sektori asutustele kuuluvad veebisaidid“ – avaliku sektori asutuste välja töötatud, hangitud, hallatavad või kaasfinantseeritud või liidu fondide kaasfinantseeritud veebisaidid; [ME 34] |
| --- | --- |

(-1b)

„avaliku sektori asutustele kuuluvad veebisaidid“ – avaliku sektori asutuste välja töötatud, hangitud, hallatavad või kaasfinantseeritud või liidu fondide kaasfinantseeritud veebisaidid; [ME 34]

| (-1c) | „avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavad veebisaidid“ – I a lisas loetletud tüüpi avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavad veebisaidid; [ME 35] |
| --- | --- |

(-1c)

„avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavad veebisaidid“ – I a lisas loetletud tüüpi avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute hallatavad veebisaidid; [ME 35]

| (1) | „asjaomased veebisaidid“ – käesoleva direktiivi

  kõik
  artikli 1 lõikes 2 osutatud veebisaidid

  veebisaitide versioonid, sealhulgas need, mis on kavandatud juurdepääsuks mobiilseadmega või mõne muu vahendiga. Kui veebisaidi omanike välja töötatud rakendus pakub veebisaidiga seotud teenuseid, kohaldatakse käesolevat määratlust ka sellele rakendusele
  ; [ME 36] |
| --- | --- |

(1)

„asjaomased veebisaidid“ – käesoleva direktiivi

  kõik
  artikli 1 lõikes 2 osutatud veebisaidid

  veebisaitide versioonid, sealhulgas need, mis on kavandatud juurdepääsuks mobiilseadmega või mõne muu vahendiga. Kui veebisaidi omanike välja töötatud rakendus pakub veebisaidiga seotud teenuseid, kohaldatakse käesolevat määratlust ka sellele rakendusele
  ; [ME 36]

| (2) | „veebisaitide sisu“ – teave
  ja kasutajaliidese komponendid
  , mis edastatakse kasutajale kasutajaagendi kaudu, sealhulgas kood või märgistus, millega määratletakse sisu struktuur, esitus ja vastastikune mõju
  . Veebisaitide sisu hõlmab tekstilist ja mittetekstilist teavet, dokumentide ja vormide allalaadimise võimalust ning kahesuunalist suhtlust, nt digitaalsete vormide töötlemine ning autentimis-, identimis- ja makseprotsesside lõpuleviimine. See hõlmab ka veebisaidi pakutavaid funktsioone, mis on asjaomase veebisaidi välised ja mida pakutakse näiteks veebilinkide kaudu, tingimusel, et väline veebisait on ainuke vahend kasutajale teabe edastamiseks või teenuse osutamiseks. Veebisaitide sisu hõlmab ka kasutajate loodud sisu ning – tehnilise võimalikkuse korral – sotsiaalmeediat, kui see on veebisaiti manustatud. See ei hõlma üksnes konkreetset teenust pakkuvaid veebisaidi osi, vaid kogu sellega seotud veebisaiti
  ; [ME 37] |
| --- | --- |

(2)

„veebisaitide sisu“ – teave
  ja kasutajaliidese komponendid
  , mis edastatakse kasutajale kasutajaagendi kaudu, sealhulgas kood või märgistus, millega määratletakse sisu struktuur, esitus ja vastastikune mõju
  . Veebisaitide sisu hõlmab tekstilist ja mittetekstilist teavet, dokumentide ja vormide allalaadimise võimalust ning kahesuunalist suhtlust, nt digitaalsete vormide töötlemine ning autentimis-, identimis- ja makseprotsesside lõpuleviimine. See hõlmab ka veebisaidi pakutavaid funktsioone, mis on asjaomase veebisaidi välised ja mida pakutakse näiteks veebilinkide kaudu, tingimusel, et väline veebisait on ainuke vahend kasutajale teabe edastamiseks või teenuse osutamiseks. Veebisaitide sisu hõlmab ka kasutajate loodud sisu ning – tehnilise võimalikkuse korral – sotsiaalmeediat, kui see on veebisaiti manustatud. See ei hõlma üksnes konkreetset teenust pakkuvaid veebisaidi osi, vaid kogu sellega seotud veebisaiti
  ; [ME 37]

| (2a) | „loomevahend“ – mis tahes veebipõhine või mitteveebipõhine rakendus, mida autorid (üksi või koostöös) saavad kasutada teiste autorite või lõppkasutajate poolt tarbitava veebisisu loomiseks või muutmiseks; [ME 38] |
| --- | --- |

(2a)

„loomevahend“ – mis tahes veebipõhine või mitteveebipõhine rakendus, mida autorid (üksi või koostöös) saavad kasutada teiste autorite või lõppkasutajate poolt tarbitava veebisisu loomiseks või muutmiseks; [ME 38]

| (3) | „kasutajaagent“ – tarkvara, mis otsib
  välja
  ja esitab veebisisu kasutajatele
  veebisisu
  , sealhulgas veebibrauserid, meediapleierid

  meediamängijad
  , lisandmoodulid ja muud programmid, mis aitavad veebisisu
  välja
  otsida, tajustada

  tajutavaks muuta
  ja sellega suhelda
  , sõltumata seadme tüübist, mida kasutatakse sisuga suhtlemiseks, sealhulgas mobiilseadmed
  ; [ME 39] |
| --- | --- |

(3)

„kasutajaagent“ – tarkvara, mis otsib
  välja
  ja esitab veebisisu kasutajatele
  veebisisu
  , sealhulgas veebibrauserid, meediapleierid

  meediamängijad
  , lisandmoodulid ja muud programmid, mis aitavad veebisisu
  välja
  otsida, tajustada

  tajutavaks muuta
  ja sellega suhelda
  , sõltumata seadme tüübist, mida kasutatakse sisuga suhtlemiseks, sealhulgas mobiilseadmed
  ; [ME 39]

| (3a) | „veebi käideldavus“ – põhimõtted ja tehnilised lahendused, mida tuleb järgida asjaomaste veebisaitide koostamisel, et teha kõnealuste veebisaitide sisu käideldavaks kõikidele kasutajatele, eelkõige puuetega inimestele ja eakatele. Veebi käideldavus viitab eelkõige põhimõtetele ja tehnikatele, millega edendatakse kasutajapoolset tajumist, navigeerimist, toimimist, interaktsiooni, loetavust ja mõistmist, ning mis hõlmab tugitehnoloogia või toetavate ja asendavate suhtlusvahendite kasutamist. [ME 40] |
| --- | --- |

(3a)

„veebi käideldavus“ – põhimõtted ja tehnilised lahendused, mida tuleb järgida asjaomaste veebisaitide koostamisel, et teha kõnealuste veebisaitide sisu käideldavaks kõikidele kasutajatele, eelkõige puuetega inimestele ja eakatele. Veebi käideldavus viitab eelkõige põhimõtetele ja tehnikatele, millega edendatakse kasutajapoolset tajumist, navigeerimist, toimimist, interaktsiooni, loetavust ja mõistmist, ning mis hõlmab tugitehnoloogia või toetavate ja asendavate suhtlusvahendite kasutamist. [ME 40]

| (3b) | „tugitehnoloogia“ – mis tahes riist- või tarkvara, mis toimib kasutajaagendina või koos laialt levinud kasutajaagendiga, et tagada puuetega kasutajate vajadustele vastav funktsionaalsus, mis ületab laialt levinud kasutajaagentide pakutava funktsionaalsuse. See hõlmab alternatiivseid esitusi, alternatiivseid sisestusmeetodeid, täiendavaid navigeerimis- või orienteerumismehhanisme ning sisu muundamist; [ME 41] |
| --- | --- |

(3b)

„tugitehnoloogia“ – mis tahes riist- või tarkvara, mis toimib kasutajaagendina või koos laialt levinud kasutajaagendiga, et tagada puuetega kasutajate vajadustele vastav funktsionaalsus, mis ületab laialt levinud kasutajaagentide pakutava funktsionaalsuse. See hõlmab alternatiivseid esitusi, alternatiivseid sisestusmeetodeid, täiendavaid navigeerimis- või orienteerumismehhanisme ning sisu muundamist; [ME 41]

| (3c) | „universaaldisain“ – vastavalt ÜRO konventsiooni määratlusele toodete, keskkonna, programmide ja teenuste disainimine sellisel viisil, mis muudab nad suurimal võimalikul määral kõigile inimestele kasutatavaks ilma vajaduseta teha kohandusi või kasutada eridisaini. Universaaldisain ei välista vajaduse korral abiseadmeid kindlatele puuetega inimeste rühmadele; [ME 42] |
| --- | --- |

(3c)

„universaaldisain“ – vastavalt ÜRO konventsiooni määratlusele toodete, keskkonna, programmide ja teenuste disainimine sellisel viisil, mis muudab nad suurimal võimalikul määral kõigile inimestele kasutatavaks ilma vajaduseta teha kohandusi või kasutada eridisaini. Universaaldisain ei välista vajaduse korral abiseadmeid kindlatele puuetega inimeste rühmadele; [ME 42]

| (4) | „standard“ – standard, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punktis 1; |
| --- | --- |

(4)

„standard“ – standard, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punktis 1;

| (5) | „rahvusvaheline standard“ – rahvusvaheline standard, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis a; |
| --- | --- |

(5)

„rahvusvaheline standard“ – rahvusvaheline standard, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis a;

| (6) | „Euroopa standard“ – Euroopa standard, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis b; |
| --- | --- |

(6)

„Euroopa standard“ – Euroopa standard, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis b;

| (7) | „ühtlustatud standard“ – ühtlustatud standard, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis c; |
| --- | --- |

(7)

„ühtlustatud standard“ – ühtlustatud standard, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis c;

| (8) | „avaliku sektori asutus“ – riigi, piirkondlikud või kohalikud asutused, avalik-õiguslikud isikud, nagu on määratletud direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 punktis 9, ning ühest või mitmest kõnealusest asutusest või avalik-õiguslikust isikust koosnevad ühendused.
  [ME 43] |
| --- | --- |

(8)

„avaliku sektori asutus“ – riigi, piirkondlikud või kohalikud asutused, avalik-õiguslikud isikud, nagu on määratletud direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 punktis 9, ning ühest või mitmest kõnealusest asutusest või avalik-õiguslikust isikust koosnevad ühendused.
  [ME 43]

Artikkel 3

Veebi käideldavuse nõuded

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada asjakohaste veebisaitide käideldavus

| a) | järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset
  sõltumatut
  tajumist,
  navigeerimist
  , kasutamist
  , interaktsiooni, loetavust
  ja mõistmist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral käideldava elektroonilise alternatiivi; [ME 44] |
| --- | --- |

a)

järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset
  sõltumatut
  tajumist,
  navigeerimist
  , kasutamist
  , interaktsiooni, loetavust
  ja mõistmist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral käideldava elektroonilise alternatiivi; [ME 44]

| b) | viisil, mis võimaldab koostalitlust

  tagab koostalitluse
  paljude
  erinevate
  kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil; [ME 45] |
| --- | --- |

b)

viisil, mis võimaldab koostalitlust

  tagab koostalitluse
  paljude
  erinevate
  kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil; [ME 45]

| ba) | rakendades universaaldisaini põhimõtet.

  [ME 46] |
| --- | --- |

ba)

rakendades universaaldisaini põhimõtet.

  [ME 46]

2.   Liikmesriigid kohaldavad lõike 1 sätted hiljemalt 31. detsembriks 2015.
  [ME 47]

3.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 8 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada

  lisada
  vajaduse korral täiendavalt

  täiendavaid üksikasju seoses
  lõikes 1 osutatud veebi käideldavuse
  nõuetega ilma neid
  nõudeid
  muutmata
  . [ME 48]

Artikkel 4

Ühtlustatud standarditele vastavuse eeldus

Asjaomaseid veebisaite, mis vastavad ühtlustatud standarditele või nende osadele, mille viitenumbrid on komisjon koostanud ja avaldanud Euroopa Liidu Teatajas kooskõlas määrusega (EL) nr 1025/2012, käsitatakse kõnealuste standardite või nende osadega hõlmatud, artikli 3 lõikes 1 sätestatud veebi käideldavuse nõuetele vastavatena.

Artikkel 5

Euroopa või rahvusvahelistele standarditele vastavuse eeldus

1.   Nii kaua, kuni artiklis 4 osutatud ühtlustatud standardite viitenumbreid ei ole veel avaldatud, eeldatakse, et käesoleva artikli lõike 2 kohaselt kindlaksmääratud Euroopa standarditele või nende osadele vastavad asjaomased veebisaidid vastavad kõnealuste standardite või nende osadega hõlmatud, artikli 3 lõikes 1 sätestatud veebi käideldavuse nõuetele.

2.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 8 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud Euroopa standardid või nende osad.

3.   Nii kaua, kuni
  käesoleva artikli
  lõikes 1 osutatud Euroopa standardite viitenumbreid ei ole veel kindlaks määratud, eeldatakse, et standardi ISO/IEC 40500: 2012 AA-taseme edukriteeriume ja nõudeid hõlmavatele osadele

  vastavusnõudeid käsitlevale rahvusvahelisele tehnilisele standardile WCAG 2.0 (veebi sisu juurdepääsetavussuunised)
  vastavad asjaomased veebisaidid vastavad artiklis

  artikli
  3
  lõikes 1
  sätestatud veebi käideldavuse nõuetele. [ME 49]

Artikkel 6

Lisameetmed

1.   Liikmesriigid kannavad hoolt

  tagavad
  , et asjaomased veebisaidid esitaksid
  selge ja täpse
  kinnituse oma käideldavuse, eelkõige käesoleva direktiivi nõuetele vastavuse kohta
  , mis sisaldaks teavet veebi käideldavusnõuetele vastavuse ulatuse kohta reaalajas edastatava helisisu seisukohalt,
  ja annaksid kasutajatele võimaluse korral käideldavusega seotud täiendavat teavet
  , mis aitaks kasutajatel hinnata asjaomaste veebisaitide käideldavuse taset
  .
  Teave esitatakse juurdepääsetavas vormis
  .

1a.
     
  Komisjon kehtestab rakendusaktidega käideldavuse kinnituse näidise. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele. [ME 50]

2.   Liikmesriigid peavad võtma meetmeid, et soodustada artiklis

  artikli
  3
  punktis 1
  sätestatud veebi käideldavuse nõuete kohaldamist lisaks asjaomastele veebisaitidele ka kõikide muude avaliku sektori asutuste veebisaitide suhtes ja eelkõige selliste avaliku sektori asutuste veebisaitide suhtes, mis kuuluvad kehtivate siseriiklike õigusaktide või veebi käideldavust käsitlevate asjakohaste meetmete kohaldamisalasse. [ME 51]

2a.
     
  Liikmesriigid edendavad ja toetavad veebi käideldavuse alaseid koolituskavu asjaomastele sidusrühmadele, nende hulgas avaliku sektori asutuste töötajatele ja avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute töötajatele, veebilehtede ja veebisisu loomise, haldamise ja uuendamise alal. [ME 52]

2b.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tõsta teadlikkust artikli 3 lõikes 1 sätestatud veebi käideldavuse nõuete alal, neist nõuetest kasutajatele ja veebisaitide omanikele tõusva kasu alal ja võimaluse kohta esitada käesoleva direktiivi nõuetele mittevastavuse korral kaebuseid, nagu on sätestatud artiklis 7a. [ME 53]

2c.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et edendada selliste loomevahendite kasutamist, mis toetavad käesoleva direktiivi eemärkide saavutamist. [ME 54]

3.   Liikmesriigid peavad toetama asjakohaseid mehhanisme, et korraldada asjaomaste sidusrühmadega
  ja puuetega inimeste ning eakate huve esindavate organisatsioonidega
  veebi käideldavust käsitlevaid konsultatsioone ja avalikustada veebi käideldavuse poliitika võimalikke arengusuundi ning veebi käideldavuse nõuetele vastavuse rakendamisega seotud kogemusi ja tähelepanekuid. [ME 55]

4.   Liikmesriigid peavad tegema komisjoni kaasabil
  liikmesriigi ja
  liidu tasandil koostööd
  asjaomaste sotsiaalpartnerite,
  sektori ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega, et vaadata artikli 7 lõikes 4

  artiklis 7b
  osutatud iga-aastase aruandluse eesmärgil läbi turu- ja tehnoloogiaarengud ja veebi käideldavuse alased edusammud ning vahetada parimaid tavasid. [ME 56]

4a.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada asjaomaste sotsiaalpartnerite osalus vastavalt lõigetes 2a ja 2b viidatud koolituskavade ja teadlikkuse tõstmise kavade väljatöötamises ja rakendamises. [ME 57]

Artikkel 7

Seire ja aruandlus
  [ME 58]

1.   Liikmesriigid seiravad pidevalt asjakohaste veebisaitide vastavust veebi käideldavuse nõuetele, kasutades lõikes 4 sätestatud metoodikat.

1a.
     
  Komisjon moodustab eksperdirühma, mis tuleb komisjoni kutsel kokku vähemalt kord iga kahe aasta järel, et arutada seire tulemusi, vahetada käesoleva direktiivi rakendamise parimaid tavasid ning hinnata vajadust artikli 3 lõikes 1 sätestatud veebi käideldavuse nõuete lisatäpsustuste järele. Eksperdirühma kuuluvad valitsuseksperdid ja erasektori eksperdid ning asjaomased sidusrühmad, kelle hulgas on puuete inimesi, eakaid ja nende esindusorganisatsioone. [ME 59]

2.   Liikmesriigid peavad esitama lõike 4 kohaselt tehtud kontrollimiste tulemuste kohta igal aastal aruande, mis sisaldab mõõtmisandmeid ja vajaduse korral artikli 1 lõikes 3 osutatud veebisaitide loetelu.
  [ME 60]

3.   Kõnealune aruanne hõlmab ka artikli 6 kohaselt võetud meetmeid.
  [ME 61]

4.   Komisjon kehtestab rakendusaktidega metoodika, et seirata asjaomaste veebisaitide vastavust artiklis

  artikli
  3
  lõikes 1
  sätestatud veebi käideldavuse nõuetele.
  See metoodika peab olema läbipaistev, ülekantav, võrreldav ja korratav ning välja töötatud tihedas koostöös asjaomase sektori ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega, sealhulgas eeskätt puuetega inimeste esindusorganisatsioonidega.

  Need Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
  Esimene metoodika võetakse vastu ...

   (*1). Kõnealune metoodika avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. [ME 62]

5.   Lõikes 4 osutatud metoodika hõlmab:

| a) | seire korrapärasust ja representatiivset valimit asjaomastel veebisaitidel, mida seiratakse; |
| --- | --- |

a)

seire korrapärasust ja representatiivset valimit asjaomastel veebisaitidel, mida seiratakse;

| b) | veebisaidi tasandil kirjeldust selle kohta, kuidas tuleb tõestada vastavust artikli 3 lõikes 1 osutatud veebi käideldavuse nõuetele, viidates võimaluse korral otse asjaomasele kirjeldusele ühtlustatud standardis või, sellise kirjelduse puudumisel, Euroopa või rahvusvahelises standardis, nagu on osutatud vastavalt artiklites 4 ja 5; ning |
| --- | --- |

b)

veebisaidi tasandil kirjeldust selle kohta, kuidas tuleb tõestada vastavust artikli 3 lõikes 1 osutatud veebi käideldavuse nõuetele, viidates võimaluse korral otse asjaomasele kirjeldusele ühtlustatud standardis või, sellise kirjelduse puudumisel, Euroopa või rahvusvahelises standardis, nagu on osutatud vastavalt artiklites 4 ja 5; ning

| ba) | vastavuses uurimismetoodikaga, milles on ühendatud eksperdianalüüs kasutajate, sealhulgas puuetega kasutajate kogemusega.

  [ME 63] |
| --- | --- |

ba)

vastavuses uurimismetoodikaga, milles on ühendatud eksperdianalüüs kasutajate, sealhulgas puuetega kasutajate kogemusega.

  [ME 63]

6.   Liikmesriikidelt komisjonile esitatava aruandluse korra kehtestab komisjon rakendusaktidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.
  [ME 64]

Artikkel 7a

Täitevasutus

1.
     
  Liikmesriigid määravad pädeva asutuse (täitevasutuse), mis peab tagama, et asjaomased veebisaidid järgiksid artikli 3 lõikes 1 sätestatud veebi käideldavusnõudeid. Liikmesriigid tagavad, et täitevasutus teeb võimalikult tihedalt koostööd asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas eakate, puuetega inimeste ja nende esindusorganisatsioonidega.

2.
     
  Liikmesriigid tagavad, et täitevasutusel on vajalik personal ja rahalised ressursid, et täita järgmisi ülesandeid:

| a) | seirata vastavalt artiklile 7 asjaomaste veebisaitide vastavust veebi käideldavuse nõuetele; |
| --- | --- |

a)

seirata vastavalt artiklile 7 asjaomaste veebisaitide vastavust veebi käideldavuse nõuetele;

| b) | kehtestada kaebuste esitamise mehhanism, mis võimaldaks igal füüsilisel või juriidilisel isikul teatada asjaomaste veebisaitide poolsest veebi käideldavuse nõuete rikkumisest; ning |
| --- | --- |

b)

kehtestada kaebuste esitamise mehhanism, mis võimaldaks igal füüsilisel või juriidilisel isikul teatada asjaomaste veebisaitide poolsest veebi käideldavuse nõuete rikkumisest; ning

| c) | vaadata läbi esitatud kaebused. |
| --- | --- |

c)

vaadata läbi esitatud kaebused.

3.
     
  Liikmesriigid võivad teha täitevasutusele ülesandeks artiklis 6 kehtestatud lisameetmete rakendamise.

4.
     
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni määratud täitevasutusest ...

   (*2)
  . [ME 65]

Artikkel 7b

Aruanded

1.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kahe aasta tagant artikli 7 kohaselt läbiviidud seire tulemuste kohta aruande, mis sisaldab mõõtmisandmeid ja vajaduse korral artikli 1 lõikes 3 osutatud veebisaitide loetelu.

2.
     
  Aruandes käsitletakse ka artikli 6 kohaselt võetavaid meetmeid, sealhulgas asjaomaste täitevasutuste poolt seire alusel tehtavaid võimalikke üldisi järeldusi.

3.
     
  Aruanne avaldatakse hõlpsasti juurdepääsetavas vormis.

4.
     
  Liikmesriikidelt komisjonile esitatava aruandluse kord kehtestatakse rakendusaktidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.

  [ME 66]

Artikkel 7c

Ia lisa muutmine

Eesmärgiga võtta arvesse tehnoloogia edusamme antakse komisjonile volitused võtta artikli 8 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte Ia lisa muutmiseks. [ME 67]

Artikkel 7d

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud riiklike sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Liikmesriigid teevad need sätted hiljemalt ...

   (*3)

  komisjonile teatavaks ja teavitavad teda viivitamata kõikidest hilisematest muudatustest. [ME 74]

Artikkel 8

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 3 lõikes 3, artikli 5 lõikes 2 ja artiklis 7c osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kindlaksmääramata ajaks alates ... (*4).

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 3, artikli 5 lõikes 2 ja artiklis 7c osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Kooskõlas artikli 3 lõikega 3, artikli 5 lõikega 2 ja artikliga 7c vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast kõnealuse õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 9

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 10

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2014. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

1a.
     
  Liikmesriigid kohaldavad artikli 3 lõikes 1 osutatud meetmeid asjaomaste veebisaitide uuele sisule hiljemalt ...

   (*5)

  ja asjaomaste veebisaitide kogu olemasolevale sisule hiljemalt ...

   (*6)

  . [ME 75]

1b.
     
  Lõikes 1a kehtestatud kohaldamistähtaegu pikendatakse kahe aasta võrra reaalajas edastatavat helisisu käsitlevate veebi käideldavusnõuete jaoks. [ME 70]

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 11

Läbivaatamine

Artiklis 7b osutatud liikmesriikide aruannete põhjal vaatab
  komisjon vaatab käesoleva direktiivi
  ja eelkõige selle Ia lisa
  kohaldamise läbi kolme aasta jooksul alates selle jõustumisest ... (*7)

  ja teeb läbivaatamise tulemused üldsusele kättesaadavaks
  . [ME 71]

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 13

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 271, 19.9.2013, lk 116.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seisukoht.

2

(3)  KOM(2010) 743 (lõplik), Euroopa Liidu Teatajas avaldamata.

3

KOM(2010) 743 (lõplik), Euroopa Liidu Teatajas avaldamata.

(4)  KOM(2010) 245 (lõplik/2).

4

KOM(2010) 245 (lõplik/2).

(5)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 104.

5

(6)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 33.

6

(7)  KOM(2010) 636 (lõplik), Euroopa Liidu Teatajas avaldamata.

7

KOM(2010) 636 (lõplik), Euroopa Liidu Teatajas avaldamata.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

8

(9)  
  Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 9).

9

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioon puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 9).

(10)  http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/egovernment-indicators-benchmarking-eeurope

10

http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/egovernment-indicators-benchmarking-eeurope

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

11

(12)  http://www.mandate376.eu/

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

13

(14)  
  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 136).

14

Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 136).

(15)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/18/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

15

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/18/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

(*1)  
  Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

*1

Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(*2)  
  Käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäev.

*2

Käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäev.

(*3)  
  Kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

*3

Kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(*4)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

*4

(*5)  
  Aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

*5

Aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(*6)  
  Kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

*6

Kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(*7)  
  Kahe
  aasta jooksul
  pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva
  .

*7

Kahe

pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva

LISA

Avaliku sektori asutuste veebisaitide tüübid

(nimetatud artikli 1 lõikes 2)

| (1) | Tulumaks: deklaratsioon, maksuteade |
| --- | --- |

(1)

Tulumaks: deklaratsioon, maksuteade

| (2) | Tööhõiveametite osutatavad tööotsimise teenused |
| --- | --- |

(2)

Tööhõiveametite osutatavad tööotsimise teenused

| (3) | Sotsiaalkindlustushüvitised: töötushüvitised, lapsetoetused, ravikulud (hüvitamine või otsene hüvitamine), stipendiumid |
| --- | --- |

(3)

Sotsiaalkindlustushüvitised: töötushüvitised, lapsetoetused, ravikulud (hüvitamine või otsene hüvitamine), stipendiumid

| (4) | Isiklikud dokumendid: passid või juhiload |
| --- | --- |

(4)

Isiklikud dokumendid: passid või juhiload

| (5) | Mootorsõidukite registreerimine |
| --- | --- |

(5)

Mootorsõidukite registreerimine

| (6) | Ehitusloa taotlus |
| --- | --- |

(6)

Ehitusloa taotlus

| (7) | Politseiavaldus, nt varguse korral |
| --- | --- |

(7)

Politseiavaldus, nt varguse korral

| (8) | Avalikud raamatukogud, nt kataloogid ja otsinguvahendid |
| --- | --- |

(8)

Avalikud raamatukogud, nt kataloogid ja otsinguvahendid

| (9) | Sünni- või abielutunnistuste taotlemine ja väljastamine |
| --- | --- |

(9)

Sünni- või abielutunnistuste taotlemine ja väljastamine

| (10) | Kõrgkooli või ülikooli astumine |
| --- | --- |

(10)

Kõrgkooli või ülikooli astumine

| (11) | Teade elukoha muutmise kohta |
| --- | --- |

(11)

Teade elukoha muutmise kohta

| (12) | Terviseteenused: interaktiivne nõustamine teenuste kättesaadavuse kohta, internetiteenused patsientidele, vastuvõtuaegade registreerimine.
  [ME 72] |
| --- | --- |

(12)

Terviseteenused: interaktiivne nõustamine teenuste kättesaadavuse kohta, internetiteenused patsientidele, vastuvõtuaegade registreerimine.
  [ME 72]

Ia lisa

Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud avalike ülesannete tüübid

| (1) | Võrguteenused: gaasi-, kütte-, elektri- ja veevarustusteenused; postiteenused; elektroonilise side võrgud ja teenused |
| --- | --- |

(1)

Võrguteenused: gaasi-, kütte-, elektri- ja veevarustusteenused; postiteenused; elektroonilise side võrgud ja teenused

| (2) | Transpordiga seotud teenused |
| --- | --- |

(2)

Transpordiga seotud teenused

| (3) | Põhilised panga- ja kindlustusteenused (sealhulgas vähemalt järgmised: põhimaksekontod, koduvara ja hoonekindlustus, elu- ja tervisekindlustus) |
| --- | --- |

(3)

Põhilised panga- ja kindlustusteenused (sealhulgas vähemalt järgmised: põhimaksekontod, koduvara ja hoonekindlustus, elu- ja tervisekindlustus)

| (4) | Alg-, kesk- ja kõrgharidus ning täiskasvanuharidus |
| --- | --- |

(4)

Alg-, kesk- ja kõrgharidus ning täiskasvanuharidus

| (5) | Õigusaktidest tulenevad ning täiendavad sotsiaalse kaitse süsteemid, mis pakuvad kaitset põhiliste eluriskide puhul (sealhulgas vähemalt tervishoiu, vanaduse, tööõnnetuste, töötuse, pensioni ja puuetega seotud riskid) |
| --- | --- |

(5)

Õigusaktidest tulenevad ning täiendavad sotsiaalse kaitse süsteemid, mis pakuvad kaitset põhiliste eluriskide puhul (sealhulgas vähemalt tervishoiu, vanaduse, tööõnnetuste, töötuse, pensioni ja puuetega seotud riskid)

| (6) | Tervishoiuteenused |
| --- | --- |

(6)

Tervishoiuteenused

| (7) | Lastehoiuteenused |
| --- | --- |

(7)

Lastehoiuteenused

| (8) | Muud vahetult üldsusele osutatavad olulised teenused, mis hõlbustavad sotsiaalset kaasamist ja kaitsevad põhiõigusi |
| --- | --- |

(8)

Muud vahetult üldsusele osutatavad olulised teenused, mis hõlbustavad sotsiaalset kaasamist ja kaitsevad põhiõigusi

| (9) | Kultuuriline tegevus ja turismiinfo |
| --- | --- |

(9)

Kultuuriline tegevus ja turismiinfo

[ME 73]

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/638 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/638

---

P7_TA(2014)0159

Euroopa ühine müügiõigus ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa ühise müügiõiguse kohta (COM(2011)0635 – C7-0329/2011 – 2011/0284(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/64)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0635), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0635),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0329/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0329/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Belgia Senati, Saksamaa Liidupäeva, Austria Liidunõukogu ja Ühendkuningriigi Parlamendi Ülemkoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Belgia Senati, Saksamaa Liidupäeva, Austria Liidunõukogu ja Ühendkuningriigi Parlamendi Ülemkoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi (A7-0301/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi (A7-0301/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 75.

---

P7_TC1-COD(2011)0284

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014 Euroopa ühise müügiõiguse kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Piiriülese majandustegevusega seonduvad ikka veel märkimisväärsed takistused, mis ei luba siseturul kasutada kõiki võimalusi majanduskasvu tagamiseks ja töökohtade loomiseks. Praegu ekspordib ainult üks kümnest liidu kauplejast oma kaupa teistesse liikmesriikidesse ja enamik neist ekspordib ainult mõnda üksikusse liikmesriiki. Piiriülest kaubandust segavate takistuste hulgas, mis hõlmavad maksueeskirju, haldusnõudeid, kättetoimetamisel esinevaid raskusi, keelt ja kultuuri, peavad kauplejad ettevõtjate ja tarbijate vaheliste tehingute ning ettevõtjatevaheliste tehingute puhul üheks peamiseks takistuseks raskusi teise riigi lepinguõiguse normide sisu väljaselgitamisel. Selle tulemusena on tarbija seatud ebasoodsasse olukorda, kuna tema juurdepääs kaupadele on piiratud. Siseriiklike lepinguõiguse normide erinevused takistavad seetõttu selliste põhivabaduste kasutamist nagu kaupade ja teenuste pakkumise vabadus ning on takistuseks siseturu toimimisele ja jätkuvale arengule. Kõnealused erinevused piiravad ka konkurentsi, eelkõige väiksemate liikmesriikide turgudel. |
| --- | --- |

(1)

Piiriülese majandustegevusega seonduvad ikka veel märkimisväärsed takistused, mis ei luba siseturul kasutada kõiki võimalusi majanduskasvu tagamiseks ja töökohtade loomiseks. Praegu ekspordib ainult üks kümnest liidu kauplejast oma kaupa teistesse liikmesriikidesse ja enamik neist ekspordib ainult mõnda üksikusse liikmesriiki. Piiriülest kaubandust segavate takistuste hulgas, mis hõlmavad maksueeskirju, haldusnõudeid, kättetoimetamisel esinevaid raskusi, keelt ja kultuuri, peavad kauplejad ettevõtjate ja tarbijate vaheliste tehingute ning ettevõtjatevaheliste tehingute puhul üheks peamiseks takistuseks raskusi teise riigi lepinguõiguse normide sisu väljaselgitamisel. Selle tulemusena on tarbija seatud ebasoodsasse olukorda, kuna tema juurdepääs kaupadele on piiratud. Siseriiklike lepinguõiguse normide erinevused takistavad seetõttu selliste põhivabaduste kasutamist nagu kaupade ja teenuste pakkumise vabadus ning on takistuseks siseturu toimimisele ja jätkuvale arengule. Kõnealused erinevused piiravad ka konkurentsi, eelkõige väiksemate liikmesriikide turgudel.

| (2) | Leping on majandustehingute tegemiseks vältimatult vajalik õiguslik vahend. Kauplejate vajadus määrata kindlaks kohaldatav õigus või pidada selles küsimuses läbirääkimisi, selgitada välja kohaldatavad välisriigi õigusnormid, mis sageli tuleb tõlkida, saada õigusabi, et tutvuda välisriigi õigusest tulenevate nõuetega, ning kohandada oma leping erinevate siseriiklike lepinguõiguse normidega, mida piiriüleste tehingute korral kohaldatakse, muudab piiriülese kauplemise riigisisese kauplemisega võrreldes keerukamaks ja kulukamaks. Lepinguõigusega seotud takistused on seega üks peamisi põhjusi, mis sunnib märkimisväärset hulka ekspordile orienteeritud kauplejaid, kes soovivad alustada piiriülest kauplemist või laiendada oma tegevust enamatesse liikmesriikidesse, oma kavatsustest loobuma. Täiendavate tehingukulude takistav mõju on eriti suur väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kelle jaoks mitmele välisturule sisenemise kulud on sageli nende käibega võrreldes eriti suured. Selle tagajärjel ei ole kauplejatel võimalik nende kulude arvelt nii kokku hoida, nagu see oleks võimalik juhul, kui nad saaksid turustada kaupu ja teenuseid kõigi piiriüleste tehingute jaoks ühiste lepinguõiguse sätete alusel ja võrgukeskkonnas ühel ainsal veebisaidil. |
| --- | --- |

(2)

Leping on majandustehingute tegemiseks vältimatult vajalik õiguslik vahend. Kauplejate vajadus määrata kindlaks kohaldatav õigus või pidada selles küsimuses läbirääkimisi, selgitada välja kohaldatavad välisriigi õigusnormid, mis sageli tuleb tõlkida, saada õigusabi, et tutvuda välisriigi õigusest tulenevate nõuetega, ning kohandada oma leping erinevate siseriiklike lepinguõiguse normidega, mida piiriüleste tehingute korral kohaldatakse, muudab piiriülese kauplemise riigisisese kauplemisega võrreldes keerukamaks ja kulukamaks. Lepinguõigusega seotud takistused on seega üks peamisi põhjusi, mis sunnib märkimisväärset hulka ekspordile orienteeritud kauplejaid, kes soovivad alustada piiriülest kauplemist või laiendada oma tegevust enamatesse liikmesriikidesse, oma kavatsustest loobuma. Täiendavate tehingukulude takistav mõju on eriti suur väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kelle jaoks mitmele välisturule sisenemise kulud on sageli nende käibega võrreldes eriti suured. Selle tagajärjel ei ole kauplejatel võimalik nende kulude arvelt nii kokku hoida, nagu see oleks võimalik juhul, kui nad saaksid turustada kaupu ja teenuseid kõigi piiriüleste tehingute jaoks ühiste lepinguõiguse sätete alusel ja võrgukeskkonnas ühel ainsal veebisaidil.

| (3) | Lepinguõigusega seotud tehingukuludel, mille osakaal on küllalt suur, ja õiguslikel takistustel, mis tulenevad erinevustest liikmesriikide kohustuslike tarbijakaitse normide vahel, on otsene mõju siseturu toimimisele ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingute puhul. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 593/2008 (3) artiklile 6 peab kaupleja, kelle tegevus on suunatud mõne muu liikmesriigi tarbijatele, kohaldama tarbija peamise elukoha liikmesriigi tarbijakaitse sätteid, millega tagatakse parem kaitse, ega või nendest vastavalt kõnealuse liikmesriigi õigusele kokkuleppe alusel kõrvale kalduda isegi juhul, kui pooled on otsustanud kohaldada mõnda muud õigust. Kauplejad peavad seetõttu välja selgitama, kas teise liikmesriigi tarbijaõigus pakub paremat kaitset, ja tagama, et nende leping on selle nõuetega kooskõlas. E-kaubanduses kaasnevad lisakulud veebisaidi kohandamise tõttu, mis peab kajastama muude riikide tarbijalepinguid käsitlevate õigusaktide kohaldamise kohustuslikke nõudeid. Tarbijaõiguse ühtlustamine liidu tasandil on viinud teatava ühtlustamiseni mõningates valdkondades. Erinevused liikmesriikide õiguse vahel on siiski endiselt märkimisväärsed, käimasolev ühtlustamine jätab liikmesriikidele hulga võimalusi valida, kuidas liidu õigusaktide nõudeid täita ja tarbijakaitse ulatust kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(3)

Lepinguõigusega seotud tehingukuludel, mille osakaal on küllalt suur, ja õiguslikel takistustel, mis tulenevad erinevustest liikmesriikide kohustuslike tarbijakaitse normide vahel, on otsene mõju siseturu toimimisele ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingute puhul. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 593/2008 (3) artiklile 6 peab kaupleja, kelle tegevus on suunatud mõne muu liikmesriigi tarbijatele, kohaldama tarbija peamise elukoha liikmesriigi tarbijakaitse sätteid, millega tagatakse parem kaitse, ega või nendest vastavalt kõnealuse liikmesriigi õigusele kokkuleppe alusel kõrvale kalduda isegi juhul, kui pooled on otsustanud kohaldada mõnda muud õigust. Kauplejad peavad seetõttu välja selgitama, kas teise liikmesriigi tarbijaõigus pakub paremat kaitset, ja tagama, et nende leping on selle nõuetega kooskõlas. E-kaubanduses kaasnevad lisakulud veebisaidi kohandamise tõttu, mis peab kajastama muude riikide tarbijalepinguid käsitlevate õigusaktide kohaldamise kohustuslikke nõudeid. Tarbijaõiguse ühtlustamine liidu tasandil on viinud teatava ühtlustamiseni mõningates valdkondades. Erinevused liikmesriikide õiguse vahel on siiski endiselt märkimisväärsed, käimasolev ühtlustamine jätab liikmesriikidele hulga võimalusi valida, kuidas liidu õigusaktide nõudeid täita ja tarbijakaitse ulatust kindlaks määrata.

| (4) | Lepinguõigusega seotud takistused, mis ei luba kauplejatel ära kasutada siseturu kõiki võimalusi, kahjustavad ka tarbijaid. Mida vähem on piiriüleseid kaubandustehinguid, seda väiksemad on ka import ja konkurents. Tarbijad võivad sattuda ebasoodsasse olukorda, sest kaubavalik on väike ja kõrgema hinnaga, kuna neile pakub otse oma kaupu ja teenuseid vähem muude riikide kauplejaid, ning kaudselt tekib selline olukord ka piiratumast kaubavahetusest ettevõtjate vahel hulgikaubanduse tasandil. Kuigi piiriülese kaubandusega võivad kaasneda olulised majanduslikud eelised, kuna pakkumisi on rohkem ja need on paremad, ei soovi paljud tarbijad siiski teha oste piiriüleselt, sest neil puudub kindlus oma õiguste suhtes. Osa tarbijate peamistest muredest on seotud lepinguõigusega, näiteks kas neile pakutakse piisavat kaitset puudusega toote ostmise korral. Selle tagajärjel eelistab valdav osa tarbijatest teha oma ostud elukoha liikmesriigis, kuigi see võib tähendada väiksemat valikut ja kõrgemat hinda. |
| --- | --- |

(4)

Lepinguõigusega seotud takistused, mis ei luba kauplejatel ära kasutada siseturu kõiki võimalusi, kahjustavad ka tarbijaid. Mida vähem on piiriüleseid kaubandustehinguid, seda väiksemad on ka import ja konkurents. Tarbijad võivad sattuda ebasoodsasse olukorda, sest kaubavalik on väike ja kõrgema hinnaga, kuna neile pakub otse oma kaupu ja teenuseid vähem muude riikide kauplejaid, ning kaudselt tekib selline olukord ka piiratumast kaubavahetusest ettevõtjate vahel hulgikaubanduse tasandil. Kuigi piiriülese kaubandusega võivad kaasneda olulised majanduslikud eelised, kuna pakkumisi on rohkem ja need on paremad, ei soovi paljud tarbijad siiski teha oste piiriüleselt, sest neil puudub kindlus oma õiguste suhtes. Osa tarbijate peamistest muredest on seotud lepinguõigusega, näiteks kas neile pakutakse piisavat kaitset puudusega toote ostmise korral. Selle tagajärjel eelistab valdav osa tarbijatest teha oma ostud elukoha liikmesriigis, kuigi see võib tähendada väiksemat valikut ja kõrgemat hinda.

| (5) | Lisaks sellele keeldub kaupleja sageli kaupa müümast tarbijale, kes soovib saada kasu liikmesriikidevahelistest hinnaerinevustest ja osta kaupa muu liikmesriigi kauplejalt. E-kaubandus on oluliselt lihtsustanud pakkumiste otsimist ning hindade ja tingimuste võrdlemist sõltumata kaupleja asukohast, kuid kaupleja keeldub väga sageli välisriigi tarbijate tellimusi vastu võtmast ja see omakorda on takistuseks piiriüleste tehingute tegemisele. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks sellele keeldub kaupleja sageli kaupa müümast tarbijale, kes soovib saada kasu liikmesriikidevahelistest hinnaerinevustest ja osta kaupa muu liikmesriigi kauplejalt. E-kaubandus on oluliselt lihtsustanud pakkumiste otsimist ning hindade ja tingimuste võrdlemist sõltumata kaupleja asukohast, kuid kaupleja keeldub väga sageli välisriigi tarbijate tellimusi vastu võtmast ja see omakorda on takistuseks piiriüleste tehingute tegemisele.

| (6) | Erinevused liikmesriikide lepinguõiguses kujutavad endast seetõttu takistusi, mis ei luba tarbijatel ja kauplejatel kasutada siseturu eeliseid. Lepinguõigusega seotud takistused oleksid oluliselt väiksemad, kui lepingu aluseks oleksid ühtsed lepinguõiguse normid sõltumata poolte asukohast. Niisugused ühtsed lepinguõiguse normid peaksid hõlmama lepingu kogu kehtivusaega ja seega valdkondi, mis on lepingute sõlmimise korral kõige olulisemad. Need peaksid hõlmama ka täielikult ühtlustatud sätteid, mis käsitlevad tarbijakaitset. |
| --- | --- |

(6)

Erinevused liikmesriikide lepinguõiguses kujutavad endast seetõttu takistusi, mis ei luba tarbijatel ja kauplejatel kasutada siseturu eeliseid. Lepinguõigusega seotud takistused oleksid oluliselt väiksemad, kui lepingu aluseks oleksid ühtsed lepinguõiguse normid sõltumata poolte asukohast. Niisugused ühtsed lepinguõiguse normid peaksid hõlmama lepingu kogu kehtivusaega ja seega valdkondi, mis on lepingute sõlmimise korral kõige olulisemad. Need peaksid hõlmama ka täielikult ühtlustatud sätteid, mis käsitlevad tarbijakaitset.

| (7) | Liikmesriikide lepinguõiguse erinevused ja nende mõju piiriülesele kaubandusele piiravad ka konkurentsi. Kui piiriülene kaubandus ei ole elav, on konkurents väiksem, ning seega on ka kauplejatel vähem stiimuleid uuenduslikumalt tegutseda ja oma toodete kvaliteeti parandada või hindu alandada. Eelkõige väiksemates liikmesriikides, kus kohalike konkurentide arv on piiratud, võib konkurentsi piirata välismaiste kauplejate otsus mitte siseneda nendele turgudele kulude ja keerukuse tõttu ning sellel võib olla oluline mõju saadaolevate toodete valikule ja hinnatasemele. Piiriülese kaubanduse takistused võivad kahjustada ka väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate ning suuremate ettevõtjate vahelist konkurentsi. Arvestades tehingukulude suurust käibega võrreldes, siis on märksa tõenäolisem, et välisriigi turule jätab sisenemata väike- või keskmise suurusega ettevõtja kui suurem konkurent. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikide lepinguõiguse erinevused ja nende mõju piiriülesele kaubandusele piiravad ka konkurentsi. Kui piiriülene kaubandus ei ole elav, on konkurents väiksem, ning seega on ka kauplejatel vähem stiimuleid uuenduslikumalt tegutseda ja oma toodete kvaliteeti parandada või hindu alandada. Eelkõige väiksemates liikmesriikides, kus kohalike konkurentide arv on piiratud, võib konkurentsi piirata välismaiste kauplejate otsus mitte siseneda nendele turgudele kulude ja keerukuse tõttu ning sellel võib olla oluline mõju saadaolevate toodete valikule ja hinnatasemele. Piiriülese kaubanduse takistused võivad kahjustada ka väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate ning suuremate ettevõtjate vahelist konkurentsi. Arvestades tehingukulude suurust käibega võrreldes, siis on märksa tõenäolisem, et välisriigi turule jätab sisenemata väike- või keskmise suurusega ettevõtja kui suurem konkurent.

| (8) | Lepinguõigusega seotud takistused ei lase ettevõtjatel ja tarbijatel täielikult ära kasutada siseturu kõiki võimalusi ning mõjutavad eelkõige kaugmüüki, mis peaks olema üks siseturu reaalsetest tulemustest. Eriti oluliseks on nii tarbijatele kui ka ettevõtjatele muutumas digitaalne mõõde, kuna tarbijad teevad üha rohkem sisseoste interneti vahendusel ning üha rohkem ettevõtjaid kasutavad müümiseks internetti. Internetimüügi kasvupotentsiaal on väga suur, kuna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendid arenevad aina edasi ning neid kasutatakse üha rohkem. Selles olukorras ning
  selleks et ületada
  kõnealused
  lepinguõigusega seotud takistused, peaks pooltel olema võimalik leppida kokku, et nendevahelise

  kauglepingu ning eriti internetis sõlmitud
  lepingu suhtes kohaldatakse
  Euroopa
  ühist müügiõigust ehk ühtseid lepinguõiguse norme, mille sisu on kõikides liikmesriikides sama ja mida tõlgendatakse ühtmoodi. Euroopa ühise müügiõiguse normistik peaks endast kujutama täiendavat võimalust, mis annab

  kaugmüügis ning eelkõige internetikaubanduses, andes
  pooltele rohkem valikuvabadust, ja seda peaks saama kasutada siis, kui pooled otsustavad, et see aitab lihtsustada piiriülest kaubandust ning vähendada tehingu- ja alternatiivkulusid ning muid lepinguõigusega seonduvaid piiriülese kaubanduse takistusi. Euroopa ühise müügiõiguse normid tuleks võtta lepingu aluseks ainult juhul, kui pooled otsustavad ühiselt neid kohaldada. [ME 1] |
| --- | --- |

(8)

Lepinguõigusega seotud takistused ei lase ettevõtjatel ja tarbijatel täielikult ära kasutada siseturu kõiki võimalusi ning mõjutavad eelkõige kaugmüüki, mis peaks olema üks siseturu reaalsetest tulemustest. Eriti oluliseks on nii tarbijatele kui ka ettevõtjatele muutumas digitaalne mõõde, kuna tarbijad teevad üha rohkem sisseoste interneti vahendusel ning üha rohkem ettevõtjaid kasutavad müümiseks internetti. Internetimüügi kasvupotentsiaal on väga suur, kuna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendid arenevad aina edasi ning neid kasutatakse üha rohkem. Selles olukorras ning
  selleks et ületada
  kõnealused
  lepinguõigusega seotud takistused, peaks pooltel olema võimalik leppida kokku, et nendevahelise

  kauglepingu ning eriti internetis sõlmitud
  lepingu suhtes kohaldatakse
  Euroopa
  ühist müügiõigust ehk ühtseid lepinguõiguse norme, mille sisu on kõikides liikmesriikides sama ja mida tõlgendatakse ühtmoodi. Euroopa ühise müügiõiguse normistik peaks endast kujutama täiendavat võimalust, mis annab

  kaugmüügis ning eelkõige internetikaubanduses, andes
  pooltele rohkem valikuvabadust, ja seda peaks saama kasutada siis, kui pooled otsustavad, et see aitab lihtsustada piiriülest kaubandust ning vähendada tehingu- ja alternatiivkulusid ning muid lepinguõigusega seonduvaid piiriülese kaubanduse takistusi. Euroopa ühise müügiõiguse normid tuleks võtta lepingu aluseks ainult juhul, kui pooled otsustavad ühiselt neid kohaldada. [ME 1]

| (9) | Käesoleva määrusega sätestatakse
  kauglepinguid ja eriti internetilepinguid puudutav
  Euroopa ühise müügiõiguse normistik. Sellega ühtlustatakse liikmesriikide lepinguõigus tegemata muudatusi kehtivas siseriiklikus lepinguõiguses, selle asemel luuakse iga liikmesriigi siseriikliku õiguse raames teine

  esimeses siseriikliku
  lepinguõiguse režiim

  režiimis, vaid luues teise lepinguõiguse režiimi
  selle reguleerimisalasse kuuluvate lepingute jaoks. Nimetatud

  Otseselt kohaldatav
  teine
  režiim peaks olema liikmesriikide territooriumil kohaldatava õiguskorra lahutamatu osa. Kõnealuse õiguskorra raames tuleks esimese siseriikliku
  lepinguõiguse režiim

  režiimi asemel kohaldada Euroopa ühist müügiõigust sedavõrd kuivõrd selle reguleerimisala seda võimaldab ning kui lepingupooled on sõlminud selleks kehtiva kokkuleppe. See
  peaks olema kõikjal liidus ühesugune ja kehtima kõrvuti juba olemasoleva siseriikliku lepinguõigusega. Euroopa ühise müügiõiguse norme tuleks piiriülese lepingu puhul kohaldada vabatahtlikult, lepingupoolte selgelt väljendatud kokkuleppel. [ME 2] |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega sätestatakse
  kauglepinguid ja eriti internetilepinguid puudutav
  Euroopa ühise müügiõiguse normistik. Sellega ühtlustatakse liikmesriikide lepinguõigus tegemata muudatusi kehtivas siseriiklikus lepinguõiguses, selle asemel luuakse iga liikmesriigi siseriikliku õiguse raames teine

  esimeses siseriikliku
  lepinguõiguse režiim

  režiimis, vaid luues teise lepinguõiguse režiimi
  selle reguleerimisalasse kuuluvate lepingute jaoks. Nimetatud

  Otseselt kohaldatav
  teine
  režiim peaks olema liikmesriikide territooriumil kohaldatava õiguskorra lahutamatu osa. Kõnealuse õiguskorra raames tuleks esimese siseriikliku
  lepinguõiguse režiim

  režiimi asemel kohaldada Euroopa ühist müügiõigust sedavõrd kuivõrd selle reguleerimisala seda võimaldab ning kui lepingupooled on sõlminud selleks kehtiva kokkuleppe. See
  peaks olema kõikjal liidus ühesugune ja kehtima kõrvuti juba olemasoleva siseriikliku lepinguõigusega. Euroopa ühise müügiõiguse norme tuleks piiriülese lepingu puhul kohaldada vabatahtlikult, lepingupoolte selgelt väljendatud kokkuleppel. [ME 2]

| (10) | Kokkulepe Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kohta peaks olema valik, mis tehakse vastavalt siseriiklikule õigusele

  õiguskorrale
  , mida kohaldatakse

  peetakse
  määruse (EÜ) nr 593/2008 või lepingueelsete teavitamiskohustuste suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 864/2007 (4)

  kohaldatavaks õiguseks
  või mõne muu asjaomase rahvusvahelise eraõiguse normi kohaselt. Kokkulepe Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kohta
  tuleneb kahe erineva režiimi vahel valimisest sama siseriikliku õiguskorra raames. See
  ei peaks seetõttu tähendama kohaldatava õiguse

  tähenda kahe siseriikliku õiguskorra vahel
  valimist kollisiooninormide tähenduses ega piirama

  tohiks piirata
  nende kohaldamist ning seda ei tohi

  tohiks
  sellega segamini ajada. Käesolev määrus ei mõjuta seetõttu ühtegi olemasolevat rahvusvahelise eraõiguse normi
  , nagu neid, mis sisalduvad määruses (EÜ) nr 593/2008
  . [ME 3] |
| --- | --- |

(10)

Kokkulepe Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kohta peaks olema valik, mis tehakse vastavalt siseriiklikule õigusele

  õiguskorrale
  , mida kohaldatakse

  peetakse
  määruse (EÜ) nr 593/2008 või lepingueelsete teavitamiskohustuste suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 864/2007 (4)

  kohaldatavaks õiguseks
  või mõne muu asjaomase rahvusvahelise eraõiguse normi kohaselt. Kokkulepe Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kohta
  tuleneb kahe erineva režiimi vahel valimisest sama siseriikliku õiguskorra raames. See
  ei peaks seetõttu tähendama kohaldatava õiguse

  tähenda kahe siseriikliku õiguskorra vahel
  valimist kollisiooninormide tähenduses ega piirama

  tohiks piirata
  nende kohaldamist ning seda ei tohi

  tohiks
  sellega segamini ajada. Käesolev määrus ei mõjuta seetõttu ühtegi olemasolevat rahvusvahelise eraõiguse normi
  , nagu neid, mis sisalduvad määruses (EÜ) nr 593/2008
  . [ME 3]

| (11) | Euroopa ühise müügiõiguse normistik peaks sisaldama täielikult ühtlustatud

  kõikehõlmavaid ühtseid
  kohustuslikke tarbijakaitse norme. Kooskõlas aluslepingu artikli 114 lõikega 3 tuleks nende normidega tagada tarbijakaitse kõrge tase, et suurendada tarbijate usaldust Euroopa ühise müügiõiguse normistiku vastu ning pakkuda neile võimalust sõlmida ühise müügiõiguse normidel põhinevaid piiriüleseid lepinguid. Kõnealuste normidega tuleks säilitada liidu tarbijakaitseõiguse kohaselt tarbijale pakutava kaitse tase või seda veelgi tõsta.
  Käesoleva määruse vastuvõtmisega ei tohiks välistada tarbijaõiguste direktiivi läbivaatamist eesmärgiga kõrgel tasemel täielikult ühtlustada tarbijakaitse liikmesriikides. [ME 4] |
| --- | --- |

(11)

