# Az Európai Unió C 322/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 322 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. szeptember 28. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 322

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. szeptember 28.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Számvevőszék |
| 2017/C 322/01 | A Számvevőszék éves jelentése a 2016-os pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt | 1 |
| 2017/C 322/02 | A Számvevőszék 2016-os pénzügyi évről szóló éves jelentése a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapból (EFA) finanszírozott tevékenységekről, a Bizottság válaszaival együtt | 281 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

2017/C 322/01

A Számvevőszék éves jelentése a 2016-os pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt

1

2017/C 322/02

A Számvevőszék 2016-os pénzügyi évről szóló éves jelentése a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapból (EFA) finanszírozott tevékenységekről, a Bizottság válaszaival együtt

281

---

© Európai Unió, 2017Az olyan fényképek és más anyagok felhasználásához vagy reprodukálásához, amelyek szerzői jogainak nem az Európai Unió a tulajdonosa, közvetlenül a szerzői jog tulajdonosától kell engedélyt kérni.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

| 28.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 322/1

---

Image

Az EUMSZ 287. cikke (1) és (4) bekezdésének, az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 148. cikke (1) bekezdésének és 162. cikke (1) bekezdésének, valamint az 567/2014/EU rendelettel módosított, a tizedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendelet 43., 48. és 60. cikkének megfelelően

az Európai Unió Számvevőszéke 2017. július 13-i ülésén elfogadta

a 2016-os pénzügyi évre vonatkozó

ÉVES JELENTÉSEIT.

A jelentéseket, az intézményeknek a Számvevőszék észrevételeire adott válaszaival együtt, megkapták a zárszámadásért felelős hatóságok és a többi intézmény.

A Számvevőszék tagjai:

Klaus-Heiner LEHNE (elnök), Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINCAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS, PELCZNÉ GÁLL Ildikó.

ÉVES JELENTÉS A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL

(2017/C 322/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| Általános bevezetés | 7 |
| --- | --- |

| 1. fejezet | – A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk | 9 |
| --- | --- | --- |

1. fejezet

| 2. fejezet | – Költségvetési és pénzgazdálkodás | 39 |
| --- | --- | --- |

2. fejezet

| 3. fejezet | – Az uniós költségvetés révén elért eredmények | 65 |
| --- | --- | --- |

3. fejezet

| 4. fejezet | – Bevételek | 133 |
| --- | --- | --- |

4. fejezet

| 5. fejezet | – „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” | 149 |
| --- | --- | --- |

5. fejezet

| 6. fejezet | – „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” | 165 |
| --- | --- | --- |

6. fejezet

| 7. fejezet | – „Természeti erőforrások” | 205 |
| --- | --- | --- |

7. fejezet

| 8. fejezet | – „Biztonság és uniós polgárság” | 241 |
| --- | --- | --- |

8. fejezet

| 9. fejezet | – „Globális Európa” | 251 |
| --- | --- | --- |

9. fejezet

| 10. fejezet | – „Igazgatás” | 269 |
| --- | --- | --- |

10. fejezet

---

ÁLTALÁNOS BEVEZETÉS

| 0.1. | Az Európai Számvevőszék az Európai Unió működéséről szóló szerződés (1) által az Európai Unió pénzügyeinek ellenőrzése céljából létrehozott intézmény. Ilyen minőségünkben a polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként tevékenykedünk, és elősegítjük az Unió pénzgazdálkodásának javítását. Munkánkról részletesebb tájékoztatást tevékenységi jelentésünkben, különjelentéseinkben, állapotfelméréseinkben, valamint az új, illetve átdolgozott uniós jogszabályokkal és a pénzügyi vonzattal rendelkező egyéb határozatokkal kapcsolatos véleményeinkben olvashat (2). |
| --- | --- |

0.1.

Az Európai Számvevőszék az Európai Unió működéséről szóló szerződés (1) által az Európai Unió pénzügyeinek ellenőrzése céljából létrehozott intézmény. Ilyen minőségünkben a polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként tevékenykedünk, és elősegítjük az Unió pénzgazdálkodásának javítását. Munkánkról részletesebb tájékoztatást tevékenységi jelentésünkben, különjelentéseinkben, állapotfelméréseinkben, valamint az új, illetve átdolgozott uniós jogszabályokkal és a pénzügyi vonzattal rendelkező egyéb határozatokkal kapcsolatos véleményeinkben olvashat (2).

| 0.2. | Az uniós költségvetés végrehajtásáról idén 40. alkalommal kiadott éves jelentésünk a 2016-os pénzügyi évre vonatkozik. Az Európai Fejlesztési Alapokat egy külön éves jelentés tárgyalja. |
| --- | --- |

0.2.

Az uniós költségvetés végrehajtásáról idén 40. alkalommal kiadott éves jelentésünk a 2016-os pénzügyi évre vonatkozik. Az Európai Fejlesztési Alapokat egy külön éves jelentés tárgyalja.

| 0.3. | Az Unió általános költségvetését évente hagyja jóvá a Tanács és az Európai Parlament. Éves jelentésünk és a különjelentéseink képezik a zárszámadási eljárás alapját, melynek során a Parlament a Tanács ajánlása nyomán határoz arról, hogy a Bizottság kielégítően teljesítette-e a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatait. Közzétételkor éves jelentésünket az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, illetve ezzel egyidejűleg a tagállamok parlamentjeinek is megküldjük. |
| --- | --- |

0.3.

Az Unió általános költségvetését évente hagyja jóvá a Tanács és az Európai Parlament. Éves jelentésünk és a különjelentéseink képezik a zárszámadási eljárás alapját, melynek során a Parlament a Tanács ajánlása nyomán határoz arról, hogy a Bizottság kielégítően teljesítette-e a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatait. Közzétételkor éves jelentésünket az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, illetve ezzel egyidejűleg a tagállamok parlamentjeinek is megküldjük.

| 0.4. | Éves jelentésünk központi részét képezi az Unió konszolidált beszámolójának megbízhatóságáról, illetve a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről („a tranzakciók szabályszerűsége”) készített megbízhatósági nyilatkozat. Ezt a nyilatkozatot az Unió tevékenységének valamennyi főbb területére kiterjedő külön értékelések egészítik ki. |
| --- | --- |

0.4.

Éves jelentésünk központi részét képezi az Unió konszolidált beszámolójának megbízhatóságáról, illetve a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről („a tranzakciók szabályszerűsége”) készített megbízhatósági nyilatkozat. Ezt a nyilatkozatot az Unió tevékenységének valamennyi főbb területére kiterjedő külön értékelések egészítik ki.

| 0.5. | Idei jelentésünk felépítése a következő:






  — | az 1. fejezet tartalmazza a megbízhatósági nyilatkozatot és egy összefoglalót a beszámolók megbízhatóságára és a tranzakciók szabályszerűségére irányuló ellenőrzésünk eredményeiről; |
| --- | --- | --- |

0.5.

Idei jelentésünk felépítése a következő:

—

az 1. fejezet tartalmazza a megbízhatósági nyilatkozatot és egy összefoglalót a beszámolók megbízhatóságára és a tranzakciók szabályszerűségére irányuló ellenőrzésünk eredményeiről;

| — | a 2. fejezet a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló elemzésünket mutatja be; |
| --- | --- |

—

a 2. fejezet a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló elemzésünket mutatja be;

| — | a 3. fejezet idén a Bizottság teljesítményjelentési keretére összpontosít: bemutatja a teljesítményt vizsgáló 2016-os különjelentéseink fontosabb eredményeit, és elemzi, hogy a Bizottság mennyiben hajtotta végre néhány, a korábbi években közzétett különjelentésünk ajánlásait; |
| --- | --- |

—

a 3. fejezet idén a Bizottság teljesítményjelentési keretére összpontosít: bemutatja a teljesítményt vizsgáló 2016-os különjelentéseink fontosabb eredményeit, és elemzi, hogy a Bizottság mennyiben hajtotta végre néhány, a korábbi években közzétett különjelentésünk ajánlásait;

| — | a 4. fejezet az uniós bevételekről szóló megállapításainkat mutatja be; |
| --- | --- |

—

a 4. fejezet az uniós bevételekről szóló megállapításainkat mutatja be;

| — | éves jelentésünk 5–10. fejezete a jelenlegi többéves pénzügyi keret (TPK) fő fejezeteire (3) vonatkozóan mutatja be a tranzakciók szabályszerűségét ellenőrző tesztjeinknek, az éves tevékenységi jelentések és a belső kontrollrendszerek más elemei vizsgálatának, illetve az egyéb irányítási rendszerek értékelésének eredményeit. |
| --- | --- |

—

éves jelentésünk 5–10. fejezete a jelenlegi többéves pénzügyi keret (TPK) fő fejezeteire (3) vonatkozóan mutatja be a tranzakciók szabályszerűségét ellenőrző tesztjeinknek, az éves tevékenységi jelentések és a belső kontrollrendszerek más elemei vizsgálatának, illetve az egyéb irányítási rendszerek értékelésének eredményeit.

| 0.6. | A TPK egyes fejezeteire nincsenek külön pénzügyi kimutatások, így a jelentésünk fejezeteire vonatkozó következtetések nem tekintendők ellenőri véleménynek. A fejezetek mindössze a TPK adott fejezetére jellemző fontos kérdéseket mutatnak be. |
| --- | --- |

0.6.

A TPK egyes fejezeteire nincsenek külön pénzügyi kimutatások, így a jelentésünk fejezeteire vonatkozó következtetések nem tekintendők ellenőri véleménynek. A fejezetek mindössze a TPK adott fejezetére jellemző fontos kérdéseket mutatnak be.

| 0.7. | Megállapításainkat igyekszünk egyértelműen és tömören bemutatni. Mindamellett nem mindig kerülhető el az Unióval, az uniós szakpolitikákkal és költségvetéssel, valamint a számvitellel és ellenőrzéssel kapcsolatos szakkifejezések használata. A honlapunkon közzétett glosszárium tartalmazza e szakkifejezések többségének meghatározását és magyarázatát (4). Az egyes fejezetekben az első előforduláskor dőlt betűkkel szedtük a glosszáriumban szereplő kifejezéseket. |
| --- | --- |

0.7.

Megállapításainkat igyekszünk egyértelműen és tömören bemutatni. Mindamellett nem mindig kerülhető el az Unióval, az uniós szakpolitikákkal és költségvetéssel, valamint a számvitellel és ellenőrzéssel kapcsolatos szakkifejezések használata. A honlapunkon közzétett glosszárium tartalmazza e szakkifejezések többségének meghatározását és magyarázatát (4). Az egyes fejezetekben az első előforduláskor dőlt betűkkel szedtük a glosszáriumban szereplő kifejezéseket.

| 0.8. | A jelentés tartalmazza a Bizottság (illetve adott esetben más uniós intézmények vagy szervek) észrevételeinkre adott válaszait is, amelyek a jelentéssel együtt értelmezendők. Mindazonáltal külső független ellenőrként a mi felelősségünk, hogy beszámoljunk ellenőrzési megállapításainkról és azokból levonjuk a szükséges következtetéseket, hogy ezáltal független és tárgyilagos értékelést bocsássunk rendelkezésre a beszámoló megbízhatóságáról és a tranzakciók szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

0.8.

A jelentés tartalmazza a Bizottság (illetve adott esetben más uniós intézmények vagy szervek) észrevételeinkre adott válaszait is, amelyek a jelentéssel együtt értelmezendők. Mindazonáltal külső független ellenőrként a mi felelősségünk, hogy beszámoljunk ellenőrzési megállapításainkról és azokból levonjuk a szükséges következtetéseket, hogy ezáltal független és tárgyilagos értékelést bocsássunk rendelkezésre a beszámoló megbízhatóságáról és a tranzakciók szabályszerűségéről.

---

(1)  285–287. cikk (HL C 326., 2012.10.26., 169-171. o.).

(2)  Ezek honlapunkon elérhetők: www.eca.europa.eu.

(3)  Jelentésünk 8. fejezete a TPK 3. fejezetével („Biztonság és uniós polgárság”) foglalkozik. A TPK e fejezetének elemzése nem tartalmaz becsült hibaszintet. A TPK 6. fejezete („Ellentételezések”) alatti, illetve a TPK-n kívüli kiadásokra vonatkozóan nem készítettünk külön értékelést.

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2016/GLOSSARY_AR_2016_HU.pdf

---

1. FEJEZET

A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk

TARTALOMJEGYZÉK

| A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – a független ellenőr jelentése | I–XXVIII. |
| --- | --- |

| Bevezetés | 1.1–1.3. |
| --- | --- |

| Az Európai Számvevőszék szerepe | 1.1–1.2. |
| --- | --- |

| Az uniós kiadások a szakpolitikai célkitűzések elérésének fontos eszközei | 1.3. |
| --- | --- |

| A beszámoló megbízhatósága – A 2016-os pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzési megállapítások | 1.4–1.7. |
| --- | --- |

| A beszámolóban nem fordultak elő lényeges hibás állítások | 1.4–1.6. |
| --- | --- |

| Fontosabb ellenőrzési témák | 1.7. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége: a kiadások mintegy fele, valamint a bevételek lényeges hibától mentesek | 1.8–1.34. |
| --- | --- |

| 2016-os ellenőrzési eredményeink javulást jeleznek | 1.9–1.21. |
| --- | --- |

| A Bizottság által becsült hibaszintek... | 1.22–1.24. |
| --- | --- |

| ...a legtöbb esetben megközelítőleg összhangban vannak saját megállapításainkkal | 1.25–1.27. |
| --- | --- |

| A Bizottság közölt ugyan számadatokat a korrekciókról és a visszafizettetésekről... | 1.28–1.30. |
| --- | --- |

| A korrekciók és visszafizettetések végrehajtása többféleképpen történhet | 1.31–1.32. |
| --- | --- |

| Bizonyos körülmények között a hibaszint becslésénél figyelembe vesszük a korrekciós intézkedéseket | 1.33–1.34. |
| --- | --- |

| A csalásgyanús eseteket bejelentjük az OLAF-nak | 1.35–1.36. |
| --- | --- |

| Következtetések | 1.37–1.38. |
| --- | --- |

| Ellenőrzési eredmények | 1.38. |
| --- | --- |

| 1.1. melléklet. | Ellenőrzési módszer és módszertan |
| --- | --- |

1.1. melléklet.

| 1.2. melléklet. | Az ellenőrzési mintákban feltárt hibák gyakorisága 2016-ban |
| --- | --- |

1.2. melléklet.

| A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK – A FÜGGETLEN ELLENŐR JELENTÉSE |
| --- |
| Vélemény |
| I. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | az Európai Uniónak a Bizottság által 2017. június 26-án jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2016. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (2) áll; |

A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK – A FÜGGETLEN ELLENŐR JELENTÉSE

Vélemény

I.

A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:

a)

az Európai Uniónak a Bizottság által 2017. június 26-án jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2016. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (2) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unióról működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unióról működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

A beszámoló megbízhatósága

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| II. | Véleményünk szerint az Európai Uniónak (EU) a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó konszolidált beszámolója minden lényeges szempontból híven, a költségvetési rendeletnek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tükrözi az Unió 2016. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. |
| --- | --- |

II.

Véleményünk szerint az Európai Uniónak (EU) a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó konszolidált beszámolója minden lényeges szempontból híven, a költségvetési rendeletnek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tükrözi az Unió 2016. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| III. | Véleményünk szerint a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

III.

Véleményünk szerint a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Kifizetések

Korlátozott vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| IV. | Véleményünk szerint – a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó korlátozott vélemény alapjáról szóló bekezdésben tárgyaltak hatásainak kivételével – a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

IV.

Véleményünk szerint – a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó korlátozott vélemény alapjáról szóló bekezdésben tárgyaltak hatásainak kivételével – a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

A vélemény alapja

| V. | Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai (ISA-k) és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai (ISSAI-k) szerint végezzük. E standardok alkalmazásában a Számvevőszék felelősségét jelentésünknek az ellenőr felelősségével foglalkozó része fejti ki részletesebben. A Nemzetközi Számviteli Etikai Standard Testület (IESBA) által kiadott hivatalos könyvvizsgálók etikai kódexének és az ellenőrzési munkánkra vonatkozó etikai előírásoknak megfelelően munkánkat függetlenül végezzük, és ezen előírásokkal és az IESBA etikai kódexszel összhangban egyéb etikai felelősségünket is teljesítettük. Meggyőződésünk, hogy a megszerzett könyvvizsgálati bizonyíték elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk megadásához. |
| --- | --- |

V.

Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai (ISA-k) és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai (ISSAI-k) szerint végezzük. E standardok alkalmazásában a Számvevőszék felelősségét jelentésünknek az ellenőr felelősségével foglalkozó része fejti ki részletesebben. A Nemzetközi Számviteli Etikai Standard Testület (IESBA) által kiadott hivatalos könyvvizsgálók etikai kódexének és az ellenőrzési munkánkra vonatkozó etikai előírásoknak megfelelően munkánkat függetlenül végezzük, és ezen előírásokkal és az IESBA etikai kódexszel összhangban egyéb etikai felelősségünket is teljesítettük. Meggyőződésünk, hogy a megszerzett könyvvizsgálati bizonyíték elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk megadásához.

A beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott korlátozott vélemény alapja

| VI. | A 2016-ban nyilvántartásba vett, költségtérítésen alapuló kiadásokat (3) lényeges hibaszint jellemzi. A költségtérítésen alapuló kifizetések általunk becsült hibaszintje4,8  %. Az általunk becsült általános hibaszint (3,1  %) még mindig meghaladja a lényegességi küszöböt, de nem általános érvényű. A jogosultságalapú kifizetéseket nem jellemzi lényeges hibaszint (4). Átfogó következtetésünket az uniós költségvetés éves irányítási és teljesítményjelentésében szereplő „kockázatosnak minősülő összegek” bizottsági elemzése is megerősíti. |
| --- | --- |

VI.

A 2016-ban nyilvántartásba vett, költségtérítésen alapuló kiadásokat (3) lényeges hibaszint jellemzi. A költségtérítésen alapuló kifizetések általunk becsült hibaszintje4,8  %. Az általunk becsült általános hibaszint (3,1  %) még mindig meghaladja a lényegességi küszöböt, de nem általános érvényű. A jogosultságalapú kifizetéseket nem jellemzi lényeges hibaszint (4). Átfogó következtetésünket az uniós költségvetés éves irányítási és teljesítményjelentésében szereplő „kockázatosnak minősülő összegek” bizottsági elemzése is megerősíti.

Fontosabb ellenőrzési témák

| VII. | A fontosabb ellenőrzési témák azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak konszolidált beszámolójának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal foglalkoztunk a konszolidált beszámolók egésze ellenőrzésének összefüggésében és a róluk szóló vélemény kialakításakor, de azokról külön nem adunk véleményt. |
| --- | --- |

VII.

A fontosabb ellenőrzési témák azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak konszolidált beszámolójának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal foglalkoztunk a konszolidált beszámolók egésze ellenőrzésének összefüggésében és a róluk szóló vélemény kialakításakor, de azokról külön nem adunk véleményt.

Megvizsgáltunk egy, a beszámolóban szereplő, nyugdíjakra képzett céltartalékot, illetve más munkavállalói juttatásokat

| VIII. | Az Unió mérlegében 2016 végén 67,2  milliárd euró összegű nyugdíj és más munkavállalói juttatás szerepelt. Ez az egyik legjelentősebb összegű kötelezettségvállalás a mérlegben: a 2016-os év összesen 234,8  milliárd euró összegű kötelezettségvállalásainak közel a harmadát teszi ki. |
| --- | --- |

VIII.

Az Unió mérlegében 2016 végén 67,2  milliárd euró összegű nyugdíj és más munkavállalói juttatás szerepelt. Ez az egyik legjelentősebb összegű kötelezettségvállalás a mérlegben: a 2016-os év összesen 234,8  milliárd euró összegű kötelezettségvállalásainak közel a harmadát teszi ki.

| IX. | A nyugdíjakra képzett céltartalék és az egyéb munkavállalói juttatások legnagyobb része (58,7  milliárd euró) az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó nyugdíjrendszerhez (PSEO) kapcsolódik. A nyugdíjfizetési kötelezettség az Európai Közösségek tisztviselői személyzeti szabályzatának (a „személyzeti szabályzat”) 83. cikke és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikkének (3) bekezdése által biztosított „meghatározott juttatást” fedezi. A beszámolóban szereplő kötelezettség annak az összegnek felel meg, amelyet a meglévő öregséginyugdíj-fizetési kötelezettségek teljesítésére szolgáló nyugdíjalapba kellett volna befizetni, amennyiben létrehoztak volna ilyen alapot (5). Ez az összeg az öregségi nyugdíjakon kívül az uniós tisztviselők rokkantsági, özvegyi és árvasági nyugdíjait is fedezi. A személyzeti szabályzat 83. cikke értelmében a nyugdíjjárulékokat az Unió költségvetésére terhelik, továbbá a tagállamok együttesen garantálják a járulékok kifizetését, és a járulékok finanszírozásával kapcsolatos költségekhez egyharmad arányban a tisztviselők is hozzájárulnak. |
| --- | --- |

IX.

A nyugdíjakra képzett céltartalék és az egyéb munkavállalói juttatások legnagyobb része (58,7  milliárd euró) az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó nyugdíjrendszerhez (PSEO) kapcsolódik. A nyugdíjfizetési kötelezettség az Európai Közösségek tisztviselői személyzeti szabályzatának (a „személyzeti szabályzat”) 83. cikke és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikkének (3) bekezdése által biztosított „meghatározott juttatást” fedezi. A beszámolóban szereplő kötelezettség annak az összegnek felel meg, amelyet a meglévő öregséginyugdíj-fizetési kötelezettségek teljesítésére szolgáló nyugdíjalapba kellett volna befizetni, amennyiben létrehoztak volna ilyen alapot (5). Ez az összeg az öregségi nyugdíjakon kívül az uniós tisztviselők rokkantsági, özvegyi és árvasági nyugdíjait is fedezi. A személyzeti szabályzat 83. cikke értelmében a nyugdíjjárulékokat az Unió költségvetésére terhelik, továbbá a tagállamok együttesen garantálják a járulékok kifizetését, és a járulékok finanszírozásával kapcsolatos költségekhez egyharmad arányban a tisztviselők is hozzájárulnak.

| X. | A PSEO az Európai Unió köztisztviselőinek kötelező foglalkoztatói nyugdíjrendszere, amelynek keretében a jövőbeni nyugdíjakat az alkalmazottaktól és az őket foglalkoztató intézményektől és szervektől származó hozzájárulásból finanszírozzák. A rendszer úgy lett kialakítva, hogy a hozzájárulás mértékének és a nyugdíjkorhatárnak a kiigazításai révén alapértelmezett legyen a biztosításmatematikai mérleg. Az Eurostat által éves rendszerességgel elvégzett számítás biztosításmatematikai jellegének alapja a nyugdíjköltségek hosszú távú előrejelzésének kiszámításához használt paraméterek száma és sokfélesége. |
| --- | --- |

X.

A PSEO az Európai Unió köztisztviselőinek kötelező foglalkoztatói nyugdíjrendszere, amelynek keretében a jövőbeni nyugdíjakat az alkalmazottaktól és az őket foglalkoztató intézményektől és szervektől származó hozzájárulásból finanszírozzák. A rendszer úgy lett kialakítva, hogy a hozzájárulás mértékének és a nyugdíjkorhatárnak a kiigazításai révén alapértelmezett legyen a biztosításmatematikai mérleg. Az Eurostat által éves rendszerességgel elvégzett számítás biztosításmatematikai jellegének alapja a nyugdíjköltségek hosszú távú előrejelzésének kiszámításához használt paraméterek száma és sokfélesége.

| XI. | Ellenőrzésünk keretében megvizsgáltuk a biztosításmatematikai feltevéseket és a nyugdíjakra képzett céltartalék annak alapján végzett értékelését. Ellenőriztük a számszerű adatokat, a biztosításmatematikai paramétereket, a céltartalék kiszámítását, valamint azoknak a konszolidált mérlegben való bemutatását és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket. A céltartalék valós értékére irányuló ellenőrzésünk során hiányosságokat és pontatlanságokat állapítottunk meg a mögöttes elsődleges adatbázisban, ez azonban nincs lényeges hatással az Unió konszolidált beszámolójára. A Bizottság a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 2.9. megjegyzés tanúsága szerint további lépéseket tesz majd a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek kiszámításához használt folyamatok megbízhatóbbá tétele érdekében, amit mi is figyelemmel fogunk kísérni. |
| --- | --- |

XI.

Ellenőrzésünk keretében megvizsgáltuk a biztosításmatematikai feltevéseket és a nyugdíjakra képzett céltartalék annak alapján végzett értékelését. Ellenőriztük a számszerű adatokat, a biztosításmatematikai paramétereket, a céltartalék kiszámítását, valamint azoknak a konszolidált mérlegben való bemutatását és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket. A céltartalék valós értékére irányuló ellenőrzésünk során hiányosságokat és pontatlanságokat állapítottunk meg a mögöttes elsődleges adatbázisban, ez azonban nincs lényeges hatással az Unió konszolidált beszámolójára. A Bizottság a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 2.9. megjegyzés tanúsága szerint további lépéseket tesz majd a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek kiszámításához használt folyamatok megbízhatóbbá tétele érdekében, amit mi is figyelemmel fogunk kísérni.

Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt kiadásokat

| XII. 2016. | év végén a kedvezményezetteknek járó, felmerült, de a Bizottsághoz még be nem jelentett támogatható kiadások összege a Bizottság becslése szerint 102 milliárd euró volt (2015. év végén: 106 milliárd euró). A Bizottság ezeket elhatárolt költségként szerepeltette. |
| --- | --- |

XII. 2016.

év végén a kedvezményezetteknek járó, felmerült, de a Bizottsághoz még be nem jelentett támogatható kiadások összege a Bizottság becslése szerint 102 milliárd euró volt (2015. év végén: 106 milliárd euró). A Bizottság ezeket elhatárolt költségként szerepeltette.

| XIII. | Megvizsgáltuk a főbb főigazgatóságok által az év végi becslésekhez alkalmazott módszertanokat és kontrollrendszereket. Mintákat vettünk számlákból és előfinanszírozásokból, és megvizsgáltuk ezeket az elemeket, hogy értékeljük annak kockázatát, hogy az elhatárolt kiadásokat hibásan állapították meg. További magyarázatokat kértünk a Bizottság számviteli szolgálataitól az általánosan alkalmazott módszerekről, és különösen a 2014–2020-as programozási időszakra nézve a kohézió területén alkalmazott új módszerről. |
| --- | --- |

XIII.

Megvizsgáltuk a főbb főigazgatóságok által az év végi becslésekhez alkalmazott módszertanokat és kontrollrendszereket. Mintákat vettünk számlákból és előfinanszírozásokból, és megvizsgáltuk ezeket az elemeket, hogy értékeljük annak kockázatát, hogy az elhatárolt kiadásokat hibásan állapították meg. További magyarázatokat kértünk a Bizottság számviteli szolgálataitól az általánosan alkalmazott módszerekről, és különösen a 2014–2020-as programozási időszakra nézve a kohézió területén alkalmazott új módszerről.

| XIV. | Elvégzett munkánk alapján megállapíthatjuk, hogy a főbb főigazgatóságok esetében az elhatárolt kiadások konszolidált mérlegben szereplő teljes becsült összege valós. Néhány kisebb főigazgatóság esetében azonban rendszerszintű hiányosságokat állapítottunk meg az év végi könyvelési tételekkel kapcsolatban. E tekintetben a Bizottság cselekvési tervet dolgozott ki. |
| --- | --- |

XIV.

Elvégzett munkánk alapján megállapíthatjuk, hogy a főbb főigazgatóságok esetében az elhatárolt kiadások konszolidált mérlegben szereplő teljes becsült összege valós. Néhány kisebb főigazgatóság esetében azonban rendszerszintű hiányosságokat állapítottunk meg az év végi könyvelési tételekkel kapcsolatban. E tekintetben a Bizottság cselekvési tervet dolgozott ki.

Igyekeztünk további információkat szerezni a Bizottságtól a megosztott irányítású pénzügyi eszközök értékelésének alátámasztására

| XV. | A tagállami hatóságok a Bizottságtól előlegként kapott finanszírozás egy részét kölcsönöket, tőkebefektetéseket vagy garanciákat nyújtó pénzügyi eszközökbe utalják át. |
| --- | --- |

XV.

A tagállami hatóságok a Bizottságtól előlegként kapott finanszírozás egy részét kölcsönöket, tőkebefektetéseket vagy garanciákat nyújtó pénzügyi eszközökbe utalják át.

| XVI. | A 2007–2013-as többéves pénzügyi keretben (TPK) az uniós jog nem írta elő ezeknek a hatóságoknak, hogy a beszámoló elkészítéséhez rendszeresen számoljanak be az ezen eszközökben tartott összegekről. A Bizottság ezért a legfrissebb rendelkezésre álló (ebben az esetben a 2015. év végi) jelentés alapján becslést készített ezeknek az előlegeknek a felhasználásáról, feltételezve, hogy a forrásokat teljes mértékben és a működési időszak során (eredetileg 2015. december 31-ig, majd ezt 2017. március 31-ig meghosszabbítva) egyenletesen használják fel. Megjegyezzük, hogy noha véleményünk szerint 2016-ban a pénzügyi eszközök felhasználása kívül esik a támogathatósági időszakon (lásd: jelentésünk 6. fejezetének 6.20. és 6.21. bekezdése), a Bizottság nem törekszik ezen összegek visszafizettetésére. A mérlegben szereplő adatok és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 2.5. megjegyzés szintén a Bizottság ezen álláspontját tükrözik. |
| --- | --- |

XVI.

A 2007–2013-as többéves pénzügyi keretben (TPK) az uniós jog nem írta elő ezeknek a hatóságoknak, hogy a beszámoló elkészítéséhez rendszeresen számoljanak be az ezen eszközökben tartott összegekről. A Bizottság ezért a legfrissebb rendelkezésre álló (ebben az esetben a 2015. év végi) jelentés alapján becslést készített ezeknek az előlegeknek a felhasználásáról, feltételezve, hogy a forrásokat teljes mértékben és a működési időszak során (eredetileg 2015. december 31-ig, majd ezt 2017. március 31-ig meghosszabbítva) egyenletesen használják fel. Megjegyezzük, hogy noha véleményünk szerint 2016-ban a pénzügyi eszközök felhasználása kívül esik a támogathatósági időszakon (lásd: jelentésünk 6. fejezetének 6.20. és 6.21. bekezdése), a Bizottság nem törekszik ezen összegek visszafizettetésére. A mérlegben szereplő adatok és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 2.5. megjegyzés szintén a Bizottság ezen álláspontját tükrözik.

| XVII. | A 2014–2020-as TPK esetében a hatóságoknak minden költségnyilatkozatban meg kell adniuk a pénzügyi eszközökbe fizetett előlegekre, majd ezekből a végső kedvezményezetteknek folyósított összegekre vonatkozó adatokat. Ezen adatok alapján számítják ki a becsült összeget, amelyet a legutóbbi beérkezett költségnyilatkozat és az év vége közötti időszakra szerepeltetnek a beszámolóban. |
| --- | --- |

XVII.

A 2014–2020-as TPK esetében a hatóságoknak minden költségnyilatkozatban meg kell adniuk a pénzügyi eszközökbe fizetett előlegekre, majd ezekből a végső kedvezményezetteknek folyósított összegekre vonatkozó adatokat. Ezen adatok alapján számítják ki a becsült összeget, amelyet a legutóbbi beérkezett költségnyilatkozat és az év vége közötti időszakra szerepeltetnek a beszámolóban.

| XVIII. | A vonatkozó előfinanszírozás szerepeltetésére vonatkozó eljárás vizsgálata után úgy véljük, hogy a mérlegben szereplő összeg valós. |
| --- | --- |

XVIII.

A vonatkozó előfinanszírozás szerepeltetésére vonatkozó eljárás vizsgálata után úgy véljük, hogy a mérlegben szereplő összeg valós.

Egyéb

| XIX. | Az egyéb információkért a vezetőség felel. Az egyéb információkhoz tartozik a „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése”, azonban a konszolidált beszámoló és az ellenőrünk által arról készített jelentés nem képezi ezek részét. A konszolidált beszámolóról szóló véleményünk nem vonatkozik az egyéb információkra, ezekre vonatkozóan nem fogalmazunk meg bizonyossági következtetést. A konszolidált beszámolóra irányuló ellenőrzésünkkel összefüggésben feladatunk az egyéb információk elolvasása is, és eközben annak a megállapítása, hogy az egyéb információk lényeges eltérést mutatnak-e a konszolidált beszámolóhoz vagy az ellenőrzés során szerzett ismereteinkhez képest, illetve egyéb módon úgy tűnik-e, hogy lényeges hibát tartalmaznak. Ha az általunk végzett munka alapján megállapítjuk, hogy az egyéb információk lényeges hibás állítást tartalmaznak, arról kötelesek vagyunk beszámolni. E tekintetben jelen esetben nincs jelentésbe foglalható információ. |
| --- | --- |

XIX.

Az egyéb információkért a vezetőség felel. Az egyéb információkhoz tartozik a „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése”, azonban a konszolidált beszámoló és az ellenőrünk által arról készített jelentés nem képezi ezek részét. A konszolidált beszámolóról szóló véleményünk nem vonatkozik az egyéb információkra, ezekre vonatkozóan nem fogalmazunk meg bizonyossági következtetést. A konszolidált beszámolóra irányuló ellenőrzésünkkel összefüggésben feladatunk az egyéb információk elolvasása is, és eközben annak a megállapítása, hogy az egyéb információk lényeges eltérést mutatnak-e a konszolidált beszámolóhoz vagy az ellenőrzés során szerzett ismereteinkhez képest, illetve egyéb módon úgy tűnik-e, hogy lényeges hibát tartalmaznak. Ha az általunk végzett munka alapján megállapítjuk, hogy az egyéb információk lényeges hibás állítást tartalmaznak, arról kötelesek vagyunk beszámolni. E tekintetben jelen esetben nincs jelentésbe foglalható információ.

A vezetőség felelőssége

| XX. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a költségvetési rendelet értelmében a vezetőség felel az Európai Unió konszolidált beszámolójának a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelő elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. Az Európai Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke). |
| --- | --- |

XX.

Az EUMSZ 310–325. cikke és a költségvetési rendelet értelmében a vezetőség felel az Európai Unió konszolidált beszámolójának a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelő elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. Az Európai Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke).

| XXI. | A konszolidált beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy az Unió képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint a tevékenység folytatásának feltételezése, kivéve, ha a vezetőségnek szándékában áll megszüntetni az intézményt vagy beszüntetni a működését, vagy amikor nem áll előtte ezen kívül más reális lehetőség. |
| --- | --- |

XXI.

A konszolidált beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy az Unió képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint a tevékenység folytatásának feltételezése, kivéve, ha a vezetőségnek szándékában áll megszüntetni az intézményt vagy beszüntetni a működését, vagy amikor nem áll előtte ezen kívül más reális lehetőség.

| XXII. | A Bizottság felelős az Unió pénzügyi beszámolási folyamatának felügyeletéért. |
| --- | --- |

XXII.

A Bizottság felelős az Unió pénzügyi beszámolási folyamatának felügyeletéért.

Az ellenőrnek a konszolidált beszámoló és az annak alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| XXIII. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy az Európai Unió konszolidált beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználóknak az e konszolidált beszámoló alapján hozott gazdasági döntéseit. |
| --- | --- |

XXIII.

Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy az Európai Unió konszolidált beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználóknak az e konszolidált beszámoló alapján hozott gazdasági döntéseit.

| XXIV. | A bevételek tekintetében a releváns makrogazdasági összesítő adatok jelentik a hozzáadottérték-adón és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját és e források kiszámításának alapját. Az ellenőrzés megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk egészen addig, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben. |
| --- | --- |

XXIV.

A bevételek tekintetében a releváns makrogazdasági összesítő adatok jelentik a hozzáadottérték-adón és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját és e források kiszámításának alapját. Az ellenőrzés megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk egészen addig, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben.

| XXV. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegek megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az intézmény vagy szerv az előlegfizetés elszámolásával – a tárgyévben vagy később – elfogadja az igazolást. |
| --- | --- |

XXV.

A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegek megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az intézmény vagy szerv az előlegfizetés elszámolásával – a tárgyévben vagy később – elfogadja az igazolást.

| XXVI. | Az ellenőrzés részeként, az ISA és az ISSAI szabványok alapján, szakmai megítélésünk szerint és szakmai szkepticizmussal járunk el az ellenőrzés egésze során. Ezenkívül:






  — | Azonosítjuk és elemezzük annak kockázatát, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban, az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, továbbá olyan ellenőrzési bizonyítékot szerzünk, amely elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk megadásához. Annak a kockázata, hogy egy csalásból eredő lényeges hibára vagy lényeges meg nem felelésre nem derül fény, nagyobb annak a kockázatánál, hogy a hibából eredő lényeges hibára vagy lényeges meg nem felelésre nem derül fény, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását. |
| --- | --- | --- |

XXVI.

Az ellenőrzés részeként, az ISA és az ISSAI szabványok alapján, szakmai megítélésünk szerint és szakmai szkepticizmussal járunk el az ellenőrzés egésze során. Ezenkívül:

—

Azonosítjuk és elemezzük annak kockázatát, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban, az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, továbbá olyan ellenőrzési bizonyítékot szerzünk, amely elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk megadásához. Annak a kockázata, hogy egy csalásból eredő lényeges hibára vagy lényeges meg nem felelésre nem derül fény, nagyobb annak a kockázatánál, hogy a hibából eredő lényeges hibára vagy lényeges meg nem felelésre nem derül fény, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását.

| — | Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat: ezzel célunk a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása. |
| --- | --- |

—

Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat: ezzel célunk a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása.

| — | Felmérjük, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e. |
| --- | --- |

—

Felmérjük, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e.

| — | Megállapítjuk, hogy megfelelő-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn egyes eseményekkel vagy körülményekkel kapcsolatban, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy az intézmény képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink az ellenőri jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával. |
| --- | --- |

—

Megállapítjuk, hogy megfelelő-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn egyes eseményekkel vagy körülményekkel kapcsolatban, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy az intézmény képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink az ellenőri jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával.

| — | Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve a közölt adatokat, valamint azt is, hogy a konszolidált beszámoló úgy mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket, ahogy az a valós bemutatáshoz szükséges. |
| --- | --- |

—

Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve a közölt adatokat, valamint azt is, hogy a konszolidált beszámoló úgy mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket, ahogy az a valós bemutatáshoz szükséges.

| — | Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Az ellenőrzés irányításáért, felügyeletéért és elvégzéséért a Számvevőszék vállalja a felelősséget. A Számvevőszék ellenőri véleményéért kizárólag a Számvevőszék felel. |
| --- | --- |

—

Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Az ellenőrzés irányításáért, felügyeletéért és elvégzéséért a Számvevőszék vállalja a felelősséget. A Számvevőszék ellenőri véleményéért kizárólag a Számvevőszék felel.

| XXVII. | A vezetőséggel közöljük többek között az ellenőrzés tervezett hatókörét, ütemezését és a jelentősebb ellenőrzési megállapításokat, beleértve az ellenőrzésünk során a belső kontrollrendszerben megállapított jelentős hiányosságokat is. |
| --- | --- |

XXVII.

A vezetőséggel közöljük többek között az ellenőrzés tervezett hatókörét, ütemezését és a jelentősebb ellenőrzési megállapításokat, beleértve az ellenőrzésünk során a belső kontrollrendszerben megállapított jelentős hiányosságokat is.

| XXVIII. | A Bizottsággal és más ellenőrzött intézményekkel közölt témákból meghatározzuk, hogy melyek voltak a tárgyidőszak konszolidált beszámolójának ellenőrzése során a legnagyobb jelentőségűek, amelyek ezért fontosabb ellenőrzési témáknak minősülnek. Ezek a témák ellenőri jelentésünkben bemutatásra kerülnek, kivéve, ha törvény vagy rendelet kizárja azok nyilvános közzétételét vagy ha – rendkívül ritka esetben – egy adott téma jelentésünkben való közzétételének eltekintéséről döntünk, mert észszerűen elvárható, hogy ennek negatív hatásai nagyobbak lesznek, mint a közlésből származó közérdekű haszon. |
| --- | --- |

XXVIII.

A Bizottsággal és más ellenőrzött intézményekkel közölt témákból meghatározzuk, hogy melyek voltak a tárgyidőszak konszolidált beszámolójának ellenőrzése során a legnagyobb jelentőségűek, amelyek ezért fontosabb ellenőrzési témáknak minősülnek. Ezek a témák ellenőri jelentésünkben bemutatásra kerülnek, kivéve, ha törvény vagy rendelet kizárja azok nyilvános közzétételét vagy ha – rendkívül ritka esetben – egy adott téma jelentésünkben való közzétételének eltekintéséről döntünk, mert észszerűen elvárható, hogy ennek negatív hatásai nagyobbak lesznek, mint a közlésből származó közérdekű haszon.

2017. július 13.

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBURG

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

Az Európai Számvevőszék szerepe

| 1.1. | Az Európai Számvevőszék az Unió független ellenőre. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) értelmében feladataink közé tartozik:






  — | az Unió beszámolójának véleményezése; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Az Európai Számvevőszék az Unió független ellenőre. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) értelmében feladataink közé tartozik:

—

az Unió beszámolójának véleményezése;

| — | annak ellenőrzése, hogy az uniós költségvetést az alkalmazandó jogszabályoknak és rendelkezéseknek megfelelően használták-e fel; |
| --- | --- |

—

annak ellenőrzése, hogy az uniós költségvetést az alkalmazandó jogszabályoknak és rendelkezéseknek megfelelően használták-e fel;

| — | beszámolás arról, hogy az uniós kiadások gazdaságosak, hatékonyak és eredményesek-e (6); |
| --- | --- |

—

beszámolás arról, hogy az uniós kiadások gazdaságosak, hatékonyak és eredményesek-e (6);

| — | vélemény adása a pénzügyi hatással járó jogszabályjavaslatokról. |
| --- | --- |

—

vélemény adása a pénzügyi hatással járó jogszabályjavaslatokról.

| 1.2. | A megbízhatósági nyilatkozat kapcsán végzett munkánk (lásd az
  1.1. melléklet
  magyarázatát) ezek közül az első és a második célkitűzést teljesíti közvetlenül. Jelentésünk 3. fejezete és néhány szakpolitikai terület (7) esetében az éves jelentéssel kapcsolatos munkánk a kiadások gazdaságosságára, hatékonyságára, illetve eredményességére is kiterjed. Ellenőrzési munkánk összességében fontos információkat biztosít a pénzügyi jogszabályjavaslatokról szóló véleményünk kialakításához is. |
| --- | --- |

1.2.

A megbízhatósági nyilatkozat kapcsán végzett munkánk (lásd az
  1.1. melléklet
  magyarázatát) ezek közül az első és a második célkitűzést teljesíti közvetlenül. Jelentésünk 3. fejezete és néhány szakpolitikai terület (7) esetében az éves jelentéssel kapcsolatos munkánk a kiadások gazdaságosságára, hatékonyságára, illetve eredményességére is kiterjed. Ellenőrzési munkánk összességében fontos információkat biztosít a pénzügyi jogszabályjavaslatokról szóló véleményünk kialakításához is.

Az uniós kiadások a szakpolitikai célkitűzések elérésének fontos eszközei

| 1.3. | Az uniós kiadások a szakpolitikai célkitűzések elérésének fontos – bár nem az egyedüli – eszközei. Szintén fontos eszköz a jogszabályok alkalmazása, valamint az áruk, a szolgáltatások, a tőke és a személyek Unión belüli szabad mozgása elvének alkalmazása. 2016-ban az uniós kiadások 136,4  milliárd eurós összege (8) az uniós tagállamok összesített államháztartási kiadásának 2,0  %-át, illetve az Unió bruttó nemzeti jövedelmének 0,9  %-át tette ki (lásd:
  1.1. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

1.3.

Az uniós kiadások a szakpolitikai célkitűzések elérésének fontos – bár nem az egyedüli – eszközei. Szintén fontos eszköz a jogszabályok alkalmazása, valamint az áruk, a szolgáltatások, a tőke és a személyek Unión belüli szabad mozgása elvének alkalmazása. 2016-ban az uniós kiadások 136,4  milliárd eurós összege (8) az uniós tagállamok összesített államháztartási kiadásának 2,0  %-át, illetve az Unió bruttó nemzeti jövedelmének 0,9  %-át tette ki (lásd:
  1.1. háttérmagyarázat
  ).

1.1. háttérmagyarázat.   Uniós kiadások a tagállamok teljes államháztartási kiadásainak és bruttó nemzeti jövedelmének arányában

Image

Forrás – a tagállami GNI esetében: A hagyományos saját források és a héa-/GNI-alap egyeztetett előrejelzései – 2016.05.19. – Európai Bizottság.

Forrás – a tagállamok államháztartási kiadásai esetében: Eurostat – éves nemzeti számlák.

Forrás – az uniós kiadások esetében: Az Európai Bizottság számviteli adatai.

Az adatokat az Európai Számvevőszék állította össze.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BESZÁMOLÓ MEGBÍZHATÓSÁGA – A 2016-OS PÉNZÜGYI ÉVRE VONATKOZÓ ELLENŐRZÉSI MEGÁLLAPÍTÁSOK

A beszámolóban nem fordultak elő lényeges hibás állítások

| 1.4. | Észrevételeink az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó konszolidált beszámolójára (9) (a továbbiakban: beszámoló) vonatkoznak. Ezt – a számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozatával együtt – 2017. június 26-án kaptuk meg. A beszámolóhoz „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” (FSDA) kiegészítés tartozik (10). Ellenőri véleményünk erre az elemzésre nem terjed ki. Az ellenőrzési standardokkal összhangban azonban értékeltük, hogy az mennyire áll összhangban a beszámolóban szereplő információkkal. |
| --- | --- |

1.4.

Észrevételeink az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó konszolidált beszámolójára (9) (a továbbiakban: beszámoló) vonatkoznak. Ezt – a számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozatával együtt – 2017. június 26-án kaptuk meg. A beszámolóhoz „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” (FSDA) kiegészítés tartozik (10). Ellenőri véleményünk erre az elemzésre nem terjed ki. Az ellenőrzési standardokkal összhangban azonban értékeltük, hogy az mennyire áll összhangban a beszámolóban szereplő információkkal.

| 1.5. | A Bizottság által közzétett beszámoló szerint 2016. december 31-én a kötelezettségek teljes összege 234,8  milliárd euró volt a 162,7  milliárd eurót kitevő teljes eszközállománnyal szemben. 2016-ban a gazdasági eredmény1,7  milliárd euró volt (11). |
| --- | --- |

1.5.

A Bizottság által közzétett beszámoló szerint 2016. december 31-én a kötelezettségek teljes összege 234,8  milliárd euró volt a 162,7  milliárd eurót kitevő teljes eszközállománnyal szemben. 2016-ban a gazdasági eredmény1,7  milliárd euró volt (11).

| 1.6. | Ellenőrzésünk megállapította, hogy a beszámolóban nem fordultak elő lényeges hibás állítások. Az uniós alapok pénzügyi és költségvetési gazdálkodásával kapcsolatos észrevételeinket a 2. fejezet mutatja be. |
| --- | --- |

1.6.

Ellenőrzésünk megállapította, hogy a beszámolóban nem fordultak elő lényeges hibás állítások. Az uniós alapok pénzügyi és költségvetési gazdálkodásával kapcsolatos észrevételeinket a 2. fejezet mutatja be.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Fontosabb ellenőrzési témák

| 1.7. | A fontosabb ellenőrzési témák (12) azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak pénzügyi kimutatásának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és az azokról szóló vélemény kialakításakor foglalkoztunk ugyan, azonban külön nem adunk róluk véleményt. A Legfőbb Ellenőrző Intézmények 1701. sz. nemzetközi standardjával (ISSAI) összhangban a legfontosabb ellenőrzési témákról véleményünk részeként (megbízhatósági nyilatkozatunk VII–XVIII. bekezdésében) számolunk be. |
| --- | --- |

1.7.

A fontosabb ellenőrzési témák (12) azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak pénzügyi kimutatásának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és az azokról szóló vélemény kialakításakor foglalkoztunk ugyan, azonban külön nem adunk róluk véleményt. A Legfőbb Ellenőrző Intézmények 1701. sz. nemzetközi standardjával (ISSAI) összhangban a legfontosabb ellenőrzési témákról véleményünk részeként (megbízhatósági nyilatkozatunk VII–XVIII. bekezdésében) számolunk be.

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE: A KIADÁSOK MINTEGY FELE, VALAMINT A BEVÉTELEK LÉNYEGES HIBÁTÓL MENTESEK

| 1.8. | Az uniós bevételek és kiadások vizsgálatakor (13) azt értékeljük, hogy azok végrehajtása a vonatkozó jogszabályoknak és előírásoknak megfelelően történik-e. A 4. fejezetben mutatjuk be a bevételekkel, az 5–10. fejezetben pedig a kiadásokkal kapcsolatos ellenőrzési eredményeinket (
  1.2. háttérmagyarázat
  ). A következő alapvető megállapításokat tettük:






  a) | A bevételek lényeges hibától mentesek voltak (4.21. bekezdés). |
| --- | --- | --- |

1.8.

Az uniós bevételek és kiadások vizsgálatakor (13) azt értékeljük, hogy azok végrehajtása a vonatkozó jogszabályoknak és előírásoknak megfelelően történik-e. A 4. fejezetben mutatjuk be a bevételekkel, az 5–10. fejezetben pedig a kiadásokkal kapcsolatos ellenőrzési eredményeinket (
  1.2. háttérmagyarázat
  ). A következő alapvető megállapításokat tettük:

a)

A bevételek lényeges hibától mentesek voltak (4.21. bekezdés).

| b) | A kiadások terén továbbra is lényeges, azonban nem általános érvényű hibaszintet észlelünk. A kiadások terén összességében 3,1  %-ra becsüljük a hibaszintet, azonban lényeges hibát szinte csak az ellenőrzött sokaság mintegy felét kitevő visszatérítés-alapú kiadásokban találtunk (
  1.4. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

b)

A kiadások terén továbbra is lényeges, azonban nem általános érvényű hibaszintet észlelünk. A kiadások terén összességében 3,1  %-ra becsüljük a hibaszintet, azonban lényeges hibát szinte csak az ellenőrzött sokaság mintegy felét kitevő visszatérítés-alapú kiadásokban találtunk (
  1.4. háttérmagyarázat
  ).

| 1.8. és 1.9. | A Bizottság megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a tárgyév eredményei jelentős javulást mutatnak a korábbi évek eredményeihez képest.

  A kohéziós politika pénzügyi eszközeit illetően (1.2. háttérmagyarázat) a Bizottság úgy véli, hogy a végső kedvezményezettek részére 2017. március végéig teljesített folyósítások összhangban állnak a lezárásra vonatkozó iránymutatásokkal, melyek szerint a folyósításokat a meghatározott támogathatósági időszak alatt kell teljesíteni (lásd a Bizottság válaszát a 6.20. és 6.21. bekezdésre). |
| --- | --- |

1.8. és 1.9.

A kohéziós politika pénzügyi eszközeit illetően (1.2. háttérmagyarázat) a Bizottság úgy véli, hogy a végső kedvezményezettek részére 2017. március végéig teljesített folyósítások összhangban állnak a lezárásra vonatkozó iránymutatásokkal, melyek szerint a folyósításokat a meghatározott támogathatósági időszak alatt kell teljesíteni (lásd a Bizottság válaszát a 6.20. és 6.21. bekezdésre).

1.2. háttérmagyarázat.   A tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó 2016-os megállapítások összefoglalója

| Az éves jelentés fejezete | TPK-fejezet | Ellenőrzött tranzakciók



  (milliárd euró) | Becsült hibaszint 2016-ban


  (%) | Konfidenciaintervallum (%) | Becsült hibaszint 2015-ben


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alsó hibahatár (LEL) | Felső hibahatár (UEL) |
| 5. | Versenyképesség |

Az éves jelentés fejezete

TPK-fejezet

Ellenőrzött tranzakciók

(milliárd euró)

Becsült hibaszint 2016-ban

(%)

Konfidenciaintervallum (%)

Becsült hibaszint 2015-ben

(%)

Alsó hibahatár (LEL)

Felső hibahatár (UEL)

5.

Versenyképesség

1a. fejezet

15,2

4,1

2,1

6,1

4,4

| 6. | Kohézió |
| --- | --- |

6.

Kohézió

1b. fejezet

35,7

4,8  (25)

2,2

7,4

5,2

| 7. | Természeti erőforrások |
| --- | --- |

7.

Természeti erőforrások

2. fejezet

57,9

2,5

1,5

3,5

2,9

| 8. | Biztonság és uniós polgárság |
| --- | --- |

8.

Biztonság és uniós polgárság

3. fejezet

2,4

—

—

—

—

| 9. | Globális Európa |
| --- | --- |

9.

Globális Európa

4. fejezet

8,3

2,1

0,6

3,6

2,8

| 10. | Igazgatás |
| --- | --- |

10.

Igazgatás

5. fejezet

9,4

0,2

0,0

0,8

0,6

Egyéb (26)

6. fejezet és egyéb

0,4

—

—

—

—

Összesen

129,3

3,1
   (25)

2,2

4,0

3,8

Bevételek

144,7

0

0

0

0

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

2016-os ellenőrzési eredményeink javulást jeleznek

| 1.9. | Az általunk becsült hibaszint javult ugyan az elmúlt évekhez képest (
  1.3. háttérmagyarázat
  ), de továbbra is meghaladja az általunk alkalmazott 2 %-os lényegességi küszöböt. A 2016-os kiadások mintegy fele azonban lényeges hibától mentes volt (
  1.4. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

1.9.

Az általunk becsült hibaszint javult ugyan az elmúlt évekhez képest (
  1.3. háttérmagyarázat
  ), de továbbra is meghaladja az általunk alkalmazott 2 %-os lényegességi küszöböt. A 2016-os kiadások mintegy fele azonban lényeges hibától mentes volt (
  1.4. háttérmagyarázat
  ).

1.3. háttérmagyarázat.   Becsült hibaszint (legvalószínűbb hiba, MLE) (2014–2016)

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A különböző kiadási területeken kapott eredmények jól láthatóan különböző hibamintázatokat mutatnak

| 1.10. | A visszatérítés-alapú kiadások általunk becsült hibaszintje 4,8  % (2015: 5,2  %), ami jelentősen meghaladja a 2 %-os lényegességi küszöböt (
  1.4. háttérmagyarázat
  ). E kiadástípus esetében a kedvezményezettek a felmerült támogatható költségek fedezésére igényelnek uniós finanszírozást. Ilyen kifizetésekre kutatási projektek (jelentésünk 5. fejezete), képzési programok (6. fejezet), valamint regionális és vidékfejlesztési projektek (6. és 7. fejezet) és fejlesztési projektek (9. fejezet) kapcsán kerül sor. Ebben a rendszerben a kedvezményezetteknek igazoló információkat kell benyújtaniuk a támogatható tevékenység végzéséről és a megtérítésre jogosult költségek felmerüléséről. Ennek során bonyolult támogathatósági szabályokat (mire lehet igénylést benyújtani) és költségelszámolási formalitásokat (például közbeszerzési vagy állami támogatási szabályok) kell szem előtt tartaniuk. Ennek során hibák merülnek fel, ami az 1a. „Versenyképesség” (5.28–5.29. bekezdés), az 1b. „Kohézió” (6.38–6.39. bekezdés), a 2. „Természeti erőforrások” (összességében, 7.32–7.33. bekezdés) és a 4. „Globális Európa” (9.34–9.35. bekezdés) TPK-fejezetekre vonatkozó következtetéseinkre is hatást gyakorol. |
| --- | --- |

1.10.

A visszatérítés-alapú kiadások általunk becsült hibaszintje 4,8  % (2015: 5,2  %), ami jelentősen meghaladja a 2 %-os lényegességi küszöböt (
  1.4. háttérmagyarázat
  ). E kiadástípus esetében a kedvezményezettek a felmerült támogatható költségek fedezésére igényelnek uniós finanszírozást. Ilyen kifizetésekre kutatási projektek (jelentésünk 5. fejezete), képzési programok (6. fejezet), valamint regionális és vidékfejlesztési projektek (6. és 7. fejezet) és fejlesztési projektek (9. fejezet) kapcsán kerül sor. Ebben a rendszerben a kedvezményezetteknek igazoló információkat kell benyújtaniuk a támogatható tevékenység végzéséről és a megtérítésre jogosult költségek felmerüléséről. Ennek során bonyolult támogathatósági szabályokat (mire lehet igénylést benyújtani) és költségelszámolási formalitásokat (például közbeszerzési vagy állami támogatási szabályok) kell szem előtt tartaniuk. Ennek során hibák merülnek fel, ami az 1a. „Versenyképesség” (5.28–5.29. bekezdés), az 1b. „Kohézió” (6.38–6.39. bekezdés), a 2. „Természeti erőforrások” (összességében, 7.32–7.33. bekezdés) és a 4. „Globális Európa” (9.34–9.35. bekezdés) TPK-fejezetekre vonatkozó következtetéseinkre is hatást gyakorol.

| 1.10. | Az egyszerűsítés a költségek, az ellenőrzési teher és a hibakockázatok csökkentésének leghatékonyabb módja. Azokon a szakpolitikai területeken, amelyekre megbízható irányítási és kontrollrendszereket és kevésbé összetett támogathatósági szabályokat alkalmaznak, a hibák valószínűsége is kisebb.

  A Számvevőszék megerősítette, hogy az egyszerűsített költségelszámolási opciókat alkalmazó projekteknél kisebb a hibák valószínűsége, mint azoknál, amelyek a tényleges költségek visszatérítését alkalmazzák. A Bizottság ezért az elmúlt években aktívan ösztönözte az egyszerűsített költségelszámolási opciók alkalmazását a kohéziós politika és a vidékfejlesztés terén. Az egyszerűsített költségelszámolási opciók alkalmazása továbbá csökkenti az adminisztratív terheket és javítja az irányító hatóságoknak, a kifizető ügynökségeknek és a kedvezményezetteknek az eredményekre való összpontosítását, különösen akkor, amikor az egyszerűsített költségelszámolási opciók a projektoutputok és -eredmények megvalósításán alapulnak.


  A közbeszerzési és állami támogatási szabályok nem specifikusan az uniós kiadásokra vonatkoznak. Az e területeken felmerült nehézségek megoldása érdekében a Bizottság cselekvési terveket hajt végre a tagállamokkal közösen (lásd a Bizottság válaszát a 6.15. és 6.18. bekezdésre).


  A mezőgazdaságban a vidékfejlesztés továbbra is olyan terület, amely alapos vizsgálatot igényel, különösen a beruházási típusú intézkedések vonatkozásában. Ellenőrzési hiányosságok feltárása esetén a Bizottság rendszeresen kéri a tagállamokat korrekciós cselekvési tervek kidolgozására, és támogatja azok végrehajtását. Figyelembe véve azonban, hogy a jogszerűségnek és szabályszerűségnek egyensúlyban kell maradnia a szakpolitikai célkitűzések megvalósításával, szem előtt tartva a megvalósítás (irányítási és kontroll) költségeit is, nem várható el reálisan, hogy a kedvezményezettek részére teljesített kifizetések hibaarányát észszerű mértékű erőfeszítéssel 2 % alatt lehessen tartani. Mindazonáltal a kiadás évét követő években a tagállamok általi visszafizettetések és a Bizottság által végzett pénzügyi korrekciók korrekciós kapacitása lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy bizonyosságot szerezzen a KAP kiadásaira vonatkozóan.


  Lásd még a Bizottság 1.12. és 6.7. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

1.10.

A Számvevőszék megerősítette, hogy az egyszerűsített költségelszámolási opciókat alkalmazó projekteknél kisebb a hibák valószínűsége, mint azoknál, amelyek a tényleges költségek visszatérítését alkalmazzák. A Bizottság ezért az elmúlt években aktívan ösztönözte az egyszerűsített költségelszámolási opciók alkalmazását a kohéziós politika és a vidékfejlesztés terén. Az egyszerűsített költségelszámolási opciók alkalmazása továbbá csökkenti az adminisztratív terheket és javítja az irányító hatóságoknak, a kifizető ügynökségeknek és a kedvezményezetteknek az eredményekre való összpontosítását, különösen akkor, amikor az egyszerűsített költségelszámolási opciók a projektoutputok és -eredmények megvalósításán alapulnak.

A közbeszerzési és állami támogatási szabályok nem specifikusan az uniós kiadásokra vonatkoznak. Az e területeken felmerült nehézségek megoldása érdekében a Bizottság cselekvési terveket hajt végre a tagállamokkal közösen (lásd a Bizottság válaszát a 6.15. és 6.18. bekezdésre).

A mezőgazdaságban a vidékfejlesztés továbbra is olyan terület, amely alapos vizsgálatot igényel, különösen a beruházási típusú intézkedések vonatkozásában. Ellenőrzési hiányosságok feltárása esetén a Bizottság rendszeresen kéri a tagállamokat korrekciós cselekvési tervek kidolgozására, és támogatja azok végrehajtását. Figyelembe véve azonban, hogy a jogszerűségnek és szabályszerűségnek egyensúlyban kell maradnia a szakpolitikai célkitűzések megvalósításával, szem előtt tartva a megvalósítás (irányítási és kontroll) költségeit is, nem várható el reálisan, hogy a kedvezményezettek részére teljesített kifizetések hibaarányát észszerű mértékű erőfeszítéssel 2 % alatt lehessen tartani. Mindazonáltal a kiadás évét követő években a tagállamok általi visszafizettetések és a Bizottság által végzett pénzügyi korrekciók korrekciós kapacitása lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy bizonyosságot szerezzen a KAP kiadásaira vonatkozóan.

Lásd még a Bizottság 1.12. és 6.7. bekezdésre adott válaszát.

| 1.11. | A jogosultságalapú kiadásoknál (az igazgatási kiadásokat is beleértve) az általunk becsült hibaszint 1,3  % (2015: 1,9  %,
  1.4. háttérmagyarázat
  ). E kiadástípus esetében a kedvezményezetteknek bizonyos feltételek teljesítése esetén folyósítják a támogatást. Ilyen típusú kifizetéseket a hallgatói és kutatói ösztöndíjak (jelentésünk 5. fejezete), a mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen támogatások és agrár-környezetvédelmi intézkedések (7. fejezet), valamint a munkabér-költségek és nyugdíjak (10. fejezet) területén alkalmaznak. A jogosultságalapú kifizetésekkel összefüggő valamennyi területen javulást tapasztaltunk, sőt a mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen támogatások esetében a becsült hibaszint nem érte el a lényegességi küszöböt. |
| --- | --- |

1.11.

A jogosultságalapú kiadásoknál (az igazgatási kiadásokat is beleértve) az általunk becsült hibaszint 1,3  % (2015: 1,9  %,
  1.4. háttérmagyarázat
  ). E kiadástípus esetében a kedvezményezetteknek bizonyos feltételek teljesítése esetén folyósítják a támogatást. Ilyen típusú kifizetéseket a hallgatói és kutatói ösztöndíjak (jelentésünk 5. fejezete), a mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen támogatások és agrár-környezetvédelmi intézkedések (7. fejezet), valamint a munkabér-költségek és nyugdíjak (10. fejezet) területén alkalmaznak. A jogosultságalapú kifizetésekkel összefüggő valamennyi területen javulást tapasztaltunk, sőt a mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen támogatások esetében a becsült hibaszint nem érte el a lényegességi küszöböt.

| 1.11. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék értékelését a jogosultságalapú kiadásokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

1.11.

1.4. háttérmagyarázat.   A 2016-os jogosultságalapú és igazgatási kiadások lényeges hibától mentesek

(milliárd euró)

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 1.12. | Ahogy az
  1.5. háttérmagyarázatból
  is kiderül, a 2016-os becsült hibaszinthez a legnagyobb mértékben a „Kohézió” terület, majd sorrendben a „Természeti erőforrások”, a „Versenyképesség” és a „Globális Európa” területek járultak hozzá. Ez a megoszlás a 2015-ös megállapításainkkal is összhangban áll. |
| --- | --- |

1.12.

Ahogy az
  1.5. háttérmagyarázatból
  is kiderül, a 2016-os becsült hibaszinthez a legnagyobb mértékben a „Kohézió” terület, majd sorrendben a „Természeti erőforrások”, a „Versenyképesség” és a „Globális Európa” területek járultak hozzá. Ez a megoszlás a 2015-ös megállapításainkkal is összhangban áll.

| 1.12. | A Bizottság folyamatosan együttműködik a tagállamokkal irányítási és kontrollrendszereik javításában, és továbbra is szigorúan és időben alkalmazni fogja a rendelkezésre álló jogi felügyeleti eszközöket annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi lényeges hibát korrigálják. Szükség esetén a hibák konkrét okait megszüntető cselekvési terveket hajtanak végre szisztematikusan. |
| --- | --- |

1.12.

1.5. háttérmagyarázat.   Hozzájárulás a 2016-os általános becsült hibaszinthez a TPK fejezetei szerinti bontásban

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 1.13. | „Versenyképesség” (jelentésünk 5. fejezete): a becsült hibaszint 4,1  %, ami csökkenést jelent a 2015-ös eredményekhez (4,4  %) képest. A kiadások nagy részét költségtérítéses alapon számolják el, és a hibák alapvetően a támogatásra nem jogosult költségek különböző kategóriáit tükrözik (főként személyzeti költségek, egyéb közvetlen költségek, közvetett költségek). |
| --- | --- |

1.13.

„Versenyképesség” (jelentésünk 5. fejezete): a becsült hibaszint 4,1  %, ami csökkenést jelent a 2015-ös eredményekhez (4,4  %) képest. A kiadások nagy részét költségtérítéses alapon számolják el, és a hibák alapvetően a támogatásra nem jogosult költségek különböző kategóriáit tükrözik (főként személyzeti költségek, egyéb közvetlen költségek, közvetett költségek).

| 1.13. | A Bizottság hivatkozik az 5.9. és 5.10. bekezdésre adott közös válaszára. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | „Kohézió” (jelentésünk 6. fejezete): a becsült hibaszint 4,8  %, ami alacsonyabb a 2015-ös eredményeknél (5,2  %). Ezen a területen elsősorban költségtérítéses alapon számolják el a kiadásokat. A hibák 70 %-a a költségnyilatkozatokban szerepeltetett nem támogatható költségekhez, illetve nem támogatható projektekhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

1.14.

„Kohézió” (jelentésünk 6. fejezete): a becsült hibaszint 4,8  %, ami alacsonyabb a 2015-ös eredményeknél (5,2  %). Ezen a területen elsősorban költségtérítéses alapon számolják el a kiadásokat. A hibák 70 %-a a költségnyilatkozatokban szerepeltetett nem támogatható költségekhez, illetve nem támogatható projektekhez kapcsolódik.

| 1.14. | A Bizottság hivatkozik az 1.10., 1.12., 6.7. és 6.11. bekezdésre adott válaszára. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | „Természeti erőforrások” (jelentésünk 7. fejezete): a becsült hibaszint 2,5  %, ami csökkenést jelent a 2015-ös eredményekhez (2,9  %) képest. Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), amely a terület kiadásainak több mint háromnegyedét teszi ki, lényeges hibától mentes (1,7  %); a vidékfejlesztés esetében ellenben továbbra is magas hibaszintet (4,9  %) állapítunk meg, különösen a költségtérítés-alapú kifizetések tekintetében. Nem állapítottunk meg lényeges hibaszintet a mezőgazdasági termelőknek nyújtott jogosultságalapú közvetlen támogatásokkal kapcsolatos jogosultságalapú kiadások terén, amelyek esetében az egyszerűsített földterület-támogathatósági szabályok és az eredményes előzetes kontrollrendszer (IIER) automatikus keresztellenőrzéseket tesznek lehetővé a különböző adatbázisok között. |
| --- | --- |

1.15.

„Természeti erőforrások” (jelentésünk 7. fejezete): a becsült hibaszint 2,5  %, ami csökkenést jelent a 2015-ös eredményekhez (2,9  %) képest. Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), amely a terület kiadásainak több mint háromnegyedét teszi ki, lényeges hibától mentes (1,7  %); a vidékfejlesztés esetében ellenben továbbra is magas hibaszintet (4,9  %) állapítunk meg, különösen a költségtérítés-alapú kifizetések tekintetében. Nem állapítottunk meg lényeges hibaszintet a mezőgazdasági termelőknek nyújtott jogosultságalapú közvetlen támogatásokkal kapcsolatos jogosultságalapú kiadások terén, amelyek esetében az egyszerűsített földterület-támogathatósági szabályok és az eredményes előzetes kontrollrendszer (IIER) automatikus keresztellenőrzéseket tesznek lehetővé a különböző adatbázisok között.

| 1.15. | Az EMGA-t érintően a Bizottság üdvözli a Számvevőszék értékelését, különösen ami az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) hatékonyságát illeti, amely jelentős mértékben hozzájárul a hibaszintek megelőzéséhez és csökkentéséhez (lásd a 7.13. bekezdést). A Bizottság továbbra is együttműködik a tagállamokkal a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer és általánosságban az IIER színvonalának fenntartása érdekében.

  Lásd még a Bizottság 1.10. és 1.12. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

1.15.

Lásd még a Bizottság 1.10. és 1.12. bekezdésre adott válaszát.

| 1.16. | „Globális Európa” (jelentésünk 9. fejezete): a becsült hibaszint 2,1  %, ami csökkenést jelent a 2015-ös eredményekhez (2,8  %) képest. A teljes érték kétharmadát az alapvető igazoló dokumentumok hiánya és a túlzott összegű bizottsági időközi elszámolások (14) teszik ki. |
| --- | --- |

1.16.