Euroopa ühise müügiõiguse normistik peaks sisaldama täielikult ühtlustatud

  kõikehõlmavaid ühtseid
  kohustuslikke tarbijakaitse norme. Kooskõlas aluslepingu artikli 114 lõikega 3 tuleks nende normidega tagada tarbijakaitse kõrge tase, et suurendada tarbijate usaldust Euroopa ühise müügiõiguse normistiku vastu ning pakkuda neile võimalust sõlmida ühise müügiõiguse normidel põhinevaid piiriüleseid lepinguid. Kõnealuste normidega tuleks säilitada liidu tarbijakaitseõiguse kohaselt tarbijale pakutava kaitse tase või seda veelgi tõsta.
  Käesoleva määruse vastuvõtmisega ei tohiks välistada tarbijaõiguste direktiivi läbivaatamist eesmärgiga kõrgel tasemel täielikult ühtlustada tarbijakaitse liikmesriikides. [ME 4]

| (11a) | Tarbija määratlus peaks hõlmama füüsilisi isikuid, kes tegutsevad väljaspool oma kaubandus-, majandus-, ametialast või kutsetegevust. Kui aga leping on sõlmitud eesmärkidel, mis on osaliselt seotud isiku kaubandustegevusega ja osaliselt mitte (kahesuguse eesmärgiga lepingud) ning kaubanduslik eesmärk on piiratud ega ole lepingu kontekstis domineeriv, tuleks ka antud isikut lugeda tarbijaks. Selleks et määrata kindlaks, kas füüsiline isik tegutseb täielikult või osaliselt eesmärgil, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, ametialase või kutsetegevusega, tuleks arvesse võtta seda, kuidas isik lepingupartneri suhtes tegutseb. [ME 5] |
| --- | --- |

(11a)

Tarbija määratlus peaks hõlmama füüsilisi isikuid, kes tegutsevad väljaspool oma kaubandus-, majandus-, ametialast või kutsetegevust. Kui aga leping on sõlmitud eesmärkidel, mis on osaliselt seotud isiku kaubandustegevusega ja osaliselt mitte (kahesuguse eesmärgiga lepingud) ning kaubanduslik eesmärk on piiratud ega ole lepingu kontekstis domineeriv, tuleks ka antud isikut lugeda tarbijaks. Selleks et määrata kindlaks, kas füüsiline isik tegutseb täielikult või osaliselt eesmärgil, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, ametialase või kutsetegevusega, tuleks arvesse võtta seda, kuidas isik lepingupartneri suhtes tegutseb. [ME 5]

| (12) | Kui Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kohta on sõlmitud kehtiv kokkulepe, tuleks selle reguleerimisalasse jäävate küsimuste suhtes kohaldada ainult Euroopa ühise müügiõiguse normistikku.
  Kuna Euroopa ühise müügiõiguse normistik sisaldab täielikult ühtlustatud

  kõikehõlmavaid ühtseid
  kohustuslikke tarbijakaitse norme, ei ole juhul, kui pooled otsustavad kasutada Euroopa ühise müügiõiguse normistikku, kõnealuses valdkonnas erinevusi liikmesriikide õiguses. Seega ei oma määruse (EÜ) nr 593/2008 artikli 6 lõige 2, mille kohaselt tarbijakaitse tase erineb liikmesriigiti, praktilist tähtsust Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste korral
  , sest tegemist oleks kahe identse teise lepinguõiguse režiimi kohustuslike sätete võrdlemisega
  . [ME 6] |
| --- | --- |

(12)

Kui Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kohta on sõlmitud kehtiv kokkulepe, tuleks selle reguleerimisalasse jäävate küsimuste suhtes kohaldada ainult Euroopa ühise müügiõiguse normistikku.
  Kuna Euroopa ühise müügiõiguse normistik sisaldab täielikult ühtlustatud

  kõikehõlmavaid ühtseid
  kohustuslikke tarbijakaitse norme, ei ole juhul, kui pooled otsustavad kasutada Euroopa ühise müügiõiguse normistikku, kõnealuses valdkonnas erinevusi liikmesriikide õiguses. Seega ei oma määruse (EÜ) nr 593/2008 artikli 6 lõige 2, mille kohaselt tarbijakaitse tase erineb liikmesriigiti, praktilist tähtsust Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste korral
  , sest tegemist oleks kahe identse teise lepinguõiguse režiimi kohustuslike sätete võrdlemisega
  . [ME 6]

| (13) | Euroopa ühise müügiõiguse normistikku peaks olema võimalik kohaldada piiriüleste lepingute korral, sest just kõnealuses valdkonnas põhjustavad erinevused liikmesriikide õiguses keerukaid olukordi ja lisakulusid ning sunnivad pooli lepingu sõlmimisest loobuma
  , ning kuna kaugmüügil ja eriti internetikaubandusel on suur potentsiaal
  . Seda, kas tegemist on piiriülese lepinguga, tuleks ettevõtjatevahelise lepingu korral otsustada poolte peamisest tegevuskohast lähtuvalt. Ettevõtja ja tarbija vahelise lepingu korral tuleks lugeda piiriülesuse nõue täidetuks juhul, kui tarbija esitatud üldine aadress, kauba kättetoimetamise aadress või tarbija esitatud arve saatmise aadress asub küll liikmesriigis, kuid väljaspool kaupleja peamise tegevuskoha asukohaks olevat liikmesriiki. [ME 7] |
| --- | --- |

(13)

Euroopa ühise müügiõiguse normistikku peaks olema võimalik kohaldada piiriüleste lepingute korral, sest just kõnealuses valdkonnas põhjustavad erinevused liikmesriikide õiguses keerukaid olukordi ja lisakulusid ning sunnivad pooli lepingu sõlmimisest loobuma
  , ning kuna kaugmüügil ja eriti internetikaubandusel on suur potentsiaal
  . Seda, kas tegemist on piiriülese lepinguga, tuleks ettevõtjatevahelise lepingu korral otsustada poolte peamisest tegevuskohast lähtuvalt. Ettevõtja ja tarbija vahelise lepingu korral tuleks lugeda piiriülesuse nõue täidetuks juhul, kui tarbija esitatud üldine aadress, kauba kättetoimetamise aadress või tarbija esitatud arve saatmise aadress asub küll liikmesriigis, kuid väljaspool kaupleja peamise tegevuskoha asukohaks olevat liikmesriiki. [ME 7]

| (14) | Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamist ei tohiks piirata ainult liikmesriikidega seotud piiriüleste olukordadega, vaid seda peaks saama kohaldada ka kaubanduse lihtsustamiseks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel. Kui üks lepingupool on kolmanda riigi tarbija, tuleks Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kokkuleppe suhtes, mis tähendab kolmanda riigi tarbija jaoks välisriigi õiguse valimist, kohaldada asjaomaseid rahvusvahelise eraõiguse norme. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamist ei tohiks piirata ainult liikmesriikidega seotud piiriüleste olukordadega, vaid seda peaks saama kohaldada ka kaubanduse lihtsustamiseks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel. Kui üks lepingupool on kolmanda riigi tarbija, tuleks Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kokkuleppe suhtes, mis tähendab kolmanda riigi tarbija jaoks välisriigi õiguse valimist, kohaldada asjaomaseid rahvusvahelise eraõiguse norme.

| (15) | Kauplejad, kes teevad nii riigisiseseid kui ka piiriüleseid kaubandustehinguid, võivad samuti pidada kasulikuks ühe ja sama ühtlustatud lepingu kasutamist kõikide oma tehingute suhtes. Liikmesriikidel peaks seetõttu olema vabadus otsustada, et pooled võivad kasutada Euroopa ühise müügiõiguse normistikku ka riigisiseste tehingute puhul. |
| --- | --- |

(15)

Kauplejad, kes teevad nii riigisiseseid kui ka piiriüleseid kaubandustehinguid, võivad samuti pidada kasulikuks ühe ja sama ühtlustatud lepingu kasutamist kõikide oma tehingute suhtes. Liikmesriikidel peaks seetõttu olema vabadus otsustada, et pooled võivad kasutada Euroopa ühise müügiõiguse normistikku ka riigisiseste tehingute puhul.

| (16) | Ühist müügiõigust peaks saama kohaldada eelkõige vallasasjade müügi suhtes, kaasa arvatud asjaomase kauba valmistamise ja tootmise suhtes, sest tegemist on majanduslikult tähtsaima lepingu liigiga, millel võiks olla märkimisväärsed võimalused edendada piiriülest kaubandust, eelkõige e-kaubanduse näol. |
| --- | --- |

(16)

Ühist müügiõigust peaks saama kohaldada eelkõige vallasasjade müügi suhtes, kaasa arvatud asjaomase kauba valmistamise ja tootmise suhtes, sest tegemist on majanduslikult tähtsaima lepingu liigiga, millel võiks olla märkimisväärsed võimalused edendada piiriülest kaubandust, eelkõige e-kaubanduse näol.

| (17) | Selleks et kajastada digitaalmajanduse suurenevat tähtsust, peaks Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisala hõlmama ka digitaalse infosisu üleandmise lepinguid. Digitaalse infosisu üleandmine selle salvestamiseks, töötlemiseks või kasutamiseks ja korduvkasutamiseks, nagu näiteks muusika allalaadimine, areneb kiiresti ja sellel on tulevikus suured kasvuvõimalused, kuid nimetatud valdkonnas esineb endiselt märkimisväärseid õiguslikke erinevusi ja ebakindlust. Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisala peaks seetõttu hõlmama digitaalse infosisu üleandmist sõltumata sellest, kas digitaalne infosisu antakse üle füüsilisel andmekandjal või mitte. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et kajastada digitaalmajanduse suurenevat tähtsust, peaks Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisala hõlmama ka digitaalse infosisu üleandmise lepinguid. Digitaalse infosisu üleandmine selle salvestamiseks, töötlemiseks või kasutamiseks ja korduvkasutamiseks, nagu näiteks muusika allalaadimine, areneb kiiresti ja sellel on tulevikus suured kasvuvõimalused, kuid nimetatud valdkonnas esineb endiselt märkimisväärseid õiguslikke erinevusi ja ebakindlust. Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisala peaks seetõttu hõlmama digitaalse infosisu üleandmist sõltumata sellest, kas digitaalne infosisu antakse üle füüsilisel andmekandjal või mitte.

| (17a) | Väga kiiresti areneb pilvandmetöötlus, mis on suure kasvupotentsiaaliga. Euroopa ühise müügiõigusega sätestatakse ühtne eeskirjade kogum, mis on kohandatud kaugmüügiga, eriti digitaalse infosisu ja sellega seotud teenuste pakkumisega internetis. Neid eeskirju peaks olema võimalik kohaldada ka siis, kui digitaalset infosisu või sellega seotud teenuseid pakutakse pilve kasutades, eriti siis, kui digitaalset infosisu saab alla laadida müüja pilvelt või talletada ajutiselt pakkuja pilvel. [ME 8] |
| --- | --- |

(17a)

Väga kiiresti areneb pilvandmetöötlus, mis on suure kasvupotentsiaaliga. Euroopa ühise müügiõigusega sätestatakse ühtne eeskirjade kogum, mis on kohandatud kaugmüügiga, eriti digitaalse infosisu ja sellega seotud teenuste pakkumisega internetis. Neid eeskirju peaks olema võimalik kohaldada ka siis, kui digitaalset infosisu või sellega seotud teenuseid pakutakse pilve kasutades, eriti siis, kui digitaalset infosisu saab alla laadida müüja pilvelt või talletada ajutiselt pakkuja pilvel. [ME 8]

| (18) | Digitaalset infosisu ei anta sageli üle tasu eest, vaid koos eraldi makstud kaupade ja teenustega, millega kaasneb mitterahaline tasu, nagu juurdepääsu andmine isikuandmetele, või turundusstrateegia raames tasuta, kuna eeldatakse, et tarbija ostab hiljem täiendavat digitaalset infosisu või asjaomaseid keerukamaid tooteid. Võttes arvesse seda eripärast turustruktuuri ja asjaolu, et digitaalse infosisu puudused võivad kahjustada tarbija majanduslikke huve sõltumata üleandmise tingimustest, ei tohiks Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise võimalus sõltuda sellest, kas digitaalse infosisu eest on makstud.
  Sellistel juhtudel peaksid ostja õiguskaitsevahendid hõlmama vaid kahju hüvitamist. Teiselt poolt peaks ostjal olema võimalus kasutada kõiki õiguskaitsevahendeid, välja arvatud hinnaalandust, isegi kui ta ei ole kohustatud digitaalse infosisu eest tasuma, tingimusel et tema vastutasu, nagu antud isikuandmed või muu vara, mis on kauba üleandjale väärtuslik, vastab müügihinna tasumisele, kuna sellisel juhul ei edastata tegelikult digitaalset infosisu tasuta. [ME 9] |
| --- | --- |

(18)

Digitaalset infosisu ei anta sageli üle tasu eest, vaid koos eraldi makstud kaupade ja teenustega, millega kaasneb mitterahaline tasu, nagu juurdepääsu andmine isikuandmetele, või turundusstrateegia raames tasuta, kuna eeldatakse, et tarbija ostab hiljem täiendavat digitaalset infosisu või asjaomaseid keerukamaid tooteid. Võttes arvesse seda eripärast turustruktuuri ja asjaolu, et digitaalse infosisu puudused võivad kahjustada tarbija majanduslikke huve sõltumata üleandmise tingimustest, ei tohiks Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise võimalus sõltuda sellest, kas digitaalse infosisu eest on makstud.
  Sellistel juhtudel peaksid ostja õiguskaitsevahendid hõlmama vaid kahju hüvitamist. Teiselt poolt peaks ostjal olema võimalus kasutada kõiki õiguskaitsevahendeid, välja arvatud hinnaalandust, isegi kui ta ei ole kohustatud digitaalse infosisu eest tasuma, tingimusel et tema vastutasu, nagu antud isikuandmed või muu vara, mis on kauba üleandjale väärtuslik, vastab müügihinna tasumisele, kuna sellisel juhul ei edastata tegelikult digitaalset infosisu tasuta. [ME 9]

| (19) | Selleks et Euroopa ühise müügiõiguse normistiku lisaväärtus oleks võimalikult suur, peaksid selle reguleerimisalasse kuuluma ka teatavad müüja pakutavad teenused, mis on otseselt või tihedalt seotud Euroopa ühise müügiõiguse normistiku alusel müüdud teatavate kaupade või digitaalse infosisuga ning mille suhtes praktikas sageli kohaldatakse samal ajal sama või seotud lepingut, eelkõige kuuluvad selliste teenuste hulka kaupade või digitaalse infosisu parandamine, hooldus või paigaldamine
  või digitaalse infosisu ajutine talletamine pakkuja pilvel
  . [ME 10] |
| --- | --- |

(19)

Selleks et Euroopa ühise müügiõiguse normistiku lisaväärtus oleks võimalikult suur, peaksid selle reguleerimisalasse kuuluma ka teatavad müüja pakutavad teenused, mis on otseselt või tihedalt seotud Euroopa ühise müügiõiguse normistiku alusel müüdud teatavate kaupade või digitaalse infosisuga ning mille suhtes praktikas sageli kohaldatakse samal ajal sama või seotud lepingut, eelkõige kuuluvad selliste teenuste hulka kaupade või digitaalse infosisu parandamine, hooldus või paigaldamine
  või digitaalse infosisu ajutine talletamine pakkuja pilvel
  . [ME 10]

| (19a) | Euroopa ühise müügiõiguse normistikku võib kohaldada ka lepingu suhtes, mis on seotud samade lepingupoolte teise lepinguga, mis ei ole müügileping, lepingu suhtes, mis käsitleb digitaalse infosisu üleandmist või sellega seotud teenuste lepingu suhtes. Seotud lepingut peaks reguleerima asjaomase liikmesriigi õigus, mida kohaldatakse asjakohase rahvusvahelise eraõiguse normi alusel. Euroopa ühise müügiõiguse normistikku võib kohaldada ka lepingute suhtes, mis sisaldavad sätteid, mis ei ole seotud kauba müügi, digitaalse infosisu üleandmise või seotud lepingutega, tingimusel et neid elemente ja nende hinda saab jagada osadeks. [ME 11] |
| --- | --- |

(19a)

Euroopa ühise müügiõiguse normistikku võib kohaldada ka lepingu suhtes, mis on seotud samade lepingupoolte teise lepinguga, mis ei ole müügileping, lepingu suhtes, mis käsitleb digitaalse infosisu üleandmist või sellega seotud teenuste lepingu suhtes. Seotud lepingut peaks reguleerima asjaomase liikmesriigi õigus, mida kohaldatakse asjakohase rahvusvahelise eraõiguse normi alusel. Euroopa ühise müügiõiguse normistikku võib kohaldada ka lepingute suhtes, mis sisaldavad sätteid, mis ei ole seotud kauba müügi, digitaalse infosisu üleandmise või seotud lepingutega, tingimusel et neid elemente ja nende hinda saab jagada osadeks. [ME 11]

| (20) | Euroopa ühise müügiõiguse normistik ei tohiks hõlmata seotud lepinguid, mille kohaselt ostja saab kaupu kolmandalt isikult või talle osutab teenust kolmas isik. See ei oleks asjakohane, sest lepingupoolte vaheline kokkulepe Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kohta ei hõlma kõnealust kolmandat isikut. Seotud lepingut kolmanda isikuga peaks reguleerima asjaomase liikmesriigi õigus, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 593/2008 või määruse (EÜ) nr 864/2007 või mõne muu rahvusvahelise eraõiguse normi kohaselt. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa ühise müügiõiguse normistik ei tohiks hõlmata seotud lepinguid, mille kohaselt ostja saab kaupu kolmandalt isikult või talle osutab teenust kolmas isik. See ei oleks asjakohane, sest lepingupoolte vaheline kokkulepe Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kohta ei hõlma kõnealust kolmandat isikut. Seotud lepingut kolmanda isikuga peaks reguleerima asjaomase liikmesriigi õigus, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 593/2008 või määruse (EÜ) nr 864/2007 või mõne muu rahvusvahelise eraõiguse normi kohaselt.

| (21) | Selleks et lahendada olemasolevad turu- ja konkurentsiprobleemid sihipäraselt ja proportsionaalselt, peaksid Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisalasse kuuluma isikud, kes on praegu sunnitud loobuma äritegevusest välisriigis liikmesriikide lepinguõiguse erinevuste tõttu, millel on piiriülesele kaubandusele märkimisväärne ebasoodne mõju. Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisala peaks seetõttu hõlmama kõiki ettevõtja ja tarbija vahelisi tehinguid ning kauplejatevahelisi lepinguid, kui vähemalt üks pooltest on väike- või keskmise suurusega ettevõtja vastavalt komisjoni soovitusele 2003/361/EÜ (5). See ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust võtta vastu õigusakte, millega lubatakse pooltel kohaldada Euroopa ühise müügiõiguse normistikku ka selliste kauplejate vaheliste lepingute suhtes, kellest kumbki ei ole väike- või keskmise suurusega ettevõtja. Ettevõtjatevaheliste tehingute puhul kehtib aga igal juhul lepinguvabadus ja kauplejad võivad lepingutingimuste koostamisel Euroopa ühise müügiõiguse normistikku eeskujuna kasutada. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et lahendada olemasolevad turu- ja konkurentsiprobleemid sihipäraselt ja proportsionaalselt, peaksid Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisalasse kuuluma isikud, kes on praegu sunnitud loobuma äritegevusest välisriigis liikmesriikide lepinguõiguse erinevuste tõttu, millel on piiriülesele kaubandusele märkimisväärne ebasoodne mõju. Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisala peaks seetõttu hõlmama kõiki ettevõtja ja tarbija vahelisi tehinguid ning kauplejatevahelisi lepinguid, kui vähemalt üks pooltest on väike- või keskmise suurusega ettevõtja vastavalt komisjoni soovitusele 2003/361/EÜ (5). See ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust võtta vastu õigusakte, millega lubatakse pooltel kohaldada Euroopa ühise müügiõiguse normistikku ka selliste kauplejate vaheliste lepingute suhtes, kellest kumbki ei ole väike- või keskmise suurusega ettevõtja. Ettevõtjatevaheliste tehingute puhul kehtib aga igal juhul lepinguvabadus ja kauplejad võivad lepingutingimuste koostamisel Euroopa ühise müügiõiguse normistikku eeskujuna kasutada.

| (22) | Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamiseks lepingu suhtes
  Euroopa ühise müügiõiguse kasutamise kohta
  peavad lepingupooled selles kokku leppima. Kõnealuse kokkuleppe suhtes tuleks ettevõtja ja tarbija vahelise tehingu korral kohaldada rangeid nõudeid. Kuna praktikas teeb ettepaneku Euroopa ühise müügiõiguse kohaldamiseks enamasti kaupleja, peab tarbija olema täiesti teadlik asjaolust, et lepitakse kokku kehtivatest siseriiklikest õigusnormidest erinevate normide kohaldamises. Tarbija nõusolek Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamiseks peaks seetõttu olema lubatav ainult sõnaselge avalduse vormis, mille ta teeb eraldi avaldusest, millega ta väljendab nõusolekut leping sõlmida. Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamist ei tohiks olla võimalik pakkuda sõlmitava lepingu tingimusena, eelkõige osana kaupleja tüüptingimustest. Kaupleja peaks esitama tarbijale kinnituse Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kokkuleppe kohta püsival andmekandjal. [ME 12] |
| --- | --- |

(22)

Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamiseks lepingu suhtes
  Euroopa ühise müügiõiguse kasutamise kohta
  peavad lepingupooled selles kokku leppima. Kõnealuse kokkuleppe suhtes tuleks ettevõtja ja tarbija vahelise tehingu korral kohaldada rangeid nõudeid. Kuna praktikas teeb ettepaneku Euroopa ühise müügiõiguse kohaldamiseks enamasti kaupleja, peab tarbija olema täiesti teadlik asjaolust, et lepitakse kokku kehtivatest siseriiklikest õigusnormidest erinevate normide kohaldamises. Tarbija nõusolek Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamiseks peaks seetõttu olema lubatav ainult sõnaselge avalduse vormis, mille ta teeb eraldi avaldusest, millega ta väljendab nõusolekut leping sõlmida. Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamist ei tohiks olla võimalik pakkuda sõlmitava lepingu tingimusena, eelkõige osana kaupleja tüüptingimustest. Kaupleja peaks esitama tarbijale kinnituse Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kokkuleppe kohta püsival andmekandjal. [ME 12]

| (23) | Tarbija nõusolek Euroopa ühise müügiõiguse kohaldamiseks peaks olema tema teadlik ja teavitatud valik. Kaupleja peaks juhtima tarbija tähelepanu kavatsusele kohaldada Euroopa ühise müügiõiguse normistikku ning andma tarbijale teavet selle olemuse ja olulisemate põhimõtete kohta. Selleks et seda ülesannet kaupleja jaoks lihtsustada, seejuures tarbetut halduskoormust vältides, ning tagada, et tarbijale esitatava teabe hulk ja sisu oleksid ühetaolised, peaks kaupleja tarbijale edastama käesoleva määrusega ettenähtud teabelehe, mis on kättesaadav kõigis liidu ametlikes keeltes. Kui tarbijale ei ole võimalik teabelehte edastada, näiteks telefonivestluse ajal, või juhul, kui kaupleja on jätnud teabelehe esitamata, ei tohiks kokkulepe Euroopa ühise müügiõiguse kohaldamise kohta olla tarbija jaoks siduv enne, kui tarbija on saanud kokkuleppe kinnitusega teabelehe ja väljendanud oma nõusolekut. |
| --- | --- |

(23)

Tarbija nõusolek Euroopa ühise müügiõiguse kohaldamiseks peaks olema tema teadlik ja teavitatud valik. Kaupleja peaks juhtima tarbija tähelepanu kavatsusele kohaldada Euroopa ühise müügiõiguse normistikku ning andma tarbijale teavet selle olemuse ja olulisemate põhimõtete kohta. Selleks et seda ülesannet kaupleja jaoks lihtsustada, seejuures tarbetut halduskoormust vältides, ning tagada, et tarbijale esitatava teabe hulk ja sisu oleksid ühetaolised, peaks kaupleja tarbijale edastama käesoleva määrusega ettenähtud teabelehe, mis on kättesaadav kõigis liidu ametlikes keeltes. Kui tarbijale ei ole võimalik teabelehte edastada, näiteks telefonivestluse ajal, või juhul, kui kaupleja on jätnud teabelehe esitamata, ei tohiks kokkulepe Euroopa ühise müügiõiguse kohaldamise kohta olla tarbija jaoks siduv enne, kui tarbija on saanud kokkuleppe kinnitusega teabelehe ja väljendanud oma nõusolekut.

| (23a) | Kui pooltevaheline leping Euroopa ühise müügiõiguse kasutamise kohta on tühine või kui ei ole täidetud teabelehe esitamise nõudeid, tuleks küsimused selle kohta, kas leping on sõlmitud ning millistel tingimustel on seda tehtud, lahendada selle riigi õigusaktide kohaselt, mida kohaldatakse asjakohase rahvusvahelise eraõiguse normi alusel. [ME 13] |
| --- | --- |

(23a)

Kui pooltevaheline leping Euroopa ühise müügiõiguse kasutamise kohta on tühine või kui ei ole täidetud teabelehe esitamise nõudeid, tuleks küsimused selle kohta, kas leping on sõlmitud ning millistel tingimustel on seda tehtud, lahendada selle riigi õigusaktide kohaselt, mida kohaldatakse asjakohase rahvusvahelise eraõiguse normi alusel. [ME 13]

| (24) | Selleks et vältida Euroopa ühise müügiõiguse normistiku teatavate elementide valikulist kohaldamist, mis võiks rikkuda poolte õiguste ja kohustuste tasakaalu ning ebasoodsalt mõjutada tarbijakaitse taset, peaks valik kohaldada Euroopa ühise müügiõiguse normistikku hõlmama seda õigust tervikuna, mitte selle teatavaid osi. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et vältida Euroopa ühise müügiõiguse normistiku teatavate elementide valikulist kohaldamist, mis võiks rikkuda poolte õiguste ja kohustuste tasakaalu ning ebasoodsalt mõjutada tarbijakaitse taset, peaks valik kohaldada Euroopa ühise müügiõiguse normistikku hõlmama seda õigust tervikuna, mitte selle teatavaid osi.

| (25) | Kui kõnealuse lepingu suhtes kohaldataks muidu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta (CISG), peaks valik kohaldada Euroopa ühise müügiõiguse normistikku ühtlasi tähendama lepingupoolte kokkulepet nimetatud konventsiooni mitte kohaldada. |
| --- | --- |

(25)

Kui kõnealuse lepingu suhtes kohaldataks muidu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta (CISG), peaks valik kohaldada Euroopa ühise müügiõiguse normistikku ühtlasi tähendama lepingupoolte kokkulepet nimetatud konventsiooni mitte kohaldada.

| (26) | Euroopa ühise müügiõiguse normid peaksid hõlmama lepinguõiguse küsimusi, mis on praktilise tähtsusega sätete reguleerimisalasse kuuluvate lepingute, eelkõige internetis sõlmitud lepingute kehtivuse jooksul. Euroopa ühise müügiõiguse normistik peaks seetõttu hõlmama lisaks poolte õigustele ja kohustustele ning õiguskaitsevahenditele ka lepingueelseid teavitamiskohustusi, lepingu sõlmimist käsitlevaid sätteid (sealhulgas vorminõudeid), õigust lepingust taganeda ja selle tagajärgi, lepingu tühisust eksimuse, pettuse, ähvarduse või raskete asjaolude ärakasutamise tõttu ja tühisuse tagajärgi, tõlgendamist, lepingu sisu ja õiguslikke tagajärgi, ebamõistlikult kahjustavate lepingutingimuste hindamist ja tagajärgi, tagasitäitmist lepingu tühistamise või lõpetamise korral ning nõudeõiguse aegumist ja õiguste välistamist. Seetõttu tuleks Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise korral tekkivate kohustuste täitmatajätmise eest ette näha sanktsioonid. |
| --- | --- |

(26)

Euroopa ühise müügiõiguse normid peaksid hõlmama lepinguõiguse küsimusi, mis on praktilise tähtsusega sätete reguleerimisalasse kuuluvate lepingute, eelkõige internetis sõlmitud lepingute kehtivuse jooksul. Euroopa ühise müügiõiguse normistik peaks seetõttu hõlmama lisaks poolte õigustele ja kohustustele ning õiguskaitsevahenditele ka lepingueelseid teavitamiskohustusi, lepingu sõlmimist käsitlevaid sätteid (sealhulgas vorminõudeid), õigust lepingust taganeda ja selle tagajärgi, lepingu tühisust eksimuse, pettuse, ähvarduse või raskete asjaolude ärakasutamise tõttu ja tühisuse tagajärgi, tõlgendamist, lepingu sisu ja õiguslikke tagajärgi, ebamõistlikult kahjustavate lepingutingimuste hindamist ja tagajärgi, tagasitäitmist lepingu tühistamise või lõpetamise korral ning nõudeõiguse aegumist ja õiguste välistamist. Seetõttu tuleks Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise korral tekkivate kohustuste täitmatajätmise eest ette näha sanktsioonid.

| (27) | Kõigi lepinguliste ja muude küsimuste suhtes, mida ei käsitleta Euroopa ühise müügiõiguse normistikus, kohaldatakse Euroopa ühise müügiõiguse normistikku mittehõlmavat siseriiklikku õigust, mis on kohaldatav määruse (EÜ) nr 593/2008 või määruse (EÜ) nr 864/2007 või mõne muu asjakohase rahvusvahelise eraõiguse normi kohaselt. Selliste küsimuste hulka kuuluvad õiguslik staatus, teovõime puudumisest, ebaseaduslikkusest või heade kommete vastasusest tulenev lepingu tühisus,
  välja arvatud juhul kui sellise ebaseaduslikkuse või heade kommete vastasuse põhjused on sätestatud Euroopa ühises müügiõiguses,
  lepingu keele kindlaksmääramine, mittediskrimineerimine, esindus, võlgnike ja võlausaldajate paljusus, lepingupoolte muutumine, sealhulgas nõuete loovutamine, tasaarvestus ja lepingute liitmine, asjaõigus, sealhulgas omandiõiguse üleminek, intellektuaalomandiõigus ja deliktiõigus lepinguväliste võlasuhete puhul.
  ning
  küsimus, kas konkureerivad lepingulise ja lepinguvälise vastutusega seotud nõuded võib esitada koos
  . Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks Euroopa ühises müügiõiguses esitada selgelt asjaolud
  ,
  mida sellega reguleeritakse ning mida mitte
  , ei kuulu Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisalasse

  mida sellega reguleeritakse ning mida mitte
  . [ME 14] |
| --- | --- |

(27)

Kõigi lepinguliste ja muude küsimuste suhtes, mida ei käsitleta Euroopa ühise müügiõiguse normistikus, kohaldatakse Euroopa ühise müügiõiguse normistikku mittehõlmavat siseriiklikku õigust, mis on kohaldatav määruse (EÜ) nr 593/2008 või määruse (EÜ) nr 864/2007 või mõne muu asjakohase rahvusvahelise eraõiguse normi kohaselt. Selliste küsimuste hulka kuuluvad õiguslik staatus, teovõime puudumisest, ebaseaduslikkusest või heade kommete vastasusest tulenev lepingu tühisus,
  välja arvatud juhul kui sellise ebaseaduslikkuse või heade kommete vastasuse põhjused on sätestatud Euroopa ühises müügiõiguses,
  lepingu keele kindlaksmääramine, mittediskrimineerimine, esindus, võlgnike ja võlausaldajate paljusus, lepingupoolte muutumine, sealhulgas nõuete loovutamine, tasaarvestus ja lepingute liitmine, asjaõigus, sealhulgas omandiõiguse üleminek, intellektuaalomandiõigus ja deliktiõigus lepinguväliste võlasuhete puhul.
  ning
  küsimus, kas konkureerivad lepingulise ja lepinguvälise vastutusega seotud nõuded võib esitada koos
  . Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks Euroopa ühises müügiõiguses esitada selgelt asjaolud
  ,
  mida sellega reguleeritakse ning mida mitte
  , ei kuulu Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisalasse

  mida sellega reguleeritakse ning mida mitte
  . [ME 14]

| (27a) | Ebaausad kaubandustavad, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/29/EÜ

   (6)

  on Euroopa ühise müügiõiguse alla hõlmatud juhul, kui need langevad kokku ühise lepinguõiguse sätetega, sealhulgas eelkõige nende sätetega, mis käsitlevad ebaausaid kaubandustavasid, mis võivad tuua kaasa lepingu tühistamise eksimuse, pettuse, ähvarduse või raskete asjaolude ärakasutamise tõttu või õiguskaitsevahendite kohaldamisega teavitamiskohustuse rikkumise korral. Need ebaausad kaubandustavad, mis ei lange kokku lepinguõiguse sätetega, peaksid jääma Euroopa ühise müügiõiguse reguleerimisalast välja. [ME 15] |
| --- | --- |

(27a)

Ebaausad kaubandustavad, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/29/EÜ

   (6)

  on Euroopa ühise müügiõiguse alla hõlmatud juhul, kui need langevad kokku ühise lepinguõiguse sätetega, sealhulgas eelkõige nende sätetega, mis käsitlevad ebaausaid kaubandustavasid, mis võivad tuua kaasa lepingu tühistamise eksimuse, pettuse, ähvarduse või raskete asjaolude ärakasutamise tõttu või õiguskaitsevahendite kohaldamisega teavitamiskohustuse rikkumise korral. Need ebaausad kaubandustavad, mis ei lange kokku lepinguõiguse sätetega, peaksid jääma Euroopa ühise müügiõiguse reguleerimisalast välja. [ME 15]

| (28) | Euroopa ühise müügiõiguse normistik ei peaks hõlmama lepinguõiguse reguleerimisalast väljajäävaid küsimusi. Käesolev määrus ei tohiks piirata liidu või liikmesriikide õiguse kohaldamist kõnealuste küsimuste suhtes. Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisalast peaksid välja jääma näiteks tervise- ja keskkonnakaitse eesmärgil kehtestatud teavitamiskohustused. Käesolev määrus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2006/123/EÜ (7) tulenevate teavitamisnõuete täitmist. |
| --- | --- |

(28)

Euroopa ühise müügiõiguse normistik ei peaks hõlmama lepinguõiguse reguleerimisalast väljajäävaid küsimusi. Käesolev määrus ei tohiks piirata liidu või liikmesriikide õiguse kohaldamist kõnealuste küsimuste suhtes. Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisalast peaksid välja jääma näiteks tervise- ja keskkonnakaitse eesmärgil kehtestatud teavitamiskohustused. Käesolev määrus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2006/123/EÜ (7) tulenevate teavitamisnõuete täitmist.

| (29) | Kui Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kohta on sõlmitud kehtiv kokkulepe, tuleks selle reguleerimisalasse jäävate küsimuste suhtes kohaldada ainult Euroopa ühise müügiõiguse normistikku. Euroopa ühise müügiõiguse norme tuleks tõlgendada sõltumatult, kooskõlas liidu õigusaktide tõlgendamise väljakujunenud põhimõtetega. Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisalasse kuuluvad küsimused, mida ei ole seal sõnaselgelt reguleeritud, tuleks lahendada selle põhimõtteid tõlgendades, tuginemata seejuures muudele õigusnormidele. Euroopa ühise müügiõiguse norme tuleks tõlgendada selle aluseks olevatest põhimõtetest ja eesmärkidest ning selle kõikidest sätetest lähtudes. [ME 16] |
| --- | --- |

(29)

Kui Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kohta on sõlmitud kehtiv kokkulepe, tuleks selle reguleerimisalasse jäävate küsimuste suhtes kohaldada ainult Euroopa ühise müügiõiguse normistikku. Euroopa ühise müügiõiguse norme tuleks tõlgendada sõltumatult, kooskõlas liidu õigusaktide tõlgendamise väljakujunenud põhimõtetega. Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisalasse kuuluvad küsimused, mida ei ole seal sõnaselgelt reguleeritud, tuleks lahendada selle põhimõtteid tõlgendades, tuginemata seejuures muudele õigusnormidele. Euroopa ühise müügiõiguse norme tuleks tõlgendada selle aluseks olevatest põhimõtetest ja eesmärkidest ning selle kõikidest sätetest lähtudes. [ME 16]

| (30) | Euroopa ühise müügiõiguse normistiku aluspõhimõtteks peaks olema lepinguvabadus. Poolte sõltumatust tuleks piirata ainult juhul kui ja ulatuses, milles see on hädavajalik, eelkõige tarbijakaitsega seotud põhjustel. Juhul kui selliste piirangute tegemine on vajalik, tuleks selgelt ära märkida asjaomaste normide kohustuslikkus. |
| --- | --- |

(30)

Euroopa ühise müügiõiguse normistiku aluspõhimõtteks peaks olema lepinguvabadus. Poolte sõltumatust tuleks piirata ainult juhul kui ja ulatuses, milles see on hädavajalik, eelkõige tarbijakaitsega seotud põhjustel. Juhul kui selliste piirangute tegemine on vajalik, tuleks selgelt ära märkida asjaomaste normide kohustuslikkus.

| (31) | Pooled peaksid oma koostöös lähtuma hea usu ja ausa kauplemise põhimõttest

  üldpõhimõttest
  . Kuna osa norme kujutab endast hea usu ja ausa kauplemise üldpõhimõtte väljendust eriolukordades, tuleks neid kohaldada üldpõhimõtte asemel. Üldpõhimõtet ei tohiks seetõttu kasutada vahendina, millega muudetakse poolte erinormides sätestatud õigusi ja kohustusi. Hea usu ja ausa kauplemise üldpõhimõttest tulenevad konkreetsed nõuded peaksid muu hulgas sõltuma lepingupoolte eriteadmiste suhtelisest tasemest ning olema seetõttu erinevad ettevõtja ja tarbija ning ettevõtjate vaheliste tehingute korral. Kauplejatevaheliste tehingute korral tuleks olulise asjaoluna arvestada head äritava konkreetses olukorras.
  Hea usu ja ausa kauplemise üldpõhimõttena tuleks normiks seada selline käitumine, millega tagatakse aus, läbipaistev ja õiglane suhe. Kuigi kõnealuse põhimõtte järgimine välistab olukorra, kus lepingupool kasutab ära talle kuuluvat õigust, õiguskaitsevahendit või vastuväidet või et ta neile tugineb, ei tohiks selle põhimõtte järgimine anda õigust üldise kahju hüvitamiseks. Euroopa ühise müügiõiguse normid, mis väljendavad hea usu ja ausa kauplemise üldist põhimõtet, nagu pettuse vältimine või kaudsest lepingutingimusest tuleneva kohustuse rikkumine, võivad anda õiguse nõuda kahju hüvitamist, kuid ainult mõnedel erijuhtudel. [ME 17] |
| --- | --- |

(31)

Pooled peaksid oma koostöös lähtuma hea usu ja ausa kauplemise põhimõttest

  üldpõhimõttest
  . Kuna osa norme kujutab endast hea usu ja ausa kauplemise üldpõhimõtte väljendust eriolukordades, tuleks neid kohaldada üldpõhimõtte asemel. Üldpõhimõtet ei tohiks seetõttu kasutada vahendina, millega muudetakse poolte erinormides sätestatud õigusi ja kohustusi. Hea usu ja ausa kauplemise üldpõhimõttest tulenevad konkreetsed nõuded peaksid muu hulgas sõltuma lepingupoolte eriteadmiste suhtelisest tasemest ning olema seetõttu erinevad ettevõtja ja tarbija ning ettevõtjate vaheliste tehingute korral. Kauplejatevaheliste tehingute korral tuleks olulise asjaoluna arvestada head äritava konkreetses olukorras.
  Hea usu ja ausa kauplemise üldpõhimõttena tuleks normiks seada selline käitumine, millega tagatakse aus, läbipaistev ja õiglane suhe. Kuigi kõnealuse põhimõtte järgimine välistab olukorra, kus lepingupool kasutab ära talle kuuluvat õigust, õiguskaitsevahendit või vastuväidet või et ta neile tugineb, ei tohiks selle põhimõtte järgimine anda õigust üldise kahju hüvitamiseks. Euroopa ühise müügiõiguse normid, mis väljendavad hea usu ja ausa kauplemise üldist põhimõtet, nagu pettuse vältimine või kaudsest lepingutingimusest tuleneva kohustuse rikkumine, võivad anda õiguse nõuda kahju hüvitamist, kuid ainult mõnedel erijuhtudel. [ME 17]

| (32) | Euroopa ühise müügiõiguse normistiku eesmärk peaks olema kehtiva lepingu säilitamine alati, kui see on lepingupoolte õigustatud huve arvestades võimalik ja asjakohane. |
| --- | --- |

(32)

Euroopa ühise müügiõiguse normistiku eesmärk peaks olema kehtiva lepingu säilitamine alati, kui see on lepingupoolte õigustatud huve arvestades võimalik ja asjakohane.

| (33) | Euroopa ühise müügiõiguse normistikus tuleks ette näha tasakaalustatud lahendused, milles võetakse arvesse lepingupoolte õigustatud huve, kui määratakse kindlaks õiguskaitsevahendid lepingujärgsete kohustuste rikkumise korral ja neid ka kasutatakse. Ettevõtja ja tarbija vaheliste lepingute korral peaks õiguskaitsevahendite süsteem peegeldama asjaolu, et kaupade, digitaalse infosisu või teenuste mittevastavuse korral lepingutingimustele vastutab kaupleja. |
| --- | --- |

(33)

Euroopa ühise müügiõiguse normistikus tuleks ette näha tasakaalustatud lahendused, milles võetakse arvesse lepingupoolte õigustatud huve, kui määratakse kindlaks õiguskaitsevahendid lepingujärgsete kohustuste rikkumise korral ja neid ka kasutatakse. Ettevõtja ja tarbija vaheliste lepingute korral peaks õiguskaitsevahendite süsteem peegeldama asjaolu, et kaupade, digitaalse infosisu või teenuste mittevastavuse korral lepingutingimustele vastutab kaupleja.

| (34) | Selleks et suurendada õiguskindlust, muutes Euroopa ühise müügiõiguse normistiku või käesoleva määruse muude sätete tõlgendamist käsitleva Euroopa Liidu Kohtu ja liikmesriikide kohtute kohtupraktika üldsusele kättesaadavaks, peaks komisjon looma asjaomaste jõustunud kohtuotsuste andmebaasi. Selleks et võimaldada komisjonil seda ülesannet täita, peaksid liikmesriigid tagama, et asjaomased liikmesriikide kohtuotsused edastatakse komisjonile kiiresti.
  Tuleks luua andmebaas, millele pääseb kergesti ligi, mis on täiesti süstemaatiline ning mida on lihtne kasutada. Selleks et lahendada probleemid, mis on seotud erinevate lähenemisviisidega kohtuotsustele liidus ning võimaldada andmebaasi tulemuslikku ja kokkuhoidlikku toimimist, tuleks kohtuotsusele lisada standardne kohtuotsuse kokkuvõte. See peaks olema lühike ja selge, seega hõlpsasti mõistetav. Kohtuotsuse kokkuvõte tuleks jagada viieks osaks, milles tuleks esitada edastatava kohtuotsuse põhielemendid, st küsimus ja Euroopa ühise müügiõiguse asjakohane artikkel, asjaolude lühikokkuvõte, peamiste argumentide lühikokkuvõte, otsus ning otsuse põhistus, kus esitatakse selgelt otsustatud põhimõte. [ME 18] |
| --- | --- |

(34)

Selleks et suurendada õiguskindlust, muutes Euroopa ühise müügiõiguse normistiku või käesoleva määruse muude sätete tõlgendamist käsitleva Euroopa Liidu Kohtu ja liikmesriikide kohtute kohtupraktika üldsusele kättesaadavaks, peaks komisjon looma asjaomaste jõustunud kohtuotsuste andmebaasi. Selleks et võimaldada komisjonil seda ülesannet täita, peaksid liikmesriigid tagama, et asjaomased liikmesriikide kohtuotsused edastatakse komisjonile kiiresti.
  Tuleks luua andmebaas, millele pääseb kergesti ligi, mis on täiesti süstemaatiline ning mida on lihtne kasutada. Selleks et lahendada probleemid, mis on seotud erinevate lähenemisviisidega kohtuotsustele liidus ning võimaldada andmebaasi tulemuslikku ja kokkuhoidlikku toimimist, tuleks kohtuotsusele lisada standardne kohtuotsuse kokkuvõte. See peaks olema lühike ja selge, seega hõlpsasti mõistetav. Kohtuotsuse kokkuvõte tuleks jagada viieks osaks, milles tuleks esitada edastatava kohtuotsuse põhielemendid, st küsimus ja Euroopa ühise müügiõiguse asjakohane artikkel, asjaolude lühikokkuvõte, peamiste argumentide lühikokkuvõte, otsus ning otsuse põhistus, kus esitatakse selgelt otsustatud põhimõte. [ME 18]

| (34a) | Euroopa ühise müügiõiguse selgitav osa võiks olla väärtuslik vahend, mille abil selgitada kõnealuseid õigusnorme ja anda nende kohta juhiseid. Selgitavas osas tuleks esitada Euroopa ühise müügiõiguse artiklite selge ja kõikehõlmav tõlgendus, millele tuleks vajaduse korral lisada selgitus artiklite aluseks olevate poliitiliste valikute kohta. Selliste valikute arusaadav selgitamine võimaldaks kohtutel kõigis liikmesriikides Euroopa ühist müügiõigust nõuetekohaselt tõlgendada ja kohaldada ning täita võimalikke õiguslünki. Sellisena aitab selgitav osa saavutada Euroopa ühise müügiõiguse ühtse ja ühetaolise kohaldamise. Komisjon peaks uurima, millised võimalused on sellise selgitava osa esitamiseks. [ME 19] |
| --- | --- |

(34a)

Euroopa ühise müügiõiguse selgitav osa võiks olla väärtuslik vahend, mille abil selgitada kõnealuseid õigusnorme ja anda nende kohta juhiseid. Selgitavas osas tuleks esitada Euroopa ühise müügiõiguse artiklite selge ja kõikehõlmav tõlgendus, millele tuleks vajaduse korral lisada selgitus artiklite aluseks olevate poliitiliste valikute kohta. Selliste valikute arusaadav selgitamine võimaldaks kohtutel kõigis liikmesriikides Euroopa ühist müügiõigust nõuetekohaselt tõlgendada ja kohaldada ning täita võimalikke õiguslünki. Sellisena aitab selgitav osa saavutada Euroopa ühise müügiõiguse ühtse ja ühetaolise kohaldamise. Komisjon peaks uurima, millised võimalused on sellise selgitava osa esitamiseks. [ME 19]

| (34b) | Piiriülese kaubanduse lisatakistuseks on puudulik juurdepääs tulemuslikule ja taskukohasele õiguskaitsemehhanismile. Seetõttu peaksid tarbija ja kaupleja Euroopa ühise müügiõiguse alusel lepingu sõlmimisel kaaluma sellisest lepingust tulenevate vaidluste esitamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/11/EL

   (8)

  artikli 4 lõike 1 punktis h määratletud olemasolevale vaidluste kohtuvälise lahendamise üksusele. See ei tohiks mitte mingil moel mõjutada osapoolte võimalust algatada menetlus pädevates kohtutes, kasutamata kõigepealt alternatiivset vaidluse lahendamise võimalust. [ME 20] |
| --- | --- |

(34b)

Piiriülese kaubanduse lisatakistuseks on puudulik juurdepääs tulemuslikule ja taskukohasele õiguskaitsemehhanismile. Seetõttu peaksid tarbija ja kaupleja Euroopa ühise müügiõiguse alusel lepingu sõlmimisel kaaluma sellisest lepingust tulenevate vaidluste esitamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/11/EL

   (8)

  artikli 4 lõike 1 punktis h määratletud olemasolevale vaidluste kohtuvälise lahendamise üksusele. See ei tohiks mitte mingil moel mõjutada osapoolte võimalust algatada menetlus pädevates kohtutes, kasutamata kõigepealt alternatiivset vaidluse lahendamise võimalust. [ME 20]

| (34c) | Selleks et lihtsustada Euroopa ühise müügiõiguse kasutamist, peaks komisjon töötama välja Euroopa näidislepingu terminid, kasutades selleks töörühma abi, kuhu kuuluvad peamiselt tarbijate ja ettevõtjate esindajad, keda toetavad teadlased ja praktikud. Näidislepingu terminid võiksid kasulikul moel täiendada ühise müügiõiguse normistikku, kirjeldades konkreetse lepingu eripärasid ning võttes arvesse asjaomase kaubandussektori iseärasusi. Terminid peaksid vastama sidusrühmade vajadustele ning lähtuma Euroopa ühise müügiõiguse kasutamisest saadud esialgsetest praktilistest kogemustest. Näidislepingute terminid tuleks teha üldsusele kättesaadavaks, kuna need annavad lisaväärtuse nendele kauplejatele, kes otsustavad sõlmida piiriüleseid lepinguid Euroopa ühist müügiõigust kasutades. Selleks et kõnealused näidislepingu terminid täiendaksid tõhusalt Euroopa ühist müügiõigust, peaks komisjon võimalikult kiiresti tööle hakkama. [ME 21] |
| --- | --- |

(34c)

Selleks et lihtsustada Euroopa ühise müügiõiguse kasutamist, peaks komisjon töötama välja Euroopa näidislepingu terminid, kasutades selleks töörühma abi, kuhu kuuluvad peamiselt tarbijate ja ettevõtjate esindajad, keda toetavad teadlased ja praktikud. Näidislepingu terminid võiksid kasulikul moel täiendada ühise müügiõiguse normistikku, kirjeldades konkreetse lepingu eripärasid ning võttes arvesse asjaomase kaubandussektori iseärasusi. Terminid peaksid vastama sidusrühmade vajadustele ning lähtuma Euroopa ühise müügiõiguse kasutamisest saadud esialgsetest praktilistest kogemustest. Näidislepingute terminid tuleks teha üldsusele kättesaadavaks, kuna need annavad lisaväärtuse nendele kauplejatele, kes otsustavad sõlmida piiriüleseid lepinguid Euroopa ühist müügiõigust kasutades. Selleks et kõnealused näidislepingu terminid täiendaksid tõhusalt Euroopa ühist müügiõigust, peaks komisjon võimalikult kiiresti tööle hakkama. [ME 21]

| (35) | Lisaks on asjakohane vaadata Euroopa ühise müügiõiguse normide ja käesoleva määruse muude sätete toimimine läbi viie aasta pärast alates nende kohaldamise algusest. Läbivaatamisel tuleks muu hulgas arvesse võtta vajadust laiendada määruse reguleerimisala ettevõtjatevaheliste lepingute suhtes

  lisaeeskirjade järele, mis on seotud omandiõiguse säilitamise klausliga
  , digitaalse infosisu turu ja tehnoloogia arengut

  arenguga
  ning võimalikke arengusuundi

  võimalike arengusuundadega
  EL-i õiguses.
  Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka sellele, kas piirdumine kauglepingute ja eelkõige internetis sõlmitud lepingutega on endiselt asjakohane või oleks teostatav laiem reguleerimisala, mis hõlmaks ka äriruumides sõlmitavaid lepinguid. [ME 22] |
| --- | --- |

(35)

Lisaks on asjakohane vaadata Euroopa ühise müügiõiguse normide ja käesoleva määruse muude sätete toimimine läbi viie aasta pärast alates nende kohaldamise algusest. Läbivaatamisel tuleks muu hulgas arvesse võtta vajadust laiendada määruse reguleerimisala ettevõtjatevaheliste lepingute suhtes

  lisaeeskirjade järele, mis on seotud omandiõiguse säilitamise klausliga
  , digitaalse infosisu turu ja tehnoloogia arengut

  arenguga
  ning võimalikke arengusuundi

  võimalike arengusuundadega
  EL-i õiguses.
  Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka sellele, kas piirdumine kauglepingute ja eelkõige internetis sõlmitud lepingutega on endiselt asjakohane või oleks teostatav laiem reguleerimisala, mis hõlmaks ka äriruumides sõlmitavaid lepinguid. [ME 22]

| (36) | Kuna liikmesriigid ei suuda piisavalt saavutada käesoleva määruse eesmärki ehk siis aidata kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, muutes kättesaadavaks ühtsed lepinguõiguse normid, mida saab kohaldada piiriüleste tehingute suhtes kõikjal liidus, ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(36)

Kuna liikmesriigid ei suuda piisavalt saavutada käesoleva määruse eesmärki ehk siis aidata kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, muutes kättesaadavaks ühtsed lepinguõiguse normid, mida saab kohaldada piiriüleste tehingute suhtes kõikjal liidus, ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (37) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artikleid 16, 38 ja 47, |
| --- | --- |

(37)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artikleid 16, 38 ja 47,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Sisukord

   (*1)

[ME 23]

I jaotis

Üldsätted [ME 24]

Osa -I: Õigusakti kohaldamine [ME 25]

Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisese

1.   Käesoleva määruse eesmärk on parandada siseturu rajamise ja toimimise tingimusi, muutes
  iga liikmesriigi õiguskorra raames
  kättesaadavaks ühtsed lepinguõiguse normid, mis on esitatud II jaotises (edaspidi „Euroopa ühise müügiõiguse normistik“). Neid norme võib kohaldada piiriüleste tehingute tegemisel kauba müügiks, digitaalse infosisu üleandmiseks ja seotud teenuste osutamiseks
  kaugtehinguna, eriti internetis
  , kui lepingupooled selles kokku lepivad. [ME 26]

2.   Käesolev määrus võimaldab kauplejatel
  , eriti väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEd)
  lähtuda ühistest normidest ja kasutada kõigi piiriüleste tehingute puhul samu lepingutingimusi, vähendades mittevajalikke kulusid ning tagades samal ajal kõrge õiguskindluse taseme. [ME 27]

3.   Kauplejate ja tarbijate vaheliste lepingutega seoses sisaldab käesolev määrus ulatuslikku tarbijakaitse normide kogumit, et tagada tarbijate kõrgetasemeline kaitse, suurendada tarbijate kindlustunnet siseturul ja julgustada neid piiriüleselt oste tegema.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „leping“ – kokkulepe, millest tekivad kohustused või muud õiguslikud tagajärjed; |
| --- | --- |

a)

„leping“ – kokkulepe, millest tekivad kohustused või muud õiguslikud tagajärjed;

| b) | „hea usu ja ausa kauplemise põhimõte“ – käitumine viisil, mida iseloomustab ausus, avatus ja asjaomase tehingu või võlasuhte teise poole huvide arvesse võtmine;
  [ME 28] |
| --- | --- |

b)

„hea usu ja ausa kauplemise põhimõte“ – käitumine viisil, mida iseloomustab ausus, avatus ja asjaomase tehingu või võlasuhte teise poole huvide arvesse võtmine;
  [ME 28]

| c) | „kahju“ – varaline kahju ja mittevaraline kahju, mis hõlmab kahjustatud isiku valu ja kannatusi, kuid ei hõlma mittevaralist kahju elukvaliteedi halvenemise ja heaolu languse näol;
  [ME 29] |
| --- | --- |

c)

„kahju“ – varaline kahju ja mittevaraline kahju, mis hõlmab kahjustatud isiku valu ja kannatusi, kuid ei hõlma mittevaralist kahju elukvaliteedi halvenemise ja heaolu languse näol;
  [ME 29]

| d) | „tüüptingimused“ – lepingutingimused, mis on eelnevalt välja töötatud mitmetes eri pooltega tehtavates tehingutes kasutamiseks ja mida lepingupooled ei ole eraldi läbi rääkinud Euroopa ühise müügiõiguse normistiku artikli 7 tähenduses;
  [ME 30] |
| --- | --- |

d)

„tüüptingimused“ – lepingutingimused, mis on eelnevalt välja töötatud mitmetes eri pooltega tehtavates tehingutes kasutamiseks ja mida lepingupooled ei ole eraldi läbi rääkinud Euroopa ühise müügiõiguse normistiku artikli 7 tähenduses;
  [ME 30]

| e) | „kaupleja“ – füüsiline või juriidiline isik,
  olenemata sellest, kas viimane on era- või avalik-õiguslikus omandis,
  kes
  lepingute raames
  tegutseb eesmärgil, mis on seotud tema kaubandus-, majandus-, ametialase või kutsetegevusega; [ME 31] |
| --- | --- |

e)

„kaupleja“ – füüsiline või juriidiline isik,
  olenemata sellest, kas viimane on era- või avalik-õiguslikus omandis,
  kes
  lepingute raames
  tegutseb eesmärgil, mis on seotud tema kaubandus-, majandus-, ametialase või kutsetegevusega; [ME 31]

| f) | „tarbija“ – füüsiline isik, kes tegutseb eesmärgil, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, ametialase või kutsetegevusega;
  kui leping on sõlmitud eesmärkidel, mis on osaliselt seotud isiku kaubandustegevusega ja osaliselt mitte (kahesuguse eesmärgiga lepingud) ning kaubanduslik eesmärk on piiratud ega ole lepingu kontekstis domineeriv, peetakse ka antud isikut tarbijaks; [ME 32] |
| --- | --- |

f)

„tarbija“ – füüsiline isik, kes tegutseb eesmärgil, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, ametialase või kutsetegevusega;
  kui leping on sõlmitud eesmärkidel, mis on osaliselt seotud isiku kaubandustegevusega ja osaliselt mitte (kahesuguse eesmärgiga lepingud) ning kaubanduslik eesmärk on piiratud ega ole lepingu kontekstis domineeriv, peetakse ka antud isikut tarbijaks; [ME 32]

| fa) | „teenuseosutaja“ – kauba või digitaalse infosisu müüja, kes kohustub osutama kliendile kauba või digitaalse infosisuga seotud teenust;

  [ME 33] |
| --- | --- |

fa)

„teenuseosutaja“ – kauba või digitaalse infosisu müüja, kes kohustub osutama kliendile kauba või digitaalse infosisuga seotud teenust;

  [ME 33]

| fb) | „klient“ – isik, kes ostab seotud teenust;

  [ME 34] |
| --- | --- |

fb)

„klient“ – isik, kes ostab seotud teenust;

  [ME 34]

| fc) | „võlausaldaja“ – isik, kellel on õigus nõuda teiselt isikult ehk võlgnikult rahalise või mitterahalise kohustuse täitmist;

  [ME 35] |
| --- | --- |

fc)

„võlausaldaja“ – isik, kellel on õigus nõuda teiselt isikult ehk võlgnikult rahalise või mitterahalise kohustuse täitmist;

  [ME 35]

| fd) | „võlgnik“ – isik, kes peab teise isiku ehk võlausaldaja kasuks täitma rahalise või mitterahalise kohustuse;

  [ME 36] |
| --- | --- |

fd)

„võlgnik“ – isik, kes peab teise isiku ehk võlausaldaja kasuks täitma rahalise või mitterahalise kohustuse;

  [ME 36]

| fe) | „hea usu ja ausa kauplemise põhimõte“ – käitumine viisil, mida iseloomustab ausus, avatus ja võimaluste piires asjaomase tehingu või suhte teise poole huvide arvesse võtmine mõistlikul määral;
  [ME 37] |
| --- | --- |

fe)

„hea usu ja ausa kauplemise põhimõte“ – käitumine viisil, mida iseloomustab ausus, avatus ja võimaluste piires asjaomase tehingu või suhte teise poole huvide arvesse võtmine mõistlikul määral;
  [ME 37]

| ff) | „tüüptingimused“ – lepingutingimused, mis on eelnevalt välja töötatud mitmetes eri pooltega tehtavates tehingutes kasutamiseks ja mida lepingupooled ei ole eraldi läbi rääkinud Euroopa ühise müügiõiguse normistiku artikli 7 tähenduses;

  [ME 38] |
| --- | --- |

ff)

„tüüptingimused“ – lepingutingimused, mis on eelnevalt välja töötatud mitmetes eri pooltega tehtavates tehingutes kasutamiseks ja mida lepingupooled ei ole eraldi läbi rääkinud Euroopa ühise müügiõiguse normistiku artikli 7 tähenduses;

  [ME 38]

| fg) | „kahju“ – varaline kahju ja mittevaraline kahju, mis hõlmab kahjustatud isiku valu ja kannatusi, kuid ei hõlma mittevaralist kahju elukvaliteedi halvenemise ja heaolu languse näol;

  [ME 39] |
| --- | --- |

fg)

„kahju“ – varaline kahju ja mittevaraline kahju, mis hõlmab kahjustatud isiku valu ja kannatusi, kuid ei hõlma mittevaralist kahju elukvaliteedi halvenemise ja heaolu languse näol;

  [ME 39]

| g) | „kahjuhüvitis“ – rahasumma, millele isikul võib olla õigus hüvitisena tekitatud kahju, kehavigastuse või muu kahjuliku tagajärje eest; |
| --- | --- |

g)

„kahjuhüvitis“ – rahasumma, millele isikul võib olla õigus hüvitisena tekitatud kahju, kehavigastuse või muu kahjuliku tagajärje eest;

| ga) | „kohustuslik norm“ – säte, mille kohaldamist pooled ei või välistada, millest nad ei või kõrvale kalduda ja mille toimet nad ei või muuta;

  [ME 40] |
| --- | --- |

ga)

„kohustuslik norm“ – säte, mille kohaldamist pooled ei või välistada, millest nad ei või kõrvale kalduda ja mille toimet nad ei või muuta;

  [ME 40]

| gb) | „kohustus“ – õigussuhte ühe poole kohustus teha teise poole heaks talle võlgnetav tegu ning mille sellisena täitmist on teisel poolel õigus nõuda; [ME 41] |
| --- | --- |

gb)

„kohustus“ – õigussuhte ühe poole kohustus teha teise poole heaks talle võlgnetav tegu ning mille sellisena täitmist on teisel poolel õigus nõuda; [ME 41]

| gc) | „selgelt väljendatud“ – lepingu või avalduse kohta, mis on tehtud teistest avaldustest või lepingutest eraldi aktiivselt ja ühemõtteliselt, sealhulgas risti tegemine kasti või nupule vajutamine või sarnase funktsiooni kasutamine; [ME 42] |
| --- | --- |

gc)

„selgelt väljendatud“ – lepingu või avalduse kohta, mis on tehtud teistest avaldustest või lepingutest eraldi aktiivselt ja ühemõtteliselt, sealhulgas risti tegemine kasti või nupule vajutamine või sarnase funktsiooni kasutamine; [ME 42]

| h) | „kaup“ – vallasasi, sealhulgas:






  i) | elekter ja maagaas ning |
| --- | --- | --- |

h)

„kaup“ – vallasasi, sealhulgas:

i)

elekter ja maagaas ning

| ii) | vesi ja muud liiki gaas juhul, kui see pannakse müüki piiratud mahus või kindlaksmääratud koguses; |
| --- | --- |

ii)

vesi ja muud liiki gaas juhul, kui see pannakse müüki piiratud mahus või kindlaksmääratud koguses;

| i) | „hind“ – rahasumma, mis tuleb tasuda müüdud kauba, edastatud digitaalse infosisu või osutatud seotud teenuse eest; |
| --- | --- |

i)

„hind“ – rahasumma, mis tuleb tasuda müüdud kauba, edastatud digitaalse infosisu või osutatud seotud teenuse eest;

| j) | „digitaalne infosisu“ – andmed, mis on toodetud ja mida edastatakse digitaalsel kujul ning mis võivad olla toodetud ostja kirjelduse kohaselt, sealhulgas video- või audiosisu, piltide või tekstina esitatav digitaalne infosisu, digimängud, tarkvara ning digitaalne infosisu, mis võimaldab olemasoleva riist- või tarkvara personaliseerida, ning välja arvatud:






  i) | finantsteenused, sh veebipõhised pangateenused; |
| --- | --- | --- |

j)

„digitaalne infosisu“ – andmed, mis on toodetud ja mida edastatakse digitaalsel kujul ning mis võivad olla toodetud ostja kirjelduse kohaselt, sealhulgas video- või audiosisu, piltide või tekstina esitatav digitaalne infosisu, digimängud, tarkvara ning digitaalne infosisu, mis võimaldab olemasoleva riist- või tarkvara personaliseerida, ning välja arvatud:

i)

finantsteenused, sh veebipõhised pangateenused;

| ii) | õigus- ja finantsnõustamine elektroonilisel teel; |
| --- | --- |

ii)

õigus- ja finantsnõustamine elektroonilisel teel;

| iii) | elektroonilised tervishoiuteenused; |
| --- | --- |

iii)

elektroonilised tervishoiuteenused;

| iv) | elektroonilised sideteenused ja -võrgud ning nendega seotud vahendid ja teenused; |
| --- | --- |

iv)

elektroonilised sideteenused ja -võrgud ning nendega seotud vahendid ja teenused;

| v) | hasartmängud; |
| --- | --- |

v)

hasartmängud;

| vi) | uue digitaalse infosisu loomine ja olemasoleva digitaalse infosisu muutmine tarbija poolt või teiste kasutajate poolt loodu kasutamine muul viisil; |
| --- | --- |

vi)

uue digitaalse infosisu loomine ja olemasoleva digitaalse infosisu muutmine tarbija poolt või teiste kasutajate poolt loodu kasutamine muul viisil;

| k) | „müügileping“ – leping, mille kohaselt kaupleja ehk müüja annab teisele isikule ehk ostjale kauba omandiõiguse üle või kohustub selle talle üle andma ja ostja kohustub tasuma ostuhinna; see hõlmab lepinguid, mille kohaselt müüja valmistab või toodab kauba ostja jaoks ning ei hõlma kaupade sundmüügi lepinguid ega lepinguid, millega kaasneb muul viisil avaliku võimu teostamine; |
| --- | --- |

k)

„müügileping“ – leping, mille kohaselt kaupleja ehk müüja annab teisele isikule ehk ostjale kauba omandiõiguse üle või kohustub selle talle üle andma ja ostja kohustub tasuma ostuhinna; see hõlmab lepinguid, mille kohaselt müüja valmistab või toodab kauba ostja jaoks ning ei hõlma kaupade sundmüügi lepinguid ega lepinguid, millega kaasneb muul viisil avaliku võimu teostamine;

| l) | „tarbijalemüügi leping“ – müügileping, mille puhul müüja on kaupleja ja ostja on tarbija; |
| --- | --- |

l)

„tarbijalemüügi leping“ – müügileping, mille puhul müüja on kaupleja ja ostja on tarbija;

| m) | „seotud teenus“ – kauba või digitaalse infosisuga seotud teenus, nagu näiteks paigaldamine, hooldus, parandamine

  talletamine
  või muul viisil töötlemine,
  sealhulgas paigaldamine, hooldus või parandamine,
  mida osutab kauba või digitaalse infosisu müüja kauba või digitaalse infosisu müügilepingu kohaselt või kauba või digitaalse infosisu müügilepinguga samal ajal sõlmitud seotud teenuse osutamise lepingu kohaselt
  või mis on kasvõi valikuvõimalusena ette nähtud kauba või digitaalse infosisu müügilepingus
  , välja arvatud: [ME 44]







  i) | veoteenused, |
| --- | --- | --- |

m)

„seotud teenus“ – kauba või digitaalse infosisuga seotud teenus, nagu näiteks paigaldamine, hooldus, parandamine

  talletamine
  või muul viisil töötlemine,
  sealhulgas paigaldamine, hooldus või parandamine,
  mida osutab kauba või digitaalse infosisu müüja kauba või digitaalse infosisu müügilepingu kohaselt või kauba või digitaalse infosisu müügilepinguga samal ajal sõlmitud seotud teenuse osutamise lepingu kohaselt
  või mis on kasvõi valikuvõimalusena ette nähtud kauba või digitaalse infosisu müügilepingus
  , välja arvatud: [ME 44]

i)

veoteenused,

| ii) | koolitusteenused,
  [ME 45] |
| --- | --- |

ii)

koolitusteenused,
  [ME 45]

| iii) | elektroonilise side tugiteenused ning |
| --- | --- |

iii)

elektroonilise side tugiteenused ning

| iv) | finantsteenused
  , sealhulgas makseteenused ja e-raha väljastamine ning mis tahes liiki kindlustus, kas seoses kaupade, digitaalse infosisu või muuga
  ; [ME 46] |
| --- | --- |

iv)

finantsteenused
  , sealhulgas makseteenused ja e-raha väljastamine ning mis tahes liiki kindlustus, kas seoses kaupade, digitaalse infosisu või muuga
  ; [ME 46]

| n) | „teenuseosutaja“ – kauba või digitaalse infosisu müüja, kes kohustub osutama kliendile kauba või digitaalse infosisuga seotud teenust;
  [ME 47] |
| --- | --- |

n)

„teenuseosutaja“ – kauba või digitaalse infosisu müüja, kes kohustub osutama kliendile kauba või digitaalse infosisuga seotud teenust;
  [ME 47]

| o) | „klient“ – isik, kes ostab seotud teenust;
  [ME 48] |
| --- | --- |

o)

„klient“ – isik, kes ostab seotud teenust;
  [ME 48]

| p) | „kaugleping“ – kaupleja ja tarbija
  või teise kaupleja
  vahel sõlmitav mis tahes müügi- või teenusleping, mis sõlmitakse organiseeritud kaugmüügiskeemi alusel ilma kaupleja või, juhul kui kaupleja on juriidiline isik, kauplejat esindava füüsilise isiku ja tarbija
  või teise kaupleja
  üheaegse füüsilise kohalviibimiseta, kasutades eranditult kas üht või mitut kaugsidevahendit kuni ja kaasa arvatud ajani, millal leping sõlmitakse; [ME 49] |
| --- | --- |

p)

„kaugleping“ – kaupleja ja tarbija
  või teise kaupleja
  vahel sõlmitav mis tahes müügi- või teenusleping, mis sõlmitakse organiseeritud kaugmüügiskeemi alusel ilma kaupleja või, juhul kui kaupleja on juriidiline isik, kauplejat esindava füüsilise isiku ja tarbija
  või teise kaupleja
  üheaegse füüsilise kohalviibimiseta, kasutades eranditult kas üht või mitut kaugsidevahendit kuni ja kaasa arvatud ajani, millal leping sõlmitakse; [ME 49]

| q) | „väljaspool äriruume sõlmitav leping“ – kaupleja ja tarbija vaheline leping:








  i) | mis sõlmitakse kaupleja või, juhul kui kaupleja on juriidiline isik, kauplejat esindava füüsilise isiku ja tarbija üheaegsel viibimisel väljaspool kaupleja äriruume või juhul, kui tarbija teeb nimetatud asjaoludel pakkumuse lepingu sõlmimiseks, või |
| --- | --- | --- |

q)

„väljaspool äriruume sõlmitav leping“ – kaupleja ja tarbija vaheline leping:

i)

mis sõlmitakse kaupleja või, juhul kui kaupleja on juriidiline isik, kauplejat esindava füüsilise isiku ja tarbija üheaegsel viibimisel väljaspool kaupleja äriruume või juhul, kui tarbija teeb nimetatud asjaoludel pakkumuse lepingu sõlmimiseks, või

| ii) | mis sõlmitakse kaupleja või, juhul kui kaupleja on juriidiline isik, kauplejat esindava füüsilise isiku ja tarbija üheaegsel viibimisel kaupleja äriruumides või mis tahes sidevahendite abil kohe pärast seda, kui tarbija poole on isiklikult ja individuaalselt pöördutud väljaspool kaupleja äriruume, või |
| --- | --- |

ii)

mis sõlmitakse kaupleja või, juhul kui kaupleja on juriidiline isik, kauplejat esindava füüsilise isiku ja tarbija üheaegsel viibimisel kaupleja äriruumides või mis tahes sidevahendite abil kohe pärast seda, kui tarbija poole on isiklikult ja individuaalselt pöördutud väljaspool kaupleja äriruume, või

| iii) | mis sõlmitakse kaupleja või, juhul kui kaupleja on juriidiline isik, kauplejat esindava füüsilise isiku korraldatud väljasõidu ajal eesmärgiga reklaamida ja müüa tarbijale kaupa, digitaalset infosisu või seotud teenuseid;
  [ME 50] |
| --- | --- |

iii)

mis sõlmitakse kaupleja või, juhul kui kaupleja on juriidiline isik, kauplejat esindava füüsilise isiku korraldatud väljasõidu ajal eesmärgiga reklaamida ja müüa tarbijale kaupa, digitaalset infosisu või seotud teenuseid;
  [ME 50]

| r) | „äriruum“ –








  i) | alaline müügipunkt, kus kaupleja püsivalt tegutseb, või |
| --- | --- | --- |

r)

„äriruum“ –

i)

alaline müügipunkt, kus kaupleja püsivalt tegutseb, või

| ii) | teisaldatav müügipunkt, kus kaupleja tavapäraselt tegutseb;
  [ME 51] |
| --- | --- |

ii)

teisaldatav müügipunkt, kus kaupleja tavapäraselt tegutseb;
  [ME 51]

| s) | „müügigarantii“ – kaupleja või tootja
  (garandi)
  poolt tarbija ees võetud kohustus
  lisaks oma seadusest tulenevale kauba vastavuse tagamise kohustusele
  hüvitada tarbijale mittevastavuse korral lisaks artiklis 106 sätestatud juriidilistele kohustustele kauba või digitaalse infosisu eest makstud hind või asendada või parandada kaup või digitaalne infosisu või hooldada seda

  osutada hooldustöid
  mis tahes moel, kui kaubal või digitaalsel infosisul puuduvad garantiilubaduses sätestatud omadused või see

  kaup või digitaalne infosisu
  ei vasta
  garantiikirjas sätestatud kirjeldusele või muule vastavusega mitteseotud nõudele või asjakohasele reklaamile,
  mis tahes lepinguga mitteseotud nõuetele või

  on kättesaadav
  lepingu sõlmimise ajal või selle eel kättesaadavale reklaamile; [ME 52] |
| --- | --- |

s)

„müügigarantii“ – kaupleja või tootja
  (garandi)
  poolt tarbija ees võetud kohustus
  lisaks oma seadusest tulenevale kauba vastavuse tagamise kohustusele
  hüvitada tarbijale mittevastavuse korral lisaks artiklis 106 sätestatud juriidilistele kohustustele kauba või digitaalse infosisu eest makstud hind või asendada või parandada kaup või digitaalne infosisu või hooldada seda

  osutada hooldustöid
  mis tahes moel, kui kaubal või digitaalsel infosisul puuduvad garantiilubaduses sätestatud omadused või see

  kaup või digitaalne infosisu
  ei vasta
  garantiikirjas sätestatud kirjeldusele või muule vastavusega mitteseotud nõudele või asjakohasele reklaamile,
  mis tahes lepinguga mitteseotud nõuetele või

  on kättesaadav
  lepingu sõlmimise ajal või selle eel kättesaadavale reklaamile; [ME 52]

| sa) | „parandamine“ – lepingutingimustele mittevastavuse korral mittevastava kauba või digitaalse infosisu töötlemine, et viia see vastavusse lepingutingimustega;

  [ME 53] |
| --- | --- |

sa)

„parandamine“ – lepingutingimustele mittevastavuse korral mittevastava kauba või digitaalse infosisu töötlemine, et viia see vastavusse lepingutingimustega;

  [ME 53]

| t) | „püsiv andmekandja“ – andmekandja, mis võimaldab lepingupoolel säilitada isiklikult talle suunatud teavet nii, et seda saab tulevikus teabe otstarbe seisukohast piisava aja jooksul kasutada, ja mis võimaldab säilitatud teavet muutmata kujul taasesitada; |
| --- | --- |

t)

„püsiv andmekandja“ – andmekandja, mis võimaldab lepingupoolel säilitada isiklikult talle suunatud teavet nii, et seda saab tulevikus teabe otstarbe seisukohast piisava aja jooksul kasutada, ja mis võimaldab säilitatud teavet muutmata kujul taasesitada;

| u) | „avalik enampakkumine“ – müügimeetod, kus kaupleja pakub enampakkumise korraldaja poolt juhitava läbipaistva võistupakkumise korras kaupa või digitaalset infosisu tarbijatele, kes viibivad enampakkumise juures või kellele on antud võimalus seal juures viibida, ning kus edukas pakkuja on kohustatud kauba või digitaalse infosisu ostma; |
| --- | --- |

u)

„avalik enampakkumine“ – müügimeetod, kus kaupleja pakub enampakkumise korraldaja poolt juhitava läbipaistva võistupakkumise korras kaupa või digitaalset infosisu tarbijatele, kes viibivad enampakkumise juures või kellele on antud võimalus seal juures viibida, ning kus edukas pakkuja on kohustatud kauba või digitaalse infosisu ostma;

| v) | „kohustuslik norm“ – säte, mille kohaldamist pooled ei või välistada, millest nad ei või kõrvale kalduda ja mille toimet nad ei või muuta;
  [ME 54] |
| --- | --- |

v)

„kohustuslik norm“ – säte, mille kohaldamist pooled ei või välistada, millest nad ei või kõrvale kalduda ja mille toimet nad ei või muuta;
  [ME 54]

| w) | „võlausaldaja“ – isik, kellel on õigus nõuda teiselt isikult ehk võlgnikult rahalise või mitterahalise kohustuse täitmist;
  [ME 55] |
| --- | --- |

w)

„võlausaldaja“ – isik, kellel on õigus nõuda teiselt isikult ehk võlgnikult rahalise või mitterahalise kohustuse täitmist;
  [ME 55]

| x) | „võlgnik“ – isik, kes peab teise isiku ehk võlausaldaja kasuks täitma rahalise või mitterahalise kohustuse;
  [ME 56] |
| --- | --- |

x)

„võlgnik“ – isik, kes peab teise isiku ehk võlausaldaja kasuks täitma rahalise või mitterahalise kohustuse;
  [ME 56]

| y) | „kohustus“ – õigussuhte ühe poole kohustus teha teise poole heaks talle võlgnetav tegu.
  [ME 57] |
| --- | --- |

y)

„kohustus“ – õigussuhte ühe poole kohustus teha teise poole heaks talle võlgnetav tegu.
  [ME 57]

| ya) | „tasuta“ – ostja on vabastatud kaupadega seotud vajalike lepingujärgsete kulude, eelkõige saate-, töö- ja materjalikulude tasumisest.

  [ME 58] |
| --- | --- |

ya)

„tasuta“ – ostja on vabastatud kaupadega seotud vajalike lepingujärgsete kulude, eelkõige saate-, töö- ja materjalikulude tasumisest.

  [ME 58]

Artikkel 3

Euroopa ühise müügiõiguse vabatahtlik kohaldamine

Lepingupooled võivad
  artiklites 8 ja 9 sätestatud nõudeid arvestades
  kokku leppida, et nende piiriüleseid kaubamüügilepinguid, digitaalse infosisu üleandmise lepinguid ja seotud teenuste osutamise lepinguid reguleerib artiklites 4–7 sätestatud territoriaalse kohaldamisala ning esemelise ja isikulise reguleerimisala piires Euroopa ühise müügiõiguse normistik. [ME 59]

Artikkel 4

Piiriülesed lepingud

1.   Euroopa ühise müügiõiguse normistikku võib kohaldada piiriüleste lepingute

  selliste kauglepingute
  suhtes
  , mis on piiriülesed lepingud
  . [ME 60]

2.   Käesoleva määruse tähenduses on kauplejate vahel sõlmitud leping piiriülene leping, kui lepingupoolte peamised tegevuskohad asuvad erinevates riikides, millest vähemalt üks on liikmesriik.

3.   Käesoleva määruse tähenduses on kaupleja ja tarbija vahel sõlmitud leping piiriülene leping, kui:

| a) | tarbija poolt esitatud aadress, kauba üleandmise aadress või arve esitamise aadress asub mõnes muus riigis kui kaupleja peamiseks tegevuskohaks olevas riigis ning |
| --- | --- |

a)

tarbija poolt esitatud aadress, kauba üleandmise aadress või arve esitamise aadress asub mõnes muus riigis kui kaupleja peamiseks tegevuskohaks olevas riigis ning

| b) | vähemalt üks neist riikidest on liikmesriik. |
| --- | --- |

b)

vähemalt üks neist riikidest on liikmesriik.

4.   Käesoleva määruse tähenduses on äriühingu ning muu juriidilise isiku või organiseeritud ühenduse peamine tegevuskoht peakontori asukoht. Füüsilisest isikust kaupleja peamine tegevuskoht on asjaomase isiku peamine tegevuskoht.

5.   Juhul kui leping sõlmitakse kaupleja filiaali, esinduse või muu üksuse tegevuse käigus, loetakse kaupleja peamiseks tegevuskohaks filiaali, esinduse või muu üksuse asukoht.

6.   Lepingu piiriülesuse kindlaksmääramisel lähtutakse ajahetkest, mil lepiti kokku Euroopa ühise müügiõiguse kohaldamises.

Artikkel 5

Lepingud, mille suhtes võib kohaldada Euroopa ühise müügiõiguse normistikku

Euroopa ühise müügiõiguse normistikku võib kohaldada järgmiste

  kauglepingute, sealhulgas internetis sõlmitavate
  lepingute suhtes
  , mis on järgmised
  : [ME 61]

| a) | müügilepingud; |
| --- | --- |

a)

müügilepingud;

| b) | sellise digitaalse infosisu üleandmise lepingud, mida kasutaja saab salvestada, töödelda või kasutada ja taaskasutada, sõltumata sellest, kas kõnealune infosisu edastatakse füüsilisel andmekandjal või mitte

  muul viisil
  , ja sellest, kas digitaalne infosisu antakse üle tasu eest või tasuta
  või vastutasu eest, mis ei ole ostuhinna tasumine, või vastutasuta
  ; [ME 62] |
| --- | --- |

b)

sellise digitaalse infosisu üleandmise lepingud, mida kasutaja saab salvestada, töödelda või kasutada ja taaskasutada, sõltumata sellest, kas kõnealune infosisu edastatakse füüsilisel andmekandjal või mitte

  muul viisil
  , ja sellest, kas digitaalne infosisu antakse üle tasu eest või tasuta
  või vastutasu eest, mis ei ole ostuhinna tasumine, või vastutasuta
  ; [ME 62]

| c) | seotud teenuse osutamise lepingud, sõltumata sellest, kas seotud teenuse osutamise eest lepiti kokku eraldi hinnas või mitte. |
| --- | --- |

c)

seotud teenuse osutamise lepingud, sõltumata sellest, kas seotud teenuse osutamise eest lepiti kokku eraldi hinnas või mitte.

Artikkel 6

Seotud lepingud ja
  segatüüpi lepingute ja tarbijakrediidilepingute välistamine

  lepingud [ME 63]

1.   Euroopa ühise müügiõiguse normistikku ei või

  võib lisaks
  kohaldada segatüüpi lepingute suhtes, mis sisaldavad sätteid, mis ei ole seotud kauba müügi, digitaalse infosisu üleandmise või seotud teenuste osutamisega artikli 5 tähenduses.

  järgmistel juhtudel:

| a) | kui Euroopa ühise müügiõiguse reguleerimisalasse kuuluv leping on seotud lepinguga, mis ei ole müügileping, digitaalse infosisu üleandmist käsitlev leping või seotud teenuse osutamise leping, või |
| --- | --- |

a)

kui Euroopa ühise müügiõiguse reguleerimisalasse kuuluv leping on seotud lepinguga, mis ei ole müügileping, digitaalse infosisu üleandmist käsitlev leping või seotud teenuse osutamise leping, või

| b) | kui leping sisaldab sätteid, mis ei ole seotud kauba müügi, digitaalse infosisu üleandmise või seotud teenuste osutamisega artikli 5 tähenduses, tingimusel et neid elemente ja nende hinda saab jagada osadeks.

  [ME 64] |
| --- | --- |

b)

kui leping sisaldab sätteid, mis ei ole seotud kauba müügi, digitaalse infosisu üleandmise või seotud teenuste osutamisega artikli 5 tähenduses, tingimusel et neid elemente ja nende hinda saab jagada osadeks.

  [ME 64]

1a.
     
  Lõike 1 punktis a osutatud juhtudel sätestatakse seotud lepingu suhtes muidu kohaldatavat õigust. [ME 65]

1b.
     
  lõike 1 punktis a osutatud juhul:

| a) | kui on tegemist Euroopa ühise müügiõiguse reguleerimisalasse kuuluva lepinguga, kasutavad mõlemad pooled kõiki õigusi, õiguskaitsevahendeid või vastuväiteid, või kui leping on tühine ega ole siduv, sõltub seotud lepingule avaldatav mõju seotud lepingu suhtes kohaldatavast siseriiklikust õigusest.

  [ME 66] |
| --- | --- |

a)

kui on tegemist Euroopa ühise müügiõiguse reguleerimisalasse kuuluva lepinguga, kasutavad mõlemad pooled kõiki õigusi, õiguskaitsevahendeid või vastuväiteid, või kui leping on tühine ega ole siduv, sõltub seotud lepingule avaldatav mõju seotud lepingu suhtes kohaldatavast siseriiklikust õigusest.

  [ME 66]

| b) | kui on tegemist seotud lepinguga ning mõlemad pooled kasutavad mis tahes õigust, õiguskaitsevahendit või vastuväidet, või kui leping on tühine ega ole siduv vastavalt asjaomase lepingu suhtes kohaldatavale siseriiklikule õigusele, jäävad poolte Euroopa ühise müügiõiguse reguleerimisalasse kuuluva lepingu kohaselt võetud kohustused samaks, juhul kui teine pool ei oleks sõlminud Euroopa ühise müügiõiguse reguleerimisalasse kuuluvat lepingut, vaid seotud lepingut, või oleks lepingu sõlminud vaid oluliselt teistsugustel lepingutingimustel, mis puhul on ühel poolel õigus Euroopa ühise müügiõiguse reguleerimisalasse kuuluv leping lõpetada.

  [ME 67] |
| --- | --- |

b)

kui on tegemist seotud lepinguga ning mõlemad pooled kasutavad mis tahes õigust, õiguskaitsevahendit või vastuväidet, või kui leping on tühine ega ole siduv vastavalt asjaomase lepingu suhtes kohaldatavale siseriiklikule õigusele, jäävad poolte Euroopa ühise müügiõiguse reguleerimisalasse kuuluva lepingu kohaselt võetud kohustused samaks, juhul kui teine pool ei oleks sõlminud Euroopa ühise müügiõiguse reguleerimisalasse kuuluvat lepingut, vaid seotud lepingut, või oleks lepingu sõlminud vaid oluliselt teistsugustel lepingutingimustel, mis puhul on ühel poolel õigus Euroopa ühise müügiõiguse reguleerimisalasse kuuluv leping lõpetada.

  [ME 67]

1c.
     
  Lõike 1 punktis b osutatud juhtudel eeldatakse, et lepinguga seotud muude elementide osas on kokku lepitud seotud lepingus. [ME 68]

2.   Euroopa ühise müügiõiguse normistikku ei või kohaldada kaupleja ja tarbija vahel sõlmitavate lepingute suhtes, millega kaupleja annab või lubab anda tarbijale krediiti tasumise edasilükkamise, laenu või muu samalaadse finantstehingu vormis. Euroopa ühise müügiõiguse normistikku võib kohaldada kaupleja ja tarbija vahel sõlmitavate lepingute suhtes, millega kaupa või digitaalset infosisu antakse üle või samalaadseid seotud teenuseid osutatakse pidevalt ning tarbija tasub kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuste eest osamaksetega kogu lepingu kehtivusaja jooksul.
  [ME 69]

Artikkel 7

Lepingu pooled

1.   Euroopa ühise müügiõiguse normistikku võib kohaldada ainult juhul, kui kauba müüja või digitaalse infosisu üleandja on kaupleja. Kui kõik lepingupooled on kauplejad, võib Euroopa ühise müügiõiguse norme kohaldada juhul, kui vähemalt üks lepingupooltest on väike- või keskmise suurusega ettevõtja.

2.   Käesoleva määruse tähenduses on väike- või keskmise suurusega ettevõtja kaupleja, mille:

| a) | töötajate arv on väiksem kui 250 ning |
| --- | --- |

a)

töötajate arv on väiksem kui 250 ning

| b) | aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või aasta bilansimaht ei ületa 43 miljonit eurot või väike- või keskmise suurusega ettevõtja puhul, mille peamine tegevuskoht on liikmesriigis, mille valuuta ei ole euro, või kolmandas riigis, ei ületa aastakäive või aasta bilansimaht vastavat summat asjaomase liikmesriigi või kolmanda riigi valuutas.
  [ME 70] |
| --- | --- |

b)

aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või aasta bilansimaht ei ületa 43 miljonit eurot või väike- või keskmise suurusega ettevõtja puhul, mille peamine tegevuskoht on liikmesriigis, mille valuuta ei ole euro, või kolmandas riigis, ei ületa aastakäive või aasta bilansimaht vastavat summat asjaomase liikmesriigi või kolmanda riigi valuutas.
  [ME 70]

Artikkel 8

Kokkulepe Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kohta

1.   Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamiseks peavad lepingupooled sõlmima sellekohase kokkuleppe. Niisuguse kokkuleppe olemasolu ja kehtivus tuleb kindlaks määrata käesoleva artikli lõigete 2 ja 3, Euroopa ühise müügiõiguse normistiku artikli 9 ning muude asjakohaste sätete alusel.

2.   Kaupleja ja tarbija vaheliste võlasuhete puhul kehtib kokkulepe Euroopa ühise müügiõiguse normide kohaldamise kohta ainult juhul, kui tarbija on andnud oma nõusoleku sõnaselge avalduse vormis, mis on tehtud eraldi avaldusest, milles väljendatakse nõusolekut lepingu sõlmimiseks
  , ning kui artiklis 9 sätestatud nõuded on täidetud
  . Kaupleja peab andma tarbijale püsival andmekandjal kinnituse saavutatud kokkuleppe kohta. [ME 71]

3.   Kaupleja ja tarbija vaheliste võlasuhete puhul võib Euroopa ühise müügiõiguse normistikku kohaldada ainult tervikuna, mitte osaliselt.
  Kauplejate vahelistes suhetes võib Euroopa ühist müügiõigust valida osaliselt, tingimusel et ei ole keelatud asjaomaste sätete väljajätmist. [ME 72]

Artikkel 9

Teabeleht kaupleja ja tarbija vahelise lepingu korral

1.   Kaupleja ja tarbija vaheliste võlasuhete puhul peab kaupleja lisaks Euroopa ühise müügiõiguse normistikus sätestatud lepingueelse teavitamise kohustustele juhtima enne kokkuleppe sõlmimist tarbijale arusaadaval viisil tarbija tähelepanu kavatsusele kohaldada Euroopa ühise müügiõiguse normistikku, edastades tarbijale lisas esitatud teabelehe. Kui kokkulepe Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kohta sõlmitakse telefoni või mõne muu sidevahendi teel, mis ei võimalda tarbijale teabelehte edastada, või juhul, kui kaupleja jätab teabelehe esitamata, ei ole kokkulepe tarbijale siduv enne, kui tarbija on saanud artikli 8 lõikes 2 ette nähtud kinnituse koos teabelehega ning ta on seejärel sõnaselgelt väljendanud oma nõusolekut Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamiseks.

2.   Kui lõikes 1 nimetatud teabeleht edastatakse elektroonilisel kujul, peab selles olema hüperlink ja muudel juhtudel viide veebisaidile, mille kaudu on võimalik tasuta tutvuda Euroopa ühise müügiõiguse normistiku tekstiga.

Artikkel 10

Sanktsioonid kohustuste rikkumise eest

Liikmesriigid näevad ette sanktsioonid kauplejate suhtes, kes rikuvad suhetes tarbijaga artiklites 8 ja 9 sätestatud kohustusi, ja võtavad kõik meetmed, et tagada, et nimetatud sanktsioone kohaldatakse. Sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid edastavad asjakohased normid komisjonile hiljemalt ... (*2) ja kõik nende hilisemad muudatused niipea kui võimalik.

Artikkel 11

Euroopa ühise müügiõiguse kohaldamise tagajärjed

1.
     Kui lepingupooled on sõlminud kehtiva kokkuleppe Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kohta lepingu suhtes, kohaldatakse lepingus sätestatu suhtes ainult Euroopa ühise müügiõiguse norme. Juhul kui leping tegelikult sõlmiti, reguleerib Euroopa ühise müügiõiguse normistik ka lepingueelse teavitamise kohustuste täitmist ja nende kohustuste täitmatajätmise korral ettenähtud õiguskaitsevahendeid

  lepinguõiguse režiimi asemel, mis sellise lepingu puudumisel reguleeriks lepingut vastavalt kohaldatavate õigusaktidega sätestatud õiguskorrale
  . [ME 73]

1a.
     
  Kui osapooled alustavad läbirääkimisi või hakkavad muudmoodi lepingu sõlmimiseks valmistuma, viidates Euroopa ühisele müügiõigusele, reguleeritakse Euroopa ühise müügiõigusega ka lepingueelse teavitamise kohustuste ning muude lepingu sõlmimisele eelnevate kohustuste täitmist, nende kohustuste täitmatajätmise korral ettenähtud õiguskaitsevahendeid ning muid lepingu sõlmimisele eelnevaid asjakohaseid küsimusi.

Esimeses lõigus nimetatud Euroopa ühise müügiõiguse kohaldamine ei piira asjaomaste õigusaktide kohaldamist vastavalt asjaomastele kollisiooninormidele, kui kaupleja viitas ka muudele õiguskordadele. [ME 74]

Artikkel 11a

Euroopa ühise müügiõiguse reguleerimisalasse kuuluvad asjaolud

1.
     
  Euroopa ühises müügiõiguses on sätestatud järgmised asjaolud:

| a) | lepingueelse teavitamise kohustused; |
| --- | --- |

a)

lepingueelse teavitamise kohustused;

| b) | lepingu sõlmimine, sealhulgas vorminõuded; |
| --- | --- |

b)

lepingu sõlmimine, sealhulgas vorminõuded;

| c) | lepingust taganemise õigus ning selle tagajärjed; |
| --- | --- |

c)

lepingust taganemise õigus ning selle tagajärjed;

| d) | lepingu tühistamine eksimuse, pettuse, ähvarduse või raskete asjaolude ärakasutamise tõttu ning tühistamise tagajärjed; |
| --- | --- |

d)

lepingu tühistamine eksimuse, pettuse, ähvarduse või raskete asjaolude ärakasutamise tõttu ning tühistamise tagajärjed;

| e) | tõlgendamine; |
| --- | --- |

e)

tõlgendamine;

| f) | lepingu sisu ja õiguslikud tagajärjed; |
| --- | --- |

f)

lepingu sisu ja õiguslikud tagajärjed;

| g) | ebamõistlikult kahjustavate lepingutingimuste hindamine ja tagajärjed; |
| --- | --- |

g)

ebamõistlikult kahjustavate lepingutingimuste hindamine ja tagajärjed;

| h) | poolte õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

h)

poolte õigused ja kohustused;

| i) | õiguskaitsevahendid kohustuse rikkumise korral; |
| --- | --- |

i)

õiguskaitsevahendid kohustuse rikkumise korral;

| j) | tagasitäitmine lepingu tühistamise, lõpetamise või mittesiduva lepingu korral; |
| --- | --- |

j)

tagasitäitmine lepingu tühistamise, lõpetamise või mittesiduva lepingu korral;

| k) | õiguste aegumine ja välistamine; |
| --- | --- |

k)

õiguste aegumine ja välistamine;

| l) | ühise müügiõiguse kohaldamise korral tekkivate kohustuste täitmatajätmise eest määratavad sanktsioonid.

  [ME 75] |
| --- | --- |

l)

ühise müügiõiguse kohaldamise korral tekkivate kohustuste täitmatajätmise eest määratavad sanktsioonid.

  [ME 75]

2.
     
  Asjaolusid, mis ei kuulu Euroopa ühise müügiõiguse reguleerimisalasse, reguleerivad siseriiklike õigusaktide asjaomased eeskirjad, mida kohaldatakse vastavalt määrustele (EÜ) nr 593/2008 ja (EÜ) nr 864/2007 või muule asjaomasele kollisiooninormile. Kõnealused asjaolud hõlmavad järgmist:

| a) | juriidiline staatus; |
| --- | --- |

a)

juriidiline staatus;

| b) | lepingu tühisus, mis tuleneb teovõime puudumisest, ebaseaduslikkusest või heade kommete vastasusest, välja arvatud juhul, kui nende põhjused on sätestatud Euroopa ühises müügiõiguses; |
| --- | --- |

b)

lepingu tühisus, mis tuleneb teovõime puudumisest, ebaseaduslikkusest või heade kommete vastasusest, välja arvatud juhul, kui nende põhjused on sätestatud Euroopa ühises müügiõiguses;

| c) | lepingu keele määramine; |
| --- | --- |

c)

lepingu keele määramine;

| d) | mittediskrimineerimine; |
| --- | --- |

d)

mittediskrimineerimine;

| e) | esindamine; |
| --- | --- |

e)

esindamine;

| f) | võlgnike ja võlausaldajate paljusus ning lepingupoolte muutumine, sealhulgas nõuete loovutamine; |
| --- | --- |

f)

võlgnike ja võlausaldajate paljusus ning lepingupoolte muutumine, sealhulgas nõuete loovutamine;

| g) | tasaarvestus ja lepingute liitmine; |
| --- | --- |

g)

tasaarvestus ja lepingute liitmine;

| h) | kinnisasja või kinnisasjaga seotud õiguse loomine, omandamine või üleandmine; |
| --- | --- |

h)

kinnisasja või kinnisasjaga seotud õiguse loomine, omandamine või üleandmine;

| i) | intellektuaalomandiõigus ning |
| --- | --- |

i)

intellektuaalomandiõigus ning

| j) | deliktiõigus, sealhulgas küsimus, kas konkureeriva lepingulise ja lepinguvälise vastutusega seotud nõudeid saab esitada koos. [ME 76] |
| --- | --- |

j)

deliktiõigus, sealhulgas küsimus, kas konkureeriva lepingulise ja lepinguvälise vastutusega seotud nõudeid saab esitada koos. [ME 76]

3.
     
  Käesolev artikkel ei piira mitteliikmesriigi kohustuslikke eeskirjasid, mida võib kohaldada vastavalt asjaomastele kollisiooninormidele. [ME 77]

Artikkel 12

Teenuste direktiivist tulenevad teavitamisnõuded

Käesolev määrus ei piira direktiivi 2006/123/EÜ ülevõtmiseks kehtestatud siseriiklikest õigusnormidest tulenevate teavitamisnõuete täitmist, mis täiendavad Euroopa ühise müügiõiguse normistikus sätestatud teavitamiskohustusi.

Artikkel 13

Liikmesriikide võimalused

Liikmesriik võib otsustada, et Euroopa ühise müügiõiguse normistikku võib kohaldada:

| a) | lepingute suhtes, mille puhul kauplejate peamised tegevuskohad asuvad või kaupleja ja tarbija vahel sõlmitava lepingu korral kaupleja peamine tegevuskoht, tarbija poolt esitatud aadress, kauba üleandmise aadress või arve esitamise aadress asub selles liikmesriigis, ja/või |
| --- | --- |

a)

lepingute suhtes, mille puhul kauplejate peamised tegevuskohad asuvad või kaupleja ja tarbija vahel sõlmitava lepingu korral kaupleja peamine tegevuskoht, tarbija poolt esitatud aadress, kauba üleandmise aadress või arve esitamise aadress asub selles liikmesriigis, ja/või

| b) | lepingute suhtes, mille kõik pooled on kauplejad, kuid ükski neist ei ole väike- või keskmise suurusega ettevõtja artikli 7 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

b)

lepingute suhtes, mille kõik pooled on kauplejad, kuid ükski neist ei ole väike- või keskmise suurusega ettevõtja artikli 7 lõike 2 tähenduses.

Artikkel 14

Käesolevat määrust kohaldavate kohtuotsuste edastamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende kohtute tehtud jõustunud kohtuotsused, millega kohaldatakse käesoleva määruse norme, edastatakse viivitamata komisjonile.

2.   Komisjon loob süsteemi, mis võimaldab tutvuda lõikes 1 osutatud kohtuotsuseid käsitleva teabega ja Euroopa Liidu Kohtu asjakohaste otsustega. See süsteem tehakse üldsusele kättesaadavaks.
  [ME 78]

Artikkel 15

Läbivaatamine

1.   [

  Nelja aasta möödumisel käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast

  ] esitavad liikmesriigid komisjonile teabe käesoleva määruse kohaldamise kohta, eelkõige teabe, mis käsitleb Euroopa ühise müügiõiguse normistiku levikut kasutajate hulgas, selle normidest tulenenud kohtuvaidluste hulka ning olukorda seoses erinevustega tarbijakaitse tasemes Euroopa ühise müügiõiguse normistiku ja siseriikliku õiguse kohaselt. Kõnealune teave peab hõlmama põhjalikku ülevaadet liikmesriigi kohtupraktikast, millega tõlgendatakse Euroopa ühise müügiõiguse norme.

2.   [

  Viie aasta möödumisel käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast

  ] esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele põhjaliku aruande, mis sisaldab ülevaadet käesoleva määruse toimimise kohta, võttes muu hulgas arvesse vajadust laiendada määruse reguleerimisala ettevõtjatevaheliste lepingute suhtes, digitaalse infosisu turu ja tehnoloogia arengut ning võimalikke arengusuundi EL-i õiguses.
  [ME 79]

Artikkel 16

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist

  Euroopa Liidu Teatajas
  .

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates [

  6 kuud pärast jõustumist
  ].

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav.
  [ME 80]

I LISA

EUROOPA ÜHISE MÜÜGIÕIGUSE NORMISTIK

SISUKORD

| I osa Sissejuhatavad sätted | 36 |
| --- | --- |

| 1. peatükk Üldpõhimõtted ja -kohaldamine | 36 |
| --- | --- |

| 1. jagu Üldpõhimõtted | 36 |
| --- | --- |

| 2. jagu Kohaldamine | 36 |
| --- | --- |

| II osa Kehtiva lepingu sõlmimine | 42 |
| --- | --- |

| 2. peatükk Lepingueelne teave | 42 |
| --- | --- |

| 1. jagu Teave, mida kaupleja peab andma tarbijale enne lepingu sõlmimist | 42 |
| --- | --- |

| 2. jagu Teave, mida kaupleja peab andma enne lepingu sõlmimist teise kauplejaga | 48 |
| --- | --- |

| 3. jagu Elektroonilisel teel sõlmitud lepingud | 48 |
| --- | --- |

| 4. jagu Kohustus tagada esitatavate andmete tõesus | 50 |
| --- | --- |

| 5. jagu Õiguskaitsevahendid teavitamiskohustuste rikkumise korral | 50 |
| --- | --- |

| 3. peatükk Lepingu sõlmimine | 52 |
| --- | --- |

| 4. peatükk Taganemisõigus kaupleja ja tarbija vahelise kauglepingu ja väljaspool äriruume sõlmitava lepingu puhul | 56 |
| --- | --- |

| 5. peatükk Puudused kokkuleppes | 62 |
| --- | --- |

| III osa Lepingu sisu hindamine | 65 |
| --- | --- |

| 6. peatükk Tõlgendamine | 65 |
| --- | --- |

| 7. peatükk Lepingu sisu ja õiguslikud tagajärjed | 67 |
| --- | --- |

| 8. peatükk Ebamõistlikult kahjustavad lepingutingimused | 72 |
| --- | --- |

| 1. jagu Üldsätted | 72 |
| --- | --- |

| 2. jagu Ebamõistlikult kahjustavad tingimused kaupleja ja tarbija vahelises lepingus | 72 |
| --- | --- |

| 3. jagu Ebamõistlikult kahjustavad tingimused kauplejatevahelises lepingus | 76 |
| --- | --- |

| IV osa Müügilepingu või digitaalse infosisu üleandmise lepingu poolte kohustused ja õiguskaitsevahendid | 78 |
| --- | --- |

| 9. peatükk Üldsätted | 78 |
| --- | --- |

| 10. peatükk Müüja kohustused | 81 |
| --- | --- |

| 1. jagu Üldsätted | 81 |
| --- | --- |

| 2. jagu üleandmine | 81 |
| --- | --- |

| 3. jagu Kauba või digitaalse infosisu vastavus lepingutingimustele | 84 |
| --- | --- |

| 11. peatükk Ostja õiguskaitsevahendid | 87 |
| --- | --- |

| 1. jagu Üldsätted | 87 |
| --- | --- |

| 2. jagu Müüja õigus rikkumine heastada | 88 |
| --- | --- |

| 3. jagu Kohustuse täitmise nõudmine | 89 |
| --- | --- |

| 4. jagu Ostja kohustuse täitmisest keeldumine | 90 |
| --- | --- |

| 5. jagu Lepingu lõpetamine | 90 |
| --- | --- |

| 6. jagu Hinna alandamine | 92 |
| --- | --- |

| 7. jagu Ülevaatamis- ja teatamiskohustus kauplejatevahelise lepingu puhul | 92 |
| --- | --- |

| 12. peatükk Ostja kohustused | 94 |
| --- | --- |

| 1. jagu Üldsätted | 94 |
| --- | --- |

| 2. jagu Ostuhinna tasumine | 94 |
| --- | --- |

| 3. jagu Kauba vastuvõtmine | 96 |
| --- | --- |

| 13. peatükk Müüja õiguskaitsevahendid | 98 |
| --- | --- |

| 1. jagu Üldsätted 5 | 98 |
| --- | --- |

| 2. jagu Kohustuse täitmise nõudmine | 98 |
| --- | --- |

| 3. jagu Müüja kohustuse täitmisest keeldumine | 99 |
| --- | --- |

| 4. jagu Lepingu lõpetamine | 99 |
| --- | --- |

| 14. peatükk Riisiko üleminek | 101 |
| --- | --- |

| 1. jagu Üldsätted | 101 |
| --- | --- |

| 2. jagu Riisiko üleminek tarbijalemüügi lepingu puhul | 101 |
| --- | --- |

| 3. jagu Riisiko üleminek kauplejatevahelise lepingu puhul | 102 |
| --- | --- |

| V osa Seotud teenuse osutamise lepingu poolte kohustused ja õiguskaitsevahendid | 104 |
| --- | --- |

| 15. peatükk Lepingupoolte kohustused ja õiguskaitsevahendid | 104 |
| --- | --- |

1. jagu Teatavate müügilepinguid käsitlevate üldsätete kohaldamine

| 2. jagu Teenuseosutaja kohustused | 104 |
| --- | --- |

| 3. jagu Kliendi kohustused | 106 |
| --- | --- |

| 4. jagu Õiguskaitsevahendid | 106 |
| --- | --- |

| VI osa Kahju hüvitamine ja viivis | 109 |
| --- | --- |

| 16. peatükk Kahju hüvitamine ja viivis | 109 |
| --- | --- |

| 1. jagu Kahju hüvitamine | 109 |
| --- | --- |

| 2. jagu Viivis: üldsätted | 110 |
| --- | --- |

| 3. jagu Kaupleja makseviivitus | 111 |
| --- | --- |

| VII osa Tagasitäitmine | 114 |
| --- | --- |

| 17. peatükk Tagasitäitmine | 114 |
| --- | --- |

| VIII osa Aegumine | 117 |
| --- | --- |

| 18. peatükk Aegumine | 117 |
| --- | --- |

| 1. jagu Üldsätted | 117 |
| --- | --- |

| 2. jagu Aegumistähtajad ja nende kulgemine | 117 |
| --- | --- |

| 3. jagu Aegumistähtaja pikenemine | 118 |
| --- | --- |

| 4. jagu Aegumise katkemine | 119 |
| --- | --- |

| 5. jagu Aegumise tagajärjed | 119 |
| --- | --- |

| 6. jagu Aegumistingimuste muutmine kokkuleppel | 119 |
| --- | --- |

| 1. liide | 119 |
| --- | --- |

| 2. liide | 121 |
| --- | --- |

[ME 81]

II jaotis

Euroopa ühise müügiõiguse sätted [ME 82]

I osa

Sissejuhatavad sätted

1. peatükk

Üldpõhimõtted ja -kohaldamine

1. jagu

Üldpõhimõtted

Artikkel 1

Lepinguvabadus

1.   Lepingupooled on lepingu sõlmimisel ja selle sisu kindlaksmääramisel vabad, võttes arvesse sätteid, millest kõrvalekaldumine ei ole lubatud.

2.   Lepingupooled võivad Euroopa ühise müügiõiguse sätte kohaldamise välistada, sellest kõrvale kalduda või selle toimet muuta, kui asjaomastes Euroopa ühise müügiõiguse sätetes ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 2

Hea usu ja ausa kauplemise põhimõte

1.   Lepingupool peab käituma hea usu ja ausa kauplemise põhimõttest lähtuvalt.

2.   Nimetatud kohustuse rikkumise tagajärjel võib lepingupoolele kuuluva õiguse, õiguskaitsevahendi või vastuväite kasutamine või nendele tuginemine olla välistatud või lepingupoolele võib tekkida kohustus teisele lepingupoolele kohustuse rikkumisega tekitatud kahju hüvitada

  , kuid see ei anna otseselt õigust kasutada kohustuse rikkumise korral õiguskaitsevahendeid
  . [ME 83]

3.   Lepingupooled ei või käesoleva artikli kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.

Artikkel 3

Koostöökohustus

Lepingupool peab tegema teise lepingupoolega koostööd sellises ulatuses, milles seda saab eeldada lepingujärgsete kohustuste täitmiseks.

2. jagu

Kohaldamine

Artikkel 4

Tõlgendamine

1.   Euroopa ühise müügiõiguse normistikku tuleb tõlgendada iseseisvalt, kooskõlas selle eesmärkide ja selle aluseks olevate põhimõtetega.

2.   Euroopa ühise müügiõiguse normistiku reguleerimisalasse kuuluvad küsimused, mida ei ole Euroopa ühise müügiõigusega normistikuga sõnaselgelt reguleeritud, tuleb lahendada selle aluseks olevatest eesmärkidest ja põhimõtetest lähtudes, tuginemata seejuures siseriiklikule õigusele, mida kohaldataks Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kohaldamise kokkuleppe puudumisel, või mis tahes muule õigusele.

3.   Kui üldnormi reguleerimisalasse kuuluvate konkreetsete asjaolude suhtes saab kohaldada nii üldnormi kui ka erinormi, kohaldatakse sätete mis tahes vastuolu korral erinormi.

Artikkel 5

Mõistlikkus

1.   Mõistlikkust hinnatakse objektiivselt, võttes arvesse tehingu olemust ja eesmärki, konkreetseid asjaolusid ning asjaomaste kaubandusvaldkondade või kutsealade tavasid ja praktikat.