„Globális Európa” (jelentésünk 9. fejezete): a becsült hibaszint 2,1  %, ami csökkenést jelent a 2015-ös eredményekhez (2,8  %) képest. A teljes érték kétharmadát az alapvető igazoló dokumentumok hiánya és a túlzott összegű bizottsági időközi elszámolások (14) teszik ki.

| 1.17. | „Igazgatás” (jelentésünk 10. fejezete): ezt a területet nem jellemzi lényeges hibaszint. A becsült hibaszint 0,2  %, ami csökkenést mutat a 2015-ös eredményekhez (0,6  %) képest. Ezen a területen a legtöbb kifizetés az uniós intézmények és szervek által folyósított munkabér-költségekhez, nyugdíjakhoz és juttatásokhoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

1.17.

„Igazgatás” (jelentésünk 10. fejezete): ezt a területet nem jellemzi lényeges hibaszint. A becsült hibaszint 0,2  %, ami csökkenést mutat a 2015-ös eredményekhez (0,6  %) képest. Ezen a területen a legtöbb kifizetés az uniós intézmények és szervek által folyósított munkabér-költségekhez, nyugdíjakhoz és juttatásokhoz kapcsolódik.

| 1.18. | A többi kiadási területre, beleértve a TPK 3. fejezetét is (jelentésünk 8. fejezete), nem készítünk becslést a hibaszintről. Ezeknek a területeknek a megbízhatósági nyilatkozatunkban szereplő kiadásai összesen 2,8  milliárd eurót tettek ki (az ellenőrzésünk hatókörébe tartozó kiadások 2,2  %-a). Az ezeken a területeken végzett munkánk továbbra is hozzájárul a 2016. évre vonatkozó általános következtetéseinkhez. |
| --- | --- |

1.18.

A többi kiadási területre, beleértve a TPK 3. fejezetét is (jelentésünk 8. fejezete), nem készítünk becslést a hibaszintről. Ezeknek a területeknek a megbízhatósági nyilatkozatunkban szereplő kiadásai összesen 2,8  milliárd eurót tettek ki (az ellenőrzésünk hatókörébe tartozó kiadások 2,2  %-a). Az ezeken a területeken végzett munkánk továbbra is hozzájárul a 2016. évre vonatkozó általános következtetéseinkhez.

| 1.19. | A becsült hibaszinthez a legnagyobb mértékben továbbra is a költségtérítés-alapú támogatási rendszerekben feltárt támogathatósági hibák járulnak hozzá:






  — | támogatásra nem jogosult költségek szerepeltetése a kifizetési kérelmekben; |
| --- | --- | --- |

1.19.

A becsült hibaszinthez a legnagyobb mértékben továbbra is a költségtérítés-alapú támogatási rendszerekben feltárt támogathatósági hibák járulnak hozzá:

—

támogatásra nem jogosult költségek szerepeltetése a kifizetési kérelmekben;

| — | támogatásra nem jogosult projektek, tevékenységek és kedvezményezettek (
  1.6. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

—

támogatásra nem jogosult projektek, tevékenységek és kedvezményezettek (
  1.6. háttérmagyarázat
  ).

| 1.19. | A Bizottság ugyanerre a megállapításra jutott a hibák jellegéről és kiváltó okairól.

  Az egyszerűsítés a hibakockázatok, valamint a költségek és az ellenőrzési teher csökkentésének leghatékonyabb módja. A folyamatosan magas hibaszintekkel rendelkező programok esetében a Bizottság folyamatosan hoz – megelőző és korrekciós – intézkedéseket, hogy kezelje a hibák kiváltó okait és hatásait. További részletek az „A hibák kiváltó okai és a meghozott intézkedések (a költségvetési rendelet 32. cikkének (5) bekezdése)” című bizottsági közleményben (COM(2017)124, 2017.2.28.) találhatók. |
| --- | --- |

1.19.

Az egyszerűsítés a hibakockázatok, valamint a költségek és az ellenőrzési teher csökkentésének leghatékonyabb módja. A folyamatosan magas hibaszintekkel rendelkező programok esetében a Bizottság folyamatosan hoz – megelőző és korrekciós – intézkedéseket, hogy kezelje a hibák kiváltó okait és hatásait. További részletek az „A hibák kiváltó okai és a meghozott intézkedések (a költségvetési rendelet 32. cikkének (5) bekezdése)” című bizottsági közleményben (COM(2017)124, 2017.2.28.) találhatók.

1.6. háttérmagyarázat.   A becsült általános hibaszint hibatípusonkénti lebontása

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Az irányítási módnak kevés hatása van a hibaszintekre

| 1.20. | A becsült hibaszint számos kiadási területen sokkal erősebb kapcsolatot mutat a kifizetés alapjával (költségtérítés vagy jogosultság), mint az irányítás módjával (15). A legmagasabb hibaszinteket a (megosztott irányítású) „Kohézió” és (a Bizottság közvetlen irányítása, illetve a megbízott szervezetek közvetett irányítása alatti) „Versenyképesség” területén találtuk. Mindkét területre elsősorban a költségtérítéses rendszerek alkalmazása a jellemző (
  1.7. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

1.20.

A becsült hibaszint számos kiadási területen sokkal erősebb kapcsolatot mutat a kifizetés alapjával (költségtérítés vagy jogosultság), mint az irányítás módjával (15). A legmagasabb hibaszinteket a (megosztott irányítású) „Kohézió” és (a Bizottság közvetlen irányítása, illetve a megbízott szervezetek közvetett irányítása alatti) „Versenyképesség” területén találtuk. Mindkét területre elsősorban a költségtérítéses rendszerek alkalmazása a jellemző (
  1.7. háttérmagyarázat
  ).

1.7. háttérmagyarázat.   Átlagos becsült hibaszint az irányítási mód és a kifizetés alapja szerint (2016)

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 1.21. | 2016-ban a becsült hibaszint a megosztott irányítású kiadások egészére 3,3  % (2015: 4,3  %), míg az operatív kiadások (16) összes többi formájára 3,3  % (2015: 4,2  %) volt. Az igazgatási kiadások becsült hibaszintje 0,2  % (2015: 0,6  %) |
| --- | --- |

1.21.

2016-ban a becsült hibaszint a megosztott irányítású kiadások egészére 3,3  % (2015: 4,3  %), míg az operatív kiadások (16) összes többi formájára 3,3  % (2015: 4,2  %) volt. Az igazgatási kiadások becsült hibaszintje 0,2  % (2015: 0,6  %)

A Bizottság által becsült hibaszintek...

| 1.22. | A Bizottság minden főigazgatósága (DG) éves tevékenységi jelentést (AAR) készít. Ennek része a megbízhatósági nyilatkozat, amelyben a főigazgató bizonyosságot ad arról, hogy a jelentés megfelelően mutatja be a pénzügyi információkat, és hogy a felelősségi körébe tartozó tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. A jelentés tartalmaz továbbá egy beszámolót a főbb szakpolitikai célkitűzések megvalósításáról (ezt a 3.5., valamint a 3.18–3.32. bekezdés tárgyalja) és a főigazgatónak a biztosokhoz címzett vezetői beszámolóját. |
| --- | --- |

1.22.

A Bizottság minden főigazgatósága (DG) éves tevékenységi jelentést (AAR) készít. Ennek része a megbízhatósági nyilatkozat, amelyben a főigazgató bizonyosságot ad arról, hogy a jelentés megfelelően mutatja be a pénzügyi információkat, és hogy a felelősségi körébe tartozó tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. A jelentés tartalmaz továbbá egy beszámolót a főbb szakpolitikai célkitűzések megvalósításáról (ezt a 3.5., valamint a 3.18–3.32. bekezdés tárgyalja) és a főigazgatónak a biztosokhoz címzett vezetői beszámolóját.

| 1.22. | Az éves tevékenységi jelentés a főigazgató jelentése a feladatai ellátásáról a biztosi testület felé. Az éves tevékenységi jelentés beszámolót tartalmaz a főigazgatóság stratégiai és irányítási tervében meghatározott általános és egyedi célkitűzések megvalósításáról. A jelentés tartalmazza továbbá a pénzgazdálkodás, a belső ellenőrzés és a szervezeti irányítás terén elért eredményeket. |
| --- | --- |

1.22.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 1.23. | Az idén első alkalommal az összes főigazgatóság becslést készített a „vonatkozó kiadások” hibaszintjéről. A „vonatkozó kiadások” definíciója (17) megfelel a Számvevőszék által használt „mögöttes tranzakciók” kifejezés definíciójának (az
  1.1. melléklet
  10. bekezdése). |
| --- | --- |

1.23.

Az idén első alkalommal az összes főigazgatóság becslést készített a „vonatkozó kiadások” hibaszintjéről. A „vonatkozó kiadások” definíciója (17) megfelel a Számvevőszék által használt „mögöttes tranzakciók” kifejezés definíciójának (az
  1.1. melléklet
  10. bekezdése).

1.8. háttérmagyarázat.   A Számvevőszék 2016-os ellenőrzési eredményeinek összevetése a Bizottság által a 2016-os éves tevékenységi jelentésében közzétett becslések szerint a kifizetéskor kockázatosnak minősülő összegekkel

| Az éves jelentés fejezete | Becsült hibaszint (%)
   (27) | Konfidenciaintervallum (%) | | A bizottsági főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései
   (28)
   (29) | Kifizetéskor kockázatosnak minősülő teljes becsült összeg (%)
   (31)
   (32) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alsó hibahatár (LEL) | Felső hibahatár (UEL) | Legkisebb érték | Legnagyobb érték |
| 5. fejezet. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért | 4,1 | 2,1 | 6,1 | | CNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD és TAXUD | 2,0 | 2,4 |
| 6. fejezet. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 4,8 | 2,2 | 7,4 | | EMPL és REGIO | 2,2 | 3,6 |
| 7. fejezet. Természeti erőforrások | 2,5 | 1,5 | 3,5 | | AGRI, MARE, ENV és CLIMA | 2,5 | 2,5 |
| 9. fejezet. Globális Európa | 2,1 | 0,6 | 3,6 | | DEVCO, NEAR, ECHO, FPI, TRADE, AGRI, EMPL, REGIO, EACEA és ECFIN | 1,3 | 1,4 |
| 10. fejezet. Igazgatás | 0,2 | 0,0 | 0,8 | | Igazgatás (30) | 0,2 | 0,2 |
| Összesen | 3,1 | 2,2 | 4,0 | | Összesen | 2,1 | 2,6 |
| Forrás: Európai Számvevőszék. | | Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság éves tevékenységi jelentései alapján. |

Az éves jelentés fejezete

Becsült hibaszint (%)
   (27)

Konfidenciaintervallum (%)

A bizottsági főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései
   (28)
   (29)

Kifizetéskor kockázatosnak minősülő teljes becsült összeg (%)
   (31)
   (32)

Alsó hibahatár (LEL)

Felső hibahatár (UEL)

Legkisebb érték

Legnagyobb érték

5. fejezet. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért

4,1

2,1

6,1

CNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD és TAXUD

2,0

2,4

6. fejezet. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

4,8

2,2

7,4

EMPL és REGIO

2,2

3,6

7. fejezet. Természeti erőforrások

2,5

1,5

3,5

AGRI, MARE, ENV és CLIMA

2,5

2,5

9. fejezet. Globális Európa

2,1

0,6

3,6

DEVCO, NEAR, ECHO, FPI, TRADE, AGRI, EMPL, REGIO, EACEA és ECFIN

1,3

1,4

10. fejezet. Igazgatás

0,2

0,0

0,8

Igazgatás (30)

0,2

0,2

Összesen

3,1

2,2

4,0

Összesen

2,1

2,6

Forrás: Európai Számvevőszék.

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság éves tevékenységi jelentései alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 1.24. | Miután a 2015-ös éves gazdálkodási és teljesítményjelentés (AMPR) bevezette a „záráskor kockázatosnak minősülő összeg” fogalmát, a főigazgatóságok ezt az információt is feltüntették éves tevékenységi jelentéseikben. A Bizottság a többéves korrekciós mechanizmusok hatására összpontosított, amely csökkenti a saját becsült hibaszintjét. |
| --- | --- |

1.24.

Miután a 2015-ös éves gazdálkodási és teljesítményjelentés (AMPR) bevezette a „záráskor kockázatosnak minősülő összeg” fogalmát, a főigazgatóságok ezt az információt is feltüntették éves tevékenységi jelentéseikben. A Bizottság a többéves korrekciós mechanizmusok hatására összpontosított, amely csökkenti a saját becsült hibaszintjét.

| 1.24. | A „záráskor kockázatosnak minősülő összeg” fogalma kiegészíti a többéves programok átfogó képét, mivel további információt nyújt az azt követően fennmaradó, kockázatnak kitett összegről, hogy az összes korrekciós intézkedést, többek között a korrekciós kapacitást is figyelembe vették. A korrekciós kapacitás azon korrekciók legpontosabb becslése, amelyeket a kiadást követő években hajtanak majd végre. |
| --- | --- |

1.24.

...a legtöbb esetben megközelítőleg összhangban vannak saját megállapításainkkal

| 1.25. | Ami a jogszerűségi és szabályszerűségi mutatókat illeti, az éves tevékenységi jelentésekben szereplő, a kifizetéskor kockázatosnak minősülő összegekkel kapcsolatos adatok a legtöbb esetben megközelítőleg összhangban vannak a hibaszint számvevőszéki becslésével (
  1.8. háttérmagyarázat
  ) (18). |
| --- | --- |

1.25.

Ami a jogszerűségi és szabályszerűségi mutatókat illeti, az éves tevékenységi jelentésekben szereplő, a kifizetéskor kockázatosnak minősülő összegekkel kapcsolatos adatok a legtöbb esetben megközelítőleg összhangban vannak a hibaszint számvevőszéki becslésével (
  1.8. háttérmagyarázat
  ) (18).

| 1.25. | A kifizetéskor kockázatosnak minősülő teljes összeg becslését illetően (1.8. háttérmagyarázat) megjegyzendő, hogy a 2016. évi éves tevékenységi jelentésekben és az éves irányítási és teljesítményjelentésben szereplő számadatok kellően lefedik mind a 2007–2013-as, mind a 2014–2020-as programozási időszak programjainak kiadásait. A kohézió esetében a 2007–2013-as jelentett kapcsolódó számadatok 2,6  %–4,2  % között vannak. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a jelenlegi kohéziós programok kialakításuk miatt alacsonyabb kockázatúak, amint azt a 2014–2020-as kapcsolódó számadatok is mutatják, amelyek a Bizottság jelentése szerint 0,9  %–1,7  % között vannak. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | Megállapítottuk, hogy még egyazon TPK-fejezethez tartozó főigazgatóságok is eltérő módszereket alkalmaztak a hibaarányok és a kockázatosnak minősülő összegek bemutatásához (19), és hogy az ellenőrző hatóságok 2014–2020-as időszakra vonatkozó kiadásokkal kapcsolatos munkáját módszertani kockázatok jellemzik (20). Megállapítottuk továbbá, hogy a Bizottságnak jelentős kiigazításokat kell végrehajtania a kifizető ügynökségek által bemutatott kontrollstatisztikákban (21). |
| --- | --- |

1.26.

Megállapítottuk, hogy még egyazon TPK-fejezethez tartozó főigazgatóságok is eltérő módszereket alkalmaztak a hibaarányok és a kockázatosnak minősülő összegek bemutatásához (19), és hogy az ellenőrző hatóságok 2014–2020-as időszakra vonatkozó kiadásokkal kapcsolatos munkáját módszertani kockázatok jellemzik (20). Megállapítottuk továbbá, hogy a Bizottságnak jelentős kiigazításokat kell végrehajtania a kifizető ügynökségek által bemutatott kontrollstatisztikákban (21).

| 1.26. | A Bizottság megbízható módszertannal rendelkezik a tranzakciók hibaarányának megbecslésére vonatkozóan. A Bizottság szolgálatai ezt a módszertant a saját jogi keretük és irányítási módjuk szerinti követelmények figyelembevételével alkalmazzák. Ezért minden főigazgató a legmegfelelőbb megközelítést alkalmazza ahhoz, hogy reális becslést adjon a felelőssége alá tartozó szakpolitikai területek hibaszintjéről, figyelembe véve a programok eredendő kockázatának jellegét (például magasabb kockázat a kkv-programokban és alacsonyabb kockázat a Marie Curie-programokban), valamint a különböző kiadási területekre vonatkozóan rendelkezésre álló ellenőrzési eredményeket (például elegendő utólagos eredmény rendelkezésre állása, a megbízott szervezetektől származó beszámolók színvonala).

  Lásd még a Bizottság 6.33. és 6.34. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

1.26.

Lásd még a Bizottság 6.33. és 6.34. bekezdésre adott válaszát.

| 1.27. | A Bizottság által 2016-ra kiszámított, az éves gazdálkodási és teljesítményjelentésben (AMPR) szereplő teljes kifizetéskori hibaarány lényeges (2,1  % és 2,6  % között) volt (2015: 2,3  % és 3,1  % között). Az általunk becsült hibaszint 3,1  % (2015: 3,8  %). |
| --- | --- |

1.27.

A Bizottság által 2016-ra kiszámított, az éves gazdálkodási és teljesítményjelentésben (AMPR) szereplő teljes kifizetéskori hibaarány lényeges (2,1  % és 2,6  % között) volt (2015: 2,3  % és 3,1  % között). Az általunk becsült hibaszint 3,1  % (2015: 3,8  %).

| 1.27. | A Bizottság előrehaladást ért el a kifizetéskori teljes hibaarány korlátozásában. Az éves irányítási és teljesítményjelentésben feltüntetett, záráskor kockázatosnak minősülő 2016-os teljes összeg a becsült jövőbeli korrekciókat figyelembe véve a becslések szerint a teljes vonatkozó kiadás kevesebb mint 2 %-a. |
| --- | --- |

1.27.

A Bizottság közölt ugyan számadatokat a korrekciókról és a visszafizettetésekről...

| 1.28. | A „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” című dokumentumban (FSDA) 2016 tekintetében 3,4  milliárd euró összegű összes végrehajtott pénzügyi korrekció és visszafizettetés szerepel. Az
  1.9. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogyan oszlanak meg a bejelentett összegek a kiadási területek és a korrekció Bizottság általi alkalmazásának kiadási szakasza (bejelentés/elfogadás/kifizetés a költségvetésből) szerint. |
| --- | --- |

1.28.

A „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” című dokumentumban (FSDA) 2016 tekintetében 3,4  milliárd euró összegű összes végrehajtott pénzügyi korrekció és visszafizettetés szerepel. Az
  1.9. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogyan oszlanak meg a bejelentett összegek a kiadási területek és a korrekció Bizottság általi alkalmazásának kiadási szakasza (bejelentés/elfogadás/kifizetés a költségvetésből) szerint.

| 1.28. | Az éves irányítási és teljesítményjelentés II. részének melléklete (22) részletes információkat tartalmaz a pénzügyi korrekciókról és visszafizettetésekről. |
| --- | --- |

1.28.

1.9. háttérmagyarázat.   A korrekciós intézkedések végrehajtása a különböző kiadási területeken (2016)

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, az Unió 2016-os konszolidált beszámolójához tartozó FSDA és a mögöttes adatok alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 1.29. | 2016-ban a Bizottság adatai szerint 0,6  milliárd euró összegű korrekcióra és visszafizettetésre került sor „a forrásnál” (a kiadás elfogadása előtt). Ez azt jelenti, hogy a nem támogatható összegeket még az érintett kifizetésnek az uniós költségvetésből történő folyósítása előtt levonják az igényelt összegből (tehát a levont összegeket az általunk ellenőrzött sokaság a későbbiekben már nem tartalmazza, mivel az ellenőrizendő tranzakciókat a Bizottság által elfogadott kifizetések közül választjuk ki). 2016-ban az ilyen visszafizettetések (0,4  milliárd euró) tették ki a közvetlen és közvetett irányítású területek összes korrekciós tevékenységének több mint négyötödét. |
| --- | --- |

1.29.

2016-ban a Bizottság adatai szerint 0,6  milliárd euró összegű korrekcióra és visszafizettetésre került sor „a forrásnál” (a kiadás elfogadása előtt). Ez azt jelenti, hogy a nem támogatható összegeket még az érintett kifizetésnek az uniós költségvetésből történő folyósítása előtt levonják az igényelt összegből (tehát a levont összegeket az általunk ellenőrzött sokaság a későbbiekben már nem tartalmazza, mivel az ellenőrizendő tranzakciókat a Bizottság által elfogadott kifizetések közül választjuk ki). 2016-ban az ilyen visszafizettetések (0,4  milliárd euró) tették ki a közvetlen és közvetett irányítású területek összes korrekciós tevékenységének több mint négyötödét.

| 1.29. | A forrásnál tett korrekciók és visszafizettetések összegei azt támasztják alá, hogy a Bizottság az uniós költségvetés védelme érdekében a kiadások elfogadása előtt a megelőző intézkedésekre összpontosít. |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | A fennmaradó 2,8  milliárd euró a Bizottság által elfogadott (és így az általunk ellenőrzött kifizetési sokaság részét képező) igénylésekhez kapcsolódik. Ebből az összegből: |
| --- | --- |

1.30.

A fennmaradó 2,8  milliárd euró a Bizottság által elfogadott (és így az általunk ellenőrzött kifizetési sokaság részét képező) igénylésekhez kapcsolódik. Ebből az összegből:

1.30.

| a) | a „Természeti erőforrások” terület esetében körülbelül 2 milliárd euró mezőgazdasági szabályszerűségi határozatokhoz kapcsolódik – ezt a Bizottság mezőgazdasági kiadások finanszírozására felhasználható címzett bevételként tartja nyilván; |
| --- | --- |

a)

a „Természeti erőforrások” terület esetében körülbelül 2 milliárd euró mezőgazdasági szabályszerűségi határozatokhoz kapcsolódik – ezt a Bizottság mezőgazdasági kiadások finanszírozására felhasználható címzett bevételként tartja nyilván;

| b) | a „Kohézió” terület esetében körülbelül 0,6  milliárd eurót tesz ki a tagállamok által korábban elfogadott, projektekkel vagy kiadásokkal kapcsolatos költségtérítési igénylések visszavonása és azok új projektekkel vagy kiadásokkal való helyettesítése. Az ilyen visszavonások nem eredményezik a források visszajuttatását az uniós költségvetésbe (23); |
| --- | --- |

b)

a „Kohézió” terület esetében körülbelül 0,6  milliárd eurót tesz ki a tagállamok által korábban elfogadott, projektekkel vagy kiadásokkal kapcsolatos költségtérítési igénylések visszavonása és azok új projektekkel vagy kiadásokkal való helyettesítése. Az ilyen visszavonások nem eredményezik a források visszajuttatását az uniós költségvetésbe (23);

| b) | A jogszabály rendelkezik arról a lehetőségről, hogy a tagállamok visszavonják a szabálytalan kiadásokat és azt új, szabályos kiadásokkal helyettesítsék. Ez védelmet biztosít az uniós költségvetés számára, összhangban azzal az elvvel, hogy megosztott irányítás esetén elsősorban a tagállamok felelősek azért, hogy feltárják a szabálytalanságokat és szükség esetén pénzügyi korrekciókat tegyenek. |
| --- | --- |

b)

A jogszabály rendelkezik arról a lehetőségről, hogy a tagállamok visszavonják a szabálytalan kiadásokat és azt új, szabályos kiadásokkal helyettesítsék. Ez védelmet biztosít az uniós költségvetés számára, összhangban azzal az elvvel, hogy megosztott irányítás esetén elsősorban a tagállamok felelősek azért, hogy feltárják a szabálytalanságokat és szükség esetén pénzügyi korrekciókat tegyenek.

| c) | a közvetlen és közvetett irányítású területek (elsősorban a „Versenyképesség” és a „Globális Európa”) esetében mintegy 0,1  milliárd euró körül alakult a kifizetés után visszafizettetett összeg. |
| --- | --- |

c)

a közvetlen és közvetett irányítású területek (elsősorban a „Versenyképesség” és a „Globális Európa”) esetében mintegy 0,1  milliárd euró körül alakult a kifizetés után visszafizettetett összeg.

A korrekciók és visszafizettetések végrehajtása többféleképpen történhet

| 1.31. | A Bizottság és a tagállamok a költségvetési rendeletben meghatározott sorrend szerint, többféleképpen hajthatják végre a korrekciókat és a visszafizettetéseket (24): |
| --- | --- |

1.31.

A Bizottság és a tagállamok a költségvetési rendeletben meghatározott sorrend szerint, többféleképpen hajthatják végre a korrekciókat és a visszafizettetéseket (24):

1.31.

| a) | jogosulatlanul elköltött összegek esetében: a hibás tranzakciók értékén alapuló (egyedi) korrekciókat alkalmazva; |
| --- | --- |

a)

jogosulatlanul elköltött összegek esetében: a hibás tranzakciók értékén alapuló (egyedi) korrekciókat alkalmazva;

| b) | egy reprezentatív tranzakciómintán belüli szisztematikus hibák esetében: az eredmény extrapolálásával a teljes sokaságra (extrapolált korrekció); |
| --- | --- |

b)

egy reprezentatív tranzakciómintán belüli szisztematikus hibák esetében: az eredmény extrapolálásával a teljes sokaságra (extrapolált korrekció);

| c) | olyan rendszerhiányosságok esetében, ahol nem számítható ki pontosan a költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatás: az egyes helyzetekre alkalmazandó ágazatspecifikus iránymutatásokban meghatározott ráták használatával (átalánykorrekció). |
| --- | --- |

c)

olyan rendszerhiányosságok esetében, ahol nem számítható ki pontosan a költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatás: az egyes helyzetekre alkalmazandó ágazatspecifikus iránymutatásokban meghatározott ráták használatával (átalánykorrekció).

| c) | Az átalánykorrekciókat akkor alkalmazzák, amikor annak megalapozott kockázata áll fenn, hogy a megállapított rendszerhiányosságok pénzügyi hatást gyakoroltak az uniós költségvetésre, viszont arányos erőfeszítéssel nem azonosítható pontosabban a pénzügyi kár. Az átalánykorrekciókat a rendszer hiányosságainak és az általuk az uniós költségvetésre nézve generált társult kockázatoknak a kezelésére alkalmazzák, és következésképpen egyedi szabálytalanságokat is orvosolnak.

  Az átalánykorrekciók a megosztott irányításban szokásosan alkalmazott rendszeralapú ellenőrzés egyik fontos elemének minősülnek, és az uniós jogszabályok egyszerűsítésének jelenlegi összefüggésében az előre vezető utat jelentik. Az átalánykorrekciók erős ösztönzésként szolgálnak a tagállamok számára ahhoz, hogy javítsanak irányítási és kontrollrendszereiken, és ezáltal hozzájárulnak az alapul szolgáló egyedi ügyletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez.
  A Bizottság ezért úgy véli, hogy az átalánykorrekciók rendkívüli jelentőséggel bírnak egy adott szakpolitikai terület hibaszintjének elemzésekor. |
| --- | --- |

c)

Az átalánykorrekciókat akkor alkalmazzák, amikor annak megalapozott kockázata áll fenn, hogy a megállapított rendszerhiányosságok pénzügyi hatást gyakoroltak az uniós költségvetésre, viszont arányos erőfeszítéssel nem azonosítható pontosabban a pénzügyi kár. Az átalánykorrekciókat a rendszer hiányosságainak és az általuk az uniós költségvetésre nézve generált társult kockázatoknak a kezelésére alkalmazzák, és következésképpen egyedi szabálytalanságokat is orvosolnak.

| 1.32. | A hibaszint becslésekor számos olyan helyzetet nem számszerűsítünk, ahol a Bizottság és a tagállamok korrekciókat és visszafizettetéseket hajtanak végre és jelentenek be: |
| --- | --- |

1.32.

A hibaszint becslésekor számos olyan helyzetet nem számszerűsítünk, ahol a Bizottság és a tagállamok korrekciókat és visszafizettetéseket hajtanak végre és jelentenek be:

1.32.

| a) | Átalánykorrekció alkalmazására nem egyedi szabálytalanságok kiigazítása, hanem elsősorban rendszerhiányosságok korrigálása érdekében kerül sor. A rendszerhiányosságok felvetik a szabálytalan kiadások kockázatát, de nem mindig állapítható meg kapcsolat e hiányosságok és az esetleges, általunk kiszűrt és a hibaszint becslésekor számszerűsített szabálytalan kifizetések között. |
| --- | --- |

a)

Átalánykorrekció alkalmazására nem egyedi szabálytalanságok kiigazítása, hanem elsősorban rendszerhiányosságok korrigálása érdekében kerül sor. A rendszerhiányosságok felvetik a szabálytalan kiadások kockázatát, de nem mindig állapítható meg kapcsolat e hiányosságok és az esetleges, általunk kiszűrt és a hibaszint becslésekor számszerűsített szabálytalan kifizetések között.

| a) | A Bizottság megvédi az uniós költségvetést a jogsértéssel teljesített kiadásokkal szemben. Amennyiben a pontos összegeket arányos erőfeszítéssel nem lehet precízen meghatározni, a Bizottság e kötelezettség teljesítése érdekében extrapolált vagy átalánykorrekciót alkalmazhat. Az átalánykorrekciók erős ösztönzésként szolgálnak a tagállamok számára ahhoz, hogy javítsanak irányítási és kontrollrendszereiken.

  Lásd még a Bizottságnak az 1.31. bekezdés c) pontjára adott válaszát, valamint a Bizottságnak a Számvevőszék 4/2017. sz., „Az Unió költségvetésének védelme a szabálytalan kiadásokkal szemben” című különjelentésére adott válaszát. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság megvédi az uniós költségvetést a jogsértéssel teljesített kiadásokkal szemben. Amennyiben a pontos összegeket arányos erőfeszítéssel nem lehet precízen meghatározni, a Bizottság e kötelezettség teljesítése érdekében extrapolált vagy átalánykorrekciót alkalmazhat. Az átalánykorrekciók erős ösztönzésként szolgálnak a tagállamok számára ahhoz, hogy javítsanak irányítási és kontrollrendszereiken.

| b) | Néha a Bizottság által korrekciót kiváltó hibaként besorolt esetek számunkra nem jelentenek (számszerűsíthető) hibát. A határidők elmulasztását, a médiamegjelenés hiányát vagy a kölcsönös megfeleltetési szabályok megsértését például nem vesszük figyelembe a hibaszint becslése során. |
| --- | --- |

b)

Néha a Bizottság által korrekciót kiváltó hibaként besorolt esetek számunkra nem jelentenek (számszerűsíthető) hibát. A határidők elmulasztását, a médiamegjelenés hiányát vagy a kölcsönös megfeleltetési szabályok megsértését például nem vesszük figyelembe a hibaszint becslése során.

| b) | A Bizottság megjegyzi, hogy a kölcsönös megfeleltetési szabályokból eredő korrekciók nem szerepelnek a korrekciós kapacitás bizottsági becslésében. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság megjegyzi, hogy a kölcsönös megfeleltetési szabályokból eredő korrekciók nem szerepelnek a korrekciós kapacitás bizottsági becslésében.

Bizonyos körülmények között a hibaszint becslésénél figyelembe vesszük a korrekciós intézkedéseket

| 1.33. | A tagállamok és a Bizottság által alkalmazott korrekciós intézkedéseket akkor vesszük figyelembe, amennyiben azokat a vizsgálatunk előtt végrehajtják. Ellenőrizzük ezeknek a korrekcióknak (például a kedvezményezetteknek jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetésének és a projektszintű korrekcióknak) az alkalmazását, és adott esetben kiigazítjuk a becsült hibaszintet. A korrekciós intézkedések hatása azonban kiadási területenként és korrekciós intézkedésenként jelentősen változik. |
| --- | --- |

1.33.

A tagállamok és a Bizottság által alkalmazott korrekciós intézkedéseket akkor vesszük figyelembe, amennyiben azokat a vizsgálatunk előtt végrehajtják. Ellenőrizzük ezeknek a korrekcióknak (például a kedvezményezetteknek jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetésének és a projektszintű korrekcióknak) az alkalmazását, és adott esetben kiigazítjuk a becsült hibaszintet. A korrekciós intézkedések hatása azonban kiadási területenként és korrekciós intézkedésenként jelentősen változik.

| 1.34. | A 2016-os mintában szereplő 41 tranzakció esetében a Bizottság és a tagállami hatóságok a tranzakciókat közvetlenül érintő és számításaink szempontjából releváns korrekciós intézkedéseket tettek. Ezek az intézkedések 1,2  százalékponttal (2015: 0,5  százalékponttal) csökkentették az általunk becsült hibaszintet. Az érintett tranzakciók számának és az intézkedések általunk becsült hibaszintre gyakorolt hatásának a változásai nem jelzik, hogy a korrekciós intézkedések eredményessége nőtt-e vagy csökkent, egyrészt mert ezek az intézkedések a mintánk egy viszonylag kis részére vonatkoznak, másrészt mert évről évre ingadozások is várhatók. |
| --- | --- |

1.34.

A 2016-os mintában szereplő 41 tranzakció esetében a Bizottság és a tagállami hatóságok a tranzakciókat közvetlenül érintő és számításaink szempontjából releváns korrekciós intézkedéseket tettek. Ezek az intézkedések 1,2  százalékponttal (2015: 0,5  százalékponttal) csökkentették az általunk becsült hibaszintet. Az érintett tranzakciók számának és az intézkedések általunk becsült hibaszintre gyakorolt hatásának a változásai nem jelzik, hogy a korrekciós intézkedések eredményessége nőtt-e vagy csökkent, egyrészt mert ezek az intézkedések a mintánk egy viszonylag kis részére vonatkoznak, másrészt mert évről évre ingadozások is várhatók.

| 1.34. | A Bizottság továbbra is gyakorolni fogja felügyeleti szerepét azáltal, hogy pénzügyi korrekciókat és visszafizettetéseket alkalmaz azokon a szinteken, amelyeken a szabálytalanságokat és a hiányosságokat feltárták. |
| --- | --- |

1.34.

A CSALÁSGYANÚS ESETEKET BEJELENTJÜK AZ OLAF-NAK

| 1.35. | Az ellenőrzéseink (beleértve a teljesítményellenőrzéseket is) során és a közvetlenül tudomásunkra hozott információk alapján észlelt csalásgyanús eseteket továbbítjuk az Európai Csalás Elleni Hivatalhoz (OLAF) előzetes elemzés és esetleges kivizsgálás céljából. Egyedi esetekről vagy az OLAF által ezekre adott válaszokról nem áll módunkban nyilatkozni. 2016-ban |
| --- | --- |

1.35.

Az ellenőrzéseink (beleértve a teljesítményellenőrzéseket is) során és a közvetlenül tudomásunkra hozott információk alapján észlelt csalásgyanús eseteket továbbítjuk az Európai Csalás Elleni Hivatalhoz (OLAF) előzetes elemzés és esetleges kivizsgálás céljából. Egyedi esetekről vagy az OLAF által ezekre adott válaszokról nem áll módunkban nyilatkozni. 2016-ban

| — | az éves jelentéshez kapcsolódó ellenőrzési tevékenységünk során mintegy 1 000 tranzakciónak értékeltük a jogszerűségét és szabályszerűségét, ezenfelül 36 különjelentést tettünk közzé; |
| --- | --- |

—

az éves jelentéshez kapcsolódó ellenőrzési tevékenységünk során mintegy 1 000 tranzakciónak értékeltük a jogszerűségét és szabályszerűségét, ezenfelül 36 különjelentést tettünk közzé;

| — | tizenegy csalásgyanús esetet jelentettünk be az OLAF-nak az ellenőrzéseink kapcsán (2015: 27), és további ötöt a nyilvánosságtól szerzett információk alapján (2015: 15); |
| --- | --- |

—

tizenegy csalásgyanús esetet jelentettünk be az OLAF-nak az ellenőrzéseink kapcsán (2015: 27), és további ötöt a nyilvánosságtól szerzett információk alapján (2015: 15);

| — | a csalásgyanús esetek leggyakrabban a támogathatósági feltételek mesterséges megteremtéséhez, az áruk/szolgáltatások biztosításának elmulasztásához és a támogathatósági feltételeknek nem megfelelő költségek bejelentéséhez kapcsolódtak; ezeket az összeférhetetlenség és az egyéb közbeszerzési szabálytalanságok követték. |
| --- | --- |

—

a csalásgyanús esetek leggyakrabban a támogathatósági feltételek mesterséges megteremtéséhez, az áruk/szolgáltatások biztosításának elmulasztásához és a támogathatósági feltételeknek nem megfelelő költségek bejelentéséhez kapcsolódtak; ezeket az összeférhetetlenség és az egyéb közbeszerzési szabálytalanságok követték.

| 1.36. | Az általunk 2010 és 2016 között az OLAF-nak bejelentett csalásgyanús esetek nyomán 2016. december 31-ig 67 esetben indult vizsgálat, amelyből 16 jelenleg is folyamatban van. Az OLAF-tól kapott tájékoztatás szerint az 51 lezárt vizsgálatból 28 esetében vagy a források visszavételét és igazságügyi eljárás megindításának mérlegelését javasolták, vagy azért zárták le őket, mert a Bizottság, illetve a tagállami hatóságok már intézkedéseket tettek az adott ügyben. Az OLAF ezen ügyek kapcsán – velünk megosztott információi szerint – 2016. december 31-ig összesen 247 millió euró összegű visszafizettetésre tett javaslatot. Azokban az esetekben, amelyekben további intézkedésre irányuló javaslat nélkül zárta le az ügyet, az OLAF elsősorban arra hivatkozott, hogy nem áll rendelkezésre bizonyíték az Unió pénzügyi vagy egyéb érdekeit sértő csalás megtörténtére. |
| --- | --- |

1.36.

Az általunk 2010 és 2016 között az OLAF-nak bejelentett csalásgyanús esetek nyomán 2016. december 31-ig 67 esetben indult vizsgálat, amelyből 16 jelenleg is folyamatban van. Az OLAF-tól kapott tájékoztatás szerint az 51 lezárt vizsgálatból 28 esetében vagy a források visszavételét és igazságügyi eljárás megindításának mérlegelését javasolták, vagy azért zárták le őket, mert a Bizottság, illetve a tagállami hatóságok már intézkedéseket tettek az adott ügyben. Az OLAF ezen ügyek kapcsán – velünk megosztott információi szerint – 2016. december 31-ig összesen 247 millió euró összegű visszafizettetésre tett javaslatot. Azokban az esetekben, amelyekben további intézkedésre irányuló javaslat nélkül zárta le az ügyet, az OLAF elsősorban arra hivatkozott, hogy nem áll rendelkezésre bizonyíték az Unió pénzügyi vagy egyéb érdekeit sértő csalás megtörténtére.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

KÖVETKEZTETÉSEK

| 1.37. | E fejezet fő célja a megbízhatósági nyilatkozatban adott ellenőri vélemény alátámasztása. |
| --- | --- |

1.37.

E fejezet fő célja a megbízhatósági nyilatkozatban adott ellenőri vélemény alátámasztása.

Ellenőrzési eredmények

| 1.38. | Ellenőrzési eredményeink az elmúlt évekhez képest javulást jeleznek. Megállapítjuk, hogy a jogosultságalapú kifizetések lényeges hibától mentesek, a költségtérítés-alapú kifizetéseket pedig lényeges hiba jellemzi. Mindezek alapján megállapítjuk, hogy a hiba nem általános érvényű. |
| --- | --- |

1.38.

Ellenőrzési eredményeink az elmúlt évekhez képest javulást jeleznek. Megállapítjuk, hogy a jogosultságalapú kifizetések lényeges hibától mentesek, a költségtérítés-alapú kifizetéseket pedig lényeges hiba jellemzi. Mindezek alapján megállapítjuk, hogy a hiba nem általános érvényű.

---

(1)  A konszolidált pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok (beleértve a szegmensenkénti jelentéseket).

(2)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések részét képezik a magyarázatok is.

(3)  66,0 milliárd euró. További információk 2016-os éves jelentésünk 1.10. bekezdésében olvashatók.

(4)  63,3 milliárd euró. További információk 2016-os éves jelentésünk 1.11. bekezdésében olvashatók.

(5)  Lásd: 25. Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard (IPSAS) – Munkavállalói juttatások. A PSEO esetében a meghatározott juttatási kötelem azon várható jövőbeni kifizetések jelenértékének felel meg, amelyeket az Uniónak folyósítania kell ahhoz, hogy eleget tegyen a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatával kapcsolatos nyugdíjfizetési kötelezettségeinek.

(6)  Lásd a glosszáriumban: gondos pénzgazdálkodás.

(7)  Lásd: jelentésünk 5., 6. és 7. fejezetének 2. része.

(8)  Lásd: Az Európai Unió konszolidált éves beszámolója a 2016-os pénzügyi évről, „A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések és magyarázó megjegyzések” c. rész, 4.3. TPK: A kifizetési előirányzatok végrehajtása.

(9)  A konszolidált beszámoló részei:

| a) | a konszolidált pénzügyi kimutatások, amelyek a következőkből állnak: mérleg (az eszközök és források év végi bemutatása), eredménykimutatás (a tárgyévi bevételek és kiadások számbavétele), pénzforgalmi kimutatás (hogyan érintik a számlákon történő változások a készpénzt és készpénz-egyenértékeseket), a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, valamint az ezekkel kapcsolatos kiegészítő magyarázatok; |
| --- | --- |

a)

a konszolidált pénzügyi kimutatások, amelyek a következőkből állnak: mérleg (az eszközök és források év végi bemutatása), eredménykimutatás (a tárgyévi bevételek és kiadások számbavétele), pénzforgalmi kimutatás (hogyan érintik a számlákon történő változások a készpénzt és készpénz-egyenértékeseket), a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, valamint az ezekkel kapcsolatos kiegészítő magyarázatok;

| b) | a költségvetés végrehajtásáról szóló – az éves bevételeket és kiadásokat tárgyaló – jelentések, valamint az ezeket kiegészítő magyarázatok. |
| --- | --- |

b)

a költségvetés végrehajtásáról szóló – az éves bevételeket és kiadásokat tárgyaló – jelentések, valamint az ezeket kiegészítő magyarázatok.

(10)  Lásd: a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok Testülete (IPSASB) által kiadott „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” című, 2. sz. javasolt gyakorlati iránymutatás (RPG 2).

(11)  Lásd: az Európai Unió 2016-os konszolidált éves beszámolójában szereplő eredménykimutatás.

(12)  Mióta a 701. sz. nemzetközi ellenőrzési standardot 2016-ban az ISSAI 1701-es standard váltotta fel, az ellenőröknek be kell számolniuk a fontosabb ellenőrzési témákról.

(13)  
  1.1. melléklet
  , 7–10. bekezdés.

(14)  Az elszámolás az előfinanszírozás befogadott kiadássá történő átminősítésének folyamata. A túlzott összegű elszámolás esetében a számlákon költségként elkönyvelt összeget részben nem támasztják alá pénzügyi igazolások.

(15)  Közvetlen irányítás (az Európai Bizottság által közvetlenül végrehajtott költségvetés), közvetett irányítás (nem uniós partnerországokra, nemzetközi szervezetekre, tagállami ügynökségekre, az EBB-csoportra stb. bízott költségvetés-végrehajtás), megosztott irányítás (a költségvetés végrehajtása a Bizottság és a tagállamok között oszlik meg).

(16)  Ez főleg a jelentésünk 5. és 8. fejezete alá tartozó kiadásokat jelenti, de ide tartoznak a 6. és 7. fejezetben tárgyalt kiadások egyes, közvetlen vagy közvetett irányítás keretében végrehajtott részei is. A megosztott irányítású kiadások extrapolált hibaaránya egy (94,5 milliárd eurós sokaságból kiválasztott,) 560 tranzakcióból álló minta vizsgálatán alapul, míg az operatív kiadások más formáira vonatkozó extrapoláció alapjául egy (25,4 milliárd eurós sokaságból kiválasztott,) 321 tranzakcióból álló minta vizsgálata szolgált.

(17)  A teljesített kifizetéseknek az új előfinanszírozásokkal csökkentett, de a pénzügyi év során elszámolt korábbi előfinanszírozást tartalmazó összege (2016-os éves irányítási és teljesítményjelentés, COM(2017) 351 final, 3. melléklet, 16. o.).

(18)  A következő főigazgatóságok éves tevékenységi jelentését tekintettük át: BUDG és ESTAT (4.20. bekezdés); RTD, EAC és MOVE (5.20. bekezdés); REGIO és EMPL (6.26. bekezdés); AGRI (7.28. bekezdés); MARE, ENV és CLIMA (7.31. bekezdés); NEAR (9.29. bekezdés); HR, DIGIT, OIB, OIL, OP és PMO (10.7. bekezdés); DEVCO (az éves jelentés EFA-król szóló fejezetének 33. bekezdése).

(19)  A TPK 1a. fejezete – „Versenyképesség” (lásd: 5.21. bekezdés).

(20)  A TPK 1b. fejezete – „Kohézió” (lásd: 6.34. bekezdés).

(21)  A TPK 2. fejezete – „Természeti erőforrások” (lásd: 7.29. bekezdés).

(22)  2016. évi éves irányítási és teljesítményjelentés, (COM(2017) 351 final), II. rész.

(23)  Lásd: 4/2017. sz. különjelentés.

(24)  A költségvetési rendelet 80. cikkének (4) bekezdése értelmében „a Bizottság a pénzügyi korrekcióit a jogosulatlanul felhasznált összegek beazonosítása, valamint a költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatások megállapítása alapján hajtja végre. Amennyiben ezeket az összegeket nem lehet pontosan meghatározni, a Bizottság az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban extrapolált vagy átalánykorrekciót alkalmazhat.”

(25)  A „Kohézió” terület becsült hibaszintje nem tartalmazza egy 2016-ban pénzügyi eszközökbe befizetett 2,5 milliárd eurós összeg számszerűsítését, amely megítélésünk szerint kívül esik az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 56. cikkének (1) bekezdésében meghatározott támogathatósági időszakon (6.20–6.21. bekezdés). A kapcsolódó kifizetések 2,0 %-os becsült hibaszintet jelentenének a teljes uniós kiadások szintjén.

(26)  Nem adunk külön értékelést a TPK 3. fejezete („Biztonság és uniós polgárság”) és 6. fejezete („Ellentételezések”) alatti kiadásokról, sem az egyéb kiadásokról (a 2014–2020-as TPK-n kívül eső speciális eszközök, például sürgősségisegély-tartalék, Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, az Európai Unió Szolidaritási Alapja és a Rugalmassági Eszköz). Az ezeken a területeken végzett tevékenységeink azonban hozzájárulnak a 2016-os kiadásokra vonatkozó átfogó következtetésünk kialakításához.

Forrás: Európai Számvevőszék.

(27)  Becsült hibaszint: lásd az
  1.2. háttérmagyarázatot
  és a lábjegyzeteket.

(28)  Néhány főigazgatóság (AGRI, EACEA, ECFIN, EMPL és REGIO) több TPK-fejezethez tartozó kiadásokat is kezel.

(29)  Az e háttérmagyarázatban rövidítéssel jelölt bizottsági főigazgatóságok és végrehajtó ügynökségek (teljes) nevét az Intézményközi kiadványszerkesztési útmutató 9.6. szakasza tartalmazza (http://publications.europa.eu/code/hu/hu-390600.htm).

(30)  BUDG, COMP, DGT, DIGIT, EPSC, EPSO/EUSA, ESTAT, HR, IAS, OIB, OIL, OLAF, OP, PMO, SCIC, SG, SJ és SRSS.

(31)  Azoknak a kiadásoknak a százalékos részaránya, amelyeknél feltehető, hogy kifizetéskor nem feleltek meg a vonatkozó jogszabályi vagy szerződéses előírásoknak.

(32)  A legtöbb főigazgatóság egyetlen számadatként tette közzé a kockázatosnak minősülő összeget. Mások (ECFIN, FISMA, CNECT, RTD, REA, OIB és INEA) egy minimum- és maximumérték közötti sávot adtak meg, míg a DG REGIO egy átlag- és maximumérték között meghatározott sávot alkalmazott.

1.1. MELLÉKLET

ELLENŐRZÉSI MÓDSZER ÉS MÓDSZERTAN

| 1. | A Számvevőszék ellenőrzési módszerét a weboldalunkon elérhető „Pénzügyi és szabályszerűségi ellenőrzési kézikönyv” fejti ki. Munkánk tervezéséhez bizonyossági modellt használunk. A tervezés során figyelembe vesszük azt a kockázatot, hogy hibák fordulnak elő (eredendő kockázat), valamint azt a kockázatot, hogy a hibákat nem előzik meg, illetve nem tárják fel és nem javítják ki (kontrollkockázat). |
| --- | --- |

1.

A Számvevőszék ellenőrzési módszerét a weboldalunkon elérhető „Pénzügyi és szabályszerűségi ellenőrzési kézikönyv” fejti ki. Munkánk tervezéséhez bizonyossági modellt használunk. A tervezés során figyelembe vesszük azt a kockázatot, hogy hibák fordulnak elő (eredendő kockázat), valamint azt a kockázatot, hogy a hibákat nem előzik meg, illetve nem tárják fel és nem javítják ki (kontrollkockázat).

1. RÉSZ. A beszámoló megbízhatóságára irányuló ellenőrzés módszere és módszertana

| 2. | Az uniós konszolidált beszámoló vizsgálata révén megbizonyosodunk annak megbízhatóságáról. A beszámoló a következő elemekből áll:






  a) | a konszolidált pénzügyi kimutatások; |
| --- | --- | --- |

2.

Az uniós konszolidált beszámoló vizsgálata révén megbizonyosodunk annak megbízhatóságáról. A beszámoló a következő elemekből áll:

a)

a konszolidált pénzügyi kimutatások;

| b) | a költségvetés-végrehajtási jelentések. |
| --- | --- |

b)

a költségvetés-végrehajtási jelentések.

| 3. | A konszolidált beszámolónak minden lényeges szempontból megfelelően kell bemutatnia:






  a) | az Európai Unió év végi pénzügyi helyzetét; |
| --- | --- | --- |

3.

A konszolidált beszámolónak minden lényeges szempontból megfelelően kell bemutatnia:

a)

az Európai Unió év végi pénzügyi helyzetét;

| b) | a műveletek eredményeit és a pénzforgalmat; |
| --- | --- |

b)

a műveletek eredményeit és a pénzforgalmat;

| c) | a nettó eszközállomány változásait a lezárt évre vonatkozóan. |
| --- | --- |

c)

a nettó eszközállomány változásait a lezárt évre vonatkozóan.

| 4. | Ellenőrzésünk során:






  a) | értékeljük a számviteli kontrollkörnyezetet; |
| --- | --- | --- |

4.

Ellenőrzésünk során:

a)

értékeljük a számviteli kontrollkörnyezetet;

| b) | ellenőrizzük a főbb számviteli eljárások és az év végi könyvviteli zárás működését; |
| --- | --- |

b)

ellenőrizzük a főbb számviteli eljárások és az év végi könyvviteli zárás működését;

| c) | elemezzük a főbb számviteli adatok következetességét és észszerűségét; |
| --- | --- |

c)

elemezzük a főbb számviteli adatok következetességét és észszerűségét;

| d) | elvégezzük a nyilvántartások, illetve mérlegek elemzését és egyeztetését; |
| --- | --- |

d)

elvégezzük a nyilvántartások, illetve mérlegek elemzését és egyeztetését;

| e) | elvégezzük a kötelezettségvállalások, kifizetések és egyes mérlegtételek reprezentatív mintán alapuló tételes ellenőrzését; |
| --- | --- |

e)

elvégezzük a kötelezettségvállalások, kifizetések és egyes mérlegtételek reprezentatív mintán alapuló tételes ellenőrzését;

| f) | munkánk során – a nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal összhangban – lehetőség szerint más ellenőrök munkáját is felhasználjuk, különösen a Bizottság által irányított olyan kölcsönfelvételi és kölcsönnyújtási tevékenységek ellenőrzésénél, amelyek esetében külső ellenőri igazolások állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

f)

munkánk során – a nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal összhangban – lehetőség szerint más ellenőrök munkáját is felhasználjuk, különösen a Bizottság által irányított olyan kölcsönfelvételi és kölcsönnyújtási tevékenységek ellenőrzésénél, amelyek esetében külső ellenőri igazolások állnak rendelkezésre.

2. RÉSZ. A tranzakciók szabályszerűségére irányuló ellenőrzés módszere és módszertana

| 5. | A beszámolót alátámasztó tranzakciók szabályszerűségének ellenőrzése során azt vizsgáljuk, hogy azok megfelelnek-e a vonatkozó szabályoknak és rendelkezéseknek (
  1.2. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

5.

A beszámolót alátámasztó tranzakciók szabályszerűségének ellenőrzése során azt vizsgáljuk, hogy azok megfelelnek-e a vonatkozó szabályoknak és rendelkezéseknek (
  1.2. háttérmagyarázat
  ).

| 6. | Ellenőrzési munkánk során mérlegeljük, hogy hatékonyan hasznosítani tudjuk-e a mások által korábban elvégzett szabályszerűségi ellenőrzések eredményeit. Amennyiben úgy döntünk, hogy felhasználjuk ezeket az ellenőrzési eredményeket, a könyvvizsgálati standardoknak megfelelően értékeljük a másik fél függetlenségét és szakértelmét, valamint munkájának hatókörét és megfelelőségét. |
| --- | --- |

6.

Ellenőrzési munkánk során mérlegeljük, hogy hatékonyan hasznosítani tudjuk-e a mások által korábban elvégzett szabályszerűségi ellenőrzések eredményeit. Amennyiben úgy döntünk, hogy felhasználjuk ezeket az ellenőrzési eredményeket, a könyvvizsgálati standardoknak megfelelően értékeljük a másik fél függetlenségét és szakértelmét, valamint munkájának hatókörét és megfelelőségét.

A tranzakciók tesztelése

| 7. | A többéves pénzügyi keret egyes fejezeteire nézve (jelentésünk 5–10. fejezete) a tranzakciók reprezentatív mintáját teszteljük annak érdekében, hogy megbecsüljük a sokaságon belül a szabálytalan tranzakciók arányát. |
| --- | --- |

7.

A többéves pénzügyi keret egyes fejezeteire nézve (jelentésünk 5–10. fejezete) a tranzakciók reprezentatív mintáját teszteljük annak érdekében, hogy megbecsüljük a sokaságon belül a szabálytalan tranzakciók arányát.

| 8. | Minden kiválasztott tranzakció esetében megállapítjuk, hogy a kifizetési kérelem vagy kifizetés a költségvetésben szereplő és a jogszabályok által meghatározott célra történt-e. Megvizsgáljuk a kérelem vagy kifizetés összegének kiszámítási módját (nagyobb kifizetési kérelmek esetében a tranzakció összes elemére nézve reprezentatív kiválasztás alapján). A tranzakciót a költségvetési számláktól kezdve egészen a végső kedvezményezettig végigkövetjük (aki lehet például mezőgazdasági termelő, egy képzés szervezője vagy egy fejlesztési támogatást nyújtó projekt felelőse), és az összes szinten megvizsgáljuk a vonatkozó követelmények betartását. |
| --- | --- |

8.

Minden kiválasztott tranzakció esetében megállapítjuk, hogy a kifizetési kérelem vagy kifizetés a költségvetésben szereplő és a jogszabályok által meghatározott célra történt-e. Megvizsgáljuk a kérelem vagy kifizetés összegének kiszámítási módját (nagyobb kifizetési kérelmek esetében a tranzakció összes elemére nézve reprezentatív kiválasztás alapján). A tranzakciót a költségvetési számláktól kezdve egészen a végső kedvezményezettig végigkövetjük (aki lehet például mezőgazdasági termelő, egy képzés szervezője vagy egy fejlesztési támogatást nyújtó projekt felelőse), és az összes szinten megvizsgáljuk a vonatkozó követelmények betartását.

| 9. | A bevételekkel kapcsolatos tranzakciók tekintetében a hozzáadottérték-adón és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját az e források kiszámításának alapjául szolgáló makrogazdasági összesítő adatok jelentik. Megvizsgáljuk, hogy a Bizottság milyen kontrollrendszereket alkalmaz a tagállami hozzájárulások tekintetében azok beérkezéséig, illetve a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk, szintén addig a pontig, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben. |
| --- | --- |

9.

A bevételekkel kapcsolatos tranzakciók tekintetében a hozzáadottérték-adón és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját az e források kiszámításának alapjául szolgáló makrogazdasági összesítő adatok jelentik. Megvizsgáljuk, hogy a Bizottság milyen kontrollrendszereket alkalmaz a tagállami hozzájárulások tekintetében azok beérkezéséig, illetve a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk, szintén addig a pontig, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben.

| 10. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez minden kifizetési kategória esetében így történik (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetéseknél is). Az előlegeket nem azok kifizetésekor vizsgáljuk, hanem miután






  a) | az uniós források végső kedvezményezettje (például egy gazdálkodó, egy kutatóintézet, egy közbeszerzés tárgyát képező kivitelezési munkákat vagy szolgáltatást nyújtó vállalat) igazolta a források helyes felhasználását; és |
| --- | --- | --- |

10.

A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez minden kifizetési kategória esetében így történik (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetéseknél is). Az előlegeket nem azok kifizetésekor vizsgáljuk, hanem miután

a)

az uniós források végső kedvezményezettje (például egy gazdálkodó, egy kutatóintézet, egy közbeszerzés tárgyát képező kivitelezési munkákat vagy szolgáltatást nyújtó vállalat) igazolta a források helyes felhasználását; és

| b) | a Bizottság (vagy uniós forrásokat kezelő más intézmény vagy szerv) az előlegfizetés záróelszámolásával elfogadta a források végső felhasználását. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság (vagy uniós forrásokat kezelő más intézmény vagy szerv) az előlegfizetés záróelszámolásával elfogadta a források végső felhasználását.

| 11. | Ellenőrzési mintánkat úgy tervezzük meg, hogy ne az egyes tranzakciókra (például egyedi projektekre), hanem a kiadások egészére nézve adjon becsült hibaarányt. Pénzegységalapú mintavételi módszerrel választjuk ki az ellenőrizendő kérelmeket vagy kifizetéseket, illetve alacsonyabb szinten az egyes tranzakciókon belüli egyedi elemeket (például egy projekt számlái vagy egy gazdálkodó kérelmében szereplő parcellák). Ezért az ezekre az elemekre vonatkozóan közölt hibaszintek nem tekintendők az adott tranzakciókra vonatkozó megállapításoknak, hanem közvetlenül az uniós kiadások átfogó hibaarányához járulnak hozzá. |
| --- | --- |

11.

Ellenőrzési mintánkat úgy tervezzük meg, hogy ne az egyes tranzakciókra (például egyedi projektekre), hanem a kiadások egészére nézve adjon becsült hibaarányt. Pénzegységalapú mintavételi módszerrel választjuk ki az ellenőrizendő kérelmeket vagy kifizetéseket, illetve alacsonyabb szinten az egyes tranzakciókon belüli egyedi elemeket (például egy projekt számlái vagy egy gazdálkodó kérelmében szereplő parcellák). Ezért az ezekre az elemekre vonatkozóan közölt hibaszintek nem tekintendők az adott tranzakciókra vonatkozó megállapításoknak, hanem közvetlenül az uniós kiadások átfogó hibaarányához járulnak hozzá.

| 12. | Egy adott évben nem minden tagállamban, kedvezményezett államban, illetve régióban vizsgálunk tranzakciókat. Egyes tagállamok, kedvezményezett államok, illetve régiók név szerinti említése nem jelenti azt, hogy a bemutatott példák másutt nem fordulnak elő. Az ebben a jelentésben bemutatott szemléltető példák alapján nem lehet következtetéseket levonni az érintett tagállamokra, kedvezményezett államokra, illetve régiókra nézve. |
| --- | --- |

12.

Egy adott évben nem minden tagállamban, kedvezményezett államban, illetve régióban vizsgálunk tranzakciókat. Egyes tagállamok, kedvezményezett államok, illetve régiók név szerinti említése nem jelenti azt, hogy a bemutatott példák másutt nem fordulnak elő. Az ebben a jelentésben bemutatott szemléltető példák alapján nem lehet következtetéseket levonni az érintett tagállamokra, kedvezményezett államokra, illetve régiókra nézve.

| 13. | Módszerünknek nem célja a hibák teljes sokaságon belüli gyakoriságáról történő adatgyűjtés. Az egyes TPK-fejezetekben, a valamely főigazgatóság által irányított kiadásokban vagy az egy adott tagállam által végrehajtott folyósításokban feltárt hibák számára vonatkozóan bemutatott adatok tehát nem az uniós finanszírozású tranzakciók vagy az egyes tagállamok hibagyakoriságát mutatják. Mintavételi módszerünk különböző tranzakciókhoz különböző súlyozást rendel, amely az érintett kiadások értékét és az ellenőrzési munka intenzitását tükrözi. Ez a súlyozás nem mutatkozik meg a gyakorisági adatokban, amelyek ugyanolyan súlyozással veszik figyelembe a vidékfejlesztést, mint a „Természeti erőforrások” területen nyújtott közvetlen támogatást, illetve az Európai Szociális Alap kiadásait, mint a regionális és kohéziós kifizetéseket. |
| --- | --- |

13.

Módszerünknek nem célja a hibák teljes sokaságon belüli gyakoriságáról történő adatgyűjtés. Az egyes TPK-fejezetekben, a valamely főigazgatóság által irányított kiadásokban vagy az egy adott tagállam által végrehajtott folyósításokban feltárt hibák számára vonatkozóan bemutatott adatok tehát nem az uniós finanszírozású tranzakciók vagy az egyes tagállamok hibagyakoriságát mutatják. Mintavételi módszerünk különböző tranzakciókhoz különböző súlyozást rendel, amely az érintett kiadások értékét és az ellenőrzési munka intenzitását tükrözi. Ez a súlyozás nem mutatkozik meg a gyakorisági adatokban, amelyek ugyanolyan súlyozással veszik figyelembe a vidékfejlesztést, mint a „Természeti erőforrások” területen nyújtott közvetlen támogatást, illetve az Európai Szociális Alap kiadásait, mint a regionális és kohéziós kifizetéseket.

A tranzakciótesztek eredményeinek értékelése és bemutatása

| 14. | A hibák az adott tranzakció összegének egészét vagy csak egy részét érinthetik. Mérlegeljük, hogy az egyes hibák számszerűsíthetők-e, azaz lehetséges-e számszerűen meghatározni, hogy a vizsgált összeg mekkora részét érinti a hiba. A hibaszint és a gyakoriság kiszámítása során figyelmen kívül hagyjuk az ellenőrzésünk előtt és attól függetlenül feltárt és korrigált hibákat, mivel azok feltárása és korrigálása arra utal, hogy a kontrollrendszerek eredményesen működnek. |
| --- | --- |

14.

A hibák az adott tranzakció összegének egészét vagy csak egy részét érinthetik. Mérlegeljük, hogy az egyes hibák számszerűsíthetők-e, azaz lehetséges-e számszerűen meghatározni, hogy a vizsgált összeg mekkora részét érinti a hiba. A hibaszint és a gyakoriság kiszámítása során figyelmen kívül hagyjuk az ellenőrzésünk előtt és attól függetlenül feltárt és korrigált hibákat, mivel azok feltárása és korrigálása arra utal, hogy a kontrollrendszerek eredményesen működnek.

| 15. | A közbeszerzési hibák számszerűsítésével kapcsolatos kritériumaink a „Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification” (A közbeszerzési szabályok megsértése – a szabálytalanságok típusai és a számszerűsítés alapjai) című dokumentumban (1) találhatók. |
| --- | --- |

15.

A közbeszerzési hibák számszerűsítésével kapcsolatos kritériumaink a „Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification” (A közbeszerzési szabályok megsértése – a szabálytalanságok típusai és a számszerűsítés alapjai) című dokumentumban (1) találhatók.

| 16. | Számszerűsítési eljárásunk különbözhet attól, amelyet a Bizottság vagy a tagállamok használnak a közbeszerzési szabályok helytelen alkalmazásának szankcionálásáról hozott döntéseikhez. |
| --- | --- |

16.

Számszerűsítési eljárásunk különbözhet attól, amelyet a Bizottság vagy a tagállamok használnak a közbeszerzési szabályok helytelen alkalmazásának szankcionálásáról hozott döntéseikhez.

Becsült hibaszint

| 17. | A hibaszint becsléséhez a „legvalószínűbb hibaarányt” (MLE) használjuk. Ezt a becslést a legtöbb TPK-fejezetre és a költségvetési kiadások egészére nézve elkészítjük. A százalékos formában kifejezett legvalószínűbb hibaarány csak a számszerűsíthető hibákat veszi figyelembe. Hibának minősül például a vonatkozó szabályok és előírások, valamint a szerződéses és támogatási feltételek számszerűsíthető megsértése. Meghatározzuk az alsó hibahatárt (LEL) és a felső hibahatárt (UEL) is. |
| --- | --- |

17.

A hibaszint becsléséhez a „legvalószínűbb hibaarányt” (MLE) használjuk. Ezt a becslést a legtöbb TPK-fejezetre és a költségvetési kiadások egészére nézve elkészítjük. A százalékos formában kifejezett legvalószínűbb hibaarány csak a számszerűsíthető hibákat veszi figyelembe. Hibának minősül például a vonatkozó szabályok és előírások, valamint a szerződéses és támogatási feltételek számszerűsíthető megsértése. Meghatározzuk az alsó hibahatárt (LEL) és a felső hibahatárt (UEL) is.

| 18. | Ellenőri véleményünk kialakítása során 2 %-os lényegességi küszöbbel számolunk, és figyelembe vesszük a hibák jellegét, összegét és összefüggéseit is. |
| --- | --- |

18.

Ellenőri véleményünk kialakítása során 2 %-os lényegességi küszöbbel számolunk, és figyelembe vesszük a hibák jellegét, összegét és összefüggéseit is.

A rendszerek vizsgálata és az eredmények bemutatása

| 19. | A Bizottság, más uniós intézmények és szervek, a tagállami hatóságok, valamint a kedvezményezett országok, illetve régiók rendszereket alakítanak ki a költségvetési kockázatok kezelésére és a tranzakciók szabályszerűségének ellenőrzésére, illetve biztosítására. Érdemes megvizsgálni ezeket a rendszereket, és feltárni az esetleg javításra szoruló területeket. |
| --- | --- |

19.

A Bizottság, más uniós intézmények és szervek, a tagállami hatóságok, valamint a kedvezményezett országok, illetve régiók rendszereket alakítanak ki a költségvetési kockázatok kezelésére és a tranzakciók szabályszerűségének ellenőrzésére, illetve biztosítására. Érdemes megvizsgálni ezeket a rendszereket, és feltárni az esetleg javításra szoruló területeket.

| 20. | Az egyes TPK-fejezetekhez, a bevételeket is beleértve, számos egyedi rendszer kapcsolódik. Minden évben mintát veszünk ezekből a rendszerekből, és azok vizsgálatának eredményeit a javításra irányuló ajánlásaink mellett mutatjuk be. |
| --- | --- |

20.

Az egyes TPK-fejezetekhez, a bevételeket is beleértve, számos egyedi rendszer kapcsolódik. Minden évben mintát veszünk ezekből a rendszerekből, és azok vizsgálatának eredményeit a javításra irányuló ajánlásaink mellett mutatjuk be.

Véleményalkotás a megbízhatósági nyilatkozat keretében

| 21. | Az Európai Unió konszolidált beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségéről adott véleményünk a 4–10. fejezetben leírt ellenőrzési munkánkon alapul. Véleményünket a megbízhatósági nyilatkozat tartalmazza. Munkánk alapján képesek vagyunk megalapozott véleményt kialakítani arról, hogy a sokaságon belüli hibák meghaladják-e a lényegességi küszöböt vagy az alatt maradnak. |
| --- | --- |

21.

Az Európai Unió konszolidált beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségéről adott véleményünk a 4–10. fejezetben leírt ellenőrzési munkánkon alapul. Véleményünket a megbízhatósági nyilatkozat tartalmazza. Munkánk alapján képesek vagyunk megalapozott véleményt kialakítani arról, hogy a sokaságon belüli hibák meghaladják-e a lényegességi küszöböt vagy az alatt maradnak.

| 22. | Amennyiben lényeges hibaszintet állapítunk meg és meghatározzuk annak az ellenőri véleményre gyakorolt hatását, el kell döntenünk, hogy a hibák – illetve az ellenőrzési bizonyítékok hiánya – általános érvényűek-e. Ezt az ISSAI 1705 iránymutatásait követve állapítjuk meg (oly módon, hogy – megbízatásunkkal összhangban – azok alkalmazási körét a jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatos kérdésekre is kiterjesztjük). Lényeges és általános érvényű hibák esetén elutasító véleményt adunk. |
| --- | --- |

22.

Amennyiben lényeges hibaszintet állapítunk meg és meghatározzuk annak az ellenőri véleményre gyakorolt hatását, el kell döntenünk, hogy a hibák – illetve az ellenőrzési bizonyítékok hiánya – általános érvényűek-e. Ezt az ISSAI 1705 iránymutatásait követve állapítjuk meg (oly módon, hogy – megbízatásunkkal összhangban – azok alkalmazási körét a jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatos kérdésekre is kiterjesztjük). Lényeges és általános érvényű hibák esetén elutasító véleményt adunk.

| 23. | Egy hibát vagy ellenőrzési bizonyíték hiányát akkor tekintünk általános érvényűnek, ha az az ellenőr megítélése szerint nem korlátozódik a pénzügyi kimutatások egyes konkrét elemeire, számláira vagy tételeire (azaz ha a vizsgált számlák vagy tranzakciók között több helyen is előfordul), illetve korlátozott előfordulás esetében akkor, ha a pénzügyi kimutatások jelentős arányát érinti vagy érintheti, vagy olyan közlésekhez kapcsolódik, amelyek alapvetően befolyásolják a pénzügyi kimutatások felhasználók általi értelmezését. |
| --- | --- |

23.