2.   Kui käesolevas normistikus viidatakse sellele, mida isik peab teadma või tegema või mida saab isikult konkreetses olukorras eeldada, tähendab see seda, mida isik peab mõistlikult teadma või tegema või mida saab konkreetses olukorras mõistlikult isikult eeldada.

Artikkel 6

Vormivabadus

Lepingu võib sõlmida ja avalduse või Euroopa ühise müügiõiguse normistikuga reguleeritud muu toimingu teha ning selle toimingu tegemist võib tõendada mis tahes vormis, kui Euroopa ühise müügiõiguse normistikus ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 7

Eraldi läbirääkimata lepingutingimused

1.   Lepingutingimus on eraldi läbi rääkimata, kui üks lepingupool seda kasutab ja teine lepingupool ei ole võimeline selle tingimuse sisu mõjutama.

2.   Kui lepingupool esitab teisele lepingupoolele valiku lepingutingimusi, ei loeta tingimust eraldi läbiräägitud tingimuseks ainult seetõttu, et teine pool valib tingimuse talle esitatud tingimuste hulgast.

3.   Lepingupool, kes väidab, et tüüptingimuste hulka kuuluv lepingutingimus on hiljem eraldi läbi räägitud, peab oma väidet tõendama.

4.   Kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul peab kaupleja tõendama, et kaupleja poolt kasutatav lepingutingimus on eraldi läbi räägitud.

5.   Kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul loetakse kolmanda isiku koostatud lepingutingimused kaupleja poolt kasutatavateks lepingutingimusteks, välja arvatud juhul, kui sellised tingimused lisas lepingusse tarbija.

Artikkel 8

Lepingu lõpetamine

1.   Lepingu lõpetamise korral lõpevad lepingupoolte õigused ja kohustused, mis tulenevad lepingust, välja arvatud need õigused ja kohustused, mis tulenevad vaidluste lahendamist reguleerivatest lepingutingimustest või lepingutingimustest, mille toime jätkub ka pärast lepingu lõpetamist.

2.   Enne lepingu lõpetamist sissenõutavaks muutunud maksekohustused ja lepingust tuleneva kohustuse rikkumise tagajärjel tekkinud kahju hüvitamise kohustused jäävad kehtima. Lepingu lõpetanud poolel on õigus ka kahjuhüvitisele täitmise asemel, kui leping lõpetatakse kohustuse rikkumise või oodatava kohustuse rikkumise tõttu.

3.   Lepingu lõpetamisest tulenevad kohustused tagastada makstud tasu ja üleantud kaup või digitaalne infosisu ja muud lepingu lõpetamisest tulenevad tagasitäitmiskohustused on reguleeritud 17. peatükis esitatud tagasitäitmist käsitlevate sätetega.

Artikkel 9

Segatüüpi Leping
  , milles on sätestatud asjaomaste teenuste pakkumine [ME 84]

1.   Kui lepinguga nähakse ette nii kauba või digitaalse infosisu müük kui ka seotud teenuse osutamine, kohaldatakse lepingupoolte kui müüja ja ostja kohustuste ja õiguskaitsevahendite suhtes IV osa sätteid ning lepingupoolte kui teenuseosutaja ja kliendi kohustuste ja õiguskaitsevahendite suhtes V osa sätteid.

2.   Kui lõike 1 kohase lepingu puhul tuleb müüja või teenuseosutaja lepingust tulenevad kohustused täita ositi või neid on võimalik muul viisil osadeks jagada ja lepingu lõpetamist tingivad asjaolud tulenevad sellise kohustuse osa rikkumisest, millele vastab osa ostuhinnast, võib ostja või klient lõpetada lepingu üksnes selle kohustuse osa suhtes.

3.   Lõiget 2 ei kohaldata, kui ostjal või kliendil ei ole õigustatult kohustuse osalise täitmise vastu huvi või kui rikkumine on oluline lepingu kui terviku suhtes.

4.   Kui müüja või teenuseosutaja lepingust tulenevaid kohustusi ei ole võimalik osadeks jagada või ostuhinna osa ei ole võimalik eraldi kindlaks määrata, võib ostja või klient lepingu lõpetada ainult juhul, kui müüja- või teenuseosutajapoolne lepingurikkumine on oluline lepingu kui terviku suhtes.

Artikkel 10

Teade

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse mis tahes teate edastamisele Euroopa ühise müügiõiguse normide ja lepingutingimuste kohaselt. Teade hõlmab õigusliku tagajärje kaasatoomisele või õiguslikul eesmärgil teavitamisele suunatud avalduse edastamist. [ME 85]

2.   Teate võib edastada mis tahes viisil, mis on asjaolusid arvestades kohane.

3.   Teade muutub kehtivaks, kui teate saaja on selle kätte saanud, välja arvatud juhul, kui teates on märgitud, et see muutub kehtivaks hiljem.

4.   Teate saaja on teate kätte saanud:

| a) | kui see on teate saajale kätte toimetatud; |
| --- | --- |

a)

kui see on teate saajale kätte toimetatud;

| b) | kui see on toimetatud teate saaja tegevuskohta või, juhul kui teate saajal puudub tegevuskoht või kui teade on saadetud tarbijale, teate saaja peamisesse elukohta; |
| --- | --- |

b)

kui see on toimetatud teate saaja tegevuskohta või, juhul kui teate saajal puudub tegevuskoht või kui teade on saadetud tarbijale, teate saaja peamisesse elukohta;

| c) | e-posti teel või muu isikliku suhtlusvahendiga edastatud teate puhul siis, kui teate saajal on võimalus sellega tutvuda, või |
| --- | --- |

c)

e-posti teel või muu isikliku suhtlusvahendiga edastatud teate puhul siis, kui teate saajal on võimalus sellega tutvuda, või

| d) | kui teade on teate saajale muul moel kättesaadavaks tehtud sellises kohas ja sellisel viisil, et teate saajal on võimalik sellega põhjendamatu viivituseta tutvuda. |
| --- | --- |

d)

kui teade on teate saajale muul moel kättesaadavaks tehtud sellises kohas ja sellisel viisil, et teate saajal on võimalik sellega põhjendamatu viivituseta tutvuda.

Loetakse, et teate saaja on teate kätte saanud, kui üks punktides a, b, c ja d sätestatud tingimustest on täidetud, olenevalt sellest, milline täidetakse kõige varem.

5.   Teadet ei loeta kehtivaks, kui enne teadet või sellega ühel ajal jõuab teate saajani teadet tagasivõttev tahteavaldus.

6.   Kaupleja ja tarbija vahelistes suhetes ei või lepingupooled tarbija kahjuks lõigete 3 ja 4 kohaldamist välistada, nendest kõrvale kalduda ega muuta nende toimet.

Artikkel 11

Tähtaja arvestamine

1.   Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse Euroopa ühise müügiõiguse normistikus sätestatud tähtaegade arvestamisele.
  [ME 86]

1a.
     
  Kui päevades, nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaeg hakkab kulgema teatava sündmuse saabumisest, teo tegemisest või kindlaksmääratud kellaajast, hakatakse selle kulgemist lugema nimetatud sündmuse või kellaaja saabumise või teo tegemise päevale järgnevast kalendripäevast. [ME 87]

2.   Võttes arvesse lõikeid 4, 5 ja 7:

| a) | päevades väljendatud tähtaeg hakkab kulgema tähtaja esimese päeva esimesel tunnil ja lõpeb tähtaja viimase päeva viimase tunni möödumisel; |
| --- | --- |

a)

päevades väljendatud tähtaeg hakkab kulgema tähtaja esimese päeva esimesel tunnil ja lõpeb tähtaja viimase päeva viimase tunni möödumisel;

| b) | nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaeg hakkab kulgema tähtaja esimese päeva esimesel tunnil ja lõpeb tähtaja viimase nädala, kuu või aasta selle päeva viimasel tunnil, mis on sama nädalapäev või sama kuupäev, millest tähtaja algust arvestatakse; võttes arvesse, et kuudes või aastates väljendatud tähtaja korral, kui viimases kuus ei ole päeva, mil tähtaeg peaks lõppema, lõpeb tähtaeg nimetatud kuu viimase päeva viimase tunni möödumisel. |
| --- | --- |

b)

nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaeg hakkab kulgema tähtaja esimese päeva esimesel tunnil ja lõpeb tähtaja viimase nädala, kuu või aasta selle päeva viimasel tunnil, mis on sama nädalapäev või sama kuupäev, millest tähtaja algust arvestatakse; võttes arvesse, et kuudes või aastates väljendatud tähtaja korral, kui viimases kuus ei ole päeva, mil tähtaeg peaks lõppema, lõpeb tähtaeg nimetatud kuu viimase päeva viimase tunni möödumisel.

3.   Kui päevades, nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaeg hakkab kulgema teatava sündmuse saabumisest, teo tegemisest või kindlaksmääratud kellaajast, hakkab see kulgema nimetatud sündmuse või kellaaja saabumise või teo tegemise päevale järgnevast kalendripäevast.
  [ME 88]

4.   Tähtaeg hõlmab ka laupäevi, pühapäevi ja riigipühi, välja arvatud juhul, kui need on selgelt välja jäetud või kui tähtaeg on väljendatud tööpäevades.

5.   Kui tähtaja viimane päev satub kohas, kus ettenähtud tegu teha tuleb, laupäevale, pühapäevale või riigipühale, loetakse tähtaeg lõppenuks puhkepäevale järgneva esimese tööpäeva viimase tunni möödumisega. Käesolevat sätet ei kohaldata selliste tähtaegade suhtes, mida arvutatakse tagasiulatavalt kindlaksmääratud kuupäevast või sündmusest.

6.   Kui üks isik saadab teisele dokumendi, milles on määratud tähtaeg, mille jooksul dokumendi saaja peab vastama või tegema mingi toimingu, kuid milles ei ole määratud, millal tähtaeg kulgema hakkab, loetakse, et tähtaeg hakkab kulgema hetkest, mil dokumendi saaja dokumendi kätte saab, kui dokumendis ei ole sätestatud teisiti.
  [ME 89]

7.   Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „riigipüha“ –Euroopa Liidu liikmesriigis või liikmesriigi osas päev, mis on nimetatud kõnealuse liikmesriigi või liikmesriigi osa puhul riigipühana Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelus, ja |
| --- | --- |

a)

„riigipüha“ –Euroopa Liidu liikmesriigis või liikmesriigi osas päev, mis on nimetatud kõnealuse liikmesriigi või liikmesriigi osa puhul riigipühana Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelus, ja

| b) | „tööpäev“ – päev, mis ei ole laupäev, pühapäev ega riigipüha. |
| --- | --- |

b)

„tööpäev“ – päev, mis ei ole laupäev, pühapäev ega riigipüha.

7a.
     
  Kui üks isik saadab teisele dokumendi, milles on määratud tähtaeg, mille jooksul dokumendi saaja peab vastama või tegema mingi toimingu, kuid milles ei ole määratud, millal tähtaeg kulgema hakkab, loetakse, et tähtaeg hakkab kulgema hetkest, mil dokumendi saaja dokumendi kätte saab, kui dokumendis ei ole sätestatud teisiti. [ME 90]

Artikkel 12

Ühepoolne avaldus või tegu

1.   Ühepoolset tahteavaldust tõlgendatakse nii, nagu tahteavalduse saaja seda mõistma pidi.

2.   Kui tahteavalduse tegija kasutas tahteavalduses mingit väljendit mingis kindlas tähenduses ja teine pool seda tähendust teadis või pidi teadma, tuleb tahteavaldust tõlgendada vastavalt tahteavalduse tegija tahtele.

3.   Ühepoolsete tahteavalduste tõlgendamise suhtes kohaldatakse artikleid 59–65 vajalike erisustega.
  [ME 91]

4.   Ühepoolsete tahteavalduste suhtes kohaldatakse 5. peatüki sätteid puudustega kokkuleppe kohta vajalike erisustega.
  [ME 92]

5.   Käesoleva artikli tähenduses loetakse tahteavalduseks ka tegu, mida saab lugeda tahteavaldusega samaväärseks.

II osa

Kehtiva lepingu sõlmimine

2. peatükk

Lepingueelne teave

1. jagu

Teave, mida kaupleja peab andma tarbijale enne lepingu sõlmimist

Artikkel 13

Teavitamiskohustus kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingu sõlmimise korral
  [ME 93]

1.   Kaupleja, kes sõlmib kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingu, on kohustatud enne, kui leping on sõlmitud või kui pakkumus muutub tarbija suhtes siduvaks, esitama tarbijale selgel ja arusaadaval viisil järgmised andmed:

| a) | kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse põhiomadused sidevahendile ning kaubale, digitaalsele infosisule ja seotud teenusele kohases ulatuses; |
| --- | --- |

a)

kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse põhiomadused sidevahendile ning kaubale, digitaalsele infosisule ja seotud teenusele kohases ulatuses;

| b) | koguhind ja täiendavad kulud vastavalt artiklile 14; |
| --- | --- |

b)

koguhind ja täiendavad kulud vastavalt artiklile 14;

| c) | ettevõtja isikuandmed ja aadress vastavalt artiklile 15; |
| --- | --- |

c)

ettevõtja isikuandmed ja aadress vastavalt artiklile 15;

| d) | lepingu tingimused vastavalt artiklile 16; |
| --- | --- |

d)

lepingu tingimused vastavalt artiklile 16;

| e) | teave taganemisõiguse kohta vastavalt artiklile 17; |
| --- | --- |

e)

teave taganemisõiguse kohta vastavalt artiklile 17;

| f) | kaupleja müügijärgse klienditeeninduse, kauba müügijärgse hoolduse ja müügigarantii olemasolu ja tingimused ning kaebuste lahendamise kord, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

f)

kaupleja müügijärgse klienditeeninduse, kauba müügijärgse hoolduse ja müügigarantii olemasolu ja tingimused ning kaebuste lahendamise kord, kui see on asjakohane;

| g) | teave võimaluse kohta kasutada kaupleja suhtes rakendatavat vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlust ning sellele juurdepääsu tingimused, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

g)

teave võimaluse kohta kasutada kaupleja suhtes rakendatavat vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlust ning sellele juurdepääsu tingimused, kui see on asjakohane;

| h) | funktsioonid, sh sobivate digitaalse sisu tehniliste kaitsemeetmete kasutamine, kui see on asjakohane, ning |
| --- | --- |

h)

funktsioonid, sh sobivate digitaalse sisu tehniliste kaitsemeetmete kasutamine, kui see on asjakohane, ning

| i) | teave digitaalse infosisu sellise koostalitlusvõime kohta riist- ja tarkvaraga, mis on kauplejale teada või peab olema teada, kui see on asjakohane. [ME 94] |
| --- | --- |

i)

teave digitaalse infosisu sellise koostalitlusvõime kohta riist- ja tarkvaraga, mis on kauplejale teada või peab olema teada, kui see on asjakohane. [ME 94]

2.   Esitatud teave, välja arvatud lõike 1 punktis c nimetatud aadress, saab lepingu lahutamatuks osaks, mida võib muuta ainult juhul, kui pooled on selles sõnaselgelt kokku leppinud.

3.   Kauglepingu puhul peab Käesolevas artiklis sätestatud teave
  peab
  olema:

| a) | tarbijale esitatud või kättesaadavaks tehtud kasutatavat sidevahendit arvestades; |
| --- | --- |

a)

tarbijale esitatud või kättesaadavaks tehtud kasutatavat sidevahendit arvestades;

| b) | esitatud lihtsas ja arusaadavas keeles ning |
| --- | --- |

b)

esitatud lihtsas ja arusaadavas keeles ning

| c) | loetav, kui see on esitatud püsival andmekandjal. [ME 95] |
| --- | --- |

c)

loetav, kui see on esitatud püsival andmekandjal. [ME 95]

4.   Väljaspool äriruume sõlmitava lepingu puhul peab käesolevas artiklis sätestatud teave olema:

| a) | tarbijale esitatud paberkandjal või tarbija nõusolekul muul püsival andmekandjal ning |
| --- | --- |

a)

tarbijale esitatud paberkandjal või tarbija nõusolekul muul püsival andmekandjal ning

| b) | esitatud lihtsas ja arusaadavas keeles.
  [ME 96] |
| --- | --- |

b)

esitatud lihtsas ja arusaadavas keeles.
  [ME 96]

5.   Käesolevat artiklit ei kohaldata, kui leping on:

| a) | sõlmitud toiduainete, jookide või muu sellise koheseks kodus tarbimiseks ette nähtud kauba üleandmiseks, mida kaupleja oma sagedaste ja korrapäraste ringsõitude käigus toimetab tarbija koju, elukohta või töökohta; |
| --- | --- |

a)

sõlmitud toiduainete, jookide või muu sellise koheseks kodus tarbimiseks ette nähtud kauba üleandmiseks, mida kaupleja oma sagedaste ja korrapäraste ringsõitude käigus toimetab tarbija koju, elukohta või töökohta;

| b) | sõlmitud müügiautomaati või automatiseeritud äriruume kasutades;
  [ME 97] |
| --- | --- |

b)

sõlmitud müügiautomaati või automatiseeritud äriruume kasutades;
  [ME 97]

| c) | väljaspool äriruume sõlmitav leping või kui mitu lepingut sõlmitakse ühel ja samal ajal ning lepingute koguhind ei ületa 50 eurot või võrdväärset summat valuutas, milles on lepingu hinna tasumiseks kokku lepitud.
  [ME 98] |
| --- | --- |

c)

väljaspool äriruume sõlmitav leping või kui mitu lepingut sõlmitakse ühel ja samal ajal ning lepingute koguhind ei ületa 50 eurot või võrdväärset summat valuutas, milles on lepingu hinna tasumiseks kokku lepitud.
  [ME 98]

| ca) | on sõlmitud liikmesriikide õigusaktide kohaselt niisuguse avaliku võimu kandja poolt, kes on seadusega kohustatud olema sõltumatu ja erapooletu ning kes peab ulatusliku õigusalase selgitustööga tagama, et tarbija sõlmib lepingu üksnes põhjaliku kaalutluse alusel ja selle õiguslikust ulatusest teadlik olles.

  [ME 99] |
| --- | --- |

ca)

on sõlmitud liikmesriikide õigusaktide kohaselt niisuguse avaliku võimu kandja poolt, kes on seadusega kohustatud olema sõltumatu ja erapooletu ning kes peab ulatusliku õigusalase selgitustööga tagama, et tarbija sõlmib lepingu üksnes põhjaliku kaalutluse alusel ja selle õiguslikust ulatusest teadlik olles.

  [ME 99]

Artikkel 14

Teave hinna ja täiendavate kulude kohta

1.   Artikli 13 lõike 1 punkti b kohaselt esitatav teave peab sisaldama järgmist:

| a) | kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse koguhind koos maksudega või, juhul kui kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse olemusest tulenevalt ei ole hinda mõistlikult võimalik eelnevalt arvutada, hinna arvutamise viis ning |
| --- | --- |

a)

kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse koguhind koos maksudega või, juhul kui kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse olemusest tulenevalt ei ole hinda mõistlikult võimalik eelnevalt arvutada, hinna arvutamise viis ning

| b) | kui see on asjakohane, ka täiendavad veo-, tarne- või postikulud ja mis tahes muud kulud või, kui neid kulusid ei ole mõistlikult võimalik eelnevalt arvutada, teave selle kohta, et võidakse nõuda selliste täiendavate kulude tasumist. |
| --- | --- |

b)

kui see on asjakohane, ka täiendavad veo-, tarne- või postikulud ja mis tahes muud kulud või, kui neid kulusid ei ole mõistlikult võimalik eelnevalt arvutada, teave selle kohta, et võidakse nõuda selliste täiendavate kulude tasumist.

2.   Tähtajatu lepingu või tellimust sisaldava teenuslepingu puhul peab koguhind sisaldama tellimuse koguhinda selle perioodi kohta, mille suhtes arve esitatakse. Kui sellise lepingu tasu on kindla määraga, peab koguhind sisaldama koguhinda kuu kohta. Kui koguhinda ei ole mõistlikult võimalik eelnevalt arvutada, tuleb esitada hinna arvutamise viis.

3.   Kui see on asjakohane, peab kaupleja teavitama tarbijat sidevahendi kasutamise maksumusest lepingu sõlmimiseks, kui seda maksumust ei arvutata põhitariifi alusel.

Artikkel 15

Kaupleja isikuandmed ja aadress

Artikli 13 lõike 1 punkti c kohaselt esitatav teave peab sisaldama järgmist:

| a) | kaupleja isikuandmed, näiteks tema ärinimi; |
| --- | --- |

a)

kaupleja isikuandmed, näiteks tema ärinimi;

| b) | kaupleja tegevuskoha täpne aadress; |
| --- | --- |

b)

kaupleja tegevuskoha täpne aadress;

| c) | kaupleja telefoninumber, faksinumber ja e-posti aadress nende olemasolu korral, et tarbija saaks kauplejaga kiiresti ühendust võtta ja temaga vahetult suhelda; |
| --- | --- |

c)

kaupleja telefoninumber, faksinumber ja e-posti aadress nende olemasolu korral, et tarbija saaks kauplejaga kiiresti ühendust võtta ja temaga vahetult suhelda;

| d) | kui see on asjakohane, siis selle kaupleja isikuandmed ja täpne aadress, kelle volitusel kaupleja tegutseb, ning |
| --- | --- |

d)

kui see on asjakohane, siis selle kaupleja isikuandmed ja täpne aadress, kelle volitusel kaupleja tegutseb, ning

| e) | kaupleja ning, kui see on asjakohane, siis selle kaupleja, kelle volitusel isik tegutseb, täpne aadress, kuhu tarbija võib kaebusi esitada, kui see erineb käesoleva artikli punktide b ja d kohaselt nimetatud aadressist. |
| --- | --- |

e)

kaupleja ning, kui see on asjakohane, siis selle kaupleja, kelle volitusel isik tegutseb, täpne aadress, kuhu tarbija võib kaebusi esitada, kui see erineb käesoleva artikli punktide b ja d kohaselt nimetatud aadressist.

Artikkel 16

Teave lepingutingimuste kohta

Artikli 13 lõike 1 punkti d kohaselt esitatav teave peab sisaldama järgmist:

| a) | maksmise kord, kauba või digitaalse infosisu üleandmise või seotud teenuse osutamise kord ja aeg, mille jooksul kaupleja on kohustatud kauba või digitaalse infosisu tarbijale kätte toimetama või seotud teenuse osutama; |
| --- | --- |

a)

maksmise kord, kauba või digitaalse infosisu üleandmise või seotud teenuse osutamise kord ja aeg, mille jooksul kaupleja on kohustatud kauba või digitaalse infosisu tarbijale kätte toimetama või seotud teenuse osutama;

| b) | lepingu kestus ja tarbija kohustuste miinimumkestus (kui see on asjakohane) või, kui leping on tähtajatu või automaatselt pikenev, lepingu lõpetamise tingimused, ning |
| --- | --- |

b)

lepingu kestus ja tarbija kohustuste miinimumkestus (kui see on asjakohane) või, kui leping on tähtajatu või automaatselt pikenev, lepingu lõpetamise tingimused, ning

| c) | teave selle kohta, et kaupleja nõudel peab tarbija tasuma ettemaksu või esitama finantstagatise, ning sellise ettemaksu või finantstagatise tingimused, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

c)

teave selle kohta, et kaupleja nõudel peab tarbija tasuma ettemaksu või esitama finantstagatise, ning sellise ettemaksu või finantstagatise tingimused, kui see on asjakohane;

| d) | teave asjakohas(t)e tegevusjuhendi(te) olemasolu ja selle kohta, kust selle juhendi (need juhendid) võib saada, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

d)

teave asjakohas(t)e tegevusjuhendi(te) olemasolu ja selle kohta, kust selle juhendi (need juhendid) võib saada, kui see on asjakohane.

Artikkel 17

Teave taganemisõiguse kohta kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepingu korral [ME 100]

1.   Kui tarbijal on vastavalt 4. peatükile õigus lepingust taganeda, peab artikli 13 lõike 1 punkti e kohaselt esitatav teave sisaldama taganemisõiguse kasutamise tingimusi, tähtaega ja korda vastavalt 1. liitele ning 2. liites esitatud taganemisteate näidisvormi.

2.   Kui see on asjakohane, peavad artikli 13 lõike 1 punkti e kohaselt esitatavad andmed sisaldama teavet selle kohta, et lepingust taganemise korral peab tarbija katma kauba tagastamise kulud, ning kauglepingu puhul, kui kaupa ei saa selle olemuse tõttu posti teel tagasi saata, katma kauba tagastamise kulud.

3.   Kui tarbija võib kasutada taganemisõigust, olles avaldanud soovi, et seotud teenuse osutamist alustataks taganemistähtaja jooksul, peavad artikli 13 lõike 1 punkti e kohaselt esitatavad andmed sisaldama teavet selle kohta, et sellisel juhul peab tarbija ettevõtjale tasuma artikli 45 lõikes 5 osutatud summa.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud teabe esitamise kohustuse saab täita edastades tarbijale 1. liites esitatud taganemise näidisjuhised. Kui kaupleja on edastanud tarbijale nimetatud juhised korrektselt täidetuna, loetakse, et ta on teavitamiskohustuse täitnud.

5.   Kui taganemisõigust ei ole vastavalt artikli 40 lõike 2 punktidele c kuni i ja sama artikli lõikele 3 ette nähtud, peavad artikli 13 lõike 1 punkti e kohaselt esitatavad andmed sisaldama teavet selle kohta, et tarbijal ei ole taganemisõigust, või kui see on asjakohane, teavet selle kohta, millistel asjaoludel tarbija kaotab oma taganemisõiguse.

Artikkel 18

Täiendav teavitamiskohustus ja kinnitus väljaspool äriruume sõlmitava lepingu puhul

1.   Kaupleja annab tarbijale allkirjastatud lepingu koopia või kinnituse lepingu sõlmimise kohta paberkandjal, sealhulgas, kui see on asjakohane, kinnituse tarbija nõusoleku ja teavitamise kohta vastavalt artikli 40 lõike 3 punktile d, või tarbija nõusolekul muul püsival andmekandjal.

2.   Kui tarbija soovib, et seotud teenuse osutamist alustataks artikli 42 lõikes 2 ettenähtud taganemistähtaja jooksul, nõuab kaupleja tarbijalt püsival andmekandjal sellekohast taotlust.
  [ME 101]

Artikkel 19

Täiendav teavitamiskohustus ja muud kohustused kauglepingu puhul
  [ME 102]

1.   Juhul kui kaupleja helistab tarbijale eesmärgiga sõlmida kaugleping, peab kaupleja tarbijaga vestlust alustades ennast esitlema ja vajaduse korral esitlema ka seda isikut, kelle volitusel ta helistab, ning ütlema, et helistab ärilistel eesmärkidel.

2.   Kui leping sõlmitakse sellise sidevahendi abil, mille puhul on teabe esitamise ruum või aeg piiratud, esitab kaupleja enne lepingu sõlmimist konkreetse sidevahendiga vähemalt käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud teabe. Muu artiklis 13 osutatud teabe esitab kaupleja tarbijale asjakohasel viisil vastavalt artikli 13 lõike 3 sätetele.

3.   Lõike 2 kohaselt nõutud teave peab sisaldama järgmist:

| a) | artikli 13 lõike 1 punktis a sätestatud teave kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse põhiomaduste kohta; |
| --- | --- |

a)

artikli 13 lõike 1 punktis a sätestatud teave kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse põhiomaduste kohta;

| b) | artikli 15 punktis a sätestatud teave kaupleja isikuandmete kohta; |
| --- | --- |

b)

artikli 15 punktis a sätestatud teave kaupleja isikuandmete kohta;

| c) | koguhind, kaasa arvatud artikli 13 lõike 1 punktis b ning artikli 14 lõigetes 1 ja 2 osutatud teave; |
| --- | --- |

c)

koguhind, kaasa arvatud artikli 13 lõike 1 punktis b ning artikli 14 lõigetes 1 ja 2 osutatud teave;

| d) | teave lepingust taganemise õiguse kohta ning |
| --- | --- |

d)

teave lepingust taganemise õiguse kohta ning

| e) | teave lepingu kestuse kohta ja kui tegemist on tähtajatu lepinguga, artikli 16 punktis b osutatud lepingu lõpetamise tingimuste kohta, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

e)

teave lepingu kestuse kohta ja kui tegemist on tähtajatu lepinguga, artikli 16 punktis b osutatud lepingu lõpetamise tingimuste kohta, kui see on asjakohane.

4.   Telefoni teel sõlmitud kaugleping on kehtiv ainult juhul, kui tarbija on pakkumusele alla kirjutanud või saatnud kirjaliku nõusoleku, milles väljendub tahe sõlmida leping. Kaupleja peab andma tarbijale püsival andmekandjal kinnituse saavutatud kokkuleppe kohta.

5.   Kaupleja peab andma tarbijale kinnituse sõlmitud lepingu, kaasa arvatud tarbija nõusoleku ja teavitamise kohta vastavalt artikli 40 lõike 3 punktile d, kui see on asjakohane, ning kogu artiklis 13 osutatud teabe püsival andmekandjal. Kaupleja peab nimetatud teabe tarbijale edastama mõistliku aja jooksul pärast kauglepingu sõlmimist, hiljemalt kauba kättesaamise hetkel või enne digitaalse infosisu üleandmist või seotud teenuse osutamise algust, välja arvatud juhul, kui teave on tarbijale esitatud püsival andmekandjal enne kauglepingu sõlmimist.

6.   Kui tarbija soovib, et seotud teenuse osutamist alustataks artikli 42 lõikes 2 ettenähtud taganemistähtaja jooksul, nõuab kaupleja tarbijalt selle kohta püsival andmekandjal sõnaselget taotlust.

Artikkel 20

Teavitamiskohustus muu kui kauglepingu ja väljaspool äriruume sõlmitava lepingu puhul

1.   Muu kui kauglepingu ja väljaspool äriruume sõlmitava lepingu puhul on kauplejal kohustus esitada tarbijale selgel ja arusaadaval viisil enne lepingu sõlmimist või enne kui pakkumus muutub tarbija suhtes siduvaks järgmine teave, kui selline teave ei ole asjaolusid arvestades niigi selge:

| a) | kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse põhiomadused sidevahendile ning kaubale, digitaalsele infosisule ja seotud teenusele kohases ulatuses; |
| --- | --- |

a)

kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse põhiomadused sidevahendile ning kaubale, digitaalsele infosisule ja seotud teenusele kohases ulatuses;

| b) | koguhind ja täiendavad kulud vastavalt artikli 14 lõikele 1; |
| --- | --- |

b)

koguhind ja täiendavad kulud vastavalt artikli 14 lõikele 1;

| c) | kaupleja isikuandmed, näiteks tema ärinimi, aadress, millel ta tegutseb, ja telefoninumber; |
| --- | --- |

c)

kaupleja isikuandmed, näiteks tema ärinimi, aadress, millel ta tegutseb, ja telefoninumber;

| d) | lepingutingimused vastavalt artikli 16 punktidele a ja b; |
| --- | --- |

d)

lepingutingimused vastavalt artikli 16 punktidele a ja b;

| e) | kaupleja müügijärgse hoolduse ja müügigarantii olemasolu ja tingimused ning kaebuste lahendamise kord, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

e)

kaupleja müügijärgse hoolduse ja müügigarantii olemasolu ja tingimused ning kaebuste lahendamise kord, kui see on asjakohane;

| f) | teave digitaalse infosisu funktsioonide ja vajaduse korral sobivate tehniliste kaitsemeetmete kasutamise kohta ning |
| --- | --- |

f)

teave digitaalse infosisu funktsioonide ja vajaduse korral sobivate tehniliste kaitsemeetmete kasutamise kohta ning

| g) | teave digitaalse infosisu sellise koostalitlusvõime kohta riist- ja tarkvaraga, mis on kauplejale teada või peab olema teada, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

g)

teave digitaalse infosisu sellise koostalitlusvõime kohta riist- ja tarkvaraga, mis on kauplejale teada või peab olema teada, kui see on asjakohane.

2.   Käesolevat artiklit ei kohaldata lepingute suhtes, mis käsitlevad igapäevaseid tehinguid ja mida täidetakse kohe sõlmimise ajal.
  [ME 103]

Artikkel 21

Tõendamiskoormis

Käesolevas jaos sätestatud teavitamisnõuete täitmise tõendamiskoormis lasub kauplejal.

Artikkel 22

Sätete kohustuslikkus

Lepingupooled ei või tarbija kahjuks käesoleva jao kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.

2. jagu

Teave, mida kaupleja peab andma enne lepingu sõlmimist teise kauplejaga

Artikkel 23

Kauba ja seotud teenuste kohta teabe avaldamise kohustus

1.   Enne lepingu sõlmimist kauba müügiks, digitaalse infosisu üleandmiseks või seotud teenuse osutamiseks ühe kaupleja poolt teisele kauplejale on kauba või infosisu üleandjal või teenuse osutajal kohustus avaldada teisele kauplejale mis tahes asjakohasel viisil kogu selline teave üleantava kauba või infosisu või osutatava seotud teenuse põhiomaduste kohta, mida kaupleja teab või peab teadma ja mille avaldamata jätmine teisele poolele oleks vastuolus hea usu ja ausa kauplemise põhimõttega.

2.   Selleks et kindlaks teha, kas müüja või teenuseosutaja peab lõike 1 kohaselt teabe teisele poolele avaldama, tuleb arvestada kõiki asjaolusid, sealhulgas järgmist:

| a) | kas müüjal või teenuseosutajal oli eriteadmisi; |
| --- | --- |

a)

kas müüjal või teenuseosutajal oli eriteadmisi;

| b) | kulusid, mida müüja või teenuseosutaja pidi asjaomase teabe saamiseks kandma; |
| --- | --- |

b)

kulusid, mida müüja või teenuseosutaja pidi asjaomase teabe saamiseks kandma;

| c) | seda, kui lihtne olnuks teisel kauplejal muudest allikatest asjaomast teavet saada; |
| --- | --- |

c)

seda, kui lihtne olnuks teisel kauplejal muudest allikatest asjaomast teavet saada;

| d) | teabe olemust; |
| --- | --- |

d)

teabe olemust;

| e) | kas on tõenäoline, et teave on teisele kauplejale tähtis, ning |
| --- | --- |

e)

kas on tõenäoline, et teave on teisele kauplejale tähtis, ning

| f) | head äritava konkreetses olukorras. |
| --- | --- |

f)

head äritava konkreetses olukorras.

3. jagu

Elektroonilisel teel sõlmitud lepingud

Artikkel 24

Täiendav teavitamiskohustus elektroonilisel teel sõlmitava kauglepingu puhul

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse juhul, kui kaupleja kasutab lepingu sõlmimiseks elektroonilisi sidevahendeid ja leping sõlmitakse ilma individuaalse e-kirjavahetuse või muu isikliku suhtluseta kaupleja poolt.

2.   Kaupleja peab andma teise lepingupoole kasutusse sobivad ja tõhusad tehnilised vahendid, millele teisel poolel on juurdepääs ja mille abil ta saab enne pakkumuse tegemist või vastuvõtmist tuvastada ja parandada sisestusvead.

3.   Enne kui teine pool teeb või võtab vastu pakkumuse, esitab kaupleja teisele poolele järgmise teabe:

| a) | lepingu sõlmimise tehnilised etapid; |
| --- | --- |

a)

lepingu sõlmimise tehnilised etapid;

| b) | kas kaupleja säilitab lepinguteksti ja kas see jääb teisele lepingupoolele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

b)

kas kaupleja säilitab lepinguteksti ja kas see jääb teisele lepingupoolele kättesaadavaks;

| c) | tehnilised vahendid sisestusvigade tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks enne, kui teine pool teeb või võtab vastu pakkumuse; |
| --- | --- |

c)

tehnilised vahendid sisestusvigade tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks enne, kui teine pool teeb või võtab vastu pakkumuse;

| d) | lepingu sõlmimiseks pakutavad keeled; |
| --- | --- |

d)

lepingu sõlmimiseks pakutavad keeled;

| e) | lepingutingimused

  tingimused, mille põhjal on kaupleja valmis lepingut sõlmima
  . [ME 104] |
| --- | --- |

e)

lepingutingimused

  tingimused, mille põhjal on kaupleja valmis lepingut sõlmima
  . [ME 104]

4.   
  Ilma et see piiraks 1. jaos sätestatud
  kaupleja
  ja tarbija vahelisi suhteid käsitlevaid rangemaid nõudeid,
  peab
  kaupleja
  peab tagama, et lõike 3 punktis e osutatud lepingutingimused

  tingimused
  tehakse teisele poolele kättesaadavaks tekstina, mis on väljendatud tähtede või muude arusaadavate märkidega ja mis on püsival andmekandjal, sellise vahendi abil, mis võimaldab tekstis sisalduva teabe lugemist, salvestamist ja reprodutseerimist materiaalses vormis. [ME 105]

5.   Kaupleja peab teise poole saadetud pakkumuse või nõustumuse kättesaamist viivitamata elektroonilisel teel kinnitama.
  Teatel on kirjas pakkumise või nõustumuse sisu. [ME 106]

Artikkel 25

Täiendavad kohustused elektroonilisel teel sõlmitava kauglepingu puhul

1.   Kui elektroonilisel teel sõlmitav kaugleping seab tarbijale maksekohustuse, teeb kaupleja vahetult enne, kui tarbija esitab tellimuse, tarbijale teatavaks selgelt ja arusaadavalt artikli 13 lõike 1 punktis a, artikli 14 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 16 lõike 1 punktis b sätestatud andmed.

2.   Kaupleja tagab, et tarbija kinnitaks tellimust esitades selgesõnaliselt, et tellimus tähendab kohustust maksta. Kui tellimuse esitamine eeldab nupule vajutamist või sarnast funktsiooni, tuleb nupp või sarnane funktsioon tähistada hästi loetavalt ainult sõnadega „tellimus koos kohustusega maksta“ või mõne muu samasuguse ühemõttelise sõnastusega, mis näitab, et tellimuse esitamine toob kaasa kohustuse teha kauplejale makse. Kui kaupleja ei ole käesoleva lõike sätetest kinni pidanud, ei ole leping ega tellimus tarbija suhtes siduv.

3.   Kaupleja peab oma müügisaidil hiljemalt tellimisprotsessi alguses selgelt ja loetavalt märkima võimalikud kauba müügipiirangud ja vastuvõetavad maksevahendid.

Artikkel 26

Tõendamiskoormis

Kaupleja ja tarbija vahelistes võlasuhetes lasub käesolevas jaos sätestatud teavitamisnõuete täitmise tõendamiskoormis ettevõtjal.

Artikkel 27

Sätete kohustuslikkus

Kaupleja ja tarbija vahelistes võlasuhetes ei või lepingupooled tarbija kahjuks käesoleva jao sätete kohaldamist välistada, nendest kõrvale kalduda ega nende toimet muuta.

4. jagu

Kohustus tagada esitatavate andmete tõesus

Artikkel 28

Kohustus tagada esitatavate andmete tõesus

1.   Kui pooled esitavad üksteisele enne lepingu sõlmimist või sõlmimise ajal teavet kas käesolevas peatükis sätestatud teavitamiskohustuste täitmiseks või muul viisil, on neil kohustus mõistlikult tagada, et esitatav teave on tõene ja ei ole eksitav.

2.   Isikul, kellele on lõikes 1 sätestatud kohustust rikkudes esitatud tõele mittevastavat või eksitavat teavet ja kes mõistlikult tugineb nimetatud teabele, kui ta sõlmib teabe esitanud isikuga lepingu, on õigus kasutada artiklis 29 sätestatud õiguskaitsevahendeid.

3.   Kaupleja ja tarbija vahelistes suhetes ei või lepingupooled tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega selle toimet muuta.

5. jagu

Õiguskaitsevahendid teavitamiskohustuste rikkumise korral

Artikkel 29

Õiguskaitsevahendid teavitamiskohustuste rikkumise korral

1.   Kui pool ei ole täitnud käesolevas peatükis sätestatud teavitamiskohustust, on tal
  vastavalt 16. peatükile
  kohustus teisele poolele teavitamiskohustuse rikkumisega tekitatud kahju hüvitada. [ME 107]

2.   Kui kaupleja ei ole täitnud artiklis 14 osutatud täiendavatest kulude teavitamise kohustust või artikli 17 lõikes 2 osutatud kauba tagastamise kuludest teavitamise kohustust, ei ole tarbijal kohustust neid kulusid tasuda.

3.   Käesolevas artiklis sätestatud õiguskaitsevahendite kasutamine ei piira õiguskaitsevahendite kasutamise õigust artikli 42 lõike 2, artikli 48 või artikli 49 kohaselt.

4.   Kaupleja ja tarbija vahelistes suhetes ei või lepingupooled tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega selle toimet muuta.

3. peatükk

Lepingu sõlmimine

Artikkel 30

Lepingu sõlmimise nõuded

1.   Leping on sõlmitud, kui:

| a) | pooled on saavutanud kokkuleppe, |
| --- | --- |

a)

pooled on saavutanud kokkuleppe,

| b) | poolte tahe on suunatud õigusliku tagajärje kaasatoomisele ning |
| --- | --- |

b)

poolte tahe on suunatud õigusliku tagajärje kaasatoomisele ning

| c) | kokkulepe, mida vajaduse korral täiendatakse Euroopa ühise müügiõiguse normidega, on piisavalt määratletud sisuga ja kindel, et tuua kaasa õiguslikud tagajärjed. |
| --- | --- |

c)

kokkulepe, mida vajaduse korral täiendatakse Euroopa ühise müügiõiguse normidega, on piisavalt määratletud sisuga ja kindel, et tuua kaasa õiguslikud tagajärjed.

2.   Kokkulepe saavutatakse pakkumuse vastuvõtmisega. Pakkumuse võib vastu võtta sõnaselge avalduse või muu tahteavalduse või teoga.
  [ME 108]

3.   Poolte tahe sõlmida kokkulepe, millel on õiguslikud tagajärjed, määratakse kindlaks nende tahteavaldustest ja tegudest lähtudes.

4.   Kui vastavalt ühe lepingupoole taotlusele tuleb saavutada kokkulepe teatud tingimustes, siis ei loeta lepingut sõlmituks enne, kui nendes tingimustes on kokkulepe saavutatud.

Artikkel 31

Pakkumus

1.   Lepingu sõlmimise ettepanek on pakkumus, kui:

| a) | see väljendab pakkumuse esitaja tahet olla ettepanekule nõustumuse andmise korral sõlmitava lepinguga õiguslikult seotud ning |
| --- | --- |

a)

see väljendab pakkumuse esitaja tahet olla ettepanekule nõustumuse andmise korral sõlmitava lepinguga õiguslikult seotud ning

| b) | see on piisavalt määratletud sisuga ja kindel, et lugeda leping sõlmituks.
  Tarbija ja kaupleja vahelistes suhetes peetakse pakkumise sisu piisavalt määratletuks ja kindlaks sel juhul, kui see sisaldab objekti, kogust või kestust ning hinda. [ME 109] |
| --- | --- |

b)

see on piisavalt määratletud sisuga ja kindel, et lugeda leping sõlmituks.
  Tarbija ja kaupleja vahelistes suhetes peetakse pakkumise sisu piisavalt määratletuks ja kindlaks sel juhul, kui see sisaldab objekti, kogust või kestust ning hinda. [ME 109]

2.   Pakkumus võib olla suunatud kindlale isikule või isikute ringile.

3.   Avalikkusele suunatud ettepanek ei ole pakkumus, kui asjaoludest ei tulene teisiti.

Artikkel 32

Pakkumuse tagasivõtmine

1.   Pakkumuse võib tagasi võtta, kui tagasivõtmine jõuab pakkumuse saajani enne, kui pakkumuse saaja on ära saatnud nõustumuse või, juhul kui nõustumust väljendatakse teoga, enne lepingu sõlmimist.

2.   Kui avalikkusele suunatud ettepanek on pakkumus, võib selle tagasi võtta samal viisil kui pakkumus tehti.

3.   Pakkumuse tagasivõtmine ei kehti, kui:

| a) | pakkumuses on märgitud, et seda ei saa tagasi võtta; |
| --- | --- |

a)

pakkumuses on märgitud, et seda ei saa tagasi võtta;

| b) | pakkumuses on märgitud selle vastuvõtmiseks kindel tähtaeg või |
| --- | --- |

b)

pakkumuses on märgitud selle vastuvõtmiseks kindel tähtaeg või

| c) | kui pakkumuse saaja võis mõistlikult eeldada, et pakkumus on tagasivõtmatu, ja tegutses pakkumuse kehtivust usaldades. |
| --- | --- |

c)

kui pakkumuse saaja võis mõistlikult eeldada, et pakkumus on tagasivõtmatu, ja tegutses pakkumuse kehtivust usaldades.

Artikkel 33

Pakkumuse tagasilükkamine

Pakkumuse kehtivus lõpeb, kui pakkumuse esitaja on kätte saanud pakkumuse tagasilükkamise.

Artikkel 34

Nõustumus

1.   Pakkumuse saaja otsene tahteavaldus või tegu loetakse nõustumuseks, kui see väljendab pakkumusega nõustumist.

2.   Vaikimist või tegevusetust ei loeta nõustumuseks.
  Eriti kauba müügi, digitaalse infosisu üleandmise või seotud teenuste osutamise juhtudel ei loeta tarbija poolt reageerimata jätmist nõustumuseks. [ME 110]

Artikkel 35

Lepingu sõlmimise aeg

1.   Kui pakkumuse saaja saadab nõustumuse, loetakse leping sõlmituks hetkest, mil pakkumuse esitaja saab nõustumuse kätte.

2.   Kui pakkumus võetakse vastu teoga, loetakse leping sõlmituks hetkest, mil pakkumuse esitaja saab kätte teate teo tegemise kohta.

3.   Olenemata lõikest 2 loetakse leping juhul, kui pakkumusest, pooltevahelisest praktikast või tavast tulenevalt võib pakkumuse saaja pakkumuse vastu võtta teoga ilma sellest pakkumuse esitajale teatamata, sõlmituks hetkest, mil pakkumuse saaja teo tegi.

Artikkel 36

Nõustumuse andmise tähtaeg

1.   Pakkumusele nõustumuse andmine kehtib ainult juhul, kui nõustumus jõuab pakkumuse esitajani tema poolt pakkumuses määratud tähtaja jooksul.

2.   Kui pakkumuse esitaja ei ole nõustumuse andmiseks tähtaega määranud, kehtib nõustumus ainult juhul, kui see jõuab pakkumuse esitajani mõistliku aja jooksul pärast pakkumuse tegemist.

3.   Kui pakkumusele võib anda nõustumuse teoga ilma sellest pakkumuse esitajale teatamata, kehtib nõustumus üksnes juhul, kui tegu tehakse pakkumuse esitaja poolt nõustumuse andmiseks määratud tähtaja jooksul või, kui tähtaega ei ole määratud, siis mõistliku aja jooksul.

Artikkel 37

Hilinenud nõustumus

1.   Hilinenud nõustumus loetakse kehtivaks, kui pakkumuse esitaja teatab pakkumuse saajale põhjendamatu viivituseta, et loeb nõustumuse kehtivaks.

2.   Kui hilinenud nõustumust sisaldavast kirjast või muust teatest on näha, et see oli saadetud asjaoludel, mille puhul see tavapärase edastamise korral oleks jõudnud pakkumuse esitajani õigeaegselt, loetakse hilinenud nõustumus kehtivaks, juhul kui pakkumuse esitaja ei teata pakkumuse saajale põhjendamatu viivituseta, et pakkumus on lõppenud.

Artikkel 38

Muudatustega nõustumus

1.   Pakkumuse saaja vastust, mis sisaldab otseselt või kaudselt pakkumust täiendavaid või pakkumusest oluliselt erinevaid lepingutingimusi, loetakse pakkumuse tagasilükkamiseks ja uueks pakkumuseks.

2.   Pakkumust täiendavad või pakkumusest erinevad lepingutingimused, mis käsitlevad muuhulgas hinda, maksmist, kauba kvaliteeti ja kvantiteeti, kättetoimetamise aega ja kohta, ühe lepingupoole vastutuse ulatust teise ees või vaidluste lahendamist, loetakse pakkumust oluliselt muutvateks lepingutingimusteks.

3.   Vastus, milles on väljendatud kindlat nõusolekut pakkumus vastu võtta, on nõustumus, isegi kui selles sisalduvad otsesed või kaudsed lepingutingimused, mis erinevad pakkumuse tingimustest, kui need pakkumust oluliselt ei muuda. Vastuses sisalduvad täiendavad või pakkumusest erinevad tingimused saavad sel juhul lepingu osaks.

4.   Vastus, mis sisaldab otseselt või kaudselt täiendavaid või pakkumusest erinevaid lepingutingimusi, loetakse pakkumuse tagasilükkamiseks, kui:

| a) | pakkumuses on nõustumuse andmine sõnaselgelt piiratud pakkumuse tingimustega, |
| --- | --- |

a)

pakkumuses on nõustumuse andmine sõnaselgelt piiratud pakkumuse tingimustega,

| b) | pakkumuse esitaja teatab põhjendamatu viivituseta, et ei ole täiendavate või pakkumusest erinevate tingimustega nõus, või |
| --- | --- |

b)

pakkumuse esitaja teatab põhjendamatu viivituseta, et ei ole täiendavate või pakkumusest erinevate tingimustega nõus, või

| c) | kui pakkumuse saaja seab nõustumuse andmise tingimuseks pakkumuse esitaja nõusoleku täiendavatele või pakkumusest erinevatele tingimustele ja nimetatud nõusolek ei jõua pakkumuse saajani mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

c)

kui pakkumuse saaja seab nõustumuse andmise tingimuseks pakkumuse esitaja nõusoleku täiendavatele või pakkumusest erinevatele tingimustele ja nimetatud nõusolek ei jõua pakkumuse saajani mõistliku aja jooksul.

4a.
     
  Kaupleja ja tarbija vahelistes suhetes tähendab pakkumuse saaja vastus, mis sisaldab täiendavaid või erinevaid lepingutingimusi, igal juhul tagasilükkamist ja uut pakkumust. [ME 111]

Artikkel 39

Tüüptingimuste vasturääkivus

1.   Kui pooled on saavutanud kokkuleppe, kuid pakkumuses ja nõustumuses viidatakse tüüptingimustele, mis on omavahel vastuolus, loetakse leping siiski sõlmituks. Tüüptingimused muutuvad lepingu osaks ulatuses, milles nad sisuliselt kattuvad.

2.   Olenemata lõikest 1 ei loeta lepingut sõlmituks, kui üks pool:

| a) | on eelnevalt sõnaselgelt ja muul viisil kui tüüptingimustes väljendanud tahet mitte olla lõike 1 alusel lepinguga seotud või |
| --- | --- |

a)

on eelnevalt sõnaselgelt ja muul viisil kui tüüptingimustes väljendanud tahet mitte olla lõike 1 alusel lepinguga seotud või

| b) | teavitab teist poolt põhjendamatu viivituseta oma sellekohasest tahtest. |
| --- | --- |

b)

teavitab teist poolt põhjendamatu viivituseta oma sellekohasest tahtest.

4. peatükk

Taganemisõigus kaupleja ja tarbija vahelise kauglepingu ja väljaspool äriruume sõlmitava lepingu puhul
  [ME 112]

Artikkel 40

Taganemisõigus

1.   Tarbijal on õigus põhjust avaldamata ja kandmata muid kulusid peale artiklis 45 sätestatud kulude taganeda artiklis 42 sätestatud tähtaja jooksul:

| a) | kauglepingust; |
| --- | --- |

a)

kauglepingust;

| b) | väljaspool äriruume sõlmitud lepingust, juhul kui lepingu koguhind või, juhul kui mitu lepingut sõlmiti ühel ja samal ajal, lepingute koguhind ületab 50 eurot või võrdväärset summat valuutas, milles on lepingu hinna tasumiseks lepingu sõlmimisel kokku lepitud. |
| --- | --- |

b)

väljaspool äriruume sõlmitud lepingust, juhul kui lepingu koguhind või, juhul kui mitu lepingut sõlmiti ühel ja samal ajal, lepingute koguhind ületab 50 eurot või võrdväärset summat valuutas, milles on lepingu hinna tasumiseks lepingu sõlmimisel kokku lepitud.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata järgmiste lepingute suhtes:

| a) | leping, mis on sõlmitud müügiautomaati või automatiseeritud äriruume kasutades; |
| --- | --- |

a)

leping, mis on sõlmitud müügiautomaati või automatiseeritud äriruume kasutades;

| b) | leping, mis on sõlmitud toiduainete, jookide või muu sellise koheseks kodus tarbimiseks ette nähtud kauba üleandmiseks, mida kaupleja oma sagedaste ja korrapäraste ringsõitude käigus toimetab tarbija koju, elukohta või töökohta; |
| --- | --- |

b)

leping, mis on sõlmitud toiduainete, jookide või muu sellise koheseks kodus tarbimiseks ette nähtud kauba üleandmiseks, mida kaupleja oma sagedaste ja korrapäraste ringsõitude käigus toimetab tarbija koju, elukohta või töökohta;

| c) | leping, mis on sõlmitud sellise kauba üleandmiseks või seotud teenuse osutamiseks, mille hind sõltub finantsturu kõikumisest, mida kaupleja ei saa mõjutada ja mis võib ilmneda taganemistähtaja jooksul; |
| --- | --- |

c)

leping, mis on sõlmitud sellise kauba üleandmiseks või seotud teenuse osutamiseks, mille hind sõltub finantsturu kõikumisest, mida kaupleja ei saa mõjutada ja mis võib ilmneda taganemistähtaja jooksul;

| d) | leping, mis on sõlmitud tarbija esitatud kirjelduse kohaselt valmistatud kauba või digitaalse infosisu või konkreetsele isikule valmistatud kauba või digitaalse infosisu üleandmiseks; |
| --- | --- |

d)

leping, mis on sõlmitud tarbija esitatud kirjelduse kohaselt valmistatud kauba või digitaalse infosisu või konkreetsele isikule valmistatud kauba või digitaalse infosisu üleandmiseks;

| e) | leping, mis on sõlmitud kiiresti rikneva või aeguva kauba müügiks; |
| --- | --- |

e)

leping, mis on sõlmitud kiiresti rikneva või aeguva kauba müügiks;

| f) | leping, mis on sõlmitud selliste alkohoolsete jookide üleandmiseks, mille hind on kokku lepitud müügilepingu sõlmimise ajal ning mille kättetoimetamine saab toimuda ainult pärast 30 päeva möödumist lepingu sõlmimisest ning kus alkohoolse joogi tegelik väärtus sõltub turu kõikumisest, mida kaupleja ei saa mõjutada; |
| --- | --- |

f)

leping, mis on sõlmitud selliste alkohoolsete jookide üleandmiseks, mille hind on kokku lepitud müügilepingu sõlmimise ajal ning mille kättetoimetamine saab toimuda ainult pärast 30 päeva möödumist lepingu sõlmimisest ning kus alkohoolse joogi tegelik väärtus sõltub turu kõikumisest, mida kaupleja ei saa mõjutada;

| g) | leping, mis on sõlmitud ajalehe, perioodilise väljaande või ajakirja müügiks, välja arvatud selliste väljaannete tellimislepingud; |
| --- | --- |

g)

leping, mis on sõlmitud ajalehe, perioodilise väljaande või ajakirja müügiks, välja arvatud selliste väljaannete tellimislepingud;

| h) | avalikul enampakkumisel sõlmitud leping; |
| --- | --- |

h)

avalikul enampakkumisel sõlmitud leping;

| i) | leping, mis on sõlmitud toitlustusteenuse või vaba aja veetmise teenuse osutamiseks, kui lepingus on ette nähtud teenuse osutamise kuupäev või tähtaeg ning |
| --- | --- |

i)

leping, mis on sõlmitud toitlustusteenuse või vaba aja veetmise teenuse osutamiseks, kui lepingus on ette nähtud teenuse osutamise kuupäev või tähtaeg ning

| ia) | leping, mis on sõlmitud liikmesriikide õigusaktide kohaselt niisuguse avaliku võimu kandja poolt, kes on seadusega kohustatud olema sõltumatu ja erapooletu ning kes peab ulatusliku õigusalase selgitustööga tagama, et tarbija sõlmib lepingu üksnes põhjaliku kaalutluse alusel ja selle õiguslikust ulatusest teadlik olles.