Egy hibát vagy ellenőrzési bizonyíték hiányát akkor tekintünk általános érvényűnek, ha az az ellenőr megítélése szerint nem korlátozódik a pénzügyi kimutatások egyes konkrét elemeire, számláira vagy tételeire (azaz ha a vizsgált számlák vagy tranzakciók között több helyen is előfordul), illetve korlátozott előfordulás esetében akkor, ha a pénzügyi kimutatások jelentős arányát érinti vagy érintheti, vagy olyan közlésekhez kapcsolódik, amelyek alapvetően befolyásolják a pénzügyi kimutatások felhasználók általi értelmezését.

| 24. | Legjobb becslésünk szerint a 2016-os összes kiadás hibaszintje 3,1 %. Megítélésünk szerint a hiba nem általános érvényű, mert egyetlen kiadástípusra és kevés kiadási területre korlátozódik. A különböző TPK-fejezeteket eltérő becsült hibaszint jellemzi, a jelentésünk 5–7. és 9–10. fejezetében leírtak szerint. |
| --- | --- |

24.

Legjobb becslésünk szerint a 2016-os összes kiadás hibaszintje 3,1 %. Megítélésünk szerint a hiba nem általános érvényű, mert egyetlen kiadástípusra és kevés kiadási területre korlátozódik. A különböző TPK-fejezeteket eltérő becsült hibaszint jellemzi, a jelentésünk 5–7. és 9–10. fejezetében leírtak szerint.

Csalás gyanúja

| 25. | Ha okunk van gyanítani, hogy csalás történt, ezt jelentjük az Unió csalás elleni hivatalának, az OLAF-nak. Az OLAF feladata a kapcsolódó vizsgálatok lefolytatása. Évente több esetről teszünk jelentést az OLAF-nak. |
| --- | --- |

25.

Ha okunk van gyanítani, hogy csalás történt, ezt jelentjük az Unió csalás elleni hivatalának, az OLAF-nak. Az OLAF feladata a kapcsolódó vizsgálatok lefolytatása. Évente több esetről teszünk jelentést az OLAF-nak.

3. RÉSZ. A beszámoló megbízhatóságára, illetve a tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó ellenőri vélemények közötti összefüggés

| 26. | A Számvevőszék:






  a) | ellenőri véleményt adott ki az Európai Unió konszolidált beszámolójáról a lezárult pénzügyi évre nézve; |
| --- | --- | --- |

26.

A Számvevőszék:

a)

ellenőri véleményt adott ki az Európai Unió konszolidált beszámolójáról a lezárult pénzügyi évre nézve;

| b) | ellenőri véleményeket adott ki az e beszámoló alapjául szolgáló bevételek és kifizetések szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

b)

ellenőri véleményeket adott ki az e beszámoló alapjául szolgáló bevételek és kifizetések szabályszerűségéről.

| 27. | Ellenőrzéseinket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végezzük, és véleményeinket ezeknek megfelelően alakítjuk ki. |
| --- | --- |

27.

Ellenőrzéseinket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végezzük, és véleményeinket ezeknek megfelelően alakítjuk ki.

| 28. | Amikor az ellenőrök a beszámoló megbízhatóságáról és a mögöttes tranzakciók szabályszerűségéről egyaránt kiadnak ellenőri véleményt, a standardok értelmében a tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó minősített vélemény önmagában még nem eredményez a beszámoló megbízhatóságára nézve is minősített véleményt. Az általunk véleményezett pénzügyi kimutatások elismerik, hogy lényeges probléma áll fenn az uniós költségvetésre terhelt költségekre vonatkozó szabályok megsértésével kapcsolatban. Ennek megfelelően úgy döntöttünk, hogy a szabályszerűséget érintő lényeges hibaszint önmagában még nem ok arra, hogy módosítsunk a beszámoló megbízhatóságáról adott külön véleményünkön. |
| --- | --- |

28.

Amikor az ellenőrök a beszámoló megbízhatóságáról és a mögöttes tranzakciók szabályszerűségéről egyaránt kiadnak ellenőri véleményt, a standardok értelmében a tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó minősített vélemény önmagában még nem eredményez a beszámoló megbízhatóságára nézve is minősített véleményt. Az általunk véleményezett pénzügyi kimutatások elismerik, hogy lényeges probléma áll fenn az uniós költségvetésre terhelt költségekre vonatkozó szabályok megsértésével kapcsolatban. Ennek megfelelően úgy döntöttünk, hogy a szabályszerűséget érintő lényeges hibaszint önmagában még nem ok arra, hogy módosítsunk a beszámoló megbízhatóságáról adott külön véleményünkön.

---

(1)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

1.2. MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZÉSI MINTÁKBAN FELTÁRT HIBÁK GYAKORISÁGA 2016-BAN

Image

---

2. FEJEZET

Költségvetési és pénzgazdálkodás

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 2.1-2.3 |
| --- | --- |

| Költségvetési gazdálkodás 2016-ban | 2.4-2.14 |
| --- | --- |

| A kifizetések az éves költségvetés által meghatározott kereteken belül maradtak | 2.4-2.7 |
| --- | --- |

| A speciális eszközök és a tartalékok széles körű használata miatt nem elég rugalmas a váratlan eseményekre való reagálás | 2.8-2.10 |
| --- | --- |

| A fennálló kötelezettségvállalások aránya rekordszintet ért el | 2.11-2.14 |
| --- | --- |

| A 2016-os költségvetéssel kapcsolatos pénzgazdálkodási kérdések | 2.15-2.31 |
| --- | --- |

| Az Unió költségvetésének jelentős a pénzügyi kitettsége | 2.15-2.20 |
| --- | --- |

| Az Unió egyre nagyobb mértékben alkalmaz pénzügyi eszközöket | 2.21-2.23 |
| --- | --- |

| A tagállamok a rendelkezésre álló uniós források felhasználásakor nehézségekkel szembesülhetnek | 2.24-2.26 |
| --- | --- |

| A migráció és a menekültügyi válság kiadásairól szóló általános beszámolásnak koherensebbnek és átfogóbbnak kell lennie | 2.27-2.28 |
| --- | --- |

| Az uniós finanszírozási mechanizmusok összetettsége továbbra is nő | 2.29-2.31 |
| --- | --- |

| A jövőbeni kockázatok és kihívások | 2.32-2.39 |
| --- | --- |

| A teljesítetlen kifizetési kérelmek újabb felhalmozódásának elkerülése | 2.32-2.33 |
| --- | --- |

| Az új TPK finanszírozása | 2.34-2.39 |
| --- | --- |

| Következtetések és ajánlások | 2.40-2.48 |
| --- | --- |

| Következtetések | 2.40-2.47 |
| --- | --- |

| Ajánlások | 2.48 |
| --- | --- |

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 2.1. | Ez a fejezet az Unió 2016-os költségvetési és pénzgazdálkodásával kapcsolatos észrevételeinket tartalmazza, és a jövőbeni költségvetésekre nézve több főbb kockázatot és kihívást állapít meg. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

2.1.

Ez a fejezet az Unió 2016-os költségvetési és pénzgazdálkodásával kapcsolatos észrevételeinket tartalmazza, és a jövőbeni költségvetésekre nézve több főbb kockázatot és kihívást állapít meg.

| 2.2. | Az éves költségvetésnek a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra vonatkozó, a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben (TPK) rögzített felső határokon belül kell maradnia (1). A TPK keretében az Unió 2014 és 2020 között folyó árakon kötelezettségvállalást legfeljebb 1 087,2  milliárd euróra, kifizetést pedig legfeljebb 1 025,4  milliárd euróra vállalhat (2). Az adott év kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak (3) a saját forrásokról szóló határozat (4) által rögzített felső határokon belül kell maradniuk. |
| --- | --- |

2.2.

Az éves költségvetésnek a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra vonatkozó, a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben (TPK) rögzített felső határokon belül kell maradnia (1). A TPK keretében az Unió 2014 és 2020 között folyó árakon kötelezettségvállalást legfeljebb 1 087,2  milliárd euróra, kifizetést pedig legfeljebb 1 025,4  milliárd euróra vállalhat (2). Az adott év kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak (3) a saját forrásokról szóló határozat (4) által rögzített felső határokon belül kell maradniuk.

| 2.3. | A Bizottság bemutatta a jelenlegi TPK végrehajtásának félidős értékelését és a kapcsolódó jogalkotási javaslatokat. E fejezet egy része a következő TPK-ra vonatkozó javaslat szempontjából releváns jogalkotási javaslatokról korábban kifejtett véleményeinken alapul (5). |
| --- | --- |

2.3.

A Bizottság bemutatta a jelenlegi TPK végrehajtásának félidős értékelését és a kapcsolódó jogalkotási javaslatokat. E fejezet egy része a következő TPK-ra vonatkozó javaslat szempontjából releváns jogalkotási javaslatokról korábban kifejtett véleményeinken alapul (5).

KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁS 2016-BAN

A kifizetések az éves költségvetés által meghatározott kereteken belül maradtak

| 2.4. | A költségvetési előirányzatokkal szembeni kifizetések 13,7  milliárd euróval alacsonyabbak voltak, mint az eredetileg elfogadott költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatok (a lehetséges 143,9  milliárd euróból 130,2  milliárd euró (6), azaz a rendelkezésre álló teljes összeg 90,5  %-a) (lásd:
  2.1. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

2.4.

A költségvetési előirányzatokkal szembeni kifizetések 13,7  milliárd euróval alacsonyabbak voltak, mint az eredetileg elfogadott költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatok (a lehetséges 143,9  milliárd euróból 130,2  milliárd euró (6), azaz a rendelkezésre álló teljes összeg 90,5  %-a) (lásd:
  2.1. háttérmagyarázat
  ).

| 2.5. | A kifizetések alacsony szintje főként abból adódott, hogy a tagállami hatóságok a vártnál kisebb összegben nyújtottak be kifizetési kérelmeket az európai strukturális és beruházási alapokhoz (esb-alapok). Ennek oka az volt, hogy a jelenlegi TPK első éveiben késedelmes volt a programok végrehajtása. A Bizottság a késedelmeket a következőkkel magyarázta (7): |
| --- | --- |

2.5.

A kifizetések alacsony szintje főként abból adódott, hogy a tagállami hatóságok a vártnál kisebb összegben nyújtottak be kifizetési kérelmeket az európai strukturális és beruházási alapokhoz (esb-alapok). Ennek oka az volt, hogy a jelenlegi TPK első éveiben késedelmes volt a programok végrehajtása. A Bizottság a késedelmeket a következőkkel magyarázta (7):

| a) | a 2007–2013-as programok végrehajtásában bekövetkezett jelentős késedelmekből következnek; |
| --- | --- |

a)

a 2007–2013-as programok végrehajtásában bekövetkezett jelentős késedelmekből következnek;

| b) | az Unió késve fogadta el a 2014–2020-as programok jogi alapjait (8); |
| --- | --- |

b)

az Unió késve fogadta el a 2014–2020-as programok jogi alapjait (8);

| c) | a tagállamok késve hozták létre az uniós források kezeléséért felelős nemzeti hatóságokat és késedelmesen küldtek értesítést azokról az Uniónak; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok késve hozták létre az uniós források kezeléséért felelős nemzeti hatóságokat és késedelmesen küldtek értesítést azokról az Uniónak;

| d) | az új időszak programjaira és projektjeire vonatkozó, megváltozott szabályokhoz való igazodáshoz időre volt szükség; |
| --- | --- |

d)

az új időszak programjaira és projektjeire vonatkozó, megváltozott szabályokhoz való igazodáshoz időre volt szükség;

| e) | a tagállamok a 2014–2020-as időszakban egy plusz évet kaptak a kötelezettségvállalások alapján történő kifizetések teljesítéséhez (az „n+3-as szabály”) (9). |
| --- | --- |

e)

a tagállamok a 2014–2020-as időszakban egy plusz évet kaptak a kötelezettségvállalások alapján történő kifizetések teljesítéséhez (az „n+3-as szabály”) (9).

| 2.6. | Amint a Bizottság is megjegyezte (10), a 2014–2020-as időszak többéves pénzügyi keretének első három évében az esb-alapokból finanszírozott programok végrehajtását nagyobb késedelmek jellemezték, mint a strukturális és kohéziós alapból támogatott programokat a 2007–2013-as időszak elején. |
| --- | --- |

2.6.

Amint a Bizottság is megjegyezte (10), a 2014–2020-as időszak többéves pénzügyi keretének első három évében az esb-alapokból finanszírozott programok végrehajtását nagyobb késedelmek jellemezték, mint a strukturális és kohéziós alapból támogatott programokat a 2007–2013-as időszak elején.

| 2.7. | Mivel az év során kevés kifizetési kérelem érkezett be, a költségvetési hatóságok a kifizetési előirányzatok 7,3  milliárd euró összegű csökkentése érdekében módosították a 2016-os költségvetést (11). A kifizetési kérelmek kis száma még e csökkentést követően is 2002 óta a legnagyobb többletet (6,4  milliárd euró) eredményezte (12) (2015: 1,3  milliárd euró). |
| --- | --- |

2.7.

Mivel az év során kevés kifizetési kérelem érkezett be, a költségvetési hatóságok a kifizetési előirányzatok 7,3  milliárd euró összegű csökkentése érdekében módosították a 2016-os költségvetést (11). A kifizetési kérelmek kis száma még e csökkentést követően is 2002 óta a legnagyobb többletet (6,4  milliárd euró) eredményezte (12) (2015: 1,3  milliárd euró).

2.1. háttérmagyarázat –   A 2016-os költségvetés

(millió euró)

Image

Forrás: Az Európai Unió konszolidált éves beszámolója a 2016-os pénzügyi évről, „Összevont jelentések a költségvetés végrehajtásáról és magyarázó megjegyzések”, 4.1. és 4.3. táblázat.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A speciális eszközök és a tartalékok széles körű használata miatt nem elég rugalmas a váratlan eseményekre való reagálás

| 2.8. | A 2014–2020-as TPK több olyan eszközt is alkalmaz, amelyek megkönnyítik a költségvetés működését és tartalékalap képzését. A legfontosabb ilyen eszközök a következők: |
| --- | --- |

2.8.

A 2014–2020-as TPK több olyan eszközt is alkalmaz, amelyek megkönnyítik a költségvetés működését és tartalékalap képzését. A legfontosabb ilyen eszközök a következők:

| a) | A kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék (GMP), amelynek révén – a TPK-rendelet 5. cikke szerint – fel nem használt kifizetési előirányzatok vihetők át későbbi évekre azzal a feltétellel, hogy a TPK-ban rögzített felső határokat nem lépik át. A 2.4. bekezdésben említett, 2016-ban fel nem használt 13,7  milliárd euró tehát későbbi évekre átvihető és felhasználható. A fel nem használt kifizetési előirányzatok átvihető összegének a TPK-ban meghatározott felső határa a 2018–2020-as időszakra – 2011-es árakon – 31 milliárd euró (2018: 7 milliárd euró; 2019: 11 milliárd euró; 2020: 13 milliárd euró). |
| --- | --- |

a)

A kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék (GMP), amelynek révén – a TPK-rendelet 5. cikke szerint – fel nem használt kifizetési előirányzatok vihetők át későbbi évekre azzal a feltétellel, hogy a TPK-ban rögzített felső határokat nem lépik át. A 2.4. bekezdésben említett, 2016-ban fel nem használt 13,7  milliárd euró tehát későbbi évekre átvihető és felhasználható. A fel nem használt kifizetési előirányzatok átvihető összegének a TPK-ban meghatározott felső határa a 2018–2020-as időszakra – 2011-es árakon – 31 milliárd euró (2018: 7 milliárd euró; 2019: 11 milliárd euró; 2020: 13 milliárd euró).

| b) | Négy, a váratlan eseményekre és a megváltozott prioritásokra való reagálás céljára szolgáló „speciális eszköz” (13). A Bizottság 2016-ban végzett félidős értékelése (14) szerint a 2020-ig még rendelkezésre álló teljes összeg 7,4  milliárd euró. A többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatakor kiadott tanácsi nyilatkozat (15) szerint a költségvetési hatóság eseti alapon dönthet arról, hogy a speciális eszközökkel kapcsolatos kifizetések a felső határértékek figyelembevétele nélkül vehetők-e számításba. |
| --- | --- |

b)

Négy, a váratlan eseményekre és a megváltozott prioritásokra való reagálás céljára szolgáló „speciális eszköz” (13). A Bizottság 2016-ban végzett félidős értékelése (14) szerint a 2020-ig még rendelkezésre álló teljes összeg 7,4  milliárd euró. A többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatakor kiadott tanácsi nyilatkozat (15) szerint a költségvetési hatóság eseti alapon dönthet arról, hogy a speciális eszközökkel kapcsolatos kifizetések a felső határértékek figyelembevétele nélkül vehetők-e számításba.

| c) | Legfeljebb a GNI 0,03  %-ának megfelelő (mintegy 4,5  milliárd euró) rendkívüli tartalék (16), amely váratlan események esetén, végső megoldásként lehetővé teszi az előirányzatoknak az egyes évek vagy fejezetek közötti átvitelét, azzal a feltétellel, hogy a TPK-ban rögzített felső határokat nem lépik át. 2014-ben a rendkívüli tartalékot használták az azévi kifizetési előirányzatokra, ezt le kell vonni a 2017–2020-as időszak összegéből. A kötelezettségvállalási előirányzatok esetében 2016-ban és 2017-ben a menekültügyi válságra reagálva a rendkívüli tartalék útján 2,1  milliárd euró átvitelére került sor a 3. és 4. TPK-fejezetbe más fejezetekből (17). |
| --- | --- |

c)

Legfeljebb a GNI 0,03  %-ának megfelelő (mintegy 4,5  milliárd euró) rendkívüli tartalék (16), amely váratlan események esetén, végső megoldásként lehetővé teszi az előirányzatoknak az egyes évek vagy fejezetek közötti átvitelét, azzal a feltétellel, hogy a TPK-ban rögzített felső határokat nem lépik át. 2014-ben a rendkívüli tartalékot használták az azévi kifizetési előirányzatokra, ezt le kell vonni a 2017–2020-as időszak összegéből. A kötelezettségvállalási előirányzatok esetében 2016-ban és 2017-ben a menekültügyi válságra reagálva a rendkívüli tartalék útján 2,1  milliárd euró átvitelére került sor a 3. és 4. TPK-fejezetbe más fejezetekből (17).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| d) | A fel nem használt kötelezettségvállalási előirányzatok következő évekre történő átvitelét lehetővé tevő, azonban csak a növekedéssel és foglalkoztatással – elsősorban a fiatalok foglalkoztatásával – kapcsolatban felhasználható, kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék (GMC) (18). A 2014-es és 2015-ös GMC majdnem teljes összegét (2,0  milliárd euróból 1,8  milliárd eurót (19)) az esb-alapoknak nyújtották. |
| --- | --- |

d)

A fel nem használt kötelezettségvállalási előirányzatok következő évekre történő átvitelét lehetővé tevő, azonban csak a növekedéssel és foglalkoztatással – elsősorban a fiatalok foglalkoztatásával – kapcsolatban felhasználható, kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék (GMC) (18). A 2014-es és 2015-ös GMC majdnem teljes összegét (2,0  milliárd euróból 1,8  milliárd eurót (19)) az esb-alapoknak nyújtották.

| 2.9. | Ezeket az eszközöket a szükséghelyzetek kezelésére hozták létre, hogy némi rugalmasságot biztosítsanak az uniós költségvetés rendszerében, amelyet úgy alakítottak ki, hogy elsősorban hosszú távú uniós kiadási programok számára nyújtson előre kiszámítható finanszírozást. Mivel azonban az uniós kiadási programok végrehajtása a 2014–2020-as TPK első éveiben késedelmekkel történt és 2020-ig várhatóan nőni fog az ütemük, előfordulhat, hogy a TPK felső határain belül nem marad elég rugalmassági összeg a még a jelenlegi TPK vége előtt esetleg bekövetkező váratlan eseményekre való uniós válaszadáshoz. |
| --- | --- |

2.9.

Ezeket az eszközöket a szükséghelyzetek kezelésére hozták létre, hogy némi rugalmasságot biztosítsanak az uniós költségvetés rendszerében, amelyet úgy alakítottak ki, hogy elsősorban hosszú távú uniós kiadási programok számára nyújtson előre kiszámítható finanszírozást. Mivel azonban az uniós kiadási programok végrehajtása a 2014–2020-as TPK első éveiben késedelmekkel történt és 2020-ig várhatóan nőni fog az ütemük, előfordulhat, hogy a TPK felső határain belül nem marad elég rugalmassági összeg a még a jelenlegi TPK vége előtt esetleg bekövetkező váratlan eseményekre való uniós válaszadáshoz.

| 2.9. | A többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata több rugalmasságot biztosít a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret fennmaradó éveire (lásd a 2017/1123/EU, Euratom tanácsi rendeletet). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | A fent leírt tartalékok használatán kívül a Tanács – az előirányzatok felső határainak megváltoztatása érdekében – egyhangú döntéshozatallal módosíthatja magát a TPK-rendeletet is (20). |
| --- | --- |

2.10.

A fent leírt tartalékok használatán kívül a Tanács – az előirányzatok felső határainak megváltoztatása érdekében – egyhangú döntéshozatallal módosíthatja magát a TPK-rendeletet is (20).

A fennálló kötelezettségvállalások aránya rekordszintet ért el

| 2.11. | 2016-ban az Unió a címzett bevételeken kívül a lehetséges 156,1  milliárd euróból 155,2  milliárd euróra (a rendelkezésére álló teljes összeg 99,4  %-ára) vállalt kötelezettséget (21). |
| --- | --- |

2.11.

2016-ban az Unió a címzett bevételeken kívül a lehetséges 156,1  milliárd euróból 155,2  milliárd euróra (a rendelkezésére álló teljes összeg 99,4  %-ára) vállalt kötelezettséget (21).

| 2.12. | Abból adódóan, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatokat majdnem teljes mértékben felhasználták, a kifizetések azonban a tervezettnél alacsonyabb szinten maradtak, a fennálló kötelezettségvállalások először csökkentek 2014-ben, majd újra növekedtek 2015-ben és 2016-ban, amikor is 238,8  milliárd euró összegű rekordszintet értek el (lásd:
  2.9. háttérmagyarázat
  ). Az összeg 2017-ben szintén tovább fog nőni, mivel a 2017-es költségvetésben 157,9  milliárd euró összegű kötelezettségvállalási előirányzat és 134,4  milliárd euró összegű kifizetési előirányzat szerepel, ebből következően tehát a fennálló kötelezettségvállalások akár 23,5  milliárd euróval is növekedhetnek. |
| --- | --- |

2.12.

Abból adódóan, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatokat majdnem teljes mértékben felhasználták, a kifizetések azonban a tervezettnél alacsonyabb szinten maradtak, a fennálló kötelezettségvállalások először csökkentek 2014-ben, majd újra növekedtek 2015-ben és 2016-ban, amikor is 238,8  milliárd euró összegű rekordszintet értek el (lásd:
  2.9. háttérmagyarázat
  ). Az összeg 2017-ben szintén tovább fog nőni, mivel a 2017-es költségvetésben 157,9  milliárd euró összegű kötelezettségvállalási előirányzat és 134,4  milliárd euró összegű kifizetési előirányzat szerepel, ebből következően tehát a fennálló kötelezettségvállalások akár 23,5  milliárd euróval is növekedhetnek.

| 2.13. | A fennálló kötelezettségvállalások összege a kötelezettségvállalások és az azokra mostanáig teljesített kifizetések közötti összesített különbségnek felel meg, csökkentve a visszavont kötelezettségvállalásokkal. A visszavont kötelezettségvállalások a 2007–2016-os időszak kötelezettségvállalásainak viszonylag kis részét tették ki (összesen 1 446  milliárd euróból 27 milliárd euró, azaz 1,9  %). |
| --- | --- |

2.13.

A fennálló kötelezettségvállalások összege a kötelezettségvállalások és az azokra mostanáig teljesített kifizetések közötti összesített különbségnek felel meg, csökkentve a visszavont kötelezettségvállalásokkal. A visszavont kötelezettségvállalások a 2007–2016-os időszak kötelezettségvállalásainak viszonylag kis részét tették ki (összesen 1 446  milliárd euróból 27 milliárd euró, azaz 1,9  %).

| 2.14. | A fennálló kötelezettségvállalások döntő része többéves kiadási programokhoz kapcsolódik, ahol a kötelezettségvállalás és az annak megfelelő kifizetés közötti időszak egy évnél hosszabb is lehet, sőt néha eléri a három évet. A 2016-os adatok alapján a fennálló kötelezettségvállalások az év végén 2,9  év (22) kifizetésével voltak egyenértékűek; a 2007-es adathoz (2,2  év) képest ez 72 %-os növekedést jelent. A fennálló kötelezettségvállalások e növekedése miatt a jövőben finanszírozási problémák keletkezhetnek (lásd: 2.32–2.39. bekezdés). |
| --- | --- |

2.14.

A fennálló kötelezettségvállalások döntő része többéves kiadási programokhoz kapcsolódik, ahol a kötelezettségvállalás és az annak megfelelő kifizetés közötti időszak egy évnél hosszabb is lehet, sőt néha eléri a három évet. A 2016-os adatok alapján a fennálló kötelezettségvállalások az év végén 2,9  év (22) kifizetésével voltak egyenértékűek; a 2007-es adathoz (2,2  év) képest ez 72 %-os növekedést jelent. A fennálló kötelezettségvállalások e növekedése miatt a jövőben finanszírozási problémák keletkezhetnek (lásd: 2.32–2.39. bekezdés).

| 2.14. | A programozási időszak harmadik évében az esb-alapok fennálló kötelezettségvállalásai szintjének emelkedése az ezen alapokra vonatkozóan korábban megfigyelt végrehajtás szokásos ciklusának része. A 2014–2020-as időszakban az éves kötelezettségvállalási előirányzatok egyenletessége, az n+3. szabály bevezetése és a lassú végrehajtás a fennálló kötelezettségvállalások jelentős emelkedését eredményezi. |
| --- | --- |

2.14.

A 2016-OS KÖLTSÉGVETÉSSEL KAPCSOLATOS PÉNZGAZDÁLKODÁSI KÉRDÉSEK

Az Unió költségvetésének jelentős a pénzügyi kitettsége

| 2.15. | A fennálló kötelezettségvállalásokon kívül az Unió több jelentős, 2016 végén még fennálló hosszú lejáratú kötelezettséggel, garanciával és jogi kötelezettséggel rendelkezett. |
| --- | --- |

2.15.

A fennálló kötelezettségvállalásokon kívül az Unió több jelentős, 2016 végén még fennálló hosszú lejáratú kötelezettséggel, garanciával és jogi kötelezettséggel rendelkezett.

| 2.16. | Az Unió legnagyobb összegű hosszú lejáratú kötelezettsége a személyzeti nyugdíjak 67,2  milliárd eurós összege (2015: 63,8  milliárd euró). Noha az uniós személyzet fizet hozzájárulást a saját nyugdíjához, a hozzájárulásokat az uniós költségvetés általános bevételeként kezelik, a kötelezettségeket tehát nem kompenzálja semmilyen más eszköz. |
| --- | --- |

2.16.

Az Unió legnagyobb összegű hosszú lejáratú kötelezettsége a személyzeti nyugdíjak 67,2  milliárd eurós összege (2015: 63,8  milliárd euró). Noha az uniós személyzet fizet hozzájárulást a saját nyugdíjához, a hozzájárulásokat az uniós költségvetés általános bevételeként kezelik, a kötelezettségeket tehát nem kompenzálja semmilyen más eszköz.

| 2.17. | Az utóbbi években az Unió egyre nagyobb mértékben folyamodott a költségvetéshez a hitelek és pénzügyi eszközök garanciáinak megtámogatására (lásd:
  2.2. háttérmagyarázat
  ). Ezek az uniós beszámolókban (23) szereplő függő kötelezettségek. Arra az esetre, ha a garanciára irányuló igény nőne, tartalékot kell fenntartani a kifizetési előirányzatok költségvetési szintje és a saját forrásokról szóló határozat értelmében engedélyezhető maximális szint között. |
| --- | --- |

2.17.

Az utóbbi években az Unió egyre nagyobb mértékben folyamodott a költségvetéshez a hitelek és pénzügyi eszközök garanciáinak megtámogatására (lásd:
  2.2. háttérmagyarázat
  ). Ezek az uniós beszámolókban (23) szereplő függő kötelezettségek. Arra az esetre, ha a garanciára irányuló igény nőne, tartalékot kell fenntartani a kifizetési előirányzatok költségvetési szintje és a saját forrásokról szóló határozat értelmében engedélyezhető maximális szint között.

2.2. háttérmagyarázat –   Garanciákkal kapcsolatos kitettség

(milliárd euró)

Image

| (*) | A 2016. december 31-i kitettség csak a végső kedvezményezetteknek már folyósított összegeket veszi figyelembe. 2016 végéig további 17,5  milliárd euróra történt szerződéskötés (ebből 9,0  milliárd euróra a külső hitelezési megbízatáshoz tartozó garancia, 6,9  milliárd euróra az ESBA-garancia és 1,6  milliárd euróra az MFA- és Euratom-hitelekre nyújtott pénzügyi támogatás keretében), azonban kifizetésre még nem került sor. |
| --- | --- |

(*)

A 2016. december 31-i kitettség csak a végső kedvezményezetteknek már folyósított összegeket veszi figyelembe. 2016 végéig további 17,5  milliárd euróra történt szerződéskötés (ebből 9,0  milliárd euróra a külső hitelezési megbízatáshoz tartozó garancia, 6,9  milliárd euróra az ESBA-garancia és 1,6  milliárd euróra az MFA- és Euratom-hitelekre nyújtott pénzügyi támogatás keretében), azonban kifizetésre még nem került sor.

| (1) | Lásd: Az Európai Unió konszolidált éves beszámolója a 2016-os pénzügyi évről („Az Unió 2016-os beszámolója”), 4.1.1. jegyzet. |
| --- | --- |

(1)

Lásd: Az Európai Unió konszolidált éves beszámolója a 2016-os pénzügyi évről („Az Unió 2016-os beszámolója”), 4.1.1. jegyzet.

| (2) | Lásd: Az Unió 2016-os beszámolója, 4.1.2. jegyzet. |
| --- | --- |

(2)

Lásd: Az Unió 2016-os beszámolója, 4.1.2. jegyzet.

| (3) | Lásd: Az Unió 2016-os beszámolója, 4.1.3. jegyzet. |
| --- | --- |

(3)

Lásd: Az Unió 2016-os beszámolója, 4.1.3. jegyzet.

Forrás: Az Unió 2016-os beszámolója, a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 4.1.1–3. megjegyzés.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 2.18. | Az uniós költségvetésben két alap áll rendelkezésre a garanciák fedezetének biztosításához: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, amelynek eszközértéke 2,3  milliárd euró, és az ESBA-garanciaalap, amelynek az eszközértéke 2016 végén 1,0  milliárd euró (24), de 2022-re 8 millió euróra fog nőni. A költségvetés emellett a garanciák várható veszteségeire képzett céltartalékot is fenntart, amelynek összege 2016 végén 0,9  milliárd euró volt (25), miután az év során – a Szíriában nyújtott hitelekkel kapcsolatos összeget is beleértve – 0,5  milliárd euróval bővült. A tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatással kapcsolatos garanciák esetében felmerülő bármely kötelezettség fedezhető a TPK-ban rögzített felső határokat (26) meghaladó előirányzatokból, de azt mindenképpen az uniós költségvetésből kell folyósítani. |
| --- | --- |

2.18.

Az uniós költségvetésben két alap áll rendelkezésre a garanciák fedezetének biztosításához: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, amelynek eszközértéke 2,3  milliárd euró, és az ESBA-garanciaalap, amelynek az eszközértéke 2016 végén 1,0  milliárd euró (24), de 2022-re 8 millió euróra fog nőni. A költségvetés emellett a garanciák várható veszteségeire képzett céltartalékot is fenntart, amelynek összege 2016 végén 0,9  milliárd euró volt (25), miután az év során – a Szíriában nyújtott hitelekkel kapcsolatos összeget is beleértve – 0,5  milliárd euróval bővült. A tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatással kapcsolatos garanciák esetében felmerülő bármely kötelezettség fedezhető a TPK-ban rögzített felső határokat (26) meghaladó előirányzatokból, de azt mindenképpen az uniós költségvetésből kell folyósítani.

| 2.19. | A Bizottság javasolta egy közös tartalékfeltöltési alap létrehozását a pénzügyi eszközökből, költségvetési garanciákból és pénzügyi támogatásból származó pénzügyi kötelezettségek fedezetére (27). |
| --- | --- |

2.19.

A Bizottság javasolta egy közös tartalékfeltöltési alap létrehozását a pénzügyi eszközökből, költségvetési garanciákból és pénzügyi támogatásból származó pénzügyi kötelezettségek fedezetére (27).

| 2.20. | Egyes jelentős összegű hosszú lejáratú jogi kötelezettségeket nem fedeztek fennálló költségvetési kötelezettségvállalások: ezek összege az év végén 22 milliárd euró volt (28) (lásd:
  2.3. háttérmagyarázat
  ), és kifizetésükre későbbi éves költségvetésekből kerül sor. |
| --- | --- |

2.20.

Egyes jelentős összegű hosszú lejáratú jogi kötelezettségeket nem fedeztek fennálló költségvetési kötelezettségvállalások: ezek összege az év végén 22 milliárd euró volt (28) (lásd:
  2.3. háttérmagyarázat
  ), és kifizetésükre későbbi éves költségvetésekből kerül sor.

2.3. háttérmagyarázat –   Egyéb hosszú lejáratú jogi kötelezettségek 2016 végén

(millió euró)

Image

Forrás: Az Unió 2016-os beszámolója, a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 5.3. megjegyzés.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Az Unió egyre nagyobb mértékben alkalmaz pénzügyi eszközöket

| 2.21. | Az uniós költségvetés támogatásában részesülő pénzügyi eszközöknek nőtt a jelentőségük (lásd:
  2.4. háttérmagyarázat
  ), és ez a tendencia várhatóan tovább folytatódik 2020-ig. Körültekintő gazdálkodásra van szükség ahhoz, hogy a rendelkezésre álló pénzösszegek felhasználása eredményes, hatékony és gazdaságos legyen, és hogy bármely változásra csak alapos hatásvizsgálat után kerüljön sor. |
| --- | --- |

2.21.

Az uniós költségvetés támogatásában részesülő pénzügyi eszközöknek nőtt a jelentőségük (lásd:
  2.4. háttérmagyarázat
  ), és ez a tendencia várhatóan tovább folytatódik 2020-ig. Körültekintő gazdálkodásra van szükség ahhoz, hogy a rendelkezésre álló pénzösszegek felhasználása eredményes, hatékony és gazdaságos legyen, és hogy bármely változásra csak alapos hatásvizsgálat után kerüljön sor.

| 2.21. | A Bizottság olyan intézkedéseket alkalmazott, amelyek a rendelkezésre álló pénzeszközök felhasználása során biztosítják az átláthatóságot és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást.

  Tervezett módosítások esetén az előzetes értékelés magában foglalja a korábbi hasonló eszközökkel kapcsolatban levont tanulságok elemzését.


  A központi irányítású eszközök esetében a vonatkozó jogalapok félidős felülvizsgálatokat vagy értékeléseket írnak elő.


  A pénzügyi eszközök minden ilyen félidős felülvizsgálatára vonatkozóan a Bizottság biztosítani fogja, hogy a felülvizsgálatok foglalkozzanak a levont tanulságokkal, valamint a nagyobb társadalmi-gazdasági változásoknak az eszközök létjogosultságára és az uniós költségvetésből ennek megfelelően elvárható hozzájárulásra gyakorolt hatásával. |
| --- | --- |

2.21.

Tervezett módosítások esetén az előzetes értékelés magában foglalja a korábbi hasonló eszközökkel kapcsolatban levont tanulságok elemzését.

A központi irányítású eszközök esetében a vonatkozó jogalapok félidős felülvizsgálatokat vagy értékeléseket írnak elő.

A pénzügyi eszközök minden ilyen félidős felülvizsgálatára vonatkozóan a Bizottság biztosítani fogja, hogy a felülvizsgálatok foglalkozzanak a levont tanulságokkal, valamint a nagyobb társadalmi-gazdasági változásoknak az eszközök létjogosultságára és az uniós költségvetésből ennek megfelelően elvárható hozzájárulásra gyakorolt hatásával.

2.4. háttérmagyarázat –   Uniós költségvetési támogatásban részesülő pénzügyi eszközök

| (milliárd euró) |
| --- |
| | 2007–2013-as programozási időszak
   (*3) | 2014–2020-as programozási időszak |
| Megosztott irányítás | | |
| ERFA, ESZA (42) és vidékfejlesztés (43) a 2007–2013-as időszakban / esb-alapok a 2014–2020-as időszakban | 12,0 | 21,5 |
| Ebből kkv-kezdeményezés | 0 | 1,2  (*4) |
| Közvetlen/közvetett irányítás és költségvetési garanciák | | |
| Közvetett irányítású pénzügyi eszközök | 3,8  (44) | 7,4  (*5) |
| ESBA – maximális uniós költségvetési garancia, ebből:






  — | a garanciaalap feltöltése |

(milliárd euró)

2007–2013-as programozási időszak
   (*3)

2014–2020-as programozási időszak

Megosztott irányítás

ERFA, ESZA (42) és vidékfejlesztés (43) a 2007–2013-as időszakban / esb-alapok a 2014–2020-as időszakban

12,0

21,5

Ebből kkv-kezdeményezés

0

1,2  (*4)

Közvetlen/közvetett irányítás és költségvetési garanciák

Közvetett irányítású pénzügyi eszközök

3,8  (44)

7,4  (*5)

ESBA – maximális uniós költségvetési garancia, ebből:

—

a garanciaalap feltöltése

| — | fedezetlen kötelezettség a jelenlegi és jövőbeni uniós költségvetések felé |
| --- | --- |

—

fedezetlen kötelezettség a jelenlegi és jövőbeni uniós költségvetések felé

0

16

8

8

Összesen

16,1

45,6

A finanszírozás javasolt növelése (45)

10

Összesen a javasolt növelés után

55,6

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 2.22. | Az ESBA jelentősége tovább nő majd, és alapvető finanszírozási forrássá válik (29). 2016 végéig az EBB-csoport összesen 21,3  milliárd euró értékben kötött szerződést az ESBA számára (30). Az ESBA beruházási időszaka még nem zárult le, a
  2.5. háttérmagyarázat
  2016 végéig mutatja az ESBA-források tagállamok közötti eloszlását. |
| --- | --- |

2.22.

Az ESBA jelentősége tovább nő majd, és alapvető finanszírozási forrássá válik (29). 2016 végéig az EBB-csoport összesen 21,3  milliárd euró értékben kötött szerződést az ESBA számára (30). Az ESBA beruházási időszaka még nem zárult le, a
  2.5. háttérmagyarázat
  2016 végéig mutatja az ESBA-források tagállamok közötti eloszlását.

| 2.22. | A Bizottság úgy véli, hogy – annak érdekében, hogy teljes képet kapjunk az ESBA különböző tagállamokban megvalósuló finanszírozásának dimenziójáról – a 2.5. háttérmagyarázatnak nemcsak az ESBA-források tagállamok közötti eloszlásának jelenlegi összegeit kellene feltüntetni, hanem az ESBA-beruházásoknak az adott országok GDP-jéhez viszonyított arányát és egy főre jutó összegét is. |
| --- | --- |

2.22.

2.5. háttérmagyarázat –   ESBA-finanszírozás tagállamonként

(millió euró)

Image

Forrás: Az EBB év végi operatív jelentése – Európai Stratégiai Beruházási Alap: IIW és SMEW. Az ESBA-megállapodás II. ütemterve – A jelentés dátuma: 2016. december 31.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 2.23. | Az ESBA a tagállamok rendelkezésére álló új, központosított és innovatív eszköz az Unió területén végrehajtott beruházások támogatására. Az ESBA irányítási rendszerében a végrehajtási hatáskörökkel az EBB-t ruházzák fel, így az uniós költségvetésből finanszírozott más eszközökhöz képest itt korlátozottabb szerep jut a közpénzellenőrzésnek (amint azt a
  2.8. háttérmagyarázat
  is mutatja). |
| --- | --- |

2.23.

Az ESBA a tagállamok rendelkezésére álló új, központosított és innovatív eszköz az Unió területén végrehajtott beruházások támogatására. Az ESBA irányítási rendszerében a végrehajtási hatáskörökkel az EBB-t ruházzák fel, így az uniós költségvetésből finanszírozott más eszközökhöz képest itt korlátozottabb szerep jut a közpénzellenőrzésnek (amint azt a
  2.8. háttérmagyarázat
  is mutatja).

| 2.23. | A Bizottság álláspontja szerint az ESBA megfelelő nyilvános ellenőrzés alatt áll. |
| --- | --- |

2.23.

A tagállamok a rendelkezésre álló uniós források felhasználásakor nehézségekkel szembesülhetnek

| 2.24. | Mivel az esb-alapok egyes tagállamok államháztartási kiadásainak jelentős részét teszik ki, fontos megjegyezni, hogy kilenc tagállamban az esb-alapok esetében fennálló kötelezettségvállalások 2016-ban az államháztartási kiadások több mint 15 %-át teszik ki (lásd:
  2.6. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

2.24.

Mivel az esb-alapok egyes tagállamok államháztartási kiadásainak jelentős részét teszik ki, fontos megjegyezni, hogy kilenc tagállamban az esb-alapok esetében fennálló kötelezettségvállalások 2016-ban az államháztartási kiadások több mint 15 %-át teszik ki (lásd:
  2.6. háttérmagyarázat
  ).

| 2.25. | Mivel a 2014–2020-as TPK-ban még jelentős mértékben állnak rendelkezésre kötelezettségvállalási előirányzatok, azon tagállamok számára, ahol az esb-alapok az államháztartási kiadások jelentős részét teszik ki, gondot okozhat elegendő olyan minőségi projektet azonosítani, amelyet az elérhető uniós forrásokból finanszírozhatnak vagy társfinanszírozhatnak. |
| --- | --- |

2.25.

Mivel a 2014–2020-as TPK-ban még jelentős mértékben állnak rendelkezésre kötelezettségvállalási előirányzatok, azon tagállamok számára, ahol az esb-alapok az államháztartási kiadások jelentős részét teszik ki, gondot okozhat elegendő olyan minőségi projektet azonosítani, amelyet az elérhető uniós forrásokból finanszírozhatnak vagy társfinanszírozhatnak.

| 2.25. | A Bizottság úgy véli, hogy még túl korai a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben előre megítélni, hogy a tagállamok milyen kapacitásokkal rendelkeznek a számukra elérhető források felhasználására. |
| --- | --- |

2.25.

2.6. háttérmagyarázat –   Az esb-alapok fennálló kötelezettségvállalásai 2016. december 31-én a 2016-os államháztartási kiadások százalékában, tagállamonként

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság által szolgáltatott információk alapján. A 2016-os államháztartási kiadásokra vonatkozó Eurostat-adatok, 2017. április.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 2.26. | Egyes tagállamok tőkeberuházásainak bármely adott évben jelentős hányadát teszik ki az uniós költségvetésből származó bevételek. Az ilyen bevételek mérete és időzítése ezért jelentős makrogazdasági következményekkel járhat a beruházásokra, a növekedésre és a foglalkoztatásra nézve, és ezt megfelelően szem előtt kell tartani az uniós költségvetés jövőbeni kiadásainak tervezésekor (lásd:
  2.7. háttérmagyarázat
  ) (31). |
| --- | --- |

2.26.

Egyes tagállamok tőkeberuházásainak bármely adott évben jelentős hányadát teszik ki az uniós költségvetésből származó bevételek. Az ilyen bevételek mérete és időzítése ezért jelentős makrogazdasági következményekkel járhat a beruházásokra, a növekedésre és a foglalkoztatásra nézve, és ezt megfelelően szem előtt kell tartani az uniós költségvetés jövőbeni kiadásainak tervezésekor (lásd:
  2.7. háttérmagyarázat
  ) (31).

2.7. háttérmagyarázat –   Uniós források (*1) a tagállamok bruttó állóeszköz-felhalmozásának százalékában (*2)

Image

| (***) | Horvátország 2013-ban csatlakozott az Európai Unióhoz. |
| --- | --- |

(***)

Horvátország 2013-ban csatlakozott az Európai Unióhoz.

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság által szolgáltatott információk alapján. Az Eurostat bruttó állóeszköz-felhalmozásra vonatkozó adatai (Beruházások).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A migráció és a menekültügyi válság kiadásairól szóló általános beszámolásnak koherensebbnek és átfogóbbnak kell lennie

| 2.27. | 2016-ban az egyik legfőbb pénzgazdálkodási kihívást a menekültügyi válsággal és a migránsok integrációjával kapcsolatos források mozgósítása jelentette, beleértve az Unión belüli szükséghelyzeti támogatást is. Az Unió pénzügyi szempontból úgy reagált erre, hogy néhány már meglévő területen növelte a források összegét, új finanszírozási eszközöket hozott létre, és ösztönözte, hogy harmadik felek kiegészítő hozzájárulást nyújtsanak (32). |
| --- | --- |

2.27.

2016-ban az egyik legfőbb pénzgazdálkodási kihívást a menekültügyi válsággal és a migránsok integrációjával kapcsolatos források mozgósítása jelentette, beleértve az Unión belüli szükséghelyzeti támogatást is. Az Unió pénzügyi szempontból úgy reagált erre, hogy néhány már meglévő területen növelte a források összegét, új finanszírozási eszközöket hozott létre, és ösztönözte, hogy harmadik felek kiegészítő hozzájárulást nyújtsanak (32).

| 2.28. | A menekültügyi és migrációs válságra mozgósított források teljes összegéről a Bizottság 2016-ban nem számolt be, és azt nehéz is megbecsülni. Sok más esethez hasonlóan ezek az alapok az érintett szakpolitikai terület elkülönített költségvetési előirányzatainak csak egy részét jelentik. Noha a Bizottság külön-külön minden egyes eszközről beszámol, az átfogó adatról való beszámoláshoz a Bizottságnak külön jelentéstételi struktúrát kellene létrehoznia. |
| --- | --- |

2.28.

A menekültügyi és migrációs válságra mozgósított források teljes összegéről a Bizottság 2016-ban nem számolt be, és azt nehéz is megbecsülni. Sok más esethez hasonlóan ezek az alapok az érintett szakpolitikai terület elkülönített költségvetési előirányzatainak csak egy részét jelentik. Noha a Bizottság külön-külön minden egyes eszközről beszámol, az átfogó adatról való beszámoláshoz a Bizottságnak külön jelentéstételi struktúrát kellene létrehoznia.

| 2.28. | Mivel a menekült- és migrációs válság idővel különböző formákat ölthet, nehéz ezt a témát kimerítően előre meghatározni, valamint a bemutatott információk alapul szolgáló tartalma és implicit meghatározása idővel változhat. A Bizottság felkéri az OECD-t, hogy a migráció általánosan elfogadott meghatározása érdekében igazítsa ki a DAC-kódjait.

  A Bizottság elemezni fogja meglévő beszámolásának lehetséges konszolidációját, hogy átfogó információkat szolgáltasson a menekültekkel és migránsokkal kapcsolatos kiadásokról. |
| --- | --- |

2.28.

A Bizottság elemezni fogja meglévő beszámolásának lehetséges konszolidációját, hogy átfogó információkat szolgáltasson a menekültekkel és migránsokkal kapcsolatos kiadásokról.

Az uniós finanszírozási mechanizmusok összetettsége továbbra is nő

| 2.29. | Az uniós költségvetés nagy mértékben átalakult az évek során, és több új, az uniós szakpolitikákat finanszírozó mechanizmussal bővült. Mindez egyrészt abból adódott, hogy új kihívások jelentek meg – többek között a pénzügyi válság, az éghajlattal kapcsolatos fellépések, a migráció és a menekültek kérdései –, amelyekre további források bevonásával lehetett csak reagálni, másrészt abból, hogy a rendelkezésre álló forrásokat hatékonyabban és innovatívabb módon kell felhasználni, pl. hitelek, garanciák és tulajdonviszonyt megtestesítő befektetések formájában. |
| --- | --- |

2.29.

Az uniós költségvetés nagy mértékben átalakult az évek során, és több új, az uniós szakpolitikákat finanszírozó mechanizmussal bővült. Mindez egyrészt abból adódott, hogy új kihívások jelentek meg – többek között a pénzügyi válság, az éghajlattal kapcsolatos fellépések, a migráció és a menekültek kérdései –, amelyekre további források bevonásával lehetett csak reagálni, másrészt abból, hogy a rendelkezésre álló forrásokat hatékonyabban és innovatívabb módon kell felhasználni, pl. hitelek, garanciák és tulajdonviszonyt megtestesítő befektetések formájában.

| 2.29–2.31. | A jelenlegi uniós pénzügyi struktúra lehetővé tette, hogy forrásokat mozgósítsanak új prioritásokra és kevesebb forrásból több eredményt lehessen megvalósítani. Az uniós költségvetés nem az egyetlen eszköz az uniós szakpolitikák finanszírozására. Az uniós beszámoló azonban minden olyan eszközt magában foglal és minden olyan ügynökséget konszolidál, amely hatást gyakorol az uniós költségvetésre. Az uniós beszámolót a Számvevőszék ellenőrzi. Néhány mechanizmust az euróövezeti válság kezelésére hoztak létre, amelyek jellegüket tekintve kormányköziek, ezért az uniós költségvetés keretein kívül esnek. Más eszközök – például az ESBA és az Európai Beruházási Alap – kiegészítik az uniós költségvetés hagyományosabb végrehajtási mechanizmusait, fokozva annak hatókörét és tőkeáttételi hatását.


  Az új pénzügyi mechanizmusokat illetően az ezeket irányító valamennyi szerv évente elszámoltathatósági jelentést és külső ellenőr által adott véleményt nyújt be. Emellett elszámoltathatósági és átláthatósági okokból különjelentéseket is benyújtanak, például a pénzügyi eszközökről, a vagyonkezelői alapokról és a törökországi menekülteket támogató eszközről.


  A Bizottság elfogadta az uniós pénzügyek jövőjéről szóló vitaanyagot, amelyben bemutatja a jelenlegi uniós pénzügyi struktúrát. Ez a téma a következő többéves pénzügyi keret egyik kulcsfontosságú eleme lesz. |
| --- | --- |

2.29–2.31.

A jelenlegi uniós pénzügyi struktúra lehetővé tette, hogy forrásokat mozgósítsanak új prioritásokra és kevesebb forrásból több eredményt lehessen megvalósítani. Az uniós költségvetés nem az egyetlen eszköz az uniós szakpolitikák finanszírozására. Az uniós beszámoló azonban minden olyan eszközt magában foglal és minden olyan ügynökséget konszolidál, amely hatást gyakorol az uniós költségvetésre. Az uniós beszámolót a Számvevőszék ellenőrzi. Néhány mechanizmust az euróövezeti válság kezelésére hoztak létre, amelyek jellegüket tekintve kormányköziek, ezért az uniós költségvetés keretein kívül esnek. Más eszközök – például az ESBA és az Európai Beruházási Alap – kiegészítik az uniós költségvetés hagyományosabb végrehajtási mechanizmusait, fokozva annak hatókörét és tőkeáttételi hatását.

Az új pénzügyi mechanizmusokat illetően az ezeket irányító valamennyi szerv évente elszámoltathatósági jelentést és külső ellenőr által adott véleményt nyújt be. Emellett elszámoltathatósági és átláthatósági okokból különjelentéseket is benyújtanak, például a pénzügyi eszközökről, a vagyonkezelői alapokról és a törökországi menekülteket támogató eszközről.

A Bizottság elfogadta az uniós pénzügyek jövőjéről szóló vitaanyagot, amelyben bemutatja a jelenlegi uniós pénzügyi struktúrát. Ez a téma a következő többéves pénzügyi keret egyik kulcsfontosságú eleme lesz.

| 2.30. | Az uniós szakpolitikák végrehajtásának finanszírozásába bevont szervezetek és eszközök száma így jelentősen megnőtt, és a mechanizmusokból bonyolult háló szövődött az uniós költségvetés köré (lásd:
  2.8. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

2.30.

Az uniós szakpolitikák végrehajtásának finanszírozásába bevont szervezetek és eszközök száma így jelentősen megnőtt, és a mechanizmusokból bonyolult háló szövődött az uniós költségvetés köré (lásd:
  2.8. háttérmagyarázat
  ).

| 2.31. | Az uniós költségvetés olyan egyedi mechanizmus, amelyre külön szabályok vonatkoznak. Ez elősegíti, hogy az érintettek – többek között az Európai Parlament és a Tanács – felé biztosítani lehessen az elszámoltathatóságot és az átláthatóságot. Az, hogy az uniós szakpolitikák finanszírozásában az Unió költségvetése mellett egyre gyakoribb más pénzügyi mechanizmusok alkalmazása is, azzal a kockázattal jár, hogy csökken az elszámoltathatóság és az átláthatóság említett mértéke, mivel a beszámolási, nyilvános ellenőrzési és közpénzellenőrzési mechanizmusok nincsenek összhangban egymással. A pénzügyi mechanizmusok közül a Számvevőszék például csak néhányat ellenőriz, így tehát csökken a közpénzellenőrzés mértéke. Véleményünk szerint a jelenlegi szabályozás alapján nehéz eredményesen irányítani, vizsgálni és ellenőrizni az Unió költségeit és hasznát, továbbá azokról beszámolni és megfelelő áttekintést nyújtani az Unió polgárai számára. |
| --- | --- |

2.31.

Az uniós költségvetés olyan egyedi mechanizmus, amelyre külön szabályok vonatkoznak. Ez elősegíti, hogy az érintettek – többek között az Európai Parlament és a Tanács – felé biztosítani lehessen az elszámoltathatóságot és az átláthatóságot. Az, hogy az uniós szakpolitikák finanszírozásában az Unió költségvetése mellett egyre gyakoribb más pénzügyi mechanizmusok alkalmazása is, azzal a kockázattal jár, hogy csökken az elszámoltathatóság és az átláthatóság említett mértéke, mivel a beszámolási, nyilvános ellenőrzési és közpénzellenőrzési mechanizmusok nincsenek összhangban egymással. A pénzügyi mechanizmusok közül a Számvevőszék például csak néhányat ellenőriz, így tehát csökken a közpénzellenőrzés mértéke. Véleményünk szerint a jelenlegi szabályozás alapján nehéz eredményesen irányítani, vizsgálni és ellenőrizni az Unió költségeit és hasznát, továbbá azokról beszámolni és megfelelő áttekintést nyújtani az Unió polgárai számára.

2.8. háttérmagyarázat –   Az uniós szakpolitikák finanszírozásában és végrehajtásában részt vevő szervezetek és eszközök

Image

Jelmagyarázat:

Image

| | Az uniós szakpolitikák, műveletek és finanszírozási tevékenységek végrehajtásának szélesebb összefüggései, 2017. június. |
| --- | --- |
| | Beszámolás és zárszámadás: költségvetési hatóság (az Európai Parlament és a Tanács) |
| | Bizonyos mértékben beszámolás és zárszámadás: költségvetési hatóság (az EP és a Tanács) |
| | Ellenőrzés: Európai Számvevőszék |
| | Irányítás: Bizottság – közvetlen/megosztott |
| | Irányítás: EBB-csoport |
| | ESBA-kezdeményezés |
| | Bizonyos mértékben ESBA-kezdeményezés |
| | Az Európai Unió konszolidált éves beszámolójában |

Az uniós szakpolitikák, műveletek és finanszírozási tevékenységek végrehajtásának szélesebb összefüggései, 2017. június.

Image

Beszámolás és zárszámadás: költségvetési hatóság (az Európai Parlament és a Tanács)

Image

Bizonyos mértékben beszámolás és zárszámadás: költségvetési hatóság (az EP és a Tanács)

Image

Ellenőrzés: Európai Számvevőszék

Image

Irányítás: Bizottság – közvetlen/megosztott

Image

Irányítás: EBB-csoport

Image

ESBA-kezdeményezés

Image

Bizonyos mértékben ESBA-kezdeményezés

Image

Az Európai Unió konszolidált éves beszámolójában

A mezők színe a finanszírozási forrásoktól függően:

Image

| (1) | Részét képezik olyan jogi kötelezettségvállalások is, amelyeket a költségvetési kötelezettségvállalási előirányzatok még nem fedeznek: Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF), Kopernikusz, ITER, Galileo, halászati megállapodások stb. |
| --- | --- |

(1)

Részét képezik olyan jogi kötelezettségvállalások is, amelyeket a költségvetési kötelezettségvállalási előirányzatok még nem fedeznek: Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF), Kopernikusz, ITER, Galileo, halászati megállapodások stb.

| (2) | Kkv-kezdeményezés irányítása: a tagállamok nevében az EBB a Bizottsággal megosztva; az egyéb pénzügyi eszközök irányítása: a Bizottság nevében az EBB, megbízott szervezetként. |
| --- | --- |

(2)

Kkv-kezdeményezés irányítása: a tagállamok nevében az EBB a Bizottsággal megosztva; az egyéb pénzügyi eszközök irányítása: a Bizottság nevében az EBB, megbízott szervezetként.

| (3) | Az irányító testület/igazgatótanács mint döntéshozatali szerv tagállamonként egy-egy tagból áll. |
| --- | --- |

(3)

Az irányító testület/igazgatótanács mint döntéshozatali szerv tagállamonként egy-egy tagból áll.

| (4) | Irányítás: a Bizottság nevében az EBB, megbízott szervezetként. |
| --- | --- |

(4)

Irányítás: a Bizottság nevében az EBB, megbízott szervezetként.

| (5) | Az alapokat és a műveleteket a tagállamok hajtják végre. |
| --- | --- |

(5)

Az alapokat és a műveleteket a tagállamok hajtják végre.

| (6) | Az irányító testület/igazgatótanács mint döntéshozatali szerv tagjai tagállami és egyéb érdekelt felek. Nem minden testületben vesz rész minden tagállamból képviselő. |
| --- | --- |

(6)

Az irányító testület/igazgatótanács mint döntéshozatali szerv tagjai tagállami és egyéb érdekelt felek. Nem minden testületben vesz rész minden tagállamból képviselő.

| (7) | A költségvetési hatóságok csak az Unió általános költségvetéséből finanszírozott támogatásötvözési eszközökre adnak mentesítést. |
| --- | --- |

(7)

A költségvetési hatóságok csak az Unió általános költségvetéséből finanszírozott támogatásötvözési eszközökre adnak mentesítést.

| (8) | Fejlesztési Együttműködési Eszközök (DCI): Szomszédsági Beruházási Keret (NIF); Közép-ázsiai Beruházási Keret (IFCA) és Ázsiai Beruházási Keret (AIF); Latin-amerikai Beruházási Keret (LAIF). |
| --- | --- |

(8)

Fejlesztési Együttműködési Eszközök (DCI): Szomszédsági Beruházási Keret (NIF); Közép-ázsiai Beruházási Keret (IFCA) és Ázsiai Beruházási Keret (AIF); Latin-amerikai Beruházási Keret (LAIF).

| (9) | Kereskedelmi bankok által finanszírozott. Az igazgatótanács tagállamonként egy-egy tagból áll. |
| --- | --- |

(9)

Kereskedelmi bankok által finanszírozott. Az igazgatótanács tagállamonként egy-egy tagból áll.

| (10) | A Számvevőszék csak az Unió általános költségvetése által garantált műveleteket ellenőrzi. |
| --- | --- |

(10)

A Számvevőszék csak az Unió általános költségvetése által garantált műveleteket ellenőrzi.

| (11) | A Tanácsnak megküldött, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés – Zárszámadás: az ügynökség irányító testülete. A Bizottság az Unió nevében részt vehet az ügynökségek projektjeiben. Az egyes ügynökségek tagállamai biztosítják a finanszírozást. Az ügynökségek átfogó igazgatásáért és működéséért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felelős. |
| --- | --- |

(11)

A Tanácsnak megküldött, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés – Zárszámadás: az ügynökség irányító testülete. A Bizottság az Unió nevében részt vehet az ügynökségek projektjeiben. Az egyes ügynökségek tagállamai biztosítják a finanszírozást. Az ügynökségek átfogó igazgatásáért és működéséért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felelős.

| (12) | Kormányközi szervezet. |
| --- | --- |

(12)

Kormányközi szervezet.

| (13) | Az Európai Számvevőszék hatásköre az EKB ügyvezetése hatékonyságának vizsgálatára korlátozódik. |
| --- | --- |

(13)

Az Európai Számvevőszék hatásköre az EKB ügyvezetése hatékonyságának vizsgálatára korlátozódik.

| (14) | Az Európai Számvevőszék csak az EBB-csoport uniós megbízatását ellenőrzi. Az EBA az EBB-csoport tagja. |
| --- | --- |

(14)

Az Európai Számvevőszék csak az EBB-csoport uniós megbízatását ellenőrzi. Az EBA az EBB-csoport tagja.

| (15) | A részvényesek az uniós tagállamok, más országok, az EU és az EBB. |
| --- | --- |

(15)

A részvényesek az uniós tagállamok, más országok, az EU és az EBB.

Betűszók és rövidítések

| AKCS-EU | Az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok és az Európai Unió között aláírt partnerségi megállapodás | Esb-alapok | Európai strukturális és beruházási alapok |
| --- | --- | --- | --- |
| Bêkou Alap | Szükséghelyzeti Alap a Közép-afrikai Köztársaságért | ESM | Európai Stabilitási Mechanizmus |
| BoP | Fizetési mérleg | ESZA | Európai Szociális Alap |
| COSME | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program | ESZAK | Európai Szén- és Acélközösség |
| CPVO | Közösségi Növényfajta-hivatal | ETHA | Európai Tengerügyi és Halászati Alap |
| EaSI | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja | EUIPO | Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala |
| EBA | Európai Beruházási Alap | FRT | A törökországi menekülteket támogató eszköz |
| EBB | Európai Beruházási Bank | Galileo | Az Európai unió globális navigációs műholdrendszere (GNSS) |
| EBRD | Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank | GLF | Görög hitelkeret |
| EFA | Európai Fejlesztési Alap | H2020 | Az EU „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramja |
| EFSF | Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz | IPOL | Belső politikák |
| EFSM | európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | ITER | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (megállapodás és szervezet) |
| EKB | Európai Központi Bank | KA | Kohéziós Alap |
| ELM | Az EBB külső hitelezési megbízatása | Kkv-kezdeményezés | Kis- és középvállalkozásokra irányuló kezdeményezés |
| Előirányz. | Előirányzatok | Kolumbia Alap | Szükséghelyzeti Alap Kolumbiáért |
| EMVA | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap | Kopernikusz-program | Az Unió Föld-megfigyelési programja |
| EP | Európai Parlament | Madad Alap | A szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap |
| ERFA | Európai Regionális Fejlesztési Alap | MFA | Makroszintű pénzügyi támogatás |
| ESBA | Európai Stratégiai Beruházási Alap | Prog. | Program |

AKCS-EU

Az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok és az Európai Unió között aláírt partnerségi megállapodás

Esb-alapok

Európai strukturális és beruházási alapok

Bêkou Alap

Szükséghelyzeti Alap a Közép-afrikai Köztársaságért

ESM

Európai Stabilitási Mechanizmus

BoP

Fizetési mérleg

ESZA

Európai Szociális Alap

COSME

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program

ESZAK

Európai Szén- és Acélközösség

CPVO

Közösségi Növényfajta-hivatal

ETHA

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

EaSI

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja

EUIPO

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

EBA

Európai Beruházási Alap

FRT

A törökországi menekülteket támogató eszköz

EBB

Európai Beruházási Bank

Galileo

Az Európai unió globális navigációs műholdrendszere (GNSS)

EBRD

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

GLF

Görög hitelkeret

EFA

Európai Fejlesztési Alap

H2020

Az EU „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramja

EFSF

Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz

IPOL

Belső politikák

EFSM

európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

ITER

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (megállapodás és szervezet)

EKB

Európai Központi Bank

KA

Kohéziós Alap

ELM

Az EBB külső hitelezési megbízatása

Kkv-kezdeményezés

Kis- és középvállalkozásokra irányuló kezdeményezés

Előirányz.

Előirányzatok

Kolumbia Alap

Szükséghelyzeti Alap Kolumbiáért

EMVA

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

Kopernikusz-program

Az Unió Föld-megfigyelési programja

EP

Európai Parlament

Madad Alap

A szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap

ERFA

Európai Regionális Fejlesztési Alap

MFA

Makroszintű pénzügyi támogatás

ESBA

Európai Stratégiai Beruházási Alap

Prog.

Program

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A JÖVŐBENI KOCKÁZATOK ÉS KIHÍVÁSOK

A teljesítetlen kifizetési kérelmek újabb felhalmozódásának elkerülése

| 2.32. | Felmerül a kockázat, hogy a teljesítetlen kifizetési kérelmek – a 2013–2015-ös időszakhoz hasonlóan – a jelenlegi TPK utolsó, illetve a következő TPK első éveiben újból felhalmozódnak, mégpedig azért, mert előfordulhat, hogy a jelenlegi TPK keretében jóváhagyott kifizetési előirányzatok összege nem lesz elegendő az összes 2020-ig benyújtott kérelem kifizetésére (33). |
| --- | --- |

2.32.

Felmerül a kockázat, hogy a teljesítetlen kifizetési kérelmek – a 2013–2015-ös időszakhoz hasonlóan – a jelenlegi TPK utolsó, illetve a következő TPK első éveiben újból felhalmozódnak, mégpedig azért, mert előfordulhat, hogy a jelenlegi TPK keretében jóváhagyott kifizetési előirányzatok összege nem lesz elegendő az összes 2020-ig benyújtott kérelem kifizetésére (33).

| 2.32. | A hátralék kockázata nemcsak a többéves pénzügyi keret rendelkezésre álló felső határaitól, hanem a Tanács és a Parlament által az éves költségvetésekben biztosított összegektől és a programok tényleges kifizetési profiljaitól is függ. A hatályos többéves pénzügyi keretben rendelkezésre álló, a kifizetésekre vonatkozó összesített tartaléknak biztosítania kell, hogy a teljes kifizetési felső határ rendelkezésre álljon. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | A Bizottság félidős felülvizsgálatában szereplő, a 2020 végéig tartó időszakra vonatkozó előrejelzésében (34) megállapította, hogy „a 2014–2020-as TPK-ban rögzített átfogó kifizetések jelenlegi felső határai éppen elegendőek, és így elkerülhető lesz, hogy újabb, rendellenesen nagy hátralék halmozódjon fel teljesítetlen kifizetési kérelmekből az időszak végére.” Ennek feltétele azonban egyrészt, hogy a speciális eszközök elszámolása a TPK felső határértékein felül történjen, másrészt hogy a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék felhasználásának a TPK-rendeletben rögzített maximális összegeit töröljék a 2018–2020-as időszak kifizetéseire. Nem bizonyos, hogy a TPK-rendelet felülvizsgálatát (35) követően a speciális eszközök elszámolása csakugyan a felső határértékek figyelembevétele nélkül fog történni (lásd: a 2.8. bekezdés b) pontja), és hogy a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék maximális összegei fennmaradnak (lásd: 2.8. bekezdés a) pontja). Előfordulhat továbbá az is, hogy a tagállamok a vártnál nagyobb összegben nyújtanak be kifizetési kérelmeket. |
| --- | --- |

2.33.

A Bizottság félidős felülvizsgálatában szereplő, a 2020 végéig tartó időszakra vonatkozó előrejelzésében (34) megállapította, hogy „a 2014–2020-as TPK-ban rögzített átfogó kifizetések jelenlegi felső határai éppen elegendőek, és így elkerülhető lesz, hogy újabb, rendellenesen nagy hátralék halmozódjon fel teljesítetlen kifizetési kérelmekből az időszak végére.” Ennek feltétele azonban egyrészt, hogy a speciális eszközök elszámolása a TPK felső határértékein felül történjen, másrészt hogy a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék felhasználásának a TPK-rendeletben rögzített maximális összegeit töröljék a 2018–2020-as időszak kifizetéseire. Nem bizonyos, hogy a TPK-rendelet felülvizsgálatát (35) követően a speciális eszközök elszámolása csakugyan a felső határértékek figyelembevétele nélkül fog történni (lásd: a 2.8. bekezdés b) pontja), és hogy a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék maximális összegei fennmaradnak (lásd: 2.8. bekezdés a) pontja). Előfordulhat továbbá az is, hogy a tagállamok a vártnál nagyobb összegben nyújtanak be kifizetési kérelmeket.

| 2.33. | A Bizottság mindig azt javasolja, hogy a speciális eszközökre vonatkozó kifizetéseket a felső határok felett számolják el. A végső határozatot azonban a költségvetési hatóság hozza majd meg eseti alapon a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatához csatolt nyilatkozattal összhangban. A kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék felhasználását illetően a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata több rugalmasságot biztosít a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret fennmaradó éveire. |
| --- | --- |

2.33.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Az új TPK finanszírozása

| 2.34. | Ha a jelenlegi trendek nem változnak (36), előrejelzésünk szerint a fennálló kötelezettségvállalások (lásd:
  2.9. háttérmagyarázat
  ) 2020-ra 262 milliárd eurós rekordösszeget fognak elérni, ami nagyjából megfelel a Bizottság félidős felülvizsgálatában szereplő előrejelzésnek is (37). |
| --- | --- |

2.34.