  [ME 113] |
| --- | --- |

ia)

leping, mis on sõlmitud liikmesriikide õigusaktide kohaselt niisuguse avaliku võimu kandja poolt, kes on seadusega kohustatud olema sõltumatu ja erapooletu ning kes peab ulatusliku õigusalase selgitustööga tagama, et tarbija sõlmib lepingu üksnes põhjaliku kaalutluse alusel ja selle õiguslikust ulatusest teadlik olles.

  [ME 113]

3.   Lõiget 1 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

| a) | kaup anti üle suletud pakendis ja tarbija on pakendi avanud ning kaup ei ole tervisekaitse või hügieeniga seotud põhjustel tagasisaatmiseks kõlblik; |
| --- | --- |

a)

kaup anti üle suletud pakendis ja tarbija on pakendi avanud ning kaup ei ole tervisekaitse või hügieeniga seotud põhjustel tagasisaatmiseks kõlblik;

| b) | üleantud kaup ei ole oma olemuse tõttu pärast kohaletoimetamist muudest esemetest enam eraldatav; |
| --- | --- |

b)

üleantud kaup ei ole oma olemuse tõttu pärast kohaletoimetamist muudest esemetest enam eraldatav;

| c) | üleantud kaup oli suletud pakendis audio- või videosalvestused või suletud pakendis arvutitarkvara ja pakend on pärast kohaletoimetamist avatud; |
| --- | --- |

c)

üleantud kaup oli suletud pakendis audio- või videosalvestused või suletud pakendis arvutitarkvara ja pakend on pärast kohaletoimetamist avatud;

| d) | sellise digitaalse infosisu, mida ei edastata füüsilisel andmekandjal, üleandmine on alanud tarbija eelneval sõnaselgel nõusolekul ning tarbija kinnitusel, et ta on teadlik asjaolust, et kaotab seega oma taganemisõiguse; |
| --- | --- |

d)

sellise digitaalse infosisu, mida ei edastata füüsilisel andmekandjal, üleandmine on alanud tarbija eelneval sõnaselgel nõusolekul ning tarbija kinnitusel, et ta on teadlik asjaolust, et kaotab seega oma taganemisõiguse;

| e) | tarbija on kauplejalt sõnaselgelt tellinud kodukülastuse selleks, et kaupleja teostaks kiireloomulisi parandus- või hooldustöid. Kui kaupleja sellise külastuse käigus osutab lisaks tarbija poolt konkreetselt tellitud teenustele muid seotud teenuseid või müüb muud kaupa kui hoolduseks või parandamiseks vajalikud osad, kehtib nende täiendavate seotud teenuste ja kaupade suhtes taganemisõigus. |
| --- | --- |

e)

tarbija on kauplejalt sõnaselgelt tellinud kodukülastuse selleks, et kaupleja teostaks kiireloomulisi parandus- või hooldustöid. Kui kaupleja sellise külastuse käigus osutab lisaks tarbija poolt konkreetselt tellitud teenustele muid seotud teenuseid või müüb muud kaupa kui hoolduseks või parandamiseks vajalikud osad, kehtib nende täiendavate seotud teenuste ja kaupade suhtes taganemisõigus.

4.   Kui tarbija on teinud pakkumuse, mis nõustumuse saamisel viiks sellise lepingu sõlmimiseni, mille puhul kehtib käesolevas peatükis sätestatud taganemisõigus, võib tarbija pakkumuse tagasi võtta ka juhul, kui pakkumust muidu tagasi võtta ei saaks.

Artikkel 41

Taganemisõiguse kasutamine

1.   Tarbija võib taganemisõigust kasutada igal ajal enne artiklis 42 sätestatud taganemistähtaja lõppu.

2.   Tarbija teostab oma taganemisõigust, teatades kauplejale oma otsusest lepingust taganeda. Selleks võib tarbija kasutada 2. liites esitatud taganemisteate näidisvormi või esitada muu üheselt selge avalduse, millega ta annab kauplejale teada oma taganemisotsusest.

3.   Kui kaupleja annab tarbijale võimaluse esitada taganemisteade elektrooniliselt kaupleja müügisaidil ja tarbija kasutab seda võimalust, siis on kauplejal kohustus viivitamata edastada tarbijale taganemisteate kättesaamise kinnitus püsival andmekandjal. Kaupleja peab hüvitama teisele lepingupoolele nimetatud kohustuse rikkumise tagajärjel tekkinud kahju.

4.   Taganemisteade on saadetud tähtaegselt, kui see on saadetud enne taganemistähtaja lõppu.

5.   Kohustus tõendada, et taganemisõigust on kasutatud kooskõlas käesoleva artikliga, lasub tarbijal.

Artikkel 42

Taganemistähtaeg

1.   Taganemistähtaeg lõpeb 14 päeva möödumisel:

| a) | päevast, mil tarbija on kauba kätte saanud, juhul kui tegemist on müügilepinguga, kaasa arvatud müügilepinguga, mille kohaselt müüja osutab ka seotud teenust; |
| --- | --- |

a)

päevast, mil tarbija on kauba kätte saanud, juhul kui tegemist on müügilepinguga, kaasa arvatud müügilepinguga, mille kohaselt müüja osutab ka seotud teenust;

| b) | päevast, mil tarbija on kätte saanud viimase kaubaartikli, juhul kui tarbija on lepinguga tellinud ühes tellimuses mitu kaupa, mis on kohale toimetatud eraldi, kaasa arvatud juhul, kui müüja osutab lepingu kohaselt ka seotud teenust; |
| --- | --- |

b)

päevast, mil tarbija on kätte saanud viimase kaubaartikli, juhul kui tarbija on lepinguga tellinud ühes tellimuses mitu kaupa, mis on kohale toimetatud eraldi, kaasa arvatud juhul, kui müüja osutab lepingu kohaselt ka seotud teenust;

| c) | päevast, mil tarbija on kätte saanud viimase kaubapartii või osa, juhul kui tegemist on müügilepinguga, mille esemeks on mitmest partiist või osast koosnev kaup, kaasa arvatud müügilepinguga, mille kohaselt müüja osutab ka seotud teenust; |
| --- | --- |

c)

päevast, mil tarbija on kätte saanud viimase kaubapartii või osa, juhul kui tegemist on müügilepinguga, mille esemeks on mitmest partiist või osast koosnev kaup, kaasa arvatud müügilepinguga, mille kohaselt müüja osutab ka seotud teenust;

| d) | päevast, mil tarbija on kätte saanud esimese kaubaartikli, juhul kui tegemist on kindlaksmääratud aja jooksul kauba korrapärast kohaletoimetamist käsitleva lepinguga, kaasa arvatud lepinguga, mille kohaselt müüja osutab ka seotud teenust; |
| --- | --- |

d)

päevast, mil tarbija on kätte saanud esimese kaubaartikli, juhul kui tegemist on kindlaksmääratud aja jooksul kauba korrapärast kohaletoimetamist käsitleva lepinguga, kaasa arvatud lepinguga, mille kohaselt müüja osutab ka seotud teenust;

| e) | lepingu sõlmimise päevast, juhul kui tegemist on seotud teenuste osutamise lepinguga, mis on sõlmitud pärast kauba kättetoimetamist, |
| --- | --- |

e)

lepingu sõlmimise päevast, juhul kui tegemist on seotud teenuste osutamise lepinguga, mis on sõlmitud pärast kauba kättetoimetamist,

| f) | päevast, mil tarbija on füüsilise andmekandja kätte saanud vastavalt punktile a, juhul kui tegemist on digitaalse infosisu üleandmist käsitleva lepinguga ja digitaalne infosisu antakse üle füüsilisel andmekandjal; |
| --- | --- |

f)

päevast, mil tarbija on füüsilise andmekandja kätte saanud vastavalt punktile a, juhul kui tegemist on digitaalse infosisu üleandmist käsitleva lepinguga ja digitaalne infosisu antakse üle füüsilisel andmekandjal;

| g) | lepingu sõlmimise päevast, juhul kui digitaalset infosisu ei anta üle füüsilisel andmekandjal. |
| --- | --- |

g)

lepingu sõlmimise päevast, juhul kui digitaalset infosisu ei anta üle füüsilisel andmekandjal.

2.   Juhul kui kaupleja ei ole esitanud tarbijale artikli 17 lõikes 1 osutatud teavet, lõpeb taganemistähtaeg:

| a) | ühe aasta möödumisel algse taganemistähtaja lõppemisest, mis on kindlaks määratud vastavalt lõikele 1, või |
| --- | --- |

a)

ühe aasta möödumisel algse taganemistähtaja lõppemisest, mis on kindlaks määratud vastavalt lõikele 1, või

| b) | kui kaupleja esitab tarbijale nimetatud teabe ühe aasta jooksul lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud taganemistähtaja lõppemisest, 14 päeva möödumisel päevast, mil tarbija saab nimetatud teabe. |
| --- | --- |

b)

kui kaupleja esitab tarbijale nimetatud teabe ühe aasta jooksul lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud taganemistähtaja lõppemisest, 14 päeva möödumisel päevast, mil tarbija saab nimetatud teabe.

Artikkel 43

Lepingust taganemise tagajärjed

Lepingust taganemisega lõpevad mõlema lepingupoole lepingust tulenevad kohustused:

| a) | lepingut täita või |
| --- | --- |

a)

lepingut täita või

| b) | leping sõlmida, juhul kui pakkumuse tegi tarbija. |
| --- | --- |

b)

leping sõlmida, juhul kui pakkumuse tegi tarbija.

Artikkel 44

Kaupleja kohustused lepingust taganemise korral

1.   Kaupleja tagastab kõik tarbijalt saadud maksed, sealhulgas (kui see on asjakohane) kättetoimetamiskulud, viivitamata, kuid mitte hiljem kui 14 päeva jooksul alates päevast, mil ta saab teada tarbija otsusest lepingust taganeda vastavalt artiklile 41. Kaupleja teeb nimetatud tagasimaksed, kasutades sama makseviisi, mida kasutas algses tehingus tarbija, välja arvatud juhul, kui tarbija on sõnaselgelt andnud nõusoleku teistsuguse makseviisi kasutamiseks ning tingimusel, et tarbijale ei kaasne maksete tagastamisest kohustust maksta mingit teenustasu.

2.   Olenemata lõikest 1 ei pea kaupleja hüvitama täiendavaid kulutusi juhul, kui tarbija on selgesõnaliselt valinud kaupleja pakutud kõige odavamast tavalisest kättetoimetamisviisist erineva kättetoimetamisviisi.

3.   Müügilepingu puhul võib kaupleja kulude hüvitamisega oodata kuni ta on kauba tagasi saanud või kuni tarbija on esitanud tõendid, et ta on kauba tagasi saatnud, sõltuvalt sellest, mis toimub varem, välja arvatud juhul, kui kaupleja on teinud ettepaneku kaubale ise järele minna.

4.   Väljaspool äriruume sõlmitud lepingu puhul, kui kaup on toimetatud tarbija koju lepingu sõlmimise ajal, peab kaupleja kauba omal kulul ära tooma, kui kaupa ei saa selle olemuse tõttu postiga tagasi saata.

Artikkel 45

Tarbija kohustused lepingust taganemise korral

1.   Tarbija saadab kauba tagasi või annab kauba üle kauplejale või kaupleja poolt kauba vastuvõtmiseks volitatud isikule viivitamata, kuid mitte hiljem kui 14 päeva jooksul alates päevast, mil tarbija teatas kauplejale otsusest lepingust taganeda vastavalt artiklile 41, välja arvatud juhul, kui kaupleja on teinud ettepaneku kaubale ise järele minna. Tähtaega on järgitud, kui tarbija on kauba tagasi saatnud enne 14-päevase tähtaja möödumist.

2.   Tarbija peab kandma üksnes kauba tagastamisega seotud otsesed kulud, välja arvatud juhul, kui kaupleja on andnud nõusoleku need ise kanda või kui kaupleja ei ole tarbijat teavitanud sellest, et tarbija peab need kulud kandma.

3.   Tarbija vastutab kauba väärtuse vähenemise eest ainult juhul, kui see on tingitud kauba kasutamisest muul viisil, kui on vaja kauba laadis, omadustes ja toimimises veendumiseks. Tarbija ei vastuta kauba väärtuse vähenemise eest, kui kaupleja ei ole tarbijale esitanud teavet taganemisõiguse kohta vastavalt artikli 17 lõikele 1.

4.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, ei ole tarbijal kohustust maksta hüvitist kauba kasutamise eest taganemistähtaja jooksul.

5.   Kui tarbija kasutab taganemisõigust, olles avaldanud sõnaselgelt soovi seotud teenuse osutamise alustamiseks taganemistähtaja jooksul, maksab tarbija kauplejale summa, mis on võrreldes lepingu kogumahuga proportsionaalne kättesaadud osaga ajani, mil tarbija kasutas taganemisõigust. Tarbija poolt kauplejale makstav proportsionaalne osa arvutatakse lepingus kokku lepitud koguhinna alusel. Kui koguhind on ülemäära suur, arvutatakse proportsionaalne osa kättesaadud osa turuväärtuse alusel.

6.   Tarbija ei pea tasuma:

| a) | taganemistähtaja jooksul täielikult või osaliselt osutatud seotud teenuste eest, kui:






  i) | kaupleja ei ole andnud tarbijale teavet vastavalt artikli 17 lõikele 1 või 3 või |
| --- | --- | --- |

a)

taganemistähtaja jooksul täielikult või osaliselt osutatud seotud teenuste eest, kui:

i)

kaupleja ei ole andnud tarbijale teavet vastavalt artikli 17 lõikele 1 või 3 või

| ii) | tarbija ei ole sõnaselgelt avaldanud soovi teenuse osutamise alustamiseks taganemistähtaja jooksul vastavalt artikli 18 lõikele 2 ja artikli 19 lõikele 6; |
| --- | --- |

ii)

tarbija ei ole sõnaselgelt avaldanud soovi teenuse osutamise alustamiseks taganemistähtaja jooksul vastavalt artikli 18 lõikele 2 ja artikli 19 lõikele 6;

| b) | müüdava digitaalse sisu eest, mida ei edastata füüsilisel andmekandjal, täielikult või osaliselt, kui:






  i) | tarbija ei ole andnud eelnevat sõnaselget nõusolekut digitaalse infosisu üleandmise alustamiseks enne artikli 42 lõikes 1 osutatud taganemistähtaja lõppu; |
| --- | --- | --- |

b)

müüdava digitaalse sisu eest, mida ei edastata füüsilisel andmekandjal, täielikult või osaliselt, kui:

i)

tarbija ei ole andnud eelnevat sõnaselget nõusolekut digitaalse infosisu üleandmise alustamiseks enne artikli 42 lõikes 1 osutatud taganemistähtaja lõppu;

| ii) | tarbija ei ole kinnitanud, et ta mõistab, et nõusoleku andmisega kaotab ta taganemisõiguse, või |
| --- | --- |

ii)

tarbija ei ole kinnitanud, et ta mõistab, et nõusoleku andmisega kaotab ta taganemisõiguse, või

| iii) | kaupleja ei ole andnud tarbijale teavet vastavalt artikli 18 lõikele 1 või artikli 19 lõikele 5. |
| --- | --- |

iii)

kaupleja ei ole andnud tarbijale teavet vastavalt artikli 18 lõikele 1 või artikli 19 lõikele 5.

7.   Kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, ei kaasne tarbijale taganemisõiguse kasutamisega vähimatki vastutust.

Artikkel 46

Lisalepingud

1.   Kui tarbija kasutab oma taganemisõigust kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitud lepingu puhul vastavalt artiklitele 41–45, lõppevad lisalepingud automaatselt ja tarbija ei kanna nende eest muid kui lõigetes 2 ja 3 sätestatud kulusid. Käesoleva artikli tähenduses on lisaleping leping, mille alusel tarbija omandab kauglepingu või väljaspool äriruume sõlmitava lepinguga seotud kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse ning kus kauba või digitaalse infosisu annab üle või seotud teenuse osutab kaupleja või kolmas isik nimetatud kolmanda isiku ja kaupleja vahel sõlmitud kokkuleppe alusel.

2.   Artikleid 43–45 kohaldatakse vastavalt lisalepingute suhtes ulatuses, milles lisalepingud on reguleeritud Euroopa ühise müügiõiguse normistikuga.

3.   Selliste lisalepingute puhul, mis ei ole reguleeritud Euroopa ühise müügiõiguse normistikuga, reguleerib lepingupoolte kohustusi lepingust taganemise korral kohaldatav õigus.

Artikkel 47

Sätete kohustuslikkus

Lepingupooled ei või tarbija kahjuks käesoleva peatüki kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.

5. peatükk

Puudused kokkuleppes

Artikkel - 48

Reguleerimisala

1.
     
  Käesolevat peatükki kohaldatakse lepingu tühistamise suhtes kokkuleppe puuduste või sarnaste puuduste tõttu.

2.
     
  Käesoleva peatüki eeskirju kohaldatakse vajalike kohandustega pakkumuse, nõustumuse või muu kavatsust või võrdväärset käitumist väljendava ühepoolse tahteavalduse tühistamise suhtes.

  [ME 114]

Artikkel 48

Eksimus

1.   Poolel on õigus leping tühistada eksimuse tõttu faktilistes või õiguslikes asjaoludes lepingu sõlmimise ajal, kui:

| a) | eksimuses olnud pool ei oleks samasuguses olukorras lepingut sõlminud või oleks selle sõlminud oluliselt teistsugustel lepingutingimustel ja teine pool sellest teadis või pidi teadma ning [ME 115] |
| --- | --- |

a)

eksimuses olnud pool ei oleks samasuguses olukorras lepingut sõlminud või oleks selle sõlminud oluliselt teistsugustel lepingutingimustel ja teine pool sellest teadis või pidi teadma ning [ME 115]

| b) | teine pool:






  i) | põhjustas eksimuses olnud poole eksimuse;
  või [ME 116] |
| --- | --- | --- |

b)

teine pool:

i)

põhjustas eksimuses olnud poole eksimuse;
  või [ME 116]

| ii) | põhjustas lepingu sõlmimise eksimuse mõjul, kuna jättis täitmata 2. peatüki 1.–4. jaos sätestatud lepingueelse teavitamiskohustuse;
  või [ME 117] |
| --- | --- |

ii)

põhjustas lepingu sõlmimise eksimuse mõjul, kuna jättis täitmata 2. peatüki 1.–4. jaos sätestatud lepingueelse teavitamiskohustuse;
  või [ME 117]

| iii) | teadis või pidi eksimusest teadma ning lepingu sõlmimise põhjustas temapoolne asjaoludest teatamata jätmine, kui asjaolude teatavakstegemine oli vastavalt hea usu ja ausa kauplemise põhimõttele nõutav; või |
| --- | --- |

iii)

teadis või pidi eksimusest teadma ning lepingu sõlmimise põhjustas temapoolne asjaoludest teatamata jätmine, kui asjaolude teatavakstegemine oli vastavalt hea usu ja ausa kauplemise põhimõttele nõutav; või

| iv) | oli sama eksimuse mõju all. |
| --- | --- |

iv)

oli sama eksimuse mõju all.

2.   Poolel ei ole õigust lepingut tühistada, kui ta kandis või vastavalt lepingu sõlmimise asjaoludele pidi kandma eksimuse riisikot.

3.   Ebatäpsus avalduse väljendamisel või edastamisel loetakse selle isiku eksimuseks, kes avalduse tegi või edastas.

Artikkel 49

Pettus

1.   Poolel on õigus leping tühistada, kui teine pool on teda kallutanud lepingu sõlmimisele ebaõigete asjaolude tahtliku avaldamise teel kas sõna või teoga või sellistest asjaoludest tahtlikult teavitamata jätmise teel, millest vastavalt hea usu ja ausa kauplemise põhimõttele või lepingueelsele teavitamiskohustusele oleks tulnud teatada.

2.   Ebaõigete asjaolude avaldamine on tahtlik, kui ebaõiged asjaolud avaldatakse teadlikult või uskudes, et asjaolud on ebaõiged, või jättes kontrollimata, kas asjaolud on tõesed või mitte, ja selle eesmärk on teise isiku eksimusse viimine. Asjaolude avaldamata jätmine on tahtlik, kui selle eesmärk on selle isiku, kellele asjaolud avaldamata jäetakse, eksimusse viimine.

3.   Selleks, et kindlaks teha, kas hea usu ja ausa kauplemise põhimõtte kohaselt tuleb teave teisele poolele avaldada, tuleb arvestada kõiki asjaolusid, sealhulgas järgmist:

| a) | kas poolel oli eriteadmisi; |
| --- | --- |

a)

kas poolel oli eriteadmisi;

| b) | kulusid, mida pool pidi asjaomase teabe saamiseks kandma; |
| --- | --- |

b)

kulusid, mida pool pidi asjaomase teabe saamiseks kandma;

| c) | seda, kui lihtne olnuks teisel poolel muudest allikatest asjaomast teavet saada; |
| --- | --- |

c)

seda, kui lihtne olnuks teisel poolel muudest allikatest asjaomast teavet saada;

| d) | teabe olemust; |
| --- | --- |

d)

teabe olemust;

| e) | kas teave on teisele poolele ilmselt

  tõenäoliselt
  tähtis ning [ME 119] |
| --- | --- |

e)

kas teave on teisele poolele ilmselt

  tõenäoliselt
  tähtis ning [ME 119]

| f) | kauplejatevahelise lepingu puhul head äritava konkreetses olukorras. |
| --- | --- |

f)

kauplejatevahelise lepingu puhul head äritava konkreetses olukorras.

Artikkel 50

Ähvardus

Poolel on õigus leping tühistada, kui teine pool kallutas ta lepingu sõlmimisele, ähvardades teda vahetu ja tõsise õigusvastase kahju tekitamisega või õigusvastase teoga.

Artikkel 50a

Kolmandad isikud

1.
     
  Kui kolmas isik, kelle tegevuse eest isik vastutab või kes selle isiku nõusolekul osaleb lepingu sõlmimisel:

| a) | põhjustab eksimuse või on eksimusest teadlik või peaks eeldatavasti olema eksimusest teadlik või |
| --- | --- |

a)

põhjustab eksimuse või on eksimusest teadlik või peaks eeldatavasti olema eksimusest teadlik või

| b) | on süüdi pettuses või ähvardamises või raskete asjaolude ärakasutamises, |
| --- | --- |

b)

on süüdi pettuses või ähvardamises või raskete asjaolude ärakasutamises,

kohaldatakse käesolevas peatükis sätestatud õiguskaitsevahendeid, just nagu siis, kui vastutav isik või nõusoleku andnud isik oleks seda ise teinud või oleks ise teavet omanud.

2.
     
  Kui kolmas isik, kelle tegevuse eest isik ei vastuta ning kellele ei ole kõnealune isik lepingu sõlmimiseks nõusolekut andnud, on süüdi pettuses või ähvardamises, kohaldatakse käesolevas peatükis sätestatud õiguskaitsevahendeid juhul, kui kõnealune isik teadis või saab põhjendatult eeldada, et ta teadis asjassepuutuvaid asjaolusid, või kui ta ei tegutsenud lepingu tühistamise ajal lepingu alusel.

  [ME 120]

Artikkel 51

Raskete asjaolude ärakasutamine

Poolel on õigus leping tühistada, kui lepingu sõlmimise ajal:

| a) | pool oli lepingu teise poolega sõltuvus- või usaldussuhtes, majanduslikult raskes olukorras või tal olid erakorralised vajadused, oli mõtlematu, puudulike teadmistega või kogenematu ning |
| --- | --- |

a)

pool oli lepingu teise poolega sõltuvus- või usaldussuhtes, majanduslikult raskes olukorras või tal olid erakorralised vajadused, oli mõtlematu, puudulike teadmistega või kogenematu ning

| b) | teine pool teadis või pidi sellest teadma ning kasutas neid asjaolusid ja lepingu eesmärki arvesse võttes esimese poole olukorda ära, saades lepingust ebaproportsionaalselt suurt kasu või ebaausaid eeliseid. |
| --- | --- |

b)

teine pool teadis või pidi sellest teadma ning kasutas neid asjaolusid ja lepingu eesmärki arvesse võttes esimese poole olukorda ära, saades lepingust ebaproportsionaalselt suurt kasu või ebaausaid eeliseid.

Artikkel 52

Lepingu tühistamisest teatamine

1.   Lepingu tühistamine toimub sellest teisele poolele teatamisega.

2.   Lepingu tühistamisest peab teatama järgneva tähtaja jooksul arvates ajast, mil pool, kes lepingu tühistab, sai teada vastavatest asjaoludest või tal on võimalik vabalt tegutseda:

| a) | eksimuse puhul kuue kuu jooksul ning |
| --- | --- |

a)

eksimuse puhul kuue kuu jooksul ning

| b) | pettuse, ähvarduse ja raskete asjaolude ärakasutamise puhul ühe aasta jooksul. |
| --- | --- |

b)

pettuse, ähvarduse ja raskete asjaolude ärakasutamise puhul ühe aasta jooksul.

Artikkel 53

Lepingu kinnitamine

Lepingu tühistamise õigus lõpeb, kui käesoleva peatüki kohaselt lepingu tühistamiseks õigustatud isik lepingut sõnaselgelt või kaudselt kinnitab pärast seda, kui ta on saanud teada olulistest asjaoludest või tal on võimalik vabalt tegutseda.

Artikkel 54

Lepingu tühistamise tagajärjed

1.   Tühistatav leping kehtib kuni tühistamiseni, kuid alates tühistamisest on see tagasiulatuvalt algusest peale kehtetu.

2.   Osade lepingu sätete tühisus ei too kaasa teiste lepingutingimuste tühisust, kui võib mõistlikult eeldada, et leping oleks tehtud ka tühiste säteteta.

3.   Lepingupoolte õigused tühise lepingu alusel üleantu tagastamisele või selle väärtuse kompenseerimisele rahas on reguleeritud 17. peatüki tagasitäitmist käsitlevate sätetega.

Artikkel 55

Kahju hüvitamine

Isik, kellel on õigus käesoleva peatüki sätete kohaselt leping tühistada või kellel oli see õigus enne tühistamiseks ettenähtud tähtaja möödumist või lepingu kinnitamist, võib
  16. peatüki kohaselt
  nõuda teiselt poolelt eksimuse, pettuse, ähvarduse või raskete asjaolude ärakasutamise tagajärjel tekkinud kahju hüvitamist olenemata sellest, kas leping tühistatakse või mitte, juhul kui teine pool teadis või pidi teadma olulistest asjaoludest. [ME 121]

Artikkel 56

Õiguskaitsevahendite välistamine ja piiramine

1.   Pettuse, ähvarduse ja raskete asjaolude ärakasutamisega lepingu sõlmimise juhuks ettenähtud õiguskaitsevahendite kasutamist ei või otseselt ega kaudselt välistada ega piirata.

2.   Kaupleja ja tarbija vahelise võlasuhte puhul ei või pooled tarbija kahjuks otseselt ega kaudselt välistada ega piirata õiguskaitsevahendite kasutamist eksimuse korral.

Artikkel 57

Õiguskaitsevahendi valik

Kui lepingupoolel on õigus kasutada õiguskaitsevahendit käesoleva peatüki kohaselt ja esinevad asjaolud, mis annavad õiguse kasutada õiguskaitsevahendit ka lepingujärgsete kohustuste mittetäitmise eest, võib ta kohase õiguskaitsevahendi ise valida.

III osa

Lepingu sisu hindamine

6. peatükk

Tõlgendamine

Artikkel 58

Lepingute üldised tõlgendamisreeglid

1.   Lepingut tõlgendatakse lähtudes lepingupoolte ühisest tahtest ka juhul, kui see erineb lepingus kasutatud väljendite üldlevinud tähendusest.

2.   Kui üks lepingupool kasutas lepingus
  või samalaadses olukorras
  esinevat väljendit teatud tähenduses ja kui teine lepingupool lepingu sõlmimise ajal seda tähendust teadis või pidi teadma, siis tõlgendatakse seda väljendit
  või samalaadset olukorda
  selliselt, nagu esimene pool seda mõistis. [ME 122]

3.   Kui lõigetes 1 ja 2 ei ole sätestatud teisiti, tõlgendatakse lepingut nii, nagu mõistlik isik seda mõistaks.

3a.
     
  Lepingus kasutatud väljendeid tõlgendatakse lepingust kui tervikust lähtudes. [ME 123]

3b.
     
  Käesoleva peatüki eeskirju kohaldatakse vajalike erisustega pakkumuse, nõustumuse või muu sellise ühepoolse tahteavalduse suhtes, mis väljendab kavatsust või võrdväärset käitumist. [ME 124]

Artikkel 59

Arvesse võetavad asjaolud

Lepingu tõlgendamisel võib eelkõige arvesse võtta:

| a) | lepingu sõlmimise asjaolusid, sealhulgas lepingueelseid läbirääkimisi; [ME 125] |
| --- | --- |

a)

lepingu sõlmimise asjaolusid, sealhulgas lepingueelseid läbirääkimisi; [ME 125]

| b) | lepingupoolte käitumist, ka

  enne ja
  pärast lepingu sõlmimist
  ning selle ajal
  ; [ME 126] |
| --- | --- |

b)

lepingupoolte käitumist, ka

  enne ja
  pärast lepingu sõlmimist
  ning selle ajal
  ; [ME 126]

| c) | tõlgendust, mille lepingupooled on
  varem andnud
  lepingus kasutatud väljenditega samasugustele või sarnastele väljenditele varem andnud; [ME 127] |
| --- | --- |

c)

tõlgendust, mille lepingupooled on
  varem andnud
  lepingus kasutatud väljenditega samasugustele või sarnastele väljenditele varem andnud; [ME 127]

| d) | tava, mida isikud lepingupooltega sarnases olukorras üldiselt kohaldaksid; |
| --- | --- |

d)

tava, mida isikud lepingupooltega sarnases olukorras üldiselt kohaldaksid;

| e) | lepingupoolte vahel välja kujunenud praktikat; |
| --- | --- |

e)

lepingupoolte vahel välja kujunenud praktikat;

| f) | vastaval tegevus- või kutsealal väljenditele tavaliselt antavat tähendust; |
| --- | --- |

f)

vastaval tegevus- või kutsealal väljenditele tavaliselt antavat tähendust;

| g) | lepingu olemust ja eesmärki ning |
| --- | --- |

g)

lepingu olemust ja eesmärki ning

| h) | hea usu ja ausa kauplemise põhimõtet. |
| --- | --- |

h)

hea usu ja ausa kauplemise põhimõtet.

Artikkel 60

Viitamine lepingule tervikuna

Lepingus kasutatud väljendeid tõlgendatakse lepingust kui tervikust lähtudes.
  [ME 128]

Artikkel 61

Keeleversioonide lahknevus

Kui lepingutekst on koostatud kahes või enamas keeles ja tekstidel on võrdne jõud, lähtutakse tekstide lahknevuse korral lepingu tõlgendamisel algselt koostatud tekstist.

Kui kasutatakse tarbija asukohariigi keeleversioonis dokumenti, siis loetakse autentseks seda keeleversiooni. Pooled ei või tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, sellest erandeid teha ega selle mõju muuta. [ME 129]

Artikkel 61a

Tõlgendus, mille kohaselt lepingutingimus on kehtiv

Lepingutingimuse tõlgendamisel eelistatakse tõlgendust, mille kohaselt lepingutingimus on kehtiv, sellise tõlgenduse ees, mille kohaselt tingimus ei ole kehtiv. [ME 130]

Artikkel 61b

Tõlgendamine tarbija kasuks

1.
     
  Kahtluse korral kaupleja ja tarbija vahel sõlmitud lepingu tingimuse tähenduses, kasutatakse tarbijale kõige soodsamat tõlgendust, välja arvatud juhul kui lepingutingimuse esitas tarbija.

2.
     
  Lepingupooled ei või tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.

  [ME 131]

Artikkel 62

Eraldi läbiräägitud lepingutingimuste eelistamine

  läbirääkimata lepingutingimused [ME 132]

1.
     Kui eraldi läbiräägitud lepingutingimus on vastuolus eraldi läbirääkimata tingimusega, kehtib eraldi läbiräägitud lepingutingimus artikli 7 tähenduses.

1a.
     
  Kahtluse korral artikli 7 kohase eraldi läbirääkimata tingimuse tähenduses olukorras, mida ei ole võimalik lahendada artikli 61b kohaselt, eelistatakse tõlgendust tingimuse esitaja kahjuks. [ME 133]

Artikkel 63

Tõlgendus, mille kohaselt lepingutingimus on kehtiv

Lepingutingimuse tõlgendamisel eelistatakse tõlgendust, mille kohaselt lepingutingimus on kehtiv, sellise tõlgenduse ees, mille kohaselt tingimus ei ole kehtiv.
  [ME 134]

Artikkel 64

Tõlgendamine tarbija kasuks

1.   Kahtluse korral kaupleja ja tarbija vahel sõlmitud lepingu tingimuse tähenduses, kasutatakse tarbijale kõige soodsamat tõlgendust, välja arvatud juhul kui lepingutingimuse esitas tarbija.

2.   Lepingupooled ei või tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.
  [ME 135]

Artikkel 65

Tõlgendamine lepingutingimuse kasutaja kahjuks

Kahtluse korral artikli 7 kohase eraldi läbirääkimata tingimuse tähenduses lepingus, mis jääb artikli 64 reguleerimisalast välja, eelistatakse tõlgendust tingimuse kasutaja kahjuks.
  [ME 136]

7. peatükk

Lepingu sisu ja õiguslikud tagajärjed

1. jagu

Üldsätted [ME 137]

Artikkel 66

Lepingutingimused

Lepingu tingimused võivad tuleneda:

| a) | poolte vahelisest kokkuleppest, kui Euroopa ühise müügiõiguse kohustuslikest normidest ei tulene teisiti; |
| --- | --- |

a)

poolte vahelisest kokkuleppest, kui Euroopa ühise müügiõiguse kohustuslikest normidest ei tulene teisiti;

| b) | tavadest või praktikast, millega pooled on seotud vastavalt artiklile 67; |
| --- | --- |

b)

tavadest või praktikast, millega pooled on seotud vastavalt artiklile 67;

| c) | Euroopa ühise müügiõiguse normist, mida kohaldatakse, kui pooled ei ole teisiti kokku leppinud, ning |
| --- | --- |

c)

Euroopa ühise müügiõiguse normist, mida kohaldatakse, kui pooled ei ole teisiti kokku leppinud, ning

| d) | artikli 68 kohastest kaudsetest lepingutingimustest. |
| --- | --- |

d)

artikli 68 kohastest kaudsetest lepingutingimustest.

Artikkel 67

Tavad ja praktika kauplejatevahelises lepingus

1.   Kauplejatevahelise lepingu puhul on lepingupooled kohustatud järgima iga tava, mille kohaldamises nad on kokku leppinud, ja praktikat, mis on nendevahelistes suhetes tekkinud.

2.   Lepingupooled on kohustatud järgima tava, mida isikud lepingupooltega sarnases olukorras üldiselt kohaldaksid.

3.   Lepingupooled ei ole kohustatud järgima tava ega praktikat ulatuses, milles see on vastuolus eraldi läbiräägitud lepingutingimuste

  lepingupoolte kokkuleppe
  või Euroopa ühise müügiõiguse kohustuslike normidega. [ME 138]

Artikkel 68

Eeldatavad lepingutingimused

1.   Kui pooled ei ole lepingus sõnaselgelt kokku leppinud tingimuses, mille kindlaksmääramine on vajalik, ja kui see tingimus ei tulene ka tavast, praktikast ega Euroopa ühise müügiõiguse normidest, võib lepingule kohaldada eeldatavat lepingutingimust, võttes eelkõige arvesse:

| a) | lepingu olemust ja eesmärki; |
| --- | --- |

a)

lepingu olemust ja eesmärki;

| b) | lepingu sõlmimise asjaolusid ning |
| --- | --- |

b)

lepingu sõlmimise asjaolusid ning

| c) | hea usu ja ausa kauplemise põhimõtet. |
| --- | --- |

c)

hea usu ja ausa kauplemise põhimõtet.

2.   Lõike 1 alusel tuleb võimaluse korral eeldada lepingutingimust, mis tooks kaasa sellise õigusliku tagajärje, milles lepingupooled oleksid tõenäoliselt kokku leppinud.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui lepingupooled on jätnud mõnes lepingu tingimuses kokku leppimata, jättes sellega seotud riisiko ühe või teise lepingupoole kanda.

Artikkel 69

Lepingueelsetest avaldustest tulenevad lepingutingimused

1.   Kui kaupleja
  või kaupleja jaoks reklaami või turundust tegev isik
  teeb enne lepingu sõlmimist avalduse, milles teavitab teist lepingupoolt või avalikkust tema poolt lepingu alusel üleantava omadustest, muutub avalduses sisalduv lepingutingimuseks, välja arvatud juhul kui
  kaupleja tõendab, et
  :

| a) | teine lepingupool teadis või pidi teadma lepingu sõlmimise ajal, et teave ei olnud tõene või et sellele teabele ei saanud muul põhjusel tugineda, või |
| --- | --- |

a)

teine lepingupool teadis või pidi teadma lepingu sõlmimise ajal, et teave ei olnud tõene või et sellele teabele ei saanud muul põhjusel tugineda, või

| aa) | lepingu sõlmimise ajaks oli avaldust muudetud, või |
| --- | --- |

aa)

lepingu sõlmimise ajaks oli avaldust muudetud, või

| b) | teave ei saanud mõjutada teise lepingupoole otsust leping sõlmida. [ME 140] |
| --- | --- |

b)

teave ei saanud mõjutada teise lepingupoole otsust leping sõlmida. [ME 140]

2.   Lõike 1 tähenduses loetakse kaupleja jaoks reklaami või turundust tegeva isiku avaldused kaupleja enda avaldusteks.
  [ME 141]

3.   Kui teine lepingupool on tarbija, loetakse lõike 1 tähenduses, et lepingu sõlmimiseni viinud tehingute ahela varasemas etapis tootja või muu isiku poolt või nimel avalikkusele tehtud avaldus on kaupleja avaldus, välja arvatud juhul, kui kaupleja
  tõendab, et ta
  lepingu sõlmimise ajal sellest ei teadnud ega pidanud teadma. [ME 142]

4.   Kaupleja ja tarbija vahelistes suhetes ei või lepingupooled tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega selle toimet muuta.

Artikkel 70

Kohustus teavitada eraldi läbirääkimata lepingutingimustest

1.   Eraldi läbirääkimata lepingutingimusi artikli 7 tähenduses, mida kasutab üks lepingupool, saab kasutada teise poole vastu ainult juhul, kui teine pool oli lepingutingimustest teadlik või kui eraldi läbirääkimata tingimusi kasutav pool juhtis mõistlikult teise poole tähelepanu tingimusele enne lepingu sõlmimist või lepingu sõlmimise ajal.

2.   Käesoleva artikli tähenduses ei piisa kaupleja ja tarbija vahelise võlasuhte puhul tarbija tähelepanu juhtimiseks tingimusele viitamisest lepingu tekstis, isegi kui tarbija lepingule alla kirjutab.

3.   Lepingupooled ei või käesoleva artikli kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.
  [ME 143]

Artikkel 71

Täiendavad maksed kaupleja ja tarbija vahelises lepingus

1.   Kaupleja ja tarbija vahel sõlmitud lepingu tingimus, millega nähakse ette tarbija kohustus teha kaupleja peamise lepingujärgse kohustuse täitmise eest ettenähtud tasule lisaks veel täiendav makse, eelkõige juhul, kui tarbija on sellega nõustunud, lükates tagasi vaikimisi määratud valikud, et täiendavat maksekohustust vältida, ei ole tarbija suhtes siduv, välja arvatud juhul, kui tarbija andis, enne kui leping muutus tarbija suhtes siduvaks, sõnaselgelt nõusoleku täiendava makse tegemiseks. Kui tarbija on täiendava makse teinud, on tal õigus see tagasi nõuda.

2.   Lepingupooled ei või tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.
  [ME 144]

Artikkel 72

Välistav tingimus

1.   Kui kirjalikus lepingus on tingimus, et lepingus on ette nähtud lepingu kõik tingimused (välistav tingimus), ei loeta lepingu osaks varasemaid tahteavaldusi, võetud kohustusi või kokkuleppeid, mis ei sisaldu kirjalikus lepingus.

2.   Kui lepingust ei tulene teisiti, võib lepingupoolte varasemaid avaldusi lepingu tõlgendamisel arvestada.

3.   Kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul ei ole välistav tingimus tarbija suhtes siduv.

4.   Lepingupooled ei või tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.

Artikkel 73

Hinna määramine

Kui lepingu kohaselt makstavat hinda ei saa teisiti määrata ja lepingus ei ole teisiti sätestatud, tuleb maksta lepingu sõlmimise ajal sarnastel asjaoludel tavaliselt tasutav hind või selle puudumise korral mõistlik hind.

Artikkel 74

Ühepoolne hinna või muu tingimuse määramine

1.   Kui lepingupool peab määrama hinna või muu lepingutingimuse ja lepingupool määrab hinna või muu lepingutingimuse äärmiselt ebamõistlikult, asendatakse see lepingu sõlmimise ajal sarnastel asjaoludel tavaliselt tasutava hinna või kasutatava tingimusega või selle puudumise korral mõistliku hinna või muu mõistliku tingimusega.

2.   Lepingupooled

  Kaupleja ja tarbija vahelistes suhetes
  ei või
  lepingupooled tarbija kahjuks
  käesoleva artikli kohaldamist välistada, selle toimest

  sellest
  kõrvale kalduda ega seda

  selle toimet
  muuta. [ME 145]

2. jagu

Kauplejate ja tarbijate vaheliste lepingute erisätted

  [ME 146]

Artikkel 75

Hinna või muu lepingutingimuse määramine kolmanda isiku poolt

1.   Kui hinna või muu lepingutingimuse peab määrama kolmas isik ja kolmas isik ei määra või ei saa määrata hinda või muud lepingutingimust, võib kohus määrata ise kolmanda isiku, kes hinna või muu tingimuse määrab, kui see ei ole lepingu tingimustega vastuolus.

2.   Kui kolmanda isiku määratud hind või muu lepingutingimus on äärmiselt ebamõistlik, asendatakse see lepingu sõlmimise ajal sarnastel asjaoludel tavaliselt tasutava hinna või kasutatava tingimusega või selle puudumise korral mõistliku hinna või muu mõistliku tingimusega.

3.   Lõike 1 tähenduses hõlmab „kohus“ ka vahekohut.

4.   Kaupleja ja tarbija vahelistes suhetes ei või lepingupooled tarbija kahjuks lõike 2 kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega muuta selle toimet.

Artikkel 76

Keel

Kui lepinguga või sellest tulenevate õiguste ja kohustustega seotud suhtluse keelt ei saa teisiti määrata, kasutatakse keelt, milles leping on sõlmitud.

Artikkel 76a

Kohustus teavitada eraldi läbirääkimata lepingutingimustest [ME 147]

1.
     
  Eraldi läbirääkimata lepingutingimusi artikli 7 tähenduses, mida kasutab kaupleja, saab kasutada tarbija vastu ainult juhul, kui tarbija oli lepingutingimustest teadlik või kui kaupleja juhtis mõistlikult tarbija tähelepanu nendele tingimustele enne lepingu sõlmimist või lepingu sõlmimise ajal.

  [ME 148]

2.
     
  Käesoleva artikli tähenduses ei piisa tarbija tähelepanu juhtimiseks lepingutingimustele viitamisest, kui need ei ole:

| a) | esitatud viisil, millest piisab tarbija tähelepanu juhtimisest nende olemasolule ning |
| --- | --- |

a)

esitatud viisil, millest piisab tarbija tähelepanu juhtimisest nende olemasolule ning

| b) | tarbijale kaupleja poolt antud või tehtud kättesaadavaks viisil, mis annab tarbijale võimaluse neid mõista enne lepingu sõlmimist.

  [ME 149] |
| --- | --- |

b)

tarbijale kaupleja poolt antud või tehtud kättesaadavaks viisil, mis annab tarbijale võimaluse neid mõista enne lepingu sõlmimist.

  [ME 149]

3.
     
  Lepingutingimusele viitamist lepingu tekstis ei peeta piisavaks tarbija tähelepanu juhtimiseks, isegi kui tarbija lepingule alla kirjutab.

  [ME 150]

4.
     
  Lepingupooled ei või tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.

  [ME 151]

Artikkel 76b

Täiendavad maksed kaupleja ja tarbija vahelises lepingus

1.
     
  Kaupleja ja tarbija vahel sõlmitud lepingu tingimus, millega nähakse ette tarbija kohustus teha kaupleja peamise lepingujärgse kohustuse täitmise eest ettenähtud tasule lisaks veel täiendav makse, eelkõige juhul, kui tarbija on sellega nõustunud, lükates tagasi vaikimisi määratud valikud, et täiendavat maksekohustust vältida, ei ole tarbija suhtes siduv, välja arvatud juhul, kui tarbija andis, enne kui leping muutus tarbija suhtes siduvaks, sõnaselgelt nõusoleku täiendava makse tegemiseks. Kui tarbija teeb täiendava makse ilma sõnaselge nõusolekuta, on tal õigus see tagasi nõuda.

2.
     
  Lepingupooled ei või tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.

  [ME 152]

Artikkel 77

Määramata tähtajaga leping

1.   Kui lepingus, mis on sõlmitud püsivate või korduvate kohustuste täitmiseks, ei ole kindlaks määratud lepingulise suhte lõppemise aeg või lepingutingimustega ei ole ette nähtud lepingu lõpetamise võimalust, teatades lõpetamisest teisele poolele, võib kumbki pool lepingu igal ajal lõpetada mõistliku etteteatamistähtajaga, mis ei ole pikem kui kaks kuud.

2.   Kaupleja ja tarbija vahelistes suhetes ei või lepingupooled tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega selle toimet muuta.

Artikkel 78

Lepingud kolmanda isiku kasuks

1.   Lepingupooled võivad anda lepinguga õigusi kolmandale isikule. Kolmas isik ei pea olema olemas või isikuliselt määratletav lepingu sõlmimise ajal, kuid teda peab olema võimalik isikuliselt määratleda.

2.   Kolmanda isiku õiguste olemus ja sisu määratakse lepinguga. Kolmanda isiku õiguseks võib olla kolmanda isiku vastutuse välistamine või piiramine lepingupoolte ees.

3.   Kui lepingupool peab täitma lepingujärgse kohustuse kolmandale isikule, siis:

| a) | on kolmandal isikul samasugune õigus nõuda kohustuse täitmist ja kasutada õiguskaitsevahendeid kohustuse täitmata jätmise korral, nagu tal oleks juhul, kui esimene lepingupool peaks kohustuse täitma kolmanda isikuga sõlmitud lepingu kohaselt, ning |
| --- | --- |

a)

on kolmandal isikul samasugune õigus nõuda kohustuse täitmist ja kasutada õiguskaitsevahendeid kohustuse täitmata jätmise korral, nagu tal oleks juhul, kui esimene lepingupool peaks kohustuse täitma kolmanda isikuga sõlmitud lepingu kohaselt, ning

| b) | võib kohustatud lepingupool kasutada kolmanda isiku vastu samu vastuväiteid, mida ta saaks kasutada teise lepingupoole vastu. |
| --- | --- |

b)

võib kohustatud lepingupool kasutada kolmanda isiku vastu samu vastuväiteid, mida ta saaks kasutada teise lepingupoole vastu.

4.   Kolmas isik võib loobuda talle antud õigusest, teatades sellest lepingupoolele, tehes seda enne, kui ta on õiguse kas sõnaselgelt või kaudselt vastu võtnud. Kui kolmas isik loobub oma õigusest, siis loetakse, et tal ei ole seda õigust olnud.

5.   Lepingupooled võivad kolmandale isikule õiguse andva lepingutingimuse lepingust välja jätta või seda muuta, enne kui ükski neist teatab kolmandale isikule, et talle on lepinguga nimetatud õigus antud.

8. peatükk

Ebamõistlikult kahjustavad lepingutingimused

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 79

Ebaõiglaste lepingutingimuste mõju

1.   Kui üks lepingupool kasutab lepingutingimust, mis on käesoleva peatüki 2. või 3. jao sätete kohaselt teist poolt ebamõistlikult kahjustav, ei ole lepingutingimus teise lepingupoole suhtes siduv.

2.   Kui lepingut saab ilma ebamõistlikult kahjustava lepingutingimuseta täita, jääb leping muus osas kehtima.

Artikkel 80

Erandid ebamõistlikult kahjustavate lepingutingimuste kontrollist

1.   Lepingutingimuse suhtes ei kohaldata 2. ja 3. jao sätteid, kui lepingutingimuse sisu vastab nendele Euroopa ühise müügiõiguse normidele, mida kohaldataks juhul, kui küsimus ei oleks reguleeritud lepingutingimustega.

2.   2. jao sätteid ei kohaldata, kui lepingutingimus puudutab lepingu põhilist eset või hinna ja üleantu väärtuse suhet, tingimusel et kaupleja on kinni pidanud artiklis 82 sätestatud arusaadavuse nõudest.
  [ME 153]

3.   3. jao sätteid ei kohaldata, kui lepingutingimus puudutab lepingu põhilist eset või hinna ja üleantu väärtuse suhet.

Artikkel 81

Sätete kohustuslikkus

Lepingupooled ei või käesoleva peatüki kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.

2. jagu

Ebamõistlikult kahjustavad tingimused kaupleja ja tarbija vahelises lepingus

Artikkel 82

Eraldi läbirääkimata lepingutingimuste arusaadavus

Kui kaupleja kasutab tarbijaga artikli 7 tähenduses eraldi läbirääkimata lepingutingimusi, peab kaupleja tagama, et eraldi läbirääkimata tingimused

  need
  on koostatud ja esitatud lihtsas
  , selges
  ja arusadavas keeles. [ME 154]

Artikkel 83

Ebamõistlikult kahjustav tingimus kaupleja ja tarbija vahelises lepingus

1.   Kui kaupleja kasutab kaupleja ja tarbija vahelises lepingus eraldi läbirääkimata lepingutingimust artikli 7 tähenduses, millega on lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste tasakaalu tarbija kahjuks oluliselt rikutud, kaldudes kõrvale hea usu ja ausa kauplemise põhimõttest, loetakse lepingutingimus käesoleva jao tähenduses ebamõistlikult kahjustavaks. [ME 155]

2.   Ebamõistlikult kahjustava lepingutingimuse hindamisel käesoleva jao tähenduses võetakse arvesse järgmisi asjaolusid:

| a) | kas kaupleja on kinni pidanud artiklis 82 sätestatud arusaadavuse nõudest; |
| --- | --- |

a)

kas kaupleja on kinni pidanud artiklis 82 sätestatud arusaadavuse nõudest;

| b) | lepingu eseme olemus; |
| --- | --- |

b)

lepingu eseme olemus;

| c) | lepingu sõlmimise asjaolud; |
| --- | --- |

c)

lepingu sõlmimise asjaolud;

| ca) | kas tingimus on nii ootamatu, et tarbija ei oleks osanud seda eeldada;

  [ME 156] |
| --- | --- |

ca)

kas tingimus on nii ootamatu, et tarbija ei oleks osanud seda eeldada;

  [ME 156]

| d) | muud lepingutingimused ning |
| --- | --- |

d)

muud lepingutingimused ning

| e) | muu lepingu tingimused, millest sõltub kõnealuse lepingu sisu. |
| --- | --- |

e)

muu lepingu tingimused, millest sõltub kõnealuse lepingu sisu.