Ha a jelenlegi trendek nem változnak (36), előrejelzésünk szerint a fennálló kötelezettségvállalások (lásd:
  2.9. háttérmagyarázat
  ) 2020-ra 262 milliárd eurós rekordösszeget fognak elérni, ami nagyjából megfelel a Bizottság félidős felülvizsgálatában szereplő előrejelzésnek is (37).

| 2.35. | E fennálló kötelezettségvállalásoknak a következő TPK kifizetési előirányzatait felhasználva, főként annak első három évében kell kifizetésre kerülniük. |
| --- | --- |

2.35.

E fennálló kötelezettségvállalásoknak a következő TPK kifizetési előirányzatait felhasználva, főként annak első három évében kell kifizetésre kerülniük.

2.9. háttérmagyarázat –   A kötelezettségvállalásokra és a kifizetésekre vonatkozó előrejelzések a TPK végéig (2020)

(milliárd euró)

Image

Forrás: A 2007–2016-os pénzügyi évekre: az Európai Unió konszolidált éves beszámolója; a 2017–2020-as pénzügyi évekre vonatkozó előrejelzéshez: a TPK-rendelet és a 2017-es technikai kiigazítás.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 2.36. | A fennálló kötelezettségvállalások megnőtt összege úgy számolható el – és ennek révén a további felhalmozódásoknak való kitettség és kockázat is elkerülhető –, ha a következő TPK új programjai fedezéséhez szükséges összeget elegendő összegű kiegészítő kifizetési előirányzattal növeljük, és/vagy csökkentjük a következő TPK-ban az új programokra vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok összegét, hogy így a kifizetési előirányzatok összege elegendő legyen a fennálló kötelezettségvállalások fedezéséhez. |
| --- | --- |

2.36.

A fennálló kötelezettségvállalások megnőtt összege úgy számolható el – és ennek révén a további felhalmozódásoknak való kitettség és kockázat is elkerülhető –, ha a következő TPK új programjai fedezéséhez szükséges összeget elegendő összegű kiegészítő kifizetési előirányzattal növeljük, és/vagy csökkentjük a következő TPK-ban az új programokra vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok összegét, hogy így a kifizetési előirányzatok összege elegendő legyen a fennálló kötelezettségvállalások fedezéséhez.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 2.37. | Ez kedvezőbb megoldás lenne, mint az új TPK keretében teljesítendő programok késedelmes végrehajtásával elegendő kifizetési előirányzatot biztosítani a fennálló kötelezettségvállalások fedezéséhez (a jelenlegi TPK első éveiben ez nem szándékosan, de így történt), mivel ez nem megoldja, csak későbbre halasztja a problémát. |
| --- | --- |

2.37.

Ez kedvezőbb megoldás lenne, mint az új TPK keretében teljesítendő programok késedelmes végrehajtásával elegendő kifizetési előirányzatot biztosítani a fennálló kötelezettségvállalások fedezéséhez (a jelenlegi TPK első éveiben ez nem szándékosan, de így történt), mivel ez nem megoldja, csak későbbre halasztja a problémát.

| 2.38. | Az EUMSZ 323. cikke kimondja: „Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság feladata annak biztosítása, hogy az Unió harmadik felekkel szembeni jogi kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi eszközök rendelkezésre álljanak.” A saját forrásokról szóló tanácsi határozat (38) szerint „megfelelő arányt kell fenntartani a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok között annak érdekében, hogy azok összeegyeztethetőek legyenek”. |
| --- | --- |

2.38.

Az EUMSZ 323. cikke kimondja: „Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság feladata annak biztosítása, hogy az Unió harmadik felekkel szembeni jogi kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi eszközök rendelkezésre álljanak.” A saját forrásokról szóló tanácsi határozat (38) szerint „megfelelő arányt kell fenntartani a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok között annak érdekében, hogy azok összeegyeztethetőek legyenek”.

| 2.39. | A Bizottságnak ezt a kérdést az új TPK-ra vonatkozó javaslatai (39) bemutatásakor lesz alkalma megvitatni, a 2020 utáni időszak kiadási szükségleteire vonatkozó előrejelzések (40) alapján, amint azt az elmúlt években közzétett éves jelentéseinkben is javasoltuk (41). |
| --- | --- |

2.39.

A Bizottságnak ezt a kérdést az új TPK-ra vonatkozó javaslatai (39) bemutatásakor lesz alkalma megvitatni, a 2020 utáni időszak kiadási szükségleteire vonatkozó előrejelzések (40) alapján, amint azt az elmúlt években közzétett éves jelentéseinkben is javasoltuk (41).

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetések

| 2.40. | A programok végrehajtásának a jelenlegi TPK első három évére jellemző késedelme miatt a 2014-es kötelezettségvállalási előirányzatokat főként 2015-re és 2016-ra kellett átvinni, és 2016-ban alacsony volt a kifizetések szintje (2.4–2.10. bekezdés). |
| --- | --- |

2.40.

A programok végrehajtásának a jelenlegi TPK első három évére jellemző késedelme miatt a 2014-es kötelezettségvállalási előirányzatokat főként 2015-re és 2016-ra kellett átvinni, és 2016-ban alacsony volt a kifizetések szintje (2.4–2.10. bekezdés).

| 2.41. | A speciális eszközöket és tartalékokat széles körben alkalmazták, előfordulhat azonban, hogy a megmaradt összegek nem lesznek elegendőek arra, hogy finanszírozzák a 2020 előtt esetleg még bekövetkező váratlan eseményekre való uniós válaszadást (2.8–2.10. bekezdés). |
| --- | --- |

2.41.

A speciális eszközöket és tartalékokat széles körben alkalmazták, előfordulhat azonban, hogy a megmaradt összegek nem lesznek elegendőek arra, hogy finanszírozzák a 2020 előtt esetleg még bekövetkező váratlan eseményekre való uniós válaszadást (2.8–2.10. bekezdés).

| 2.41. | A többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata több rugalmasságot biztosít a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret fennmaradó éveire. |
| --- | --- |

2.41.

| 2.42. | A fennálló kötelezettségvállalások mértéke rekordszintet ért el: a 2007-es szintnél 72 %-kal magasabb. Ez megnövelte az Unió által fizetendő összegeket, és ennek révén az uniós költségvetés pénzügyi kitettségét is (2.11–2.14. bekezdés). A jelentős mértékű hosszú lejáratú kötelezettséggel, garanciával és jogi kötelezettséggel átfogóan nőtt az uniós költségvetés pénzügyi kitettsége (2.15–2.20. bekezdés), ami a jövőben körültekintő gazdálkodást tesz szükségessé. |
| --- | --- |

2.42.

A fennálló kötelezettségvállalások mértéke rekordszintet ért el: a 2007-es szintnél 72 %-kal magasabb. Ez megnövelte az Unió által fizetendő összegeket, és ennek révén az uniós költségvetés pénzügyi kitettségét is (2.11–2.14. bekezdés). A jelentős mértékű hosszú lejáratú kötelezettséggel, garanciával és jogi kötelezettséggel átfogóan nőtt az uniós költségvetés pénzügyi kitettsége (2.15–2.20. bekezdés), ami a jövőben körültekintő gazdálkodást tesz szükségessé.

| 2.42. | A hatályos többéves pénzügyi keret szorosan nyomon követi a fennálló kötelezettségvállalásokat és ez a későbbi többéves pénzügyi keretek esetében is így lesz. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | Az Unió egyre nagyobb mértékben alkalmaz pénzügyi eszközöket. Az ESBA létrehozása nyomán új irányítási rendszerek jöttek létre, amelyekben az uniós költségvetésből támogatott más eszközöknél korlátozottabb szerep jut a közpénzellenőrzésnek (2.21–2.23. bekezdés). |
| --- | --- |

2.43.

Az Unió egyre nagyobb mértékben alkalmaz pénzügyi eszközöket. Az ESBA létrehozása nyomán új irányítási rendszerek jöttek létre, amelyekben az uniós költségvetésből támogatott más eszközöknél korlátozottabb szerep jut a közpénzellenőrzésnek (2.21–2.23. bekezdés).

| 2.43. | A Bizottság úgy véli, hogy valamennyi kapcsolódó információt átfogóan, egyértelműen és átláthatóan mutatta be a 2016. évi pénzügyi kimutatásokban és a kiegészítő információkban, és az ESBA megfelelő nyilvános ellenőrzés alatt áll. |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | Az uniós források egyes tagállamok kiadásainak jelentős hányadát teszik ki, és a források volumene és beérkezésük időzítése lényeges makrogazdasági következményekkel járhat többek között a beruházásokra, a növekedésre és a foglalkoztatásra (2.24–2.26. bekezdés). |
| --- | --- |

2.44.

Az uniós források egyes tagállamok kiadásainak jelentős hányadát teszik ki, és a források volumene és beérkezésük időzítése lényeges makrogazdasági következményekkel járhat többek között a beruházásokra, a növekedésre és a foglalkoztatásra (2.24–2.26. bekezdés).

| 2.45. | A Bizottság különböző forrásokat mozgósított a menekültügyi és migrációs válság kezelésére, nem alakított ki azonban egy olyan beszámolási struktúrát, amelynek révén átfogóan beszámolhatna a bevont források felhasználásáról (2.27. és 2.28. bekezdés). |
| --- | --- |

2.45.

A Bizottság különböző forrásokat mozgósított a menekültügyi és migrációs válság kezelésére, nem alakított ki azonban egy olyan beszámolási struktúrát, amelynek révén átfogóan beszámolhatna a bevont források felhasználásáról (2.27. és 2.28. bekezdés).

| 2.45. | Mivel a menekült- és migrációs válság idővel különböző formákat ölthet, nehéz ezt a témát kimerítően előre meghatározni, valamint a bemutatott információk alapul szolgáló tartalma és implicit meghatározása idővel változhat. A Bizottság felkéri az OECD-t, hogy a migráció általánosan elfogadott meghatározása érdekében igazítsa ki a DAC-kódjait.

  A Bizottság elemezni fogja meglévő beszámolásának lehetséges konszolidációját, hogy átfogó információkat szolgáltasson a menekültekkel és migránsokkal kapcsolatos kiadásokról. |
| --- | --- |

2.45.

A Bizottság elemezni fogja meglévő beszámolásának lehetséges konszolidációját, hogy átfogó információkat szolgáltasson a menekültekkel és migránsokkal kapcsolatos kiadásokról.

| 2.46. | Az uniós szakpolitikák finanszírozási mechanizmusai egyre összetettebbé válnak, ami az elszámoltathatóság és az átláthatóság gyengülésének kockázatával jár (2.29–2.31. bekezdés). |
| --- | --- |

2.46.

Az uniós szakpolitikák finanszírozási mechanizmusai egyre összetettebbé válnak, ami az elszámoltathatóság és az átláthatóság gyengülésének kockázatával jár (2.29–2.31. bekezdés).

| 2.46. | A Bizottság elfogadta az uniós pénzügyek jövőjéről szóló vitaanyagot, amelyben bemutatja a jelenlegi uniós pénzügyi struktúrát. Ez a téma a következő többéves pénzügyi keret egyik kulcsfontosságú eleme lesz. |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | A jelenlegi TPK vége felé és az új TPK első éveiben tovább növekedhet a hátralékos kifizetések mennyisége, és az új TPK finanszírozásakor a fennálló kötelezettségvállalások tervezett szintjének fedezéséhez reális költségvetési előirányzatokra lesz szükség (2.32–2.39. bekezdés). |
| --- | --- |

2.47.

A jelenlegi TPK vége felé és az új TPK első éveiben tovább növekedhet a hátralékos kifizetések mennyisége, és az új TPK finanszírozásakor a fennálló kötelezettségvállalások tervezett szintjének fedezéséhez reális költségvetési előirányzatokra lesz szükség (2.32–2.39. bekezdés).

| 2.47. | A kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék működésének meg kell akadályoznia, hogy a többéves pénzügyi keret végéig újabb túlzott hátralék alakuljon ki. |
| --- | --- |

2.47.

Ajánlások

| 2.48. | A következőket javasoljuk a Bizottságnak: |
| --- | --- |

2.48.

A következőket javasoljuk a Bizottságnak:

| — | 1. ajánlás: Az új TPK-ban a kifizetési előirányzatok előrejelzésekor a fennálló kötelezettségvállalások növekedésének figyelembevételével segítse elő, hogy megfelelő egyensúly álljon fenn a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok között. |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: Az új TPK-ban a kifizetési előirányzatok előrejelzésekor a fennálló kötelezettségvállalások növekedésének figyelembevételével segítse elő, hogy megfelelő egyensúly álljon fenn a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok között.

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.

A Bizottság a javaslataiban biztosítani fogja a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti megfelelő egyensúlyt. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a végső határozatokat a társjogalkotók hozzák meg.

| — | 2. ajánlás: Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együtt alkalmazzon egységes megközelítést arra nézve, hogy a speciális eszközök beszámítanak-e a TPK-ban a kifizetési előirányzatok felső határértékeibe. |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együtt alkalmazzon egységes megközelítést arra nézve, hogy a speciális eszközök beszámítanak-e a TPK-ban a kifizetési előirányzatok felső határértékeibe.

A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.

A Bizottság mindig azt javasolja, hogy a speciális eszközökre vonatkozó kifizetéseket a felső határok felett számolják el. A végső határozatot azonban a költségvetési hatóság hozza majd meg eseti alapon.

| — | 3. ajánlás: Irányítási és beszámolási céllal alakítsa ki az uniós költségvetési kiadások olyan nyilvántartását, amely lehetővé teszi majd a menekültügyi és migrációs válsággal kapcsolatos minden finanszírozásra vonatkozó beszámolást. |
| --- | --- |

—

3. ajánlás: Irányítási és beszámolási céllal alakítsa ki az uniós költségvetési kiadások olyan nyilvántartását, amely lehetővé teszi majd a menekültügyi és migrációs válsággal kapcsolatos minden finanszírozásra vonatkozó beszámolást.

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottság elemezni fogja meglévő beszámolásának lehetséges konszolidációját, hogy átfogó információkat szolgáltasson a menekültekkel és migránsokkal kapcsolatos kiadásokról.

| — | 4. ajánlás: Kérje fel az Európai Parlamentet és a Tanácsot arra, hogy az Európa jövőjéről szóló viták során fontolják meg, hogyan lehetne megreformálható az uniós költségvetési rendszer úgy, hogy jobb egyensúlyba kerüljön a kiszámíthatóság és a reakcióképesség, valamint hogyan biztosítható leginkább az, hogy az átfogó finanszírozási mechanizmusok ne legyenek összetettebbek annál, mint amennyi feltétlenül szükséges az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításához, valamint az elszámoltathatóság, átláthatóság és ellenőrizhetőség biztosításához. |
| --- | --- |

—

4. ajánlás: Kérje fel az Európai Parlamentet és a Tanácsot arra, hogy az Európa jövőjéről szóló viták során fontolják meg, hogyan lehetne megreformálható az uniós költségvetési rendszer úgy, hogy jobb egyensúlyba kerüljön a kiszámíthatóság és a reakcióképesség, valamint hogyan biztosítható leginkább az, hogy az átfogó finanszírozási mechanizmusok ne legyenek összetettebbek annál, mint amennyi feltétlenül szükséges az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításához, valamint az elszámoltathatóság, átláthatóság és ellenőrizhetőség biztosításához.

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A „Fehér könyv Európa jövőjéről – 2025” a következő többéves pénzügyi keret előkészítését megelőző átfogó vitát és gondolkodási folyamatot indított el. A Bizottság ezzel összefüggésben 2017 júniusában elfogadta az uniós pénzügyek jövőjéről szóló vitaanyagot. Az uniós pénzügyi struktúra és egyéb kérdések – például az időtartam, a rugalmasság és az előrejelezhetőség – a következő többéves pénzügyi keret előkészítését célzó átfogó gondolkodási folyamat részét képezi majd.

---

(1)  A Tanács 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

(2)  Ezek az adatok a 2014–2020-as időszakra vonatkozó uniós GNI 1,04 %-ával egyenlő kötelezettségvállalási előirányzatoknak és az uniós GNI 0,98 %-ával egyenlő kifizetési előirányzatoknak felelnek meg, a többéves pénzügyi keret legutóbbi technikai kiigazítása szerint – COM(2016) 311 final, 2016. június 30.: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: „A pénzügyi keret 2017-re vonatkozó technikai kiigazítása a GNI alakulásának és a kohéziós politikai keretek kiigazításának megfelelően (a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet 6. és 7. cikke)” („2017-es technikai kiigazítás”).

(3)  A saját forrásokról szóló határozatban megadott felső határokat meghaladó további kifizetési előirányzatok a saját forrásokból származó bevételeken kívüli egyéb bevételekből vállalhatók.

(4)  Az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (HL L 168., 2014.6.7., 105. o.) a kötelezettségvállalási előirányzatok felső határát az uniós GNI 1,26 %-ában, a kifizetési előirányzatok felső határát pedig az uniós GNI 1,20 %-ában határozza meg.

(5)  A Bizottság közleményéről szóló, „Az Európai Unió költségvetése: eljött a reform ideje?”című tájékoztató. Tájékoztató a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret félidős értékeléséről, 2/2016. sz. vélemény az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) kibővítésére és időtartamának meghosszabbítására irányuló javaslatról (HL C 465., 2016.12.13.), és 1/2017. sz. vélemény a költségvetési rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatról (HL C 91., 2017.3.23.).

(6)  Az átviteleken és a címzett bevételeken kívül.

(7)  A késedelmekkel kapcsolatban lásd: „Jelentés az Európai Bizottság költségvetési és pénzgazdálkodásáról – 2016-os pénzügyi év”, 45. és 46. o., és „A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata” (COM(2016) 603 final) c. dokumentumot kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2016) 299 final, 2016. szeptember 14.) 6. melléklete 3. szakaszának („Kifizetési előrejelzés”) (3) bekezdése: A 2014–2020-as többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata (COM(2016) 603 final).

(8)  A 2014–2020-as jogalapok hosszadalmas elfogadási eljárásának okait 2/2017. sz. különjelentésünk 11. és 36. bekezdése részletezi (http://eca.europa.eu).

(9)  36/2016. sz. különjelentés (http://eca.europa.eu).

(10)  SWD(2016) 299 final, a 6. melléklet 3. szakaszának („Kifizetési előrejelzés”) (3) bekezdése.

(11)  4. sz. költségvetés-módosítás. Ez és a többi költségvetés-módosítás a kötelezettségvállalási előirányzatokat 273 millió euróval, a kifizetési előirányzatokat pedig 31 millió euróval növelte meg.

(12)  Lásd: „Az Európai Unió konszolidált éves beszámolója a 2016-os pénzügyi évről” („Az Unió 2016-os beszámolója”), „A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések és magyarázó megjegyzések” c. rész, „Az Unió költségvetési eredménye”.

(13)  A sürgősségisegély-tartalék, az Európai Unió Szolidaritási Alapja, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap és a rugalmassági eszköz. Lásd: a TPK-rendelet 9–12. cikke.

(14)  SWD(2016) 299 final 6. mellékletének („Kifizetési előrejelzés”) 6. szakasza.

(15)  Lásd: a 7031/17 ADD 1 tanácsi dokumentum.

(16)  A TPK-rendelet 13. cikke.

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2016. december 14-i 2017/339/EU és 2017/344/EU határozata a rendkívüli tartalék igénybevételéről (HL L 50., 2017.2.28.).

(18)  A TPK-rendelet 14. cikke.

(19)  A 2017-es technikai kiigazítás alapján.

(20)  A TPK-rendelet 17. cikke.

(21)  A költségvetés különböző területein különböző a „kötelezettségvállalások” alapja (lásd: 2015-ös éves jelentésünk 2.5. bekezdése és 2.1. ábrája).

(22)  Az adatot úgy kaptuk meg, hogy a fennálló kötelezettségvállalásokat (2016: 238,3 milliárd euró; 2007: 138,4 milliárd euró) elosztottuk a már folyósított differenciált kifizetések összegével (azok a kifizetések, amelyek az adott év során többéves kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódtak (2016: 81,5 milliárd euró; 2007: 63,3 milliárd euró).

(23)  Lásd: Az Unió 2016-os beszámolója, 4. jegyzet.

(24)  Lásd: Az Unió 2016-os beszámolója, 2.4.1. jegyzet.

(25)  Lásd: Az Unió 2016-os beszámolója, 2.10. jegyzet.

(26)  A TPK-rendelet 3. cikkének (3) bekezdése.

(27)  A javaslatról 1/2017. sz. véleményünkben fogalmaztunk meg ajánlást.

(28)  Lásd: Az Unió 2016-os beszámolója, 5.3. jegyzet.

(29)  A Bizottság javasolta a költségvetési hatóságnak az ESBA összegeinek megnövelését. A javaslatról 2/2016. sz. véleményünkben fogalmaztunk meg ajánlást.

(30)  Az EBB év végi operatív jelentése – Európai Stratégiai Beruházási Alap: IIW és SMEW. Az ESBA-megállapodás II. ütemterve – A jelentés dátuma: 2016. december 31. Az ESBA-garancia által fedezett összeg 11,2 milliárd euró.

(31)  A bruttó állóeszköz-felhalmozást számos közgazdász a hosszabb távú gazdasági növekedés és termelékenység fontos mutatójának tekinti.

(*1)  A TPK 5. fejezete („Igazgatás”) nem tartozik az uniós források közé.

(*2)  Azok a tagállamok, ahol a 2007–2015-ös időszak átlagában az uniós források meghaladták a bruttó állóeszköz-felhalmozás 5 %-át. A bruttó állóeszköz-felhalmozás a rezidens termelők tárgyi eszközökre vagy immateriális javakra irányuló beszerzéseinek és eladásainak egyenlegéből áll.

(32)  Eddig a következő intézkedések történtek:

| — | a törökországi menekülteket támogató eszköz (FRT) és a Szükséghelyzeti Alap a Közép-Afrikai Köztársaságért elnevezésű eszköz (Bêkou vagyonkezelői alap) létrehozása, |
| --- | --- |

—

a törökországi menekülteket támogató eszköz (FRT) és a Szükséghelyzeti Alap a Közép-Afrikai Köztársaságért elnevezésű eszköz (Bêkou vagyonkezelői alap) létrehozása,

| — | a Szükséghelyzeti Alap Szíriáért (Madad vagyonkezelői alap) összegének megnövelése, |
| --- | --- |

—

a Szükséghelyzeti Alap Szíriáért (Madad vagyonkezelői alap) összegének megnövelése,

| — | a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (AMIF) és a Belső Biztonsági Alap (ISF) forrásainak megnövelése, |
| --- | --- |

—

a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (AMIF) és a Belső Biztonsági Alap (ISF) forrásainak megnövelése,

| — | források átcsoportosítása új költségvetési sorra az Unión belüli szükséghelyzeti támogatás nyújtásához, |
| --- | --- |

—

források átcsoportosítása új költségvetési sorra az Unión belüli szükséghelyzeti támogatás nyújtásához,

| — | a releváns ügynökségek (FRONTEX, EUROPOL, Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és a Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központja) költségvetésének megnövelése. |
| --- | --- |

—

a releváns ügynökségek (FRONTEX, EUROPOL, Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és a Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központja) költségvetésének megnövelése.

(33)  Lásd: a 2012-es éves jelentés 1.46–1.52. bekezdése.

(34)  SWD(2016) 299 final, a 6. melléklet következtetései.

(35)  A Tanács (EU, Euratom) 2017/1123 rendelete (HL L 163., 2017.6.24., 1. o.).

(36)  A 2016. év végi meglévő eredmények és a – 2017-es technikai kiigazítást is tartalmazó – TPK alapján azt az óvatos feltételezést fogalmazzuk meg, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatok 98 %-ából lesz tényleges kötelezettségvállalás. A visszavont kötelezettségvállalásoknak a Bizottság félidős felülvizsgálatában szereplő becsült összegét vettük alapul, és abból a feltételezésből indultunk ki, hogy – a Bizottság feltételezésének megfelelően – a speciális eszközökre vonatkozó kifizetések nélkül a kifizetési előirányzatok 99 %-ából lesz tényleges kifizetés. Kiszámításuk nehézségei és az előrejelzésre gyakorolt minimális hatásuk miatt a címzett bevételek és az átvitelek nem szerepeltek a 2017–2020-as előrejelzésekben.

(37)  Az SWD(2016) 299 final 6. mellékletében 254 milliárd euró szerepel. Előrejelzésünkhöz a TPK-ban a 2017–2020-as időszakra vonatkozó 648,1 milliárd euró becsült összegű kötelezettségvállalási előirányzatokat és 604,3 milliárd euró becsült összegű kifizetési előirányzatokat vettük alapul (a 2017-es technikai kiigazítás alapján).

(38)  A 2014/335/EU, Euratom határozat 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdése.

(39)  A TPK-rendelet 25. cikke.

(40)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 9. cikke.

(41)  Lásd: a 2015-ös éves jelentés 2.47. bekezdésének 2. ajánlása.

(*3)  A legfrissebb rendelkezésre álló végrehajtási jelentések alapján.

(*4)  Az operatív programokra elkülönített maximális összegek (2016. december 31.) alapján.

(*5)  A 2014–2020-as programozási időszak tekintetében 7,4 milliárd euróra becsültük a közvetett irányítású pénzügyi eszközök indikatív költségvetését (a 2015-ös éves jelentés 2.10. ábrája).

(42)  Az ERFA és ESZA pénzügyi eszközei esetében a 2015. december 31-ig kifizetett vonatkozó uniós hozzájárulás teljes összege 11,6 milliárd euró volt, amiből csak 8,5 milliárd euró (73 %) jutott el a végső kedvezményezettekhez. Ezek az összegek egy kilencéves végrehajtási időszakra (2007–2015) vonatkoznak (EGESIF_16–0011–00 bizottsági dokumentum: Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006 (Összefoglaló a pénzügyi konstrukciók finanszírozása és végrehajtása terén elért előrehaladással kapcsolatban az irányító hatóságok által az 1083/2006/EK rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 67. cikke (2) bekezdésének j) pontjával összhangban szolgáltatott adatokról), 66. o.).

(43)  5/2015. sz. különjelentés (http://eca.europa.eu).

(44)  A 2007–2013-as programozási időszakban közvetett irányítású pénzügyi eszközökhöz nyújtott uniós hozzájárulás teljes összege 2014. december 31-én megközelítette a 3,8 milliárd eurót (nem számítva a forrásötvöző mechanizmusokat).

(45)  Lásd: 2.22. bekezdés és 35. lábjegyzet.

---

3. FEJEZET

Az uniós költségvetés révén elért eredmények

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 3.1. |
| --- | --- |

| 1. rész: | A teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás: hogyan értékelhető Bizottság megközelítése a bevált gyakorlathoz képest? |
| --- | --- |

1. rész:

A teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás: hogyan értékelhető Bizottság megközelítése a bevált gyakorlathoz képest?

| 1. szakasz: | A teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás kerete |
| --- | --- |

1. szakasz:

A teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás kerete

| 2. szakasz: | Összehasonlítás a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás másutt alkalmazott bevált gyakorlataival |
| --- | --- |

2. szakasz:

Összehasonlítás a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás másutt alkalmazott bevált gyakorlataival

| 2. rész: | A Számvevőszék teljesítmény-ellenőrzéseinek eredményei: egyes 2016-os különjelentésekben megállapított közös kihívások |
| --- | --- |

2. rész:

A Számvevőszék teljesítmény-ellenőrzéseinek eredményei: egyes 2016-os különjelentésekben megállapított közös kihívások

| 3. rész: | Az ajánlások hasznosulása |
| --- | --- |

3. rész:

Az ajánlások hasznosulása

| Következtetések és ajánlások | 3.72–3.77. |
| --- | --- |

| Következtetések | 3.72–3.75. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 3.76–3.77. |
| --- | --- |

| 3.1. melléklet – | Az ajánlások részletes helyzete jelentések szerinti bontásban |
| --- | --- |

3.1. melléklet –

| 3.2. melléklet – | Főbb javulások és megoldatlan hiányosságok jelentések szerinti bontásban |
| --- | --- |

3.2. melléklet –

| 3.3. melléklet – | A teljesítménnyel kapcsolatos korábbi ajánlások hasznosulása |
| --- | --- |

3.3. melléklet –

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 3.1. | E fejezetben minden évben a teljesítménnyel kapcsolatos szempontokat elemzünk, azaz a Bizottság által a tagállamokkal együttműködve végrehajtott (1) uniós költségvetés által elért eredményeket. Az idei évben különösen a következőket vizsgáltuk:






  i. | a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás Bizottság által alkalmazott kerete; |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

3.1.

E fejezetben minden évben a teljesítménnyel kapcsolatos szempontokat elemzünk, azaz a Bizottság által a tagállamokkal együttműködve végrehajtott (1) uniós költségvetés által elért eredményeket. Az idei évben különösen a következőket vizsgáltuk:

i.

a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás Bizottság által alkalmazott kerete;

| ii. | a 2016. évben a teljesítmény kérdéseinek szentelt különjelentéseinkben tárgyalt jelentős eredmények; |
| --- | --- |

ii.

a 2016. évben a teljesítmény kérdéseinek szentelt különjelentéseinkben tárgyalt jelentős eredmények;

| iii. | néhány kiválasztott korábbi különjelentésben foglalt ajánlásaink Bizottság általi végrehajtása. |
| --- | --- |

iii.

néhány kiválasztott korábbi különjelentésben foglalt ajánlásaink Bizottság általi végrehajtása.

1. RÉSZ: A TELJESÍTMÉNNYEL KAPCSOLATOS BESZÁMOLÁS: HOGYAN ÉRTÉKELHETŐ A BIZOTTSÁG MEGKÖZELÍTÉSE A BEVÁLT GYAKORLATHOZ KÉPEST?

| 3.2. | A legtöbb nagy és összetett szervezet rendelkezik olyan eljárásokkal, amelyek a teljesítmény mérésére és az arról való beszámolásra szolgálnak, annak jelzése érdekében, hogy milyen sikerrel jártak a tevékenységek, és hol lenne szükség javításra. A 3.3–3.12. bekezdésben áttekintést adunk a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás keretéről. A 3.13–3.51. bekezdésben összehasonlítjuk e keretet a standardokkal és a másutt alkalmazott bevált gyakorlatokkal. |
| --- | --- |

3.2.

A legtöbb nagy és összetett szervezet rendelkezik olyan eljárásokkal, amelyek a teljesítmény mérésére és az arról való beszámolásra szolgálnak, annak jelzése érdekében, hogy milyen sikerrel jártak a tevékenységek, és hol lenne szükség javításra. A 3.3–3.12. bekezdésben áttekintést adunk a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás keretéről. A 3.13–3.51. bekezdésben összehasonlítjuk e keretet a standardokkal és a másutt alkalmazott bevált gyakorlatokkal.

1. szakasz: A teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás kerete

| 3.3. | A Bizottság az elmúlt években több változást vezetett be ezen a területen – kiváltképp az „eredményközpontú uniós költségvetés” (BFOR) kezdeményezés irányításával (2). A kezdeményezés középpontjában a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás áll, és célja az uniós költségvetéssel elért eredményekre vonatkozó kommunikáció nyíltságának, időszerűségének és hatékonyságának a javítása. |
| --- | --- |

3.3.

A Bizottság az elmúlt években több változást vezetett be ezen a területen – kiváltképp az „eredményközpontú uniós költségvetés” (BFOR) kezdeményezés irányításával (2). A kezdeményezés középpontjában a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás áll, és célja az uniós költségvetéssel elért eredményekre vonatkozó kommunikáció nyíltságának, időszerűségének és hatékonyságának a javítása.

| 3.3. | Az uniós költségvetés, valamint az azzal kapcsolatos beszámolás teljesítményét megerősítette a jelenlegi többéves pénzügyi keret. Az „eredményközpontú uniós költségvetés” kezdeményezés indulása óta a Bizottság jelentős mértékben javította és optimalizálta a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolását. Például a Bizottság első alkalommal 2016-ban állított össze integrált pénzügyi beszámolási csomagot, ezáltal biztosítva részletes tájékoztatást az uniós költségvetés bevételeiről, kiadásairól, irányításáról és teljesítményéről az átláthatóság és elszámoltathatóság terén bevált gyakorlatokkal összhangban. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A
  3.1. háttérmagyarázat
  áttekintést ad a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás keretéről. Az háttérmagyarázat tükrözi, hogy a Bizottság különbséget tesz a saját teljesítménye és az uniós költségvetés teljesítménye között. Ebben a részben ismertetjük a háttérmagyarázatban említett fő jelentéseket. |
| --- | --- |

3.4.

A
  3.1. háttérmagyarázat
  áttekintést ad a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás keretéről. Az háttérmagyarázat tükrözi, hogy a Bizottság különbséget tesz a saját teljesítménye és az uniós költségvetés teljesítménye között. Ebben a részben ismertetjük a háttérmagyarázatban említett fő jelentéseket.

| 3.4. | Szervezeti szinten az uniós költségvetés teljesítményével kapcsolatos beszámolás két fő jelentésből áll: a programindokolásokból, valamint az éves gazdálkodási és teljesítményjelentésből. A költségvetési tervezethez kapcsolódó programindokolások jelentik azt az eszközt, amellyel a Bizottság megindokolja a pénzügyi források elosztását a költségvetési hatóság számára, és amelynek segítségével figyelembe veheti a teljesítménnyel kapcsolatos információkat. Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés magas szintű összefoglalót nyújt a mentesítésért felelős hatóság számára arról, hogy az uniós költségvetés hogyan támogatta az Európai Unió politikai prioritásait, valamint az uniós költségvetés révén elért eredményekről, továbbá beszámol arról, hogy a Bizottság hogyan irányította a költségvetést. |
| --- | --- |

3.4.

3.1. háttérmagyarázat –   A teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás Bizottság által alkalmazott kerete

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság információi alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A.   Programindokolások

| 3.5. | A költségvetési rendelet„programindokolások” (3) készítését írja elő a Bizottságnak, hogy megindokolja a költségvetési tervezetben az uniós programokra igényelt finanszírozást. Az indokolások minden program tekintetében naprakész információkat tartalmaznak a végrehajtásról, a fő pénzügyi és teljesítményadatokkal együtt (4), a hét évre szóló többéves pénzügyi keret egész időtartama alatt alkalmazandó mutatók segítségével (lásd:
  3.2. háttérmagyarázat
  ). E megközelítés lehetővé teszi a költségvetési hatóság számára, hogy a költségvetési eljárás során figyelembe vegye a teljesítményt. |
| --- | --- |

3.5.

A költségvetési rendelet„programindokolások” (3) készítését írja elő a Bizottságnak, hogy megindokolja a költségvetési tervezetben az uniós programokra igényelt finanszírozást. Az indokolások minden program tekintetében naprakész információkat tartalmaznak a végrehajtásról, a fő pénzügyi és teljesítményadatokkal együtt (4), a hét évre szóló többéves pénzügyi keret egész időtartama alatt alkalmazandó mutatók segítségével (lásd:
  3.2. háttérmagyarázat
  ). E megközelítés lehetővé teszi a költségvetési hatóság számára, hogy a költségvetési eljárás során figyelembe vegye a teljesítményt.

| 3.5. | Az ábra a 2016 júniusában közzétett 2017. évi programindokolásokra vonatkozik. Ezek több mint 700 mutatót tartalmaznak, amelyek célja a programok teljesítményének figyelemmel kísérése azok életciklusa során. Ennélfogva bizonyos számú mutatóra vonatkozóan nem álltak rendelkezésre adatok. A 2018. évi programindokolásokban (5)a mutatók több mint 80 %-ára vonatkozóan állnak rendelkezésre adatok, ami az előző évhez képest több mint 20 %-os növekedést jelent. A teljesítményadatok köre az uniós költségvetésből társfinanszírozott programok végrehajtásával tovább bővül. |
| --- | --- |

3.5.

3.2. háttérmagyarázat –   2017. évi programindokolások: célkitűzések és mutatók

| | Általános célkitűzések száma | Egyedi célkitűzések száma | Használt mutatók száma | Az adatok hiánya miatt törölt mutatók | 2016. évi kifizetési előirányzatok
  (milliárd euró) | Mutatók száma milliárd euronként |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1a. alfejezet: Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért | 25 | 90 | 154 | 93 | 17,4 | 14 |
| 1b. alfejezet: Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 3 | 21 | 8 | 76 | 48,8 | 2 |
| 2. fejezet: Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 6 | 28 | 29 | 69 | 55,1 | 2 |
| 3. fejezet: Biztonság és uniós polgárság | 13 | 48 | 148 | 28 | 3,0 | 59 |
| 4. fejezet: Globális Európa | 14 | 44 | 97 | 5 | 10,2 | 10 |
| Különleges eszközök | 0 | 2 | 2 | 0 | 0,4 | 5 |
| MINDÖSSZESEN | 61 | 233 | 438 | 271 | 134,9 | 5 |
| | 294 célkitűzés | 709 mutató | | |
| Forrás: Európai Számvevőszék, „Az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezete – Operatív kiadásokra vonatkozó programindokolások” (COM(2016) 300, 2016. június) dokumentum alapján. |

Általános célkitűzések száma

Egyedi célkitűzések száma

Használt mutatók száma

Az adatok hiánya miatt törölt mutatók

2016. évi kifizetési előirányzatok

(milliárd euró)

Mutatók száma milliárd euronként

1a. alfejezet: Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért

25

90

154

93

17,4

14

1b. alfejezet: Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

3

21

8

76

48,8

2

2. fejezet: Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

6

28

29

69

55,1

2

3. fejezet: Biztonság és uniós polgárság

13

48

148

28

3,0

59

4. fejezet: Globális Európa

14

44

97

5

10,2

10

Különleges eszközök

0

2

2

0

0,4

5

MINDÖSSZESEN

61

233

438

271

134,9

5

294 célkitűzés

709 mutató

Forrás: Európai Számvevőszék, „Az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezete – Operatív kiadásokra vonatkozó programindokolások” (COM(2016) 300, 2016. június) dokumentum alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

B.   Ágazati jelentések

| 3.6. | Egyes kiadási területeken az EUMSZ, a költségvetési rendelet vagy ágazatspecifikus szabályok ágazati jelentések készítését írják elő a Bizottság számára. Mivel e jelentések célja, felépítése és tartalma a különböző követelményeknek megfelelően eltérő, az is különböző, hogy mennyire összpontosítanak a teljesítménnyel kapcsolatos szempontokra. Egyes ágazati jelentések széles körű, számszerűsített információkat tartalmaznak a teljesítményre vonatkozóan. A Bizottság online figyelemmel kísér egyes ágazatspecifikus teljesítményadatokat, és gyakran frissíti az információkat. |
| --- | --- |

3.6.

Egyes kiadási területeken az EUMSZ, a költségvetési rendelet vagy ágazatspecifikus szabályok ágazati jelentések készítését írják elő a Bizottság számára. Mivel e jelentések célja, felépítése és tartalma a különböző követelményeknek megfelelően eltérő, az is különböző, hogy mennyire összpontosítanak a teljesítménnyel kapcsolatos szempontokra. Egyes ágazati jelentések széles körű, számszerűsített információkat tartalmaznak a teljesítményre vonatkozóan. A Bizottság online figyelemmel kísér egyes ágazatspecifikus teljesítményadatokat, és gyakran frissíti az információkat.

C.   Stratégiai tervek, irányítási tervek és éves tevékenységi jelentések

| 3.7. | A Bizottság főigazgatóságai többéves (2016–2020) „stratégiai terveket” készítenek, amelyek az operatív tevékenységek számára középtávon irányt mutató célokat határoznak meg. A főigazgatóságok az „irányítási tervekben” éves outputokra, intézkedésekre és beavatkozásokra bontják le többéves stratégiájukat és célkitűzéseiket. Az egyes főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései a meghatározott célkitűzésekre hivatkozva tartalmazzák az eredményeket, valamint annak értékelését, hogy az operatív kiadások milyen mértékben járultak hozzá a szakpolitikai eredmények eléréséhez (6). Az éves tevékenységi jelentések pénzügyi és gazdálkodási információkat is tartalmaznak, így például jogszerűségi és szabályszerűségi ellenőrzések eredményeit. |
| --- | --- |

3.7.

A Bizottság főigazgatóságai többéves (2016–2020) „stratégiai terveket” készítenek, amelyek az operatív tevékenységek számára középtávon irányt mutató célokat határoznak meg. A főigazgatóságok az „irányítási tervekben” éves outputokra, intézkedésekre és beavatkozásokra bontják le többéves stratégiájukat és célkitűzéseiket. Az egyes főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései a meghatározott célkitűzésekre hivatkozva tartalmazzák az eredményeket, valamint annak értékelését, hogy az operatív kiadások milyen mértékben járultak hozzá a szakpolitikai eredmények eléréséhez (6). Az éves tevékenységi jelentések pénzügyi és gazdálkodási információkat is tartalmaznak, így például jogszerűségi és szabályszerűségi ellenőrzések eredményeit.

D.   Értékelések

| 3.8. | A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatásaiban (7) a Bizottság úgy határozza meg az értékelést, mint annak bizonyítékokon alapuló megítélését, hogy valamely beavatkozás milyen mértékben:






  — | eredményes és hatékony, |
| --- | --- | --- |

3.8.

A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatásaiban (7) a Bizottság úgy határozza meg az értékelést, mint annak bizonyítékokon alapuló megítélését, hogy valamely beavatkozás milyen mértékben:

—

eredményes és hatékony,

| — | releváns, tekintettel a szükségletekre és célkitűzéseire, |
| --- | --- |

—

releváns, tekintettel a szükségletekre és célkitűzéseire,

| — | koherens, önmagában véve és a többi uniós szakpolitikai beavatkozással együtt tekintve, |
| --- | --- |

—

koherens, önmagában véve és a többi uniós szakpolitikai beavatkozással együtt tekintve,

| — | uniós értéknövelő hatást ér el. |
| --- | --- |

—

uniós értéknövelő hatást ér el.

| 3.9. | A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatásokban a Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy arányosan értékeljen minden olyan uniós kiadási és nem kiadási tevékenységet, amely társadalmi vagy gazdasági hatást hivatott kifejteni. Minden főigazgatóság felelős saját tevékenységeinek értékeléséért. Az értékelések teljes mértékben központosíthatóak egy horizontális egységben, vagy teljes mértékben átruházhatóak operatív egységekre, vagy – hibrid modell gyanánt – operatív irányítási célból decentralizálhatóak, de úgy, hogy azt egy központi értékelési egység támogatja. |
| --- | --- |

3.9.

A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatásokban a Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy arányosan értékeljen minden olyan uniós kiadási és nem kiadási tevékenységet, amely társadalmi vagy gazdasági hatást hivatott kifejteni. Minden főigazgatóság felelős saját tevékenységeinek értékeléséért. Az értékelések teljes mértékben központosíthatóak egy horizontális egységben, vagy teljes mértékben átruházhatóak operatív egységekre, vagy – hibrid modell gyanánt – operatív irányítási célból decentralizálhatóak, de úgy, hogy azt egy központi értékelési egység támogatja.

| 3.10. | A Bizottság 2015 végéig fenntartott egy értékelési adatbázist (8), amely közel 1 600  – évente átlagosan 100 –, 1999 és 2015 között elvégzett értékelés nyilvántartását tartalmazta (lásd:
  3.3. háttérmagyarázat
  ). Az értékelések összköltsége 2016-ban több mint 60 millió eurót tett ki (210 millió euro, ha a vizsgálatokat (9) is figyelembe vesszük). A Bizottság azóta megszüntette a nyilvános értékelési adatbázist, és annak helyébe egy „vizsgálati adatbázis” lépett. A Bizottság szerint utóbbinak az a fő célja, hogy az értékelési eredményeket meg lehessen osztani a különböző uniós intézmények között, míg az értékelésekből és vizsgálatokból származó valamennyi információ megosztására az EU Bookshop nyilvános platformja szolgál. |
| --- | --- |

3.10.

A Bizottság 2015 végéig fenntartott egy értékelési adatbázist (8), amely közel 1 600  – évente átlagosan 100 –, 1999 és 2015 között elvégzett értékelés nyilvántartását tartalmazta (lásd:
  3.3. háttérmagyarázat
  ). Az értékelések összköltsége 2016-ban több mint 60 millió eurót tett ki (210 millió euro, ha a vizsgálatokat (9) is figyelembe vesszük). A Bizottság azóta megszüntette a nyilvános értékelési adatbázist, és annak helyébe egy „vizsgálati adatbázis” lépett. A Bizottság szerint utóbbinak az a fő célja, hogy az értékelési eredményeket meg lehessen osztani a különböző uniós intézmények között, míg az értékelésekből és vizsgálatokból származó valamennyi információ megosztására az EU Bookshop nyilvános platformja szolgál.

3.3. háttérmagyarázat –   A Bizottságnál végzett értékelések száma 2000 és 2015 között (a hároméves mozgóátlag vonala és éves adatok)

Image

Forrás: a Bizottság értékelési adatbázisa (2000–2015).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

E.   Éves irányítási és teljesítményjelentés

| 3.11. | Az éves irányítási és teljesítményjelentés mind az EUMSZ 318. cikkében (az Unió pénzügyi helyzetére vonatkozó, eredményeken alapuló értékelés), mind a költségvetési rendelet 66. cikkének (9) bekezdésében (az éves tevékenységi jelentések összefoglalója) előírtaknak eleget tesz. Két korábban elkülönülő jelentés egyesítésével a Bizottságnak az volt a célja, hogy egyetlen közös dokumentumot készítsen a zárszámadásért felelős hatóság számára, amely az uniós költségvetés irányítását és az elért eredményekre vonatkozó értékelését egyaránt felöleli. |
| --- | --- |

3.11.

Az éves irányítási és teljesítményjelentés mind az EUMSZ 318. cikkében (az Unió pénzügyi helyzetére vonatkozó, eredményeken alapuló értékelés), mind a költségvetési rendelet 66. cikkének (9) bekezdésében (az éves tevékenységi jelentések összefoglalója) előírtaknak eleget tesz. Két korábban elkülönülő jelentés egyesítésével a Bizottságnak az volt a célja, hogy egyetlen közös dokumentumot készítsen a zárszámadásért felelős hatóság számára, amely az uniós költségvetés irányítását és az elért eredményekre vonatkozó értékelését egyaránt felöleli.

| 3.11. | A 2015. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentés közzétételével a Bizottság tovább optimalizálta és javította az uniós költségvetés teljesítményével kapcsolatos beszámolását. A 2016. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentés további előrelépést jelentett e tekintetben. |
| --- | --- |

3.11.

F.   A teljesítményre vonatkozó információkat tartalmazó egyéb jelentések

| 3.12. | Léteznek más olyan – rendszeres és alkalmi – bizottsági jelentések is, amelyek a célkitűzésekre és a teljesítménymutatókra, valamint a projektek hasznaira vagy eredményeire vonatkozó információkat tartalmaznak. |
| --- | --- |

3.12.

Léteznek más olyan – rendszeres és alkalmi – bizottsági jelentések is, amelyek a célkitűzésekre és a teljesítménymutatókra, valamint a projektek hasznaira vagy eredményeire vonatkozó információkat tartalmaznak.

| i. | Az éves „Általános jelentés az Európai Unió tevékenységeiről” (10) című, márciusban közzétett jelentés az előző év főbb eseményeiről, kezdeményezéseiről és döntéseiről nyújt részletes tájékoztatást, a Bizottság tíz prioritása szerint csoportosítva. |
| --- | --- |

i.

Az éves „Általános jelentés az Európai Unió tevékenységeiről” (10) című, márciusban közzétett jelentés az előző év főbb eseményeiről, kezdeményezéseiről és döntéseiről nyújt részletes tájékoztatást, a Bizottság tíz prioritása szerint csoportosítva.

| ii. | Az uniós költségvetésről szóló éves pénzügyi jelentés (11), amelyet júliusban tesznek közzé a Bizottság integrált pénzügyi beszámolási csomagjának részeként, az előző évi költségvetési gazdálkodással foglalkozik. |
| --- | --- |

ii.

Az uniós költségvetésről szóló éves pénzügyi jelentés (11), amelyet júliusban tesznek közzé a Bizottság integrált pénzügyi beszámolási csomagjának részeként, az előző évi költségvetési gazdálkodással foglalkozik.

| iii. | „A Juncker-Bizottság: két éve hivatalban” (12) című, 2016 novemberében közzétett előadássorozat áttekintést nyújt arról, hogy a hivatalba lépése óta eltelt két évben a Bizottság milyen előrehaladást ért el a tíz prioritása terén. |
| --- | --- |

iii.

„A Juncker-Bizottság: két éve hivatalban” (12) című, 2016 novemberében közzétett előadássorozat áttekintést nyújt arról, hogy a hivatalba lépése óta eltelt két évben a Bizottság milyen előrehaladást ért el a tíz prioritása terén.

| iv. | Az elnök „Az Unió helyzete” (13) című éves beszéde, amelyet szeptemberben intéz az Európai Parlamenthez, és amelyhez alátámasztó dokumentumokat is közzétesznek. |
| --- | --- |

iv.

Az elnök „Az Unió helyzete” (13) című éves beszéde, amelyet szeptemberben intéz az Európai Parlamenthez, és amelyhez alátámasztó dokumentumokat is közzétesznek.

| v. | Az EU results („Uniós eredmények”) webes eszköz (14) az Unió által finanszírozott projektek online gyűjteménye; minden projekt esetében megadja az eredményeket, és egyes esetekben számszerű adatokkal is szolgál. |
| --- | --- |

v.

Az EU results („Uniós eredmények”) webes eszköz (14) az Unió által finanszírozott projektek online gyűjteménye; minden projekt esetében megadja az eredményeket, és egyes esetekben számszerű adatokkal is szolgál.

2. szakasz: Összehasonlítás a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás másutt alkalmazott bevált gyakorlataival

A.   Bevezetés

| 3.13. | A teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás területén alkalmazott bevált gyakorlatok azonosítása céljából: |
| --- | --- |

3.13.

A teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás területén alkalmazott bevált gyakorlatok azonosítása céljából:

| i. | tanulmányoztuk az idevágó nemzetközi standardokat, így például az IPSASB ajánlott gyakorlatra vonatkozó 3. iránymutatását – „A szolgáltatás teljesítményére vonatkozó információk jelentése” (15); |
| --- | --- |

i.

tanulmányoztuk az idevágó nemzetközi standardokat, így például az IPSASB ajánlott gyakorlatra vonatkozó 3. iránymutatását – „A szolgáltatás teljesítményére vonatkozó információk jelentése” (15);

| ii. | a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolásra vonatkozó felmérést bonyolítottunk le; a Bizottságtól kapott átfogó válaszon túlmenően 17, uniós tagállamoktól, más nemzeti kormányoktól és más nemzetközi szervezetektől kapott választ is figyelembe vettünk; |
| --- | --- |

ii.

a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolásra vonatkozó felmérést bonyolítottunk le; a Bizottságtól kapott átfogó válaszon túlmenően 17, uniós tagállamoktól, más nemzeti kormányoktól és más nemzetközi szervezetektől kapott választ is figyelembe vettünk;

| iii. | 14 kiválasztott kormány és nemzetközi szervezet (16) tekintetében áttekintettük a teljesítményre vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkat; |
| --- | --- |

iii.

14 kiválasztott kormány és nemzetközi szervezet (16) tekintetében áttekintettük a teljesítményre vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkat;

| iv. | megvizsgáltuk a „Multilateral Organisation Performance Assessment Network” (a multilaterális szervezetek teljesítményének értékelésével foglalkozó hálózat – MOPAN) (17) által 2011 és 2016 között kiadott értékelő jelentéseket; ezek mindig magukban foglaltak a szervezetek teljesítménnyel kapcsolatos beszámolásába tartozó elemeket. |
| --- | --- |

iv.

megvizsgáltuk a „Multilateral Organisation Performance Assessment Network” (a multilaterális szervezetek teljesítményének értékelésével foglalkozó hálózat – MOPAN) (17) által 2011 és 2016 között kiadott értékelő jelentéseket; ezek mindig magukban foglaltak a szervezetek teljesítménnyel kapcsolatos beszámolásába tartozó elemeket.

| 3.14. | Jóllehet fontos különbségek vannak az Európai Unió, illetve más nemzetközi szervezetek és a kormányok között, ez utóbbiaknak is meg kell felelniük jogszabályi előírásoknak, és rájuk is meghatározott működési korlátok vonatkoznak. Más nemzetközi szervezetek számára sem könnyű feladat a fellépéseik és a végső soron mutatkozó hatás/teljesítmény közötti összefüggés megállapítása. Hat olyan területet azonosítottunk (az alábbi B–G. pont), ahol az általunk megismert bevált gyakorlatok segíthetnének a Bizottságnak továbbfejleszteni a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolását. |
| --- | --- |

3.14.

Jóllehet fontos különbségek vannak az Európai Unió, illetve más nemzetközi szervezetek és a kormányok között, ez utóbbiaknak is meg kell felelniük jogszabályi előírásoknak, és rájuk is meghatározott működési korlátok vonatkoznak. Más nemzetközi szervezetek számára sem könnyű feladat a fellépéseik és a végső soron mutatkozó hatás/teljesítmény közötti összefüggés megállapítása. Hat olyan területet azonosítottunk (az alábbi B–G. pont), ahol az általunk megismert bevált gyakorlatok segíthetnének a Bizottságnak továbbfejleszteni a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolását.

| 3.14. | Az „eredményközpontú uniós költségvetés” kezdeményezés keretében a Bizottság párbeszédet indított a nemzeti közigazgatási szervek, valamint egyéb nemzetközi szervezetek, köztük az OECD megfelelő szakértőivel a teljesítménykeretekről a tanulságok levonása, valamint a bevált gyakorlatok meghatározása céljából. A témák széles körére, így a teljesítményre, az értékelésre és az uniós hozzáadott értékre is kiterjedő párbeszédben az Európai Parlament és a Tanács képviselői is részt vettek. A megbeszélések során világossá vált, hogy egy teljesítménykeretnek fokozatosan kell fejlődnie, és nem készülhet „egy kaptafára”. A Bizottság folytatja a párbeszédet a szakértőkkel és érdekeltekkel, és figyelembe fogja venni annak eredményeit a következő többéves pénzügyi kerethez tartozó teljesítménykeret elkészítésekor. |
| --- | --- |

3.14.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

B.   A teljesítményjelentési keret javításának lehetőségei

a)   A Bizottság a részlegeire, illetve a kiadási programokra vonatkozóan két külön célkitűzés- és mutatókészletet használ teljesítménymérésre

Bevált gyakorlatok

| 3.15. | Ausztráliában a minisztériumoknak három alapvető dokumentumot kell elkészíteniük a teljesítményjelentési keret részeként: ezek a programköltségvetéseket számszerűsítő, portfólió jellegű költségvetési kimutatások, a közintézmények céljait és tevékenységeit meghatározó szervezeti tervek és az eredményekre vonatkozó visszacsatolást magukban foglaló éves jelentések. A szervezeteknek biztosítaniuk kell az e dokumentumok közötti koherenciát („világos értelmezés”) (18). Az egyes dokumentumokban szereplő teljesítménykritériumokról összesítve is be kell számolni egy éves teljesítménynyilatkozatban (amely a pénzügyi év végén benyújtott éves jelentésekbe kerül bele). |
| --- | --- |

3.15.

Ausztráliában a minisztériumoknak három alapvető dokumentumot kell elkészíteniük a teljesítményjelentési keret részeként: ezek a programköltségvetéseket számszerűsítő, portfólió jellegű költségvetési kimutatások, a közintézmények céljait és tevékenységeit meghatározó szervezeti tervek és az eredményekre vonatkozó visszacsatolást magukban foglaló éves jelentések. A szervezeteknek biztosítaniuk kell az e dokumentumok közötti koherenciát („világos értelmezés”) (18). Az egyes dokumentumokban szereplő teljesítménykritériumokról összesítve is be kell számolni egy éves teljesítménynyilatkozatban (amely a pénzügyi év végén benyújtott éves jelentésekbe kerül bele).

| 3.16. | Franciaországban az állami költségvetés „küldetésekre” tagolódik. A költségvetésben szereplő mind a 31 küldetés több programból áll (2017-ben 118). Minden programhoz stratégia, célkitűzések és számszerűsített teljesítménymutatók tartoznak, és a legfontosabb mutatókat küldetési mutatóként is azonosítják. Az azonos mutatók használata biztosítja a küldetések és a programok közötti koherenciát. A mutatók mind a programok, mind a kormányzati szervek teljesítményére vonatkoznak. |
| --- | --- |

3.16.

Franciaországban az állami költségvetés „küldetésekre” tagolódik. A költségvetésben szereplő mind a 31 küldetés több programból áll (2017-ben 118). Minden programhoz stratégia, célkitűzések és számszerűsített teljesítménymutatók tartoznak, és a legfontosabb mutatókat küldetési mutatóként is azonosítják. Az azonos mutatók használata biztosítja a küldetések és a programok közötti koherenciát. A mutatók mind a programok, mind a kormányzati szervek teljesítményére vonatkoznak.

| 3.17. | Kanadában valamennyi költségvetési előirányzatokban részesülő szövetségi szervezetnek kormányzati szinten egységesen 16 eredményterület tekintetében kell terveznie és irányítania tevékenységét, illetve így kell beszámolnia a teljesítményéről. Ez a keret világos, egyértelmű kapcsolatot teremt a pénzügyi juttatások, a programtevékenységek és a nemzeti szintű eredmények között. |
| --- | --- |

3.17.

Kanadában valamennyi költségvetési előirányzatokban részesülő szövetségi szervezetnek kormányzati szinten egységesen 16 eredményterület tekintetében kell terveznie és irányítania tevékenységét, illetve így kell beszámolnia a teljesítményéről. Ez a keret világos, egyértelmű kapcsolatot teremt a pénzügyi juttatások, a programtevékenységek és a nemzeti szintű eredmények között.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A Bizottságnál fennálló helyzet

| 3.18. | A 2014–2020-as TPK kezdete előtt a Bizottság arra utasította részlegeit, hogy „mélyítsék el a teljesítményjelentési keretet” (19). Ennek elérése érdekében belső szabályként (20) megszabta, hogy a programok új célkitűzéseinek és mutatóinak világosan szerepelniük kell a programindokolásokban, az irányítási tervekben és az éves tevékenységi jelentésekben. Erre első alkalommal 2014-ben került sor, lehetővé téve a Bizottság számára, hogy a teljesítményre vonatkozó koherens szöveges leírást terjesszen elő: azok a célok, amelyekre a költségvetésben pénzt különítettek el, az érintett főigazgatóság irányítási tervében a tervezési folyamat részévé váltak, az eredményekről pedig beszámoltak a főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében. |
| --- | --- |

3.18.

A 2014–2020-as TPK kezdete előtt a Bizottság arra utasította részlegeit, hogy „mélyítsék el a teljesítményjelentési keretet” (19). Ennek elérése érdekében belső szabályként (20) megszabta, hogy a programok új célkitűzéseinek és mutatóinak világosan szerepelniük kell a programindokolásokban, az irányítási tervekben és az éves tevékenységi jelentésekben. Erre első alkalommal 2014-ben került sor, lehetővé téve a Bizottság számára, hogy a teljesítményre vonatkozó koherens szöveges leírást terjesszen elő: azok a célok, amelyekre a költségvetésben pénzt különítettek el, az érintett főigazgatóság irányítási tervében a tervezési folyamat részévé váltak, az eredményekről pedig beszámoltak a főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében.

| 3.18. | A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának munkája szintén értéknövelő hatást és ellenőrzési lehetőséget eredményez a Bizottság és a különböző főigazgatóságok teljesítménykereteiben és mérési rendszereiben. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | A Bizottság azonban 2016 óta nem alkalmazza ezt a megközelítést, hanem egy új tervezési dokumentumot hozott létre, nevezetesen az ötéves stratégiai tervet. A főigazgatóságoktól azt várják el, hogy ebben a tervben olyan új szervezeti célkitűzéseket és mutatókat határozzanak meg, amelyek összhangban állnak a Bizottság prioritásaival, de különböznek a programok tekintetében már létező célkitűzésektől és mutatóktól. Az éves tevékenységi jelentések immár a stratégiai és irányítási tervekben meghatározott teljesítménymérési keretre vonatkozóan számolnak be, és a programok eredményei tekintetében a programindokolásokra kell utalniuk. Az általunk áttekintett hat 2016. évi éves tevékenységi jelentésből azonban csupán egyben szerepeltek kereszthivatkozások a programindokolásokban jelentett teljesítményre. Ez csökkenti a teljesítményre vonatkozó különböző dokumentumtípusok összevethetőségét, és nem tükrözi azt, hogy a Bizottság végső soron felelős azért, hogy a költségvetés végrehajtása során betartsák a gondos pénzgazdálkodás elveit. |
| --- | --- |

3.19.

A Bizottság azonban 2016 óta nem alkalmazza ezt a megközelítést, hanem egy új tervezési dokumentumot hozott létre, nevezetesen az ötéves stratégiai tervet. A főigazgatóságoktól azt várják el, hogy ebben a tervben olyan új szervezeti célkitűzéseket és mutatókat határozzanak meg, amelyek összhangban állnak a Bizottság prioritásaival, de különböznek a programok tekintetében már létező célkitűzésektől és mutatóktól. Az éves tevékenységi jelentések immár a stratégiai és irányítási tervekben meghatározott teljesítménymérési keretre vonatkozóan számolnak be, és a programok eredményei tekintetében a programindokolásokra kell utalniuk. Az általunk áttekintett hat 2016. évi éves tevékenységi jelentésből azonban csupán egyben szerepeltek kereszthivatkozások a programindokolásokban jelentett teljesítményre. Ez csökkenti a teljesítményre vonatkozó különböző dokumentumtípusok összevethetőségét, és nem tükrözi azt, hogy a Bizottság végső soron felelős azért, hogy a költségvetés végrehajtása során betartsák a gondos pénzgazdálkodás elveit.

| 3.19. | 2015. évi éves jelentésében az Európai Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság irányítási tervei számos célkitűzést nem a megfelelő szintű elszámoltathatóság mellett rögzítenek. A Bizottság azóta felülvizsgálta stratégiai tervezési és programozási ciklusát. Ennek célja az volt, hogy világosabb keretet adjon Bizottság, illetve a főigazgatóságok elszámoltathatóságához, továbbá optimalizálja a tervezési dokumentumokat, és még inkább azok középpontjába állítsa a bizottsági célkitűzéseket, valamint a főigazgatóságok kompetenciáit. A stratégiai tervezéshez kiválasztott célkitűzések és mutatók most már az egyedi kompetenciákhoz igazodnak, így tükrözik azt, hogy a bizottsági szervezeti egységek felelősségi köre bővebb a költségvetés végrehajtásánál és a programok irányításánál.

  Ezért a bizottsági szolgálatok teljesítménykeretében szereplő célkitűzéseket és mutatókat a továbbiakban nem szükséges egyeztetni a programok jogalapjában meghatározottakkal. A Bizottság szolgálatai azonban felkérést kapnak arra, hogy a programokkal kapcsolatos tevékenységük ismertetésekor hivatkozzanak a programindokolásokra. Mivel ennek segítségével korlátozható az információk megkettőzése, továbbá biztosítható az adatok egységessége, a jövőben nagyobb hangsúlyt kap majd.


  A Bizottság egyértelműnek ítéli felelősségét a költségvetés végrehajtásáért. Éves tevékenységi jelentésében minden főigazgató megbízhatósági nyilatkozatot ír alá, amelyben kijelenti, hogy a forrásokat az eredetileg tervezett célra és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használták fel, továbbá azt, hogy a mögöttes tranzakciók jogszerűek és szabályosak. Szervezeti szinten a biztosi testület átfogó politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért azzal, hogy minden évben elfogadja az uniós költségvetésre vonatkozó éves gazdálkodási és teljesítményjelentést. |
| --- | --- |

3.19.

Ezért a bizottsági szolgálatok teljesítménykeretében szereplő célkitűzéseket és mutatókat a továbbiakban nem szükséges egyeztetni a programok jogalapjában meghatározottakkal. A Bizottság szolgálatai azonban felkérést kapnak arra, hogy a programokkal kapcsolatos tevékenységük ismertetésekor hivatkozzanak a programindokolásokra. Mivel ennek segítségével korlátozható az információk megkettőzése, továbbá biztosítható az adatok egységessége, a jövőben nagyobb hangsúlyt kap majd.

A Bizottság egyértelműnek ítéli felelősségét a költségvetés végrehajtásáért. Éves tevékenységi jelentésében minden főigazgató megbízhatósági nyilatkozatot ír alá, amelyben kijelenti, hogy a forrásokat az eredetileg tervezett célra és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használták fel, továbbá azt, hogy a mögöttes tranzakciók jogszerűek és szabályosak. Szervezeti szinten a biztosi testület átfogó politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért azzal, hogy minden évben elfogadja az uniós költségvetésre vonatkozó éves gazdálkodási és teljesítményjelentést.

| 3.20. | A Bizottság emellett más jelentéstételi bontást is használ a kiadások és a teljesítmény tekintetében. Az éves tevékenységi jelentések a főigazgatóságok éves kifizetéseiről a tevékenységek/kiadási programok típusai szerint számolnak be, a teljesítményről viszont az általános és egyedi célkitűzések elérése szerint, a megfelelő kiadások feltüntetése nélkül. Ennek következtében nem lehet felmérni, hogy mennyit költöttek a kitűzött célok elérésére. Az éves irányítási és teljesítményjelentés hasonlóképp nem tartalmaz a programok teljesítményéhez kapcsolódó, az általános és egyedi célkitűzések szerint lebontott költséginformációkat. |
| --- | --- |

3.20.

A Bizottság emellett más jelentéstételi bontást is használ a kiadások és a teljesítmény tekintetében. Az éves tevékenységi jelentések a főigazgatóságok éves kifizetéseiről a tevékenységek/kiadási programok típusai szerint számolnak be, a teljesítményről viszont az általános és egyedi célkitűzések elérése szerint, a megfelelő kiadások feltüntetése nélkül. Ennek következtében nem lehet felmérni, hogy mennyit költöttek a kitűzött célok elérésére. Az éves irányítási és teljesítményjelentés hasonlóképp nem tartalmaz a programok teljesítményéhez kapcsolódó, az általános és egyedi célkitűzések szerint lebontott költséginformációkat.

| 3.20. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az éves tevékenységi jelentéseken belüli beszámolási struktúrája megfelel intézményi és szervezeti környezetének. Az általános és egyedi célkitűzések nem csupán a kiadási programok irányítására terjednek ki, hanem a nem kiadási tevékenységekre (például a szakpolitikai döntéshozatalra és a szabályozói tevékenységekre) is. |
| --- | --- |

3.20.

b)   A Bizottság nagyszámú célkitűzéssel és mutatóval rendelkezik

Bevált gyakorlatok

| 3.21. | Az OECD 2016-ban a teljesítményalapú költségvetés-tervezésre vonatkozó felmérést bonyolított le az OECD-országokban és a Bizottságnál. A
  3.4. háttérmagyarázatban
  szereplő grafikon révén összevethető a teljesítményjelentési keretek megléte, alkalmazása és hatása (21) a Bizottságnál és az egyes országokban. Az OECD a Bizottság teljesítményjelentési keretét ítélte a legátfogóbbnak, amit részben az Unió jogszabályi előírásainak mennyisége is magyarázhat. Amint az OECD-grafikonból is kitűnik, ez a magas szintű kidolgozottság azonban nem tükröződik abban, hogy a keretet gyakran alkalmaznák a döntéshozatal során, illetve hogy erre az nagy hatással lenne. |
| --- | --- |

3.21.

Az OECD 2016-ban a teljesítményalapú költségvetés-tervezésre vonatkozó felmérést bonyolított le az OECD-országokban és a Bizottságnál. A
  3.4. háttérmagyarázatban
  szereplő grafikon révén összevethető a teljesítményjelentési keretek megléte, alkalmazása és hatása (21) a Bizottságnál és az egyes országokban. Az OECD a Bizottság teljesítményjelentési keretét ítélte a legátfogóbbnak, amit részben az Unió jogszabályi előírásainak mennyisége is magyarázhat. Amint az OECD-grafikonból is kitűnik, ez a magas szintű kidolgozottság azonban nem tükröződik abban, hogy a keretet gyakran alkalmaznák a döntéshozatal során, illetve hogy erre az nagy hatással lenne.

| 3.21. | Az uniós költségvetés teljesítménykeretének kidolgozása egyaránt szolgálta a jogszabályi követelmények, valamint az érdekeltek és a Bizottság saját igényeinek teljesítését.

  A Bizottság a kiadási programok teljesítményével kapcsolatos információkat a) a programok előrehaladásának figyelemmel kíséréséhez, b) az elszámoltathatóság és az átláthatóság biztosításához, c) a döntéshozatalnak az egyes programok irányításáról való tájékoztatásához, d) a költségvetési hatóságok részére a forráselosztás módosításának indokolásához vagy az erre vonatkozó javaslattételhez, valamint e) a jogalap módosítására, illetve jövőbeli programokra vonatkozó javaslatok kidolgozásához használja fel.


  A Bizottság megjegyzi ugyanakkor, hogy bár a teljesítménnyel kapcsolatos információkat figyelembe veszik az éves költségvetési eljárás során, a költségvetési döntéseket más tényezők is alakítják. |
| --- | --- |

3.21.

A Bizottság a kiadási programok teljesítményével kapcsolatos információkat a) a programok előrehaladásának figyelemmel kíséréséhez, b) az elszámoltathatóság és az átláthatóság biztosításához, c) a döntéshozatalnak az egyes programok irányításáról való tájékoztatásához, d) a költségvetési hatóságok részére a forráselosztás módosításának indokolásához vagy az erre vonatkozó javaslattételhez, valamint e) a jogalap módosítására, illetve jövőbeli programokra vonatkozó javaslatok kidolgozásához használja fel.