Artikkel 84

Lepingutingimused, mis loetakse alati ebamõistlikult kahjustavaks

Lepingutingimus loetakse ebamõistlikult kahjustavaks käesoleva jao tähenduses, kui sellega:

| a) | välistatakse kaupleja vastutus või piiratakse seda juhuks, kui põhjustatakse tarbija surm või kahjustatakse tema tervist kaupleja või kaupleja volitusel tegutseva isiku teo või tegevusetusega; |
| --- | --- |

a)

välistatakse kaupleja vastutus või piiratakse seda juhuks, kui põhjustatakse tarbija surm või kahjustatakse tema tervist kaupleja või kaupleja volitusel tegutseva isiku teo või tegevusetusega;

| b) | välistatakse kaupleja vastutus või piiratakse seda juhuks, kui tarbijale tekitatakse kahju tahtlikult või raske hooletuse tõttu; |
| --- | --- |

b)

välistatakse kaupleja vastutus või piiratakse seda juhuks, kui tarbijale tekitatakse kahju tahtlikult või raske hooletuse tõttu;

| ba) | välistatakse tarbija õiguskaitsevahendite kasutamine kaupleja või kolmanda isiku suhtes või piiratakse nende kasutamist ebamõistlikult juhuks, kui kaupleja jätab lepingust tuleneva kohustuse täitmata;

  [ME 157] |
| --- | --- |

ba)

välistatakse tarbija õiguskaitsevahendite kasutamine kaupleja või kolmanda isiku suhtes või piiratakse nende kasutamist ebamõistlikult juhuks, kui kaupleja jätab lepingust tuleneva kohustuse täitmata;

  [ME 157]

| c) | piiratakse kaupleja kohustust täita tema esindaja poolt võetud kohustust või tehakse kaupleja kohustuse täitmine sõltuvaks teatud tingimusest, mille saabumine omakorda sõltub täielikult kauplejast; |
| --- | --- |

c)

piiratakse kaupleja kohustust täita tema esindaja poolt võetud kohustust või tehakse kaupleja kohustuse täitmine sõltuvaks teatud tingimusest, mille saabumine omakorda sõltub täielikult kauplejast;

| ca) | piiratakse tarbija õigust kasutada tõendeid või pannakse talle tõendamiskoormis, mis seaduse kohaselt lasub kauplejal;

  [ME 158] |
| --- | --- |

ca)

piiratakse tarbija õigust kasutada tõendeid või pannakse talle tõendamiskoormis, mis seaduse kohaselt lasub kauplejal;

  [ME 158]

| d) | välistatakse tarbija õigus pöörduda kohtusse või kasutada õiguskaitsevahendeid või piiratakse seda õigust, eelkõige nähes tarbijale ette kohustuse pöörduda vaidluste korral sellise vaidlusi lahendava organi poole, mida kaupleja ja tarbija vaheliste lepingute puhul tavaliselt seadusega ette nähtud ei ole; |
| --- | --- |

d)

välistatakse tarbija õigus pöörduda kohtusse või kasutada õiguskaitsevahendeid või piiratakse seda õigust, eelkõige nähes tarbijale ette kohustuse pöörduda vaidluste korral sellise vaidlusi lahendava organi poole, mida kaupleja ja tarbija vaheliste lepingute puhul tavaliselt seadusega ette nähtud ei ole;

| e) | määratakse kõigi lepingust tekkivate vaidluste lahendamine kaupleja tegevuskoha kohtu erandlikku kohtualluvusse, välja arvatud juhul kui nimetatud kohus on ka tarbija elukoha kohus; |
| --- | --- |

e)

määratakse kõigi lepingust tekkivate vaidluste lahendamine kaupleja tegevuskoha kohtu erandlikku kohtualluvusse, välja arvatud juhul kui nimetatud kohus on ka tarbija elukoha kohus;

| f) | antakse kauplejale õigus ühepoolselt määrata, kas üleantud kaup või digitaalne infosisu või osutatud seotud teenus vastab lepingutingimustele, või antakse kauplejale ainuõigus tõlgendada lepingutingimusi; |
| --- | --- |

f)

antakse kauplejale õigus ühepoolselt määrata, kas üleantud kaup või digitaalne infosisu või osutatud seotud teenus vastab lepingutingimustele, või antakse kauplejale ainuõigus tõlgendada lepingutingimusi;

| fa) | nähakse ette kaupleja õigus lepingus nimetamata mõjuval põhjusel muuta ühepoolselt lepingutingimusi; seda ei kohaldata lepingutingimuste suhtes, mille kohaselt kaupleja jätab endale õiguse muuta ühepoolselt tähtajatu lepingu tingimusi, tingimusel et kaupleja teavitab tarbijat mõistliku aja jooksul ja tarbija võib lepingu vabalt ilma kuludeta lõpetada;

  [ME 159] |
| --- | --- |

fa)

nähakse ette kaupleja õigus lepingus nimetamata mõjuval põhjusel muuta ühepoolselt lepingutingimusi; seda ei kohaldata lepingutingimuste suhtes, mille kohaselt kaupleja jätab endale õiguse muuta ühepoolselt tähtajatu lepingu tingimusi, tingimusel et kaupleja teavitab tarbijat mõistliku aja jooksul ja tarbija võib lepingu vabalt ilma kuludeta lõpetada;

  [ME 159]

| fb) | antakse kauplejale ühepoolne õigus muuta mõjuva põhjuseta üleantava kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse omadusi või mis tahes muu lepingujärgse kohustuse täitmise omadusi;

  [ME 160] |
| --- | --- |

fb)

antakse kauplejale ühepoolne õigus muuta mõjuva põhjuseta üleantava kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse omadusi või mis tahes muu lepingujärgse kohustuse täitmise omadusi;

  [ME 160]

| fc) | antakse kauplejale võimalus nõuda oma kauba eest lepingu sõlmimisel määratud tasust kõrgemat hinda, välja arvatud juhul, kui lepingus nähakse kokkulepitud tingimuste täitmise korral ette võimalus hinda langetada, kui hinna muutmise nõuded on eelnevalt kokku lepitud, kui hinnamuutmise tingimused on lepingus sätestatud ja objektiivselt õigustatud ning kui hinnamuutus ei ole kaupleja poolt meelevaldne;

  [ME 161] |
| --- | --- |

fc)

antakse kauplejale võimalus nõuda oma kauba eest lepingu sõlmimisel määratud tasust kõrgemat hinda, välja arvatud juhul, kui lepingus nähakse kokkulepitud tingimuste täitmise korral ette võimalus hinda langetada, kui hinna muutmise nõuded on eelnevalt kokku lepitud, kui hinnamuutmise tingimused on lepingus sätestatud ja objektiivselt õigustatud ning kui hinnamuutus ei ole kaupleja poolt meelevaldne;

  [ME 161]

| g) | nähakse ette, et leping on tarbija suhtes siduv ka siis, kui see ei ole siduv kauplejale; |
| --- | --- |

g)

nähakse ette, et leping on tarbija suhtes siduv ka siis, kui see ei ole siduv kauplejale;

| ga) | nähakse ette tarbija kohustus täita kõik oma lepingust tulenevad kohustused, juhul kui kaupleja ei täida oma kohustusi;

  [ME 162] |
| --- | --- |

ga)

nähakse ette tarbija kohustus täita kõik oma lepingust tulenevad kohustused, juhul kui kaupleja ei täida oma kohustusi;

  [ME 162]

| gb) | antakse kauplejale õigus lepingust taganeda või lõpetada leping artikli 8 tähenduses põhjust avaldamata, kui samasugust õigust ei anta tarbijale, või juhul, kui kaupleja taganeb lepingust või lõpetab lepingu ühepoolselt, võib ta keelduda raha tagastamisest, mille tarbija on talle maksnud tema poolt veel osutamata seotud teenuse eest;

  [ME 163] |
| --- | --- |

gb)

antakse kauplejale õigus lepingust taganeda või lõpetada leping artikli 8 tähenduses põhjust avaldamata, kui samasugust õigust ei anta tarbijale, või juhul, kui kaupleja taganeb lepingust või lõpetab lepingu ühepoolselt, võib ta keelduda raha tagastamisest, mille tarbija on talle maksnud tema poolt veel osutamata seotud teenuse eest;

  [ME 163]

| h) | nähakse ette, et tarbija peab lepingu lõpetamisel artikli 8 tähenduses järgima rangemaid vorminõudeid kui lepingu sõlmimisel; |
| --- | --- |

h)

nähakse ette, et tarbija peab lepingu lõpetamisel artikli 8 tähenduses järgima rangemaid vorminõudeid kui lepingu sõlmimisel;

| ha) | nähakse tarbijale ette ebamõistlikult palju kohustusi tähtajatu lepingu lõpetamiseks;

  [ME 164] |
| --- | --- |

ha)

nähakse tarbijale ette ebamõistlikult palju kohustusi tähtajatu lepingu lõpetamiseks;

  [ME 164]

| i) | nähakse lepingu lõpetamiseks kauplejale ette lühem etteteatamistähtaeg kui tarbijale; |
| --- | --- |

i)

nähakse lepingu lõpetamiseks kauplejale ette lühem etteteatamistähtaeg kui tarbijale;

| j) | nähakse ette tarbija kohustus tasuda kauba või digitaalse infosisu eest, mida ei ole üle antud, või seotud teenuse eest, mida ei ole osutatud; |
| --- | --- |

j)

nähakse ette tarbija kohustus tasuda kauba või digitaalse infosisu eest, mida ei ole üle antud, või seotud teenuse eest, mida ei ole osutatud;

| k) | nähakse ette, et vastuolu korral eraldi läbiräägitud lepingutingimuse ja eraldi läbirääkimata lepingutingimuse vahel artikli 7 tähenduses kehtib eraldi läbirääkimata lepingutingimus või eelistatakse sellekohast tõlgendust. |
| --- | --- |

k)

nähakse ette, et vastuolu korral eraldi läbiräägitud lepingutingimuse ja eraldi läbirääkimata lepingutingimuse vahel artikli 7 tähenduses kehtib eraldi läbirääkimata lepingutingimus või eelistatakse sellekohast tõlgendust.

Artikkel 85

Lepingutingimused, mille puhul eeldatakse ebamõistlikku kahjustamist

Lepingutingimuse puhul eeldatakse ebamõistlikku kahjustamist käesoleva jao tähenduses, kui sellega:

| a) | piiratakse tarbija õigust kasutada tõendeid või pannakse talle tõendamiskoormis, mis seaduse kohaselt peaks lasuma kauplejal;
  [ME 165] |
| --- | --- |

a)

piiratakse tarbija õigust kasutada tõendeid või pannakse talle tõendamiskoormis, mis seaduse kohaselt peaks lasuma kauplejal;
  [ME 165]

| b) | välistatakse tarbija õiguskaitsevahendite kasutamine kaupleja või kolmanda isiku suhtes või piiratakse nende kasutamist ebamõistlikult juhuks, kui kaupleja jätab lepingust tuleneva kohustuse täitmata;
  [ME 166] |
| --- | --- |

b)

välistatakse tarbija õiguskaitsevahendite kasutamine kaupleja või kolmanda isiku suhtes või piiratakse nende kasutamist ebamõistlikult juhuks, kui kaupleja jätab lepingust tuleneva kohustuse täitmata;
  [ME 166]

| c) | välistatakse tarbija õigus tasaarvestada kaupleja nõudeid tarbija vastu tarbija nõuetega kaupleja vastu või piiratakse seda õigust ebamõistlikult; |
| --- | --- |

c)

välistatakse tarbija õigus tasaarvestada kaupleja nõudeid tarbija vastu tarbija nõuetega kaupleja vastu või piiratakse seda õigust ebamõistlikult;

| d) | lubatakse kauplejal jätta endale tarbija tasutud raha, kui tarbija lepingut ei sõlmi või ei täida, ja tarbijale ei nähta ette sama suurt hüvitist, kui kaupleja ise lepingut ei sõlmi või ei täida; |
| --- | --- |

d)

lubatakse kauplejal jätta endale tarbija tasutud raha, kui tarbija lepingut ei sõlmi või ei täida, ja tarbijale ei nähta ette sama suurt hüvitist, kui kaupleja ise lepingut ei sõlmi või ei täida;

| e) | nähakse ette, et tarbija peab oma lepingujärgse kohustuse rikkumise korral maksma kauplejale ebamõistlikult suurt kahjuhüvitist või leppetrahvi; |
| --- | --- |

e)

nähakse ette, et tarbija peab oma lepingujärgse kohustuse rikkumise korral maksma kauplejale ebamõistlikult suurt kahjuhüvitist või leppetrahvi;

| ea) | tarbija konkreetset käitumist peetakse võrdväärseks avalduse esitamise või mitteesitamisega, välja arvatud juhul, kui tarbijat tema käitumise tähendusest selleks ettenähtud tähtaja algul asjakohaselt teavitatakse ning kui tal on olemas mõistlik aeg sõnaselge avalduse esitamiseks;

  [ME 167] |
| --- | --- |

ea)

tarbija konkreetset käitumist peetakse võrdväärseks avalduse esitamise või mitteesitamisega, välja arvatud juhul, kui tarbijat tema käitumise tähendusest selleks ettenähtud tähtaja algul asjakohaselt teavitatakse ning kui tal on olemas mõistlik aeg sõnaselge avalduse esitamiseks;

  [ME 167]

| f) | antakse kauplejale õigus lepingust taganeda või lõpetada leping artikli 8 tähenduses põhjust avaldamata, kui samasugust õigust ei anta tarbijale, või juhul, kui kaupleja taganeb lepingust või lõpetab lepingu ühepoolselt, võib ta keelduda raha tagastamisest, mille tarbija on talle maksnud tema poolt veel osutamata seotud teenuse eest;
  [ME 168] |
| --- | --- |

f)

antakse kauplejale õigus lepingust taganeda või lõpetada leping artikli 8 tähenduses põhjust avaldamata, kui samasugust õigust ei anta tarbijale, või juhul, kui kaupleja taganeb lepingust või lõpetab lepingu ühepoolselt, võib ta keelduda raha tagastamisest, mille tarbija on talle maksnud tema poolt veel osutamata seotud teenuse eest;
  [ME 168]

| g) | antakse kauplejale õigus mõjuva põhjuseta lõpetada tähtajatu leping ilma mõistliku etteteatamistähtajata; |
| --- | --- |

g)

antakse kauplejale õigus mõjuva põhjuseta lõpetada tähtajatu leping ilma mõistliku etteteatamistähtajata;

| h) | nähakse ette, et tähtajaline leping pikeneb tähtaja lõppedes juhul, kui tarbija ei teata oma seisukohast lepingu pikendamise kohta ebamõistlikult vara enne tähtaja lõppemist; |
| --- | --- |

h)

nähakse ette, et tähtajaline leping pikeneb tähtaja lõppedes juhul, kui tarbija ei teata oma seisukohast lepingu pikendamise kohta ebamõistlikult vara enne tähtaja lõppemist;

| i) | nähakse ette kaupleja õigus lepingus nimetamata mõjuval põhjusel muuta ühepoolselt lepingutingimusi; seda ei kohaldata lepingutingimuste suhtes, mille kohaselt kaupleja jätab endale õiguse muuta ühepoolselt tähtajatu lepingu tingimusi, tingimusel et kaupleja teavitab tarbijat mõistliku aja jooksul ja tarbija võib lepingu vabalt ilma kuludeta lõpetada;
  [ME 169] |
| --- | --- |

i)

nähakse ette kaupleja õigus lepingus nimetamata mõjuval põhjusel muuta ühepoolselt lepingutingimusi; seda ei kohaldata lepingutingimuste suhtes, mille kohaselt kaupleja jätab endale õiguse muuta ühepoolselt tähtajatu lepingu tingimusi, tingimusel et kaupleja teavitab tarbijat mõistliku aja jooksul ja tarbija võib lepingu vabalt ilma kuludeta lõpetada;
  [ME 169]

| j) | antakse kauplejale ühepoolne õigus muuta mõjuva põhjuseta üleantava kauba või digitaalse infosisu, osutatava seotud teenuse või muu lepingujärgse kohustuse täitmise omadusi;
  [ME 170] |
| --- | --- |

j)

antakse kauplejale ühepoolne õigus muuta mõjuva põhjuseta üleantava kauba või digitaalse infosisu, osutatava seotud teenuse või muu lepingujärgse kohustuse täitmise omadusi;
  [ME 170]

| k) | lepitakse kokku, et kauba või digitaalse infosisu või seotud teenuse hind määratakse kindlaks kauba või digitaalse infosisu üleandmise või teenuse osutamise ajal või nähakse ette kaupleja õigus hinda tõsta, ilma et tarbijal oleks sel juhul õigust lepingust taganeda, kui uus hind on lepingu sõlmimise ajal kokkulepitud hinnaga võrreldes liiga kõrge; eelnimetatud sätet ei kohaldata, kui tegemist on hinna indekseerimise õiguspäraste tingimustega, milles hinna muutmise viis on sõnaselgelt ette nähtud; [ME 171] |
| --- | --- |

k)

lepitakse kokku, et kauba või digitaalse infosisu või seotud teenuse hind määratakse kindlaks kauba või digitaalse infosisu üleandmise või teenuse osutamise ajal või nähakse ette kaupleja õigus hinda tõsta, ilma et tarbijal oleks sel juhul õigust lepingust taganeda, kui uus hind on lepingu sõlmimise ajal kokkulepitud hinnaga võrreldes liiga kõrge; eelnimetatud sätet ei kohaldata, kui tegemist on hinna indekseerimise õiguspäraste tingimustega, milles hinna muutmise viis on sõnaselgelt ette nähtud; [ME 171]

| l) | nähakse ette tarbija kohustus täita kõik oma lepingust tulenevad kohustused, juhul kui kaupleja ei täida oma kohustusi;
  [ME 172] |
| --- | --- |

l)

nähakse ette tarbija kohustus täita kõik oma lepingust tulenevad kohustused, juhul kui kaupleja ei täida oma kohustusi;
  [ME 172]

| m) | antakse kauplejale õigus anda ilma tarbija nõusolekuta oma lepingust tulenevad õigused ja kohustused üle kolmandale isikule, välja arvatud juhul, kui kolmas isik on kaupleja kontrollitav tütarettevõtja, üleminek toimub ühinemise või äriühingu õiguspärase üleminekuga muul viisil ning kaupleja õiguste ja kohustuste üleminek ei mõjuta tarbija õigusi negatiivselt; |
| --- | --- |

m)

antakse kauplejale õigus anda ilma tarbija nõusolekuta oma lepingust tulenevad õigused ja kohustused üle kolmandale isikule, välja arvatud juhul, kui kolmas isik on kaupleja kontrollitav tütarettevõtja, üleminek toimub ühinemise või äriühingu õiguspärase üleminekuga muul viisil ning kaupleja õiguste ja kohustuste üleminek ei mõjuta tarbija õigusi negatiivselt;

| n) | juhul, kui tellitud kaupa ei ole, antakse kauplejale õigus üle anda samaväärne toode ilma tarbijat sellisest võimalusest eelnevalt sõnaselgelt teavitamata ja teavitamata teda asjaolust, et kaupleja peab kandma tarbijale lepingu alusel üleantu tagastamise kulud, kui tarbija kasutab õigust täitmist mitte vastu võtta
  ning ilma et tarbija oleks sõnaselgelt nõudnud samaväärse toote üleandmist
  ; [ME 173] |
| --- | --- |

n)

juhul, kui tellitud kaupa ei ole, antakse kauplejale õigus üle anda samaväärne toode ilma tarbijat sellisest võimalusest eelnevalt sõnaselgelt teavitamata ja teavitamata teda asjaolust, et kaupleja peab kandma tarbijale lepingu alusel üleantu tagastamise kulud, kui tarbija kasutab õigust täitmist mitte vastu võtta
  ning ilma et tarbija oleks sõnaselgelt nõudnud samaväärse toote üleandmist
  ; [ME 173]

| o) | jätab kaupleja endale ebamõistlikult pika või ebapiisavalt määratletud tähtaja pakkumusele nõustumuse andmiseks või selle tagasilükkamiseks; |
| --- | --- |

o)

jätab kaupleja endale ebamõistlikult pika või ebapiisavalt määratletud tähtaja pakkumusele nõustumuse andmiseks või selle tagasilükkamiseks;

| p) | jätab kaupleja endale ebamõistlikult pika või ebapiisavalt määratletud tähtaja lepingujärgsete kohustuste täitmiseks; |
| --- | --- |

p)

jätab kaupleja endale ebamõistlikult pika või ebapiisavalt määratletud tähtaja lepingujärgsete kohustuste täitmiseks;

| q) | välistatakse tarbija õigus kasutada kaupleja vastu õiguskaitsevahendeid või piiratakse seda õigust ebamõistlikult või välistatakse tarbija õigus esitada kaupleja nõuete vastu vastuväiteid või piiratakse seda õigust ebamõistlikult; |
| --- | --- |

q)

välistatakse tarbija õigus kasutada kaupleja vastu õiguskaitsevahendeid või piiratakse seda õigust ebamõistlikult või välistatakse tarbija õigus esitada kaupleja nõuete vastu vastuväiteid või piiratakse seda õigust ebamõistlikult;

| r) | tehakse kaupleja lepingujärgse kohustuse täitmine või tarbijale lepingu muu kasuliku tagajärje saabumine sõltuvaks teatud vorminõuete järgimisest, mida ei ole seaduses sätestatud ja mis on ebamõistlikud; |
| --- | --- |

r)

tehakse kaupleja lepingujärgse kohustuse täitmine või tarbijale lepingu muu kasuliku tagajärje saabumine sõltuvaks teatud vorminõuete järgimisest, mida ei ole seaduses sätestatud ja mis on ebamõistlikud;

| s) | nähakse ette tarbija kohustus tasuda ebamõistlikult suur ettemaks või esitada ebamõistlikult suur tagatis kohustuste täitmise tagamiseks; |
| --- | --- |

s)

nähakse ette tarbija kohustus tasuda ebamõistlikult suur ettemaks või esitada ebamõistlikult suur tagatis kohustuste täitmise tagamiseks;

| t) | välistatakse põhjendamatult tarbija õigus osade asendamise või parandustööde tellimiseks kolmandalt isikult; |
| --- | --- |

t)

välistatakse põhjendamatult tarbija õigus osade asendamise või parandustööde tellimiseks kolmandalt isikult;

| u) | nähakse põhjendamatult ette tarbija kohustus sõlmida kaupleja, kaupleja tütarettevõtja või kolmanda isikuga muu leping sellisel viisil, et tarbija ei saa seda eeldada; |
| --- | --- |

u)

nähakse põhjendamatult ette tarbija kohustus sõlmida kaupleja, kaupleja tütarettevõtja või kolmanda isikuga muu leping sellisel viisil, et tarbija ei saa seda eeldada;

| v) | nähakse tarbijale ette ebamõistlikult palju kohustusi tähtajatu lepingu lõpetamiseks;
  [ME 174] |
| --- | --- |

v)

nähakse tarbijale ette ebamõistlikult palju kohustusi tähtajatu lepingu lõpetamiseks;
  [ME 174]

| w) | nähakse ette, et kauba või digitaalse infosisu müügi või seotud teenuse kestva osutamise lepingu tähtaeg on pikem kui üks aasta või et leping pikeneb enam kui üheks aastaks, välja arvatud juhul, kui tarbijal on õigus leping igal ajal lõpetada etteteatamistähtajaga, mis ei ole pikem kui 30 päeva. |
| --- | --- |

w)

nähakse ette, et kauba või digitaalse infosisu müügi või seotud teenuse kestva osutamise lepingu tähtaeg on pikem kui üks aasta või et leping pikeneb enam kui üheks aastaks, välja arvatud juhul, kui tarbijal on õigus leping igal ajal lõpetada etteteatamistähtajaga, mis ei ole pikem kui 30 päeva.

3. jagu

Ebamõistlikult kahjustavad tingimused kauplejatevahelises lepingus

Artikkel 86

Ebamõistliku kahjustamise tähendus kauplejatevahelises lepingus

1.   Kauplejate vahel sõlmitud lepingu tingimus on ebamõistlikult kahjustav käesoleva jao tähenduses, kui:

| a) | tingimus on osa ühe lepingupoole esitatud eraldi läbirääkimata lepingutingimustest artikli 8 tähenduses ning |
| --- | --- |

a)

tingimus on osa ühe lepingupoole esitatud eraldi läbirääkimata lepingutingimustest artikli 8 tähenduses ning

| b) | tingimuse sisu on selline, et selle kasutamine kaldub suurel määral kõrvale heast

  tavapärasest
  äritavast ning on vastuolus hea usu ja ausa kauplemise põhimõttega. [ME 175] |
| --- | --- |

b)

tingimuse sisu on selline, et selle kasutamine kaldub suurel määral kõrvale heast

  tavapärasest
  äritavast ning on vastuolus hea usu ja ausa kauplemise põhimõttega. [ME 175]

2.   Ebamõistlikult kahjustava lepingutingimuse hindamisel käesoleva jao tähenduses võetakse arvesse järgmisi asjaolusid:

| a) | lepingu eseme olemus; |
| --- | --- |

a)

lepingu eseme olemus;

| b) | lepingu sõlmimise asjaolud; |
| --- | --- |

b)

lepingu sõlmimise asjaolud;

| c) | muud lepingutingimused ning |
| --- | --- |

c)

muud lepingutingimused ning

| d) | muu lepingu tingimused, millest sõltub kõnealuse lepingu sisu. |
| --- | --- |

d)

muu lepingu tingimused, millest sõltub kõnealuse lepingu sisu.

IV osa

Müügilepingu või digitaalse infosisu üleandmise lepingu poolte kohustused ja õiguskaitsevahendid

9. peatükk

Üldsätted

Artikkel 87

Kohustuse rikkumine ja oluline rikkumine

1.   Kohustuse rikkumine on lepingust tuleneva kohustuse täitmata jätmine, sõltumata sellest, kas rikkumine on vabandatav või mittevabandatav, ja kohustuse rikkumine hõlmab ka järgmist:

| a) | kauba üleandmata jätmine või kauba hilinenud üleandmine; |
| --- | --- |

a)

kauba üleandmata jätmine või kauba hilinenud üleandmine;

| b) | digitaalse infosisu üleandmata jätmine või selle hilinenud üleandmine; |
| --- | --- |

b)

digitaalse infosisu üleandmata jätmine või selle hilinenud üleandmine;

| c) | lepingutingimustele mittevastava kauba üleandmine; |
| --- | --- |

c)

lepingutingimustele mittevastava kauba üleandmine;

| d) | lepingutingimustele mittevastava digitaalse infosisu üleandmine; |
| --- | --- |

d)

lepingutingimustele mittevastava digitaalse infosisu üleandmine;

| e) | ostuhinna tasumata jätmine või ostuhinna hilinenud tasumine ning |
| --- | --- |

e)

ostuhinna tasumata jätmine või ostuhinna hilinenud tasumine ning

| f) | lepingujärgse kohustuse muu mittekohane täitmine. |
| --- | --- |

f)

lepingujärgse kohustuse muu mittekohane täitmine.

2.   Lepingupoole kohustuse rikkumine on oluline, kui:

| a) | kohustuse rikkumise tõttu jääb teine lepingupool olulisel määral ilma sellest, mida ta õigustatult lepingust lootis, välja arvatud juhul, kui kohustust rikkunud lepingupool ei näinud lepingu sõlmimise ajal niisugust tagajärge ette ja temaga sarnane mõistlik isik ei oleks seda tagajärge samadel asjaoludel samuti ette näinud, või |
| --- | --- |

a)

kohustuse rikkumise tõttu jääb teine lepingupool olulisel määral ilma sellest, mida ta õigustatult lepingust lootis, välja arvatud juhul, kui kohustust rikkunud lepingupool ei näinud lepingu sõlmimise ajal niisugust tagajärge ette ja temaga sarnane mõistlik isik ei oleks seda tagajärge samadel asjaoludel samuti ette näinud, või

| b) | kohustuse rikkumine annab kahjustatud lepingupoolele mõistliku põhjuse eeldada, et teine lepingupool ei täida kohustusi ka edaspidi. |
| --- | --- |

b)

kohustuse rikkumine annab kahjustatud lepingupoolele mõistliku põhjuse eeldada, et teine lepingupool ei täida kohustusi ka edaspidi.

Artikkel 88

Rikkumise vabandatavus

1.   Kohustuse rikkumine on vabandatav, kui lepingupool rikkus kohustust asjaolu tõttu, mida lepingupool ei saanud mõjutada, ja temalt ei saanud oodata, et ta lepingu sõlmimise ajal selle asjaoluga arvestaks või seda väldiks või takistava asjaolu või selle tagajärje ületaks (vääramatu jõud).

2.   Kui vääramatu jõu mõju on ajutine, on kohustuse rikkumine vabandatav üksnes aja vältel, mil vääramatu jõud kohustuse täitmist takistas. Kui viivitus kohustuse täitmisel viib kohustuse olulise rikkumiseni, võib teine lepingupool seda käsitada olulise rikkumisena.

3.   Lepingupool, kes ei saa lepingujärgset kohustust täita, peab teisele lepingupoolele teatama kohustuse täitmist takistavast asjaolust ja selle mõjust kohustuse täitmisele viivitamata pärast seda, kui ta saab takistavast asjaolust teada või peab sellest teada saama. Lepingupoolel on õigus nõuda eelmises lauses nimetatud kohustuse rikkumise tagajärjel tekkinud kahju hüvitamist
  vastavalt 16. peatükile
  . [ME 176]

Artikkel 89

Asjaolude muutumine

1.   Lepingupool peab täitma lepingujärgseid kohustusi ka siis, kui kohustuste täitmine on muutunud raskemaks, kuna kohustuste täitmise kulud suurenevad või teiselt lepingupoolelt lepinguga saadava väärtus väheneb.

Kui lepingujärgsete kohustuste täitmine muutub oluliselt raskemaks, kuna asjaolud on suurel määral muutunud, on lepingupooltel kohustus pidada läbirääkimisi lepingu muutmiseks või lõpetamiseks.

2.   Kui lepingupooled ei jõua mõistliku aja jooksul kokkuleppele, võib kohus lepingupoole nõudel:

| a) | lepingut muuta vastavalt sellele, mida lepingupooled oleksid mõistlikkuse põhimõttest lähtudes lepingu sõlmimise ajal kokku leppinud, kui nad oleksid muutunud asjaolusid arvesse võtnud, või |
| --- | --- |

a)

lepingut muuta vastavalt sellele, mida lepingupooled oleksid mõistlikkuse põhimõttest lähtudes lepingu sõlmimise ajal kokku leppinud, kui nad oleksid muutunud asjaolusid arvesse võtnud, või

| b) | lepingu lõpetada artikli 8 tähenduses kohtu määratud kuupäeval ja tingimustel. |
| --- | --- |

b)

lepingu lõpetada artikli 8 tähenduses kohtu määratud kuupäeval ja tingimustel.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse juhul, kui:

| a) | asjaolud muutusid pärast seda, kui leping oli sõlmitud; |
| --- | --- |

a)

asjaolud muutusid pärast seda, kui leping oli sõlmitud;

| b) | asjaolude muutumisele tuginev lepingupool ei võtnud lepingu sõlmimise ajal arvesse ega saanud mõistlikult arvesse võtta, et asjaolud võivad muutuda või millises ulatuses need võivad muutuda, ning |
| --- | --- |

b)

asjaolude muutumisele tuginev lepingupool ei võtnud lepingu sõlmimise ajal arvesse ega saanud mõistlikult arvesse võtta, et asjaolud võivad muutuda või millises ulatuses need võivad muutuda, ning

| c) | asjaolude muutumisele tuginev
  kahjustatud lepingupool ei kandnud asjaolude muutumise riisikot ega pidanud seda mõistlikkuse põhimõttest lähtuvalt kandma. [ME 177] |
| --- | --- |

c)

asjaolude muutumisele tuginev
  kahjustatud lepingupool ei kandnud asjaolude muutumise riisikot ega pidanud seda mõistlikkuse põhimõttest lähtuvalt kandma. [ME 177]

4.   Lõike 2 ja 3 tähenduses hõlmab „kohus“ ka vahekohut.

Artikkel 90

Ostuhinna tasumist reguleerivate ning vastuvõtmata kauba ja digitaalse infosisuga seotud sätete laiendatud kohaldamine

1.   Kui käesolevas normistikus ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse ostja poolset ostuhinna tasumist käsitlevaid 12. peatüki sätteid vajalike erisustega ka muude maksete suhtes.

2.   Artiklit 97 kohaldatakse vajalike erisustega muude juhtude suhtes, kui kaup või digitaalne infosisu jääb isiku valdusesse, kuna teine isik jätab kauba või digitaalse infosisu vastu võtmata, kuigi tal on kohustus see vastu võtta.

10. peatükk

Müüja kohustused

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 91

Müüja põhikohustused

Kauba müüja või digitaalse infosisu üleandja (edaspidi käesolevas osas „müüja“) on kohustatud:

| a) | kauba või digitaalse infosisu üle andma; |
| --- | --- |

a)

kauba või digitaalse infosisu üle andma;

| b) | kauba, sealhulgas füüsilise andmekandja, millel digitaalne infosisu edastatakse, omandi üle andma
  või kohustuma selle üle andma
  ; [ME 178] |
| --- | --- |

b)

kauba, sealhulgas füüsilise andmekandja, millel digitaalne infosisu edastatakse, omandi üle andma
  või kohustuma selle üle andma
  ; [ME 178]

| c) | tagama, et kaup või digitaalne infosisu on vastavuses lepingutingimustega; |
| --- | --- |

c)

tagama, et kaup või digitaalne infosisu on vastavuses lepingutingimustega;

| d) | tagama, et ostjal on õigus digitaalset infosisu lepingule vastavalt kasutada, ning |
| --- | --- |

d)

tagama, et ostjal on õigus digitaalset infosisu lepingule vastavalt kasutada, ning

| e) | andma üle lepinguga ette nähtud kaubadokumendid või muud kauba või digitaalse infosisuga seotud dokumendid. |
| --- | --- |

e)

andma üle lepinguga ette nähtud kaubadokumendid või muud kauba või digitaalse infosisuga seotud dokumendid.

Artikkel 91a

Omandiõiguse säilitamine

Kui omandiõiguse säilitamise klauslis on kokku lepitud, ei pea müüja andma kauba omandiõigust üle seni, kuni ostja on täitnud kohustuse tasuda selle klausli kohaselt kokkulepitud ostuhind. [ME 179]

Artikkel 92

Kohustuse täitmine kolmanda isiku poolt

1.   Müüja võib usaldada kohustuse täitmise kolmandale isikule, kui lepingutingimustega ei ole ette nähtud, et müüja peab kohustuse täitma isiklikult.

2.   Kui müüja usaldab kohustuse täitmise kolmandale isikule, vastutab müüja kohustuse täitmise eest.

3.   Kaupleja ja tarbija vahelistes suhetes ei või lepingupooled tarbija kahjuks lõike 2 kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega muuta selle toimet.

2. jagu

Üleandmine

Artikkel 93

Üleandmise koht

1.   Kui üleandmise kohta ei saa muul viisil kindlaks määrata, tuleb kaup või digitaalne infosisu üle anda:

| a) | sellise tarbijalemüügilepingu või
  kaupleja ja tarbija vahelise
  digitaalse infosisu üleandmise lepingu puhul, mis on kaugleping või väljaspool äriruume sõlmitud leping või mille kohaselt on müüjal kohustus kaup või digitaalne infosisu ostjani toimetada, tarbija lepingu sõlmimise aegses elukohas; [ME 180] |
| --- | --- |

a)

sellise tarbijalemüügilepingu või
  kaupleja ja tarbija vahelise
  digitaalse infosisu üleandmise lepingu puhul, mis on kaugleping või väljaspool äriruume sõlmitud leping või mille kohaselt on müüjal kohustus kaup või digitaalne infosisu ostjani toimetada, tarbija lepingu sõlmimise aegses elukohas; [ME 180]

| b) | muudel juhtudel:






  i) | kui müügilepingus on ette nähtud kauba vedamine ühe või mitme vedaja poolt, lähimas kohas, kus esimene vedaja kauba vedamiseks vastu võtab; |
| --- | --- | --- |

b)

muudel juhtudel:

i)

kui müügilepingus on ette nähtud kauba vedamine ühe või mitme vedaja poolt, lähimas kohas, kus esimene vedaja kauba vedamiseks vastu võtab;

| ii) | kui müügilepingus ei ole ette nähtud kauba vedamist, müüja lepingu sõlmimise aegses tegevuskohas. |
| --- | --- |

ii)

kui müügilepingus ei ole ette nähtud kauba vedamist, müüja lepingu sõlmimise aegses tegevuskohas.

2.   Kui müüjal on mitu tegevuskohta, on tegevuskoht lõike 1 punkti b tähenduses üleandmiskohustusega kõige rohkem seotud tegevuskoht.

Artikkel 94

Üleandmise viis

1.   Kui lepingupooled ei ole teisiti kokku leppinud, täidab müüja kauba või digitaalse infosisu üleandmise kohustuse järgmiselt:

| a) | sellise tarbijalemüügilepingu või
  kaupleja ja tarbija vahelise
  digitaalse infosisu üleandmise lepingu puhul, mis on kaugleping või väljaspool äriruume sõlmitud leping või mille kohaselt on müüjal kohustus kaup või digitaalne infosisu ostjani toimetada, kauba või digitaalse infosisu üleandmisega tarbija valdusesse või muul viisil tema kontrolli alla; [ME 181] |
| --- | --- |

a)

sellise tarbijalemüügilepingu või
  kaupleja ja tarbija vahelise
  digitaalse infosisu üleandmise lepingu puhul, mis on kaugleping või väljaspool äriruume sõlmitud leping või mille kohaselt on müüjal kohustus kaup või digitaalne infosisu ostjani toimetada, kauba või digitaalse infosisu üleandmisega tarbija valdusesse või muul viisil tema kontrolli alla; [ME 181]

| b) | muudel juhtudel, kui müügilepingus on ette nähtud kauba vedamine vedaja poolt, kauba üleandmisega esimesele vedajale ostjani toimetamiseks ja kauba vedajalt kättesaamiseks vajalike dokumentide üleandmisega ostjale, või |
| --- | --- |

b)

muudel juhtudel, kui müügilepingus on ette nähtud kauba vedamine vedaja poolt, kauba üleandmisega esimesele vedajale ostjani toimetamiseks ja kauba vedajalt kättesaamiseks vajalike dokumentide üleandmisega ostjale, või

| c) | muudel kui punktides a ja b ettenähtud juhtudel, tehes kauba või digitaalse infosisu või, juhul kui on kokku lepitud, et müüja annab üle ainult kaubadokumendid, dokumendid ostjale kättesaadavaks. |
| --- | --- |

c)

muudel kui punktides a ja b ettenähtud juhtudel, tehes kauba või digitaalse infosisu või, juhul kui on kokku lepitud, et müüja annab üle ainult kaubadokumendid, dokumendid ostjale kättesaadavaks.

2.   Lõike 1 punkti a ja c tähenduses hõlmab viide tarbijale või ostjale ka tarbija või ostja poolt vastavalt lepingule määratud kolmandat isikut, kes ei ole vedaja.

Artikkel 95

Üleandmise aeg

1.   Kui üleandmise aega ei saa muul viisil kindlaks määrata, tuleb kaup või digitaalne infosisu üle anda mõistliku aja jooksul pärast lepingu sõlmimist.

2.   Kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul peab kaupleja kauba või digitaalse infosisu üle andma hiljemalt 30 päeva jooksul alates lepingu sõlmimisest, kui lepingupooled ei ole teisiti kokku leppinud.

Artikkel 96

Müüja kohustused kauba vedamise puhul

1.   Kui müüja peab lepingust tulenevalt korraldama kauba vedamise, peab ta sõlmima lepingu, mis on vajalik kauba veoks sihtkohta tavalistel tingimustel ja transpordivahenditega, mille kasutamine on vastavalt asjaoludele mõistlik.

2.   Kui müüja peab lepingust tulenevalt andma kauba üle vedajale ning kaup ei ole tähistusega, veodokumentidega või muul viisil selgelt eristatud lepingu kohaselt üleantava kaubana, peab müüja ostjale kauba saatmisest teatama ja kaupa seejuures täpselt kirjeldama.

3.   Kui müüja ei pea lepingust tulenevalt sõlmima veosekindlustuslepingut, peab ta ostja soovil andma ostjale kogu temal oleva teabe, mis on vajalik sellise lepingu sõlmimiseks.

Artikkel 97

Kaup ja digitaalne infosisu, mida ostja vastu ei võta

1.   Kui kaup või digitaalne infosisu jääb müüja valdusesse, kuna ostja keeldub kaupa vastu võtmast, kuigi tal on kohustus see vastu võtta, peab müüja võtma tarvitusele mõistlikud abinõud kauba või digitaalse infosisu kaitsmiseks ja säilitamiseks.

2.   Müüja vabaneb kohustusest kaup või digitaalne infosisu ostjale üle anda, kui müüja:

| a) | hoiustab kauba või digitaalse infosisu ostja jaoks mõistlikel tingimustel kolmanda isiku juures ja teatab sellest ostjale või |
| --- | --- |

a)

hoiustab kauba või digitaalse infosisu ostja jaoks mõistlikel tingimustel kolmanda isiku juures ja teatab sellest ostjale või

| b) | müüb kauba või digitaalse infosisu mõistlikul viisil, olles sellest eelnevalt ostjale teatanud, ja maksab müügist saadud puhastulu ostjale välja. |
| --- | --- |

b)

müüb kauba või digitaalse infosisu mõistlikul viisil, olles sellest eelnevalt ostjale teatanud, ja maksab müügist saadud puhastulu ostjale välja.

3.   Kauba või digitaalse infosisu müümise mõistlikud kulud hüvitatakse müüjale või arvatakse need müügist saadud tulust maha.

Artikkel 98

Riisiko ülemineku õiguslik tagajärg

Kauba või digitaalse infosisu üleandmisel riisiko ülemineku õiguslikud tagajärjed on reguleeritud 14. peatüki sätetega.
  [ME 183]

3. jagu

Kauba või digitaalse infosisu vastavus lepingutingimustele

Artikkel 99

Vastavus lepingutingimustele

1.   Kaup või digitaalne infosisu vastab lepingutingimustele, kui:

| a) | selle kogus, kvaliteet ja kirjeldus vastavad lepingutingimustele; |
| --- | --- |

a)

selle kogus, kvaliteet ja kirjeldus vastavad lepingutingimustele;

| b) | see on mahutatud või pakendatud lepingus ettenähtud viisil ning |
| --- | --- |

b)

see on mahutatud või pakendatud lepingus ettenähtud viisil ning

| c) | sellega koos on üle antud lepinguga ettenähtud tarvikud, paigaldusjuhised või muud juhised. |
| --- | --- |

c)

sellega koos on üle antud lepinguga ettenähtud tarvikud, paigaldusjuhised või muud juhised.

2.   Kui pooled ei ole teisiti kokku leppinud ja kui on täidetud ka artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud nõuded, loetakse, et kaup või digitaalne infosisu vastab lepingutingimustele.

3.   Tarbijalemüügilepingu

  Kaupleja ja tarbija vahelise lepingu
  puhul kehtib artiklite 100,
  101
  ja 102 ja 103 sätetest tarbija kahjuks kõrvalekalduv kokkulepe ainult juhul, kui tarbija oli lepingu sõlmimise ajal teadlik kauba või digitaalse infosisu konkreetsetest omadustest ja nõustus, et kaup või digitaalne infosisu vastas lepingutingimustele lepingu sõlmimise ajal. [ME 184]

4.   Tarbijalemüügilepingu puhul ei või lepingupooled tarbija kahjuks lõike 3 kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega selle toimet muuta.

Artikkel 100

Kauba või digitaalse infosisu lepingutingimustele vastavuse tingimused

Kaup või digitaalne infosisu peab:

| a) | sobima teatud eriliseks otstarbeks, mida müüja lepingu sõlmimise ajal teadis, välja arvatud juhul, kui asjaoludest selgub, et ostja ei tuginenud või ei saanud mõistlikult tugineda müüja erialastele oskustele või teadmistele; |
| --- | --- |

a)

sobima teatud eriliseks otstarbeks, mida müüja lepingu sõlmimise ajal teadis, välja arvatud juhul, kui asjaoludest selgub, et ostja ei tuginenud või ei saanud mõistlikult tugineda müüja erialastele oskustele või teadmistele;

| b) | sobima otstarbeks, milleks seda liiki kaupa või digitaalset infosisu tavaliselt kasutatakse; |
| --- | --- |

b)

sobima otstarbeks, milleks seda liiki kaupa või digitaalset infosisu tavaliselt kasutatakse;

| c) | olema samade omadustega kui kaup või digitaalne infosisu, mida müüja ostjale näidise või mudelina esitles; |
| --- | --- |

c)

olema samade omadustega kui kaup või digitaalne infosisu, mida müüja ostjale näidise või mudelina esitles;

| d) | olema mahutatud või pakendatud seda liiki kaubale tavaliselt omasel viisil, sellise viisi puudumisel aga kauba säilimiseks ja kaitseks vajalikul viisil; |
| --- | --- |

d)

olema mahutatud või pakendatud seda liiki kaubale tavaliselt omasel viisil, sellise viisi puudumisel aga kauba säilimiseks ja kaitseks vajalikul viisil;

| e) | olema üle antud koos tarvikute, paigaldusjuhiste või muude juhistega, mille saamist ostja võib eeldada; |
| --- | --- |

e)

olema üle antud koos tarvikute, paigaldusjuhiste või muude juhistega, mille saamist ostja võib eeldada;

| f) | olema selliste omaduste ja talitlusvõimega, nagu on osutatud lepingueelses avalduses, millest on saanud lepingutingimuste osa vastavalt artiklile 69, ning |
| --- | --- |

f)

olema selliste omaduste ja talitlusvõimega, nagu on osutatud lepingueelses avalduses, millest on saanud lepingutingimuste osa vastavalt artiklile 69, ning

| g) | olema selliste omaduste ja talitlusvõimega
  (sh välimus ja puuduste mitteesinemine)
  , nagu ostja võib eeldada. Selle kindlaksmääramisel, mida tarbija

  ostja
  võib eeldada digitaalse infosisu puhul, tuleb arvesse võtta, kas digitaalse infosisu eest tasuti ostuhind või mitte

  pakuti muud vastutasu
  . [ME 185] |
| --- | --- |

g)

olema selliste omaduste ja talitlusvõimega
  (sh välimus ja puuduste mitteesinemine)
  , nagu ostja võib eeldada. Selle kindlaksmääramisel, mida tarbija

  ostja
  võib eeldada digitaalse infosisu puhul, tuleb arvesse võtta, kas digitaalse infosisu eest tasuti ostuhind või mitte

  pakuti muud vastutasu
  . [ME 185]

Artikkel 101

Ebaõige paigaldamine tarbijalemüügi lepingu puhul

1.   Tarbijalemüügi lepingu kohaselt üleantud kauba või digitaalse infosisu ebaõigest paigaldamisest tulenevat lepingutingimustele mittevastavust loetakse võrdseks kauba või digitaalse infosisu lepingutingimustele mittevastavusega, kui:

| a) | kauba või digitaalse infosisu paigaldas müüja või seda tehti tema vastutusel või |
| --- | --- |

a)

kauba või digitaalse infosisu paigaldas müüja või seda tehti tema vastutusel või

| b) | kauba või digitaalse infosisu paigalduse pidi teostama ostja ja ebaõige paigaldamine tulenes puudulikest paigaldusjuhistest. |
| --- | --- |

b)

kauba või digitaalse infosisu paigalduse pidi teostama ostja ja ebaõige paigaldamine tulenes puudulikest paigaldusjuhistest.

2.   Lepingupooled ei või tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.

Artikkel 102

Kolmanda isiku nõue või õigus

1.   Kaup või digitaalne infosisu peab olema vaba kolmandate isikute õigustest või nõuetest, mis ei ole ilmselgelt põhjendamatud.

2.   Kui lõikest 3 või 4 ei tulene teisiti, ei tohi kolmandal isikul olla kauba või digitaalse infosisu suhtes intellektuaalomandile tuginevat õigust või nõuet:

| a) | mis ei ole ilmselgelt põhjendamatu selle riigi õiguse kohaselt, kus kaupa või digitaalset infosisu vastavalt lepingule kasutama hakatakse või sellekohase kokkuleppe puudumisel selle riigi õiguse kohaselt, kus asub ostja tegevuskoht või, kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul, kus asub tarbija poolt lepingu sõlmimise ajal osutatud elukoht, ning |
| --- | --- |

a)

mis ei ole ilmselgelt põhjendamatu selle riigi õiguse kohaselt, kus kaupa või digitaalset infosisu vastavalt lepingule kasutama hakatakse või sellekohase kokkuleppe puudumisel selle riigi õiguse kohaselt, kus asub ostja tegevuskoht või, kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul, kus asub tarbija poolt lepingu sõlmimise ajal osutatud elukoht, ning

| b) | millest müüja teadis või pidi teadma lepingu sõlmimise ajal. |
| --- | --- |

b)

millest müüja teadis või pidi teadma lepingu sõlmimise ajal.

3.   
  Lõiget 2 ei kohaldata, kui:

| a) | kauplejatevahelise lepingu puhul ei kohaldata lõiget 2, kui ostja teadis või pidi teadma intellektuaalomandile tuginevast õigusest või nõudest lepingu sõlmimise ajal; |
| --- | --- |

a)

kauplejatevahelise lepingu puhul ei kohaldata lõiget 2, kui ostja teadis või pidi teadma intellektuaalomandile tuginevast õigusest või nõudest lepingu sõlmimise ajal;

4.   
  b)
  kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul ei kohaldata lõiget 2, kui tarbija teadis intellektuaalomandile tuginevast õigusest või nõudest lepingu sõlmimise ajal. [ME 186]

5.   Kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul ei või lepingupooled tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega selle toimet muuta.

Artikkel 103

Digitaalse infosisu vastavuse nõuete piiramine

Digitaalset infosisu ei loeta lepingutingimustele mittevastavaks ainuüksi põhjusel, et pärast lepingu sõlmimist on kättesaadavaks muutunud digitaalse infosisu uuendatud versioon.
  [ME 187]

Artikkel 104

Ostja teadmine mittevastavusest kauplejatevahelise lepingu puhul

Kauplejatevahelise lepingu puhul

  Müüja
  ei vastuta müüja kauba lepingutingimustele mittevastavuse eest, kui ostja lepingu sõlmimisel kauba lepingutingimustele mittevastavust teadis või

  . Kauplejatevahelise lepingu puhul kehtib see ka juhul, kui ostja
  pidi teadma
  lepingutingimustele mittevastavust
  . [ME 188]

Artikkel 105

Kauba või digitaalse infosisu lepingutingimustele vastamise aeg

1.   Müüja vastutab kauba või digitaalse infosisu lepingutingimustele mittevastavuse eest, kui mittevastavus on olemas riisiko ülemineku ajal ostjale vastavalt 14. peatüki sätetele.

2.   Tarbijalemüügi

  Kaupleja ja tarbija vahelise
  lepingu puhul eeldatakse, et kuue kuu jooksul alates riisiko ostjale üleminekust ilmnenud lepingutingimustele mittevastavus oli olemas riisiko ülemineku ajal, kui selline eeldus ei ole vastuolus kauba või digitaalse infosisu või puuduse olemusega. [ME 189]

3.   Artikli 101 lõike 1 punkti a reguleerimisalasse kuuluval juhul loetakse käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 esinevad viited riisiko ostjale ülemineku ajale viideteks paigalduse lõpetamise ajale. Artikli 101 lõike 1 punkti b reguleerimisalasse kuuluval juhul loetakse viited riisiko ostjale ülemineku ajale viideteks ajale, mil tarbijal on olnud paigalduse jaoks mõistlik aeg.

4.   Kui kaupleja peab digitaalset infosisu edaspidi värskendama
  või kui ta annab selle osad üle eraldi
  , peab ta tagama, et digitaalne infosisu vastaks lepingutingimustele kogu lepingu kestuse jooksul. [ME 190]

5.   Kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul ei või lepingupooled tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega selle toimet muuta.

11. peatükk

Ostja õiguskaitsevahendid

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 106

Ülevaade ostja õiguskaitsevahenditest

1.   Kui müüja on kohustust rikkunud, võib ostja teha
  juhul, kui vastavate õiguskaitsevahendite erinõuded on täidetud,
  järgmist: [ME 191]

| a) | nõuda kohustuse täitmist, sealhulgas konkreetse kohustuse täitmist, kauba või digitaalse infosisu parandamist või asendamist, vastavalt käesoleva peatüki 3. jao sätetele; |
| --- | --- |

a)

nõuda kohustuse täitmist, sealhulgas konkreetse kohustuse täitmist, kauba või digitaalse infosisu parandamist või asendamist, vastavalt käesoleva peatüki 3. jao sätetele;

| b) | oma kohustuse täitmisest keelduda vastavalt käesoleva peatüki 4. jao sätetele; |
| --- | --- |

b)

oma kohustuse täitmisest keelduda vastavalt käesoleva peatüki 4. jao sätetele;

| c) | lepingu lõpetada vastavalt käesoleva peatüki 5. jao sätetele ja nõuda makstud ostuhinna tagastamist vastavalt 17. peatüki sätetele; |
| --- | --- |

c)

lepingu lõpetada vastavalt käesoleva peatüki 5. jao sätetele ja nõuda makstud ostuhinna tagastamist vastavalt 17. peatüki sätetele;

| d) | alandada hinda vastavalt käesoleva peatüki 6. jao sätetele ning |
| --- | --- |

d)

alandada hinda vastavalt käesoleva peatüki 6. jao sätetele ning

| e) | nõuda kahju hüvitamist vastavalt 16. peatüki sätetele. |
| --- | --- |

e)

nõuda kahju hüvitamist vastavalt 16. peatüki sätetele.

2.   Kui ostja on kaupleja:

| a) | võib ta kasutada muid õiguskaitsevahendeid peale oma kohustuse täitmisest keeldumise üksnes juhul, kui need ei ole vastuolus müüja õigusega heastada kohustuse rikkumine käesoleva peatüki 2. jao sätete kohaselt, ning |
| --- | --- |

a)

võib ta kasutada muid õiguskaitsevahendeid peale oma kohustuse täitmisest keeldumise üksnes juhul, kui need ei ole vastuolus müüja õigusega heastada kohustuse rikkumine käesoleva peatüki 2. jao sätete kohaselt, ning

| b) | võib ta tugineda kauba lepingutingimustele mittevastavusele, kui ta on täitnud käesoleva peatüki 7. jaos sätestatud ülevaatamis- ja teatamiskohustused. |
| --- | --- |

b)

võib ta tugineda kauba lepingutingimustele mittevastavusele, kui ta on täitnud käesoleva peatüki 7. jaos sätestatud ülevaatamis- ja teatamiskohustused.

3.   Kui ostja on tarbija:

| a) | ei sõltu tema õigus kasutada õiguskaitsevahendeid müüja õigusest kohustuse rikkumine heastada ning

  , välja arvatud juhul, kui see on seotud kaupade või digitaalse infosisuga, mis on valmistatud, toodetud või muudetud tarbija esitatud kirjelduse kohaselt või mis on ette nähtud konkreetsele isikule, või [ME 192] |
| --- | --- |

a)

ei sõltu tema õigus kasutada õiguskaitsevahendeid müüja õigusest kohustuse rikkumine heastada ning

  , välja arvatud juhul, kui see on seotud kaupade või digitaalse infosisuga, mis on valmistatud, toodetud või muudetud tarbija esitatud kirjelduse kohaselt või mis on ette nähtud konkreetsele isikule, või [ME 192]

| b) | käesoleva peatüki 7. jaos sätestatud ülevaatamise ja teatamise nõudeid ei kohaldata. |
| --- | --- |

b)

käesoleva peatüki 7. jaos sätestatud ülevaatamise ja teatamise nõudeid ei kohaldata.

4.   Kui müüja kohustuse rikkumine on vabandatav, võib ostja kasutada kõiki lõikes 1 nimetatud õiguskaitsevahendeid, välja arvatud nõuda kohustuse täitmist ja kahju hüvitamist.

5.   Ostja ei või kasutada lõikes 1 nimetatud õiguskaitsevahendeid niivõrd, kuivõrd müüja kohustuse rikkumise põhjustas ostja ise.

6.   Õiguskaitsevahendeid, mida saab üheaegselt kasutada, võib koos kasutada.

Artikkel 107

Õiguskaitsevahendite piiramine digitaalse infosisu puhul, mille eest ei tasuta ostuhinda
  ega pakuta muud vastutasu

-1.
     
  Kui digitaalse infosisu eest pakutakse muud vastutasu kui ostuhinna tasumine, võib ostja kasutada artikli 106 lõikes 1 sätestatud õiguskaitsevahendeid, välja arvatud punkti d kohane hinnaalandus.

1.
     Kui digitaalse infosisu eest ei tasuta ostuhinda

  pakuta vastutasu
  , ei või ostja kasutada artikli 106 lõike 1 punktides a–d sätestatud õiguskaitsevahendeid. Ostja võib nõuda kahju hüvitamist vastavalt artikli 106 lõike 1 punktile e üksnes ostja varale, sealhulgas riistvarale, tarkvarale ja andmetele, tekitatud kahju puhul, mille põhjustas üleantud digitaalse infosisu lepingutingimustele mittevastavus, välja arvatud tulu osas, mis ostjal tekitatud kahju tõttu saamata jäi. [ME 193]

Artikkel 108

Sätete kohustuslikkus

Kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul ei või lepingupooled tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega selle toimet muuta, enne kui tarbija on kauplejale lepingutingimustele mittevastavusest teatanud.

2. jagu

Müüja õigus rikkumine heastada

Artikkel 109

Müüja õigus rikkumine heastada

1.   Müüja, kes on pakkunud kohustuse täitmist liiga vara ja kellele on teatatud, et see ei vasta lepingutingimustele, võib pakkuda uuesti lepingutingimustele vastavat kohustuse täitmist, kui see on kohustuse täitmise tähtaja jooksul võimalik.