A Bizottság megjegyzi ugyanakkor, hogy bár a teljesítménnyel kapcsolatos információkat figyelembe veszik az éves költségvetési eljárás során, a költségvetési döntéseket más tényezők is alakítják.

3.4. háttérmagyarázat –   A teljesítményalapú költségvetés-tervezésre vonatkozó 2016-os OECD-felmérés eredményei

Image

Forrás: OECD-előadás a költségvetéssel foglalkozó vezető OECD-tisztviselők teljesítménnyel és eredményekkel foglalkozó hálózatának 12. éves ülésén, 2016. november 25.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 3.22. | Egyes országok fokozatosan csökkentették teljesítményjelentési keretük összetettségét, valamint a célkitűzések és mutatók számát. |
| --- | --- |

3.22.

Egyes országok fokozatosan csökkentették teljesítményjelentési keretük összetettségét, valamint a célkitűzések és mutatók számát.

| i. | A francia parlament 2001 augusztusában az állami költségvetés elkészítésére és végrehajtására vonatkozó új szabályok megállapításáról szóló jogszabályt (22) fogadott el. 2014 és 2017 között ez azzal járt, hogy a gazdasági és pénzügyminisztérium 20 %-kal csökkentette a célkitűzések, 24 %-kal pedig a mutatók számát. |
| --- | --- |

i.

A francia parlament 2001 augusztusában az állami költségvetés elkészítésére és végrehajtására vonatkozó új szabályok megállapításáról szóló jogszabályt (22) fogadott el. 2014 és 2017 között ez azzal járt, hogy a gazdasági és pénzügyminisztérium 20 %-kal csökkentette a célkitűzések, 24 %-kal pedig a mutatók számát.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| ii. | 2012-ben és 2013-ban Hollandia „elszámoltatható költségvetés-tervezési” reformot vezetett be, amely szigorúbb feltételeket szabott meg a szakpolitikai információk (teljesítménymutatók és a szakpolitikai célkitűzéseket magyarázó szövegek) kormány általi felhasználása tekintetében. A költségvetési dokumentumokban szereplő teljesítménymutatók számát felére csökkentették. |
| --- | --- |

ii.

2012-ben és 2013-ban Hollandia „elszámoltatható költségvetés-tervezési” reformot vezetett be, amely szigorúbb feltételeket szabott meg a szakpolitikai információk (teljesítménymutatók és a szakpolitikai célkitűzéseket magyarázó szövegek) kormány általi felhasználása tekintetében. A költségvetési dokumentumokban szereplő teljesítménymutatók számát felére csökkentették.

A Bizottságnál fennálló helyzet

| 3.23. | Az Unió 2017. évi általános költségvetésének tervezetére vonatkozó programindokolások 294 célkitűzést és 709 mutatót tartalmaznak (lásd:
  3.2. háttérmagyarázat
  ). Különösen sok vonatkozik közülük a TPK 1a., 3. és 4. fejezetére. A BFOR-kezdeményezés keretében a Bizottság jelenleg végzi mutatóinak felülvizsgálatát, hozzájárulva ezzel a kiadási programok következő generációjának kidolgozásához. A
  3.5. háttérmagyarázat
  azt szemlélteti, hogy milyen előrelépésre törekedhetne a Bizottság, jóllehet figyelembe kell venni bizonyos, az intézményre jellemző tényezőket is. |
| --- | --- |

3.23.

Az Unió 2017. évi általános költségvetésének tervezetére vonatkozó programindokolások 294 célkitűzést és 709 mutatót tartalmaznak (lásd:
  3.2. háttérmagyarázat
  ). Különösen sok vonatkozik közülük a TPK 1a., 3. és 4. fejezetére. A BFOR-kezdeményezés keretében a Bizottság jelenleg végzi mutatóinak felülvizsgálatát, hozzájárulva ezzel a kiadási programok következő generációjának kidolgozásához. A
  3.5. háttérmagyarázat
  azt szemlélteti, hogy milyen előrelépésre törekedhetne a Bizottság, jóllehet figyelembe kell venni bizonyos, az intézményre jellemző tényezőket is.

| 3.23. | A 2014–2020. évre szóló programok jogalapjai több mint 700 mutatót tartalmaznak, amelyek segítségével figyelemmel kísérhető a programok teljesítménye azok életciklusa során. A mutatók a jogalkotási folyamat eredményei, ennélfogva a társjogalkotók arra vonatkozó elvárásait tükrözik, hogy a teljesítmény nyomon követéséhez az információk milyen jellegű és mértékű részletessége szükséges. A programindokolásokban az e mutatókra vonatkozó beszámolás lehetővé teszi a költségvetési hatóság számára, hogy a költségvetési eljárás során figyelembe vegye a teljesítménnyel kapcsolatos információkat. Az „eredményközpontú uniós költségvetés” kezdeményezés keretében a Bizottság felülvizsgálja a kiadási programokra vonatkozóan a jogalapban meghatározott mutatókat annak érdekében, hogy a kiadási programok következő generációjának előkészítéséhez levonja a tanulságokat.

  Az Európai Számvevőszék által végzett összehasonlítás nem számol olyan alapvető fontosságú környezeti tényezőkkel, mint a beavatkozások száma és jellege, az érintett szakpolitikai területek vagy a végrehajtás módja, ugyanakkor a mutatók minőségét vagy relevanciáját sem méri.


  A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Bizottság szolgálatai számára kidolgozott stratégiai tervekben szereplő célkitűzések és mutatók száma jelentősen csökkent a közelmúltban végrehajtott reform következtében. Az általános célkitűzések száma 84-ről 11-re, a hatásmutatóké 187-ről 37-re, az egyedi célkitűzéseké 426-ról 386-ra, az eredménymutatóké pedig 969-ről 825-re csökkent. |
| --- | --- |

3.23.

Az Európai Számvevőszék által végzett összehasonlítás nem számol olyan alapvető fontosságú környezeti tényezőkkel, mint a beavatkozások száma és jellege, az érintett szakpolitikai területek vagy a végrehajtás módja, ugyanakkor a mutatók minőségét vagy relevanciáját sem méri.

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Bizottság szolgálatai számára kidolgozott stratégiai tervekben szereplő célkitűzések és mutatók száma jelentősen csökkent a közelmúltban végrehajtott reform következtében. Az általános célkitűzések száma 84-ről 11-re, a hatásmutatóké 187-ről 37-re, az egyedi célkitűzéseké 426-ról 386-ra, az eredménymutatóké pedig 969-ről 825-re csökkent.

3.5. háttérmagyarázat –   Az EU több célkitűzéssel és mutatóval rendelkezik (milliárd eurónként), mint Franciaország vagy Hollandia

| | Célkitűzések | Mutatók |
| --- | --- | --- |
| milliárd eurónként | milliárd eurónként |
| Franciaország – Az állam általános költségvetésének nettó kiadásai | 1,0 | 2,0 |
| Hollandia – Állami költségvetés | 0,6 | 2,5 |
| EU – Kifizetési előirányzatok | 2,0 | 5,0 |
| Forrás: Európai Számvevőszék, az uniós és a nemzeti költségvetésekre vonatkozó információk alapján. |

Célkitűzések

Mutatók

milliárd eurónként

milliárd eurónként

Franciaország – Az állam általános költségvetésének nettó kiadásai

1,0

2,0

Hollandia – Állami költségvetés

0,6

2,5

EU – Kifizetési előirányzatok

2,0

5,0

Forrás: Európai Számvevőszék, az uniós és a nemzeti költségvetésekre vonatkozó információk alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

C.   A teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás nem teljes körű

a)   A teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás nem kiegyensúlyozott, mivel kevés információt nyújt a kihívásokról és a kudarcokról

Bevált gyakorlatok

| 3.24. | Más nemzetközi szervezetek és kormányok lépéseket tettek annak biztosítására, hogy a teljesítményről történő beszámolás kiegyensúlyozott legyen, amint azt a nemzetközi standardok (23) ajánlják. |
| --- | --- |

3.24.

Más nemzetközi szervezetek és kormányok lépéseket tettek annak biztosítására, hogy a teljesítményről történő beszámolás kiegyensúlyozott legyen, amint azt a nemzetközi standardok (23) ajánlják.

| i. | Az USA-ban az éves teljesítményjelentéseknek világos képet kell adniuk a teljesítménnyel kapcsolatos eredményekről, mutatniuk kell az időbeli trendeket, hivatkozniuk kell a teljesítményre vonatkozó információ forrására, és taglalniuk kell az előrehaladást és a hiányosságokat. |
| --- | --- |

i.

Az USA-ban az éves teljesítményjelentéseknek világos képet kell adniuk a teljesítménnyel kapcsolatos eredményekről, mutatniuk kell az időbeli trendeket, hivatkozniuk kell a teljesítményre vonatkozó információ forrására, és taglalniuk kell az előrehaladást és a hiányosságokat.

| ii. | A WHO 2014–2015-re vonatkozó „kétéves értékelése” minden programterület tekintetében magában foglalt egy „A főbb eredmények és kihívások áttekintése” című részt (24). A WHO 2014–2015-ös fő teljesítményjelentésének (25) előszavában a főigazgató leszögezte, hogy az „a kudarcokat és a sikereket egyaránt őszintén bemutatja”. A szöveg ennek megfelelően az eredményekkel együtt a kihívásokat is módszeresen ismertette. |
| --- | --- |

ii.

A WHO 2014–2015-re vonatkozó „kétéves értékelése” minden programterület tekintetében magában foglalt egy „A főbb eredmények és kihívások áttekintése” című részt (24). A WHO 2014–2015-ös fő teljesítményjelentésének (25) előszavában a főigazgató leszögezte, hogy az „a kudarcokat és a sikereket egyaránt őszintén bemutatja”. A szöveg ennek megfelelően az eredményekkel együtt a kihívásokat is módszeresen ismertette.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| iii. | A Világbank értékelte (26) monitoringjának és értékelésének megfelelőségét, hogy ezzel is hozzájáruljon ahhoz a folyamatos törekvéshez, amelynek célja az eredményességének növelése, valamint a megoldások kidolgozására és a bizonyítékokon alapuló döntéshozatalra hangsúlyt helyező kultúra előmozdítása. Az értékelés során jelentős hiányosságokra derült fény a Világbank rendszereinek kialakítását és használatát illetően. |
| --- | --- |

iii.

A Világbank értékelte (26) monitoringjának és értékelésének megfelelőségét, hogy ezzel is hozzájáruljon ahhoz a folyamatos törekvéshez, amelynek célja az eredményességének növelése, valamint a megoldások kidolgozására és a bizonyítékokon alapuló döntéshozatalra hangsúlyt helyező kultúra előmozdítása. Az értékelés során jelentős hiányosságokra derült fény a Világbank rendszereinek kialakítását és használatát illetően.

| iv. | A MOPAN az Amerikaközi Fejlesztési Bankra vonatkozó 2015–2016-os értékelésében (27) megállapította, hogy a banknak a fejlesztés eredményességére vonatkozó áttekintésében egy új rész szerepel, amelynek címe „A kudarcok tanulságai”. |
| --- | --- |

iv.

A MOPAN az Amerikaközi Fejlesztési Bankra vonatkozó 2015–2016-os értékelésében (27) megállapította, hogy a banknak a fejlesztés eredményességére vonatkozó áttekintésében egy új rész szerepel, amelynek címe „A kudarcok tanulságai”.

A Bizottságnál fennálló helyzet

| 3.25. | Jóllehet a 2016. évi éves tevékenységi jelentésre vonatkozó utasítások (28) nem említik kifejezetten a kiegyensúlyozott beszámolás elvét, azt leszögezik, hogy „az összefoglaló reális szemszögből egyesíti a szakpolitikai eredményekkel kapcsolatos fő üzeneteket a pénzgazdálkodásra és a belső ellenőrzésre vonatkozó következtetésekkel”. |
| --- | --- |

3.25.

Jóllehet a 2016. évi éves tevékenységi jelentésre vonatkozó utasítások (28) nem említik kifejezetten a kiegyensúlyozott beszámolás elvét, azt leszögezik, hogy „az összefoglaló reális szemszögből egyesíti a szakpolitikai eredményekkel kapcsolatos fő üzeneteket a pénzgazdálkodásra és a belső ellenőrzésre vonatkozó következtetésekkel”.

| 3.25. | A kiegyensúlyozott beszámolás elvét részletesebben kifejti a 2016. évi éves tevékenységi jelentés sablonja, amely a 2016. évi éves tevékenységi jelentések útmutatójának mellékletében található (29). |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | A fentiek ellenére az általunk áttekintett éves tevékenységi jelentések kevéssé tájékoztattak arról, hogy a főigazgatóságok célkitűzéseihez képest milyen hiányosságok és kihívások jellemezték a teljesítményt. Ez utóbbiakra azért is nehéz rámutatni, mert az éves tevékenységi jelentésekben nem jut nekik külön rész. |
| --- | --- |

3.26.

A fentiek ellenére az általunk áttekintett éves tevékenységi jelentések kevéssé tájékoztattak arról, hogy a főigazgatóságok célkitűzéseihez képest milyen hiányosságok és kihívások jellemezték a teljesítményt. Ez utóbbiakra azért is nehéz rámutatni, mert az éves tevékenységi jelentésekben nem jut nekik külön rész.

| 3.26. | A 2016. évi éves tevékenységi jelentés sablonja, amely a 2016. évi éves tevékenységi jelentések útmutatójának mellékletében található, előírja a főigazgatóságok számára, hogy teljes körű adatokat szolgáltassanak a 2016–2020 közötti időszakra szóló stratégiai tervükben és a 2016. évi irányítási tervükben közölt valamennyi célkitűzésről, mutatóról és outputról (ideértve azokat is, amelyek eredményei lényegesen eltérnek a tervben rögzített értékektől). |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | A 2015-ös éves irányítási és teljesítményjelentéssel a Bizottság lépést tett afelé, hogy az eredményközpontú uniós költségvetés alapján átfogó áttekintést nyújtson a teljesítményről. Az irányítási és teljesítményjelentés azonban nem tárgyalta a teljesítmény teljes kérdéskörét, és túlságosan pozitív hangot ütött meg, például nem említett más hiányosságot, mint a végrehajtás késedelmeit. A jelentés emellett: |
| --- | --- |

3.27.

A 2015-ös éves irányítási és teljesítményjelentéssel a Bizottság lépést tett afelé, hogy az eredményközpontú uniós költségvetés alapján átfogó áttekintést nyújtson a teljesítményről. Az irányítási és teljesítményjelentés azonban nem tárgyalta a teljesítmény teljes kérdéskörét, és túlságosan pozitív hangot ütött meg, például nem említett más hiányosságot, mint a végrehajtás késedelmeit. A jelentés emellett:

| 3.27. | Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés magas szintű összefoglaló arról, hogy az uniós költségvetés hogyan támogatta az Európai Unió politikai prioritásait, valamint az uniós költségvetés révén elért legfőbb eredményekről. Rendeltetése szerint nem teljes körű és részletes jelentés az uniós költségvetés teljesítményéről. A jelentés hivatkozik más teljesítményjelentésekre (értékelésekre, programindokolásokra, éves tevékenységi jelentésekre stb.), amelyekben a teljesítményre vonatkozóan részletesebb információk találhatók.

  A 2015. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentés több olyan hiányosságra és problémára hivatkozik, amely figyelmet érdemel. A jelentés 1. szakasza nemcsak a programok időszerű végrehajtását érintő kihívásokat említi meg, hanem a programteljesítmény értékelésének korlátait is (ilyenek például a 2007–2013 közötti egészségügyi program, valamint a 4. költségvetési fejezetben szereplő programok értékelésére történő hivatkozások, amelyek rámutatnak az e programok általános teljesítményének értékelésével kapcsolatos korlátokra). |
| --- | --- |

3.27.

A 2015. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentés több olyan hiányosságra és problémára hivatkozik, amely figyelmet érdemel. A jelentés 1. szakasza nemcsak a programok időszerű végrehajtását érintő kihívásokat említi meg, hanem a programteljesítmény értékelésének korlátait is (ilyenek például a 2007–2013 közötti egészségügyi program, valamint a 4. költségvetési fejezetben szereplő programok értékelésére történő hivatkozások, amelyek rámutatnak az e programok általános teljesítményének értékelésével kapcsolatos korlátokra).

| — | kevéssé engedett betekintést az Európa 2020 stratégia eredményeibe, pedig az Európai Parlament a 2014-es zárszámadási határozatában ezt kifejezetten kérte, |
| --- | --- |

—

kevéssé engedett betekintést az Európa 2020 stratégia eredményeibe, pedig az Európai Parlament a 2014-es zárszámadási határozatában ezt kifejezetten kérte,

| — | Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés nem kifejezetten az Európa 2020 stratégiáról szóló jelentés (30). Ezzel együtt tartalmazza az Európa 2020 stratégia kiemelt céljai irányában tett előrehaladás összefoglaló bemutatását, emellett kitér a 2014–2020 közötti programok végrehajtásának állapotára és a 2007–2013 közötti programok eredményeire is, amelyeket az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéssel kapcsolatos prioritásainak megfelelő szerkezetben mutat be.


  A Bizottság az Európa 2020 stratégiának figyelemmel kísérését, valamint a stratégiával kapcsolatos beszámolást az európai szemeszter folyamatának keretében végzi. Az egyes tagállamoknak az Európa 2020 stratégia szerint kitűzött nemzeti céljaihoz mért teljesítményével kapcsolatos részletes és átfogó beszámolást az európai szemeszter keretében készült országjelentések, valamint az Európa 2020 stratégia mutatóiról az Eurostat által közzétett, évente frissített adatok tartalmazzák. A programindokolások ezenkívül ismertetik a kiadások és az Európa 2020 stratégia közötti kapcsolatot is. Bemutatják a programok kiemelt célokhoz (elméleti kapcsolat), valamint az Európa 2020 stratégia megvalósításához való hozzájárulásának becsült mértékét. |
| --- | --- |

—

Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés nem kifejezetten az Európa 2020 stratégiáról szóló jelentés (30). Ezzel együtt tartalmazza az Európa 2020 stratégia kiemelt céljai irányában tett előrehaladás összefoglaló bemutatását, emellett kitér a 2014–2020 közötti programok végrehajtásának állapotára és a 2007–2013 közötti programok eredményeire is, amelyeket az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéssel kapcsolatos prioritásainak megfelelő szerkezetben mutat be.

A Bizottság az Európa 2020 stratégiának figyelemmel kísérését, valamint a stratégiával kapcsolatos beszámolást az európai szemeszter folyamatának keretében végzi. Az egyes tagállamoknak az Európa 2020 stratégia szerint kitűzött nemzeti céljaihoz mért teljesítményével kapcsolatos részletes és átfogó beszámolást az európai szemeszter keretében készült országjelentések, valamint az Európa 2020 stratégia mutatóiról az Eurostat által közzétett, évente frissített adatok tartalmazzák. A programindokolások ezenkívül ismertetik a kiadások és az Európa 2020 stratégia közötti kapcsolatot is. Bemutatják a programok kiemelt célokhoz (elméleti kapcsolat), valamint az Európa 2020 stratégia megvalósításához való hozzájárulásának becsült mértékét.

| — | nem mindig fejtette ki egyértelműen, hogy a külső tényezők milyen befolyást gyakoroltak az eredményekre, |
| --- | --- |

—

nem mindig fejtette ki egyértelműen, hogy a külső tényezők milyen befolyást gyakoroltak az eredményekre,

| — | A 2015. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentés bevezetése a működési környezet ismertetése során hivatkozik az év jelentősebb politikai és gazdasági kihívásaira. Egyértelműen kimondja, hogy az uniós költségvetés egy eszköz csupán, amelyet másokkal (nemzeti költségvetésekkel, valamint egyéb uniós és tagállami szintű szakpolitikai és szabályozási eszközökkel) együttesen alkalmaznak a szakpolitikai eredmények elérése érdekében, továbbá azt is, hogy az uniós költségvetés 80 %-ának felhasználása a tagállamokkal együtt történik. A jelentés a teljesítményről és az eredményekről szóló 1. szakaszában megállapítja: „Korlátozott az, hogy a mutatók milyen mértékben tudják megragadni a pontos teljesítményt. [...] Emellett a végeredményt jelentősen befolyásolják a környezeti tényezők, és ezeket a mutatók nem tudják kiiktatni vagy korrigálni”, továbbá, hogy „a teljesítmény megosztott felelősség: az Európa 2020 stratégia teljesítéséért, illetve a pénzügyi keretek célkitűzéseinek teljesítéséért nagymértékben a tagállamok is felelősek.” |
| --- | --- |

—

A 2015. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentés bevezetése a működési környezet ismertetése során hivatkozik az év jelentősebb politikai és gazdasági kihívásaira. Egyértelműen kimondja, hogy az uniós költségvetés egy eszköz csupán, amelyet másokkal (nemzeti költségvetésekkel, valamint egyéb uniós és tagállami szintű szakpolitikai és szabályozási eszközökkel) együttesen alkalmaznak a szakpolitikai eredmények elérése érdekében, továbbá azt is, hogy az uniós költségvetés 80 %-ának felhasználása a tagállamokkal együtt történik. A jelentés a teljesítményről és az eredményekről szóló 1. szakaszában megállapítja: „Korlátozott az, hogy a mutatók milyen mértékben tudják megragadni a pontos teljesítményt. [...] Emellett a végeredményt jelentősen befolyásolják a környezeti tényezők, és ezeket a mutatók nem tudják kiiktatni vagy korrigálni”, továbbá, hogy „a teljesítmény megosztott felelősség: az Európa 2020 stratégia teljesítéséért, illetve a pénzügyi keretek célkitűzéseinek teljesítéséért nagymértékben a tagállamok is felelősek.”

| — | túl későn került közzétételre ahhoz, hogy éves jelentésünkben áttekinthessük (31). |
| --- | --- |

—

túl későn került közzétételre ahhoz, hogy éves jelentésünkben áttekinthessük (31).

| — | A költségvetési rendelet szerint a jelentés elfogadásának határideje június 15. A Bizottság a megosztott irányítású programokkal kapcsolatban a tagállamoktól kapott pénzügyi adatokra támaszkodik, amelyek csak márciusban válnak elérhetővé. A jelentés ezért lényegesen korábban nem fogadható el. |
| --- | --- |

—

A költségvetési rendelet szerint a jelentés elfogadásának határideje június 15. A Bizottság a megosztott irányítású programokkal kapcsolatban a tagállamoktól kapott pénzügyi adatokra támaszkodik, amelyek csak márciusban válnak elérhetővé. A jelentés ezért lényegesen korábban nem fogadható el.

b)   A teljesítményadatok minőségére vonatkozó információk korlátozott volta árt az átláthatóságnak

Bevált gyakorlatok

| 3.28. | Hollandiában a mutatók mérését és az azokról való beszámolást ellenőrzésnek vetik alá. Az éves minisztériumi jelentések kötelezően tartalmaznak egy visszajelző részt, amely a teljesítményinformációk megbízhatóságára vonatkozik. |
| --- | --- |

3.28.

Hollandiában a mutatók mérését és az azokról való beszámolást ellenőrzésnek vetik alá. Az éves minisztériumi jelentések kötelezően tartalmaznak egy visszajelző részt, amely a teljesítményinformációk megbízhatóságára vonatkozik.

| 3.29. | Az USA-ban minden kormányhivatal közzétesz a költségvetési évre vonatkozó éves teljesítményjelentést és az n+2. költségvetési évre vonatkozó éves teljesítménytervet. Ez a dokumentum ismerteti, hogy a hivatalok hogyan fogják biztosítani a teljesítménycéljaik felé tett előrehaladás mérésére használt adatok pontosságát és megbízhatóságát. |
| --- | --- |

3.29.

Az USA-ban minden kormányhivatal közzétesz a költségvetési évre vonatkozó éves teljesítményjelentést és az n+2. költségvetési évre vonatkozó éves teljesítménytervet. Ez a dokumentum ismerteti, hogy a hivatalok hogyan fogják biztosítani a teljesítménycéljaik felé tett előrehaladás mérésére használt adatok pontosságát és megbízhatóságát.

| 3.30. | Ausztráliában a kormányzati szolgálatokról szóló 2017. évi jelentés az átfogóbb beszámolás érdekében támogatja a pontatlan adatok felhasználását (32). E hiányosság ellensúlyozására a jelentésben szereplő minden mutató tartalmaz értékelést a mögöttes számadatok összevethetőségéről és teljeskörűségéről. |
| --- | --- |

3.30.

Ausztráliában a kormányzati szolgálatokról szóló 2017. évi jelentés az átfogóbb beszámolás érdekében támogatja a pontatlan adatok felhasználását (32). E hiányosság ellensúlyozására a jelentésben szereplő minden mutató tartalmaz értékelést a mögöttes számadatok összevethetőségéről és teljeskörűségéről.

| 3.31. | Az adatok minőségének egy másik szempontja, hogy azok kellő időben állnak-e rendelkezésre. A MOPAN közelmúltbeli értékelési jelentései érdekes trendeket írtak le az Oltóanyag- és Védőoltási Világszövetségnél, az UNAIDS-nél és a Világbanknál végzett valós idejű beszámolás terén. Felmérésünk (33) is azt mutatja, hogy a válaszadók közel fele évente egynél többször számol be a teljesítményről (lásd:
  3.6. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

3.31.

Az adatok minőségének egy másik szempontja, hogy azok kellő időben állnak-e rendelkezésre. A MOPAN közelmúltbeli értékelési jelentései érdekes trendeket írtak le az Oltóanyag- és Védőoltási Világszövetségnél, az UNAIDS-nél és a Világbanknál végzett valós idejű beszámolás terén. Felmérésünk (33) is azt mutatja, hogy a válaszadók közel fele évente egynél többször számol be a teljesítményről (lásd:
  3.6. háttérmagyarázat
  ).

3.6. háttérmagyarázat –   A teljesítmény alakulásának nyomon követésére szolgáló beszámolás gyakorisága

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolásra vonatkozó felmérés alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A Bizottságnál fennálló helyzet

| 3.32. | A Bizottság teljesítményre vonatkozó dokumentumai jelenleg nem tartalmaznak módszeresen a felhasznált adatok minőségére vonatkozó értékelést. Rá lehet mutatni az adatok minőségének hiányosságaira, de ilyen kötelezettség nincsen. A teljesítményjelentések megadják az adatok forrásait, de nem foglalkoznak külön részben az adatpontosság és -megbízhatóság kérdéseivel. A minőségi jogalkotás eszköztára (34) szerint fel lehet kérni külső értékelőket, hogy tegyenek észrevételeket az adatok minőségére és fogalmazzanak meg ajánlásokat arra nézve, hogyan lehetne jobb adatokhoz jutni, de szabály ezt nem írja elő. |
| --- | --- |

3.32.

A Bizottság teljesítményre vonatkozó dokumentumai jelenleg nem tartalmaznak módszeresen a felhasznált adatok minőségére vonatkozó értékelést. Rá lehet mutatni az adatok minőségének hiányosságaira, de ilyen kötelezettség nincsen. A teljesítményjelentések megadják az adatok forrásait, de nem foglalkoznak külön részben az adatpontosság és -megbízhatóság kérdéseivel. A minőségi jogalkotás eszköztára (34) szerint fel lehet kérni külső értékelőket, hogy tegyenek észrevételeket az adatok minőségére és fogalmazzanak meg ajánlásokat arra nézve, hogyan lehetne jobb adatokhoz jutni, de szabály ezt nem írja elő.

| 3.32. | Az egyes bizottsági szolgálatok által bevezetett belsőkontroll-keret célja, hogy megfelelő bizonyosságot nyújtson többek között a pénzügyi beszámolás megbízhatóságáról. Az egyes főigazgatóságok erről az éves tevékenységi jelentésük 2. részében számolnak be, emellett az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés 2. szakasza összefoglaló beszámolót tartalmaz a bizottsági szolgálatok belső kontrollrendszerének működéséről a főigazgatóságok által készített értékelésről.

  Az értékelések tekintetében a minőségi jogalkotás eszköztára előírja, hogy a Bizottság szolgálatai által egy értékelés végén készített értékelő bizottsági szolgálati munkadokumentumok egyértelműen foglalják össze a következtetések, valamint az eredmények megbízhatóságának alátámasztásához felhasznált adatok esetleges hiányosságait. A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatás továbbá úgy rendelkezik, hogy az értékelő jelentésekben egyértelműen be kell mutatni a felhasznált bizonyítékok és az alkalmazott módszertan esetleges korlátait, különös tekintettel a következtetések alátámasztására való alkalmasságukra. Ezt megerősíti a minőségi jogalkotásról szóló iránymutatás és a minőségi jogalkotás eszköztárának átdolgozása is (SWD(2017) 350 final), 2017. július 7). |
| --- | --- |

3.32.

Az értékelések tekintetében a minőségi jogalkotás eszköztára előírja, hogy a Bizottság szolgálatai által egy értékelés végén készített értékelő bizottsági szolgálati munkadokumentumok egyértelműen foglalják össze a következtetések, valamint az eredmények megbízhatóságának alátámasztásához felhasznált adatok esetleges hiányosságait. A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatás továbbá úgy rendelkezik, hogy az értékelő jelentésekben egyértelműen be kell mutatni a felhasznált bizonyítékok és az alkalmazott módszertan esetleges korlátait, különös tekintettel a következtetések alátámasztására való alkalmasságukra. Ezt megerősíti a minőségi jogalkotásról szóló iránymutatás és a minőségi jogalkotás eszköztárának átdolgozása is (SWD(2017) 350 final), 2017. július 7).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

D.   A teljesítményjelentések jórészt szöveges jellegűek, és jobban kihasználhatnák a vizuális és eligazodási segédleteket

Bevált gyakorlatok

| 3.33. | Az alábbiakban Ausztráliában, Franciaországban és a Világbanknál alkalmazott bevált gyakorlatokat mutatunk be. |
| --- | --- |

3.33.

Az alábbiakban Ausztráliában, Franciaországban és a Világbanknál alkalmazott bevált gyakorlatokat mutatunk be.

| 3.7. háttérmagyarázat – | Ausztrália: a kormányzati szervek jelentései különböző eszközökkel segítik az olvasók eligazodását |
| --- | --- |

3.7. háttérmagyarázat –

Image

Forrás: Ausztrália, Szociális Szolgáltatások Minisztériuma, 2015–2016-os éves jelentés (35) (253. és 258. o.), valamint Oktatási és Képzési Minisztérium, 2015–2016-os éves jelentés (36) (225. és 238. o.).

3.8. háttérmagyarázat –   Franciaország: az állam általános költségvetésének eredményeiről szóló jelentés inkább képeket használ, mintsem szöveget

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, a 2015-ös általános állami költségvetésről szóló jelentés alapján

© Direction du Budget, ministère de l'Action et des Comptes publics, Franciaország

3.9. háttérmagyarázat –   Világbank: a 2016. évi éves jelentés sok eszközzel növeli a hozzáférhetőséget

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, a Világbank 2016. évi éves jelentése alapján.

„Világbank. 2016. A Világbank 2016. évi éves jelentése. Washington, DC. © Világbank.
  https://openknowledge.worldbank.org/handle/10 986/24 985
  Engedély száma: CC BY 3.0 IGO.”

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A Bizottságnál fennálló helyzet

| 3.34. | A Bizottság mennyiségi és minőségi adatokkal, grafikákat és szöveges leírásokat ötvözve ismerteti a teljesítményre vonatkozó információkat. A
  3.10. háttérmagyarázatból
  kitűnik, hogy – a kiválasztott jelentések esetében – a szöveges információk dominálnak, jóllehet elterjedt a grafikonok, ábrák és táblázatok használata is. A minőségi jogalkotás eszköztárában egy rész ugyan a vizuális segédletek használatával foglalkozik, de csak három típusra korlátozva ezt (problémaágrajzok, célkitűzéseket tartalmazó ágrajzok és a beavatkozási logikát bemutató diagramok). Az eszköztár nem foglalkozik a vizuális ismertetést javító egyéb, általánosabb eszközökkel, így például a színkódolással és az infografikákkal. |
| --- | --- |

3.34.

A Bizottság mennyiségi és minőségi adatokkal, grafikákat és szöveges leírásokat ötvözve ismerteti a teljesítményre vonatkozó információkat. A
  3.10. háttérmagyarázatból
  kitűnik, hogy – a kiválasztott jelentések esetében – a szöveges információk dominálnak, jóllehet elterjedt a grafikonok, ábrák és táblázatok használata is. A minőségi jogalkotás eszköztárában egy rész ugyan a vizuális segédletek használatával foglalkozik, de csak három típusra korlátozva ezt (problémaágrajzok, célkitűzéseket tartalmazó ágrajzok és a beavatkozási logikát bemutató diagramok). Az eszköztár nem foglalkozik a vizuális ismertetést javító egyéb, általánosabb eszközökkel, így például a színkódolással és az infografikákkal.

| 3.34. | A Bizottság elismeri annak fontosságát, hogy különböző teljesítményjelentéseiben vizuális segédleteket alkalmazzon, és e téren előrelépéseket ért el. Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés 2015. évi változata például szövegdobozok segítségével emeli ki a főbb üzeneteket és példákat, és könnyíti meg a jelentés olvasását. Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés 2016. évi kiadása grafikai elemek, ábrák és képek alkalmazásával, valamint vezetői összefoglaló szerepeltetésével tovább javította a megjelenést. Ezt a jelentést, valamint az integrált pénzügyi beszámolási csomag egyéb jelentéseit egyoldalas adatlapok egészítik ki, amelyek áttekinthetően összegzik a legfontosabb információkat az olvasó számára. Az éves tevékenységi jelentések útmutatója emellett arra kéri a főigazgatóságokat, hogy vizuális elemek alkalmazásával javítsák az éves tevékenységi jelentések olvashatóságát.

  A minőségi jogalkotás eszköztára külön eszközt tartalmaz a vizuális segédletekre vonatkozóan. Az eszköz célja, hogy a szakpolitikai beavatkozások szempontjából különösen relevánsnak tekinthető eszközök példáinak bemutatásával tudatosítsa a bizottsági szolgálatok körében ezen eszközök értéknövelő hatását. Egyáltalán nem célja, hogy az összes létező vizuális segédletet tartalmazza. |
| --- | --- |

3.34.

A minőségi jogalkotás eszköztára külön eszközt tartalmaz a vizuális segédletekre vonatkozóan. Az eszköz célja, hogy a szakpolitikai beavatkozások szempontjából különösen relevánsnak tekinthető eszközök példáinak bemutatásával tudatosítsa a bizottsági szolgálatok körében ezen eszközök értéknövelő hatását. Egyáltalán nem célja, hogy az összes létező vizuális segédletet tartalmazza.

| 3.35. | Szinte soha nem használnak az eligazodást segítő eszközöket, például szószedeteket, rövidítésjegyzékeket és betűrendes tárgymutatókat. A Bizottság még nem vezette be azt a gyakorlatot, hogy elkészíti a fő teljesítményjelentések interaktív, online változatát. |
| --- | --- |

3.35.

Szinte soha nem használnak az eligazodást segítő eszközöket, például szószedeteket, rövidítésjegyzékeket és betűrendes tárgymutatókat. A Bizottság még nem vezette be azt a gyakorlatot, hogy elkészíti a fő teljesítményjelentések interaktív, online változatát.

3.10. háttérmagyarázat –   A vizuális és eligazodást segítő eszközök alkalmazása a Bizottság teljesítményjelentéseiben

| | Oldalak száma | Grafikonok és ábrák száma | Táblázatok száma | Színkódolás | Interaktív online változat | Az alapvető üzenetek vizuális összefoglalása | Glosszárium | Betűrendes tárgymutató |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015-ös éves irányítási és teljesítményjelentés | 58 | 8 | 2 | Nincs | Nincs | Nincs | Nincs | Nincs |
| A DG ENER 2015-ös éves tevékenységi jelentése
  (mellékletek nélkül) | 99 | 27 | 19 | Nincs | Nincs | Nincs | Nincs | Nincs |
| A DG HOME 2015-ös éves tevékenységi jelentése
  (mellékletek nélkül) | 64 | 6 | 18 | Nincs | Nincs | Nincs | Nincs | Nincs |
| A DG MOVE 2015-ös éves tevékenységi jelentése
  (mellékletek nélkül) | 123 | 13 | 23 | Nincs | Nincs | Nincs | Nincs | Nincs |
| A DG TRADE 2015-ös éves tevékenységi jelentése
  (mellékletek nélkül) | 38 | 3 | 5 | Nincs | Nincs | Nincs | Nincs | Nincs |
| „Az EU 2016-ban” | 95 | 18 | 0 | Van | Nincs | Van | Nincs | Nincs |
| Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság jelentései alapján. |

Oldalak száma

Grafikonok és ábrák száma

Táblázatok száma

Színkódolás

Interaktív online változat

Az alapvető üzenetek vizuális összefoglalása

Glosszárium

Betűrendes tárgymutató

2015-ös éves irányítási és teljesítményjelentés

58

8

2

Nincs

Nincs

Nincs

Nincs

Nincs

A DG ENER 2015-ös éves tevékenységi jelentése

(mellékletek nélkül)

99

27

19

Nincs

Nincs

Nincs

Nincs

Nincs

A DG HOME 2015-ös éves tevékenységi jelentése

(mellékletek nélkül)

64

6

18

Nincs

Nincs

Nincs

Nincs

Nincs

A DG MOVE 2015-ös éves tevékenységi jelentése

(mellékletek nélkül)

123

13

23

Nincs

Nincs

Nincs

Nincs

Nincs

A DG TRADE 2015-ös éves tevékenységi jelentése

(mellékletek nélkül)

38

3

5

Nincs

Nincs

Nincs

Nincs

Nincs

„Az EU 2016-ban”

95

18

0

Van

Nincs

Van

Nincs

Nincs

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság jelentései alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

E.   A Bizottság nem kommunikálja, hogy módszeresen felhasználja az értékelések eredményeit

a)   Nem mindig fogalmaznak meg ajánlásokat

Bevált gyakorlatok

| 3.36. | Az általunk áttekintett UNESCO-értékelések ajánlásokat fogalmaznak meg, „mérlegelendő stratégiai választási lehetőségekkel” együtt. Valamennyi ajánlás azonos mintát követ: meghatározza a célt és az eléréséhez vezető eszközöket, majd a végrehajtásra vonatkozó érdemi javaslatok felsorolása következik. |
| --- | --- |

3.36.

Az általunk áttekintett UNESCO-értékelések ajánlásokat fogalmaznak meg, „mérlegelendő stratégiai választási lehetőségekkel” együtt. Valamennyi ajánlás azonos mintát követ: meghatározza a célt és az eléréséhez vezető eszközöket, majd a végrehajtásra vonatkozó érdemi javaslatok felsorolása következik.

| 3.37. | Egy nemrégiben készült WHO-értékelés (37) egy mintegy 15 000 kiadványból álló minta fogadtatását, hasznosságát és felhasználását értékeli 10 évre vonatkozóan. Az értékelés hat stratégiai ajánlást fogalmaz meg, és az egyes ajánlások szövege mellett elhelyezve konkrét intézkedéseket ismertet, hogy kifejtse, mit takarnak az ajánlások, valamint hogy előmozdítsa a nyomon követést. |
| --- | --- |

3.37.

Egy nemrégiben készült WHO-értékelés (37) egy mintegy 15 000 kiadványból álló minta fogadtatását, hasznosságát és felhasználását értékeli 10 évre vonatkozóan. Az értékelés hat stratégiai ajánlást fogalmaz meg, és az egyes ajánlások szövege mellett elhelyezve konkrét intézkedéseket ismertet, hogy kifejtse, mit takarnak az ajánlások, valamint hogy előmozdítsa a nyomon követést.

A Bizottságnál fennálló helyzet

| 3.38. | A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatások nem írják elő, hogy az értékelők ajánlásokat fogalmazzanak meg a Bizottságnak, pedig véleményünk szerint ez volna az alapja egy jól működő, a hiányosságokra irányuló cselekvési terveket is magában foglaló nyomonkövetési rendszernek. Az általunk áttekintett tizenkét értékelés eltérő gyakorlatot követett az ajánlásokat illetően:






  — | hat értékelés tartalmazott ajánlásokat és tett javaslatot végrehajtási intézkedésekre, |
| --- | --- | --- |

3.38.

A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatások nem írják elő, hogy az értékelők ajánlásokat fogalmazzanak meg a Bizottságnak, pedig véleményünk szerint ez volna az alapja egy jól működő, a hiányosságokra irányuló cselekvési terveket is magában foglaló nyomonkövetési rendszernek. Az általunk áttekintett tizenkét értékelés eltérő gyakorlatot követett az ajánlásokat illetően:

—

hat értékelés tartalmazott ajánlásokat és tett javaslatot végrehajtási intézkedésekre,

| — | négy értékelés tartalmazott általános ajánlásokat, de konkrét intézkedést nem javasolt a helyzet javítása érdekében, |
| --- | --- |

—

négy értékelés tartalmazott általános ajánlásokat, de konkrét intézkedést nem javasolt a helyzet javítása érdekében,

| — | két értékelés egyáltalán nem tartalmazott ajánlásokat. |
| --- | --- |

—

két értékelés egyáltalán nem tartalmazott ajánlásokat.

| 3.38. | A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatás rendelkezései szerint minden értékelő bizottsági szolgálati munkadokumentumnak tartalmaznia kell azokat a megállapításokat és következtetéseket, amelyek megalapozzák a Bizottság esetleges nyomon követő intézkedéseit. Az iránymutatás ezenkívül az értékelési megállapítások terjesztésére, valamint a megfelelő nyomon követő intézkedések meghatározására vonatkozó előírásokat is tartalmaz. A jogalkotónak szóló hivatalos jelentés jellemzően bemutatja a Bizottság által mérlegelt nyomon követő intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | A Bizottság 2005 óta nem végzett, illetve nem végeztetett vizsgálatot arra nézve, hogyan használta fel az értékelési eredményeket. |
| --- | --- |

3.39.

A Bizottság 2005 óta nem végzett, illetve nem végeztetett vizsgálatot arra nézve, hogyan használta fel az értékelési eredményeket.

| 3.39. | A 2015. évi minőségi jogalkotásról szóló csomagban a Bizottság vállalta, hogy 2019 vége előtt értékeli a rendszer működését. Az értékelést előkészítő munka most kezdődik. |
| --- | --- |

3.39.

b)   A Bizottság nem mutatja ki, hogy rendszeresen hasznosítják az értékelések ajánlásait

Bevált gyakorlatok

| 3.40. | Több bevált gyakorlatot találtunk az értékelések nyomon követése és az erről való beszámolás területén: |
| --- | --- |

3.40.

Több bevált gyakorlatot találtunk az értékelések nyomon követése és az erről való beszámolás területén:

| i. | A Világbank az Irányítási és intézkedési nyilvántartás (38) révén követi nyomon az értékelésekben foglalt ajánlások végrehajtását és számol be annak előrehaladásáról, ideértve a vezetőség válaszait és a mutatókat, célokat, határidőket, valamint a felelős szervezetet is megjelölő cselekvési terveket. Ez az ajánlások tipológiájára és végrehajtására vonatkozó összesített következtetések levonását teszi lehetővé (39). |
| --- | --- |

i.

A Világbank az Irányítási és intézkedési nyilvántartás (38) révén követi nyomon az értékelésekben foglalt ajánlások végrehajtását és számol be annak előrehaladásáról, ideértve a vezetőség válaszait és a mutatókat, célokat, határidőket, valamint a felelős szervezetet is megjelölő cselekvési terveket. Ez az ajánlások tipológiájára és végrehajtására vonatkozó összesített következtetések levonását teszi lehetővé (39).

| ii. | Az ENSZ ügynökségei úgy reagálnak az értékelésekben foglalt ajánlásokra, hogy közzéteszik a vezetőség válaszait, és a felelős szervezeti egységeket azonosító, időpontokat tartalmazó cselekvési terveket határoznak meg. |
| --- | --- |

ii.

Az ENSZ ügynökségei úgy reagálnak az értékelésekben foglalt ajánlásokra, hogy közzéteszik a vezetőség válaszait, és a felelős szervezeti egységeket azonosító, időpontokat tartalmazó cselekvési terveket határoznak meg.

| iii. | Kanada eredménypolitikája (40) előírja, hogy az értékelő jelentéseknek a vezetőség által adott válaszokat és cselekvési terveket is tartalmazniuk kell. Az általunk áttekintett három értékelés esetében így is történt, és a jelentés egyszersmind kijelölte a felelős szerveket, valamint meghatározta a befejezés határidejét és a leszállítandó anyagokat. |
| --- | --- |

iii.

Kanada eredménypolitikája (40) előírja, hogy az értékelő jelentéseknek a vezetőség által adott válaszokat és cselekvési terveket is tartalmazniuk kell. Az általunk áttekintett három értékelés esetében így is történt, és a jelentés egyszersmind kijelölte a felelős szerveket, valamint meghatározta a befejezés határidejét és a leszállítandó anyagokat.

A Bizottságnál fennálló helyzet

| 3.41. | A Bizottság nem rendelkezik dokumentált intézményi rendszerrel az értékelések rendszeres nyomon követéséhez. A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatások (41) 2015 óta előírják, hogy valamennyi értékelés tekintetében bizottsági szolgálati munkadokumentumot kell készíteni, amely összefoglalja és ismerteti az értékelési folyamatot és annak végső eredményeit. A Bizottság még nem hajtotta végre teljes körűen ezt az új követelményt. |
| --- | --- |

3.41.

A Bizottság nem rendelkezik dokumentált intézményi rendszerrel az értékelések rendszeres nyomon követéséhez. A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatások (41) 2015 óta előírják, hogy valamennyi értékelés tekintetében bizottsági szolgálati munkadokumentumot kell készíteni, amely összefoglalja és ismerteti az értékelési folyamatot és annak végső eredményeit. A Bizottság még nem hajtotta végre teljes körűen ezt az új követelményt.

| 3.41. | Az értékelések nyomon követése a Bizottságban a minőségi jogalkotás rendszerének lényegi eleme, amelynek révén az értékelési eredményeket felhasználják a nyilvánosan elérhető hatásvizsgálatokban, valamint a bizottsági tevékenységek éves programozása és tervezése során.

  A Bizottság a munkaprogramja keretében követi nyomon értékeléseinek eredményeit. A munkaprogram megtervezése során a Bizottság módszeresen felülvizsgálja az értékelési eredményeket, és meghatározza nyomon követésük módját. Egyes értékelési megállapítások nyomon követése megjelenik az évente frissített REFIT eredménytáblában, valamint az értékeléseket kísérő, a jogalkotónak szóló bizottsági jelentésekben is. |
| --- | --- |

3.41.

A Bizottság a munkaprogramja keretében követi nyomon értékeléseinek eredményeit. A munkaprogram megtervezése során a Bizottság módszeresen felülvizsgálja az értékelési eredményeket, és meghatározza nyomon követésük módját. Egyes értékelési megállapítások nyomon követése megjelenik az évente frissített REFIT eredménytáblában, valamint az értékeléseket kísérő, a jogalkotónak szóló bizottsági jelentésekben is.

| 3.42. | A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatások előírják, hogy az irányítási tervek rögzítsék az értékelések nyomon követése céljából tett intézkedéseket, bármilyen formában is valósuljanak meg ezek (42). Ez azonban a megfelelő utasításokban nem szerepel előírásként, és a gyakorlatban a 2016. évi irányítási tervek nem állapítottak meg semmilyen alapot ezen intézkedések monitorozásához. Mivel a Bizottság nem rendelkezik az értékeléseiből származó következtetések, ajánlások vagy cselekvési tervek áttekintésével, és nem követi nyomon ezek végrehajtását intézményi vagy főigazgatósági szinten, nem tudja tájékoztatni az érdekelt feleket az értékelések pozitív hatásáról. |
| --- | --- |

3.42.

A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatások előírják, hogy az irányítási tervek rögzítsék az értékelések nyomon követése céljából tett intézkedéseket, bármilyen formában is valósuljanak meg ezek (42). Ez azonban a megfelelő utasításokban nem szerepel előírásként, és a gyakorlatban a 2016. évi irányítási tervek nem állapítottak meg semmilyen alapot ezen intézkedések monitorozásához. Mivel a Bizottság nem rendelkezik az értékeléseiből származó következtetések, ajánlások vagy cselekvési tervek áttekintésével, és nem követi nyomon ezek végrehajtását intézményi vagy főigazgatósági szinten, nem tudja tájékoztatni az érdekelt feleket az értékelések pozitív hatásáról.

| 3.42. | A 2018. évi irányítási tervek útmutatója kifejezetten hivatkozik majd a minőségi jogalkotásról szóló iránymutatás vonatkozó szakaszára.

  Egyes értékelések eredményeit, valamint azok jogalkotási ciklus során történő nyomon követését a REFIT eredménytábla mutatja. A REFIT terjedelme 2017-ben számottevően kibővült. Az érdekeltek felkérést kaptak arra, hogy adjanak visszajelzést az értékelések eredményeiről és nyomon követéséről a minőségi jogalkotással kapcsolatos portálon keresztül. A Bizottság a jövőben tervezi a REFIT eredménytábla teljes integrációját a portálba. |
| --- | --- |

3.42.

Egyes értékelések eredményeit, valamint azok jogalkotási ciklus során történő nyomon követését a REFIT eredménytábla mutatja. A REFIT terjedelme 2017-ben számottevően kibővült. Az érdekeltek felkérést kaptak arra, hogy adjanak visszajelzést az értékelések eredményeiről és nyomon követéséről a minőségi jogalkotással kapcsolatos portálon keresztül. A Bizottság a jövőben tervezi a REFIT eredménytábla teljes integrációját a portálba.

F.   A fő teljesítményjelentések nem tartalmaznak nyilatkozatot és információkat a teljesítményadatok minőségéről

Bevált gyakorlatok

| 3.43. | A teljesítményre vonatkozó nyilatkozatok kiadására különböző formákban, különböző felelősségi szinteken kerül sor. A hatókört és/vagy a felelősség szintjét illetően egyes kormányok gyakorlata túlmutat a Bizottságnál tett nyilatkozat(ok)on: |
| --- | --- |

3.43.

A teljesítményre vonatkozó nyilatkozatok kiadására különböző formákban, különböző felelősségi szinteken kerül sor. A hatókört és/vagy a felelősség szintjét illetően egyes kormányok gyakorlata túlmutat a Bizottságnál tett nyilatkozat(ok)on:

| i. | Ausztrália közigazgatásról, teljesítményről és elszámoltathatóságról szóló 2013. évi törvényének 39. szakasza (43) előírja, hogy „a nemzetközösségi szervezetek felelős hatóságának éves teljesítménynyilatkozatot kell készítenie...”. |
| --- | --- |

i.

Ausztrália közigazgatásról, teljesítményről és elszámoltathatóságról szóló 2013. évi törvényének 39. szakasza (43) előírja, hogy „a nemzetközösségi szervezetek felelős hatóságának éves teljesítménynyilatkozatot kell készítenie...”.

| ii. | Az USA-ban a teljesítménynyilatkozatok különfélék. Az Oktatási Minisztérium 2015. évi teljesítményjelentése és 2017-es éves teljesítményterve az oktatási miniszter által tett következő nyilatkozatot tartalmazza: „A legjobb tudomásom szerint az adatellenőrzési és -hitelesítési folyamat és a felhasznált adatforrások a lehetséges mértékben teljes körű és megbízható teljesítményadatokat biztosítanak a 2014–2018-as pénzügyi évekre vonatkozó stratégiai tervünkben foglalt célok és célkitűzések tekintetében.” ...”. |
| --- | --- |

ii.

Az USA-ban a teljesítménynyilatkozatok különfélék. Az Oktatási Minisztérium 2015. évi teljesítményjelentése és 2017-es éves teljesítményterve az oktatási miniszter által tett következő nyilatkozatot tartalmazza: „A legjobb tudomásom szerint az adatellenőrzési és -hitelesítési folyamat és a felhasznált adatforrások a lehetséges mértékben teljes körű és megbízható teljesítményadatokat biztosítanak a 2014–2018-as pénzügyi évekre vonatkozó stratégiai tervünkben foglalt célok és célkitűzések tekintetében.” ...”.

| iii. | Az Egyesült Királyságban az elszámoltathatósági jelentés, amely a minisztériumok által előterjesztett éves jelentés és beszámoló része, magában foglalja a számvitelért felelős tisztviselő felelősségeire vonatkozó nyilatkozatot. E nyilatkozat releváns része a következőképpen szól: „Azt is megerősítem, hogy ez az éves jelentés egészében véve méltányos, kiegyensúlyozott és érthető, és személyes felelősséget vállalok az éves jelentésért és beszámolóért, valamint annak megállapításáért, hogy az méltányos, kiegyensúlyozott és érthető.” |
| --- | --- |

iii.

Az Egyesült Királyságban az elszámoltathatósági jelentés, amely a minisztériumok által előterjesztett éves jelentés és beszámoló része, magában foglalja a számvitelért felelős tisztviselő felelősségeire vonatkozó nyilatkozatot. E nyilatkozat releváns része a következőképpen szól: „Azt is megerősítem, hogy ez az éves jelentés egészében véve méltányos, kiegyensúlyozott és érthető, és személyes felelősséget vállalok az éves jelentésért és beszámolóért, valamint annak megállapításáért, hogy az méltányos, kiegyensúlyozott és érthető.”

A Bizottságnál fennálló helyzet

| 3.44. | A főigazgató minden egyes éves tevékenységi jelentésben kijelenti, hogy a jelentésben foglalt információk megbízható és valós képet adnak (44), az viszont nem tűnik ki világosan a nyilatkozatból, hogy a nyújtott bizonyosság az elért eredményekre vonatkozó információkra nem terjed ki (45). |
| --- | --- |

3.44.

A főigazgató minden egyes éves tevékenységi jelentésben kijelenti, hogy a jelentésben foglalt információk megbízható és valós képet adnak (44), az viszont nem tűnik ki világosan a nyilatkozatból, hogy a nyújtott bizonyosság az elért eredményekre vonatkozó információkra nem terjed ki (45).

| 3.44. és 3.45. | Az elszámoltathatósági hierarchia átfogó elveit az uniós szerződések rögzítik. A Bizottságon belül a kormányzásról szóló fehér könyv megjelenését követően az elszámoltathatósági hierarchia kialakításában kiemelt szerepet kaptak a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők egy decentralizált rendszer keretében, amelynek működéséért engedélyezésre jogosult tisztviselőként a biztosi testület visel politikai felelősséget. Ez különösen igaz a pénzügyi gazdálkodás szervezetére. A beszámolási ciklus végén a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők éves nyilatkozatai alapján a biztosi testület elfogadja az uniós költségvetés vonatkozásában az éves gazdálkodási és teljesítményjelentést, és átfogó politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért.

  Az uniós költségvetés irányításáért vállalat felelősségről szóló nyilatkozat szerepeltetésének célja annak egyértelművé tétele, hogy az uniós költségvetés irányításával kapcsolatos végső pénzügyi felelősség a Bizottságot terheli, ugyanakkor az uniós költségvetéssel elért eredmények tekintetében számos európai és nemzeti szereplő osztozik a felelősségen.


  Lásd még a Bizottság válaszát a 3.32. bekezdésre. |
| --- | --- |

3.44. és 3.45.

Az uniós költségvetés irányításáért vállalat felelősségről szóló nyilatkozat szerepeltetésének célja annak egyértelművé tétele, hogy az uniós költségvetés irányításával kapcsolatos végső pénzügyi felelősség a Bizottságot terheli, ugyanakkor az uniós költségvetéssel elért eredmények tekintetében számos európai és nemzeti szereplő osztozik a felelősségen.

Lásd még a Bizottság válaszát a 3.32. bekezdésre.

| 3.45. | Minthogy az éves tevékenységjelentések nem tartalmaznak a beszámolókban szereplő teljesítményadatok minőségére vonatkozó nyilatkozatot, az éves irányítási és teljesítményjelentés is hasonló megközelítést követ. Ez utóbbinak az elfogadása során a biztosi testület általános politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért (46), a „Teljesítmény és eredmények” című részben foglalt információkért azonban nem (47). |
| --- | --- |

3.45.

Minthogy az éves tevékenységjelentések nem tartalmaznak a beszámolókban szereplő teljesítményadatok minőségére vonatkozó nyilatkozatot, az éves irányítási és teljesítményjelentés is hasonló megközelítést követ. Ez utóbbinak az elfogadása során a biztosi testület általános politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért (46), a „Teljesítmény és eredmények” című részben foglalt információkért azonban nem (47).

G.   A Bizottság által nyújtott, teljesítményre vonatkozó információk nem könnyen hozzáférhetők

Bevált gyakorlatok

| 3.46. | Hollandiában a Pénzügyminisztérium egy központi weboldalt (48) működtet, amelyen az összes hivatalos holland költségvetési dokumentum megtalálható, a tervezésre és az eredmények elérésére, az értékelésekből származó tanulságokra és a főbb szakpolitikai változásokra vonatkozó információkkal együtt. Az eligazodás segítése érdekében a dokumentumokat típus és év (valamint egyéb releváns alkategóriák) szerint szétválogatták. A különféle dokumentumtípusok céljáról és tartalmáról rövid leírások adnak áttekintést. |
| --- | --- |

3.46.

Hollandiában a Pénzügyminisztérium egy központi weboldalt (48) működtet, amelyen az összes hivatalos holland költségvetési dokumentum megtalálható, a tervezésre és az eredmények elérésére, az értékelésekből származó tanulságokra és a főbb szakpolitikai változásokra vonatkozó információkkal együtt. Az eligazodás segítése érdekében a dokumentumokat típus és év (valamint egyéb releváns alkategóriák) szerint szétválogatták. A különféle dokumentumtípusok céljáról és tartalmáról rövid leírások adnak áttekintést.

| 3.47. | Az USA kormánya egy weboldalon (www.performance.gov) tájékoztatja a nyilvánosságot a főbb szövetségi ügynökségek által a közös és egyéni célkitűzéseik felé tett előrehaladásról. Az eredményeket ügynökségek, célok, vezetőségi kezdeményezések és programok szerinti bontásban ismertetik. |
| --- | --- |

3.47.

Az USA kormánya egy weboldalon (www.performance.gov) tájékoztatja a nyilvánosságot a főbb szövetségi ügynökségek által a közös és egyéni célkitűzéseik felé tett előrehaladásról. Az eredményeket ügynökségek, célok, vezetőségi kezdeményezések és programok szerinti bontásban ismertetik.

| 3.48. | Az Egyesült Királyság kormánya egy „teljesítményplatform” (https://www.gov.uk/performance) révén követi nyomon a kormányzati szolgálatok teljesítményét. A platform a központi kormányzat weboldalának a része, amelyen megtalálható a kormányzati kiadványok adatbázisa (49) is. Az adatbázis felhasználóbarát keresési felülettel és többféle hasznos szűrési lehetőséggel rendelkezik (kiadvány típusa, szakpolitikai terület, szerv, a dokumentum hivatalos státusza, földrajzi elhelyezkedés és közzétételi dátum). |
| --- | --- |

3.48.

Az Egyesült Királyság kormánya egy „teljesítményplatform” (https://www.gov.uk/performance) révén követi nyomon a kormányzati szolgálatok teljesítményét. A platform a központi kormányzat weboldalának a része, amelyen megtalálható a kormányzati kiadványok adatbázisa (49) is. Az adatbázis felhasználóbarát keresési felülettel és többféle hasznos szűrési lehetőséggel rendelkezik (kiadvány típusa, szakpolitikai terület, szerv, a dokumentum hivatalos státusza, földrajzi elhelyezkedés és közzétételi dátum).

| 3.49. | A Világbank egy központi információs oldalon (50) teszi közzé a Bank teljesítményére és a működése tárgyát képező fejlesztési területekre vonatkozó információkat. Az eredmények hozzáférhetőségét megkönnyítendő ezeket egyszerű kategóriákba csoportosították, és gyakran más weboldalakon található ábrákra mutató hivatkozásként jelenítik meg. A hozzáférhetőséget az is javítja, hogy az olvasók megválaszthatják a kívánt részletességi szintet – lásd például az elnök eredményekkel foglalkozó egységének oldalát (51). |
| --- | --- |

3.49.

A Világbank egy központi információs oldalon (50) teszi közzé a Bank teljesítményére és a működése tárgyát képező fejlesztési területekre vonatkozó információkat. Az eredmények hozzáférhetőségét megkönnyítendő ezeket egyszerű kategóriákba csoportosították, és gyakran más weboldalakon található ábrákra mutató hivatkozásként jelenítik meg. A hozzáférhetőséget az is javítja, hogy az olvasók megválaszthatják a kívánt részletességi szintet – lásd például az elnök eredményekkel foglalkozó egységének oldalát (51).

A Bizottságnál fennálló helyzet

| 3.50. | Nincs olyan teljesítménnyel foglalkozó központi weboldal, amely az uniós költségvetés minden területére vonatkozó, valamennyi bizottsági szervezeti egységtől származó információkat tartalmazna. A „Kiadványok” weboldal (52) különféle információforrások hozzáférési portáljaként szolgál, de nem tartalmaz arra vonatkozóan eligazítást nyújtó térképet, hogy mi hol érhető el, milyen célt szolgál, és a különböző elemek hogyan illeszkednek egymáshoz. A weboldal emellett nem teljes: a stratégiai dokumentumok listája nem tartalmazza a programindokolásokat (lásd: 3.5. bekezdés), sem az ágazati és egyéb teljesítményjelentéseket. |
| --- | --- |

3.50.

Nincs olyan teljesítménnyel foglalkozó központi weboldal, amely az uniós költségvetés minden területére vonatkozó, valamennyi bizottsági szervezeti egységtől származó információkat tartalmazna. A „Kiadványok” weboldal (52) különféle információforrások hozzáférési portáljaként szolgál, de nem tartalmaz arra vonatkozóan eligazítást nyújtó térképet, hogy mi hol érhető el, milyen célt szolgál, és a különböző elemek hogyan illeszkednek egymáshoz. A weboldal emellett nem teljes: a stratégiai dokumentumok listája nem tartalmazza a programindokolásokat (lásd: 3.5. bekezdés), sem az ágazati és egyéb teljesítményjelentéseket.

| 3.50. | Az „eredményközpontú uniós költségvetés” kezdeményezés keretében külön weboldal készült az uniós eredmények bemutatására. A weboldal adatbázisa egyablakos ügyintézés keretében kívánja elérhetővé tenni az Unió által finanszírozott valamennyi közvetlen, közvetett és megosztott irányítású projektet. 2017 májusának végére az adatbázisban mintegy 1 600 uniós finanszírozású, az Unióban és azon kívül végrehajtott projekt szerepelt. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Az EU Bookshop könyvesbolt 110 000 címe között bizottsági vizsgálatok és értékelések is találhatók. A könyvesbolt nem rendelkezik külön az e dokumentumoknak szentelt résszel (mint a „szerzők”, „témák” vagy „e-könyvek” esetében), ezért a vizsgálatok és értékelések csak a részletes keresési funkciók segítségével lelhetők fel. Noha a keresési funkció lehetővé teszi a vizsgálatokra vagy értékelésekre való szűrést, a találatokat nem felhasználóbarát módon mutatja be (pl. a vizsgálatokat vagy értékeléseket kiegészítő dokumentumokat külön találatként tüntetik fel). |
| --- | --- |

3.51.

Az EU Bookshop könyvesbolt 110 000 címe között bizottsági vizsgálatok és értékelések is találhatók. A könyvesbolt nem rendelkezik külön az e dokumentumoknak szentelt résszel (mint a „szerzők”, „témák” vagy „e-könyvek” esetében), ezért a vizsgálatok és értékelések csak a részletes keresési funkciók segítségével lelhetők fel. Noha a keresési funkció lehetővé teszi a vizsgálatokra vagy értékelésekre való szűrést, a találatokat nem felhasználóbarát módon mutatja be (pl. a vizsgálatokat vagy értékeléseket kiegészítő dokumentumokat külön találatként tüntetik fel).

| 3.51. | A Bizottság folyamatosan dolgozik azon, hogy javítsa a vizsgálatok és értékelések megjelenését az EU Bookshop könyvesbolt weboldalán annak érdekében, hogy azok tartalma könnyebben értelmezhetővé és hozzáférhetővé váljon a külső olvasó számára. Az EU Bookshop könyvesbolt jelenlegi verzióját hamarosan kivezeti, és azt új, továbbfejlesztett platformmal váltja fel. |
| --- | --- |

3.51.

2. RÉSZ: A SZÁMVEVŐSZÉK TELJESÍTMÉNY-ELLENŐRZÉSEINEK EREDMÉNYEI: EGYES 2016-OS KÜLÖNJELENTÉSEKBEN MEGÁLLAPÍTOTT KÖZÖS KIHÍVÁSOK

Bevezetés

| 3.52. | Minden évben számos különjelentésben vizsgáljuk, hogy az uniós költségvetés végrehajtása során mennyire alkalmazzák jól a gondos pénzgazdálkodás elveit. 2016-ban 36 különjelentést (53) fogadtunk el – ez több, mint bármely korábbi évben (lásd:
  3.11. háttérmagyarázat
  ). E különjelentések a TPK valamennyi fejezetét felölelték (54) (
  3.12. háttérmagyarázat
  ), és összesen 337 ajánlást tartalmaztak (
  3.13. háttérmagyarázat
  ). 2016-os különjelentéseinkben minden vizsgált területre vonatkozóan szerepeltek pozitív észrevételek is. A jelentéseinkre adott, közzétett válaszokból az derül ki, hogy az ellenőrzött szervezetek – rendszerint a Bizottság – ajánlásaink közel háromnegyedét maradéktalanul elfogadták (
  3.14. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

3.52.

Minden évben számos különjelentésben vizsgáljuk, hogy az uniós költségvetés végrehajtása során mennyire alkalmazzák jól a gondos pénzgazdálkodás elveit. 2016-ban 36 különjelentést (53) fogadtunk el – ez több, mint bármely korábbi évben (lásd:
  3.11. háttérmagyarázat
  ). E különjelentések a TPK valamennyi fejezetét felölelték (54) (
  3.12. háttérmagyarázat
  ), és összesen 337 ajánlást tartalmaztak (
  3.13. háttérmagyarázat
  ). 2016-os különjelentéseinkben minden vizsgált területre vonatkozóan szerepeltek pozitív észrevételek is. A jelentéseinkre adott, közzétett válaszokból az derül ki, hogy az ellenőrzött szervezetek – rendszerint a Bizottság – ajánlásaink közel háromnegyedét maradéktalanul elfogadták (
  3.14. háttérmagyarázat
  ).

| 3.52. | A Bizottság megjegyzi, hogy az Európai Számvevőszék a közös kihívásokat a különjelentésekben bemutatott, a jelentések megjelenésekor fennálló helyzet alapján tekinti át, és ennek során nem veszi figyelembe a Bizottság által azóta végrehajtott intézkedéseket. A Számvevőszék által a 3.54–3.59. bekezdésekben kiemelt megállapítások egy részével a Bizottság tehát már foglalkozott. |
| --- | --- |

3.52.

3.11. háttérmagyarázat –   Minden eddiginél több különjelentés (a hároméves gördülő átlag vonala és éves adatok)

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

3.12. háttérmagyarázat –   Különjelentéseink a TPK valamennyi fejezetét lefedik, és túl is mutatnak azokon

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

3.13. háttérmagyarázat –   Az ajánlások a témák széles körét ölelik fel

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

3.14. háttérmagyarázat –   Mennyire vagyunk meggyőzőek?

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 3.53. | A Számvevőszék a 2013–2017-es stratégiájában megállapított következő prioritásokat állította a munkája középpontjába: (i) az államháztartások fenntarthatósága; (ii) a környezetvédelem és az éghajlatváltozás; (iii) hozzáadott érték és növekedés. A következő bekezdésekben ezekhez a prioritásokhoz kapcsolódóan hívjuk fel a figyelmet néhány kiválasztott különjelentésre, amelyek a 2016-ban közzétett 36 jelentés mintegy egyharmadát teszik ki. E jelentésekből kiemelünk néhány olyan közös kérdést, amely ajánlásokhoz vezetett, de az átfogó következtetéseket e helyütt nem ismételjük meg. Az áttekintést nyújtó
  3.15.
  ,
  3.16.
  és
  3.17.
   
  háttérmagyarázat
  a 2013–2017-es stratégia egyes prioritásai tekintetében kiemeli e kérdésköröket. |
| --- | --- |

3.53.

A Számvevőszék a 2013–2017-es stratégiájában megállapított következő prioritásokat állította a munkája középpontjába: (i) az államháztartások fenntarthatósága; (ii) a környezetvédelem és az éghajlatváltozás; (iii) hozzáadott érték és növekedés. A következő bekezdésekben ezekhez a prioritásokhoz kapcsolódóan hívjuk fel a figyelmet néhány kiválasztott különjelentésre, amelyek a 2016-ban közzétett 36 jelentés mintegy egyharmadát teszik ki. E jelentésekből kiemelünk néhány olyan közös kérdést, amely ajánlásokhoz vezetett, de az átfogó következtetéseket e helyütt nem ismételjük meg. Az áttekintést nyújtó
  3.15.
  ,
  3.16.
  és
  3.17.
   
  háttérmagyarázat
  a 2013–2017-es stratégia egyes prioritásai tekintetében kiemeli e kérdésköröket.

| 3.53. | A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 3.15., 3.16. és 3.17. ábrán kiemelt különjelentések közül néhány esetében a Számvevőszék jó eredményeket is megállapított, például:






  — | A 19/2016. sz. különjelentésben a Számvevőszék megállapította, hogy az irányítási költségek és díjak tekintetében a jogalkotás számottevően javult, így a halmozott összegekre vonatkozóan a 2007–2013 közötti programozási időszakban alkalmazottakhoz képest alacsonyabb felső határértékek alakultak ki. |
| --- | --- | --- |

3.53.