2.   Muudel kui lõikes 1 nimetatud juhtudel võib müüja, kes on pakkunud lepingutingimustele mittevastavat kohustuse täitmist ja kellele on mittevastavusest teatatud, viivitamata pakkuda rikkumise heastamist oma kulul.

3.   Lepingu lõpetamisest teatamine ei välista rikkumise heastamise pakkumist.

4.   Ostja võib heastamisest keelduda ainult juhul, kui:

| -a) | ostja on tarbija, mispuhul ei sõltu ostja õigus kasutada õiguskaitsevahendeid artikli 106 lõike 3 punkti a kohasest müüja õigusest pakkuda rikkumise heastamist; [ME 194] |
| --- | --- |

-a)

ostja on tarbija, mispuhul ei sõltu ostja õigus kasutada õiguskaitsevahendeid artikli 106 lõike 3 punkti a kohasest müüja õigusest pakkuda rikkumise heastamist; [ME 194]

| a) | rikkumist ei saa heastada viivitamata ja heastamisega põhjustatakse ostjale olulisi ebamugavusi; |
| --- | --- |

a)

rikkumist ei saa heastada viivitamata ja heastamisega põhjustatakse ostjale olulisi ebamugavusi;

| b) | ostjal on põhjust eeldada, et müüja ei täida kohustusi ka edaspidi, või |
| --- | --- |

b)

ostjal on põhjust eeldada, et müüja ei täida kohustusi ka edaspidi, või

| c) | kohustuse täitmisega viivitamine tähendab kohustuse olulist rikkumist. |
| --- | --- |

c)

kohustuse täitmisega viivitamine tähendab kohustuse olulist rikkumist.

5.   Müüja peab rikkumise heastama mõistliku aja jooksul.
  Kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul ei ole mõistlik aeg pikem kui 30 päeva. [ME 195]

6.   Ostja võib kuni heastamise lõppemiseni oma kohustuse täitmisest keelduda, kuid tema õigus kasutada muid õiguskaitsevahendeid, mis on heastamisega vastuolus, peatub kuni heastamiseks ettenähtud tähtaja möödumiseni.

7.   Heastamine ei võta ostjalt õigust nõuda, et müüja hüvitaks
  vastavalt 16. peatüki sätetele
  kohustuse täitmisega viivitamise ja rikkumise heastamisega tekitatud kahju ja sellise kahju, mida ei õnnestunud heastamisega ära hoida. [ME 196]

3. jagu

Kohustuse täitmise nõudmine

Artikkel 110

Müüja kohustuse täitmise nõudmine

1.   Ostjal on õigus nõuda, et müüja täidaks oma kohustuse.
  , mis

2.   Õigus nõuda kohustuse täitmist hõlmab ka õiguse nõuda lepingutingimustele mittevastava täitmise tasuta parandamist. [ME 197]

3.   Kohustuse täitmist ei või nõuda, kui:

| a) | kohustuse täitmine oleks võimatu või on muutunud õigusvastaseks või |
| --- | --- |

a)

kohustuse täitmine oleks võimatu või on muutunud õigusvastaseks või

| b) | kohustuse täitmine on ebamõistlikult koormav või kulukas ostja poolt saadava kasuga võrreldes. |
| --- | --- |

b)

kohustuse täitmine on ebamõistlikult koormav või kulukas ostja poolt saadava kasuga võrreldes.

Artikkel 111

Tarbija valik parandamise ja asendamise vahel

1.   Kui kaupleja peab tarbijalemüügi lepingu puhul parandama lepingutingimustele mittevastava täitmise artikli 110 lõike 2 kohaselt, võib tarbija valida kauba parandamise ja asendamise vahel, välja arvatud juhul, kui üks neist on õigusvastane või võimatu või teisega võimalusega võrreldes müüjale ebamõistlikult kulukas, võttes arvesse järgmist: [ME 198]

| a) | väärtus, mis kaubal oleks juhul, kui lepingule mittevastavust ei esineks, |
| --- | --- |

a)

väärtus, mis kaubal oleks juhul, kui lepingule mittevastavust ei esineks,

| b) | lepingule mittevastavuse olulisus ja |
| --- | --- |

b)

lepingule mittevastavuse olulisus ja

| c) | võimalus kasutada alternatiivset õiguskaitsevahendit ilma märkimisväärsete ebamugavusteta tarbijale. |
| --- | --- |

c)

võimalus kasutada alternatiivset õiguskaitsevahendit ilma märkimisväärsete ebamugavusteta tarbijale.

2.   Kui tarbija nõuab mittevastavuse parandamist kauba parandamise või asendamisega vastavalt lõikele 1, on tarbijal õigus kasutada muid õiguskaitsevahendeid ainult juhul, kui

| a) | kaupleja ei ole kaupa parandanud või asendanud mõistliku aja jooksul, mis ei ületa 30 päeva. Tarbija võib selle aja jooksul keelduda oma kohustuse täitmisest; |
| --- | --- |

a)

kaupleja ei ole kaupa parandanud või asendanud mõistliku aja jooksul, mis ei ületa 30 päeva. Tarbija võib selle aja jooksul keelduda oma kohustuse täitmisest;

| b) | kaupleja on otseselt või kaudselt keeldunud mittevastavuse kõrvaldamisest; |
| --- | --- |

b)

kaupleja on otseselt või kaudselt keeldunud mittevastavuse kõrvaldamisest;

| c) | sama viga tekkis pärast parandamist või asendamist uuesti
  . [ME 199] |
| --- | --- |

c)

sama viga tekkis pärast parandamist või asendamist uuesti
  . [ME 199]

Artikkel 112

Asendatava asja tagastamine

1.   Kui müüja asendab puudusega asja lepingutingimustele vastava asjaga, on tal õigus ja kohustus puudusega asi omal kulul tagasi võtta.

2.   Ostja ei pea maksma puudusega asja kasutamise eest asja asendamisele eelneva aja jooksul.

4. jagu

Ostja kohustuse täitmisest keeldumine

Artikkel 113

Kohustuse täitmisest keeldumine

1.   Ostjal, kes peab täitma oma kohustuse samal ajal kui müüja täidab oma kohustuse või pärast seda, on õigus oma kohustuse täitmisest keelduda, kuni müüja on oma kohustuse täitmist pakkunud või selle täitnud.

2.   Ostjal, kes peab täitma oma kohustuse enne müüjat ja kellel on mõistlikult alust arvata, et müüja rikub kohustuse täitmise tähtpäeva saabumisel oma kohustust, on õigus oma kohustuse täitmisest keelduda, kuni asjaolud ei muutu.

3.   Käesoleva artikli kohaselt võib keelduda kohustuse täitmisest täielikult või osaliselt, vastavalt sellele, mis on teise lepingupoole kohustuse rikkumisega õigustatud. Kui müüja kohustused tuleb täita ositi või neid on võimalik muul viisil osadeks jagada, võib ostja keelduda oma kohustuse täitmisest ainult kohustuse selles osas, mida ei ole täidetud, välja arvatud juhul, kui müüjapoolsele kohustuse rikkumisele tuginedes on ostjal õigus keelduda oma kohustuse täitmisest tervikuna.

3a.
     
  Kaupleja ja tarbija vahelises lepingus võib keelduda kogu kohustuse täitmisest, välja arvatud juhul, kui kogu kohustuse täitmisest keeldumine on lepingule mittevastavuse ulatusega võrreldes ülimalt ebaproportsionaalne. [ME 200]

5. jagu

Lepingu lõpetamine

Artikkel 114

Lepingu lõpetamine kohustuse rikkumise tõttu

1.   Ostja võib lepingu lõpetada artikli 8 tähenduses, kui müüja on lepingust tulenevat kohustust oluliselt rikkunud artikli 87 lõike 2 tähenduses.

2.   Kui tarbijalemüügi lepingu või kaupleja ja tarbija vahel sõlmitud digitaalse infosisu üleandmise lepingu puhul seisneb kohustuse rikkumine selles, et kaup ei vasta lepingutingimustele, võib tarbija lepingu lõpetada, välja arvatud juhul, kui mittevastavus on vähetähtis.

Artikkel 115

Lepingu lõpetamine hilinenud üleandmise tõttu pärast täiendava tähtaja andmist kohustuse täitmiseks

1.   Kui müüja ei anna kaupa või digitaalset infosisu üle lepingus ettenähtud tähtaja jooksul ja see ei kujuta endast olulist lepingurikkumist ning ostja teatab müüjale kohustuse täitmiseks täiendava mõistliku tähtaja andmisest ning müüja ei täida kohustust täiendava tähtaja jooksul, võib ostja lepingu lõpetada.

2.   Lõikes 1 nimetatud täiendav tähtaeg loetakse mõistlikuks, kui müüja sellele viivitamata vastu ei vaidle.

3.   Kui täiendava tähtaja andmise teates on ette nähtud, et leping lõpetatakse, kui müüja ei täida kohustust täiendava tähtaja jooksul, lõpeb leping täiendava tähtaja möödumisel ilma täiendava teateta.

Artikkel 116

Lepingu lõpetamine kohustuse eeldatava rikkumise tõttu

Kui enne müüja kohustuse sissenõutavaks muutumist on ilmne, et müüja paneb toime sellise lepingurikkumise, millele tuginedes võib ostja lepingu lõpetada, eelkõige juhul, kui ta teatab, et ei kavatse lepingut täita, võib ostja lepingu lõpetada.

Artikkel 117

Lepingu lõpetamise õiguse ulatus

1.   Kui müüja lepingust tulenevad kohustused tuleb täita ositi või neid on võimalik muul viisil osadeks jagada ja käesoleva jao kohaselt on olemas lepingu lõpetamise alus kohustuse rikkumise tõttu mõne kohustuse osa suhtes, millele vastab osa ostuhinnast, võib ostja lõpetada lepingu üksnes selle kohustuse osa suhtes.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui ostjal õigustatult ei ole kohustuse osalise täitmise vastu huvi või kui rikkumine on oluline lepingu kui terviku suhtes.

3.   Kui müüja lepingust tulenevaid kohustusi ei ole võimalik osadeks jagada või osa ostuhinnast ei saa eraldi kindlaks määrata, võib ostja lepingu lõpetada ainult juhul, kui müüjapoolne lepingurikkumine on oluline lepingu kui terviku suhtes.

Artikkel 118

Lepingu lõpetamisest teatamine

Käesoleva jao kohaselt lepingut lõpetades teatab ostja sellest müüjale.

Artikkel 119

Lepingu lõpetamise lubamatus

1.   Ostja kaotab õiguse leping käesoleva jao kohaselt lõpetada, kui ta ei teata lepingu lõpetamisest mõistliku aja

  kahe kuu
  jooksul pärast lepingu lõpetamise õiguse tekkimist või pärast seda, kui ostja sai lepingurikkumisest teada, või
  kui ostja on kaupleja,
  pidi sellest teada saama, olenevalt sellest, kumb toimub hiljem.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui:

| a) | ostja on tarbija või |
| --- | --- |

a)

ostja on tarbija või

| b) | kohustuse täitmist ei ole üldse pakutud. [ME 201] |
| --- | --- |

b)

kohustuse täitmist ei ole üldse pakutud. [ME 201]

6. jagu

Hinna alandamine

Artikkel 120

Õigus hinda alandada

1.   Kui ostja võtab vastu kohustuse mittekohase täitmise, võib ta alandada tema poolt selle eest tasumisele kuuluvat hinda. Hinda alandatakse võrdeliselt kohustuse mittekohase täitmise väärtuse suhtele kohustuse täitmise ajal kohase täitmise väärtusesse.

2.   Lõike 1 kohaselt hinna alandamiseks õigustatud ostja, kes on juba maksnud alandatud hinda ületava rahasumma, võib müüjalt nõuda ülemäära makstu tagastamist.

3.   Ostjal, kes alandab hinda, ei ole õigust nõuda samal
  16. peatüki kohaselt
  ajal sellise kahju hüvitamist, mis on hinna alandamisega kaetud, kuid tal on õigus nõuda talle tekitatud täiendava kahju hüvitamist. [ME 202]

7. jagu

Ülevaatamis- ja teatamiskohustus kauplejatevahelise lepingu puhul

Artikkel 121

Kauba ülevaatamine kauplejatevahelise lepingu puhul

1.   Kauplejatevahelise lepingu puhul peab ostja kauba
  või digitaalse infosisu
  üle vaatama või laskma selle üle vaadata mõistliku tähtaja jooksul, mis ei ole pikem kui 14 päeva alates kauba või digitaalse infosisu üleandmisest või seotud teenuse osutamisest. [ME 203]

2.   Kui lepingus on ette nähtud asja vedamine, võib ostja kauba üle vaadata kauba jõudmisel sihtkohta.

3.   Kui kaup suunatakse ostja poolt ümber või saadetakse edasi teise sihtkohta, ilma et ostjal oleks mõistlikku võimalust kaupa üle vaadata, võib kauba üle vaadata kauba jõudmisel uude sihtkohta, kui müüja lepingu sõlmimisel ümbersuunamise või edasisaatmise võimalust teadis või pidi teadma.

Artikkel 122

Kauba lepingutingimustele mittevastavusest teatamise kohustus kauplejatevahelise lepingu puhul

1.   Kui ostja ei teata müüjale lepingutingimustele mittevastavusest mõistliku aja jooksul või ei kirjelda kauplejate vahel sõlmitud lepingu puhul kauba lepingutingimustele mittevastavust piisavalt täpselt, ei või ostja kauba lepingutingimustele mittevastavusele tugineda.
  Ostja võib siiski vähendada hinda või nõuda hüvitist, välja arvatud saamata jäänud kasumi eest, kui tal on nõutava teatamise ärajätmiseks mõistlik põhjus. [ME 204]

Mõistlik aeg hakkab kulgema hetkest, kui kaup üle antakse või kui ostja sai mittevastavusest teada või pidi sellest teada saama, olenevalt sellest, kumb toimub hiljem.

2.   Kui ostja ei teata müüjale kauba mittevastavusest lepingutingimustele kahe aasta jooksul pärast seda, kui kaup vastavalt lepingule ostjale tegelikult üle anti, kaotab ostja õiguse tugineda kauba mittevastavusele lepingutingimustele.

3.   Kui pooled on kokku leppinud, et kaup peab sobima teatud eriliseks otstarbeks või otstarbeks, milleks seda liiki kaupa tavaliselt kasutatakse, kindlaksmääratud tähtaja jooksul, ei lõpe lõikes 2 nimetatud teatamistähtaeg enne kindlaksmääratud tähtaja lõppu.

4.   Lõiget 2 ei kohaldata artiklis 102 sätestatud kolmanda isiku nõude või õiguse suhtes.

5.   Ostja ei pea müüjale teatama, et kõiki kaupu ei ole üle antud, kui ostjal on alust arvata, et ülejäänud kaup antakse ka üle.

6.   Müüja ei või tugineda käesolevas artiklis sätestatule, kui müüja teadis või pidi teadma, et kaup lepingutingimustele ei vasta ja ta sellest ostjale ei teatanud.

12. peatükk

Ostja kohustused

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 123

Ostja põhikohustused

1.   Ostja on kohustatud:

| a) | tasuma ostuhinna; |
| --- | --- |

a)

tasuma ostuhinna;

| b) | kauba või digitaalse infosisu vastu võtma ning |
| --- | --- |

b)

kauba või digitaalse infosisu vastu võtma ning

| c) | võtma vastu lepinguga ette nähtud kaubadokumendid või muud kauba või digitaalse infosisuga seotud dokumendid. |
| --- | --- |

c)

võtma vastu lepinguga ette nähtud kaubadokumendid või muud kauba või digitaalse infosisuga seotud dokumendid.

2.   
  Digitaalse infosisu üleandmise lepingu puhul

| a) | ei kohaldata lõike 1 punkti a digitaalse infosisu üleandmise lepingu suhtes, kui digitaalse infosisu eest ei tasuta ostuhinda; |
| --- | --- |

a)

ei kohaldata lõike 1 punkti a digitaalse infosisu üleandmise lepingu suhtes, kui digitaalse infosisu eest ei tasuta ostuhinda;

| b) | ei kohaldata lõike 1 punkti b, kui digitaalset infosisu ei esitata füüsilisel andmekandjal
  . [ME 205] |
| --- | --- |

b)

ei kohaldata lõike 1 punkti b, kui digitaalset infosisu ei esitata füüsilisel andmekandjal
  . [ME 205]

2. jagu

Ostuhinna tasumine

Artikkel 124

Maksevahendid

1.   Ostuhind tuleb tasuda lepingutingimustega määratud maksevahendit kasutades või, kui seda ei ole kindlaks määratud, mis tahes maksevahendiga, mida kasutatakse tasumise kohas tavaliselt majandustegevuses, võttes arvesse tehingu olemust.

2.   Kui võlausaldaja võtab rahalise kohustuse täitmisena vastu talle pakutud tšeki, veksli või muu sellesarnase maksevahendi, eeldatakse, et ta teeb seda ainult tingimusel, et maksevahend hiljem lunastatakse. Müüja võib nõuda algse kohustuse täitmist juhul, kui vekslit või muud maksevahendit ei lunastata.

3.   Ostja algne kohustus loetakse täidetuks, kui müüja võtab vastu maksevahendi kolmandalt isikult, kellega müüjal on eelnev kokkulepe kolmandalt isikult maksevahendi vastuvõtmise kohta rahalise kohustuse täitmisena.

4.   Kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul ei pea tarbija tasuma teatud maksevahendite kasutamise eest teenustasu, mis ületab kaupleja kulutusi sellise vahendi kasutamise eest.

Artikkel 125

Maksekoht

1.   Kui maksekohta ei ole kindlaks määratud, on selleks müüja tegevuskoht lepingu sõlmimise ajal.

2.   Kui müüjal on mitu tegevuskohta, tuleb rahaline kohustus täita maksekohustusega kõige rohkem seotud tegevuskohas.

Artikkel 126

Tasumise aeg

1.   Ostuhinna tasumise nõue muutub sissenõutavaks kauba üleandmise hetkel.

2.   Müüja võib keelduda ostuhinna tasumise vastuvõtmisest, enne kui ostuhinna tasumise nõue on muutunud sissenõutavaks, kui tal on keeldumiseks õigustatud huvi.

Artikkel 127

Ostuhinna tasumine kolmanda isiku poolt

1.   Ostja võib usaldada ostuhinna tasumise teisele isikule. Kui ostja usaldab ostuhinna tasumise teisele isikule, vastutab ostja ostuhinna tasumise eest.

2.   Müüja ei või keelduda kolmanda isiku poolt pakutava tasumise vastuvõtmisest, kui:

| a) | kolmas isik tegutseb ostja nõusolekul või |
| --- | --- |

a)

kolmas isik tegutseb ostja nõusolekul või

| b) | kolmandal isikul on õigustatud huvi ostuhinna tasumiseks ja ostja ei ole ostuhinda tasunud või on ilmne, et ostja ostuhinda õigeaegselt ei tasu. |
| --- | --- |

b)

kolmandal isikul on õigustatud huvi ostuhinna tasumiseks ja ostja ei ole ostuhinda tasunud või on ilmne, et ostja ostuhinda õigeaegselt ei tasu.

3.   Kui kolmas isik tasub ostuhinna vastavalt lõikes 1 või 2 sätestatule, vabaneb ostja tasumise kohustusest müüja ees.

4.   Kui müüja võtab vastu kolmanda isiku pakutud ostuhinna tasumise asjaoludel, mida ei ole lõikes 1 või 2 sätestatud, vabaneb ostja tasumise kohustusest müüja ees, kuid müüja vastutab ostja ees
  vastavalt 16. peatükile
  tasumise vastuvõtmise tulemusel tekkinud kahju eest. [ME 206]

Artikkel 128

Tasumine erinevate kohustuste katteks

1.   Kui ostja peab müüjale tasuma mitme erineva rahalise kohustuse täitmiseks ja üleantud rahast ei piisa kõigi kohustuste täitmiseks, võib ostja tasumise ajal müüjale teatada, missuguse kohustuse täitmiseks on raha üle antud.

2.   Kui ostja ei ole mõistliku aja jooksul pärast kohustuse täitmist teatanud vastavalt lõikele 1, millise kohustuse ta on täitnud, võib selle määrata müüja.

3.   Lõike 2 kohane kohustuse täitmise määramine ei ole kehtiv, kui täidetuks määratakse kohustus, mis ei ole veel sissenõutavaks muutunud või millele ostja vastu vaidleb.

4.   Kui kumbki pool ei ole kehtivalt määranud, millise kohustuse täitmiseks raha arvestatakse, loetakse täidetuks kohustus, mis vastab järgmistele tingimustele loetletud järjekorras:

| a) | esimesena sissenõutavaks muutunud või muutuv kohustus; |
| --- | --- |

a)

esimesena sissenõutavaks muutunud või muutuv kohustus;

| b) | kohustus, mis ei ole müüja jaoks tagatud või mis on müüja jaoks kõige vähem tagatud; |
| --- | --- |

b)

kohustus, mis ei ole müüja jaoks tagatud või mis on müüja jaoks kõige vähem tagatud;

| c) | ostjale kõige koormavam kohustus; |
| --- | --- |

c)

ostjale kõige koormavam kohustus;

| d) | varem tekkinud kohustus. |
| --- | --- |

d)

varem tekkinud kohustus.

Kui loetletud tingimuste alusel ei ole võimalik määrata, milline kohustus on täidetud, loetakse, et tasumine on toimunud võrdeliselt kõikide kohustuste katteks.

5.   Tasumise võib vastavalt lõikele 2, 3 või 4 määrata aegunud nõudest tuleneva kohustuse täitmiseks üksnes juhul, kui tasumist ei saa vastavalt nimetatud lõigetele määrata muu kohustuse täitmiseks.

6.   Ühe kohustuse puhul loetakse, et tasumine ostja poolt on toimunud esmalt kulutuste, seejärel intressi ning lõpuks põhikohustuse katteks, kui müüja ei määra teisiti.

3. jagu

Kauba vastuvõtmine

Artikkel 129

Kauba vastuvõtmine

Ostja täidab kauba vastuvõtmise kohustuse, kui ta:

| a) | teeb kõik temalt eeldatavad toimingud, mis on vajalikud, et müüja saaks täita kauba üleandmise kohustuse, ning |
| --- | --- |

a)

teeb kõik temalt eeldatavad toimingud, mis on vajalikud, et müüja saaks täita kauba üleandmise kohustuse, ning

| b) | võtab kauba või kaubadokumendid või digitaalse infosisu vastu nii, nagu leping seda ette näeb. |
| --- | --- |

b)

võtab kauba või kaubadokumendid või digitaalse infosisu vastu nii, nagu leping seda ette näeb.

Artikkel 130

Kauba ennetähtaegne üleandmine ja vale koguse üleandmine

1.   Kui müüja toob kauba kohale või annab digitaalse infosisu üle enne kokkulepitud tähtpäeva, peab ostja selle vastu võtma, kui ostjal ei ole õigustatud huvi vastuvõtmisest keelduda.

2.   Kui müüja toob kohale väiksema koguse kaupa või annab üle väiksema koguse digitaalset infosisu kui lepinguga ette nähtud, peab ostja selle vastu võtma, kui ostjal ei ole õigustatud huvi vastuvõtmisest keelduda.

3.   Kui müüja toob kohale suurema koguse kaupa või annab üle suurema koguse digitaalset infosisu kui lepinguga ette nähtud, võib ostja ülemäärase koguse endale jätta või keelduda selle vastuvõtmisest.

4.   Kui ostja jätab ülemäärase koguse endale, loetakse see lepingu kohaselt müüduks ja selle eest tuleb tasuda vastavalt lepingus kokku lepitud hinnale.

5.   Tarbijalemüügi lepingu puhul lõiget 4 ei kohaldata, kui ostjal on mõistlikult alust arvata, et müüja andis suurema koguse üle teadlikult ja eksimata, teades, et seda ei olnud tellitud.

6.   Käesolevat artiklit ei kohaldata digitaalse infosisu üleandmise lepingu suhtes, kui digitaalse infosisu eest ei tasuta ostuhinda.

13. peatükk

Müüja õiguskaitsevahendid

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 131

Ülevaade müüja õiguskaitsevahenditest

1.   Kui ostja on kohustust rikkunud, võib müüja teha
  juhul, kui vastavate õiguskaitsevahendite erinõuded on täidetud,
  järgmist: [ME 207]

| a) | nõuda kohustuse täitmist vastavalt käesoleva peatüki 2. jao sätetele; |
| --- | --- |

a)

nõuda kohustuse täitmist vastavalt käesoleva peatüki 2. jao sätetele;

| b) | keelduda oma kohustuse täitmisest vastavalt käesoleva peatüki 3. jao sätetele; |
| --- | --- |

b)

keelduda oma kohustuse täitmisest vastavalt käesoleva peatüki 3. jao sätetele;

| c) | lõpetada lepingu vastavalt käesoleva peatüki 4. jao sätetele ning |
| --- | --- |

c)

lõpetada lepingu vastavalt käesoleva peatüki 4. jao sätetele ning

| d) | ostuhinna või kahjuhüvitise tasumisega viivitamise korral nõuda viivist vastavalt 16. peatüki sätetele. |
| --- | --- |

d)

ostuhinna või kahjuhüvitise tasumisega viivitamise korral nõuda viivist vastavalt 16. peatüki sätetele.

2.   Kui ostja kohustuse rikkumine on vabandatav, võib müüja kasutada kõiki lõikes 1 nimetatud õiguskaitsevahendeid, välja arvatud nõuda kohustuse täitmist ja kahju hüvitamist. [ME 208]

3.   Müüja ei või kasutada lõikes 1 nimetatud õiguskaitsevahendeid niivõrd, kuivõrd ostja kohustuse rikkumise põhjustas müüja ise.

4.   Õiguskaitsevahendeid, mida saab üheaegselt kasutada, võib koos kasutada.

2. jagu

Kohustuse täitmise nõudmine

Artikkel 132

Ostja kohustuse täitmise nõudmine

1.   Müüja võib nõuda ostuhinna tasumist, kui see on muutunud sissenõutavaks, ja mis tahes muu ostja poolt võetud kohustuse täitmist.

2.   Kui ostja ei ole veel kaupa või digitaalset infosisu vastu võtnud ja on ilmne, et ostja ei ole müüjapoolsest kohustuse täitmisest huvitatud, võib müüja siiski nõuda, et ostja võtaks kauba või digitaalse infosisu vastu ja tasuks ostuhinna, välja arvatud juhul, kui müüja oleks ilma märkimisväärse pingutuse või kulutuseta võinud teha mõistliku asendustehingu.

3. jagu

Müüja kohustuse täitmisest keeldumine

Artikkel 133

Kohustuse täitmisest keeldumine

1.   Müüjal, kes peab täitma oma kohustuse samal ajal kui ostja täidab oma kohustuse või pärast seda, on õigus oma kohustuse täitmisest keelduda, kuni ostja on oma kohustuse täitmist pakkunud või selle täitnud.

2.   Müüjal, kes peab täitma oma kohustuse enne ostjat ja kellel on mõistlikult alust arvata, et ostja rikub kohustuse täitmise tähtpäeva saabumisel oma kohustust, on õigus oma kohustuse täitmisest keelduda, kuni asjaolud ei muutu. Müüja õigus kohustuse täitmisest keelduda lõpeb, kui ostja kinnitab või tagab piisavalt oma kohustuse tähtaegse täitmise.

3.   Käesoleva artikli kohaselt võib keelduda kohustuse täitmisest täielikult või osaliselt, vastavalt sellele, mis on teise lepingupoole kohustuse rikkumisega õigustatud. Kui ostja kohustused tuleb täita ositi või neid on võimalik muul viisil osadeks jagada, võib müüja keelduda oma kohustuse täitmisest ainult kohustuse selles osas, mida ei ole täidetud, välja arvatud juhul, kui ostjapoolsele kohustuse rikkumisele tuginedes on müüjal õigus keelduda oma kohustuse täitmisest tervikuna.

4. jagu

Lepingu lõpetamine

Artikkel 134

Lepingu lõpetamine kohustuse olulise rikkumise tõttu

Müüja võib lepingu artikli 8 tähenduses lõpetada, kui ostja on lepingust tulenevat kohustust artikli 87 lõike 2 tähenduses oluliselt rikkunud.

Artikkel 135

Lepingu lõpetamine hilinenud täitmise tõttu pärast täiendava tähtaja andmist kohustuse täitmiseks

1.   Kui ostja ei täida kohustust lepingus ettenähtud tähtaja jooksul ja müüja teatab ostjale kohustuse täitmiseks täiendava mõistliku tähtaja andmisest ning ostja ei täida kohustust täiendava tähtaja jooksul, võib müüja lepingu lõpetada.

2.   Täiendav tähtaeg loetakse mõistlikuks, kui ostja sellele viivitamata vastu ei vaidle. Kaupleja ja tarbija vahelises võlasuhtes ei tohi täiendav tähtaeg lõppeda enne artikli 167 lõikes 2 osutatud 30 päeva pikkust tähtaega.

3.   Kui täiendava tähtaja andmise teates on ette nähtud, et leping lõpeb automaatselt, kui ostja ei täida kohustust täiendava tähtaja jooksul, lõpeb leping täiendava tähtaja möödumisel ilma täiendava teateta.

4.   Tarbijalemüügi lepingu puhul ei või lepingupooled tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega selle toimet muuta.

Artikkel 136

Lepingu lõpetamine kohustuse eeldatava rikkumise tõttu

Kui enne ostja kohustuse sissenõutavaks muutumist on ilmne, et ostja paneb toime olulise lepingurikkumise või ta teatab, et ei kavatse lepingut täita, võib müüja lepingu lõpetada.

Artikkel 137

Lepingu lõpetamise õiguse ulatus

1.   Kui ostja lepingust tulenevad kohustused tuleb täita ositi või neid on võimalik muul viisil osadeks jagada ja käesoleva jao kohaselt on olemas lepingu lõpetamise alus kohustuse rikkumise tõttu mõne kohustuse osa suhtes, mis vastab müüja osadeks jaotatavate kohustuste osale, võib müüja lõpetada lepingu üksnes selle kohustuse osa suhtes.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui tegemist on olulise rikkumisega lepingu kui terviku suhtes.

3.   Kui ostja lepingust tulenevaid kohustusi ei tule täita ositi, võib müüja lõpetada lepingu üksnes juhul, kui rikkumine on oluline lepingu kui terviku suhtes.

Artikkel 138

Lepingu lõpetamisest teatamine

Müüja lõpetab lepingu käesoleva jao kohaselt, teatades sellest ostjale.

Artikkel 139

Lepingu lõpetamise lubamatus

1.   Kui kohustuse täitmist on pakutud viivitusega või pakutud täitmine ei vasta muul moel lepingutingimustele, kaotab müüja õiguse leping käesoleva jao kohaselt lõpetada, välja arvatud juhul, kui lepingu lõpetamisest teatatakse mõistliku aja jooksul pärast seda, kui müüja sai teada või pidi saama teada täitmise pakkumisest või täitmise mittevastavusest lepingutingimustele.

2.   Müüja kaotab õiguse leping artikli 136 kohaselt lõpetada, kui ta ei teata lepingu lõpetamisest mõistliku aja jooksul pärast lepingu lõpetamise õiguse tekkimist.

3.   Kui ostja jätab ostuhinna tasumata või rikub lepingujärgset kohustust muul olulisel viisil, säilitab müüja õiguse leping lõpetada.

14. peatükk

Riisiko üleminek

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 140

Riisiko ülemineku õiguslik tagajärg

Ostja peab ostuhinna tasuma ka siis, kui kaup või digitaalne infosisu on juhuslikult hävinud või kahjustunud pärast juhusliku hävimise ja kahjustumise riisiko üleminekut temale, välja arvatud juhul, kui kauba või digitaalse infosisu juhusliku hävimise või kahjustumise põhjustas müüja tegu või tegevusetus.

Artikkel 141

Kauba või digitaalse infosisu määratlemine vastavalt lepingule

Riisiko ei lähe ostjale üle enne, kui kaup või digitaalne infosisu on selgelt määratletud kui lepingu kohaselt üleantav kaup või digitaalne infosisu kas esialgse kokkuleppe, ostjale teatamisega või muul viisil.

2. jagu

Riisiko üleminek tarbijalemüügi lepingu puhul

Artikkel 142

Riisiko üleminek tarbijalemüügi lepingu puhul

1.   Tarbijalemüügi lepingu puhul läheb riisiko tarbijale üle siis, kui tarbija või ostja nimetatud kolmas isik, kes ei ole vedaja, on kauba või füüsilise andmekandja, millel digitaalne infosisu edastatakse, oma valdusesse võtnud.

2.   Sellise digitaalse infosisu üleandmise lepingu puhul, mida ei edastata füüsilisel andmekandjal, läheb riisiko tarbijale või tarbija nimetatud kolmandale isikule üle siis, kui tarbija või kolmas isik on digitaalse infosisu oma kontrolli alla võtnud.

3.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata, välja arvatud kauglepingu ja väljaspool äriruume sõlmitud lepingu puhul, kui tarbija ei täida kohustust kaup või digitaalne infosisu vastu võtta ja kohustuse rikkumine ei ole artikli 88 sätete kohaselt vabandatav. Sel juhul läheb riisiko üle ajal, kui tarbija või tarbija nimetatud kolmas isik oleks kauba oma valdusesse või digitaalse infosisu oma kontrolli alla saanud, kui ta oleks täitnud kohustuse kaup või infosisu vastu võtta.
  [ME 209]

4.   Kui tarbija korraldab kauba või füüsilisel andmekandjal edastatava digitaalse infosisu veo viisil, mida kaupleja ei pakkunud, läheb riisiko üle kauba või füüsilise andmekandja üleandmisel vedajale, ilma et see piiraks tarbija õigusi, millele ta saab vedaja vastu tugineda.

5.   Lepingupooled ei või tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.

3. jagu

Riisiko üleminek kauplejatevahelise lepingu puhul

Artikkel 143

Riisiko ülemineku aeg

  üleminek kauplejatevahelise lepingu puhul [ME 210]

1.   Kauplejatevahelise lepingu puhul läheb riisiko ostjale üle siis, kui ostja kauba või digitaalse infosisu või kaubadokumendid vastu võtab.

2.   Lõike 1 kohaldamisel arvestatakse artiklites 144, 145 ja 146 sätestatud erisusi.

  Kui kaup või digitaalne infosisu on ostja käsutusse andmiseks valmis pandud ja ostja on sellest teadlik, läheb riisiko ostjale üle ajal, mil ostja oleks pidanud kauba või digitaalse infosisu vastu võtma, välja arvatud juhul, kui ostjal oli õigus keelduda kauba vastuvõtmisest vastavalt artiklile 113.

Kui kaup või digitaalne infosisu on ostja käsutusse andmiseks valmis pandud mujal kui müüja tegevuskohas, läheb riisiko ostjale üle kauba üleandmistähtaja möödumisel, kui ostja on teadlik asjaolust, et kaup või digitaalne infosisu on nimetatud kohas tema käsutusse andmiseks valmis pandud. [ME 211]

2a.
     
  Müügilepingute puhul, mis sisaldavad kauba vedu, vaatamata sellele, kas müüjal on õigus pidada kinni kauba käsutusõigust sisaldavat dokumenti:

| a) | kui müüja ei ole kohustatud kaupa üle andma määratud kohas, läheb riisiko ostjale üle siis, kui kaup antakse üle esimesele vedajale ostjani toimetamiseks vastavalt lepingule; |
| --- | --- |

a)

kui müüja ei ole kohustatud kaupa üle andma määratud kohas, läheb riisiko ostjale üle siis, kui kaup antakse üle esimesele vedajale ostjani toimetamiseks vastavalt lepingule;

| b) | kui müüjal on kohustus anda kaup vedajale üle määratud kohas, ei lähe riisiko ostjale üle enne, kui kaup antakse vedajale üle määratud kohas.

  [ME 212] |
| --- | --- |

b)

kui müüjal on kohustus anda kaup vedajale üle määratud kohas, ei lähe riisiko ostjale üle enne, kui kaup antakse vedajale üle määratud kohas.

  [ME 212]

2b.
     
  Kui kaup müüakse vedamise ajal, läheb riisiko ostjale üle siis, kui kaup antakse üle esimesele vedajale või kui leping on sõlmitud, sõltuvalt asjaoludest. Riisiko ei lähe ostjale üle, kui müüja müügilepingu sõlmimise ajal teadis või pidi teadma, et kaup on hävinud või kahjustunud, kuid ei teatanud sellest ostjale. [ME 213]

Artikkel 144

Ostjale valmis pandud kaup

1.   Kui kaup või digitaalne infosisu on ostja käsutusse andmiseks valmis pandud ja ostja on sellest teadlik, läheb riisiko ostjale üle ajal, mil ostja oleks pidanud kauba või digitaalse infosisu vastu võtma, välja arvatud juhul, kui ostjal oli õigus keelduda kauba vastuvõtmisest vastavalt artiklile 113.

2.   Kui kaup või digitaalne infosisu on ostja käsutusse andmiseks valmis pandud mujal kui müüja tegevuskohas, läheb riisiko ostjale üle kauba üleandmistähtaja möödumisel, kui ostja on teadlik asjaolust, et kaup või digitaalne infosisu on nimetatud kohas tema käsutusse andmiseks valmis pandud.
  [ME 214]

Artikkel 145

Kauba vedu

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse müügilepingutele, mis sisaldavad kauba vedu.

2.   Kui müüja ei ole kohustatud kaupa üle andma määratud kohas, läheb riisiko ostjale üle siis, kui kaup antakse üle esimesele vedajale ostjani toimetamiseks vastavalt lepingule.

3.   Kui müüjal on kohustus anda kaup vedajale üle määratud kohas, ei lähe riisiko ostjale üle enne, kui kaup antakse vedajale üle määratud kohas.

4.   Riisiko üleminekut ei mõjuta müüja õigus pidada kinni kauba käsutusõigust sisaldavat dokumenti.
  [ME 215]

Artikkel 146

Vedamisel oleva kauba müük

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse müügilepingutele, mis sisaldavad vedamisel oleva kauba müüki.

2.   Riisiko läheb ostjale üle siis, kui kaup antakse üle esimesele vedajale. Asjaoludest tulenevalt võib riisiko ostjale üle minna ka lepingu sõlmimise ajal.

3.   Kui müüja müügilepingu sõlmimise ajal teadis või pidi teadma, et kaup on hävinud või kahjustunud, kuid ei teatanud sellest ostjale, kannab kauba hävimise või kahjustumise riisikot müüja.
  [ME 216]

V osa

Seotud teenuse osutamise lepingu poolte kohustused ja õiguskaitsevahendid

15. peatükk

Lepingupoolte kohustused ja õiguskaitsevahendid

1. jagu

Teatavate müügilepinguid käsitlevate üldsätete kohaldamine

Artikkel 147

Teatavate müügilepinguid käsitlevate üldsätete kohaldamine

1.   Käesoleva osa suhtes kohaldatakse 9. peatüki norme.

2.   Kui müügileping või digitaalse infosisu üleandmise leping lõpetatakse, lõpeb ka sellega seotud teenuse osutamise leping.

2. jagu

Teenuseosutaja kohustused

Artikkel 148

Kohustus saavutada tulemus ning hoolsuse ja meisterlikkuse kohustus

1.   Teenuseosutaja peab saavutama teatud lepinguga ettenähtud tulemuse.

2.   Kui lepingus ei ole sõnaselgelt või kaudselt ette nähtud kohustust saavutada teatud tulemus, siis on teenuseosutajal kohustus teha tulemuse saavutamiseks kõik mõistlikult võimalik, tegutsedes niisuguse hoolsuse ja meisterlikkusega, nagu mõistlik teenuseosutaja seda teeks, ja osutades seotud teenust kooskõlas seotud teenuse osutamisele kohaldatavate seaduses sätestatud või muude kehtivate õigusnormidega.

3.   Teenuseosutajale esitatava kõige mõistlikult võimaliku tegemise kohustuse ulatuse väljaselgitamisel tuleb arvestada muu hulgas:

| a) | kliendile seotud teenuse osutamisega seotud riisiko olemust, ulatust, sagedust ja ettenähtavust; |
| --- | --- |

a)

kliendile seotud teenuse osutamisega seotud riisiko olemust, ulatust, sagedust ja ettenähtavust;

| b) | kahju tekkimisel selliste abinõude kulukust, mille abil oleks saanud tekkinud kahju või sarnase kahju tekkimist ära hoida, ning |
| --- | --- |

b)

kahju tekkimisel selliste abinõude kulukust, mille abil oleks saanud tekkinud kahju või sarnase kahju tekkimist ära hoida, ning

| c) | seotud teenuse osutamise tähtaega. |
| --- | --- |

c)

seotud teenuse osutamise tähtaega.

4.   Kui kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul kuulub seotud teenuse juurde kauba paigaldamine, tuleb see teostada nii, et paigaldatud kaup vastab lepingutingimustele vastavalt artiklile 101.

5.   Kaupleja ja tarbija vahelistes suhetes ei või lepingupooled tarbija kahjuks lõike 2 kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega muuta selle toimet.

Artikkel 149

Kahju ärahoidmise kohustus

Teenuse osutaja peab võtma kõik mõistlikud abinõud, et hoida ära kauba või digitaalse infosisu kahjustumine, kehavigastuste tekitamine või muu kahju tekkimine seotud teenuse osutamise käigus või tagajärjel.

Artikkel 150

Kohustuse täitmine kolmanda isiku poolt

1.   Teenuseosutaja võib usaldada kohustuse täitmise kolmandale isikule, kui teenuseosutaja ei pea kohustust täitma isiklikult.

2.   Kui teenuseosutaja usaldab kohustuse täitmise kolmandale isikule, vastutab teenuseosutaja kohustuse täitmise eest.

3.   Kaupleja ja tarbija vahelistes suhetes ei või lepingupooled tarbija kahjuks lõike 2 kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega muuta selle toimet.

Artikkel 151

Arve esitamise kohustus

Kui seotud teenuse eest tuleb tasuda eraldi hind ja teenuse hind ei ole lepingu sõlmimisel kindla summana kokkulepitud, peab teenuseosutaja esitama kliendile arve, milles on selgelt ja arusaadavalt selgitatud, kuidas teenuse hinda arvestatakse.

Artikkel 152

Ootamatute või ebamajanduslike kulude eest hoiatamise kohustus

1.   Teenuse osutaja peab klienti teavitama ja saama tema nõusoleku teenuse osutamise jätkamiseks, kui:

| a) | seotud teenuse hind oleks suurem, kui teenuseosutaja poolt eelnevalt kliendile nimetatud hind, või |
| --- | --- |

a)

seotud teenuse hind oleks suurem, kui teenuseosutaja poolt eelnevalt kliendile nimetatud hind, või

| b) | seotud teenuse maksumus oleks suurem kui kauba või digitaalse infosisu väärtus pärast seotud teenuse osutamist, niivõrd kui see on teenuseosutajale teada. |
| --- | --- |

b)

seotud teenuse maksumus oleks suurem kui kauba või digitaalse infosisu väärtus pärast seotud teenuse osutamist, niivõrd kui see on teenuseosutajale teada.

2.   Kui teenuseosutaja ei küsi kliendi nõusolekut vastavalt lõikes 1 sätestatule, ei ole teenuseosutajal õigust küsida hinda, mis on suurem kui kliendile varem esitatud hind või mis ületab kauba või digitaalse infosisu väärtust pärast seotud teenuse osutamist.

3. jagu

Kliendi kohustused

Artikkel 153

Ostuhinna tasumine

1.   Klient peab tasuma hinna, mis on seotud teenuse osutamise eest lepinguga ette nähtud.

2.   Hind tuleb tasuda, kui seotud teenuse osutamine on lõpetatud ja seotud teenuse osutamise tulemus on kliendile kättesaadav.

Artikkel 154

Juurdepääsu tagamine

Kui teenuseosutaja vajab seotud teenuse osutamiseks juurdepääsu kliendi ruumidele, peab klient võimaldama teenuseosutajale juurdepääsu mõistlikul ajal.

4. jagu

Õiguskaitsevahendid

Artikkel 155

Kliendi õiguskaitsevahendid

1.   Teenuseosutaja poolse kohustuse rikkumise korral on kliendil õigus, käesolevas artiklis sätestatud erisustega, kasutada samu õiguskaitsevahendeid, mida võib kasutada ostja vastavalt 11. peatüki sätetele, nimelt võib klient:

| a) | nõuda konkreetse kohustuse täitmist; |
| --- | --- |

a)

nõuda konkreetse kohustuse täitmist;

| b) | keelduda oma kohustuse täitmisest; |
| --- | --- |

b)

keelduda oma kohustuse täitmisest;

| c) | lepingu lõpetada |
| --- | --- |

c)

lepingu lõpetada

| d) | alandada hinda ning |
| --- | --- |

d)

alandada hinda ning

| e) | nõuda kahju hüvitamist
  vastavalt 16. peatükile
  . [ME 218] |
| --- | --- |

e)

nõuda kahju hüvitamist
  vastavalt 16. peatükile
  . [ME 218]

2.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, sõltub kliendi õigus kasutada õiguskaitsevahendeid teenuseosutaja õigusest pakkuda rikkumise heastamist olenemata sellest, kas klient on tarbija või mitte. [ME 219]

3.   Artiklis 101 sätestatud ebaõige paigaldamise korral tarbijalemüügi lepingu puhul ei sõltu tarbija õigus kasutada õiguskaitsevahendeid teenuseosutaja õigusest pakkuda heastamist.

4.   Kui klient on tarbija, on kliendil õigus leping lõpetada, tuginedes osutatud seotud teenuse mittevastavusele lepingutingimustele, välja arvatud juhul, kui mittevastavus ei ole oluline.

5.   11. peatükki kohaldatakse järgmiste erisustega, eelkõige:

| a) | seoses teenuseosutaja õigusega pakkuda heastamist ei tohi kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul artikli 109 lõike 5 kohane mõistlik aeg olla pikem kui 30 päeva;
  [ME 220] |
| --- | --- |

a)

seoses teenuseosutaja õigusega pakkuda heastamist ei tohi kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul artikli 109 lõike 5 kohane mõistlik aeg olla pikem kui 30 päeva;
  [ME 220]

| b) | lepingutingimustele mittevastava teenuse osutamise parandamisel ei kohaldata artikleid 111 ja 112 ning
  [ME 221] |
| --- | --- |

b)

lepingutingimustele mittevastava teenuse osutamise parandamisel ei kohaldata artikleid 111 ja 112 ning
  [ME 221]

| c) | artikli 122 asemel kohaldatakse artiklit 156. |
| --- | --- |

c)

artikli 122 asemel kohaldatakse artiklit 156.

Artikkel 156

Teenuse lepingutingimustele mittevastavusest teatamise kohustus kauplejatevahelise seotud teenuse osutamise lepingu puhul

1.   Kauplejate vahel sõlmitud seotud teenuse osutamise lepingu puhul võib klient teenuse lepingutingimustele mittevastavusele tugineda ainult juhul, kui klient teatab teenuse osutajale lepingutingimustele mittevastavusest mõistliku aja jooksul ja kirjeldab teenuse lepingutingimustele mittevastavust piisavalt täpselt.

Mõistlik aeg hakkab kulgema hetkest, kui seotud teenuse osutamine on lõpetatud või kui klient sai mittevastavusest teada või pidi sellest teada saama, olenevalt sellest, kumb toimub hiljem.

2.   Teenuseosutaja ei või tugineda käesolevas artiklis sätestatule, kui teenuseosutaja teadis või pidi teadma, et teenus lepingutingimustele ei vasta, ja ta sellest kliendile ei teatanud.

Artikkel 157

Teenuseosutaja õiguskaitsevahendid

1.   Kliendipoolse kohustuse rikkumise korral on teenuseosutajal õigus, lõikes 2 sätestatud erisustega, kasutada samu õiguskaitsevahendeid, mida võib kasutada müüja vastavalt 13. peatüki sätetele, nimelt võib teenuseosutaja:

| a) | nõuda kohustuse täitmist; |
| --- | --- |

a)

nõuda kohustuse täitmist;

| b) | keelduda oma kohustuse täitmisest; |
| --- | --- |

b)

keelduda oma kohustuse täitmisest;

| c) | lepingu lõpetada ning |
| --- | --- |

c)

lepingu lõpetada ning

| d) | hinna või kahjuhüvitise tasumisega viivitamise korral nõuda viivist
  vastavalt 16. peatükile
  . [ME 222] |
| --- | --- |

d)

hinna või kahjuhüvitise tasumisega viivitamise korral nõuda viivist
  vastavalt 16. peatükile
  . [ME 222]

2.   13. peatükki kohaldatakse vajalike erisustega. Eelkõige kohaldatakse artikli 158 asemel artikli 132 lõiget 2.

Artikkel 158

Kliendi õigus kohustuse täitmine tagasi lükata

1.   Klient võib teenuseosutajale igal ajal teatada, et seotud teenuse osutamine või teenuse osutamise jätkamine ei ole enam vajalik.

2.   Kui klient teatab teenuseosutajale lepingu ülesütlemisest vastavalt lõikele 1:

| a) | lõpeb teenuseosutaja õigus ja kohustus seotud teenust osutada ning |
| --- | --- |

a)

lõpeb teenuseosutaja õigus ja kohustus seotud teenust osutada ning

| b) | kui lepingu lõpetamiseks ei ole muud alust, peab klient maksma kokkulepitud tasu, millest on maha arvatud see, mille teenuseosutaja teenuse osutamise kohustuse lõppemise tõttu kokku hoidis või oleks võinud kokku hoida. |
| --- | --- |

b)

kui lepingu lõpetamiseks ei ole muud alust, peab klient maksma kokkulepitud tasu, millest on maha arvatud see, mille teenuseosutaja teenuse osutamise kohustuse lõppemise tõttu kokku hoidis või oleks võinud kokku hoida.

3.   Kaupleja ja tarbija vahelistes suhetes ei või lepingupooled tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega selle toimet muuta.

VI osa

Kahju hüvitamine ja viivis

16. peatükk

Kahju hüvitamine ja viivis

1. jagu

Kahju hüvitamine

Artikkel 159

Õigus nõuda kahju hüvitamist

1.   Võlausaldajal on õigus nõuda võlgnikult kohustuse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamist, välja arvatud juhul, kui kohustuse rikkumine on vabandatav.

2.   Hüvitamisele kuuluva kahju hulka kuulub ka kahju, mille tulevikus tekkimist võlgnik võis eeldada.

Artikkel 160

Kahju hüvitamise ulatus

Kohustuse rikkumise tagajärjel tekkinud kahju hüvitamise ulatuseks on selline rahasumma, mis asetab võlausaldaja olukorda, milles ta oleks olnud, kui kohustus oleks kohaselt täidetud, või juhul, kui see ei ole võimalik, olukorda, mis on sellisele olukorrale võimalikult lähedane. Kahjuhüvitisega kaetakse võlausaldaja poolt kantud kahju ja saamata jäänud tulu.

Artikkel 161

Kahju ettenähtavus

Võlgnik peab hüvitama üksnes kahju, mida ta nägi lepingulise kohustuse rikkumise tagajärjena ette või pidi lepingu sõlmimise ajal ette nägema.

Artikkel 162

Võlausaldaja põhjustatud kahju

Võlgnik ei pea hüvitama võlausaldajale tekitatud kahju ulatuses, milles kohustuse rikkumise või selle tagajärje põhjustas võlausaldaja ise.

Artikkel 163

Kahju vähendamine

1.   Võlgnik ei pea hüvitama võlausaldajale tekitatud kahju ulatuses, milles võlausaldaja oleks saanud kahju mõistlikult käitudes vähendada.

2.   Võlausaldajal on õigus nõuda kahju vähendamiseks tehtud mõistlike kulutuste hüvitamist.

Artikkel 164

Asendustehing

Kui võlausaldaja tegi pärast kogu lepingu või lepingu osa lõpetamist mõistliku aja jooksul ja mõistlikul viisil asendustehingu, võib võlausaldaja kahjuhüvitisena nõuda lõpetatud lepingu järgse hinna ja asendustehingust tuleneva hinna vahe tasumist ning tulevikus tekkiva kahju hüvitamist.

Artikkel 165

Turuhind

Kui võlausaldaja lõpetas lepingu ja ei ole teinud asendustehingut, kuid lepingujärgse kohustuse esemel on olemas turuhind, võib võlausaldaja kahjuhüvitisena nõuda lepingujärgse hinna ning lepingu lõpetamise aegse turuhinna vahe tasumist ning tulevikus tekkiva kahju hüvitamist.

2. jagu

Viivis: üldsätted

Artikkel 166

Viivis

1.   Rahalise kohustuse täitmisega viivitamise korral võib võlausaldaja nõuda rahalise kohustuse pealt viivist ilma sellest võlgnikule eraldi teatamata, arvates maksekohustuse sissenõutavaks muutumisest kuni maksmiseni, kohaldades lõikes 2 sätestatud intressimäära.

2.   Viivise määr on:

| a) | juhul kui võlausaldaja peamine tegevuskoht on liikmesriigis, mille valuuta on euro, või kolmandas riigis Euroopa Keskpanga viimati toimunud põhirefinantseerimistoimingute puhul kohaldatav intressimäär enne asjaomase poolaasta esimest kalendripäeva või intressi piirmäär, kui Euroopa Keskpanga viimati toimunud põhirefinantseerimistoimingud on teostatud muutuva intressimääraga, millele lisandub kaks protsendipunkti; |
| --- | --- |

a)

juhul kui võlausaldaja peamine tegevuskoht on liikmesriigis, mille valuuta on euro, või kolmandas riigis Euroopa Keskpanga viimati toimunud põhirefinantseerimistoimingute puhul kohaldatav intressimäär enne asjaomase poolaasta esimest kalendripäeva või intressi piirmäär, kui Euroopa Keskpanga viimati toimunud põhirefinantseerimistoimingud on teostatud muutuva intressimääraga, millele lisandub kaks protsendipunkti;

| b) | juhul kui võlausaldaja peamine tegevuskoht on liikmesriigis, mille valuuta ei ole euro, asjaomase riigi keskpanga määratud samaväärne intressimäär, millele lisandub kaks protsendipunkti. |
| --- | --- |

b)

juhul kui võlausaldaja peamine tegevuskoht on liikmesriigis, mille valuuta ei ole euro, asjaomase riigi keskpanga määratud samaväärne intressimäär, millele lisandub kaks protsendipunkti.

3.   Võlausaldaja võib nõuda tulevikus tekkiva kahju hüvitamist.

Artikkel 167

Viivise maksmine juhul, kui võlgnik on tarbija

1.   Kui võlgnik on tarbija, võib temalt artiklis 166 sätestatud määras viivist nõuda üksnes juhul, kui kohustuse rikkumine ei ole vabandatav.

2.   Viivist ei hakata arvestama enne, kui 30 päeva on möödunud päevast, mil võlausaldaja teatas võlgnikule viivise maksmise kohustusest ja viivise määrast. Võlausaldaja võib nimetatud asjaoludest teatada enne maksekohustuse tähtpäeva saabumist.

3.   Lepingusäte, millega nähakse ette artiklis 166 sätestatust kõrgem viivise määr või viivise arvestamine käesoleva artikli lõikes 2 sätestatust varem, ei ole siduv ulatuses, milles see oleks ebamõistlikult kahjustav artikli 83 tähenduses.