—

A 19/2016. sz. különjelentésben a Számvevőszék megállapította, hogy az irányítási költségek és díjak tekintetében a jogalkotás számottevően javult, így a halmozott összegekre vonatkozóan a 2007–2013 közötti programozási időszakban alkalmazottakhoz képest alacsonyabb felső határértékek alakultak ki.

| — | A 10/2016. sz. különjelentésben a Számvevőszék megállapította, hogy az elmúlt években a Bizottság dicséretre méltó erőfeszítéseket tett az átláthatóság javítására. |
| --- | --- |

—

A 10/2016. sz. különjelentésben a Számvevőszék megállapította, hogy az elmúlt években a Bizottság dicséretre méltó erőfeszítéseket tett az átláthatóság javítására.

| — | A 31/2016. sz. különjelentésben a Számvevőszék megállapította, hogy nagyszabású munka van folyamatban, és összességében előrelépés történt a cél elérése felé. A cél megvalósítása kiterjedtebb és jobban összpontosított éghajlat-politikai finanszírozást eredményezett az Európai Regionális Fejlesztési Alapon és a Kohéziós Alapon belül. |
| --- | --- |

—

A 31/2016. sz. különjelentésben a Számvevőszék megállapította, hogy nagyszabású munka van folyamatban, és összességében előrelépés történt a cél elérése felé. A cél megvalósítása kiterjedtebb és jobban összpontosított éghajlat-politikai finanszírozást eredményezett az Európai Regionális Fejlesztési Alapon és a Kohéziós Alapon belül.

| — | A 4/2016. sz. különjelentésben a Számvevőszék megállapította, hogy az Európai Innovációs és Technológiai Intézetnek (EIT) köszönhetően a 2010-ben létrehozott három tudományos és innovációs társulás (TIT) több mint 500, különböző tudományágakat, országokat és szektorokat képviselő partner kapcsolatát segítette elő. A TIT-ek önállóak – az EIT e jellemzőjét a TIT-partnerek különösen nagyra értékelik. Az EIT-en keresztül a TIT-ek új lehetőségeket teremtettek az innovatív tevékenységek folytatásához, és előmozdították a vállalkozói kultúrát. Az Európai Számvevőszék üdvözölte az EIT azon döntését, hogy 2015-ben felülvizsgálja mutatóit, és új rendszert vezet be a fő teljesítménymutatók kezelésére. |
| --- | --- |

—

A 4/2016. sz. különjelentésben a Számvevőszék megállapította, hogy az Európai Innovációs és Technológiai Intézetnek (EIT) köszönhetően a 2010-ben létrehozott három tudományos és innovációs társulás (TIT) több mint 500, különböző tudományágakat, országokat és szektorokat képviselő partner kapcsolatát segítette elő. A TIT-ek önállóak – az EIT e jellemzőjét a TIT-partnerek különösen nagyra értékelik. Az EIT-en keresztül a TIT-ek új lehetőségeket teremtettek az innovatív tevékenységek folytatásához, és előmozdították a vállalkozói kultúrát. Az Európai Számvevőszék üdvözölte az EIT azon döntését, hogy 2015-ben felülvizsgálja mutatóit, és új rendszert vezet be a fő teljesítménymutatók kezelésére.

Az államháztartások fenntarthatósága

| 3.54. | Az államháztartások fenntarthatóságával három, 2016-ban elfogadott különjelentés foglalkozott. Noha középpontjukban az Unió vagy a tagállamok költségvetésének védelmét szolgáló különböző eszközök álltak, a jelentések rámutattak néhány közös végrehajtásbeli hiányosságra. Megállapításaink két eleme (az adatok minőségét és az átláthatóságot érintő aggályok) olyan probléma, amellyel sok tárgyterületen találkoztunk. |
| --- | --- |

3.54.

Az államháztartások fenntarthatóságával három, 2016-ban elfogadott különjelentés foglalkozott. Noha középpontjukban az Unió vagy a tagállamok költségvetésének védelmét szolgáló különböző eszközök álltak, a jelentések rámutattak néhány közös végrehajtásbeli hiányosságra. Megállapításaink két eleme (az adatok minőségét és az átláthatóságot érintő aggályok) olyan probléma, amellyel sok tárgyterületen találkoztunk.

| 3.54. | A Bizottság a 3.15. ábrán a 19/2016. sz. különjelentésre vonatkozóan említett „útmutatás” és „adatminőség” kapcsán a következőket hangsúlyozza:

  A közzététel időpontjában a Bizottság átfogóan: útmutatásokkal, kézikönyvekkel és lehetőségekkel segítette a tapasztalatcserét. Mindez elérhető a https://www.fi-compass.eu/resources/ec címen. Az érintett témák közé tartoznak többek között: az előzetes értékelés, a fizetési módok, az irányítási költségek és díjak, az európai strukturális és beruházási alapok és az ESBA kombinációja, valamint a pénzügyi eszközöket megvalósító testületek kiválasztása. A témák kiválasztása a tagállamok által jelzett útmutatási igény alapján történt.


  A Számvevőszék jelentésében említett esetek a preferenciális elbánásra vonatkozó (a tagállamoknak 2015 októberében átadott) útmutatás kivételével a Bizottságnak szóló, arra irányuló ajánlásokhoz kapcsolódnak, hogy Bizottság adjon további útmutatást a tagállamoknak, amely alapján kihasználhatják a méretgazdaságosságot, betarthatják az adózási rendelkezéseket, vagy megfelelő intézkedéseket hozhatnak az alapok megújuló jellegének fenntartására a 2014–2020 közötti programozási időszakra vonatkozó jogosultsági időszak végét követően előírt nyolcéves időszak során. A 19/2016. különjelentésben az adatminőségről egyetlen esetben, az irányító hatóságok által közölt irányítási költségek és díjak kapcsán történik említés. Több pénzügyi eszköz esetében a Számvevőszék jelentése azt állapítja meg, hogy az irányítási költségekre és díjakra vonatkozóan nem történt adatszolgáltatás, vagy a közölt adatok nem voltak elfogadhatók. Az irányítási költségekre és díjakra vonatkozó kötelező adatszolgáltatást a jogszabály csak záráskor, 2017 márciusáig írja elő.


  A Bizottság hangsúlyozza továbbá, hogy a 2007–2013 közötti időszak tapasztalatai alapján a 2014–2020 közötti időszak követelményei sokkal részletesebbek, és strukturáltabb adatszolgáltatást írnak elő. |
| --- | --- |

3.54.

A közzététel időpontjában a Bizottság átfogóan: útmutatásokkal, kézikönyvekkel és lehetőségekkel segítette a tapasztalatcserét. Mindez elérhető a https://www.fi-compass.eu/resources/ec címen. Az érintett témák közé tartoznak többek között: az előzetes értékelés, a fizetési módok, az irányítási költségek és díjak, az európai strukturális és beruházási alapok és az ESBA kombinációja, valamint a pénzügyi eszközöket megvalósító testületek kiválasztása. A témák kiválasztása a tagállamok által jelzett útmutatási igény alapján történt.

A Számvevőszék jelentésében említett esetek a preferenciális elbánásra vonatkozó (a tagállamoknak 2015 októberében átadott) útmutatás kivételével a Bizottságnak szóló, arra irányuló ajánlásokhoz kapcsolódnak, hogy Bizottság adjon további útmutatást a tagállamoknak, amely alapján kihasználhatják a méretgazdaságosságot, betarthatják az adózási rendelkezéseket, vagy megfelelő intézkedéseket hozhatnak az alapok megújuló jellegének fenntartására a 2014–2020 közötti programozási időszakra vonatkozó jogosultsági időszak végét követően előírt nyolcéves időszak során. A 19/2016. különjelentésben az adatminőségről egyetlen esetben, az irányító hatóságok által közölt irányítási költségek és díjak kapcsán történik említés. Több pénzügyi eszköz esetében a Számvevőszék jelentése azt állapítja meg, hogy az irányítási költségekre és díjakra vonatkozóan nem történt adatszolgáltatás, vagy a közölt adatok nem voltak elfogadhatók. Az irányítási költségekre és díjakra vonatkozó kötelező adatszolgáltatást a jogszabály csak záráskor, 2017 márciusáig írja elő.

A Bizottság hangsúlyozza továbbá, hogy a 2007–2013 közötti időszak tapasztalatai alapján a 2014–2020 közötti időszak követelményei sokkal részletesebbek, és strukturáltabb adatszolgáltatást írnak elő.

3.15. háttérmagyarázat –   Az államháztartások fenntarthatóságával foglalkozó jelentésekben azonosított közös problémák

| | Útmutatás | Az adatok minősége | Átláthatóság |
| --- | --- | --- | --- |
| 10/2016. sz. különjelentés – | A túlzott hiány esetén követendő eljárás |

Útmutatás

Az adatok minősége

Átláthatóság

10/2016. sz. különjelentés –

A túlzott hiány esetén követendő eljárás

X

X

X

| 19/2016. sz. különjelentés – | A pénzügyi eszközök szerepe az uniós költségvetés végrehajtásában |
| --- | --- |

19/2016. sz. különjelentés –

A pénzügyi eszközök szerepe az uniós költségvetés végrehajtásában

X

X

N.a.

| 29/2016. sz. különjelentés – | Az egységes felügyeleti mechanizmus (EFM) |
| --- | --- |

29/2016. sz. különjelentés –

Az egységes felügyeleti mechanizmus (EFM)

X

X

X

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 3.55. | Példák e jelentések közös megállapításaira: |
| --- | --- |

3.55.

Példák e jelentések közös megállapításaira:

3.55.

| i. | Nem kellőképpen kidolgozott útmutatás (29/2016. sz. különjelentés): az egységes felügyeleti mechanizmus felügyeleti testülete döntéshozatali folyamatának javítása és a felügyeleti testületi ülések hatékonyságának és eredményességének biztosítása érdekében további útmutatást kell kidolgozni, ellenőrző listák, sablonok és folyamatábrák formájában. |
| --- | --- |

i.

Nem kellőképpen kidolgozott útmutatás (29/2016. sz. különjelentés): az egységes felügyeleti mechanizmus felügyeleti testülete döntéshozatali folyamatának javítása és a felügyeleti testületi ülések hatékonyságának és eredményességének biztosítása érdekében további útmutatást kell kidolgozni, ellenőrző listák, sablonok és folyamatábrák formájában.

| (i) | Nem kellőképpen kidolgozott útmutatás (29/2016. sz. különjelentés): A Bizottság megjegyzi, hogy a 29/2016. sz. különjelentésben foglalt ajánlások címzettje nem a Bizottság, hanem az EKB. |
| --- | --- |

(i)

Nem kellőképpen kidolgozott útmutatás (29/2016. sz. különjelentés): A Bizottság megjegyzi, hogy a 29/2016. sz. különjelentésben foglalt ajánlások címzettje nem a Bizottság, hanem az EKB.

| ii. | Adatminőség (19/2016. sz. különjelentés): a Bizottságnak nem volt átfogó rálátása az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap keretében működő pénzügyi eszközök végrehajtásával járó alapkezelői költségekre és díjakra. Hasonlóképpen nem voltak adatai a Bizottságnak az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020-as programozási időszak alatti, támogatások és pénzügyi eszközök révén történő végrehajtásának összes adminisztrációs költségéről az egyes tagállamokban. |
| --- | --- |

ii.

Adatminőség (19/2016. sz. különjelentés): a Bizottságnak nem volt átfogó rálátása az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap keretében működő pénzügyi eszközök végrehajtásával járó alapkezelői költségekre és díjakra. Hasonlóképpen nem voltak adatai a Bizottságnak az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020-as programozási időszak alatti, támogatások és pénzügyi eszközök révén történő végrehajtásának összes adminisztrációs költségéről az egyes tagállamokban.

| (ii) | Adatminőség (19/2016. sz. különjelentés): A 2007–2013 közötti időszak tekintetében a Bizottság a pénzügyi instrumentumokra vonatkozó adatok tagállami adatszolgáltatáson alapuló összegzésével kíséri figyelemmel az irányítási költségeket és díjakat. Ez az előírás 2011 óta van érvényben.

  A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan a Bizottság teljesebb és megbízhatóbb adatok alapján kísérheti figyelemmel a pénzügyi eszközök teljes végrehajtását, ideértve az irányítási költségeket és díjakat is.
  Mindkét időszak tekintetében a nemzeti hatóságoknak kell biztosítaniuk az irányítási költségek és díjak elszámolhatóságát az alkalmazandó szabályokkal, valamint a szubszidiaritás elvével összhangban. |
| --- | --- |

(ii)

Adatminőség (19/2016. sz. különjelentés): A 2007–2013 közötti időszak tekintetében a Bizottság a pénzügyi instrumentumokra vonatkozó adatok tagállami adatszolgáltatáson alapuló összegzésével kíséri figyelemmel az irányítási költségeket és díjakat. Ez az előírás 2011 óta van érvényben.

| iii. | Átláthatóság (10/2016. sz. különjelentés): általánosságban a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos határozatokra és ajánlásokra irányuló bizottsági javaslatok mögött álló elemzések nem átláthatóak. Megállapítottuk, hogy az átláthatóság javításával egyensúlyba kell hozni az egyre összetettebb folyamatot és a szakmai megítélésen alapuló gazdasági értékelések nagyobb hatókörét, ezzel is segítve a nyilvánosság általi ellenőrzést. Az Eurostat nem jelentett a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság felé valamennyi, a tagállamoknak kétoldalú alapon nyújtott előzetes/utólagos tanácsadást. Az Eurostat által alkalmazott fenntartások és az általa végzett adatmódosítások okait, valamint a fenntartások alapját képező eljárásokat szintén átláthatóbbá lehetne tenni. |
| --- | --- |

iii.

Átláthatóság (10/2016. sz. különjelentés): általánosságban a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos határozatokra és ajánlásokra irányuló bizottsági javaslatok mögött álló elemzések nem átláthatóak. Megállapítottuk, hogy az átláthatóság javításával egyensúlyba kell hozni az egyre összetettebb folyamatot és a szakmai megítélésen alapuló gazdasági értékelések nagyobb hatókörét, ezzel is segítve a nyilvánosság általi ellenőrzést. Az Eurostat nem jelentett a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság felé valamennyi, a tagállamoknak kétoldalú alapon nyújtott előzetes/utólagos tanácsadást. Az Eurostat által alkalmazott fenntartások és az általa végzett adatmódosítások okait, valamint a fenntartások alapját képező eljárásokat szintén átláthatóbbá lehetne tenni.

| (iii) | Átláthatóság (10/2016. sz. különjelentés): Az Eurostat rendelkezik eljárással, amely meghatározza a közölt túlzotthiány-eljárási adatok elemzésében az egyes szereplők feladatkörét, valamint az általuk követendő lépéseket és ütemtervet. Ez magában foglalja a felső vezetéssel, valamint főigazgatóval való rendszeres megbeszéléseket is. A számvevőszéki ellenőrzés eredményeként az Eurostat 2016 nyara óta weboldalán ténylegesen közzéteszi a tagállamoknak szóló előzetes és utólagos javaslatokat, amelyekről beszámol a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak is. A javaslatok az Eurostat weboldalának következő részén érhetők el: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states

  Az Eurostat szakmai megítélésen alapuló fenntartásainak és módosításainak okait illetően az Eurostat az Európai Számvevőszék ellenőrzésének eredményeként alakított ki eljárásokat az adatokkal kapcsolatos fenntartások megfogalmazására, illetve módosítások végrehajtására. |
| --- | --- |

(iii)

Átláthatóság (10/2016. sz. különjelentés): Az Eurostat rendelkezik eljárással, amely meghatározza a közölt túlzotthiány-eljárási adatok elemzésében az egyes szereplők feladatkörét, valamint az általuk követendő lépéseket és ütemtervet. Ez magában foglalja a felső vezetéssel, valamint főigazgatóval való rendszeres megbeszéléseket is. A számvevőszéki ellenőrzés eredményeként az Eurostat 2016 nyara óta weboldalán ténylegesen közzéteszi a tagállamoknak szóló előzetes és utólagos javaslatokat, amelyekről beszámol a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak is. A javaslatok az Eurostat weboldalának következő részén érhetők el: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states

Környezetvédelem, energiaügy és éghajlatváltozás

| 3.56. | 2016-ban négy környezetvédelmi, energiaügyi és éghajlat-változási vonatkozású jelentést tettünk közzé. Jóllehet e jelentések különböző témákkal foglalkoztak, felvetettek bizonyos közös problémákat is. Akárcsak más területeken, az adatok minősége és a monitoring rajzolódott ki közös problémás területként. E területen az időszerűséggel kapcsolatos aggályok is felmerültek. |
| --- | --- |

3.56.

2016-ban négy környezetvédelmi, energiaügyi és éghajlat-változási vonatkozású jelentést tettünk közzé. Jóllehet e jelentések különböző témákkal foglalkoztak, felvetettek bizonyos közös problémákat is. Akárcsak más területeken, az adatok minősége és a monitoring rajzolódott ki közös problémás területként. E területen az időszerűséggel kapcsolatos aggályok is felmerültek.

| 3.56. | Lásd a Bizottság 3.57. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

3.56.

3.16. háttérmagyarázat –   A környezetvédelmi, energiaügyi és éghajlat-változási vonatkozású jelentésekben azonosított közös problémák

| | Az adatok minősége | Időben történő végrehajtás | Monitoring és felügyelet |
| --- | --- | --- | --- |
| 3/2016. sz. különjelentés – | A Balti-tenger eutrofizációja |

Az adatok minősége

Időben történő végrehajtás

Monitoring és felügyelet

3/2016. sz. különjelentés –

A Balti-tenger eutrofizációja

X

X

X

| 18/2016. sz. különjelentés – | Bioüzemanyagok tanúsítása |
| --- | --- |

18/2016. sz. különjelentés –

Bioüzemanyagok tanúsítása

X

N.a.

X

| 22/2016. sz. különjelentés – | Litvániai, bulgáriai és szlovákiai atomerőművek leszerelése |
| --- | --- |

22/2016. sz. különjelentés –

Litvániai, bulgáriai és szlovákiai atomerőművek leszerelése

N.a.

X

X

| 31/2016. sz. különjelentés – | Uniós éghajlat-politikai fellépés |
| --- | --- |

31/2016. sz. különjelentés –

Uniós éghajlat-politikai fellépés

X

X

X

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 3.57. | Példák e jelentések közös megállapításaira: |
| --- | --- |

3.57.

Példák e jelentések közös megállapításaira:

3.57.

| i. | Az adatok minősége (3/2016. sz. különjelentés): a Balti-tengeren a tápanyagbevitelből származó szennyezés nyomon követésére szolgáló eljárás nem garantálta, hogy az adatok elég megbízhatóak legyenek a HELCOM (55) céljainak való megfelelés értékeléséhez. |
| --- | --- |

i.

Az adatok minősége (3/2016. sz. különjelentés): a Balti-tengeren a tápanyagbevitelből származó szennyezés nyomon követésére szolgáló eljárás nem garantálta, hogy az adatok elég megbízhatóak legyenek a HELCOM (55) céljainak való megfelelés értékeléséhez.

| ii. | Időszerűség (22/2016. sz. különjelentés): a három ellenőrzött tagállamban szinte valamennyi főbb infrastrukturális projekt késedelmet szenvedett. Litvániában történtek a legnagyobb késedelmek, ahol a leszerelés végső határidejét 9 évvel, 2038-ig meghosszabbították; (31/2016. sz. különjelentés): megállapítottuk, hogy haladt az ambiciózus munka azon cél elérése érdekében, hogy a 2014–2020-as uniós költségvetés legalább 20 %-a éghajlat-politikai célt szolgáljon, de komoly a veszélye, hogy e cél nem fog teljesülni. Összességében a Bizottság becslése szerint az Unió összesen 18,9  %-ot fog költeni éghajlat-politikára, így a 20 %-os cél nem fog megvalósulni. |
| --- | --- |

ii.

Időszerűség (22/2016. sz. különjelentés): a három ellenőrzött tagállamban szinte valamennyi főbb infrastrukturális projekt késedelmet szenvedett. Litvániában történtek a legnagyobb késedelmek, ahol a leszerelés végső határidejét 9 évvel, 2038-ig meghosszabbították; (31/2016. sz. különjelentés): megállapítottuk, hogy haladt az ambiciózus munka azon cél elérése érdekében, hogy a 2014–2020-as uniós költségvetés legalább 20 %-a éghajlat-politikai célt szolgáljon, de komoly a veszélye, hogy e cél nem fog teljesülni. Összességében a Bizottság becslése szerint az Unió összesen 18,9  %-ot fog költeni éghajlat-politikára, így a 20 %-os cél nem fog megvalósulni.

| (ii) | Időszerűség (22/2016. sz. különjelentés): A Bizottság megállapította, hogy a három tagállamban a leszerelési programok előrehaladottsága és érettsége eltérő fokú. Bohunice (SK) és Kozloduy (BG) programja a legelőrehaladottabb, befejezésük 2025-ben, illetve 2030-ban várható. Az utóbbi programot 2011. évi módosításakor 5 évvel lerövidítették.

  Ignalinában (LT) a Csernobil típusú reaktorok leszerelése előzmények nélkül álló folyamat, amely valójában a legnagyobb kihívásokkal is jár együtt. Az előző többéves pénzügyi keret során késedelemre került sor. A felmerült problémák mérséklése érdekében megerősítették az ellenőrzéseket és az irányítási struktúrákat.
  Az eddigi előrehaladás ellenére a Bizottság elismeri, hogy a leszerelési programok folyamatos javítása szükséges. |
| --- | --- |

(ii)

Időszerűség (22/2016. sz. különjelentés): A Bizottság megállapította, hogy a három tagállamban a leszerelési programok előrehaladottsága és érettsége eltérő fokú. Bohunice (SK) és Kozloduy (BG) programja a legelőrehaladottabb, befejezésük 2025-ben, illetve 2030-ban várható. Az utóbbi programot 2011. évi módosításakor 5 évvel lerövidítették.

| iii. | Monitoring (18/2016. sz. különjelentés): a Bizottság nem felügyelte a fenntartható bioüzemanyagok tanúsítására szolgáló önkéntes rendszerek működését, és nem tudott meggyőződni arról, hogy az önkéntes rendszerek valóban alkalmazzák-e az elismeréshez benyújtott tanúsítási szabványokat, valamint nem tudta feltárni a szabályok megsértését sem. |
| --- | --- |

iii.

Monitoring (18/2016. sz. különjelentés): a Bizottság nem felügyelte a fenntartható bioüzemanyagok tanúsítására szolgáló önkéntes rendszerek működését, és nem tudott meggyőződni arról, hogy az önkéntes rendszerek valóban alkalmazzák-e az elismeréshez benyújtott tanúsítási szabványokat, valamint nem tudta feltárni a szabályok megsértését sem.

| (iii) | Monitoring (18/2016. sz. különjelentés): A Bizottság megállapította, hogy a jogalkotó korlátozza felügyeleti hatáskörét az összes művelet végrehajtása tekintetében. A Bizottság az önkéntes rendszereket az (EU) 2015/1513 irányelvvel módosított megújulóenergia-irányelvben rögzített jogi kompetenciáknak megfelelően felügyeli. Ez utóbbi irányelv előírja, hogy az önkéntes rendszerek évente számoljanak be a tevékenységükről.

  A Bizottság egyetértett azzal, hogy szükséges lehet a felügyelet és az átláthatóság megerősítése, ideértve a panaszkezelési eljárásokat is. |
| --- | --- |

(iii)

Monitoring (18/2016. sz. különjelentés): A Bizottság megállapította, hogy a jogalkotó korlátozza felügyeleti hatáskörét az összes művelet végrehajtása tekintetében. A Bizottság az önkéntes rendszereket az (EU) 2015/1513 irányelvvel módosított megújulóenergia-irányelvben rögzített jogi kompetenciáknak megfelelően felügyeli. Ez utóbbi irányelv előírja, hogy az önkéntes rendszerek évente számoljanak be a tevékenységükről.

Hozzáadott érték/Költségcsökkentés

| 3.58. | A hozzáadott érték teremtése valamennyi különjelentésünk visszatérő témája, és sok esetben kellett ajánlást megfogalmaznunk jogszabályok vagy eljárások kidolgozására, illetve ritkábban a költségek csökkentésére vonatkozóan. E tekintetben közös problémákat azonosítottunk négy, az uniós intézményekről, szervekről és ügynökségekről szóló jelentésben. E tárgyterületen gyakoriak voltak a monitoringgal és az átláthatósággal kapcsolatos aggályok is, hasonlóan sok más jelentésünkhöz. |
| --- | --- |

3.58.

A hozzáadott érték teremtése valamennyi különjelentésünk visszatérő témája, és sok esetben kellett ajánlást megfogalmaznunk jogszabályok vagy eljárások kidolgozására, illetve ritkábban a költségek csökkentésére vonatkozóan. E tekintetben közös problémákat azonosítottunk négy, az uniós intézményekről, szervekről és ügynökségekről szóló jelentésben. E tárgyterületen gyakoriak voltak a monitoringgal és az átláthatósággal kapcsolatos aggályok is, hasonlóan sok más jelentésünkhöz.

3.17. háttérmagyarázat –   Az uniós intézményekről, szervekről és ügynökségekről szóló jelentésekben azonosított gyakori problémák

| | Hozzáadott érték / Költségcsökkentés | Monitoring | Átláthatóság |
| --- | --- | --- | --- |
| 4/2016. sz. különjelentés – | Európai Technológiai Intézet (EIT) |

Hozzáadott érték / Költségcsökkentés

Monitoring

Átláthatóság

4/2016. sz. különjelentés –

Európai Technológiai Intézet (EIT)

X

X

X

| 7/2016. sz. különjelentés – | Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) épületei |
| --- | --- |

7/2016. sz. különjelentés –

Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) épületei

X

X

N.a.

| 12/2016. sz. különjelentés – | Vissza nem térítendő támogatások alkalmazása az ügynökségeknél |
| --- | --- |

12/2016. sz. különjelentés –

Vissza nem térítendő támogatások alkalmazása az ügynökségeknél

X

X

X

| 17/2016. sz. különjelentés – | Az uniós intézmények közbeszerzései |
| --- | --- |

17/2016. sz. különjelentés –

Az uniós intézmények közbeszerzései

N.a.

X

X

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 3.59. | Példák e jelentések közös megállapításaira: |
| --- | --- |

3.59.

Példák e jelentések közös megállapításaira:

3.59.

| i. | Hozzáadott érték (4/2016. sz. különjelentés): az EIT általános eredményességét – kétségtelen létjogosultsága ellenére – működési keretének összetett volta, valamint irányítási problémák gátolják, és a hatások elérésére összpontosító megközelítést kellene alkalmaznia. |
| --- | --- |

i.

Hozzáadott érték (4/2016. sz. különjelentés): az EIT általános eredményességét – kétségtelen létjogosultsága ellenére – működési keretének összetett volta, valamint irányítási problémák gátolják, és a hatások elérésére összpontosító megközelítést kellene alkalmaznia.

| (i) | Hozzáadott érték (4/2016. sz. különjelentés): Az EIT számos intézkedést fogadott el az eredményesség terén mutatkozó hiányosságok felszámolására. Az EIT a működési keret összetett voltából eredő problémákat az egyszerűsítéssel foglalkozó munkacsoporton, az EIT monitoringstratégián keresztül, továbbá a jó kormányzás és a pénzügyi fenntarthatóság elvei alapján kezelte. Végezetül, az EIT megerősítette a vezető szerepét, az irányítását és a kormányzási struktúrákat. |
| --- | --- |

(i)

Hozzáadott érték (4/2016. sz. különjelentés): Az EIT számos intézkedést fogadott el az eredményesség terén mutatkozó hiányosságok felszámolására. Az EIT a működési keret összetett voltából eredő problémákat az egyszerűsítéssel foglalkozó munkacsoporton, az EIT monitoringstratégián keresztül, továbbá a jó kormányzás és a pénzügyi fenntarthatóság elvei alapján kezelte. Végezetül, az EIT megerősítette a vezető szerepét, az irányítását és a kormányzási struktúrákat.

| ii. | Monitoring (7/2016. sz. különjelentés): az EKSZ az épületeiben az egy főre jutó alapterület nyomon követésekor nem vett tekintetbe minden releváns tényezőt, és azt sem mindig biztosította, hogy az irodaépületek és a rezidenciák általa fizetett bérleti díja összhangban legyen a piaci árakkal, illetve hogy a más bérlőkre továbbhárított díjak az összes költséget fedezzék. |
| --- | --- |

ii.

Monitoring (7/2016. sz. különjelentés): az EKSZ az épületeiben az egy főre jutó alapterület nyomon követésekor nem vett tekintetbe minden releváns tényezőt, és azt sem mindig biztosította, hogy az irodaépületek és a rezidenciák általa fizetett bérleti díja összhangban legyen a piaci árakkal, illetve hogy a más bérlőkre továbbhárított díjak az összes költséget fedezzék.

| iii. | Átláthatóság (12/2016. sz. különjelentés): hiányosságok megállapítására került sor, amikor ügynökségek az alapító rendeletben szereplő mentességek alapján saját szakértő-kiválasztási és támogatás-odaítélési eljárást alkalmaztak; fennállt annak a kockázata, hogy nem tartják teljes mértékben tiszteletben az egyenlő bánásmód és az átláthatóság alapelveit, és nem kezelték maradéktalanul az összeférhetetlenségi problémákat; (17/2016. sz. különjelentés): az uniós intézmények közbeszerzési tevékenységeinek internetes megjelenése kívánnivalókat hagy maga után; a közbeszerzés eredményeivel kapcsolatos információk nem férhetők hozzá oly módon, hogy lehetővé váljék a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság és a szélesebb nyilvánosság általi eredményes monitoring, és ezáltal javuljon a folyamat átláthatósága és észlelt megbízhatósága. |
| --- | --- |

iii.

Átláthatóság (12/2016. sz. különjelentés): hiányosságok megállapítására került sor, amikor ügynökségek az alapító rendeletben szereplő mentességek alapján saját szakértő-kiválasztási és támogatás-odaítélési eljárást alkalmaztak; fennállt annak a kockázata, hogy nem tartják teljes mértékben tiszteletben az egyenlő bánásmód és az átláthatóság alapelveit, és nem kezelték maradéktalanul az összeférhetetlenségi problémákat; (17/2016. sz. különjelentés): az uniós intézmények közbeszerzési tevékenységeinek internetes megjelenése kívánnivalókat hagy maga után; a közbeszerzés eredményeivel kapcsolatos információk nem férhetők hozzá oly módon, hogy lehetővé váljék a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság és a szélesebb nyilvánosság általi eredményes monitoring, és ezáltal javuljon a folyamat átláthatósága és észlelt megbízhatósága.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

3. RÉSZ: AZ AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA

| 3.60. | Az ellenőrzési jelentéseinkben megfogalmazott ajánlások általunk történő nyomon követése a teljesítmény-ellenőrzési ciklus alapvető lépése. Amellett, hogy visszajelzést nyújt számunkra és más érdekelt felek (főként az Európai Parlament és a Tanács) számára munkánk hatásáról, a követővizsgálat segít a Bizottság és a tagállamok arra való ösztönzésében, hogy végrehajtsák ajánlásainkat. |
| --- | --- |

3.60.

Az ellenőrzési jelentéseinkben megfogalmazott ajánlások általunk történő nyomon követése a teljesítmény-ellenőrzési ciklus alapvető lépése. Amellett, hogy visszajelzést nyújt számunkra és más érdekelt felek (főként az Európai Parlament és a Tanács) számára munkánk hatásáról, a követővizsgálat segít a Bizottság és a tagállamok arra való ösztönzésében, hogy végrehajtsák ajánlásainkat.

| 3.61. | Ez a szakasz arra irányuló éves felülvizsgálatunk eredményeit ismerteti, hogy a Bizottság milyen mértékben tett korrekciós intézkedéseket ajánlásainkhoz kapcsolódóan. |
| --- | --- |

3.61.

Ez a szakasz arra irányuló éves felülvizsgálatunk eredményeit ismerteti, hogy a Bizottság milyen mértékben tett korrekciós intézkedéseket ajánlásainkhoz kapcsolódóan.

Hatókör és módszer

| 3.62. | Idén 13 jelentést választottunk ki, amelyek: |
| --- | --- |

3.62.

Idén 13 jelentést választottunk ki, amelyek:

| — | legalább három évvel korábban kerültek közzétételre, |
| --- | --- |

—

legalább három évvel korábban kerültek közzétételre,

| — | továbbra is relevánsak, |
| --- | --- |

—

továbbra is relevánsak,

| — | követővizsgálatát még nem végeztük el korábban valamely különjelentésben vagy éves jelentésben. |
| --- | --- |

—

követővizsgálatát még nem végeztük el korábban valamely különjelentésben vagy éves jelentésben.

A jelentések összesen 131 ajánlást tartalmaztak, amelyeket 2010 és 2013 között fogalmaztunk meg, különféle témakörökben (lásd:
  3.18. háttérmagyarázat
  ). A végrehajtásuk helyzetére vonatkozó részleteket a
  3.1. melléklet
  adja meg.

3.18. háttérmagyarázat –   Minden korábbi évnél több ajánlás követővizsgálatára került sor

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 3.63. | Követővizsgálatunkat dokumentumok áttekintése és a Bizottság munkatársaival folytatott interjúk alapján végeztük el. A felülvizsgálat méltányosságát és kiegyensúlyozottságát biztosítandó, megállapításainkat ezután elküldtük a Bizottságnak, és végső elemzésünkben figyelembe vettük a válaszait. 108 ajánlás végrehajtására vonatkozóan vontunk le következtetést. A fennmaradó 23 ajánlás tekintetében vagy azért nem tudtunk következtetést levonni, mert azok nem közvetlenül a Bizottságnak szóltak, vagy mert már nem voltak időszerűek. |
| --- | --- |

3.63.

Követővizsgálatunkat dokumentumok áttekintése és a Bizottság munkatársaival folytatott interjúk alapján végeztük el. A felülvizsgálat méltányosságát és kiegyensúlyozottságát biztosítandó, megállapításainkat ezután elküldtük a Bizottságnak, és végső elemzésünkben figyelembe vettük a válaszait. 108 ajánlás végrehajtására vonatkozóan vontunk le következtetést. A fennmaradó 23 ajánlás tekintetében vagy azért nem tudtunk következtetést levonni, mert azok nem közvetlenül a Bizottságnak szóltak, vagy mert már nem voltak időszerűek.

Hogyan kezelte a Bizottság az ajánlásainkat?

| 3.64. | Megállapítottuk, hogy a 108 ajánlásból a Bizottság 72-t maradéktalanul, 18-at a legtöbb tekintetben, 12-t néhány tekintetben végrehajtott, hat pedig nem valósult meg (lásd:
  3.19. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

3.64.

Megállapítottuk, hogy a 108 ajánlásból a Bizottság 72-t maradéktalanul, 18-at a legtöbb tekintetben, 12-t néhány tekintetben végrehajtott, hat pedig nem valósult meg (lásd:
  3.19. háttérmagyarázat
  ).

3.19. háttérmagyarázat –   Nagyszámú ajánlás megvalósult

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 3.65. | Ez az eredmény nagy vonalakban összhangban van a korábbi évekkel. A maradéktalanul megvalósult ajánlások százalékaránya azonban most a legmagasabb azóta, hogy elkezdtünk összesített adatokat közzétenni. |
| --- | --- |

3.65.

Ez az eredmény nagy vonalakban összhangban van a korábbi évekkel. A maradéktalanul megvalósult ajánlások százalékaránya azonban most a legmagasabb azóta, hogy elkezdtünk összesített adatokat közzétenni.

| 3.66. | Ajánlásaink még akkor is gyakran korrekciós intézkedésekhez vezettek, ha nem hajtották őket maradéktalanul végre (lásd:
  3.20. háttérmagyarázat
  ). Ezen intézkedésekre zömmel két éven belül sor került. |
| --- | --- |

3.66.

Ajánlásaink még akkor is gyakran korrekciós intézkedésekhez vezettek, ha nem hajtották őket maradéktalanul végre (lásd:
  3.20. háttérmagyarázat
  ). Ezen intézkedésekre zömmel két éven belül sor került.

3.20. háttérmagyarázat –   Az ajánlások gyakran jelentős korrekciós intézkedéshez vezettek

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

| 3.67. | 21 ajánlást (az összes ajánlás 16 %-a) azért nem tudtunk ellenőrizni, mert azok kizárólag a tagállamoknak szóltak (56). |
| --- | --- |

3.67.

21 ajánlást (az összes ajánlás 16 %-a) azért nem tudtunk ellenőrizni, mert azok kizárólag a tagállamoknak szóltak (56).

| 3.68. | A Bizottság jelezte, hogy egyes ügyekben, ahol a megosztott irányítás keretében felügyeleti szerepet tölt be, át fogja tekinteni a tagállamokkal a jelentős problémákat. A Számvevőszék és a Bizottság közös munkacsoportja jelenleg vitatja meg, hogy milyen mechanizmus segítségével lehetne beszámolni ezekről az eredményekről és ellenőrizni őket. Terveink között szerepel az is, hogy a Kapcsolattartó Bizottsággal (57) és a Tanáccsal együttműködve olyan közös munkavégzési mechanizmusokat dolgozunk ki, amelyek további hasznos információkat szolgáltathatnak az ajánlások tagállamok általi végrehajtásáról. |
| --- | --- |

3.68.

A Bizottság jelezte, hogy egyes ügyekben, ahol a megosztott irányítás keretében felügyeleti szerepet tölt be, át fogja tekinteni a tagállamokkal a jelentős problémákat. A Számvevőszék és a Bizottság közös munkacsoportja jelenleg vitatja meg, hogy milyen mechanizmus segítségével lehetne beszámolni ezekről az eredményekről és ellenőrizni őket. Terveink között szerepel az is, hogy a Kapcsolattartó Bizottsággal (57) és a Tanáccsal együttműködve olyan közös munkavégzési mechanizmusokat dolgozunk ki, amelyek további hasznos információkat szolgáltathatnak az ajánlások tagállamok általi végrehajtásáról.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Vegyes eredmények

| 3.69. | Követővizsgálatunkból kitűnik, hogy ajánlásaink több fontos javításhoz vezettek. A megoldatlan hiányosságokat a
  3.2. melléklet
  mutatja be. |
| --- | --- |

3.69.

Követővizsgálatunkból kitűnik, hogy ajánlásaink több fontos javításhoz vezettek. A megoldatlan hiányosságokat a
  3.2. melléklet
  mutatja be.

| 3.70. | Hat ajánlás nem valósult meg (a jelentések címeit lásd:
  3.1. melléklet
  ): |
| --- | --- |

3.70.

Hat ajánlás nem valósult meg (a jelentések címeit lásd:
  3.1. melléklet
  ):

3.70.

| — | 20/2012. sz. különjelentés (77. bekezdés, a) pont). A hulladékról szóló 2015-ös jogalkotási javaslatok nem tartalmaztak ajánlásainknak megfelelően kötelező uniós szintű célértékeket. Ennek az az oka, hogy a Bizottság a célértékek megszabása helyett a hulladékkeletkezés megelőzésére irányuló intézkedések – így például az élelmiszer-hulladék csökkentése és a környezettudatos tervezés – támogatására tér át. |
| --- | --- |

—

20/2012. sz. különjelentés (77. bekezdés, a) pont). A hulladékról szóló 2015-ös jogalkotási javaslatok nem tartalmaztak ajánlásainknak megfelelően kötelező uniós szintű célértékeket. Ennek az az oka, hogy a Bizottság a célértékek megszabása helyett a hulladékkeletkezés megelőzésére irányuló intézkedések – így például az élelmiszer-hulladék csökkentése és a környezettudatos tervezés – támogatására tér át.

| — | (20/2012. sz. különjelentés). A Bizottság jogi és pénzügyi eszközökkel, például az Unió kohéziós alapjain keresztül továbbra is a hulladékkezelési hierarchia legmagasabb szintjén támogatja a hulladékmegelőzést. Az, hogy a hulladékokkal kapcsolatos módosított jogszabályok hivatkoznak-e majd a hulladékmegelőzési (ezen belül az újrahasználati) célokra, jelenleg nem látható előre, mivel a Bizottság hulladékokra vonatkozó javaslataival kapcsolatos jogalkotási folyamat jelenleg is folyamatban van, és 2017 második felében is folytatódik. |
| --- | --- |

—

(20/2012. sz. különjelentés). A Bizottság jogi és pénzügyi eszközökkel, például az Unió kohéziós alapjain keresztül továbbra is a hulladékkezelési hierarchia legmagasabb szintjén támogatja a hulladékmegelőzést. Az, hogy a hulladékokkal kapcsolatos módosított jogszabályok hivatkoznak-e majd a hulladékmegelőzési (ezen belül az újrahasználati) célokra, jelenleg nem látható előre, mivel a Bizottság hulladékokra vonatkozó javaslataival kapcsolatos jogalkotási folyamat jelenleg is folyamatban van, és 2017 második felében is folytatódik.

| — | 14/2012. sz. különjelentés (54. bekezdés, b) pont). A vágóhidakon a higiénia és az élelmiszer-biztonság végrehajtására fordított uniós források hatásának értékelését még nem végezték el. |
| --- | --- |

—

14/2012. sz. különjelentés (54. bekezdés, b) pont). A vágóhidakon a higiénia és az élelmiszer-biztonság végrehajtására fordított uniós források hatásának értékelését még nem végezték el.

| — | 14/2012. sz. különjelentés. Ha a tagállamok a 2007–2013 közötti vidékfejlesztési programok utólagos értékelésében foglalkoztak az élelmiszer-biztonsági és higiénés normákkal, a Bizottság ennek eredményeit szerepeltetni fogja összefoglaló értékelésében. Az intézkedés mindenesetre a jelenlegi programozási időszakban nem folytatódik. |
| --- | --- |

—

14/2012. sz. különjelentés. Ha a tagállamok a 2007–2013 közötti vidékfejlesztési programok utólagos értékelésében foglalkoztak az élelmiszer-biztonsági és higiénés normákkal, a Bizottság ennek eredményeit szerepeltetni fogja összefoglaló értékelésében. Az intézkedés mindenesetre a jelenlegi programozási időszakban nem folytatódik.

| — | 14/2012. sz. különjelentés (54. bekezdés, c) pont). Tekintve, hogy a fent említett értékelésre nem került sor, nem lehetett mérlegelni, hogy szükséges-e további intézkedéseket hozni. |
| --- | --- |

—

14/2012. sz. különjelentés (54. bekezdés, c) pont). Tekintve, hogy a fent említett értékelésre nem került sor, nem lehetett mérlegelni, hogy szükséges-e további intézkedéseket hozni.

| — | 14/2012. sz. különjelentés. Az intézkedés a jelenlegi (2014–2020 közötti) programozási időszakban nem folytatódik. |
| --- | --- |

—

14/2012. sz. különjelentés. Az intézkedés a jelenlegi (2014–2020 közötti) programozási időszakban nem folytatódik.

| — | 2/2013. sz. különjelentés (a 7. ajánlás első része, 104. bekezdés). A Bizottság nem hajtott végre eredményes intézkedéseket, hogy garantálja a kockázat-megosztási finanszírozási mechanizmus utódjának az addicionalitását. Ezt 2016 novemberében egy független értékelés erősítette meg, amelyben aggodalomnak adtak hangot amiatt, hogy a projektek 28 %-a nem nyújt addicionalitást, és az addicionalitás garantálása érdekében világos kiválasztási kritériumok megállapítását ajánlották. |
| --- | --- |

—

2/2013. sz. különjelentés (a 7. ajánlás első része, 104. bekezdés). A Bizottság nem hajtott végre eredményes intézkedéseket, hogy garantálja a kockázat-megosztási finanszírozási mechanizmus utódjának az addicionalitását. Ezt 2016 novemberében egy független értékelés erősítette meg, amelyben aggodalomnak adtak hangot amiatt, hogy a projektek 28 %-a nem nyújt addicionalitást, és az addicionalitás garantálása érdekében világos kiválasztási kritériumok megállapítását ajánlották.

| — | 2/2013. sz. különjelentés. Az egyes projektek addicionalitását mindig is nehéz lesz előzetesen biztosítani, ennek értékelése több olyan tényezőtől függ, amelyek folyamatosan változnak, és a változó gazdasági feltételekhez kapcsolódnak. A 2014–2020 közötti pénzügyi eszközökön azonban javítottak az értékelési, monitoring és beszámolási követelmények tekintetében, az INNOVFIN időközi értékelésének célja pedig az, hogy választ adjon a Számvevőszék által felvetett problémákra. A finanszírozáshoz való nehéz hozzáférés továbbra is problémát jelent a KKV-k számára. |
| --- | --- |

—

2/2013. sz. különjelentés. Az egyes projektek addicionalitását mindig is nehéz lesz előzetesen biztosítani, ennek értékelése több olyan tényezőtől függ, amelyek folyamatosan változnak, és a változó gazdasági feltételekhez kapcsolódnak. A 2014–2020 közötti pénzügyi eszközökön azonban javítottak az értékelési, monitoring és beszámolási követelmények tekintetében, az INNOVFIN időközi értékelésének célja pedig az, hogy választ adjon a Számvevőszék által felvetett problémákra. A finanszírozáshoz való nehéz hozzáférés továbbra is problémát jelent a KKV-k számára.

| — | 12/2012. sz. különjelentés (108. bekezdés, d) pont). Ajánlásunkkal ellentétben az Eurostat főigazgatóját még mindig az európai statisztikairányítási tanácsadó testület, illetve az Európai Parlament és a Tanács előzetes bevonása nélkül nevezik ki. |
| --- | --- |

—

12/2012. sz. különjelentés (108. bekezdés, d) pont). Ajánlásunkkal ellentétben az Eurostat főigazgatóját még mindig az európai statisztikairányítási tanácsadó testület, illetve az Európai Parlament és a Tanács előzetes bevonása nélkül nevezik ki.

| — | 12/2012. sz. különjelentés. A Bizottság rendelkezik a megfelelő jogi kerettel és a szükséges biztosítékokkal ahhoz, hogy az Eurostat főigazgatójának kinevezésére és visszahívására irányuló eljárások átláthatók legyenek, és e tekintetben biztosítsák a 223/2009/EK rendeletben rögzített függetlenségi elvnek való teljes megfelelést.


  Az átláthatóságot megerősítette az Eurostat főigazgatói tisztségével kapcsolatos utóbbi eljárás, amelyben külső pályázók is részt vehettek. Ezenkívül az európai statisztikairányítási tanácsadó testület (ESGAB) a gyakorlati kódex Bizottság (Eurostat) általi végrehajtásával kapcsolatos független beszámolási tevékenységét leginkább az segíti elő, ha a szervezet nem vesz részt közvetlenül az Eurostat főigazgatójának kinevezésében. Végül az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság intézményközi kapcsolatai stabilak egyrészt a jogalkotási eljárás tekintetében, másrészt annak köszönhetően is, hogy a Bizottság egésze elszámoltatható a Parlamenttel szemben. A 223/2009/EK rendeletben előírt statisztikai párbeszéd célja, hogy biztosítsa a Parlament megfelelő részvételét és tájékoztatását statisztikai kérdésekben, ideértve azt a rendelkezést is, hogy az Eurostat újonnan kinevezett főigazgatója kinevezését követően haladéktalanul köteles megjelenni a Parlament illetékes bizottsága előtt. |
| --- | --- |

—

12/2012. sz. különjelentés. A Bizottság rendelkezik a megfelelő jogi kerettel és a szükséges biztosítékokkal ahhoz, hogy az Eurostat főigazgatójának kinevezésére és visszahívására irányuló eljárások átláthatók legyenek, és e tekintetben biztosítsák a 223/2009/EK rendeletben rögzített függetlenségi elvnek való teljes megfelelést.

Az átláthatóságot megerősítette az Eurostat főigazgatói tisztségével kapcsolatos utóbbi eljárás, amelyben külső pályázók is részt vehettek. Ezenkívül az európai statisztikairányítási tanácsadó testület (ESGAB) a gyakorlati kódex Bizottság (Eurostat) általi végrehajtásával kapcsolatos független beszámolási tevékenységét leginkább az segíti elő, ha a szervezet nem vesz részt közvetlenül az Eurostat főigazgatójának kinevezésében. Végül az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság intézményközi kapcsolatai stabilak egyrészt a jogalkotási eljárás tekintetében, másrészt annak köszönhetően is, hogy a Bizottság egésze elszámoltatható a Parlamenttel szemben. A 223/2009/EK rendeletben előírt statisztikai párbeszéd célja, hogy biztosítsa a Parlament megfelelő részvételét és tájékoztatását statisztikai kérdésekben, ideértve azt a rendelkezést is, hogy az Eurostat újonnan kinevezett főigazgatója kinevezését követően haladéktalanul köteles megjelenni a Parlament illetékes bizottsága előtt.

| — | 23/2012. sz. különjelentés (73. bekezdés, e) pont, utolsó mondat). A Bizottság eredetileg nem fogadta el ezt a rehabilitációs projektek támogatási határozataiban szereplő visszafizettetési rendelkezések alkalmazásának a nyomon követésére vonatkozó ajánlást, azon az alapon, hogy a nyomon követés a tagállami irányító hatóságok felelőssége. |
| --- | --- |

—

23/2012. sz. különjelentés (73. bekezdés, e) pont, utolsó mondat). A Bizottság eredetileg nem fogadta el ezt a rehabilitációs projektek támogatási határozataiban szereplő visszafizettetési rendelkezések alkalmazásának a nyomon követésére vonatkozó ajánlást, azon az alapon, hogy a nyomon követés a tagállami irányító hatóságok felelőssége.

| — | 23/2012. sz. különjelentés. Erre az ajánlásra adott válaszának megfelelően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az irányító hatóság által kiadott támogatási határozatban foglalt visszafizetési záradék helyes gyakorlat, amelyet célszerű a tagállamoknak beépíteniük a nemzeti szabályaikba.


  A megosztott irányítás elve szerint azonban a visszafizetési záradék alkalmazását az irányító hatóságnak kell nyomon követnie, mivel ő bocsátja ki a támogatási határozatot, és ő követi nyomon a projektek végrehajtását is. |
| --- | --- |

—

23/2012. sz. különjelentés. Erre az ajánlásra adott válaszának megfelelően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az irányító hatóság által kiadott támogatási határozatban foglalt visszafizetési záradék helyes gyakorlat, amelyet célszerű a tagállamoknak beépíteniük a nemzeti szabályaikba.

A megosztott irányítás elve szerint azonban a visszafizetési záradék alkalmazását az irányító hatóságnak kell nyomon követnie, mivel ő bocsátja ki a támogatási határozatot, és ő követi nyomon a projektek végrehajtását is.

| 3.71. | A Bizottság 11 ajánlást eredetileg nem fogadott el, amelyek közül 9 a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatóságára (DG DEVCO) vonatkozott (ideértve hat, a 9/2013. sz. különjelentésből származó ajánlást). Ezek az ajánlások egy kivételével a későbbiekben részben vagy teljes mértékben mégis megvalósultak (lásd:
  3.21. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

3.71.

A Bizottság 11 ajánlást eredetileg nem fogadott el, amelyek közül 9 a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatóságára (DG DEVCO) vonatkozott (ideértve hat, a 9/2013. sz. különjelentésből származó ajánlást). Ezek az ajánlások egy kivételével a későbbiekben részben vagy teljes mértékben mégis megvalósultak (lásd:
  3.21. háttérmagyarázat
  ).

| 3.71. | Az eredetileg elutasított, az Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatóságára (DG DEVCO) vonatkozó kilenc ajánlásból a Bizottság 2015. évi átszervezését követően kettő az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága (DG NEAR) hatáskörébe került.

  A további hét, eredetileg elutasított ajánlással az Európai Számvevőszék 2016. évi hasznosulásvizsgálata foglalkozott:







  — | a 13/2013. sz. különjelentés egyik ajánlását, amely előírja a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) számára, hogy vezessen be új rendszert a Közép-Ázsiának juttatott fejlesztési támogatás nyújtásával összefüggő általános igazgatási költségek kiszámításához és az arra vonatkozó adatszolgáltatáshoz, elutasították arra tekintettel, hogy a meglévő tevékenységalapú költségvetés-tervezési (ABB) rendszer módosítását a Számvevőszéknek a Bizottság szintjén kellett volna javasolnia, a költségvetési hatósággal való további egyeztetés mellett. |
| --- | --- | --- |

3.71.

A további hét, eredetileg elutasított ajánlással az Európai Számvevőszék 2016. évi hasznosulásvizsgálata foglalkozott:

—

a 13/2013. sz. különjelentés egyik ajánlását, amely előírja a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) számára, hogy vezessen be új rendszert a Közép-Ázsiának juttatott fejlesztési támogatás nyújtásával összefüggő általános igazgatási költségek kiszámításához és az arra vonatkozó adatszolgáltatáshoz, elutasították arra tekintettel, hogy a meglévő tevékenységalapú költségvetés-tervezési (ABB) rendszer módosítását a Számvevőszéknek a Bizottság szintjén kellett volna javasolnia, a költségvetési hatósággal való további egyeztetés mellett.

| — | a 9/2013. sz. különjelentésben foglalt 12 ajánlás közül a DG DEVCO és az EKSZ hatot nem fogadott el amiatt, hogy az intézkedések többségét már végrehajtottnak tekintették az EKSZ és a Bizottság a Számvevőszéknek szóló közös válaszaiban foglaltaknak megfelelően. A kedvező eredmény így nyilván nem meglepő. |
| --- | --- |

—

a 9/2013. sz. különjelentésben foglalt 12 ajánlás közül a DG DEVCO és az EKSZ hatot nem fogadott el amiatt, hogy az intézkedések többségét már végrehajtottnak tekintették az EKSZ és a Bizottság a Számvevőszéknek szóló közös válaszaiban foglaltaknak megfelelően. A kedvező eredmény így nyilván nem meglepő.

Lásd a Bizottság 3.70. bekezdésre adott válaszát a 12/2012. sz. különjelentéssel kapcsolatban.

3.21. háttérmagyarázat –   Az eredetileg el nem fogadott ajánlások szinte mindegyikét végrehajtották

| Különjelentés száma | Elutasították és nem valósult meg | Elutasították, de részben megvalósult | Elutasították, de maradéktalanul megvalósult |
| --- | --- | --- | --- |
| 23/2012. sz. különjelentés
  Rehabilitáció | | | A rehabilitációs projektek finanszírozásának immár feltétele a „szennyező fizet” elv alkalmazása. |
| 14/2013. sz. különjelentés
  Palesztin Hatóság | | A Palesztinának nyújtott közvetlen pénzügyi támogatást célzó PEGASE programot kezdetben kifejezett feltételek megszabása nélkül biztosították; ez az eredményorientált megközelítés bevezetésével megváltozott. | |
| 13/2013. sz. különjelentés
  Közép-Ázsia | | A fejlesztési támogatás közép-ázsiai nyújtásával járó összes igazgatási költség kiszámításának és az erre vonatkozó jelentéstételnek az új rendszerét nem tartották szükségesnek, mert a meglévő tevékenységalapú költségvetés-tervezési rendszer elégséges. | |
| 9/2013. sz. különjelentés
  Kongói Demokratikus Köztársaság | | Nem állapodtak meg standard időkeretben a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányzási projektjei tekintetében, mert a Bizottság a legjobb ismeretek alapján való továbblépést részesítette előnyben, és a projekteket módosítani vagy bővíteni lehetett. Általánosságban azonban bevezettek reális, határidőhöz kötött mutatókat. | Jóllehet a segély Kongói Demokratikus Köztársaság összes tartománya közötti megfelelő egyensúlyának biztosítására vonatkozó ajánlásunkat nem fogadták el, megállapítottuk, hogy a központi és a távol eső régiók között észszerű és igazságos a segélyek egyensúlya. |
| | A Bizottság kijelentette, hogy a feltételrendszer alkalmazásának és a politikai párbeszédnek a megerősítése helyett az instabil államok tekintetében a nemzetközi szintű megállapodásokban rögzített elveket alkalmazza. Megállapítottuk mindazonáltal, hogy létezik feltételrendszer és politikai párbeszéd, jóllehet ezek még nem teljesen eredményesek. | Nem kellett a kockázat megelőzésére és mérséklésére irányuló intézkedéseket meghatározni, mert a Bizottság és az EKSZ ezeket a helyzet alakulásához fogja igazítani. Megállapítottuk, hogy a Bizottság az új programozási időszak tekintetében jobban figyelembe vette a lehetséges kockázatokat, és ennek megfelelően megerősítette azokat mérséklő intézkedéseit. |
| | | A Bizottság nem fogadta el a programok végrehajtása során a további rugalmasság szükségességét, mivel a programok módosítása a szokásos gyakorlat része. Megállapítottuk, hogy a programokat immár rendszeres értékelés, monitoring és ellenőrzés alapján kiigazítják. |
| | | A Bizottság nem fogadta el, hogy a jelenleginél jobban ösztönözni kell a koordinált politikai párbeszédet. Bizonyítékot találtunk arra, hogy minden szinten találkozókra került sor, valamint közös nyilatkozatokat is kiadtak. |
| 4/2013. sz. különjelentés
  Egyiptom | | | A Bizottság kijelentette, hogy az államháztartás-irányítással és a csalással kapcsolatos kérdéseket Egyiptomban informális gazdasági párbeszéd keretében fogja megvitatni. Megállapítottuk, hogy ajánlásunkkal összhangban nemzeti korrupciós bizottságot hoztak létre. |
| 12/2012. sz. különjelentés
  ESTAT | A Bizottság véleménye szerint rendelkezésre áll a szükséges jogi keret és az arra vonatkozó biztosítékok, hogy az Eurostat kinevezési és elbocsátási eljárásai átláthatóak legyenek, biztosítva a függetlenség elvének való maradéktalan megfelelést. | | |
| Forrás: Európai Számvevőszék, valamint a Bizottság „Ajánlás, intézkedés, zárszámadás” (RAD) adatbázisa. |

Különjelentés száma

Elutasították és nem valósult meg

Elutasították, de részben megvalósult

Elutasították, de maradéktalanul megvalósult

23/2012. sz. különjelentés

Rehabilitáció

A rehabilitációs projektek finanszírozásának immár feltétele a „szennyező fizet” elv alkalmazása.

14/2013. sz. különjelentés

Palesztin Hatóság

A Palesztinának nyújtott közvetlen pénzügyi támogatást célzó PEGASE programot kezdetben kifejezett feltételek megszabása nélkül biztosították; ez az eredményorientált megközelítés bevezetésével megváltozott.

13/2013. sz. különjelentés

Közép-Ázsia

A fejlesztési támogatás közép-ázsiai nyújtásával járó összes igazgatási költség kiszámításának és az erre vonatkozó jelentéstételnek az új rendszerét nem tartották szükségesnek, mert a meglévő tevékenységalapú költségvetés-tervezési rendszer elégséges.

9/2013. sz. különjelentés

Kongói Demokratikus Köztársaság

Nem állapodtak meg standard időkeretben a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányzási projektjei tekintetében, mert a Bizottság a legjobb ismeretek alapján való továbblépést részesítette előnyben, és a projekteket módosítani vagy bővíteni lehetett. Általánosságban azonban bevezettek reális, határidőhöz kötött mutatókat.

Jóllehet a segély Kongói Demokratikus Köztársaság összes tartománya közötti megfelelő egyensúlyának biztosítására vonatkozó ajánlásunkat nem fogadták el, megállapítottuk, hogy a központi és a távol eső régiók között észszerű és igazságos a segélyek egyensúlya.

A Bizottság kijelentette, hogy a feltételrendszer alkalmazásának és a politikai párbeszédnek a megerősítése helyett az instabil államok tekintetében a nemzetközi szintű megállapodásokban rögzített elveket alkalmazza. Megállapítottuk mindazonáltal, hogy létezik feltételrendszer és politikai párbeszéd, jóllehet ezek még nem teljesen eredményesek.

Nem kellett a kockázat megelőzésére és mérséklésére irányuló intézkedéseket meghatározni, mert a Bizottság és az EKSZ ezeket a helyzet alakulásához fogja igazítani. Megállapítottuk, hogy a Bizottság az új programozási időszak tekintetében jobban figyelembe vette a lehetséges kockázatokat, és ennek megfelelően megerősítette azokat mérséklő intézkedéseit.

A Bizottság nem fogadta el a programok végrehajtása során a további rugalmasság szükségességét, mivel a programok módosítása a szokásos gyakorlat része. Megállapítottuk, hogy a programokat immár rendszeres értékelés, monitoring és ellenőrzés alapján kiigazítják.

A Bizottság nem fogadta el, hogy a jelenleginél jobban ösztönözni kell a koordinált politikai párbeszédet. Bizonyítékot találtunk arra, hogy minden szinten találkozókra került sor, valamint közös nyilatkozatokat is kiadtak.

4/2013. sz. különjelentés

Egyiptom

A Bizottság kijelentette, hogy az államháztartás-irányítással és a csalással kapcsolatos kérdéseket Egyiptomban informális gazdasági párbeszéd keretében fogja megvitatni. Megállapítottuk, hogy ajánlásunkkal összhangban nemzeti korrupciós bizottságot hoztak létre.

12/2012. sz. különjelentés

ESTAT

A Bizottság véleménye szerint rendelkezésre áll a szükséges jogi keret és az arra vonatkozó biztosítékok, hogy az Eurostat kinevezési és elbocsátási eljárásai átláthatóak legyenek, biztosítva a függetlenség elvének való maradéktalan megfelelést.

Forrás: Európai Számvevőszék, valamint a Bizottság „Ajánlás, intézkedés, zárszámadás” (RAD) adatbázisa.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetések

| 3.72. | Ha a teljesítmény mérése és az arról történő beszámolás megfelelő, az egyrészt jelzést ad a tevékenységek sikeréről, másrészt figyelmeztetést arra nézve, hogy hol szükséges javítás. A Bizottság több különböző beszámolási csatornából álló, összetett és vegyes teljesítményjelentési keretet alkalmaz (lásd: 3.3–3.12. bekezdés). |
| --- | --- |

3.72.

Ha a teljesítmény mérése és az arról történő beszámolás megfelelő, az egyrészt jelzést ad a tevékenységek sikeréről, másrészt figyelmeztetést arra nézve, hogy hol szükséges javítás. A Bizottság több különböző beszámolási csatornából álló, összetett és vegyes teljesítményjelentési keretet alkalmaz (lásd: 3.3–3.12. bekezdés).

| 3.73. | Más nemzetközi szervezetekhez és kormányokhoz hasonlóan jelenleg a Bizottság is arra törekszik, hogy jobban összpontosítson a teljesítményre. A kormányok és nemzetközi szervezetek által világszerte követett bevált gyakorlatok hat olyan területét azonosítottuk, ahol a Bizottság javításokat vehetne fontolóra (lásd: 3.13–3.51. bekezdés): |
| --- | --- |

3.73.

Más nemzetközi szervezetekhez és kormányokhoz hasonlóan jelenleg a Bizottság is arra törekszik, hogy jobban összpontosítson a teljesítményre. A kormányok és nemzetközi szervezetek által világszerte követett bevált gyakorlatok hat olyan területét azonosítottuk, ahol a Bizottság javításokat vehetne fontolóra (lásd: 3.13–3.51. bekezdés):

3.73.

1.   A teljesítményjelentési keret javításának lehetőségei (3.15–3.23. bekezdés)

| — | Az, hogy a Bizottság egyrészt a programok, másrészt pedig a főigazgatóságok tekintetében két külön célkitűzés- és mutatókészletet alkalmaz, nem áll összhangban azzal, hogy végső soron a Bizottság felelős a gondos pénzgazdálkodás elveinek az uniós költségvetés végrehajtása során történő betartásáért. Példákat idézünk arra irányuló kormányzati erőfeszítésre, hogy az értékelési paraméterek összhangba hozásával világos keretrendszert teremtsenek, és növeljék a teljesítményükre való rálátást. A Bizottság nem szolgáltat általános és egyedi célkitűzések szerinti bontásban információkat a kiadásokról. |
| --- | --- |

—

Az, hogy a Bizottság egyrészt a programok, másrészt pedig a főigazgatóságok tekintetében két külön célkitűzés- és mutatókészletet alkalmaz, nem áll összhangban azzal, hogy végső soron a Bizottság felelős a gondos pénzgazdálkodás elveinek az uniós költségvetés végrehajtása során történő betartásáért. Példákat idézünk arra irányuló kormányzati erőfeszítésre, hogy az értékelési paraméterek összhangba hozásával világos keretrendszert teremtsenek, és növeljék a teljesítményükre való rálátást. A Bizottság nem szolgáltat általános és egyedi célkitűzések szerinti bontásban információkat a kiadásokról.

| — | 2015. évi éves jelentésében az Európai Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság irányítási tervei számos célkitűzést nem a megfelelő szintű elszámoltathatóság mellett rögzítenek. A Bizottság azóta felülvizsgálta stratégiai tervezési és programozási ciklusát. Ennek célja az volt, hogy világosabb keretet adjon a Bizottság, illetve a főigazgatóságok elszámoltathatóságához, továbbá optimalizálja a tervezési dokumentumokat, és még inkább azok középpontjába állítsa a bizottsági célkitűzéseket, valamint a főigazgatóságok hatásköreit. A stratégiai tervezéshez kiválasztott célkitűzések és mutatók most már egyedi hatásköreikhez igazodnak, így tükrözik azt, hogy a bizottsági szervezeti egységek felelősségi köre bővebb a költségvetés végrehajtásánál és a programok irányításánál.


  Ezért a bizottsági szolgálatok teljesítménykeretében szereplő célkitűzéseket és mutatókat a továbbiakban nem szükséges egyeztetni a programok jogalapjában meghatározottakkal. A Bizottság szolgálatai azonban felkérést kapnak arra, hogy a programokkal kapcsolatos tevékenységük ismertetésekor hivatkozzanak a programindokolásokra, mivel ennek segítségével korlátozható az információk megkettőzése, továbbá biztosítható az adatok egységessége, és a jövőben nagyobb hangsúlyt kap majd.


  A Bizottság egyértelműnek ítéli felelősségét a költségvetés végrehajtásáért. Éves tevékenységi jelentésében minden főigazgató megbízhatósági nyilatkozatot ír alá, amelyben kijelenti, hogy a forrásokat az eredetileg tervezett célra és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használták fel, továbbá azt, hogy az alapul szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályosak. Szervezeti szinten a biztosi testület átfogó politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért azzal, hogy minden évben elfogadja az uniós költségvetésre vonatkozó éves gazdálkodási és teljesítményjelentést. |
| --- | --- |

—

2015. évi éves jelentésében az Európai Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság irányítási tervei számos célkitűzést nem a megfelelő szintű elszámoltathatóság mellett rögzítenek. A Bizottság azóta felülvizsgálta stratégiai tervezési és programozási ciklusát. Ennek célja az volt, hogy világosabb keretet adjon a Bizottság, illetve a főigazgatóságok elszámoltathatóságához, továbbá optimalizálja a tervezési dokumentumokat, és még inkább azok középpontjába állítsa a bizottsági célkitűzéseket, valamint a főigazgatóságok hatásköreit. A stratégiai tervezéshez kiválasztott célkitűzések és mutatók most már egyedi hatásköreikhez igazodnak, így tükrözik azt, hogy a bizottsági szervezeti egységek felelősségi köre bővebb a költségvetés végrehajtásánál és a programok irányításánál.

Ezért a bizottsági szolgálatok teljesítménykeretében szereplő célkitűzéseket és mutatókat a továbbiakban nem szükséges egyeztetni a programok jogalapjában meghatározottakkal. A Bizottság szolgálatai azonban felkérést kapnak arra, hogy a programokkal kapcsolatos tevékenységük ismertetésekor hivatkozzanak a programindokolásokra, mivel ennek segítségével korlátozható az információk megkettőzése, továbbá biztosítható az adatok egységessége, és a jövőben nagyobb hangsúlyt kap majd.

A Bizottság egyértelműnek ítéli felelősségét a költségvetés végrehajtásáért. Éves tevékenységi jelentésében minden főigazgató megbízhatósági nyilatkozatot ír alá, amelyben kijelenti, hogy a forrásokat az eredetileg tervezett célra és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használták fel, továbbá azt, hogy az alapul szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályosak. Szervezeti szinten a biztosi testület átfogó politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért azzal, hogy minden évben elfogadja az uniós költségvetésre vonatkozó éves gazdálkodási és teljesítményjelentést.

| — | A Bizottság sok különböző célkitűzést és mutatót alkalmaz. A BFOR-kezdeményezés keretében ugyan felülvizsgálja ezeket, de más szervezetek már előbbre jutottak teljesítményjelentési keretük egyszerűsítése terén. |
| --- | --- |

—

A Bizottság sok különböző célkitűzést és mutatót alkalmaz. A BFOR-kezdeményezés keretében ugyan felülvizsgálja ezeket, de más szervezetek már előbbre jutottak teljesítményjelentési keretük egyszerűsítése terén.

| — | Az uniós költségvetés teljesítménykeretét úgy dolgozták ki, hogy az eleget tegyen egyrészt a jogszabályi követelményeknek, másrészt az érdekeltek igényeinek és a Bizottság saját szükségleteinek.


  A Bizottság a kiadási programok teljesítményével kapcsolatos információkat a) a programok előrehaladásának figyelemmel kíséréséhez, b) az elszámoltathatóság és az átláthatóság biztosításához, c) a döntéshozatalnak az egyes programok irányításáról való tájékoztatásához, d) a költségvetési hatóságok részére a forráselosztás módosításának indokolásához vagy az erre vonatkozó javaslattételhez, valamint e) a jogalap módosítására, illetve jövőbeli programokra vonatkozó javaslatok kidolgozásához használja fel.