4.   Viivist ei tohi lisada põhivõlale selleks, et arvestada intressi.

5.   Lepingupooled ei või tarbija kahjuks käesoleva artikli kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.

3. jagu

Kaupleja makseviivitus

Artikkel 168

Viivise määr ja arvestus

1.   Kui kaupleja viivitab kauba või digitaalse infosisu müügiks või seotud teenuse osutamiseks sõlmitud lepingust tuleneva sissenõutavaks muutunud maksekohustuse täitmisega ja viivitus ei ole artikli 88 kohaselt vabandatav, arvestatakse viivist käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud määras.

2.   Lõikes 5 sätestatud määras hakatakse viivist arvestama päevast, mis järgneb lepingus ettenähtud maksetähtpäevale või -tähtaja lõppemisele. Kui maksetähtpäeva või -tähtaja lõppu ei ole lepingus kindlaks määratud, hakatakse viivist nimetatud määras arvestama:

| a) | pärast 30 päeva möödumist kuupäevast, mil võlgnik saab kätte arve või samaväärse maksetaotluse, või |
| --- | --- |

a)

pärast 30 päeva möödumist kuupäevast, mil võlgnik saab kätte arve või samaväärse maksetaotluse, või

| b) | pärast 30 päeva möödumist kauba või digitaalse infosisu kättesaamise või seotud teenuse osutamise kuupäevast, kui punktis a nimetatud tähtpäev saabub varem või ei ole kindel või kui ei ole kindel, kas võlgnik sai arve või samaväärse maksetaotluse kätte. |
| --- | --- |

b)

pärast 30 päeva möödumist kauba või digitaalse infosisu kättesaamise või seotud teenuse osutamise kuupäevast, kui punktis a nimetatud tähtpäev saabub varem või ei ole kindel või kui ei ole kindel, kas võlgnik sai arve või samaväärse maksetaotluse kätte.

3.   Kui lepinguga on ette nähtud heakskiitmise või ülevaatamise kord, millega kinnitatakse kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse vastavust lepingule, hakkab lõike 2 punktis b nimetatud 30-päevane tähtaeg kulgema heakskiidu päevast või ülevaatamise lõpuleviimise päevast. Kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse ülevaatamise menetlus ei tohi kesta kauem kui 30 päeva alates kauba või digitaalse infosisu kättesaamise või teenuse osutamise kuupäevast, välja arvatud juhul, kui pooled on sõnaselgelt teisiti kokku leppinud ja see kokkulepe ei ole ebamõistlikult kahjustav artikli 170 tähenduses.

4.   Lõike 2 kohaselt kindlaks määratud maksetähtaeg ei tohi olla pikem kui 60 päeva, välja arvatud juhul, kui pooled on sõnaselgelt teisiti kokku leppinud ja see kokkulepe ei ole ebamõistlikult kahjustav artikli 170 tähenduses.

5.   Viivise määr on:

| a) | juhul kui võlausaldaja peamine tegevuskoht on liikmesriigis, mille valuuta on euro, või kolmandas riigis, Euroopa Keskpanga viimati toimunud põhirefinantseerimistoimingute puhul kohaldatav intressimäär enne asjaomase poolaasta esimest kalendripäeva või intressi piirmäär, kui Euroopa Keskpanga viimati toimunud põhirefinantseerimistoimingud on teostatud muutuva intressimääraga, millele lisandub kaheksa protsendipunkti; |
| --- | --- |

a)

juhul kui võlausaldaja peamine tegevuskoht on liikmesriigis, mille valuuta on euro, või kolmandas riigis, Euroopa Keskpanga viimati toimunud põhirefinantseerimistoimingute puhul kohaldatav intressimäär enne asjaomase poolaasta esimest kalendripäeva või intressi piirmäär, kui Euroopa Keskpanga viimati toimunud põhirefinantseerimistoimingud on teostatud muutuva intressimääraga, millele lisandub kaheksa protsendipunkti;

| b) | juhul kui võlausaldaja peamine tegevuskoht on liikmesriigis, mille valuuta ei ole euro, asjaomase riigi keskpanga määratud samaväärne intressimäär, millele lisandub kaheksa protsendipunkti. |
| --- | --- |

b)

juhul kui võlausaldaja peamine tegevuskoht on liikmesriigis, mille valuuta ei ole euro, asjaomase riigi keskpanga määratud samaväärne intressimäär, millele lisandub kaheksa protsendipunkti.

6.   Võlausaldaja võib nõuda tulevikus tekkiva kahju hüvitamist.

Artikkel 169

Sissenõudmiskulude hüvitamine

1.   Kui artikli 168 kohaselt tuleb maksta viivist, on võlausaldajal õigus sissenõudmiskulude hüvitamiseks võlgnikult sisse nõuda kindlaksmääratud summa, mis on vähemalt 40 eurot või võrdväärne summa valuutas, milles on lepingu hinna tasumiseks kokku lepitud.

2.   Võlausaldajal on õigus võlgnikult nõuda lõikes 1 osutatud kindlaksmääratud summat ületavate ja võlgniku makseviivituse tõttu kantud muude mõistlike sissenõudmiskulude hüvitamist.

Artikkel 170

Viivist käsitlevad ebamõistlikult kahjustavad lepingutingimused

1.   Lepingutingimus, millega nähakse ette maksetähtpäev või -tähtaeg, viivisemäär või sissenõudmiskulude hüvitamine, ei ole siduv ulatuses, milles tingimus on ebamõistlikult kahjustav. Lepingutingimus on ebamõistlikult kahjustav, kui see kaldub suurel määral kõrvale heast äritavast ning on vastuolus hea usu ja ausa kauplemise põhimõttega, võttes arvesse konkreetseid asjaolusid, sealhulgas kauba, digitaalse infosisu või seotud teenuse olemust.

2.   Lõike 1 tähenduses eeldatakse, et lepingutingimus, millega nähakse ette maksetähtpäev või -tähtaeg või viivisemäär, mis on võlausaldajale ebasoodsam kui artiklis 167 või 168 sätestatud maksetähtpäev või -tähtaeg või viivisemäär, ja lepingutingimus, millega nähakse ette sissenõudmiskulude hüvitamine summas, mis on väiksem kui artiklis 169 sätestatud summa, on ebamõistlikult kahjustav.

3.   Lepingutingimus, millega välistatakse viivise maksmine või sissenõudmiskulude hüvitamine, loetakse alati lõike 1 tähenduses ebamõistlikult kahjustavaks.

Artikkel 171

Sätete kohustuslikkus

Lepingupooled ei või käesoleva jao kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.

VII osa

Tagasitäitmine

17. peatükk

Tagasitäitmine

Artikkel 172

Tagasitäitmine lepingu tühistamise, või lõpetamise
  või tühisuse
  korral [ME 223]

1.   Kui lepingupool tühistab või lõpetab lepingu
  või osa lepingust
  ,
  või kui leping
  on
  tühine või mittesiduv muudel põhjustel peale tühistamise või lõpetamise, on
  kummalgi lepingupoolel kohustus tagastada teisele poolele (edaspidi „saaja“) sellelt poolelt
  mõjutatud
  lepingu
  või lepinguosa
  alusel saadu. [ME 224]

2.   Lepingu alusel saadu tagastamise kohustus hõlmab ka sellest saadud loodus- ja õigusviljade väljaandmist.

2a.
     
  Tagasitäitmine toimub mõistliku aja jooksul, kuid mitte hiljem kui 14 päeva jooksul alates tühistamisest või lõpetamisest teatamisest. Kui saaja on tarbija, loetakse tähtaeg järgituks, kui tarbija võtab vajalikud meetmed enne 14-päevase tähtaja möödumist. [ME 225]

2b.
     
  Saaja kannab saadu tagastamise kulud. [ME 226]

2c.
     
  Lepingupool võib keelduda tagastamiskohustuse täitmisest, kui sellel lepingupoolel on selleks õigustatud huvi, näiteks juhul, kui see on vajalik mittevastavuse kindlakstegemiseks. [ME 227]

2d.
     
  Kui üks lepingupool rikub käesolevas peatükis sätestatud tagastamis- või maksekohustust, võib teine lepingupool nõuda hüvitist vastavalt artiklite 159–163 sätetele. [ME 228]

3.   Kui lõpetatakse leping, mille alusel tuli kohustused täita osade kaupa, ei pea tagastama lepingu nende osade alusel saadut, mille puhul on mõlemad pooled oma kohustused täielikult täitnud või mille puhul tuleb ostuhind tehtu eest tasuda vastavalt artikli 8 lõikele 2, välja arvatud juhul, kui lepingu sisust tuleneb, et lepingupoolel ei ole osalise täitmise vastu õigustatud huvi.

Artikkel 172a

Digitaalse infosisu tagastamine ning digitaalse infosisu üleandmisega seotud vastutasu tagastamine [ME 229]

1.
     
  Digitaalset infosisu käsitatakse tagastatavana ainult järgmistel juhtudel:

| a) | digitaalset infosisu pakuti füüsilisel andmekandjal ning see on endiselt pitseeritud või müüja ei pitseerinud seda enne üleandmist, või |
| --- | --- |

a)

digitaalset infosisu pakuti füüsilisel andmekandjal ning see on endiselt pitseeritud või müüja ei pitseerinud seda enne üleandmist, või

| b) | on ilmne, et saaja, kes saadab füüsilise andmekandja tagasi, ei saanud endale jätta digitaalse infosisu kasutatavat koopiat, või |
| --- | --- |

b)

on ilmne, et saaja, kes saadab füüsilise andmekandja tagasi, ei saanud endale jätta digitaalse infosisu kasutatavat koopiat, või

| c) | müüja võib ilma märkimisväärse jõupingutuse või kuluta hoida ära digitaalse infosisu edasise kasutamise saaja poolt, näiteks kustutades saaja kasutajakonto.

  [ME 230] |
| --- | --- |

c)

müüja võib ilma märkimisväärse jõupingutuse või kuluta hoida ära digitaalse infosisu edasise kasutamise saaja poolt, näiteks kustutades saaja kasutajakonto.

  [ME 230]

2.
     
  Saajat, kes sai digitaalse infosisu, mida pakuti füüsilisel andmekandjal ning mis on tagastatav vastavalt lõike 1 punktide a ja b sätetele, peetakse tagastamiskohustuse täitnuks füüsilise andmekandja tagastamisel.

  [ME 231]

3.
     
  Kui digitaalse infosisu eest on pakutud vastutasu, mis ei ole ostuhinna tasumine, vaid näiteks isikuandmete esitamine, ja kui seda vastutasu ei saa tagastada, hoidub vastutasu saaja saadu edasisest kasutamisest, näiteks kustutades saadud isikuandmed. Tarbijat teavitatakse isikuandmete kustutamisest.

  [ME 232]

Artikkel 173

Saadu väärtuse hüvitamine rahas

1.   Kui lepingu alusel saadut ja sellest saadud vilju või digitaalset infosisu olenemata sellest, kas infosisu anti üle füüsilisel andmekandjal või mitte, ei ole võimalik tagastada, peab saaja hüvitama saadu väärtuse rahas. Kui saadu tagastamine on võimalik, kui nõuaks ebamõistlikke pingutusi või kulutusi, võib saaja hüvitada saadu väärtuse rahas juhul, kui see ei kahjusta teise poole varalisi huve. [ME 233]

2.   Kauba rahaline väärtus on kauba väärtus, mis kaubal oleks olnud kauba väärtuse hüvitamise kuupäeval, kui saaja oleks kaupa säilitanud kuni selle kuupäevani nii, et kaup ei oleks hävinud ega kahjustunud.

3.   Kui klient tühistab või lõpetab seotud teenuse osutamise lepingu pärast seda, kui seotud teenus on täielikult või osaliselt osutatud, on saadu rahaline väärtus summa, mille klient seotud teenuse saamisega kokku hoidis.

4.   Digitaalse infosisu puhul on saadu rahaline väärtus summa, mille tarbija digitaalse infosisu kasutamisega kokku hoidis.

5.   Kui saaja on vahetanud kauba raha või muu sama liiki kauba või digitaalse infosisu vastu ja saaja teadis või pidi teadma lepingu tühistamise või lõpetamise alusest, võib teine pool saajalt nõuda asenduskauba või selle rahalise väärtuse väljaandmist. Kui saaja on vahetanud kauba raha või muu sama liiki kauba või digitaalse infosisu vastu ja saaja ei teadnud ega pidanud teadma lepingu tühistamise või lõpetamise alusest, võib saaja valida, kas hüvitada asenduskauba rahaline väärtus või tagastada asenduskaup.
  [ME 234]

6.   
  Kui
  digitaalse infosisu puhul, mille eest ei ole tasutud ostuhinda, tagasitäitmist ei toimu

  vaid pakutud vastutasu, mis ei ole ostuhinna tasumine, või ei ole pakutud vastutasu, ja digitaalset infosisu ei saa käsitada tagastatavana artikli 172a lõike 1 tähenduses, ei pea digitaalse infosisu saaja tasuma selle väärtust rahas
  . [ME 235]

6a.
     
  Ilma et see piiraks artikli 172a lõike 3 kohaldamist ei pea juhul, kui digitaalse infosisu eest on pakutud vastutasu, mis ei ole ostuhinna tasumine, ja seda vastutasu ei saa tagastada, vastutasu saaja tasuma selle väärtust rahas. [ME 236]

Artikkel 174

Tasu kasutamise eest ja saadud rahalt tasutav intress
  ning väärtuse vähenemine [ME 237]

1.   Kui saaja on kaupa
  või digitaalset infosisu
  kasutanud, peab saaja tasuma teisele poolele kasutamise aja eest selle väärtuse rahas, kui:

| a) | lepingu tühistamise või lõpetamise aluseks olev asjaolu on saaja põhjustatud; |
| --- | --- |

a)

lepingu tühistamise või lõpetamise aluseks olev asjaolu on saaja põhjustatud;

| b) | saaja teadis enne kauba kasutamist lepingu tühistamise või lõpetamise aluseks olevast asjaolust või |
| --- | --- |

b)

saaja teadis enne kauba kasutamist lepingu tühistamise või lõpetamise aluseks olevast asjaolust või

| c) | võttes arvesse kauba
  või digitaalse infosisu
  olemust, kasutamise olemust ja ulatust ning õigust kasutada muid õiguskaitsevahendeid peale lepingu lõpetamise, oleks ebaõiglane lubada saajal kaupa
  või digitaalse infosisu
  nimetatud ajavahemiku jooksul tasuta kasutada. [ME 238] |
| --- | --- |

c)

võttes arvesse kauba
  või digitaalse infosisu
  olemust, kasutamise olemust ja ulatust ning õigust kasutada muid õiguskaitsevahendeid peale lepingu lõpetamise, oleks ebaõiglane lubada saajal kaupa
  või digitaalse infosisu
  nimetatud ajavahemiku jooksul tasuta kasutada. [ME 238]

2.   Kui saajal on kohustus tagastada raha, peab saaja maksma intressi artiklis 166 sätestatud määras, kui:

| a) | teisel poolel on kohustus tasuda kauba kasutamise eest või |
| --- | --- |

a)

teisel poolel on kohustus tasuda kauba kasutamise eest või

| b) | saaja põhjustas lepingu tühistamise pettuse, ähvarduse või raskete asjaolude ärakasutamise tõttu. |
| --- | --- |

b)

saaja põhjustas lepingu tühistamise pettuse, ähvarduse või raskete asjaolude ärakasutamise tõttu.

3.   Käesoleva peatüki kohaldamise korral ei ole saajal kohustust tasuda saadud kauba
  või digitaalse infosisu
  kasutamise eest või maksta intressi saadud rahalt, kui kaup või raha on saadud muudel asjaoludel kui lõigetes 1
  , 1a
  ja 2 sätestatud asjaolud. [ME 239]

3a.
     
  Saaja vastutab artiklite 159–163 sätete kohaselt kauba, digitaalse infosisu või nende viljade väärtuse vähenemise eest ulatuses, mille võrra väärtuse vähenemine ületab tavapärasel kasutamisel tekkiva kulumi. [ME 240]

3b.
     
  Tasu kasutamise või väärtuse vähenemise eest ei ületa kauba või digitaalse infosisu eest kokkulepitud hinda. [ME 241]

3c.
     
  Kui digitaalse infosisu eest ei ole tasutud ostuhinda, vaid pakutud vastutasu, mis ei ole ostuhinna tasumine, või ei ole pakutud vastutasu, ei pea digitaalse infosisu saaja maksma tasu kasutamise ega väärtuse vähenemise eest. [ME 242]

3d.
     
  Ilma et see piiraks artikli 172a lõike 3 kohaldamist ei pea juhul, kui digitaalse infosisu eest on pakutud vastutasu, mis ei ole ostuhinna tasumine, vastutasu saaja maksma tasu saadu kasutamise ega väärtuse vähenemise eest. [ME 243]

Artikkel 175

Kulutuste hüvitamine

1.   Kui saaja on teinud kaubale või digitaalsele infosisule
  või nende viljadele
  kulutusi, on saajal õigus nõuda tehtud kulutuste hüvitamist ulatuses, milles teine pool saab kulutustest kasu, tingimusel et kulutuste tegemise ajal saaja ei teadnud ega pidanud teadma lepingu tühistamise või lõpetamise aluseks olevast asjaolust. [ME 244]

2.   Kui saaja teadis või pidi teadma lepingu tühistamise või lõpetamise aluseks olevast asjaolust, on saajal õigus nõuda ainult selliste kulutuste hüvitamist, millega kaitstakse kaupa või digitaalset infosisu
  või nende vilju
  hävimise või selle väärtuse vähenemise eest, juhul kui saajal ei olnud võimalust teise poole seisukohta küsida. [ME 245]

Artikkel 176

Kohustuste muutmine õiglasemaks

Käesolevas peatükis sätestatud tagastamis- või maksekohustuse sisu võib muuta, kui kohustuse täitmine oleks äärmiselt ebaõiglane, võttes eelkõige arvesse seda, kas kohustatud pool põhjustas lepingu tühistamise või lõpetamise aluseks oleva asjaolu või teadis sellest.

Artikkel 177

Sätete kohustuslikkus

Kaupleja ja tarbija vahelistes suhetes ei või lepingupooled tarbija kahjuks käesoleva peatüki kohaldamist välistada, sellest kõrvale kalduda ega selle toimet muuta
  , enne kui on teatatud lepingu tühistamisest või lõpetamisest
  . [ME 246]

Artikkel 177a

Kauba garantiid

1.
     
  Kauba garantii on garandi jaoks siduv tingimustel, mis on sätestatud garantiikirjas. Garantiikirja puudumisel või kui garantiikiri on vähem soodne kui kauba garantii reklaamis väidetud, on kauba garantii siduv tingimustel, mis on sätestatud kauba garantii reklaamis.

2.
     
  Garantiikiri koostatakse lihtsas ja arusaadavas keeles ning see peab olema loetav. See koostatakse tarbijaga sõlmitud lepingu keeles ja sisaldab järgmist:

| a) | peatükis 11 ette nähtud tarbija õigused ja selge kinnitus, et kauba garantii neid õigusi ei mõjuta, ning |
| --- | --- |

a)

peatükis 11 ette nähtud tarbija õigused ja selge kinnitus, et kauba garantii neid õigusi ei mõjuta, ning

| b) | kauba garantii tingimused, eelkõige kestus, üleandmise võimalus ja territoriaalne ulatus, garandi nimi ja aadress ning isik, kellele tuleb kaebus esitada, kui see isik ei ole garant ise, ja kaebuse esitamise kord. |
| --- | --- |

b)

kauba garantii tingimused, eelkõige kestus, üleandmise võimalus ja territoriaalne ulatus, garandi nimi ja aadress ning isik, kellele tuleb kaebus esitada, kui see isik ei ole garant ise, ja kaebuse esitamise kord.

3.
     
  Kui garantiidokumendis ei ole sätestatud teisiti, on garantii ilma heakskiiduta siduv ka kauba kõigi omanike suhtes garantii kestuse jooksul.

4.
     
  Kui tarbija seda nõuab, teeb kaupleja garantiikirja kättesaadavaks püsival andmekandjal.

5.
     
  Mittevastavus käesoleva artikli lõigetele 2, 3 või 4 ei mõjuta garantii kehtivust. [ME 247]

VIII osa

Aegumine

18. peatükk

Aegumine

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 178

Nõudeõiguse aegumine

Õigus nõuda teiselt isikult kohustuse täitmist ja sellega seotud õigused
  , sealhulgas õigus kohustuse rikkumise puhul võetavatele õiguskaitsevahenditele, välja arvatud kohustuse täitmisest keeldumine,
  aeguvad käesolevas peatükis sätestatud aegumistähtaja jooksul. [ME 248]

2. jagu

Aegumistähtajad ja nende kulgemine

Artikkel 179

Aegumistähtajad

1.   Lühike aegumistähtaeg on kaks aastat.

2.   Pikk aegumistähtaeg on 10 aastat

  kuus aastat
  ja tervise kahjustamisest tuleneva kahjuhüvitusnõude aegumistähtaeg on 30 aastat. [ME 249]

2a.
     
  Aegumine jõustub, kui üks kahest tähtajast on lõppenud, ükskõik kumb neist on varasem. [ME 250]

Artikkel 180

Aegumistähtaja algus

1.   Lühike aegumistähtaeg hakkab kulgema ajahetkest, mil võlausaldaja sai teada või pidi teada saama nõudeõiguse teostamise aluseks olevatest asjaoludest.

2.   Pikk aegumistähtaeg hakkab kulgema ajahetkest, mil võlgnik peab kohustuse täitma, või kahjuhüvitusnõude puhul nõudeõiguse aluseks oleva teo toimumise ajahetkest.

3.   Kui võlgnikul on korduv kohustus teha mingi tegu või hoiduda teo tegemisest, tekib võlausaldajal kohustuse iga rikkumise tagajärjel eraldi nõudeõigus.

3. jagu

Aegumistähtaja pikenemine

Artikkel - 181

Aegumise peatumine parandamise või asendamise korral

1.
     
  Kui mittevastavus kõrvaldatakse parandamise või asendamise teel, peatatakse lühikese aegumistähtaja kulgemine alates hetkest, millal võlausaldaja teatas võlgnikule mittevastavusest.

2.
     
  Aegumise peatumine lõpeb, kui mittevastavus on kõrvaldatud. [ME 251]

Artikkel 181

Aegumise peatumine kohtu- ja muu menetluse korral

1.   Mõlema aegumistähtaja kulgemine peatub kohtumenetluse alustamisega nõudeõiguse tunnustamiseks.

2.   Aegumise peatumine lõpeb asjas tehtud lahendi jõustumisega või asja lahendamisega muul viisil. Kui kohtumenetlus lõpeb aegumistähtaja viimase kuue kuu jooksul ilma sisulise lahendita, ei lõpe aegumistähtaeg enne kuue kuu möödumist kohtumenetluse lõpust.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse vajalike erisustega vahekohtumenetluse ja vahendusmenetluse suhtes, sellise menetluse suhtes, kus kaks poolt pöörduvad vaidluses siduva otsuse tegemiseks kolmanda isiku poole, ja muude menetluste suhtes, mille eesmärk on teha otsus nõudeõiguse kohta või vältida maksejõuetust.

4.   Vahendusmenetlus on mis tahes nimetusega struktureeritud protsess, kus vaidluse kaks või enam poolt püüavad vabatahtlikkuse alusel vahendaja abil ise oma vaidluse lahendamise suhtes kokkuleppele jõuda. Protsessi võivad algatada pooled või seda võib soovitada või nõuda kohus või see võidakse ette näha siseriikliku õigusega. Vahendusmenetlus lõpeb poolte jõudmisega kokkuleppele või vahendaja või ühe poole avaldusega.

Artikkel 182

Aegumise peatumine läbirääkimiste korral

Kui pooled peavad läbirääkimisi nõudeõiguse või asjaolu üle, millest nõue võib tuleneda, ei lõpe kumbki aegumistähtaeg enne ühe aasta möödumist viimasest suhtlusest läbirääkimiste käigus või ajast, mil üks pool teatas teisele, et ei soovi läbirääkimisi jätkata.

Artikkel 183

Aegumise peatumine piiratud teovõimega isiku puhul

Kui piiratud teovõimega isikul ei ole seaduslikku esindajat, ei lõpe talle kuuluva nõudeõiguse lühike ega pikk aegumistähtaeg enne ühe aasta möödumist ajast, mil isik saab teovõimeliseks või talle määratakse seaduslik esindaja.

Artikkel 183a

Aegumise peatumine vääramatu jõu korral

1.
     
  Lühikese aegumistähtaja kulgemine peatub ajaks, mille jooksul võlausaldaja ei saa osaleda kohtumenetluses nõudeõiguse tunnustamiseks asjaolu tõttu, mida võlausaldaja ei saanud mõjutada ning temalt ei oleks saanud mõistlikult oodata, et ta seda väldiks või selle ületaks.

2.
     
  Lõiget 1 kohaldatakse ainult siis, kui vääramatu jõud tekib või eksisteerib aegumistähtaja viimase kuue kuu jooksul.

3.
     
  Kui asjaolu kestus või olemus on selline, et võlausaldajalt oleks põhjendamatu oodata, et ta osaleks kohtumenetluses nõudeõiguse tunnustamiseks aegumistähtaja selle osa jooksul, mis peab kulgema pärast peatumise lõppu, ei lõppe aegumistähtaeg enne kuue kuu möödumist pärast sellise asjaolu kõrvaldamist. [ME 252]

4. jagu

Aegumise katkemine

Artikkel 184

Aegumise katkemine nõude tunnustamisega

Aegumine katkeb ja lühike aegumistähtaeg algab uuesti võlgniku poolt võlausaldaja nõude tunnustamisega, mis võib seisneda osalises tasumises, intresside maksmises, tagatise andmises, tasaarvestuses või muus teos.

5. jagu

Aegumise tagajärjed

Artikkel 185

Aegumise tagajärjed

1.   Asjaomase aegumistähtaja möödumisel on võlgnikul õigus kohustuse täitmisest keelduda ja võlausaldaja kaotab õiguse kasutada muid õiguskaitsevahendeid peale oma kohustuse täitmisest keeldumise.

2.   Võlgnikul ei ole õigust tagasi nõuda kohustuse täitmiseks makstut või üleantut, tuginedes üksnes asjaolule, et nõude aegumistähtaeg on lõppenud hetkeks, mil kohustus täideti.

3.   Koos põhikohustusest tuleneva nõudega aegub ka intressi maksmise nõue ja muu kõrvalkohustusest tulenev nõue.

6. jagu

Aegumistingimuste muutmine kokkuleppel

Artikkel 186

Kokkulepe aegumise kohta

1.   Käesolevas peatükis sätestatud aegumise tingimusi võib muuta poolte kokkuleppel, eelkõige lühendades või pikendades aegumistähtaegu.

2.   Lühikest aegumistähtaega ei või lühendada vähem kui ühe aastani ega pikendada enam kui kümne aastani.

3.   Pikka aegumistähtaega ei või lühendada vähem kui ühe aastani ega pikendada enam kui kolmekümne aastani.

4.   Lepingupooled ei või käesoleva artikli kohaldamist välistada, selle toimest kõrvale kalduda ega seda muuta.

5.   Kaupleja ja tarbija vahelise lepingu puhul ei tohi käesolevat artiklit kohaldada tarbija kahjuks.

III jaotis

Kõrvalmeetmed [ME 253]

Artikkel 186a

Käesolevat määrust kohaldavate kohtuotsuste edastamine

1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et nende kohtute tehtud jõustunud kohtuotsused, millega kohaldatakse käesoleva määruse norme, edastatakse viivitamata komisjonile.

  [ME 254]

2.
     
  Komisjon loob süsteemi, mis võimaldab tutvuda lõikes 1 osutatud kohtuotsuseid käsitleva teabega ja Euroopa Liidu Kohtu asjakohaste otsustega. See süsteem tehakse üldsusele kättesaadavaks. Süsteem on täielikult süstematiseeritud ja võimaldab lihtsaid otsinguid.

  [ME 255]

3.
     
  Lõike 1 kohaselt edastatud kohtuotsustele lisatakse standardne kohtuotsuse kokkuvõte, mis koosneb järgmistest osadest:

| a) | küsimus ja Euroopa ühise müügiõiguse asjakohased artiklid; |
| --- | --- |

a)

küsimus ja Euroopa ühise müügiõiguse asjakohased artiklid;

| b) | asjaolude lühikokkuvõte; |
| --- | --- |

b)

asjaolude lühikokkuvõte;

| c) | peamiste argumentide lühikokkuvõte; |
| --- | --- |

c)

peamiste argumentide lühikokkuvõte;

| d) | otsus ning |
| --- | --- |

d)

otsus ning

| e) | otsuse põhistus, kus esitatakse selgelt otsustatud põhimõte.

  [ME 256] |
| --- | --- |

e)

otsuse põhistus, kus esitatakse selgelt otsustatud põhimõte.

  [ME 256]

Artikkel 186b

Alternatiivne vaidluste lahendamine

1.
     
  Tarbija ja kaupleja vaheliste lepingute puhul ergutatakse lepingupooli kaaluma sellistest lepingutest, mille puhul on kokku lepitud Euroopa ühise müügiõiguse normistiku kasutamises, tulenevate vaidluste esitamist menetlemiseks direktiivi 2013/11/EL artikli 4 lõike 1 punktis h määratletud vaidluste kohtuvälise lahendamise üksusele.

2.
     
  Käesolev artikkel ei välista ega piira lepingupoolte õigust anda asi mis tahes ajahetkel kohtusse, selle asemel et esitada vaidlus menetlemiseks vaidluste kohtuvälise lahendamise üksusele.

  [ME 257]

Artikkel 186c

Euroopa näidislepingu terminite väljatöötamine

1.
     
  Komisjon loob niipea kui võimalik ning hiljemalt kolme kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest eksperdirühma, kes aitab tal töötada välja Euroopa näidislepingu terminid, mis põhinevad Euroopa ühise müügiõiguse normistikul ning täiendavad seda, ja kes aitab edendada selle kohaldamist praktikas.

2.
     
  Komisjon püüab eksperdirühma abil esitada esimesed Euroopa näidislepingu terminid [xxx] jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

3.
     
  Eksperdirühm koosneb liikmetest, kes esindavad eelkõige Euroopa Liidu ühise müügiõiguse normistiku kasutajate huvisid liidus. Eksperdirühm võib otsustada moodustada äritegevuse eri valdkondade jaoks spetsiaalsed alarühmad. [ME 258]

IV jaotis

Lõppsätted [ME 259]

Artikkel 186d

Läbivaatamine

1.
     
  Hiljemalt ...

   (*3)

  esitavad liikmesriigid komisjonile teabe käesoleva määruse kohaldamise kohta, eelkõige teabe, mis käsitleb Euroopa ühise müügiõiguse normistiku levikut kasutajate hulgas, selle normidest tulenenud kohtuvaidluste hulka ning olukorda seoses erinevustega tarbijakaitse tasemes Euroopa ühise müügiõiguse normistiku ja siseriikliku õiguse kohaselt. Kõnealune teave peab hõlmama põhjalikku ülevaadet liikmesriikide kohtupraktikast, millega tõlgendatakse Euroopa ühise müügiõiguse norme.

2.
     
  Hiljemalt ...

   (*4)

  esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele põhjaliku aruande, mis sisaldab ülevaadet käesoleva määruse toimimise kohta, võttes muu hulgas arvesse vajadust laiendada määruse reguleerimisala ettevõtjatevaheliste lepingute suhtes, digitaalse infosisu turu ja tehnoloogia arengut ning võimalikke muutusi ELi õigustikus. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka sellele, kas piirdumine kauglepingute ja eelkõige internetis sõlmitud lepingutega on endiselt asjakohane või oleks teostatav laiem reguleerimisala, mis hõlmaks ka äriruumides sõlmitavaid lepinguid. [ME 260]

Artikkel 186e

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 muutmine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2006/2004

   (9)

  lisasse lisatakse järgmine punkt:

| „22. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... (EL) nr .../... määrus Euroopa ühise müügiõiguse kohta (ELT L ...).“ [ME 261] |
| --- | --- |

„22.

Artikkel 186f

Artikkel 186f

Jõustumine ja kohaldamine

Jõustumine ja kohaldamine

1.
     
  Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

1.

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse alates ...

   (*5).

2.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates ...

*5

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav. [ME 262]

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 75.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seisukoht.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (ELT L 177, 4.7.2008, lk 6).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 864/2007 lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (ELT L 199, 31.7.2007, lk 40).

4

(5)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

5

(6)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiiv 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22).

6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiiv 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).

7

(8)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta direktiiv 2013/11/EL tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv) (ELT L 165, 18.6.2013, lk 63).

8

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta direktiiv 2013/11/EL tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv) (ELT L 165, 18.6.2013, lk 63).

(*1)  Sisukord koostatakse hiljem.

*1

(*2)  Üks aasta pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva.

*2

(*3)  
  Neli aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva.

*3

Neli aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva.

(*4)  
  Viis aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva.

*4

Viis aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva.

(9)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (ELT L 364, 9.12.2004, lk 1).

9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (ELT L 364, 9.12.2004, lk 1).

(*5)  
  Kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

*5

Kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

1. liide

Taganemise näidisjuhised

Taganemisõigus

Teil on õigus põhjusi esitamata taganeda käesolevast lepingust 14 päeva jooksul.

Taganemistähtaeg lõpeb 14 päeva möödumisel esimesest päevast.

3

Taganemisõiguse kasutamise tähtajast kinnipidamiseks piisab, kui saadate teate taganemisõiguse kasutamise kohta enne taganemistähtaja lõppu.

Lepingust taganemise tagajärjed

4

5

6

Täitmisjuhend

| 1 | Siia märkige üks järgmistest jutumärkides esitatud fraasidest:






  a) | seotud teenuse osutamise lepingu või vee, gaasi või elektri tarnimise lepingu puhul, kui neid ei müüda piiratud mahus või kindlaksmääratud koguses, ning kaugkütte ja digitaalse infosisu puhul, mida ei anta üle füüsilisel andmekandjal: „lepingu sõlmimisest.“; |
| --- | --- | --- |

1

Siia märkige üks järgmistest jutumärkides esitatud fraasidest:

a)

seotud teenuse osutamise lepingu või vee, gaasi või elektri tarnimise lepingu puhul, kui neid ei müüda piiratud mahus või kindlaksmääratud koguses, ning kaugkütte ja digitaalse infosisu puhul, mida ei anta üle füüsilisel andmekandjal: „lepingu sõlmimisest.“;

| b) | müügilepingu puhul: „mil Teie või kolmas isik, kes ei ole kauba kättetoimetaja ja kelle Te olete selleks otstarbeks määranud, on saanud kauba oma valdusse.“; |
| --- | --- |

b)

müügilepingu puhul: „mil Teie või kolmas isik, kes ei ole kauba kättetoimetaja ja kelle Te olete selleks otstarbeks määranud, on saanud kauba oma valdusse.“;

| c) | lepingu puhul, mis käsitleb mitme eraldi kättetoimetatava kauba tellimist ühes tellimuses: „mil Teie või kolmas isik, kes ei ole kauba kättetoimetaja ja kelle Te olete selleks otstarbeks määranud, on saanud viimase kaubaartikli oma valdusse.“ |
| --- | --- |

c)

lepingu puhul, mis käsitleb mitme eraldi kättetoimetatava kauba tellimist ühes tellimuses: „mil Teie või kolmas isik, kes ei ole kauba kättetoimetaja ja kelle Te olete selleks otstarbeks määranud, on saanud viimase kaubaartikli oma valdusse.“

| d) | lepingu puhul, mis käsitleb mitmest partiist või osast koosneva kauba kättetoimetamist: „mil Teie või kolmas isik, kes ei ole vedaja ja kelle Te olete selleks otstarbeks määranud, on saanud viimase saadetise või osa oma valdusse.“ |
| --- | --- |

d)

lepingu puhul, mis käsitleb mitmest partiist või osast koosneva kauba kättetoimetamist: „mil Teie või kolmas isik, kes ei ole vedaja ja kelle Te olete selleks otstarbeks määranud, on saanud viimase saadetise või osa oma valdusse.“

| e) | lepingu puhul, mis käsitleb kindlaksmääratud aja jooksul kauba korrapärast kättetoimetamist: „mil Teie või kolmas isik, kes ei ole vedaja ja kelle Te olete selleks otstarbeks määranud, on saanud esimese kaubaartikli oma valdusse.“ |
| --- | --- |

e)

lepingu puhul, mis käsitleb kindlaksmääratud aja jooksul kauba korrapärast kättetoimetamist: „mil Teie või kolmas isik, kes ei ole vedaja ja kelle Te olete selleks otstarbeks määranud, on saanud esimese kaubaartikli oma valdusse.“

| 2 | Lisage oma nimi, täpne aadress ning võimaluse korral telefoninumber, faksinumber ja e-posti aadress. |
| --- | --- |

2

Lisage oma nimi, täpne aadress ning võimaluse korral telefoninumber, faksinumber ja e-posti aadress.

| 3 | Kui annate tarbijale võimaluse täita ja esitada teave lepingust taganemise kohta elektrooniliselt veebilehel, lisage järgmine tekst: „Teil on ka võimalik täita ja esitada taganemisteate näidisvorm või mis tahes muu selge avaldus loobumise kohta elektrooniliselt meie veebilehel [lisada internetiaadress]. Kui Te kasutate seda võimalust, saadame Teile viivitamata teate Teie loobumisteate kättesaamise kohta püsival andmekandjal (näiteks e-kirjaga).“ |
| --- | --- |

3

Kui annate tarbijale võimaluse täita ja esitada teave lepingust taganemise kohta elektrooniliselt veebilehel, lisage järgmine tekst: „Teil on ka võimalik täita ja esitada taganemisteate näidisvorm või mis tahes muu selge avaldus loobumise kohta elektrooniliselt meie veebilehel [lisada internetiaadress]. Kui Te kasutate seda võimalust, saadame Teile viivitamata teate Teie loobumisteate kättesaamise kohta püsival andmekandjal (näiteks e-kirjaga).“

| 4 | Kui tegemist on müügilepinguga, mille puhul Te ei ole teinud ettepanekut taganemise korral kaubale ise järele minna, lisage järgmine tekst: „Me võime viivitada tagasimaksetega, kuni oleme kauba tagasi saanud või kuni Te olete esitanud tõendid, et olete kauba tagasi saatnud, sõltuvalt sellest, mis toimub varem.“ |
| --- | --- |

4

Kui tegemist on müügilepinguga, mille puhul Te ei ole teinud ettepanekut taganemise korral kaubale ise järele minna, lisage järgmine tekst: „Me võime viivitada tagasimaksetega, kuni oleme kauba tagasi saanud või kuni Te olete esitanud tõendid, et olete kauba tagasi saatnud, sõltuvalt sellest, mis toimub varem.“

| 5 | Kui tarbija on seoses lepinguga kauba kätte saanud, lisage järgmine tekst:






  a | lisage:






  — | „Tuleme ise kaubale järele.“; või |
| --- | --- | --- | --- |

5

Kui tarbija on seoses lepinguga kauba kätte saanud, lisage järgmine tekst:

a

lisage:

—

„Tuleme ise kaubale järele.“; või

| — | „Te saadate kauba tagasi või annate selle viivitamata ning hiljemalt 14 päeva jooksul päevast, mil Te teatasite meile oma taganemisest käesolevast lepingust, üle meile või ____ [lisage vajaduse korral Teie poolt kauba vastuvõtmiseks volitatud isiku nimi ja täpne aadress]. Tähtajast on kinni peetud, kui Te saadate kauba tagasi enne 14-päevase tähtaja möödumist.“ |
| --- | --- |

—

„Te saadate kauba tagasi või annate selle viivitamata ning hiljemalt 14 päeva jooksul päevast, mil Te teatasite meile oma taganemisest käesolevast lepingust, üle meile või ____ [lisage vajaduse korral Teie poolt kauba vastuvõtmiseks volitatud isiku nimi ja täpne aadress]. Tähtajast on kinni peetud, kui Te saadate kauba tagasi enne 14-päevase tähtaja möödumist.“

| b | lisage kas:






  — | „Kauba tagastamise kulud katame meie.“; või |
| --- | --- | --- |

b

lisage kas:

—

„Kauba tagastamise kulud katame meie.“; või

| — | „Kauba tagastamise otsesed kulud tuleb katta Teil.“; või |
| --- | --- |

—

„Kauba tagastamise otsesed kulud tuleb katta Teil.“; või

| — | Kui Te kauglepingus ei paku võimalust kauba tagastamise kulusid ise katta ning kaupa ei saa tema olemuse tõttu posti kaudu tagastada: „Kauba tagastamise otsesed kulud ___ EUR [lisage summa] tuleb katta Teil.“; või kui kauba tagastamise kulusid ei ole mõistlikkuse piires võimalik eelnevalt arvutada: „Kauba tagastamise otsesed kulud tuleb katta Teil. Maksimaalsed kulud on umbes ___EUR [lisage summa]; või |
| --- | --- |

—

Kui Te kauglepingus ei paku võimalust kauba tagastamise kulusid ise katta ning kaupa ei saa tema olemuse tõttu posti kaudu tagastada: „Kauba tagastamise otsesed kulud ___ EUR [lisage summa] tuleb katta Teil.“; või kui kauba tagastamise kulusid ei ole mõistlikkuse piires võimalik eelnevalt arvutada: „Kauba tagastamise otsesed kulud tuleb katta Teil. Maksimaalsed kulud on umbes ___EUR [lisage summa]; või

| — | Kui väljaspool äriruume sõlmitud lepingu puhul on kaup toimetatud tarbija koju lepingu sõlmimise ajal ning seda kaupa ei saa selle olemuse tõttu postiga tagasi saata: „Me tuleme kaubale ise oma kulul järgi.“
  [ME 263] |
| --- | --- |

—

Kui väljaspool äriruume sõlmitud lepingu puhul on kaup toimetatud tarbija koju lepingu sõlmimise ajal ning seda kaupa ei saa selle olemuse tõttu postiga tagasi saata: „Me tuleme kaubale ise oma kulul järgi.“
  [ME 263]

Kui väljaspool äriruume sõlmitud lepingu puhul on kaup toimetatud tarbija koju lepingu sõlmimise ajal ning seda kaupa ei saa selle olemuse tõttu postiga tagasi saata: „Me tuleme kaubale ise oma kulul järgi.“

[ME 263]

| c | „Te vastutate üksnes kauba väärtuse vähenemise eest, mis on tingitud kauba kasutamisest muul viisil, kui on vaja kauba olemuses, omadustes ja toimimises veendumiseks.“ |
| --- | --- |

c

„Te vastutate üksnes kauba väärtuse vähenemise eest, mis on tingitud kauba kasutamisest muul viisil, kui on vaja kauba olemuses, omadustes ja toimimises veendumiseks.“

| 6 | Seotud teenuse osutamise lepingu puhul lisage järgmine tekst: „Kui soovisite, et seotud teenuse osutamine algaks taganemistähtaja jooksul, tasute meile summa, mis on proportsionaalne teenuse osutamise hinnaga ajani, mil Te teatasite meile oma taganemisest käesolevast lepingust, võrreldes lepingu kogumahuga.“ |
| --- | --- |

6

Seotud teenuse osutamise lepingu puhul lisage järgmine tekst: „Kui soovisite, et seotud teenuse osutamine algaks taganemistähtaja jooksul, tasute meile summa, mis on proportsionaalne teenuse osutamise hinnaga ajani, mil Te teatasite meile oma taganemisest käesolevast lepingust, võrreldes lepingu kogumahuga.“

2. liide

Taganemisteate näidisvorm

(täitke see vorm ja saatke kauplejale üksnes juhul, kui soovite lepingust taganeda)

| — | Kellele [kaupleja kannab siia oma nime, täpse aadressi ning võimaluse korral faksinumbri ja e-posti aadressi]: |
| --- | --- |

—

Kellele [kaupleja kannab siia oma nime, täpse aadressi ning võimaluse korral faksinumbri ja e-posti aadressi]:

| — | Käesolevaga soovin/soovime (*1) taganeda lepingust, millega on ostetud järgmine kaup (*1)/järgmine digitaalne infosisu/on tellitud järgmine seotud teenus (*1) |
| --- | --- |

—

Käesolevaga soovin/soovime (*1) taganeda lepingust, millega on ostetud järgmine kaup (*1)/järgmine digitaalne infosisu/on tellitud järgmine seotud teenus (*1)

| — | Tellimuse esitamise kuupäev (*1)/Kättesaamise kuupäev (*1) |
| --- | --- |

—

Tellimuse esitamise kuupäev (*1)/Kättesaamise kuupäev (*1)

| — | Tarbija nimi/tarbijate nimed |
| --- | --- |

—

Tarbija nimi/tarbijate nimed

| — | Tarbija(te) aadress(id) |
| --- | --- |

—

Tarbija(te) aadress(id)

| — | Tarbija(te) allkiri (allkirjad) (ainult juhul, kui see teade esitatakse paberkandjal) |
| --- | --- |

—

Tarbija(te) allkiri (allkirjad) (ainult juhul, kui see teade esitatakse paberkandjal)

| — | Kuupäev |
| --- | --- |

—

Kuupäev

---

(*1)  Mittevajalik maha tõmmata.

LISA

TEABELEHT

Lepingut, mida sõlmima hakkate, reguleerib Euroopa ühise müügiõiguse normistik, mis on alternatiivne siseriikliku lepinguõiguse režiim, mida võivad kasutada piiriüleseid tehinguid tegevad tarbijad. Euroopa ühise müügiõiguse normid kehtivad kõikjal Euroopa Liidus ühetaoliselt ja nendega tagatakse tarbijakaitse kõrge tase.

Euroopa ühise müügiõiguse norme kohaldatakse ainult juhul, kui annate oma nõusoleku, et lepingut reguleerib Euroopa ühise müügiõiguse normistik.

Võimalik, et nõustusite lepingu sõlmimisega telefoni teel või muul viisil (näiteks tekstisõnumiga), mistõttu te ei saanud teabelehte varem. Sel juhul hakkab leping kehtima üksnes juhul, kui kinnitate oma nõusolekut ka pärast teabelehe saamist.

Järgnevalt on kirjeldatud Teie peamisi õigusi.

EUROOPA ÜHISE MÜÜGIÕIGUSE NORMISTIK: KOKKUVÕTE TARBIJA PEAMISTEST ÕIGUSTEST

Õigused enne lepingule allakirjutamist

Kaupleja peab Teile edastama olulise teabe lepingu kohta, näiteks toote ja hinna (kaasa arvatud maksud ja muud kulud) kohta ning oma kontaktandmed. Teave peab olema üksikasjalikum, kui Te ei soorita ostu kaupleja kaupluses või ei kohtu kauplejaga isiklikult, näiteks juhul, kui teete ostu internetis või telefoni teel. Teil on õigus kahju hüvitamisele, kui teave ei ole täielik või ei vasta tõele. [ME 264]

Õigused pärast lepingule allakirjutamist

Enamasti on Teil 14 päeva aega ost tühistada, kui ostsite kauba mujalt kui kaupleja kauplusest või kui Te ostu sooritamise ajal kauplejaga isiklikult ei kohtunud (näiteks kui tegite ostu internetis või telefoni teel). Kaupleja peab Teile edastama vajaliku teabe ja taganemisteate
  näidisvormi

   (1). Kui kaupleja ei ole seda teinud, on Teil õigus leping ühe aasta jooksul tühistada.

Millised õigused on Teil juhul, kui kaup on puudustega või seda ei anta üle nii, nagu kokku lepitud? Teil on õigus valida järgmiste võimaluste vahel: 1) lasta kaup kohale toimetada, 2) asendada või 3) parandada; 4) küsida hinnaalandust; 5) samuti on Teil õigus leping tühistada, toode tagastada ja saada raha tagasi, välja arvatud juhul, kui puudus on väga väike; 6) võite nõuda kahju hüvitamist. Te ei pea ostuhinda tasuma enne, kui olete saanud puudusteta toote.

Kui kaupleja ei ole osutanud seotud teenust nii, nagu lepingus sätestatud, on Teil samasugused õigused. Kui olete kauplejale kaebuse esitanud, on tal tavaliselt siiski kõigepealt õigus püüda töö korralikult ära teha. Ainult siis, kui kaupleja sellega taas hakkama ei saa, on Teil õigus valida järgmiste võimaluste vahel: 1) nõuda kauplejalt seotud teenuse uuesti osutamist; 2) hinda mitte tasuda, kuni seotud teenus on korrektselt osutatud; 3) küsida hinnaalandust või 4) nõuda kahju hüvitamist. 5) Samuti on Teil õigus leping tühistada ja raha tagasi saada, välja arvatud juhul, kui seotud teenuse osutamisel esinenud puudus oli väga väike. Ajavahemik, mille jooksul Teil on õigus nõudeid esitada, kui kaup on puudustega või seda ei anta üle lepingu kohaselt: Pärast seda, kui saate aru või oleksite pidanud aru saama, et kaupleja ei ole lepingut täitnud, on Teil on kaks aastat aega nõudeid esitada. Kui niisugused probleemid ilmnevad väga hilja, on viimane võimalik ajahetk nõude esitamiseks kümme aastat pärast seda, kui kaupleja oleks pidanud kauba või digitaalse infosisu üle andma või seotud teenuse osutama.

Kaitse ebaõiglaste lepingutingimuste eest: Kaupleja lepingu tüüptingimused, mis Teid ebamõistlikult kahjustavad, ei ole Teie suhtes õiguslikult siduvad.

See õiguste loetelu on kokkuvõtlik ja ei ole täielik ega sisalda kõiki üksikasju. Euroopa ühise müügiõiguse normistiku terviktekstiga saate tutvuda siin. Lugege leping hoolikalt läbi!

Vaidluse korral kasutage vajadusel õigusabi.

---

(1)  Lisa link.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/725 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/725

---

P7_TA(2014)0160

Tubaka ja seonduvate toodete tootmine, esitlemine ja müük ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/65)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0788), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0788),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0420/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0420/2012),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ning artikli 53 lõiget 1, artiklit 62 ja artiklit 114, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ning artikli 53 lõiget 1, artiklit 62 ja artiklit 114,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust delegeeritud õigusaktide kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust delegeeritud õigusaktide kasutamise kohta,

| — | võttes arvesse Tšehhi Esindajatekoja, Taani Folketingi, Kreeka Esindajatekogu, Itaalia Saadikutekoja, Itaalia Senati, Portugali Vabariigi Kogu, Rumeenia Saadikutekoja ja Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšehhi Esindajatekoja, Taani Folketingi, Kreeka Esindajatekogu, Itaalia Saadikutekoja, Itaalia Senati, Portugali Vabariigi Kogu, Rumeenia Saadikutekoja ja Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. juuli 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. juuli 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 3. juuli 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 3. juuli 2013. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. detsembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. detsembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55, 37 ja 37a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55, 37 ja 37a,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0276/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0276/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3);

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 65.

(2)  ELT C 280, 27.9.2013, lk 57.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 8. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0398).

---

P7_TC1-COD(2012)0366

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2014/40/EL) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 27. veebruar 2014

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/727 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/727

---

P7_TA(2014)0165

Euroopa uurimismäärus ***I

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (09288/2010 – C7-0185/2010 – 2010/0817(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/66)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud liikmesriikide rühma algatust (09288/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud liikmesriikide rühma algatust (09288/2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 76 punkti b ja artikli 82 lõike 1 punkti a, mille alusel esitati seadusandliku akti eelnõu Euroopa Parlamendile (C7-0185/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 76 punkti b ja artikli 82 lõike 1 punkti a, mille alusel esitati seadusandliku akti eelnõu Euroopa Parlamendile (C7-0185/2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikeid 3 ja 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikeid 3 ja 15,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. detsembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. detsembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 44 ja 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 44 ja 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0477/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0477/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2010)0817

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2014/41/EL) lõplikule kujule).

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/728 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/728

---

P7_TA(2014)0166

Viisanõuded kolmandate riikide kodanikele ***I

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (COM(2013)0853 – C7-0430/2013 – 2013/0415(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/67)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0853), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0853),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0430/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0430/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 13. veebruari 2014. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 13. veebruari 2014. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0104/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0104/2014),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2013)0415

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 259/2014) lõplikule kujule).

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/729 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/729

---

P7_TA(2014)0167

ELi ja Indoneesia Vabariigi vaheline metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja ELi toodavate puittoodetega kauplemist käsitlev vabatahtlik partnerlusleping ***

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahel (11767/1/2013 – C7-0344/2013 – 2013/0205(NLE))

(Nõusolek)

(2017/C 285/68)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11767/1/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11767/1/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu projekti, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (11769/1/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu projekti, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (11769/1/2013),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C7-0344/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C7-0344/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust (A7-0043/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust (A7-0043/2014),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Indoneesia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Indoneesia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/730 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/730

---

P7_TA(2014)0168

Välispiiridel isikute kontrollimine ***I

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Horvaatia ja Küpros tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumilt läbisõiduks või kuni 90-päevaseks kavatsetavaks viibimiseks oma territooriumil mis tahes 180-päevase perioodi jooksul, ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 895/2006/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 582/2008/EÜ (COM(2013)0441 – C7-0186/2013 – 2013/0210(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/69)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0441), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0441),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkte a ja b, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0186/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkte a ja b, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0186/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. veebruari 2014. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. veebruari 2014. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0082/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0082/2014),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2013)0210

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2014/EL, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumilt läbisõiduks või kuni 90-päevaseks kavatsetavaks viibimiseks oma territooriumil mis tahes 180-päevase perioodi jooksul, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused nr 895/2006/EÜ ja nr 582/2008/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 565/2014/EL) lõplikule kujule).

---

| 29.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/731 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/731

---

P7_TA(2014)0169

Kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud ***I

Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (COM(2012)0650 – C7-0371/2012 – 2012/0309(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 285/70)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0650), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0650),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0371/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0371/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. veebruari 2014. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. veebruari 2014. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0373/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0373/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avalduse;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2012)0309

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 509/2014) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus Colombia ja Peruu täiendava hindamise kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu tunnistavad, et tuleb täiendavalt hinnata Colombia ja Peruu vastavust asjaomastele kriteeriumidele, enne kui komisjon esitab nõukogule soovitused otsuse kohta alustada nende riikidega läbirääkimisi viisavabaduslepingute sõlmimiseks.

Komisjon lubab nimetatud hindamised viivitamata läbi viia ning esitada need Euroopa Parlamendile ja nõukogule võimalikult kiiresti pärast käesoleva määruse jõustumist.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad komisjoni lubaduse teadmiseks.

Komisjoni avaldus Euroopa Parlamendi teavitamise kohta

Komisjonil on hea meel, et Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu komisjoni ettepaneku muuta määrust (EÜ) nr 539/2001, et ajakohastada selle lisasid, milles on loetletud riigid, kelle kodanikelt nõutakse viisat või kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud.

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelisi suhteid käsitleva 20. oktoobri 2010. aasta raamkokkuleppega, eriti selle artikliga 23, kordab komisjon oma lubadust teavitada Euroopa Parlamenti regulaarselt viisavabaduslepingute läbirääkimistest, mille aluseks on teatavate riikide kandmine määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisasse. Komisjon esitab Euroopa Parlamendi vastavatele organitele ajakohastatud teabe vähemalt kaks korda aastas.

---