  A Bizottság megjegyzi ugyanakkor, hogy bár a teljesítménnyel kapcsolatos információkat figyelembe veszik az éves költségvetési eljárás során, a költségvetési döntéseket más tényezők is alakítják.


  A 2014–2020. évre szóló programok jogalapjai több mint 700 mutatót tartalmaznak, amelyek segítségével figyelemmel kísérhető a programok teljesítménye azok életciklusa során. A mutatók a jogalkotási folyamat eredményei, ennélfogva a társjogalkotók arra vonatkozó elvárásait tükrözik, hogy a teljesítmény nyomon követéséhez az információk milyen jellegű és mértékű részletessége szükséges. A programindokolásokban az e mutatókra vonatkozó beszámolás lehetővé teszi a költségvetési hatóság számára, hogy a költségvetési eljárás során figyelembe vegye a teljesítménnyel kapcsolatos információkat. Az „eredményközpontú uniós költségvetés” kezdeményezés keretében a Bizottság felülvizsgálja a kiadási programokra vonatkozóan a jogalapban meghatározott mutatókat annak érdekében, hogy a kiadási programok következő generációjának előkészítéséhez levonja a tanulságokat.


  A Bizottság megjegyzi, hogy a Bizottság szolgálatai számára kidolgozott stratégiai tervekben szereplő célkitűzések és mutatók száma jelentősen csökkent a közelmúltban végrehajtott reform következtében. Az általános célkitűzések száma 84-ről 11-re, a hatásmutatóké 187-ről 37-re, az egyedi célkitűzéseké 426-ról 386-ra, az eredménymutatóké pedig 969-ről 825-re csökkent. |
| --- | --- |

—

Az uniós költségvetés teljesítménykeretét úgy dolgozták ki, hogy az eleget tegyen egyrészt a jogszabályi követelményeknek, másrészt az érdekeltek igényeinek és a Bizottság saját szükségleteinek.

A Bizottság a kiadási programok teljesítményével kapcsolatos információkat a) a programok előrehaladásának figyelemmel kíséréséhez, b) az elszámoltathatóság és az átláthatóság biztosításához, c) a döntéshozatalnak az egyes programok irányításáról való tájékoztatásához, d) a költségvetési hatóságok részére a forráselosztás módosításának indokolásához vagy az erre vonatkozó javaslattételhez, valamint e) a jogalap módosítására, illetve jövőbeli programokra vonatkozó javaslatok kidolgozásához használja fel.

A Bizottság megjegyzi ugyanakkor, hogy bár a teljesítménnyel kapcsolatos információkat figyelembe veszik az éves költségvetési eljárás során, a költségvetési döntéseket más tényezők is alakítják.

A 2014–2020. évre szóló programok jogalapjai több mint 700 mutatót tartalmaznak, amelyek segítségével figyelemmel kísérhető a programok teljesítménye azok életciklusa során. A mutatók a jogalkotási folyamat eredményei, ennélfogva a társjogalkotók arra vonatkozó elvárásait tükrözik, hogy a teljesítmény nyomon követéséhez az információk milyen jellegű és mértékű részletessége szükséges. A programindokolásokban az e mutatókra vonatkozó beszámolás lehetővé teszi a költségvetési hatóság számára, hogy a költségvetési eljárás során figyelembe vegye a teljesítménnyel kapcsolatos információkat. Az „eredményközpontú uniós költségvetés” kezdeményezés keretében a Bizottság felülvizsgálja a kiadási programokra vonatkozóan a jogalapban meghatározott mutatókat annak érdekében, hogy a kiadási programok következő generációjának előkészítéséhez levonja a tanulságokat.

A Bizottság megjegyzi, hogy a Bizottság szolgálatai számára kidolgozott stratégiai tervekben szereplő célkitűzések és mutatók száma jelentősen csökkent a közelmúltban végrehajtott reform következtében. Az általános célkitűzések száma 84-ről 11-re, a hatásmutatóké 187-ről 37-re, az egyedi célkitűzéseké 426-ról 386-ra, az eredménymutatóké pedig 969-ről 825-re csökkent.

2.   A teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás nem teljes körű (3.24–3.32. bekezdés)

| — | Más szervezetekhez képest a Bizottság kevés információt nyújt a kihívásokról és a kudarcokról. A kiegyensúlyozott beszámolás azt jelenti, hogy világosabban elemzik a múltbeli teljesítményt, hogy jobb döntéseket hozzanak a jövőre nézve; ez erősíti a nyert információk objektivitását is. |
| --- | --- |

—

Más szervezetekhez képest a Bizottság kevés információt nyújt a kihívásokról és a kudarcokról. A kiegyensúlyozott beszámolás azt jelenti, hogy világosabban elemzik a múltbeli teljesítményt, hogy jobb döntéseket hozzanak a jövőre nézve; ez erősíti a nyert információk objektivitását is.

| — | A Bizottság vállalja, hogy olyan jó minőségű teljesítményjelentéseket állít elő, amelyek az eredményeket kiegyensúlyozottan mutatják be.


  Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés magas szintű összefoglaló arról, hogy az uniós költségvetés hogyan támogatta az Európai Unió politikai prioritásait, valamint az uniós költségvetés révén elért legfőbb eredményekről. Rendeltetése szerint nem teljes körű és részletes jelentés az uniós költségvetés teljesítményéről. A jelentés hivatkozik más teljesítményjelentésekre (értékelésekre, programindokolásokra, éves tevékenységi jelentésekre stb.), amelyekben a teljesítményre vonatkozóan részletesebb információk találhatók.


  A 2015. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentés több olyan hiányosságra és problémára hivatkozik, amely figyelmet érdemel. A jelentés 1. szakasza nemcsak a programok időszerű végrehajtását érintő kihívásokat említi meg, hanem a programteljesítmény értékelésének korlátait is (ilyenek például a 2007–2013 közötti egészségügyi program, valamint a 4. költségvetési fejezetben szereplő programok értékelésére történő hivatkozások, amelyek rámutatnak az e programok általános teljesítményének értékelésével kapcsolatos korlátokra). |
| --- | --- |

—

A Bizottság vállalja, hogy olyan jó minőségű teljesítményjelentéseket állít elő, amelyek az eredményeket kiegyensúlyozottan mutatják be.

Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés magas szintű összefoglaló arról, hogy az uniós költségvetés hogyan támogatta az Európai Unió politikai prioritásait, valamint az uniós költségvetés révén elért legfőbb eredményekről. Rendeltetése szerint nem teljes körű és részletes jelentés az uniós költségvetés teljesítményéről. A jelentés hivatkozik más teljesítményjelentésekre (értékelésekre, programindokolásokra, éves tevékenységi jelentésekre stb.), amelyekben a teljesítményre vonatkozóan részletesebb információk találhatók.

A 2015. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentés több olyan hiányosságra és problémára hivatkozik, amely figyelmet érdemel. A jelentés 1. szakasza nemcsak a programok időszerű végrehajtását érintő kihívásokat említi meg, hanem a programteljesítmény értékelésének korlátait is (ilyenek például a 2007–2013 közötti egészségügyi program, valamint a 4. költségvetési fejezetben szereplő programok értékelésére történő hivatkozások, amelyek rámutatnak az e programok általános teljesítményének értékelésével kapcsolatos korlátokra).

| — | A bizottsági jelentésekben az adatok minőségére vonatkozó információk korlátozott volta árt az átláthatóságnak. Más szervezetek átfogóbban számolnak be a teljesítményre vonatkozó információk megbízhatóságáról. |
| --- | --- |

—

A bizottsági jelentésekben az adatok minőségére vonatkozó információk korlátozott volta árt az átláthatóságnak. Más szervezetek átfogóbban számolnak be a teljesítményre vonatkozó információk megbízhatóságáról.

| — | Az egyes bizottsági szolgálatok által bevezetett belsőkontroll-keret célja, hogy megfelelő bizonyosságot nyújtson többek között a pénzügyi beszámolás megbízhatóságáról. Az egyes főigazgatóságok erről az éves tevékenységi jelentésük 2. részében számolnak be, emellett az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés 2. szakasza összefoglaló beszámolót tartalmaz a bizottsági szolgálatok belső kontrollrendszerének működéséről a főigazgatóságok által készített értékelésről.


  Az értékelések tekintetében a minőségi jogalkotás eszköztára előírja, hogy a Bizottság szolgálatai által egy értékelés végén készített értékelő bizottsági szolgálati munkadokumentumok egyértelműen foglalják össze a következtetések, valamint az eredmények megbízhatóságának alátámasztásához felhasznált adatok esetleges hiányosságait. A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatás továbbá úgy rendelkezik, hogy az értékelő jelentésekben egyértelműen be kell mutatni a felhasznált bizonyítékok és az alkalmazott módszertan esetleges korlátait, különös tekintettel a következtetések alátámasztására való alkalmasságukra. Ezt megerősíti a minőségi jogalkotásról szóló iránymutatás és a minőségi jogalkotás eszköztárának átdolgozása is. |
| --- | --- |

—

Az egyes bizottsági szolgálatok által bevezetett belsőkontroll-keret célja, hogy megfelelő bizonyosságot nyújtson többek között a pénzügyi beszámolás megbízhatóságáról. Az egyes főigazgatóságok erről az éves tevékenységi jelentésük 2. részében számolnak be, emellett az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés 2. szakasza összefoglaló beszámolót tartalmaz a bizottsági szolgálatok belső kontrollrendszerének működéséről a főigazgatóságok által készített értékelésről.

Az értékelések tekintetében a minőségi jogalkotás eszköztára előírja, hogy a Bizottság szolgálatai által egy értékelés végén készített értékelő bizottsági szolgálati munkadokumentumok egyértelműen foglalják össze a következtetések, valamint az eredmények megbízhatóságának alátámasztásához felhasznált adatok esetleges hiányosságait. A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatás továbbá úgy rendelkezik, hogy az értékelő jelentésekben egyértelműen be kell mutatni a felhasznált bizonyítékok és az alkalmazott módszertan esetleges korlátait, különös tekintettel a következtetések alátámasztására való alkalmasságukra. Ezt megerősíti a minőségi jogalkotásról szóló iránymutatás és a minőségi jogalkotás eszköztárának átdolgozása is.

3.   A teljesítményjelentések jórészt szöveges jellegűek, és jobban élhetnének a vizuális és eligazodást segítő segédletek lehetőségével (3.33–3.35. bekezdés)

| — | A Bizottság igyekszik az olvasók és az érdekelt felek számára vonzóbb jelentéseket készíteni. Egyes más szervezetek mindamellett jobban összpontosítanak a leglényegesebb információkra, és nagyobb mértékben használnak ábrákat, táblázatokat, színkódolást, infografikát, eligazodást segítő eszközöket tartalmazó interaktív weboldalakat stb. |
| --- | --- |

—

A Bizottság igyekszik az olvasók és az érdekelt felek számára vonzóbb jelentéseket készíteni. Egyes más szervezetek mindamellett jobban összpontosítanak a leglényegesebb információkra, és nagyobb mértékben használnak ábrákat, táblázatokat, színkódolást, infografikát, eligazodást segítő eszközöket tartalmazó interaktív weboldalakat stb.

| — | A Bizottság felismeri annak fontosságát, hogy különböző teljesítményjelentéseiben vizuális segédleteket alkalmazzon, és e téren előrelépéseket ért el. Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés 2015. évi változata például szövegdobozok segítségével emeli ki a főbb üzeneteket és példákat, és könnyíti meg a jelentés olvasását. Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés 2016. évi kiadása grafikai elemek, diagramok és ábrák alkalmazásával, valamint vezetői összefoglaló közlésével tovább javította a megjelenést. Ezt a jelentést, valamint az integrált pénzügyi beszámolási csomag egyéb jelentéseit egyoldalas adatlapok egészítik ki, amelyek áttekinthetően összegzik a legfontosabb információkat az olvasó számára. Az éves tevékenységi jelentések útmutatója emellett arra kéri a főigazgatóságokat, hogy vizuális elemek alkalmazásával javítsák az éves tevékenységi jelentések olvashatóságát.


  A minőségi jogalkotás eszköztára külön eszközt tartalmaz a vizuális segédletekre vonatkozóan. Az eszköz célja, hogy a szakpolitikai beavatkozások szempontjából különösen relevánsnak tekinthető eszközök példáinak bemutatásával tudatosítsa a bizottsági szolgálatok körében ezen eszközök értéknövelő hatását. Egyáltalán nem célja valamennyi létező vizuális segédlet egyesítése. |
| --- | --- |

—

A Bizottság felismeri annak fontosságát, hogy különböző teljesítményjelentéseiben vizuális segédleteket alkalmazzon, és e téren előrelépéseket ért el. Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés 2015. évi változata például szövegdobozok segítségével emeli ki a főbb üzeneteket és példákat, és könnyíti meg a jelentés olvasását. Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés 2016. évi kiadása grafikai elemek, diagramok és ábrák alkalmazásával, valamint vezetői összefoglaló közlésével tovább javította a megjelenést. Ezt a jelentést, valamint az integrált pénzügyi beszámolási csomag egyéb jelentéseit egyoldalas adatlapok egészítik ki, amelyek áttekinthetően összegzik a legfontosabb információkat az olvasó számára. Az éves tevékenységi jelentések útmutatója emellett arra kéri a főigazgatóságokat, hogy vizuális elemek alkalmazásával javítsák az éves tevékenységi jelentések olvashatóságát.

A minőségi jogalkotás eszköztára külön eszközt tartalmaz a vizuális segédletekre vonatkozóan. Az eszköz célja, hogy a szakpolitikai beavatkozások szempontjából különösen relevánsnak tekinthető eszközök példáinak bemutatásával tudatosítsa a bizottsági szolgálatok körében ezen eszközök értéknövelő hatását. Egyáltalán nem célja valamennyi létező vizuális segédlet egyesítése.

4.   A Bizottság nem mutatja ki, hogy rendszeresen felhasználja az értékelések eredményeit (3.36–3.42. bekezdés)

| — | A Bizottság által vagy a Bizottság részére elvégzett értékelések nem mindegyike tartalmaz végrehajtási intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat és javaslatokat, más nemzetközi szervezetek és kormányok követendő gyakorlatával szemben. A Bizottság 2005 óta nem végzett vagy végeztetett vizsgálatot az értékelési eredmények általa való felhasználására nézve. |
| --- | --- |

—

A Bizottság által vagy a Bizottság részére elvégzett értékelések nem mindegyike tartalmaz végrehajtási intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat és javaslatokat, más nemzetközi szervezetek és kormányok követendő gyakorlatával szemben. A Bizottság 2005 óta nem végzett vagy végeztetett vizsgálatot az értékelési eredmények általa való felhasználására nézve.

| — | A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatás rendelkezései szerint minden értékelő bizottsági szolgálati munkadokumentumnak tartalmaznia kell azokat a megállapításokat és következtetéseket, amelyek megalapozzák a Bizottság esetleges nyomon követő intézkedéseit. Az iránymutatás ezenkívül az értékelési megállapítások terjesztésére, valamint a megfelelő nyomon követő intézkedések meghatározására vonatkozó előírásokat is tartalmaz. Az értékelések jogi természetükből adódóan semmilyen intézkedésre nem kötelezhetik közvetlenül a Bizottságot. A jogalkotónak szóló hivatalos jelentés jellemzően bemutatja a Bizottság által mérlegelt nyomon követő intézkedéseket.


  A 2015. évi minőségi jogalkotásról szóló csomagban a Bizottság vállalta, hogy 2019 vége előtt értékeli a rendszer működését. Az értékelést előkészítő munka most kezdődik. |
| --- | --- |

—

A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatás rendelkezései szerint minden értékelő bizottsági szolgálati munkadokumentumnak tartalmaznia kell azokat a megállapításokat és következtetéseket, amelyek megalapozzák a Bizottság esetleges nyomon követő intézkedéseit. Az iránymutatás ezenkívül az értékelési megállapítások terjesztésére, valamint a megfelelő nyomon követő intézkedések meghatározására vonatkozó előírásokat is tartalmaz. Az értékelések jogi természetükből adódóan semmilyen intézkedésre nem kötelezhetik közvetlenül a Bizottságot. A jogalkotónak szóló hivatalos jelentés jellemzően bemutatja a Bizottság által mérlegelt nyomon követő intézkedéseket.

A 2015. évi minőségi jogalkotásról szóló csomagban a Bizottság vállalta, hogy 2019 vége előtt értékeli a rendszer működését. Az értékelést előkészítő munka most kezdődik.

| — | Egyes más szervezetektől és kormányoktól eltérően a Bizottság nem rendelkezik dokumentált intézményi rendszerrel az értékelésekben megfogalmazott ajánlások, cselekvési tervek vagy vezetőségi válaszok rendszeres nyomon követéséhez. |
| --- | --- |

—

Egyes más szervezetektől és kormányoktól eltérően a Bizottság nem rendelkezik dokumentált intézményi rendszerrel az értékelésekben megfogalmazott ajánlások, cselekvési tervek vagy vezetőségi válaszok rendszeres nyomon követéséhez.

| — | Az értékelések nyomon követése a Bizottságban a minőségi jogalkotás rendszerének lényegi eleme, amelynek révén az értékelési eredményeket felhasználják a nyilvánosan elérhető hatásvizsgálatokban, valamint a bizottsági tevékenységek éves programozása és tervezése során. A Bizottság a munkaprogramja keretében követi nyomon értékeléseinek eredményeit. A munkaprogram megtervezése során a Bizottság módszeresen felülvizsgálja az értékelési eredményeket, és meghatározza nyomon követésük módját. Egyes értékelési megállapítások nyomon követése megjelenik az évente frissített REFIT eredménytáblában, valamint az értékeléseket kísérő, a jogalkotónak szóló bizottsági jelentésekben is. |
| --- | --- |

—

Az értékelések nyomon követése a Bizottságban a minőségi jogalkotás rendszerének lényegi eleme, amelynek révén az értékelési eredményeket felhasználják a nyilvánosan elérhető hatásvizsgálatokban, valamint a bizottsági tevékenységek éves programozása és tervezése során. A Bizottság a munkaprogramja keretében követi nyomon értékeléseinek eredményeit. A munkaprogram megtervezése során a Bizottság módszeresen felülvizsgálja az értékelési eredményeket, és meghatározza nyomon követésük módját. Egyes értékelési megállapítások nyomon követése megjelenik az évente frissített REFIT eredménytáblában, valamint az értékeléseket kísérő, a jogalkotónak szóló bizottsági jelentésekben is.

5.   A fő teljesítményjelentések nem tartalmaznak nyilatkozatot vagy információkat a teljesítményadatok minőségéről (3.43–3.45. bekezdés)

| — | A biztosi testület és a főigazgatók nem vállalnak felelősséget az általuk nyújtott, teljesítményre vonatkozó információkért. |
| --- | --- |

—

A biztosi testület és a főigazgatók nem vállalnak felelősséget az általuk nyújtott, teljesítményre vonatkozó információkért.

| — | Az elszámoltathatósági hierarchia átfogó elveit az uniós szerződések rögzítik. A Bizottságon belül a kormányzásról szóló fehér könyv megjelenését követően az elszámoltathatósági hierarchia kialakításában kiemelt szerepet kaptak a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők egy decentralizált rendszer keretében, amelynek működéséért engedélyezésre jogosult tisztviselőként a biztosi testület visel politikai felelősséget. Ez különösen igaz a pénzügyi gazdálkodás szervezetére. A beszámolási ciklus végén a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők éves nyilatkozatai alapján a biztosi testület elfogadja az uniós költségvetés vonatkozásában az éves gazdálkodási és teljesítményjelentést, és átfogó politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért.


  Az uniós költségvetés irányításáért vállalat felelősségről szóló nyilatkozat szerepeltetésének célja annak egyértelművé tétele, hogy az uniós költségvetés irányításával kapcsolatos végső pénzügyi felelősség a Bizottságot terheli, ugyanakkor az uniós költségvetéssel elért eredmények tekintetében számos európai és nemzeti szereplő osztozik a felelősségen. |
| --- | --- |

—

Az elszámoltathatósági hierarchia átfogó elveit az uniós szerződések rögzítik. A Bizottságon belül a kormányzásról szóló fehér könyv megjelenését követően az elszámoltathatósági hierarchia kialakításában kiemelt szerepet kaptak a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők egy decentralizált rendszer keretében, amelynek működéséért engedélyezésre jogosult tisztviselőként a biztosi testület visel politikai felelősséget. Ez különösen igaz a pénzügyi gazdálkodás szervezetére. A beszámolási ciklus végén a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők éves nyilatkozatai alapján a biztosi testület elfogadja az uniós költségvetés vonatkozásában az éves gazdálkodási és teljesítményjelentést, és átfogó politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért.

Az uniós költségvetés irányításáért vállalat felelősségről szóló nyilatkozat szerepeltetésének célja annak egyértelművé tétele, hogy az uniós költségvetés irányításával kapcsolatos végső pénzügyi felelősség a Bizottságot terheli, ugyanakkor az uniós költségvetéssel elért eredmények tekintetében számos európai és nemzeti szereplő osztozik a felelősségen.

6.   A Bizottság által nyújtott, teljesítményre vonatkozó információk nem könnyen hozzáférhetőek (3.46–3.51. bekezdés)

| — | A Bizottság hatalmas mennyiségű teljesítményinformációt állít elő. Más kormányok és szervezetek észszerűbb módon összesítik a teljesítményre vonatkozó információikat, például egy külön e célra szolgáló weboldalon, amely fejlett keresőmotorral, felhasználói útmutatóval és az eligazodást segítő más eszközökkel is rendelkezik. |
| --- | --- |

—

A Bizottság hatalmas mennyiségű teljesítményinformációt állít elő. Más kormányok és szervezetek észszerűbb módon összesítik a teljesítményre vonatkozó információikat, például egy külön e célra szolgáló weboldalon, amely fejlett keresőmotorral, felhasználói útmutatóval és az eligazodást segítő más eszközökkel is rendelkezik.

| — | Az „eredményközpontú uniós költségvetés” kezdeményezés keretében külön weboldal készült az uniós eredmények bemutatására. A weboldal adatbázisa egyablakos ügyintézés keretében kívánja elérhetővé tenni az Unió által finanszírozott valamennyi közvetlen, közvetett és megosztott irányítású projektet. 2017 májusának végére az adatbázisban mintegy 1 600 uniós finanszírozású, az Unióban és azon kívül végrehajtott projekt szerepelt. |
| --- | --- |

—

Az „eredményközpontú uniós költségvetés” kezdeményezés keretében külön weboldal készült az uniós eredmények bemutatására. A weboldal adatbázisa egyablakos ügyintézés keretében kívánja elérhetővé tenni az Unió által finanszírozott valamennyi közvetlen, közvetett és megosztott irányítású projektet. 2017 májusának végére az adatbázisban mintegy 1 600 uniós finanszírozású, az Unióban és azon kívül végrehajtott projekt szerepelt.

| 3.74. | A 3.52–3.59. bekezdésben egyes 2016-os különjelentéseinkben azonosított közös kihívásokat mutatunk be. |
| --- | --- |

3.74.

A 3.52–3.59. bekezdésben egyes 2016-os különjelentéseinkben azonosított közös kihívásokat mutatunk be.

| 3.75. | A múltbeli ajánlások idei követővizsgálata (lásd: 3.60–3.71. bekezdés) azt igazolta, hogy: |
| --- | --- |

3.75.

A múltbeli ajánlások idei követővizsgálata (lásd: 3.60–3.71. bekezdés) azt igazolta, hogy:

| — | a Bizottság az ajánlásokat nagy arányban elfogadja és az ellenőrzést követően három éven belül megvalósítja, |
| --- | --- |

—

a Bizottság az ajánlásokat nagy arányban elfogadja és az ellenőrzést követően három éven belül megvalósítja,

| — | eredetileg el nem fogadott ajánlások is megvalósulhatnak később, részben vagy akár maradéktalanul. |
| --- | --- |

—

eredetileg el nem fogadott ajánlások is megvalósulhatnak később, részben vagy akár maradéktalanul.

Ajánlások

| 3.76. | A
  3.3. melléklet
  ismerteti, milyen eredménnyel járt áttekintésünk arra nézve, hogy tett-e előrelépést a Bizottság a 2013. évi éves jelentésünkben a teljesítménnyel kapcsolatos problémák tekintetében tett ajánlásaink kezelésében. Abban az évben a 10. fejezet három ajánlást tartalmazott. Kettő néhány tekintetben megvalósult, egy pedig nem valósult meg. |
| --- | --- |

3.76.

A
  3.3. melléklet
  ismerteti, milyen eredménnyel járt áttekintésünk arra nézve, hogy tett-e előrelépést a Bizottság a 2013. évi éves jelentésünkben a teljesítménnyel kapcsolatos problémák tekintetében tett ajánlásaink kezelésében. Abban az évben a 10. fejezet három ajánlást tartalmazott. Kettő néhány tekintetben megvalósult, egy pedig nem valósult meg.

| 3.77. | 2016-ra vonatkozó következtetéseink alapján javasoljuk, hogy a Bizottság: |
| --- | --- |

3.77.

2016-ra vonatkozó következtetéseink alapján javasoljuk, hogy a Bizottság:

| — | 1. ajánlás:
  optimalizálja a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolást
   (58), a következők révén: |
| --- | --- |

—

1. ajánlás:
  optimalizálja a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolást
   (58), a következők révén:

| | a) | az általa a különféle teljesítményjelentéseiben használt célkitűzések és mutatók számának további csökkentése, és az azokra való összpontosítás, amelyek a legjobban mérik az Unió költségvetése által elért teljesítményt. A következő többéves pénzügyi keret előkészítése során a Bizottság javasoljon kevesebb és megfelelőbb mutatót az új generációs programok jogi keretére vonatkozóan. Ezzel kapcsolatban fontolja meg azt is, hogy mennyire relevánsak az olyan mutatók, amelyekre nézve csak több év elteltével lehet információt szerezni; |
| --- | --- | --- |

a)

az általa a különféle teljesítményjelentéseiben használt célkitűzések és mutatók számának további csökkentése, és az azokra való összpontosítás, amelyek a legjobban mérik az Unió költségvetése által elért teljesítményt. A következő többéves pénzügyi keret előkészítése során a Bizottság javasoljon kevesebb és megfelelőbb mutatót az új generációs programok jogi keretére vonatkozóan. Ezzel kapcsolatban fontolja meg azt is, hogy mennyire relevánsak az olyan mutatók, amelyekre nézve csak több év elteltével lehet információt szerezni;

| a) | A Bizottság elfogadja az ajánlást.

  Az „eredményközpontú uniós költségvetés” kezdeményezés keretében a Bizottság jelenleg végzi a kiadási programokra vonatkozóan a jogalapban meghatározott mutatók felülvizsgálatát. Ennek eredményeit fel fogja használni a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatok elkészítésekor. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

| | b) | a pénzügyi információk olyan módon történő bemutatása, amely lehetővé teszi azoknak a teljesítményre vonatkozó információkkal való összevetését, hogy világos legyen a kiadás és a teljesítmény közötti kapcsolat; |
| --- | --- | --- |

b)

a pénzügyi információk olyan módon történő bemutatása, amely lehetővé teszi azoknak a teljesítményre vonatkozó információkkal való összevetését, hogy világos legyen a kiadás és a teljesítmény közötti kapcsolat;

| b) | A Bizottság elfogadja az ajánlást.

  Úgy véli, hogy az ajánlás végrehajtása megtörténik a programindokolások formájában, amelyekkel a Bizottság megindokolja a pénzügyi források költségvetési tervezeten belüli elosztását a kiadási programok között. A 2018. évi költségvetési tervezetben a nyilatkozatok az egyes programokra vonatkozóan a teljesítmény mellett a pénzügyi programozással és a pénzügyi végrehajtással kapcsolatos információkat is tartalmaznak. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a programindokolások olyan módon mutatják be az információkat, amely lehetővé teszi a kiadások és a teljesítmény összekapcsolását. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

| | c) | az egyrészt a programokra, másrészt pedig a főigazgatóságokra vonatkozó két célkitűzés- és mutatókészlet közötti általános koherencia kifejtése és javítása, |
| --- | --- | --- |

c)

az egyrészt a programokra, másrészt pedig a főigazgatóságokra vonatkozó két célkitűzés- és mutatókészlet közötti általános koherencia kifejtése és javítása,

| c) | A Bizottság elfogadja az ajánlást.

  A következő éves tevékenységi jelentések összeállításakor a Bizottság nagyobb hangsúlyt kíván helyezni erre a szempontra azáltal, hogy az éves tevékenységi jelentésekben kiterjedtebben alkalmazza a programindokolásokra utaló kereszthivatkozásokat. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

| — | 2. ajánlás:
  tegye kiegyensúlyozottabbá a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolást azáltal, hogy fő teljesítményjelentéseiben egyértelműen bemutatja az eredmények elérését gátló fő akadályokról szóló információkat, |
| --- | --- |

—

2. ajánlás:
  tegye kiegyensúlyozottabbá a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolást azáltal, hogy fő teljesítményjelentéseiben egyértelműen bemutatja az eredmények elérését gátló fő akadályokról szóló információkat,

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottság vállalja, hogy olyan jó minőségű teljesítményjelentéseket állít elő, amelyek az eredményeket kiegyensúlyozottan mutatják be.

Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentésben a Bizottság külön szakaszban (2. szakasz) számol be az irányítás főbb kihívásairól. Ahol problémák merültek fel az év folyamán, a jelentés leírja, hogy a bizottsági szervezeti egységek hogyan birkóztak meg e kihívásokkal. A jövőben a Bizottság törekedni fog arra, hogy alapvető teljesítményjelentéseiben (az éves tevékenységi jelentésekben, az éves gazdálkodási és teljesítményjelentésben, valamint a programindokolásokban) több információt adjon az eredmények elérésével szembeni fő kihívásokról.

| — | 3. ajánlás:
  tegye még felhasználóbarátabbá a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolást oly módon, hogy nagyobb mértékben használ ábrákat, összefoglaló táblázatokat, színkódolást, infografikát és interaktív weboldalakat, |
| --- | --- |

—

3. ajánlás:
  tegye még felhasználóbarátabbá a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolást oly módon, hogy nagyobb mértékben használ ábrákat, összefoglaló táblázatokat, színkódolást, infografikát és interaktív weboldalakat,

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottság vállalja, hogy folyamatosan javítja a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolásának felhasználhatóságát. A 2016. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentés megjelenése már számottevően javult a grafikai elemeknek, diagramoknak és ábráknak köszönhetően.

| — | 4. ajánlás:
  mutassa ki világosabban, hogy megfelelően felhasználja az értékelések eredményeit, a következők révén: |
| --- | --- |

—

4. ajánlás:
  mutassa ki világosabban, hogy megfelelően felhasználja az értékelések eredményeit, a következők révén:

| | a) | megköveteli, hogy az értékelésekben mindig szerepeljenek a gyakorlatba átültethető következtetések, illetve olyan ajánlások, amelyeket a Bizottságnak a későbbiekben hasznosítania kell; |
| --- | --- | --- |

a)

megköveteli, hogy az értékelésekben mindig szerepeljenek a gyakorlatba átültethető következtetések, illetve olyan ajánlások, amelyeket a Bizottságnak a későbbiekben hasznosítania kell;

| a) | A Bizottság elfogadja az ajánlást.

  Az értékelések következtetései, valamint nyomon követése lényegi elemek a Bizottságban a minőségi jogalkotás rendszerében, valamint a bizottsági tevékenységek éves programozása és tervezése során. A rendszert tovább erősíti a minőségi jogalkotásról szóló iránymutatás, valamint a minőségi jogalkotás eszköztárának átdolgozása. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

| | b) | új vizsgálatot végez vagy végeztet az intézménynél végrehajtott értékelések felhasználására és hatására – ezen belül időszerűségére – vonatkozóan, |
| --- | --- | --- |

b)

új vizsgálatot végez vagy végeztet az intézménynél végrehajtott értékelések felhasználására és hatására – ezen belül időszerűségére – vonatkozóan,

| b) | A Bizottság elfogadja az ajánlást.

  A 2015. évi minőségi jogalkotásról szóló csomagban a Bizottság vállalta, hogy 2019 vége előtt értékeli a rendszer működését, ideértve az értékeléseket is. Az értékelést előkészítő munka megkezdődött. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

| — | 5. ajánlás: fő teljesítményjelentéseiben jelezze, hogy legjobb tudomása szerint megfelelő minőségűek-e a rendelkezésre álló teljesítményadatok, |
| --- | --- |

—

5. ajánlás: fő teljesítményjelentéseiben jelezze, hogy legjobb tudomása szerint megfelelő minőségűek-e a rendelkezésre álló teljesítményadatok,

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

Az átláthatóság javítása érdekében a Bizottság megadja az adatok forrásával és minőségével kapcsolatos információkat, ha azok rendelkezésre állnak. Mivel a teljesítményadatok jelentős része a tagállamoktól származik, a Bizottság megvizsgálja, hogy milyen mértékű tájékoztatást adnak a teljesítményadatok minőségéről.

| — | 6. ajánlás:
  tegye könnyebben hozzáférhetővé a teljesítményre vonatkozó információkat, egy e célra szolgáló webes portál és keresőmotor kialakításával. |
| --- | --- |

—

6. ajánlás:
  tegye könnyebben hozzáférhetővé a teljesítményre vonatkozó információkat, egy e célra szolgáló webes portál és keresőmotor kialakításával.

A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.

A Bizottság törekedni fog arra, hogy könnyebben hozzáférhetővé tegye a teljesítménnyel kapcsolatos információkat. Vállalja, hogy értékeli az internetes megjelenés megvalósíthatóságát, költségeit és potenciális hasznait. Az ajánlott intézkedés végrehajtása ezen értékelés eredményétől függ. A szinergiákról és hatékonyságról szóló 2016. áprilisi bizottsági közleménnyel összhangban nem külön internetes portál és keresőmotor létrehozására kell törekedni, hanem releváns internetes megjelenésre az Europa weboldal szervezeti keresőmotorja segítségével.

---

(1)  Az EUMSZ 317. cikke.

(2)  A kezdeményezés négy fő kérdés köré szerveződik: „Hol költünk? Hogyan költünk? Hogyan értékelnek bennünket? Hogyan kommunikálunk?” http://ec.europa.eu/budget/budget4results/index_en.cfm

(3)  A 38. cikk (3) bekezdésének e) pontja. A költségvetési rendelet 2017 végéig a „tevékenységi jelentés” kifejezést használja.

(4)  2017-től kezdődően a jelentések/indokolások felépítését és tartalmát átalakították. E leírás az átalakított jelentéseket/indokolásokat tükrözi.

(5)  http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/2018/DB2018_WD01_en.pdf

(6)  A költségvetési rendelet 66. cikkének (9) bekezdése.

(7)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatások, SWD(2015) 111 final, 2015.5.19., 49. o.

(8)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/search/search.do

(9)  A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatások szerint az értékelést a vizsgálattól döntően főként az különbözteti meg, hogy az előbbinek ítéletet is meg kell fogalmaznia.

(10)  https://ec.europa.eu/commission/news/eu-2016-general-report-activities-european-union_en

(11)  http://ec.europa.eu/budget/financialreport/2015/foreword/index_en.html

(12)  http://europa.eu/rapid/press-release_AC-16–3892_en.htm?locale=FR

(13)  https://ec.europa.eu/commission/state-union-2016_hu

(14)  https://ec.europa.eu/budget/euprojects/search-projects_hu

(15)  Kiadta a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard Testület (IPSASB) 2015 márciusában.

(16)  Kormányok: Ausztrália, Kanada, Franciaország, Hollandia, az Egyesült Királyság és az USA. Más nemzetközi szervezetek: az Európa Tanács; az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO); a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága (ICRC); az OECD; az UNESCO; az ENSZ Főtitkársága; a Világbank és az Egészségügyi Világszervezet (WHO).

(17)  A MOPAN hasonló szemléletű adományozó országok hálózata, amely a multilaterális fejlesztési szervezetek teljesítményének az országok szintjén történő nyomon követésével foglalkozik. Lásd: http://www.mopanonline.org/

(18)  Pénzügyminisztérium, erőforrás-gazdálkodási útmutató, 131–137. o. http://www.finance.gov.au/resource-management/performance/

(19)  Lásd: 2012-es összefoglaló jelentés, COM(2013) 334 final, 3. o.

(20)  Lásd: „A 2013-as éves tevékenységi jelentésekre vonatkozó állandó utasítások”, 3. o., valamint „A 2014. évi irányítási tervekre vonatkozó utasítások”, 9. o.

(21)  Meglét = a rendelkezésre álló, teljesítményre vonatkozó információk kiterjedtsége; alkalmazás = milyen mértékben használják fel a teljesítményre vonatkozó információkat a költségvetési döntéshozatalban; hatás = az irányításra és/vagy a költségvetésre gyakorolt hatás.

(22)  „Loi Organique relative aux Lois de Finance”.

(23)  Lásd például: az IPSASB ajánlott gyakorlatra vonatkozó 3. iránymutatása.

(24)  http://extranet.who.int/programmebudget/Biennium2014/Programme/Overview/12

(25)  http://www.who.int/about/finances-accountability/reports/en/

(26)  Független értékelő csoport: „Behind the mirror – A report on the self-evaluation systems of the World Bank Group” (A tükör háta mögött – Jelentés a Világbank Csoport önértékelési rendszereiről) (2016).

(27)  http://www.mopanonline.org/assessments/iadb2015–16/index.htm

(28)  Ref. Ares(2016)6517649–2016.11.21.

(29)

„A főigazgatóságok rugalmasan választhatják ki azokat az általános és egyedi célkitűzéseket, amelyekre vonatkozóan az 1. szakasz szöveges részében adatot kívánnak szolgáltatni. A teljesítmény ismertetésének a »fő« (pozitív vagy negatív) eredmények kiválasztására és bemutatására kell épülnie a »fő« általános és egyedi célkitűzések elérésére tekintettel. Az ismertetésnek nem szükséges valamennyi célkitűzésre és eredményre kiterjednie, csak azokra,

| — | amelyeknek az éves tevékenységi jelentésben való szerepeltetését – lényegességüknél fogva – az olvasó elvárhatja (például mert elhagyásukkal torzulna a főigazgatóság teljesítményéről kialakult vélemény; vagy mert a célértékektől való eltérés számottevő; vagy mert bizonyos tevékenységek jelentős sajtónyilvánosságot kaptak stb.) akkor is, ha az adott főigazgatóság megítélése szerint nincs tényleges hatásuk a megbízhatóságra; továbbá |
| --- | --- |

—

amelyeknek az éves tevékenységi jelentésben való szerepeltetését – lényegességüknél fogva – az olvasó elvárhatja (például mert elhagyásukkal torzulna a főigazgatóság teljesítményéről kialakult vélemény; vagy mert a célértékektől való eltérés számottevő; vagy mert bizonyos tevékenységek jelentős sajtónyilvánosságot kaptak stb.) akkor is, ha az adott főigazgatóság megítélése szerint nincs tényleges hatásuk a megbízhatóságra; továbbá

| — | amelyeknél a melléklet teljesítménytáblázataiban közölt eredmények lényeges eltérést mutatnak a tervben rögzített értékekhez képest.” |
| --- | --- |

—

amelyeknél a melléklet teljesítménytáblázataiban közölt eredmények lényeges eltérést mutatnak a tervben rögzített értékekhez képest.”

(30)  A 2014. évi mentesítés nyomon követéséről szóló bizottsági jelentéshez mellékelt bizottsági szolgálati munkadokumentum meghatározza az Európa 2020 stratégia eredményeivel kapcsolatos beszámolás során követendő megközelítést.

(31)  1/2017. sz. vélemény az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról, 97. bekezdés.

(32)  A megközelítés magyarázata itt olvasható: http://www.pc.gov.au/research/ongoing/report-on-government-services/2017/approach/performance-measurement

(33)  Lásd: 3.13. bekezdés, ii. pont.

(34)  Az eszköztár kiegészíti a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásokat, amelyek hatásvizsgálatokra, értékelésekre és célravezetőségi vizsgálatra vonatkoznak. Lásd: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_tool_en.htm, 287. o. és. 290. o.

(35)  https://www.dss.gov.au/about-the-department/publications-articles/corporate-publications/annual-reports/dss-annual-report-2015–16-0

(36)  https://docs.education.gov.au/documents/department-education-and-training-annual-report-2015–16

(37)  http://www.who.int/about/finances-accountability/evaluation/evaluation-report-nov2016.pdf

(38)  https://ieg.worldbankgroup.org/managementactionrecord

(39)  A „Results and performance of the World Bank Group 2015” (A Világbank Csoport eredményei és teljesítménye, 2015) című áttekintő jelentés 3. fejezete.

(40)  http://www.tbs-sct.gc.ca/pol/doc-eng.aspx?id=31 300

(41)  SWD(2015) 111 final, VI. fejezet – „Az értékelésre és a célravezetőségi vizsgálatra vonatkozó iránymutatások”.

(42)  Hatásvizsgálat, útmutatás, további monitoring stb.

(43)  http://www.finance.gov.au/resource-management/pgpa-act/

(44)  Ebben az összefüggésben a „valós és pontos” azt jelenti, hogy a Számvevőszék által végzett tevékenységek állapotáról megadott információk megbízható, teljes körű és pontos képet adnak.

(45)  E problémára az 1/2017. sz. véleményünk 95. bekezdésében is utaltunk.

(46)  A Bizottság az uniós költségvetés irányításáért viselt általános politikai felelősségét a 27/2016. sz. különjelentésünk 21. bekezdésére adott válaszában fejtette ki: „A Bizottság úgy véli, hogy ez magában foglalja a szolgálatai által végzett munkával kapcsolatos elszámoltathatóságot is.”

(47)  http://ec.europa.eu/info/files/2015-annual-management-and-performance-report-eu-budget-com-2016–446-final_en, 5. és 58. o.

(48)  http://www.rijksbegroting.nl/

(49)  https://www.gov.uk/government/publications

(50)  http://www.worldbank.org/en/results

(51)  http://pdu.worldbankgroup.org/

(52)  https://europa.eu/european-union/documents-publications_hu

(53)  http://www.eca.europa.eu/hu/Pages/AuditReportsOpinions.aspx?ty=Special%20report&tab =tab4

(54)  1a. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért; 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió; 2. Fenntartható növekedés: természeti erőforrások; 3. Biztonság és uniós polgárság; 4. Globális Európa; 5. Igazgatási kiadások.

(55)  A HELCOM a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló Helsinki Egyezmény irányító testülete.

(56)  A 20/2012. és a 23/2012. sz. különjelentésben.

(57)  A Kapcsolattartó Bizottság az Európai Unió legfelsőbb ellenőrző intézményei – közöttük az Európai Számvevőszék – vezetőit tömörítő csoport.

(58)  Lásd még: 1/2017. sz. vélemény az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (90–99. bekezdés): http://www.eca.europa.eu/hu/Pages/DocItem.aspx?did=40 627

3.1. MELLÉKLET

AZ AJÁNLÁSOK RÉSZLETES HELYZETE JELENTÉSEK SZERINTI BONTÁSBAN

| Sorszám | Különjelentés száma | Különjelentés címe | Bekezdés | Maradéktalanul megvalósult | A legtöbb tekintetben megvalósult | Néhány tekintetben megvalósult | Nem valósult meg | Már nem időszerű | Nem ellenőrizhető |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 14/2010. | A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően
  (Természeti erőforrások) | 90. bekezdés, 1. pont | x | | | | | |
| 90. bekezdés, 2. pont | x | | | | | |
| 90. bekezdés, 3. pont | x | | | | | |
| 90. bekezdés, 4. pont | | x | | | | |
| 90. bekezdés, 5. pont | | x | | | | |
| 90. bekezdés, 6. pont | x | | | | | |
| 90. bekezdés, 7. pont | x | | | | | |
| 90. bekezdés, 8. pont | x | | | | | |
| 91. bekezdés | x | | | | | |
| 2 | 11/2012. | Az anyatehénre, illetve az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó közvetlen támogatások az egységes támogatási rendszerrel (etr) kapcsolatos intézkedések részleges végrehajtása keretében
  (Természeti erőforrások) | 58. bekezdés | x | | | | | |
| 60. bekezdés | x | | | | | |
| 64. bekezdés | x | | | | | |
| 64. bekezdés | | | x | | | |
| 3 | 14/2012. | Az uniós higiéniai előírások végrehajtása az Európai Unióhoz 2004 óta csatlakozott tagállamok vágóhídjain
  (Természeti erőforrások) | 52. bekezdés, a) pont | x | | | | | |
| 52. bekezdés, b) pont | x | | | | | |
| 52. bekezdés, c) pont | x | | | | | |
| 52. bekezdés, d) pont | x | | | | | |
| 53. bekezdés, a) pont | x | | | | | |
| 53. bekezdés, b) pont | x | | | | | |
| 53. bekezdés, c) pont | x | | | | | |
| 53. bekezdés, d) pont | | x | | | | |
| 54. bekezdés, a) pont | x | | | | | |
| 54. bekezdés, b) pont | | | | x | | |
| 54. bekezdés, c) pont | | | | x | | |
| 4 | 20/2012. | A települési hulladékgazdálkodási infrastrukturális projekteket finanszírozó strukturális intézkedések eredményesen segítik-e a tagállamokat az uniós hulladékgazdálkodási politika céljainak elérésében?
  (Természeti erőforrások) | 72. bekezdés, a) pont, i. alpont | | | | | | x |
| 72. bekezdés, a) pont, ii. alpont | | | | | | x |
| 72. bekezdés, a) pont, iii. alpont | | | | | | x |
| 72. bekezdés, b) pont | | | x | | | |
| 74. bekezdés, a) pont | | | | | | x |
| 74. bekezdés, b) pont | | x | | | | |
| 74. bekezdés, c) pont | x | | | | | |
| 76. bekezdés, a) pont, i. alpont | | | | | | x |
| 76. bekezdés, a) pont, ii. alpont | | | | | | x |
| 76. bekezdés, a) pont, iii. alpont | | | | | | x |
| 76. bekezdés, b) pont, i. alpont | x | | | | | |
| 76. bekezdés, b) pont, ii. alpont | | | x | | | |
| 77. bekezdés, a) pont | | | | x | | |
| 77. bekezdés, b) pont | x | | | | | |
| 77. bekezdés, c) pont | x | | | | | |
| 77. bekezdés, d) pont | | | | | x | |
| 5 | 23/2012. | Az uniós strukturális intézkedések sikeresen támogatták-e az ipari és katonai barnamezős területek rehabilitációját?
  (Kohézió) | 65. bekezdés, a) pont (tagállamok) | | | | | | x |
| 65. bekezdés, b) pont (tagállamok) | | | | | | x |
| 65. bekezdés, c) pont (tagállamok) | | | | | | x |
| 65. bekezdés, a) pont (Bizottság) | | | x | | | |
| 65. bekezdés, b) pont (Bizottság) | x | | | | | |
| 68. bekezdés, a) pont (tagállamok) | | | | | | x |
| 68. bekezdés, b) pont (tagállamok) | | | | | | x |
| 68. bekezdés, c) pont (tagállamok) | | | | | | x |
| 68. bekezdés, d) pont (tagállamok) | | | | | | x |
| 68. bekezdés, e) pont (tagállamok) | | | | | | x |
| 68. bekezdés, f) pont (tagállamok) | | | | | | x |
| 68. bekezdés, a) pont (Bizottság és tagállamok) | x | | | | | |
| 73. bekezdés, a) pont (tagállamok) | | | | | | x |
| 73. bekezdés, b) pont (tagállamok) | | | | | | x |
| 73. bekezdés, c) pont (tagállamok) | | | | | | x |
| 73. bekezdés, d) pont (tagállamok) | | | | | | x |
| 73. bekezdés, e) pont (tagállamok) | | | | | | x |
| 73. bekezdés, a) pont (Bizottság) | x | | | | | |
| 73. bekezdés, b) pont (Bizottság) | x | | | | | |
| 73. bekezdés, e) pont (tagállamok, utolsó mondat) | | | | x | | |
| 6 | 5/2013. | Megfelelően használják-e fel a közúti beruházásokra fordított uniós kohéziós forrásokat?
  (Kohézió) | 55. bekezdés, 1. ajánlás | | | x | | | |
| 55. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 55. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | | x | | | | |
| 55. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 55. bekezdés, 3. ajánlás | x | | | | | |
| 55. bekezdés, 4. ajánlás | | | x | | | |
| 7 | 17/2013. | Az éghajlatváltozás elleni küzdelem uniós finanszírozása a külső segítségnyújtás keretében
  (Külső fellépések) | 69. bekezdés, 1. ajánlás | x | | | | | |
| 69. bekezdés, 2. ajánlás | x | | | | | |
| 69. bekezdés, 3. ajánlás | | | x | | | |
| 69. bekezdés, 4. ajánlás | | x | | | | |
| 69. bekezdés, 5. ajánlás | x | | | | | |
| 8 | 14/2013. | Az Európai Unió közvetlen pénzügyi támogatása a Palesztin Hatóságnak
  (Külső fellépések) | 81. bekezdés, a) pont | x | | | | | |
| 81. bekezdés, b) pont | x | | | | | |
| 81. bekezdés, c) pont | x | | | | | |
| 82. bekezdés, a) pont | x | | | | | |
| 82. bekezdés, b) pont | x | | | | | |
| 83. bekezdés | | x | | | | |
| 84. bekezdés | | x | | | | |
| 85. bekezdés | | | x | | | |
| 9 | 13/2013. | A Közép-Ázsiának nyújtott uniós fejlesztési támogatás
  (Külső fellépések) | 87. bekezdés, első francia bekezdés | x | | | | | |
| 87. bekezdés, második francia bekezdés | x | | | | | |
| 87. bekezdés, harmadik francia bekezdés | | | x | | | |
| 87. bekezdés, negyedik francia bekezdés | x | | | | | |
| 87. bekezdés, ötödik francia bekezdés | x | | | | | |
| 87. bekezdés, hatodik francia bekezdés | | x | | | | |
| 10 | 9/2013. | A Kongói Demokratikus Köztársaság számára a kormányzáshoz nyújtott uniós támogatás
  (Külső fellépések) | 94. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 94. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont | | x | | | | |
| 94. bekezdés, 1. ajánlás, c) pont | | x | | | | |
| 94. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont | | x | | | | |
| 94. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 94. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 94. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 94. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont | | x | | | | |
| 94. bekezdés, 3. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 94. bekezdés, 4. ajánlás, a) pont | | x | | | | |
| 94. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont | | | x | | | |
| 94. bekezdés, 4. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 11 | 4/2013. | Az Európai Unió együttműködése Egyiptommal a kormányzás terén
  (Külső fellépések) | 80. bekezdés, a) pont | x | | | | | |
| 80. bekezdés, b) pont | x | | | | | |
| 80. bekezdés, c) pont | x | | | | | |
| 80. bekezdés, d) pont | x | | | | | |
| 80. bekezdés, e) pont | x | | | | | |
| 81. bekezdés, a) pont | x | | | | | |
| 81. bekezdés, b) pont | x | | | | | |
| 81. bekezdés, c) pont | x | | | | | |
| 82. bekezdés | x | | | | | |
| 12 | 12/2012. | A Bizottság és az Eurostat javította-e a megbízható és hiteles európai statisztikák készítésének folyamatát?
  (Egyéb) | 107. bekezdés | | | x | | | |
| 108. bekezdés, a) pont | x | | | | | |
| 108. bekezdés, b) pont | x | | | | | |
| 108. bekezdés, c) pont | | | x | | | |
| 108. bekezdés, d) pont | | | | x | | |
| 108. bekezdés, e) pont | | x | | | | |
| 108. bekezdés, f) pont | x | | | | | |
| 108. bekezdés, g) pont | x | | | | | |
| 109. bekezdés, a) pont | x | | | | | |
| 109. bekezdés, b) pont | x | | | | | |
| 109. bekezdés, c) pont | x | | | | | |
| 109. bekezdés, d) pont | x | | | | | |
| 109. bekezdés, e) pont | | x | | | | |
| 109. bekezdés, f) pont | | x | | | | |
| 109. bekezdés, g) pont | x | | | | | |
| 13 | 2/2013. | Biztosította a Bizottság a hetedik kutatási keretprogram hatékony végrehajtását?
  (Intelligens és inkluzív növekedés) | 99. bekezdés, 1. ajánlás, második és harmadik francia bekezdés | x | | | | | |
| 99. bekezdés, 1. ajánlás, első és negyedik francia bekezdés | x | | | | | |
| 99. bekezdés, 2. ajánlás | | x | | | | |
| 100. bekezdés, 3. ajánlás, első francia bekezdés | x | | | | | |
| 100. bekezdés, 3. ajánlás, második francia bekezdés | x | | | | | |
| 101. bekezdés | x | | | | | |
| 102. bekezdés | x | | | | | |
| 103. bekezdés | x | | | | | |
| 104. bekezdés, első rész | | | | x | | |
| 104. bekezdés, második rész | | | | | x | |
| Ajánlások száma összesen | 131 | 72 | 18 | 12 | 6 | 2 | 21 |

Sorszám

Különjelentés száma

Különjelentés címe

Bekezdés

Maradéktalanul megvalósult

A legtöbb tekintetben megvalósult

Néhány tekintetben megvalósult

Nem valósult meg

Már nem időszerű

Nem ellenőrizhető

1

14/2010.

A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően

(Természeti erőforrások)

90. bekezdés, 1. pont

x

90. bekezdés, 2. pont

x

90. bekezdés, 3. pont

x

90. bekezdés, 4. pont

x

90. bekezdés, 5. pont

x

90. bekezdés, 6. pont

x

90. bekezdés, 7. pont

x

90. bekezdés, 8. pont

x

91. bekezdés

x

2

11/2012.

Az anyatehénre, illetve az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó közvetlen támogatások az egységes támogatási rendszerrel (etr) kapcsolatos intézkedések részleges végrehajtása keretében

(Természeti erőforrások)

58. bekezdés

x

60. bekezdés

x

64. bekezdés

x

64. bekezdés

x

3

14/2012.

Az uniós higiéniai előírások végrehajtása az Európai Unióhoz 2004 óta csatlakozott tagállamok vágóhídjain

(Természeti erőforrások)

52. bekezdés, a) pont

x

52. bekezdés, b) pont

x

52. bekezdés, c) pont

x

52. bekezdés, d) pont

x

53. bekezdés, a) pont

x

53. bekezdés, b) pont

x

53. bekezdés, c) pont

x

53. bekezdés, d) pont

x

54. bekezdés, a) pont

x

54. bekezdés, b) pont

x

54. bekezdés, c) pont

x

4

20/2012.

A települési hulladékgazdálkodási infrastrukturális projekteket finanszírozó strukturális intézkedések eredményesen segítik-e a tagállamokat az uniós hulladékgazdálkodási politika céljainak elérésében?

(Természeti erőforrások)

72. bekezdés, a) pont, i. alpont

x

72. bekezdés, a) pont, ii. alpont

x

72. bekezdés, a) pont, iii. alpont

x

72. bekezdés, b) pont

x

74. bekezdés, a) pont

x

74. bekezdés, b) pont

x

74. bekezdés, c) pont

x

76. bekezdés, a) pont, i. alpont

x

76. bekezdés, a) pont, ii. alpont

x

76. bekezdés, a) pont, iii. alpont

x

76. bekezdés, b) pont, i. alpont

x

76. bekezdés, b) pont, ii. alpont

x

77. bekezdés, a) pont

x

77. bekezdés, b) pont

x

77. bekezdés, c) pont

x

77. bekezdés, d) pont

x

5

23/2012.

Az uniós strukturális intézkedések sikeresen támogatták-e az ipari és katonai barnamezős területek rehabilitációját?

(Kohézió)

65. bekezdés, a) pont (tagállamok)

x

65. bekezdés, b) pont (tagállamok)

x

65. bekezdés, c) pont (tagállamok)

x

65. bekezdés, a) pont (Bizottság)

x

65. bekezdés, b) pont (Bizottság)

x

68. bekezdés, a) pont (tagállamok)

x

68. bekezdés, b) pont (tagállamok)

x

68. bekezdés, c) pont (tagállamok)

x

68. bekezdés, d) pont (tagállamok)

x

68. bekezdés, e) pont (tagállamok)

x

68. bekezdés, f) pont (tagállamok)

x

68. bekezdés, a) pont (Bizottság és tagállamok)

x

73. bekezdés, a) pont (tagállamok)

x

73. bekezdés, b) pont (tagállamok)

x

73. bekezdés, c) pont (tagállamok)

x

73. bekezdés, d) pont (tagállamok)

x

73. bekezdés, e) pont (tagállamok)

x

73. bekezdés, a) pont (Bizottság)

x

73. bekezdés, b) pont (Bizottság)

x

73. bekezdés, e) pont (tagállamok, utolsó mondat)

x

6

5/2013.

Megfelelően használják-e fel a közúti beruházásokra fordított uniós kohéziós forrásokat?

(Kohézió)

55. bekezdés, 1. ajánlás

x

55. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

x

55. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

x

55. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont

x

55. bekezdés, 3. ajánlás

x

55. bekezdés, 4. ajánlás

x

7

17/2013.

Az éghajlatváltozás elleni küzdelem uniós finanszírozása a külső segítségnyújtás keretében

(Külső fellépések)

69. bekezdés, 1. ajánlás

x

69. bekezdés, 2. ajánlás

x

69. bekezdés, 3. ajánlás

x

69. bekezdés, 4. ajánlás

x

69. bekezdés, 5. ajánlás

x

8

14/2013.

Az Európai Unió közvetlen pénzügyi támogatása a Palesztin Hatóságnak

(Külső fellépések)

81. bekezdés, a) pont

x

81. bekezdés, b) pont

x

81. bekezdés, c) pont

x

82. bekezdés, a) pont

x

82. bekezdés, b) pont

x

83. bekezdés

x

84. bekezdés

x

85. bekezdés

x

9

13/2013.

A Közép-Ázsiának nyújtott uniós fejlesztési támogatás

(Külső fellépések)

87. bekezdés, első francia bekezdés

x

87. bekezdés, második francia bekezdés

x

87. bekezdés, harmadik francia bekezdés

x

87. bekezdés, negyedik francia bekezdés

x

87. bekezdés, ötödik francia bekezdés

x

87. bekezdés, hatodik francia bekezdés

x

10

9/2013.

A Kongói Demokratikus Köztársaság számára a kormányzáshoz nyújtott uniós támogatás

(Külső fellépések)

94. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont

x

94. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont

x

94. bekezdés, 1. ajánlás, c) pont

x

94. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont

x

94. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

x

94. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

x

94. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont

x

94. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont

x

94. bekezdés, 3. ajánlás, c) pont

x

94. bekezdés, 4. ajánlás, a) pont

x

94. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont

x

94. bekezdés, 4. ajánlás, c) pont

x

11

4/2013.

Az Európai Unió együttműködése Egyiptommal a kormányzás terén

(Külső fellépések)

80. bekezdés, a) pont

x

80. bekezdés, b) pont

x

80. bekezdés, c) pont

x

80. bekezdés, d) pont

x

80. bekezdés, e) pont

x

81. bekezdés, a) pont

x

81. bekezdés, b) pont

x

81. bekezdés, c) pont

x

82. bekezdés

x

12

12/2012.

A Bizottság és az Eurostat javította-e a megbízható és hiteles európai statisztikák készítésének folyamatát?

(Egyéb)

107. bekezdés

x

108. bekezdés, a) pont

x

108. bekezdés, b) pont

x

108. bekezdés, c) pont

x

108. bekezdés, d) pont

x

108. bekezdés, e) pont

x

108. bekezdés, f) pont

x

108. bekezdés, g) pont

x

109. bekezdés, a) pont

x

109. bekezdés, b) pont

x

109. bekezdés, c) pont

x

109. bekezdés, d) pont

x

109. bekezdés, e) pont

x

109. bekezdés, f) pont

x

109. bekezdés, g) pont

x

13

2/2013.

Biztosította a Bizottság a hetedik kutatási keretprogram hatékony végrehajtását?

(Intelligens és inkluzív növekedés)

99. bekezdés, 1. ajánlás, második és harmadik francia bekezdés

x

99. bekezdés, 1. ajánlás, első és negyedik francia bekezdés

x

99. bekezdés, 2. ajánlás

x

100. bekezdés, 3. ajánlás, első francia bekezdés

x

100. bekezdés, 3. ajánlás, második francia bekezdés

x

101. bekezdés

x

102. bekezdés

x

103. bekezdés

x

104. bekezdés, első rész

x

104. bekezdés, második rész

x

Ajánlások száma összesen

131

72

18

12

6

2

21

A Bizottság válaszai

14/2012. sz. különjelentés:

Válasz az 54. bekezdés c) pontjára: A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ajánlás már nem releváns. Az intézkedés a jelenlegi (2014–2020 közötti) programozási időszakban nem folytatódik.

3.2. MELLÉKLET

FŐBB JAVULÁSOK ÉS MEGOLDATLAN HIÁNYOSSÁGOK JELENTÉSEK SZERINTI BONTÁSBAN

| Sorszám | Különjelentés száma | Különjelentés címe | Javítások/fejlesztések | Hiányosságok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 14/2010. | A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően | Elfogadták a behozatal ellenőrzésével kapcsolatos tevékenységekre vonatkozó bizottsági javaslatot. Ez egyszerűsíti és egyértelműbbé teszi a szabályozási keretet. A szabályok harmonizálása az ellenőrzések megerősítése érdekében.
  Az informatikai rendszerek hálózatának javítása.
  Útmutató dokumentumok és képzési programok kidolgozása.
  Az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság ellenőrzéseinek a programozásához használt kockázatértékelési modell fejlesztése.
  A tagállamok az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság ajánlásait követően korrekciós intézkedéseket hoznak.
  Az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekről szóló nemzetközi megállapodásokban figyelembe veszik az uniós állatjólléti stratégiát. | Néhány egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekről szóló nemzetközi megállapodás tárgyalása még folyamatban van. A harmadik országok (néhány kivétellel) még mindig vonakodnak az Unió önálló egységként történő elismerésétől.
  A hivatalos ellenőrzésekről szóló új uniós rendelet várhatóan 2019 végétől válik alkalmazandóvá. A végrehajtási jogi aktusokat még nem fogadták el.
  A Tanács és a Parlament nem vizsgálta meg azt a bizottsági javaslatban szereplő cikket, amely hatáskört ruházna a Bizottságra, hogy megállapíthasson a teljesítménymutatókra vonatkozó szabályokat.
  A behozatalra vonatkozó ellenőrzések után fizetendő díjak konkrét összegének ellenőrzését az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság behozatal tekintetében végzett ellenőrzéseinek hatókörén belül alacsony prioritásnak tartják. |
| 2 | 11/2012. | Az anyatehénre, illetve az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó közvetlen támogatások az egységes támogatási rendszerrel (etr) kapcsolatos intézkedések részleges végrehajtása keretében | Az önkéntes termeléshez kötött támogatási rendszereket támogatás-összpontosítási követelményekkel egészítették ki. A tagállamoknak az intézkedések indokolásában immár meg kell adniuk az egyedi termelési típus meghatározását. A Bizottság közös nyomonkövetési és értékelési keretet hozott létre, konkrét szabályokkal és mutatókkal. | Annak ellenére, hogy már elvégzésre került, illetve folyamatban van bizonyos értékelési munka, a rendszerek hatására vonatkozóan nem készült még semmilyen átfogó bizottsági értékelés. |
| 3 | 14/2012. | Az uniós higiéniai előírások végrehajtása az Európai Unióhoz 2004 óta csatlakozott tagállamok vágóhídjain | Rendszeresen elvégzik az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság (DG SANTE) tagállamoknak szóló ajánlásainak utóellenőrzését.
  Rendelkezésre állnak iránymutatások, tanfolyamok és szakmai műhelyek. Kialakították a nemzeti ágazati higiéniai útmutatók elektronikus adatbázisát.
  Elfogadták a szabványműveleti eljárások keretét, hogy tisztázzák a DG SANCO és a Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség felelősségi körei közötti kapcsolatot. | Nincsenek áttekintő jelentések, amelyek a tagállamok többéves nemzeti ellenőrzési terveinek az ellenőrzésével/elemzésével foglalkoznának. Nincs a nemzeti útmutatók kidolgozásának tendenciáira vagy minőségükre vonatkozó értékelő jelentés.
  Hiányoznak a tagállamok által nyújtott, élelmiszeripari vállalkozóknak szóló képzésekre vonatkozó statisztikák.
  Nem értékelték a higiéniai és élelmiszer-biztonsági szabványok végrehajtására felhasznált uniós források hatását. |
| 4 | 20/2012. | A települési hulladékgazdálkodási infrastrukturális projekteket finanszírozó strukturális intézkedések eredményesen segítik-e a tagállamokat az uniós hulladékgazdálkodási politika céljainak elérésében? | A hulladékgazdálkodási tervek létezését előzetes feltételrendszer biztosítja, amely eredményekhez köti az uniós támogatást. A hulladékmennyiségek jobb meghatározása. A hulladékgazdálkodási tervekre vonatkozó útmutatás és információmegosztás. Lépések történtek a hulladékkeletkezés megelőzése és a termékek újrafeldolgozása terén. Pontosították a hulladékkezelési eljárásokat. | Nincs bizonyosság arra vonatkozóan, hogy a hulladékgazdálkodási tervekben leírt intézkedések biztosítják, hogy a hulladékok kezelése a lerakókban való elhelyezés előtt megtörténjen, és hogy a legnagyobb figyelmet a keletkezés helyén már szétválogatott hulladékot feldolgozó hulladékgazdálkodási infrastruktúra kapja. Nincs bizonyosság arra vonatkozóan, hogy a hulladékok monitorozására szolgáló rendszerek és adatbázisok megbízható adatokat tartalmaznak. Nem alkalmazzák módszeresen a csökkentett támogatási arányokat. Nem állapítottak meg a hulladékkeletkezés megelőzésére vonatkozó célértékeket. |
| 5 | 23/2012. | Az uniós strukturális intézkedések sikeresen támogatták-e az ipari és katonai barnamezős területek rehabilitációját? | Egyértelműen megvalósul az integrált, fenntartható városfejlesztés és rehabilitáció előmozdítása.
  A barnamezők rehabilitálását és kármentesítését a 2014–2020-as időszak prioritásaként határozták meg.
  A „szennyező fizet” elv alkalmazása tekintetében fogalommeghatározást és iránymutatásokat vezettek be.
  Ellenőrzik az uniós állami támogatási szabályok betartását, és be nem tartás esetén felfüggeszthetik az időközi kifizetéseket.
  További útmutatást adtak ki, hogy emlékeztessék a tagállamokat a finanszírozási hiány megállapításával kapcsolatos kötelezettségükre. | Nincsenek uniós szabványok a szennyezett területek meghatározására és az e területek jelentette környezeti és egészségügyi kockázatok jelentőségére vonatkozóan.
  Nincs uniós módszertan a területspecifikus kármentesítési szabványok meghatározására.
  Nem követik nyomon a visszatéríttetési rendelkezések alkalmazását. |
| 6 | 5/2013. | Megfelelően használják-e fel a közúti beruházásokra fordított uniós kohéziós forrásokat? | A költség-haszon elemzésről szóló új, 2014-ben közzétett útmutató egy közúti projektekről szóló esettanulmányt tartalmaz, a költségek lebontásával és az egységköltségek eltéréseinek fő okaival.
  A költség-haszon elemzések fő elveit jogi aktusok állapítják meg, az útmutató pedig részletesebb.
  A jelentős közúti projektek és a Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében támogatott projektek jövőbeli társfinanszírozását költség-haszon elemzés feltételéhez kötik, amely megvalósíthatósági tanulmányt, opcióelemzést, forgalom-előrejelzéssel és modellezéssel ellátott keresletelemzést is tartalmaz. A minőséget független szakértők ellenőrzik.
  A forgalom-előrejelzésekkel kapcsolatos bevált gyakorlatokat kicserélik, és a tagállamok egyedi támogatást kapnak (a JASPERS révén). | Az egységköltségek teljes körű kiszámítása még nem fejeződött be. Továbbra is aggályok merülnek fel azon nem jelentős projektekkel kapcsolatban, amelyeket teljes mértékben tagállami szinten terveznek meg, választanak ki és hajtanak végre. Nincs a költségeket egymással összehasonlító uniós adatbázis. |
| 7 | 17/2013. | Az éghajlatváltozás elleni küzdelem uniós finanszírozása a külső segítségnyújtás keretében | Közzétették az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásával kapcsolatos menetrendet.
  A Bizottság a beszámolásra vonatkozó iránymutatásokat adott ki, és módszertant javasolt az addicionalitás meghatározásához. A kötelezettségvállalási előirányzatokat bemutatják.
  Nyilvánosan hozzáférhető az Éghajlatváltozás Elleni Globális Szövetség független értékelése.
  2015-ben elfogadták az éghajlati diplomáciára vonatkozó cselekvési tervet.
  Rendszeresen ülésező szakértői munkacsoportokat hoztak létre. | Nincs jelzés arra vonatkozóan, hogy teljesül-e az a cél, hogy a fejlesztési támogatásra fordított uniós kiadások 20 %-át az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésekre költsék.
  Csak röviden értékelték független értékelés keretében, hogy a legtöbb tagállam miért döntött úgy, hogy nem vesz részt az Éghajlatváltozás Elleni Globális Szövetség társfinanszírozásában. |
| 8 | 14/2013. | Az Európai Unió közvetlen pénzügyi támogatása a Palesztin Hatóságnak | Azonosították az EU és a Palesztin Hatóság cselekvési terve és a Palesztinának nyújtott uniós támogatás közötti kapcsolatokat.
  Az uniós támogatást többéves jelleggel programozzák.
  Az eredményorientált keret konkrét és határidőhöz kötött mutatókat tartalmaz.
  Versenypályázati eljárásokat alkalmaztak.
  Döntést hoztak arról, hogy nem folytatják a köztisztviselők fizetéseinek és nyugdíjainak a finanszírozását a Gázai övezetben.
  Az izraeli hatóságokkal tartott technikai megbeszéléseken az uniós támogatással kapcsolatos konkrét kérdéseket vetettek fel. | A feltételrendszert nem alkalmazták módszeresen.
  Még nem érkezett semmilyen dokumentáció a fizetésekre és nyugdíjakra vonatkozó döntés végrehajtására vonatkozóan.
  A Bizottság és az EKSZ nem készített részletes cselekvési tervet azokról a lépésekről, amelyeket Izraelnek meg kell tennie, hogy növelje a Palesztinának nyújtott uniós támogatás eredményességét, és nem használták ki a tágabb EU–Izrael együttműködés kerete által kínált lehetséges multiplikátorhatást sem. |
| 9 | 13/2013. | A Közép-Ázsiának nyújtott uniós fejlesztési támogatás | Az uniós értékeket pragmatikusabb és rugalmasabb megközelítés segítségével népszerűsítik.
  Csökkentették az ágazatok számát.
  A szükséges emberi erőforrások tekintetében becslések készülnek (emberévben megadva).
  A költségvetés-támogatás tekintetében feltételeket alkalmaznak. A közpénzgazdálkodást monitorozzák, és korrupcióellenes intézkedéseket hajtanak végre.
  Új programokat dolgoztak ki.
  A fő teljesítménymutatókról beszámolnak és nyomon követik azokat. | Hiányzik az igazgatási költségekről (emberi erőforrások, felszerelések stb.) való, régiók vagy országok szintjén történő beszámolás.
  Nem állnak rendelkezésre jelentések a tényleges kontra tervezett kiadásokról és a regionális szinten elért célkitűzésekről. |
| 10 | 9/2013. | A Kongói Demokratikus Köztársaság számára a kormányzáshoz nyújtott uniós támogatás | A jobb programozás immár a vidék- és az infrastruktúra-fejlesztésre is összpontosít.
  A helyi szereplőket bevonták a Környezet program kidolgozásába, igényeikkel foglalkoztak.
  Politikai párbeszédre került sor.
  Az Unió többször hangsúlyozta a választások alkotmány által előírt módon való megtartásának fontosságát.
  Javulás történt a természeti erőforrásokkal kapcsolatos kormányzás átláthatósága terén.
  A jobb kormányzás, átláthatóság és elszámoltathatóság hozzájárult a csalás és a korrupció csökkenéséhez.
  A Bizottság azonosítja a fő kockázatokat, és mérséklő intézkedéseket javasol.
  Az uniós támogatások által célzott ágazatok száma kisebb, mint a korábbi időszakban.
  A mutatók rendszerint határidőhöz kötöttek és reálisabbak.
  A programok kiigazításait dokumentálják.
  A vezetők találkozókat tartottak, és közös nyilatkozatokat adtak ki. | A Bizottság nem különít el segélyt a választási folyamat támogatására.
  Az elnökválasztásról és a parlamenti választásokról folyó politikai párbeszéd még mindig eredménytelen.
  A nemzeti indikatív programban nem határoztak meg támogatást a külső ellenőrzési folyamat és a nemzeti felügyeleti intézmények számára.
  Hiányoznak a jól meghatározott korrupciós mutatók. A korrupcióellenes jogszabályok betartatása hiányzik a programból.
  Sok fontos tematikus munkacsoport nem folytat tevékenységet. Ezek esetében egyszersmind általában hiányoznak a küldetésre, a célkitűzésekre, a stratégiákra, a költségvetésekre, a felelősségi körökre és a tagok közötti koordinációra vonatkozó információk. |
| 11 | 4/2013. | Az Európai Unió együttműködése Egyiptommal a kormányzás terén | Korlátozott számban meghatároztak az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos prioritásokat, és újra elindult az ezekkel kapcsolatos párbeszéd.
  Növekedett a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) és a Civil Társadalmi Eszköz (CSF) finanszírozása.
  Biztosított a különböző eszközök közötti koordináció és a források megfelelő elosztása.
  A civil társadalmi szervezeteknek nyújtott támogatást egy menetrend szabja testre, a költségvetési rendelet pedig lehetővé teszi az eljárás felgyorsítását.
  A találkozókon hangsúlyt helyeznek a közpénzgazdálkodásra és a korrupció elleni küzdelemre.
  A feltételrendszert alkalmazzák: a Bizottság felfüggesztette Egyiptomban a költségvetés-támogatási műveleteket. | |
| 12 | 12/2012. | A Bizottság és az Eurostat javította-e a megbízható és hiteles európai statisztikák készítésének folyamatát? | Az európai statisztikák rendszerét megerősítették.
  A szabályozási keretet módosították, elismerve a gyakorlati kódex fontosságát.
  Az európai statisztikairányítási tanácsadó testületet bevonták a szakértői felülvizsgálatokba, amelyek immár nyilvánosan hozzáférhetők.
  Az európai statisztikai program tekintetében iránymutatásokat és eljárásokat állapítottak meg. A prioritásokat felülvizsgálják.
  A modernizálási projektek végrehajtása terén elért eredményekről rendszeresen beszámolnak.
  A hatékonyság növelése érdekében elemezték a személyzeti költségeket.
  A közbeszerzésre vonatkozó iránymutatások fokozzák a versenyt. | A statisztikai hivatalok vezetőinek felvétele és elbocsátása tekintetében átlátható és objektív eljárásokra van szükség.
  Az adatokhoz való hozzáférés és azok eredményes felhasználása terén továbbra is fennállnak akadályok.
  Problémás területet jelent a statisztikák és az erőforrások koordinálása.
  Nem hoztak létre felügyeleti funkciót az ellenőrzések és vizsgálatok felügyelete céljából. |
| 13 | 2/2013. | Biztosította a Bizottság a hetedik kutatási keretprogram hatékony végrehajtását? | A „Horizont 2020” nagyobb rugalmasságot vezetett be a költségekről való beszámolás terén.
  A pályázókra vonatkozó követelményeket egyszerűsítették. A hetedik keretprogram irányítása terén a közös támogató központ révén nagyobb az összhang.
  Integrált informatikai munkafolyamatok, mutatók, közös ellenőrzési szolgálat.
  A közös technológiai kezdeményezések kerete rugalmasabbá vált. | Az EIT nem tartozik a közös támogatási központ hatóköre alá, és szabályait nem harmonizálták következetesen a „Horizont 2020” kereteivel, ami a hatékonyság hiányához vezet a kedvezményezettek számára.
  A Bizottság nem hajtott végre eredményes intézkedéseket, hogy garantálja a kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus utódjának az addicionalitását. Ezt 2016 novemberében egy független értékelés erősítette meg, amelyben aggodalomnak adtak hangot amiatt, hogy a projektek 28 %-a nem nyújt addicionalitást, és az addicionalitás garantálása érdekében világos kiválasztási kritériumok megállapítását ajánlották. |

Sorszám

Különjelentés száma

Különjelentés címe

Javítások/fejlesztések

Hiányosságok

1

14/2010.

A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően

Elfogadták a behozatal ellenőrzésével kapcsolatos tevékenységekre vonatkozó bizottsági javaslatot. Ez egyszerűsíti és egyértelműbbé teszi a szabályozási keretet. A szabályok harmonizálása az ellenőrzések megerősítése érdekében.

Az informatikai rendszerek hálózatának javítása.

Útmutató dokumentumok és képzési programok kidolgozása.

Az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság ellenőrzéseinek a programozásához használt kockázatértékelési modell fejlesztése.

A tagállamok az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság ajánlásait követően korrekciós intézkedéseket hoznak.

Az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekről szóló nemzetközi megállapodásokban figyelembe veszik az uniós állatjólléti stratégiát.

Néhány egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekről szóló nemzetközi megállapodás tárgyalása még folyamatban van. A harmadik országok (néhány kivétellel) még mindig vonakodnak az Unió önálló egységként történő elismerésétől.

A hivatalos ellenőrzésekről szóló új uniós rendelet várhatóan 2019 végétől válik alkalmazandóvá. A végrehajtási jogi aktusokat még nem fogadták el.

A Tanács és a Parlament nem vizsgálta meg azt a bizottsági javaslatban szereplő cikket, amely hatáskört ruházna a Bizottságra, hogy megállapíthasson a teljesítménymutatókra vonatkozó szabályokat.

A behozatalra vonatkozó ellenőrzések után fizetendő díjak konkrét összegének ellenőrzését az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság behozatal tekintetében végzett ellenőrzéseinek hatókörén belül alacsony prioritásnak tartják.

2

11/2012.

Az anyatehénre, illetve az anyajuhra és anyakecskére vonatkozó közvetlen támogatások az egységes támogatási rendszerrel (etr) kapcsolatos intézkedések részleges végrehajtása keretében

Az önkéntes termeléshez kötött támogatási rendszereket támogatás-összpontosítási követelményekkel egészítették ki. A tagállamoknak az intézkedések indokolásában immár meg kell adniuk az egyedi termelési típus meghatározását. A Bizottság közös nyomonkövetési és értékelési keretet hozott létre, konkrét szabályokkal és mutatókkal.

Annak ellenére, hogy már elvégzésre került, illetve folyamatban van bizonyos értékelési munka, a rendszerek hatására vonatkozóan nem készült még semmilyen átfogó bizottsági értékelés.

3

14/2012.

Az uniós higiéniai előírások végrehajtása az Európai Unióhoz 2004 óta csatlakozott tagállamok vágóhídjain

Rendszeresen elvégzik az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság (DG SANTE) tagállamoknak szóló ajánlásainak utóellenőrzését.

Rendelkezésre állnak iránymutatások, tanfolyamok és szakmai műhelyek. Kialakították a nemzeti ágazati higiéniai útmutatók elektronikus adatbázisát.

Elfogadták a szabványműveleti eljárások keretét, hogy tisztázzák a DG SANCO és a Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség felelősségi körei közötti kapcsolatot.

Nincsenek áttekintő jelentések, amelyek a tagállamok többéves nemzeti ellenőrzési terveinek az ellenőrzésével/elemzésével foglalkoznának. Nincs a nemzeti útmutatók kidolgozásának tendenciáira vagy minőségükre vonatkozó értékelő jelentés.

Hiányoznak a tagállamok által nyújtott, élelmiszeripari vállalkozóknak szóló képzésekre vonatkozó statisztikák.

Nem értékelték a higiéniai és élelmiszer-biztonsági szabványok végrehajtására felhasznált uniós források hatását.

4

20/2012.

A települési hulladékgazdálkodási infrastrukturális projekteket finanszírozó strukturális intézkedések eredményesen segítik-e a tagállamokat az uniós hulladékgazdálkodási politika céljainak elérésében?

A hulladékgazdálkodási tervek létezését előzetes feltételrendszer biztosítja, amely eredményekhez köti az uniós támogatást. A hulladékmennyiségek jobb meghatározása. A hulladékgazdálkodási tervekre vonatkozó útmutatás és információmegosztás. Lépések történtek a hulladékkeletkezés megelőzése és a termékek újrafeldolgozása terén. Pontosították a hulladékkezelési eljárásokat.

Nincs bizonyosság arra vonatkozóan, hogy a hulladékgazdálkodási tervekben leírt intézkedések biztosítják, hogy a hulladékok kezelése a lerakókban való elhelyezés előtt megtörténjen, és hogy a legnagyobb figyelmet a keletkezés helyén már szétválogatott hulladékot feldolgozó hulladékgazdálkodási infrastruktúra kapja. Nincs bizonyosság arra vonatkozóan, hogy a hulladékok monitorozására szolgáló rendszerek és adatbázisok megbízható adatokat tartalmaznak. Nem alkalmazzák módszeresen a csökkentett támogatási arányokat. Nem állapítottak meg a hulladékkeletkezés megelőzésére vonatkozó célértékeket.

5

23/2012.

Az uniós strukturális intézkedések sikeresen támogatták-e az ipari és katonai barnamezős területek rehabilitációját?

Egyértelműen megvalósul az integrált, fenntartható városfejlesztés és rehabilitáció előmozdítása.

A barnamezők rehabilitálását és kármentesítését a 2014–2020-as időszak prioritásaként határozták meg.

A „szennyező fizet” elv alkalmazása tekintetében fogalommeghatározást és iránymutatásokat vezettek be.

Ellenőrzik az uniós állami támogatási szabályok betartását, és be nem tartás esetén felfüggeszthetik az időközi kifizetéseket.

További útmutatást adtak ki, hogy emlékeztessék a tagállamokat a finanszírozási hiány megállapításával kapcsolatos kötelezettségükre.

Nincsenek uniós szabványok a szennyezett területek meghatározására és az e területek jelentette környezeti és egészségügyi kockázatok jelentőségére vonatkozóan.

Nincs uniós módszertan a területspecifikus kármentesítési szabványok meghatározására.

Nem követik nyomon a visszatéríttetési rendelkezések alkalmazását.

6

5/2013.

Megfelelően használják-e fel a közúti beruházásokra fordított uniós kohéziós forrásokat?

A költség-haszon elemzésről szóló új, 2014-ben közzétett útmutató egy közúti projektekről szóló esettanulmányt tartalmaz, a költségek lebontásával és az egységköltségek eltéréseinek fő okaival.

A költség-haszon elemzések fő elveit jogi aktusok állapítják meg, az útmutató pedig részletesebb.

A jelentős közúti projektek és a Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében támogatott projektek jövőbeli társfinanszírozását költség-haszon elemzés feltételéhez kötik, amely megvalósíthatósági tanulmányt, opcióelemzést, forgalom-előrejelzéssel és modellezéssel ellátott keresletelemzést is tartalmaz. A minőséget független szakértők ellenőrzik.

A forgalom-előrejelzésekkel kapcsolatos bevált gyakorlatokat kicserélik, és a tagállamok egyedi támogatást kapnak (a JASPERS révén).

Az egységköltségek teljes körű kiszámítása még nem fejeződött be. Továbbra is aggályok merülnek fel azon nem jelentős projektekkel kapcsolatban, amelyeket teljes mértékben tagállami szinten terveznek meg, választanak ki és hajtanak végre. Nincs a költségeket egymással összehasonlító uniós adatbázis.

7

17/2013.

Az éghajlatváltozás elleni küzdelem uniós finanszírozása a külső segítségnyújtás keretében

Közzétették az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásával kapcsolatos menetrendet.

A Bizottság a beszámolásra vonatkozó iránymutatásokat adott ki, és módszertant javasolt az addicionalitás meghatározásához. A kötelezettségvállalási előirányzatokat bemutatják.

Nyilvánosan hozzáférhető az Éghajlatváltozás Elleni Globális Szövetség független értékelése.

2015-ben elfogadták az éghajlati diplomáciára vonatkozó cselekvési tervet.

Rendszeresen ülésező szakértői munkacsoportokat hoztak létre.

Nincs jelzés arra vonatkozóan, hogy teljesül-e az a cél, hogy a fejlesztési támogatásra fordított uniós kiadások 20 %-át az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésekre költsék.

Csak röviden értékelték független értékelés keretében, hogy a legtöbb tagállam miért döntött úgy, hogy nem vesz részt az Éghajlatváltozás Elleni Globális Szövetség társfinanszírozásában.

8

14/2013.

Az Európai Unió közvetlen pénzügyi támogatása a Palesztin Hatóságnak

Azonosították az EU és a Palesztin Hatóság cselekvési terve és a Palesztinának nyújtott uniós támogatás közötti kapcsolatokat.

Az uniós támogatást többéves jelleggel programozzák.

Az eredményorientált keret konkrét és határidőhöz kötött mutatókat tartalmaz.

Versenypályázati eljárásokat alkalmaztak.

Döntést hoztak arról, hogy nem folytatják a köztisztviselők fizetéseinek és nyugdíjainak a finanszírozását a Gázai övezetben.

Az izraeli hatóságokkal tartott technikai megbeszéléseken az uniós támogatással kapcsolatos konkrét kérdéseket vetettek fel.

A feltételrendszert nem alkalmazták módszeresen.

Még nem érkezett semmilyen dokumentáció a fizetésekre és nyugdíjakra vonatkozó döntés végrehajtására vonatkozóan.

A Bizottság és az EKSZ nem készített részletes cselekvési tervet azokról a lépésekről, amelyeket Izraelnek meg kell tennie, hogy növelje a Palesztinának nyújtott uniós támogatás eredményességét, és nem használták ki a tágabb EU–Izrael együttműködés kerete által kínált lehetséges multiplikátorhatást sem.

9

13/2013.

A Közép-Ázsiának nyújtott uniós fejlesztési támogatás

Az uniós értékeket pragmatikusabb és rugalmasabb megközelítés segítségével népszerűsítik.

Csökkentették az ágazatok számát.

A szükséges emberi erőforrások tekintetében becslések készülnek (emberévben megadva).

A költségvetés-támogatás tekintetében feltételeket alkalmaznak. A közpénzgazdálkodást monitorozzák, és korrupcióellenes intézkedéseket hajtanak végre.

Új programokat dolgoztak ki.

A fő teljesítménymutatókról beszámolnak és nyomon követik azokat.

Hiányzik az igazgatási költségekről (emberi erőforrások, felszerelések stb.) való, régiók vagy országok szintjén történő beszámolás.

Nem állnak rendelkezésre jelentések a tényleges kontra tervezett kiadásokról és a regionális szinten elért célkitűzésekről.

10

9/2013.

A Kongói Demokratikus Köztársaság számára a kormányzáshoz nyújtott uniós támogatás

A jobb programozás immár a vidék- és az infrastruktúra-fejlesztésre is összpontosít.

A helyi szereplőket bevonták a Környezet program kidolgozásába, igényeikkel foglalkoztak.

Politikai párbeszédre került sor.

Az Unió többször hangsúlyozta a választások alkotmány által előírt módon való megtartásának fontosságát.

Javulás történt a természeti erőforrásokkal kapcsolatos kormányzás átláthatósága terén.

A jobb kormányzás, átláthatóság és elszámoltathatóság hozzájárult a csalás és a korrupció csökkenéséhez.

A Bizottság azonosítja a fő kockázatokat, és mérséklő intézkedéseket javasol.

Az uniós támogatások által célzott ágazatok száma kisebb, mint a korábbi időszakban.

A mutatók rendszerint határidőhöz kötöttek és reálisabbak.

A programok kiigazításait dokumentálják.

A vezetők találkozókat tartottak, és közös nyilatkozatokat adtak ki.

A Bizottság nem különít el segélyt a választási folyamat támogatására.

Az elnökválasztásról és a parlamenti választásokról folyó politikai párbeszéd még mindig eredménytelen.

A nemzeti indikatív programban nem határoztak meg támogatást a külső ellenőrzési folyamat és a nemzeti felügyeleti intézmények számára.

Hiányoznak a jól meghatározott korrupciós mutatók. A korrupcióellenes jogszabályok betartatása hiányzik a programból.

Sok fontos tematikus munkacsoport nem folytat tevékenységet. Ezek esetében egyszersmind általában hiányoznak a küldetésre, a célkitűzésekre, a stratégiákra, a költségvetésekre, a felelősségi körökre és a tagok közötti koordinációra vonatkozó információk.

11

4/2013.

Az Európai Unió együttműködése Egyiptommal a kormányzás terén

Korlátozott számban meghatároztak az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos prioritásokat, és újra elindult az ezekkel kapcsolatos párbeszéd.

Növekedett a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) és a Civil Társadalmi Eszköz (CSF) finanszírozása.

Biztosított a különböző eszközök közötti koordináció és a források megfelelő elosztása.

A civil társadalmi szervezeteknek nyújtott támogatást egy menetrend szabja testre, a költségvetési rendelet pedig lehetővé teszi az eljárás felgyorsítását.

A találkozókon hangsúlyt helyeznek a közpénzgazdálkodásra és a korrupció elleni küzdelemre.

A feltételrendszert alkalmazzák: a Bizottság felfüggesztette Egyiptomban a költségvetés-támogatási műveleteket.

12

12/2012.

A Bizottság és az Eurostat javította-e a megbízható és hiteles európai statisztikák készítésének folyamatát?

Az európai statisztikák rendszerét megerősítették.

A szabályozási keretet módosították, elismerve a gyakorlati kódex fontosságát.

Az európai statisztikairányítási tanácsadó testületet bevonták a szakértői felülvizsgálatokba, amelyek immár nyilvánosan hozzáférhetők.

Az európai statisztikai program tekintetében iránymutatásokat és eljárásokat állapítottak meg. A prioritásokat felülvizsgálják.

A modernizálási projektek végrehajtása terén elért eredményekről rendszeresen beszámolnak.

A hatékonyság növelése érdekében elemezték a személyzeti költségeket.

A közbeszerzésre vonatkozó iránymutatások fokozzák a versenyt.

A statisztikai hivatalok vezetőinek felvétele és elbocsátása tekintetében átlátható és objektív eljárásokra van szükség.

Az adatokhoz való hozzáférés és azok eredményes felhasználása terén továbbra is fennállnak akadályok.

Problémás területet jelent a statisztikák és az erőforrások koordinálása.

Nem hoztak létre felügyeleti funkciót az ellenőrzések és vizsgálatok felügyelete céljából.

13

2/2013.

Biztosította a Bizottság a hetedik kutatási keretprogram hatékony végrehajtását?

A „Horizont 2020” nagyobb rugalmasságot vezetett be a költségekről való beszámolás terén.

A pályázókra vonatkozó követelményeket egyszerűsítették. A hetedik keretprogram irányítása terén a közös támogató központ révén nagyobb az összhang.

Integrált informatikai munkafolyamatok, mutatók, közös ellenőrzési szolgálat.

A közös technológiai kezdeményezések kerete rugalmasabbá vált.

Az EIT nem tartozik a közös támogatási központ hatóköre alá, és szabályait nem harmonizálták következetesen a „Horizont 2020” kereteivel, ami a hatékonyság hiányához vezet a kedvezményezettek számára.

A Bizottság nem hajtott végre eredményes intézkedéseket, hogy garantálja a kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus utódjának az addicionalitását. Ezt 2016 novemberében egy független értékelés erősítette meg, amelyben aggodalomnak adtak hangot amiatt, hogy a projektek 28 %-a nem nyújt addicionalitást, és az addicionalitás garantálása érdekében világos kiválasztási kritériumok megállapítását ajánlották.

A Bizottság válaszai

12/2012. sz. különjelentés:

A Bizottság rendelkezik a megfelelő jogi kerettel és a szükséges biztosítékokkal ahhoz, hogy az Eurostat főigazgatójának kinevezésére és visszahívására irányuló eljárások átláthatók legyenek, és e tekintetben biztosítsák a 223/2009/EK rendeletben rögzített függetlenségi elvnek való teljes megfelelést.

Az átláthatóságot megerősítette az Eurostat főigazgatói tisztségével kapcsolatos utóbbi eljárás, amelyben külső pályázók is részt vehettek. Ezenkívül az európai statisztikairányítási tanácsadó testület (ESGAB) a gyakorlati kódex Bizottság (Eurostat) általi végrehajtásával kapcsolatos független beszámolási tevékenységét leginkább az segíti elő, ha a szervezet nem vesz részt közvetlenül az Eurostat főigazgatójának kinevezésében. Végül az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság intézményközi kapcsolatai stabilak egyrészt a jogalkotási eljárás tekintetében, másrészt annak köszönhetően is, hogy a Bizottság egésze elszámoltatható a Parlamenttel szemben. A 223/2009/EK rendeletben előírt statisztikai párbeszéd célja, hogy biztosítsa a Parlament megfelelő részvételét és tájékoztatását statisztikai kérdésekben, ideértve azt a rendelkezést is, hogy az Eurostat újonnan kinevezett főigazgatója kinevezését követően haladéktalanul köteles megjelenni a Parlament illetékes bizottsága előtt.

3.3. MELLÉKLET

A TELJESÍTMÉNNYEL KAPCSOLATOS KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Nem alkalmazandó | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben | Néhány tekintetben |
| 2013 | A Bizottság: | | | | | | | |
| 1. ajánlás:

  a költségvetési rendelet következő felülvizsgálata során racionalizálja a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolásra vonatkozó kereteket; | | | X | | | | |
| 2. ajánlás:

  biztosítsa, hogy az értékelő jelentésben szerepeljen egy összefoglaló beszámoló, amely valamennyi rendelkezésre álló adatot tartalmaz arról, hogy milyen előrelépések történtek az Európa 2020 stratégia céljai felé, és így az olvasónak világos áttekintést nyújthasson az elért eredményekről; | | | X | | | | |
| 3. ajánlás:

  fejlessze tovább a teljesítményirányítási és -beszámolási rendszerét annak érdekében, hogy az lehetővé tegye számára, hogy a főigazgatók által készített éves megbízhatósági nyilatkozatokban felelősséget vállalhasson egyrészt a gondos pénzgazdálkodásért, másrészt azért, hogy az uniós költségvetés hozzájáruljon a szakpolitikai eredményekhez. | | | | X | | | |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

A Bizottság válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Nem alkalmazandó

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben

Néhány tekintetben

2013

A Bizottság:

1. ajánlás:

a költségvetési rendelet következő felülvizsgálata során racionalizálja a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolásra vonatkozó kereteket;

X

2. ajánlás:

biztosítsa, hogy az értékelő jelentésben szerepeljen egy összefoglaló beszámoló, amely valamennyi rendelkezésre álló adatot tartalmaz arról, hogy milyen előrelépések történtek az Európa 2020 stratégia céljai felé, és így az olvasónak világos áttekintést nyújthasson az elért eredményekről;

X

3. ajánlás:

fejlessze tovább a teljesítményirányítási és -beszámolási rendszerét annak érdekében, hogy az lehetővé tegye számára, hogy a főigazgatók által készített éves megbízhatósági nyilatkozatokban felelősséget vállalhasson egyrészt a gondos pénzgazdálkodásért, másrészt azért, hogy az uniós költségvetés hozzájáruljon a szakpolitikai eredményekhez.

X

---

4. FEJEZET

Bevételek

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 4.1-4.6 |
| --- | --- |

| A bevételek rövid leírása | 4.2-4.5 |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 4.6 |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 4.7 |
| --- | --- |

| Az éves tevékenységi jelentések és a belső kontrollrendszerek más összetevőinek vizsgálata | 4.8-4.20 |
| --- | --- |

| A GNI-fenntartások, héa-fenntartások és a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdések áttekintése | 4.9 |
| --- | --- |

| A globalizáció hatása a nemzeti számlákra az ESA 2010 rendszerben | 4.10-4.13 |
| --- | --- |

| A hagyományos saját források kezelése | 4.14-4.18 |
| --- | --- |

| Az EGT-/EFTA-országok, illetve a tagállamok hozzájárulásainak bizottsági számításai a 2014-es sajátforrás-határozat hatálybalépését követően | 4.19 |
| --- | --- |

| Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek | 4.20 |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 4.21-4.23 |
| --- | --- |

| Következtetés | 4.21 |
| --- | --- |

| Ajánlások | 4.22-4.23 |
| --- | --- |

| 4.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – Bevételek |
| --- | --- |

4.1. melléklet –

| 4.2. melléklet – | Az érvényben lévő GNI-fenntartások, héa-fenntartások és a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdések tagállamonként, 2016. december 31-én |
| --- | --- |

4.2. melléklet –

| 4.3. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – Bevételek |
| --- | --- |

4.3. melléklet –

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 4.1. | Ez a fejezet a bevételekre (azaz a saját forrásokra és egyéb bevételekre) vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A 2016-os bevételek lebontása a
  4.1. háttérmagyarázat
  ban látható. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

4.1.

Ez a fejezet a bevételekre (azaz a saját forrásokra és egyéb bevételekre) vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A 2016-os bevételek lebontása a
  4.1. háttérmagyarázat
  ban látható.

4.1. háttérmagyarázat –   A 2016-os bevételek lebontása

(milliárd euró)

| (milliárd euró) |
| --- |
| |
| Összes bevétel (2016) (1) | 144,7 |

Image

Összes bevétel (2016) (1)

144,7

A bevételek rövid leírása

| 4.2. | A bevételek döntő része (91 %) a saját források három kategóriájából származik: |
| --- | --- |

4.2.

A bevételek döntő része (91 %) a saját források három kategóriájából származik:

| — | A
  bruttó nemzeti jövedelem

  alapú (GNI-alapú) saját források biztosítják az Unió bevételeinek 66 %-át, és az összes többi forrásból származó bevétel kiszámítását követően egyensúlyba hozzák az uniós költségvetést. Az egyes tagállamok bruttó nemzeti jövedelmükkel arányos hozzájárulást fizetnek be (1). |
| --- | --- |

—

A
  bruttó nemzeti jövedelem

  alapú (GNI-alapú) saját források biztosítják az Unió bevételeinek 66 %-át, és az összes többi forrásból származó bevétel kiszámítását követően egyensúlyba hozzák az uniós költségvetést. Az egyes tagállamok bruttó nemzeti jövedelmükkel arányos hozzájárulást fizetnek be (1).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| — | A hagyományos saját források az uniós bevételek 14 %-át biztosítják. Ide tartoznak a behozatali vámok (20,0  milliárd euró) és a cukorilletékek (0,1  milliárd euró). Mindkettőt a tagállamok szedik be. A teljes összeg 80 %-a kerül az uniós költségvetésbe; a fennmaradó 20 %-ot a tagállamok beszedési költségeik fedezésére visszatartják. |
| --- | --- |

—

A hagyományos saját források az uniós bevételek 14 %-át biztosítják. Ide tartoznak a behozatali vámok (20,0  milliárd euró) és a cukorilletékek (0,1  milliárd euró). Mindkettőt a tagállamok szedik be. A teljes összeg 80 %-a kerül az uniós költségvetésbe; a fennmaradó 20 %-ot a tagállamok beszedési költségeik fedezésére visszatartják.

| — | A hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját források adják az Unió bevételének 11 %-át. Ennek a saját forrásnak a hozzájárulási összegeit a tagállamok harmonizált héa-alapjára alkalmazott egységes kulccsal számítják ki. |
| --- | --- |

—

A hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját források adják az Unió bevételének 11 %-át. Ennek a saját forrásnak a hozzájárulási összegeit a tagállamok harmonizált héa-alapjára alkalmazott egységes kulccsal számítják ki.

| 4.3. | A bevételeket más forrásokból származó összegek is kiegészítik. Ezek közül a legjelentősebbek az uniós megállapodásokból és programokból származó hozzájárulások és jóváírások (5,9  milliárd euró – az uniós bevételek 4 %-a), valamint a pénzbírságok és egyéb bírságok (3,1  milliárd euró – az uniós bevételek 2 %-a). |
| --- | --- |

4.3.

A bevételeket más forrásokból származó összegek is kiegészítik. Ezek közül a legjelentősebbek az uniós megállapodásokból és programokból származó hozzájárulások és jóváírások (5,9  milliárd euró – az uniós bevételek 4 %-a), valamint a pénzbírságok és egyéb bírságok (3,1  milliárd euró – az uniós bevételek 2 %-a).

| 4.4. | 2016. október 1-jén lépett hatályba az Unió saját forrásainak rendszeréről szóló új határozat (2014-es sajátforrás-határozat) (2). Mivel ezt visszamenőlegesen 2014. január 1-jétől alkalmazzák, a Bizottság újraszámította a 2014-es és a 2015-ös tagállami hozzájárulásokat, valamint a 2016-os tervezett hozzájárulások összegeit is kiigazította (3). |
| --- | --- |

4.4.

2016. október 1-jén lépett hatályba az Unió saját forrásainak rendszeréről szóló új határozat (2014-es sajátforrás-határozat) (2). Mivel ezt visszamenőlegesen 2014. január 1-jétől alkalmazzák, a Bizottság újraszámította a 2014-es és a 2015-ös tagállami hozzájárulásokat, valamint a 2016-os tervezett hozzájárulások összegeit is kiigazította (3).

| 4.5. | A
  4.2. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy a 2014-es sajátforrás-határozat szerinti újraszámítás 2014-ben és 2015-ben együttesen hogyan érintette a saját forrásokból származó bevételek összegét. A
  4.3. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy az újraszámítás 2014-ben és 2015-ben együttesen hogyan érintette az egyes tagállamok hozzájárulását. Az újraszámítás az Unió bevételének teljes összegét nem módosította. |
| --- | --- |

4.5.

A
  4.2. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy a 2014-es sajátforrás-határozat szerinti újraszámítás 2014-ben és 2015-ben együttesen hogyan érintette a saját forrásokból származó bevételek összegét. A
  4.3. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy az újraszámítás 2014-ben és 2015-ben együttesen hogyan érintette az egyes tagállamok hozzájárulását. Az újraszámítás az Unió bevételének teljes összegét nem módosította.

4.2. háttérmagyarázat –   Az új sajátforrás-határozat hatása az egyes saját forrásokból származó összegekre 2014-ben és 2015-ben

(milliárd euró)

| (milliárd euró) |
| --- |
| |
| Forrás: Az Európai Unió 2016-os konszolidált beszámolója. |

Image

Forrás: Az Európai Unió 2016-os konszolidált beszámolója.

4.3. háttérmagyarázat –   Az új sajátforrás-határozat hatása az egyes tagállamok hozzájárulására 2014-ben és 2015-ben

(milliárd euró)

| (milliárd euró) |
| --- |
| |
| Forrás: Az Európai Unió 2016-os konszolidált beszámolója. |

Image

Forrás: Az Európai Unió 2016-os konszolidált beszámolója.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 4.6. | 2016-ban az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési megközelítés és módszerek alkalmazásával a következők vizsgálatát végeztük el a bevételek kapcsán:






  a) | egy 55 bizottsági visszafizetési felszólításból (4) álló minta, amely úgy lett megtervezve, hogy minden bevételi forrásra nézve reprezentatív legyen; |
| --- | --- | --- |

4.6.

2016-ban az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési megközelítés és módszerek alkalmazásával a következők vizsgálatát végeztük el a bevételek kapcsán:

a)

egy 55 bizottsági visszafizetési felszólításból (4) álló minta, amely úgy lett megtervezve, hogy minden bevételi forrásra nézve reprezentatív legyen;

| b) | hogy a Költségvetési Főigazgatóság (DG BUDGET) és az Eurostat éves tevékenységi jelentése a saját eredményeinkkel általánosságban összhangban lévő információt tartalmazott-e a bevételek szabályszerűségéről; |
| --- | --- |

b)

hogy a Költségvetési Főigazgatóság (DG BUDGET) és az Eurostat éves tevékenységi jelentése a saját eredményeinkkel általánosságban összhangban lévő információt tartalmazott-e a bevételek szabályszerűségéről;

| c) | a következő célokat szolgáló bizottsági rendszerek:






  i. | annak biztosítása, hogy a tagállami GNI- és héa-adatok megfelelő alapot jelentsenek a saját források kiszámításához, valamint a hozzájárulások kiszámítása és beszedése (5); |
| --- | --- | --- |

c)

a következő célokat szolgáló bizottsági rendszerek:

i.

annak biztosítása, hogy a tagállami GNI- és héa-adatok megfelelő alapot jelentsenek a saját források kiszámításához, valamint a hozzájárulások kiszámítása és beszedése (5);

| ii. | a hagyományos saját források kezelése, beleértve az Unióba behozott árukra vonatkozó vámok tagállami ellenőrzéseinek (vámkezelés utáni ellenőrzések) bizottsági monitoringját; |
| --- | --- |

ii.

a hagyományos saját források kezelése, beleértve az Unióba behozott árukra vonatkozó vámok tagállami ellenőrzéseinek (vámkezelés utáni ellenőrzések) bizottsági monitoringját;

| iii. | a bírságok és egyéb bírságok kezelése; |
| --- | --- |

iii.

a bírságok és egyéb bírságok kezelése;

| iv. | a következők kiszámítása: az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) országainak hozzájárulásai az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodás értelmében (6); a korrekciós mechanizmusok; valamint a 2014-es sajátforrás-határozat hatálybalépésének az egyes tagállamok hozzájárulására gyakorolt hatása 2014-ben és 2015-ben; |
| --- | --- |

iv.

a következők kiszámítása: az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) országainak hozzájárulásai az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodás értelmében (6); a korrekciós mechanizmusok; valamint a 2014-es sajátforrás-határozat hatálybalépésének az egyes tagállamok hozzájárulására gyakorolt hatása 2014-ben és 2015-ben;

| d) | a hagyományos saját forrásokra vonatkozó számviteli rendszerek (7), a vámkezelés utáni ellenőrzéseket is beleértve, három kiválasztott tagállamban (Belgium, Bulgária és Svédország) (8). |
| --- | --- |

d)

a hagyományos saját forrásokra vonatkozó számviteli rendszerek (7), a vámkezelés utáni ellenőrzéseket is beleértve, három kiválasztott tagállamban (Belgium, Bulgária és Svédország) (8).

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 4.7. | A tranzakciótesztek eredményeiről a
  4.1. melléklet
  nyújt áttekintést. Az általunk megvizsgált 55 tranzakció közül egy sem tartalmazott hibát. |
| --- | --- |

4.7.

A tranzakciótesztek eredményeiről a
  4.1. melléklet
  nyújt áttekintést. Az általunk megvizsgált 55 tranzakció közül egy sem tartalmazott hibát.

AZ ÉVES TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSEK ÉS A BELSŐ KONTROLLRENDSZEREK MÁS ÖSSZETEVŐINEK VIZSGÁLATA

| 4.8. | Amint a 4.6. bekezdésben kifejtettük, több rendszert választottunk ki és vizsgáltunk meg. Az uniós bevételekről kialakított átfogó véleményünk (lásd: jelentésünk 1. fejezete) független az alábbi megjegyzésektől, amelyek azonban rávilágítanak, hogy melyek azok a területek, ahol javítható lenne a bevételek kiszámítása és beszedése. |
| --- | --- |

4.8.

Amint a 4.6. bekezdésben kifejtettük, több rendszert választottunk ki és vizsgáltunk meg. Az uniós bevételekről kialakított átfogó véleményünk (lásd: jelentésünk 1. fejezete) független az alábbi megjegyzésektől, amelyek azonban rávilágítanak, hogy melyek azok a területek, ahol javítható lenne a bevételek kiszámítása és beszedése.

A GNI-fenntartások, héa-fenntartások és a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdések áttekintése

| 4.9. | Ha a Bizottság a saját forrásokról szóló rendeletek (9) lehetséges megsértését állapítja meg, az adatokat nyitottként és módosíthatóként rögzíti. A GNI és a héa eseteire nézve az eljárást „fenntartás alkalmazásának”, a saját források esetében a vonatkozó eljárást „nyitott kérdés megfogalmazásának” hívják. 2016 végén két GNI-fenntartás volt érvényben. A héa-fenntartások és a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdések száma megegyezett az előző évi számmal. Az egyes tagállamokra vonatkozóan még érvényben lévő GNI-fenntartásokat, héa-fenntartásokat és a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdéseket a
  4.2. melléklet
  tartalmazza. E fenntartások és nyitott kérdések hatása még nem került meghatározásra, így a tagállami hozzájárulásokban még történhet módosítás. |
| --- | --- |

4.9.

Ha a Bizottság a saját forrásokról szóló rendeletek (9) lehetséges megsértését állapítja meg, az adatokat nyitottként és módosíthatóként rögzíti. A GNI és a héa eseteire nézve az eljárást „fenntartás alkalmazásának”, a saját források esetében a vonatkozó eljárást „nyitott kérdés megfogalmazásának” hívják. 2016 végén két GNI-fenntartás volt érvényben. A héa-fenntartások és a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdések száma megegyezett az előző évi számmal. Az egyes tagállamokra vonatkozóan még érvényben lévő GNI-fenntartásokat, héa-fenntartásokat és a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdéseket a
  4.2. melléklet
  tartalmazza. E fenntartások és nyitott kérdések hatása még nem került meghatározásra, így a tagállami hozzájárulásokban még történhet módosítás.

A globalizáció hatása a nemzeti számlákra az ESA 2010 rendszerben

| 4.10. | A 2014-es sajátforrás-határozat szerint a GNI-adatoknak a saját források kiszámítása céljából történő összegyűjtéséhez az ESA 2010 számlarendszert (10), nem pedig az ESA 95 számlarendszert (11) kell alkalmazni. Az egyik lényeges különbség a két rendszer között a kutatási és fejlesztési (K+F) kiadások kezelését érinti. Az ESA 95 a K+F kiadásokat folyó költségként, az ESA 2010 pedig beruházásként kezeli (12). A multinacionális vállalatok gazdasági vagy adózási okokból könnyen áthelyezhetik K+F eszközeiket egyik országból a másikba. |
| --- | --- |

4.10.

A 2014-es sajátforrás-határozat szerint a GNI-adatoknak a saját források kiszámítása céljából történő összegyűjtéséhez az ESA 2010 számlarendszert (10), nem pedig az ESA 95 számlarendszert (11) kell alkalmazni. Az egyik lényeges különbség a két rendszer között a kutatási és fejlesztési (K+F) kiadások kezelését érinti. Az ESA 95 a K+F kiadásokat folyó költségként, az ESA 2010 pedig beruházásként kezeli (12). A multinacionális vállalatok gazdasági vagy adózási okokból könnyen áthelyezhetik K+F eszközeiket egyik országból a másikba.

| 4.11. | Minden tagállam esetében összehasonlítottuk az előrejelzett és az előzetes GNI-adatokat. Összességében nem tapasztaltunk jelentős különbségeket. Az Írország jelentésében szereplő 2015-ös GNI-adat azonban igen jelentősen megnőtt, mivel több multinacionális nagyvállalat ide helyezte át K+F eszközeit (lásd:
  4.4. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

4.11.

Minden tagállam esetében összehasonlítottuk az előrejelzett és az előzetes GNI-adatokat. Összességében nem tapasztaltunk jelentős különbségeket. Az Írország jelentésében szereplő 2015-ös GNI-adat azonban igen jelentősen megnőtt, mivel több multinacionális nagyvállalat ide helyezte át K+F eszközeit (lásd:
  4.4. háttérmagyarázat
  ).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

4.4. háttérmagyarázat – A K+F eszközök áthelyezésének az írországi nemzeti számlákra gyakorolt hatása

2016 szeptemberében Írország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy bruttó nemzeti jövedelme 2015-ben 23,9  %-kal (39,4  milliárd euró) növekedett. Ennek oka az volt, hogy néhány multinacionális vállalat nagyösszegű immateriális javakat helyezett át Írországba. Ezek főként tőkésített K+F kiadásokból álltak, amelyeket a mérlegben szellemi tulajdont képező termékként tartanak nyilván. A világ különböző országaiban a szellemi tulajdont képező termékeket alkotó műszaki leírásokat használják a szerződéses gyártás alapjául.

K+F eszközök áthelyezése esetén a GNI-adatok összeállítását a következő további tényezők is nehezítik:

| — | A lakóhelyre vonatkozó követelmény alkalmazása. Az ESA 2010 rendszerben az ezen eszközökhöz kapcsolódó output abban az országban kerül nyilvántartásra, ahol az eszközök tényleges ellenőrzése történik. |
| --- | --- |

—

A lakóhelyre vonatkozó követelmény alkalmazása. Az ESA 2010 rendszerben az ezen eszközökhöz kapcsolódó output abban az országban kerül nyilvántartásra, ahol az eszközök tényleges ellenőrzése történik.

| — | Az eszközök értékelése. Írországban az adatokat összevetették a vállalatok pénzügyi kimutatásaival. |
| --- | --- |

—

Az eszközök értékelése. Írországban az adatokat összevetették a vállalatok pénzügyi kimutatásaival.

| 4.12. | Írország GNI-adatának növekedésére azonnal reagálva a Bizottság ellenőrizte az ír nemzeti számlák összeállításakor alkalmazott módszertan ésszerűségét. Felkérte továbbá a tagállamokat egy K+F adatokhoz és más multinacionális tevékenységekhez kapcsolódó kérdéseket tartalmazó kérdőív kitöltésére. A tagállamok válaszai arra mutattak rá, hogy nem rendelkeztek kellő információval erről a témáról. A Bizottság emiatt kevés információval rendelkezett arról, hogy a GNI-adatok összeállításakor hogyan kezelték ezeket a kérdéseket. |
| --- | --- |

4.12.

Írország GNI-adatának növekedésére azonnal reagálva a Bizottság ellenőrizte az ír nemzeti számlák összeállításakor alkalmazott módszertan ésszerűségét. Felkérte továbbá a tagállamokat egy K+F adatokhoz és más multinacionális tevékenységekhez kapcsolódó kérdéseket tartalmazó kérdőív kitöltésére. A tagállamok válaszai arra mutattak rá, hogy nem rendelkeztek kellő információval erről a témáról. A Bizottság emiatt kevés információval rendelkezett arról, hogy a GNI-adatok összeállításakor hogyan kezelték ezeket a kérdéseket.

| 4.12. | Közös válasz a 4.11., a 4.12. és a 4.13. bekezdésre.

  Ez a kérdés kiemelten fontos, amellyel jelenleg az aktuális ellenőrzési forduló keretében foglalkozunk.


  A Bizottság most vizsgálja a jelenség további előfordulásait. Létrejött a tagállamok képviselőiből álló magas szintű munkacsoport, amelynek egyik első feladata a korai előrejelző eljárás létrehozása volt. A nemzeti statisztikai hivatalok feladata, hogy tájékoztassák az Eurostatot, amint valamely lényeges szerkezetátalakítási ügy a tudomásukra jut nemzeti szinten; emellett adott esetben létrehozásra kerül egy, az érintett tagállamokból álló ad hoc munkacsoport, amely megállapodik az ügy módszertani és a statisztikák összeállítását érintő aspektusairól.


  E kezdeményezés sikere egyrészt a multinacionális vállalkozások egymás közötti, valamint a nemzeti statisztikai hivatalokkal folytatott együttműködés, másrészt pedig a különböző nemzeti statisztikai hivatalok közötti, különösen az információcsere terén folytatott együttműködés szintjétől függ. |
| --- | --- |

4.12.

Ez a kérdés kiemelten fontos, amellyel jelenleg az aktuális ellenőrzési forduló keretében foglalkozunk.

A Bizottság most vizsgálja a jelenség további előfordulásait. Létrejött a tagállamok képviselőiből álló magas szintű munkacsoport, amelynek egyik első feladata a korai előrejelző eljárás létrehozása volt. A nemzeti statisztikai hivatalok feladata, hogy tájékoztassák az Eurostatot, amint valamely lényeges szerkezetátalakítási ügy a tudomásukra jut nemzeti szinten; emellett adott esetben létrehozásra kerül egy, az érintett tagállamokból álló ad hoc munkacsoport, amely megállapodik az ügy módszertani és a statisztikák összeállítását érintő aspektusairól.

E kezdeményezés sikere egyrészt a multinacionális vállalkozások egymás közötti, valamint a nemzeti statisztikai hivatalokkal folytatott együttműködés, másrészt pedig a különböző nemzeti statisztikai hivatalok közötti, különösen az információcsere terén folytatott együttműködés szintjétől függ.

| 4.13. | A Bizottságnak ezért további munkával kell bizonyosságot szereznie arról, hogy a multinacionális tevékenységek milyen következményekkel járnak a nemzeti számlákra nézve, mind a módszertan, mind pedig az ellenőrzési folyamat szempontjából. Mivel a 2010-től kezdődő időszakra nézve a saját források kiszámításához használt GNI-adatok még nem véglegesek (13), a tagállamok hozzájárulásai még módosulhatnak. |
| --- | --- |

4.13.

A Bizottságnak ezért további munkával kell bizonyosságot szereznie arról, hogy a multinacionális tevékenységek milyen következményekkel járnak a nemzeti számlákra nézve, mind a módszertan, mind pedig az ellenőrzési folyamat szempontjából. Mivel a 2010-től kezdődő időszakra nézve a saját források kiszámításához használt GNI-adatok még nem véglegesek (13), a tagállamok hozzájárulásai még módosulhatnak.

A hagyományos saját források kezelése

| 4.14. | Minden tagállam havi kimutatást küld a Bizottságnak a beszedett vámokról és cukorilletékekről (A-számlák), valamint negyedévente kivonatot küld az A-számlákon nem szereplő, de megállapított vámokról (B-számlák). |
| --- | --- |

4.14.

Minden tagállam havi kimutatást küld a Bizottságnak a beszedett vámokról és cukorilletékekről (A-számlák), valamint negyedévente kivonatot küld az A-számlákon nem szereplő, de megállapított vámokról (B-számlák).

| 4.15. | A hagyományos saját források beszedését Belgiumban, Bulgáriában és Svédországban vizsgáltuk meg. Elemzésünk során a következőkre összpontosítottunk: az A-számlák összeállítása, a B-számlákon nyilvántartott összegek beszedésével kapcsolatos eljárások és a vámkezelés utáni ellenőrzések (lásd: 4.6. bekezdés). Az A-számlák összeállítása kapcsán nem állapítottunk meg lényeges problémát, a B-számlák kezelését illetően azonban visszatérő hiányosságokat találtunk (14). |
| --- | --- |

4.15.

A hagyományos saját források beszedését Belgiumban, Bulgáriában és Svédországban vizsgáltuk meg. Elemzésünk során a következőkre összpontosítottunk: az A-számlák összeállítása, a B-számlákon nyilvántartott összegek beszedésével kapcsolatos eljárások és a vámkezelés utáni ellenőrzések (lásd: 4.6. bekezdés). Az A-számlák összeállítása kapcsán nem állapítottunk meg lényeges problémát, a B-számlák kezelését illetően azonban visszatérő hiányosságokat találtunk (14).

| 4.15. | Míg a nemzeti vámhatóságoknak gondosan kell kezelniük B-számláikat, nyilvánvaló, hogy egy ilyen jellegű számla esetében, amely a problematikus eseteket tartalmazza, mindig fennáll a hiányosságok kockázata. Ez az oka annak, hogy minden egyes, a Bizottság által végzett ellenőrzés kiterjed az ellenőrzött vámhivatal B-számlájára is. A Bizottság az érintett tagállamokkal továbbra is nyomon követi a Számvevőszék által azonosított hiányosságokat. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Az árukra nézve az után is végezhető vámellenőrzés, hogy azokat az Európai Unióban szabad forgalomba bocsátották (a behozatalkor történő ellenőrzéssel szemben). Ez az eljárás a vámkezelés utáni kontroll, amely kategória magában foglalja a vámkezelés utáni ellenőrzéseket is. |
| --- | --- |

4.16.

Az árukra nézve az után is végezhető vámellenőrzés, hogy azokat az Európai Unióban szabad forgalomba bocsátották (a behozatalkor történő ellenőrzéssel szemben). Ez az eljárás a vámkezelés utáni kontroll, amely kategória magában foglalja a vámkezelés utáni ellenőrzéseket is.

| 4.17. | Az előző évekhez hasonlóan (15) hiányosságokat állapítottunk meg a tekintetben, hogy a tagállamok hogyan azonosítják és választják ki vámkezelés utáni ellenőrzésre az importőröket, valamint az ellenőrzések elvégzésének módjában is. Svédország és Bulgária a Bizottság vámellenőrzési útmutatójának megfelelően alakította ki a vámkezelés utáni kontrollok keretrendszerét. Belgiumban a vámkezelés utáni kontrollokat azonban az egyes tranzakciók jellemzői, nem pedig a vállalatok kockázati profilja alapján választották ki; és megfigyelésünk szerint vámkezelés utáni ellenőrzéseket általában nem végeztek. |
| --- | --- |

4.17.

Az előző évekhez hasonlóan (15) hiányosságokat állapítottunk meg a tekintetben, hogy a tagállamok hogyan azonosítják és választják ki vámkezelés utáni ellenőrzésre az importőröket, valamint az ellenőrzések elvégzésének módjában is. Svédország és Bulgária a Bizottság vámellenőrzési útmutatójának megfelelően alakította ki a vámkezelés utáni kontrollok keretrendszerét. Belgiumban a vámkezelés utáni kontrollokat azonban az egyes tranzakciók jellemzői, nem pedig a vállalatok kockázati profilja alapján választották ki; és megfigyelésünk szerint vámkezelés utáni ellenőrzéseket általában nem végeztek.

| 4.17. | A tradicionális saját forrásokkal kapcsolatos ellenőrzései során a Bizottság mindig azt ajánlja a tagállamoknak, hogy – a vámkezelés utáni kontrollok előkészítése és végrehajtása során is – kövessék a bizottsági Vámellenőrzési Útmutatót. A Bizottság a jövőben is ösztönözni fogja a tagállamokat, hogy így járjanak el. A vámkezelés utáni kontrollok Belgiumban tapasztalható elmaradását a nemzeti hatóságokkal együtt nyomon követik.

  A Bizottság – összhangban a Bizottság vámkockázat-kezelésre vonatkozó stratégiájával és cselekvési tervével – továbbra is együttműködik a tagállamokkal a közös kockázatkezelési keretrendszer megerősítésén a pénzügyi kockázatokkal kapcsolatban. Projektcsoportokat hoztak létre a közös pénzügyi kockázatok és szabványok továbbfejlesztésére, és azon lehetőség tanulmányozására, hogy további iránymutatás készüljön a vámkezelés utáni ellenőrzések tekintetében a Számvevőszék által felvetett ügyek vonatkozásában. Lásd még a 4.18. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

4.17.

A Bizottság – összhangban a Bizottság vámkockázat-kezelésre vonatkozó stratégiájával és cselekvési tervével – továbbra is együttműködik a tagállamokkal a közös kockázatkezelési keretrendszer megerősítésén a pénzügyi kockázatokkal kapcsolatban. Projektcsoportokat hoztak létre a közös pénzügyi kockázatok és szabványok továbbfejlesztésére, és azon lehetőség tanulmányozására, hogy további iránymutatás készüljön a vámkezelés utáni ellenőrzések tekintetében a Számvevőszék által felvetett ügyek vonatkozásában. Lásd még a 4.18. bekezdésre adott választ.

| 4.18. | 2016 júliusában (16) a Bizottság megállapította, hogy hat tagállam (17) vagy nem végzett vámkezelés utáni ellenőrzést, vagy nem nyújtott információt ezekről az ellenőrzésekről (18). Ezek a tagállamok az Unióban beszedett vámok teljes összegének mintegy 20 %-át tették ki. |
| --- | --- |

4.18.

2016 júliusában (16) a Bizottság megállapította, hogy hat tagállam (17) vagy nem végzett vámkezelés utáni ellenőrzést, vagy nem nyújtott információt ezekről az ellenőrzésekről (18). Ezek a tagállamok az Unióban beszedett vámok teljes összegének mintegy 20 %-át tették ki.

| 4.18. | A Bizottság rendszeres jelleggel módszertani pontosításokat bocsát valamennyi tagállam rendelkezésére, ragaszkodik a pontos és megbízható jelentéstételhez, és amennyiben szükséges, felkéri a tagállamokat a hiányzó információk pótlására és/vagy a szolgáltatott információk pontosítására. A Bizottság továbbra is értékeli a tagállamok által a 608/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 6. cikke értelmében benyújtott jelentéseket, valamint egyértelművé teszi a tagállamok számára a megfelelő ellenőrzések, köztük a vámkezelés utáni ellenőrzések elvégzésének szükségességét.

  A Bizottság – a 4.17. bekezdésben hivatkozott, folyamatban lévő munkája során – fel fogja vetni a tagállamoknak a 4.17. és 4.18. észrevételekben említett új jelenségeket. |
| --- | --- |

4.18.

A Bizottság – a 4.17. bekezdésben hivatkozott, folyamatban lévő munkája során – fel fogja vetni a tagállamoknak a 4.17. és 4.18. észrevételekben említett új jelenségeket.

Az EGT-/EFTA-országok, illetve a tagállamok hozzájárulásainak bizottsági kiszámítása a 2014-es sajátforrás-határozat hatálybalépését követően

| 4.19. | A tagállamok hozzájárulásainak a 2014-es sajátforrás-határozat hatálybalépését követően történő újraszámítását illetően nem találtunk jelentős problémát. Kisebb hibákat észleltünk azonban az EGT-/EFTA-országok 2016-os hozzájárulásának számításában. Az idén talált hibák hasonlóak a tavaly találtakhoz (19). |
| --- | --- |

4.19.

A tagállamok hozzájárulásainak a 2014-es sajátforrás-határozat hatálybalépését követően történő újraszámítását illetően nem találtunk jelentős problémát. Kisebb hibákat észleltünk azonban az EGT-/EFTA-országok 2016-os hozzájárulásának számításában. Az idén talált hibák hasonlóak a tavaly találtakhoz (19).

| 4.19. | 2017 áprilisában belső felülvizsgálati rendszert hoztak létre az EGT-/EFTA-országok hozzájárulásainak kiszámítására annak érdekében, hogy a jövőben elkerülhetők legyenek az eszközök lehívása során felmerülő hibák. |
| --- | --- |

4.19.

Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek

| 4.20. | Észrevételeinket és következtetéseinket a Költségvetési Főigazgatóság és az Eurostat 2016-os éves tevékenységi jelentésében szereplő információk is megerősítik. Megjegyezzük, hogy a Költségvetési Főigazgatóság fenntartást alkalmazott az Egyesült Királyság által be nem szedett hagyományos saját források kapcsán. Ez egy Kínából importált textil- és cipőáru értékelésére irányuló OLAF-vizsgálat következménye volt; az OLAF 2017 márciusában bocsátotta ki zárójelentését és ajánlását. A hagyományos saját források fenntartással érintett összege még az Egyesült Királyság által benyújtandó információk alapján megerősítésre vár. |
| --- | --- |

4.20.

Észrevételeinket és következtetéseinket a Költségvetési Főigazgatóság és az Eurostat 2016-os éves tevékenységi jelentésében szereplő információk is megerősítik. Megjegyezzük, hogy a Költségvetési Főigazgatóság fenntartást alkalmazott az Egyesült Királyság által be nem szedett hagyományos saját források kapcsán. Ez egy Kínából importált textil- és cipőáru értékelésére irányuló OLAF-vizsgálat következménye volt; az OLAF 2017 márciusában bocsátotta ki zárójelentését és ajánlását. A hagyományos saját források fenntartással érintett összege még az Egyesült Királyság által benyújtandó információk alapján megerősítésre vár.

KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetés

| 4.21. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a bevételeket nem jellemzi lényeges hibaszint. Véleményünk szerint a bevételekkel kapcsolatos, általunk vizsgált rendszerek összességében eredményesek voltak. Azok a – hagyományos saját forrásokra irányuló – főbb belső kontrollok, amelyeket egyes tagállamokban ellenőriztünk, részben eredményesek voltak. |
| --- | --- |

4.21.

Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a bevételeket nem jellemzi lényeges hibaszint. Véleményünk szerint a bevételekkel kapcsolatos, általunk vizsgált rendszerek összességében eredményesek voltak. Azok a – hagyományos saját forrásokra irányuló – főbb belső kontrollok, amelyeket egyes tagállamokban ellenőriztünk, részben eredményesek voltak.

Ajánlások

| 4.22. | A 2013-as éves jelentésünkben megfogalmazott öt ajánlás (20) hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  4.3. melléklet
  mutatja be. A Bizottság két ajánlást valósított meg maradéktalanul, három ajánlás pedig a legtöbb tekintetben megvalósult. |
| --- | --- |

4.22.

A 2013-as éves jelentésünkben megfogalmazott öt ajánlás (20) hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  4.3. melléklet
  mutatja be. A Bizottság két ajánlást valósított meg maradéktalanul, három ajánlás pedig a legtöbb tekintetben megvalósult.

| 4.23. | Az említett áttekintés, valamint a 2016. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján javasoljuk, hogy a Bizottság: |
| --- | --- |

4.23.

Az említett áttekintés, valamint a 2016. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján javasoljuk, hogy a Bizottság:

| — | 1. ajánlás: a tagállamokkal együttműködve vizsgálja meg, hogy a multinacionális tevékenységek összesen milyen lehetséges következményekkel járnak a GNI-adatok becslésére, és szolgáljon útmutatással arról, hogy a tagállamok a nemzeti számlák összeállításakor hogyan kezeljék ezeket a tevékenységeket. |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: a tagállamokkal együttműködve vizsgálja meg, hogy a multinacionális tevékenységek összesen milyen lehetséges következményekkel járnak a GNI-adatok becslésére, és szolgáljon útmutatással arról, hogy a tagállamok a nemzeti számlák összeállításakor hogyan kezeljék ezeket a tevékenységeket.

A Bizottság elfogadja az ajánlást. Már megkezdődött a munka a tagállamok arra való ösztönzése érdekében, hogy kiemelt fontosságot tulajdonítsanak e munkának, és különösen a multinacionális vállalatcsoportokra vonatkozó elemzéseknek. A Bizottság iránymutatásokkal fog szolgálni, és szükség esetén fenntartásokat fog alkalmazni. Lásd még 4.11., a 4.12. és a 4.13. bekezdésre adott közös választ.

| — | 2. ajánlás: a jelenlegi GNI-ellenőrző ciklusban erősítse meg, hogy a K+F eszközök megfelelően szerepelnek-e a tagállamok nemzeti számláin, különös figyelmet szentelve a K+F tevékenységek értékelésére és a lakóhelyre vonatkozó követelményre azokban az esetekben, ha a multinacionális tevékenységet áthelyezték. |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: a jelenlegi GNI-ellenőrző ciklusban erősítse meg, hogy a K+F eszközök megfelelően szerepelnek-e a tagállamok nemzeti számláin, különös figyelmet szentelve a K+F tevékenységek értékelésére és a lakóhelyre vonatkozó követelményre azokban az esetekben, ha a multinacionális tevékenységet áthelyezték.

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A K+F nagy figyelmet élvez a jelenlegi ellenőrzési fordulóban. A vonatkozó ESA 2010 szabályok végrehajtása, ideértve a globalizáció hatásait is, valamennyi tagállam esetében részletes ellenőrzésre kerül.

---

(1)  Az előzetes kiszámítás az előre jelzett GNI-adatok alapján történik. Az előre jelzett és a végleges GNI-adatok közötti különbséget a következő években kiigazítják; ez a saját források tagállamok közötti megoszlását érinti, a teljes beszedett összeget azonban nem.

(2)  A Tanács 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom határozata az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről (HL L 168., 2014.6.7., 105. o.).

(3)  A tagállami hozzájárulásokat a következők figyelembevételével számították újra:

| — | Németország, Hollandia és Svédország esetében csökkent (0,15 %-ra) a héa-alapú saját forrás lehívási kulcsa, míg a többi tagállam esetében a lehívási kulcs 0,3 % maradt. |
| --- | --- |

—

Németország, Hollandia és Svédország esetében csökkent (0,15 %-ra) a héa-alapú saját forrás lehívási kulcsa, míg a többi tagállam esetében a lehívási kulcs 0,3 % maradt.

| — | Ausztria, Dánia, Hollandia és Svédország esetében a GNI-alapú befizetések egyösszegű csökkentését alkalmazták. |
| --- | --- |

—

Ausztria, Dánia, Hollandia és Svédország esetében a GNI-alapú befizetések egyösszegű csökkentését alkalmazták.

| — | A beszedett hagyományos saját források visszatartási aránya 20 %-ra csökkent (a korábbi 25 %-ról). |
| --- | --- |

—

A beszedett hagyományos saját források visszatartási aránya 20 %-ra csökkent (a korábbi 25 %-ról).

| — | A saját források meghatározásához a GNI-t az ESA 2010 alapján számítják ki (korábban az ESA 95 volt érvényben). Lásd: 10. lábjegyzet. |
| --- | --- |

—

A saját források meghatározásához a GNI-t az ESA 2010 alapján számítják ki (korábban az ESA 95 volt érvényben). Lásd: 10. lábjegyzet.

(4)  A visszafizetési felszólítás olyan dokumentum, amelyben a Bizottság rögzíti a neki járó összegeket.

(5)  Kiindulópontnak a tagállamok által összeállított egyeztetett GNI-adatokat és harmonizált héa-alapot vettük. A Bizottság és a tagállamok által összeállított statisztikákat és adatokat nem teszteltük közvetlenül.

(6)  Izland, Liechtenstein és Norvégia az EGT-megállapodás értelmében járul hozzá az uniós költségvetéshez. Svájc különböző megállapodások értelmében szintén hozzájárul az uniós költségvetéshez.

(7)  Ellenőrzésünk során a felkeresett tagállamok hagyományos saját forrásokra vonatkozó számviteli rendszereinek adatait használtuk fel. Ellenőrzésünk nem terjedhetett ki a be nem jelentett, illetve a vámfelügyeletet kikerülő importügyletekre.

(8)  A három tagállam kiválasztása rotációs alapon, hozzájárulásuk mértékének figyelembevételével történt.

(9)  A tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről szóló, 2014. május 26-i 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (HL L 168., 2014.6.7., 39. o.) és az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2014. május 26-i 608/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (HL L 168., 2014.6.7., 29. o.).

(10)  Az ESA (European system of national and regional accounts, a nemzeti és regionális számlák európai rendszere) 2010 a legfrissebb nemzetközileg kompatibilis uniós számlarendszer, amelynek révén valamely gazdaság következetes és részletes módon leírható. Lásd: Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 549/2013/EU rendelete az európai unióbeli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).

(11)  A Tanács 1996. június 25-i 2223/1996/EK rendelete a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 310., 1996.11.30., 1. o.).

(12)  Az, hogy az ESA 2010-ben az ESA 95-höz képest a K+F kiadások kezelésére nézve módosultak a nemzeti számlákra vonatkozó szabályok, a tagállami GNI megnövekedését eredményezte. A Bizottság közelmúltbeli becslése szerint e változásokhoz átlagosan a bejelentett GNI 2,0 %-os növekedése köthető.

(13)  Ezek az adatok legalább négy évig felülvizsgálhatók, azután elévülnek, kivéve, ha a Bizottság fenntartásokat alkalmaz.

(14)  Lásd: a 2015-ös éves jelentés 4.18. bekezdése, a 2014-es éves jelentés 4.22. bekezdése, a 2013-as éves jelentés 2.16. bekezdése, valamint a 2012-es éves jelentés 2.32. és 2.33. bekezdése.

(15)  Lásd: a 2015-ös éves jelentés 4.15 és 4.16. bekezdése, a 2014-es éves jelentés 4.19. bekezdése, a 2013-as éves jelentés 2.14. bekezdése és a 2012-es éves jelentés 2.31. bekezdése.

(16)  A saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság (ACOR) 2016. július 7-i ülésén a Bizottság ismertette a saját forrásokról szóló rendelet (a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom rendelet [HL L 130., 2000.5.31., 1. o.]) 17. cikkének (5) bekezdése alapján elkészített 2015-ös tagállami jelentéseket.

(17)  Belgium, Észtország, Olaszország, Portugália, Románia és Szlovénia.

(18)  Korábbi jelentéseinkben azt javasoltuk (lásd: a 2013-as éves jelentés 3. és 4. ajánlása és a 2014-es éves jelentés 3. ajánlása), hogy a Bizottság javítsa a vámkezelés utáni ellenőrzésekre vonatkozó meglévő útmutatást, és ösztönözze a tagállamokat annak alkalmazására. Noha a Bizottság tett előrelépéseket ezen a területen, ajánlásaink teljes körű végrehajtása még várat magára.

(19)  Lásd: a 2015-ös éves jelentés 4.20. bekezdése.

(20)  Azért a 2013-as éves jelentést választottuk ki az idei hasznosulásvizsgálatunk céljára, mert azóta elvileg elegendő idő telt el ahhoz, hogy a Bizottság végre tudja hajtani ajánlásainkat.

(1)  Ez az összeg felel meg az uniós költségvetés bevételének. Az eredménykimutatásban szereplő összegek bemutatása ettől eltérően, az eredményszemléletű számviteli rendszer szerint történik. E rendszer alkalmazásából adódóan az uniós költségvetés bevétele az eredménykimutatásban 146,2 milliárd eurós összeggel szerepel.

Forrás: Az Európai Unió 2016-os konszolidált beszámolója.

4.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – BEVÉTELEK

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| |
| Összes tranzakció | 55 | 55 |
| |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| | | |
| Becsült hibaszint | 0,0  % | 0,0  % |
| | | |
| | Felső hibahatár (UEL) | 0,0  % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 0,0  % | |

2016

2015

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció

55

55

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

0,0  %

0,0  %

Felső hibahatár (UEL)

0,0  %

Alsó hibahatár (LEL)

0,0  %

4.2. MELLÉKLET

AZ ÉRVÉNYBEN LÉVŐ GNI-FENNTARTÁSOK, HÉA-FENNTARTÁSOK ÉS A HAGYOMÁNYOS SAJÁT FORRÁSOKKAL KAPCSOLATOS NYITOTT KÉRDÉSEK TAGÁLLAMONKÉNT, 2016. DECEMBER 31-ÉN

| Tagállam | GNI-fenntartások (2016.12.31-i állapot) | Héa-fenntartások (2016.12.31-i állapot) | A hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdések (2016.12.31-i állapot) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 0 | 4 | 29 |
| Bulgária | 0 | 2 | 4 |
| Cseh Köztársaság | 0 | 0 | 6 |
| Dánia | 0 | 3 | 19 |
| Németország | 0 | 8 | 8 |
| Észtország | 0 | 1 | 2 |
| Írország | 0 | 12 | 12 |
| Görögország | 2 | 8 | 26 |
| Spanyolország | 0 | 1 | 26 |
| Franciaország | 0 | 5 | 26 |
| Horvátország | 0 | 1 | 0 |
| Olaszország | 0 | 4 | 18 |
| Ciprus | 0 | 1 | 5 |
| Lettország | 0 | 2 | 2 |
| Litvánia | 0 | 0 | 0 |
| Luxemburg | 0 | 10 | 1 |
| Magyarország | 0 | 1 | 8 |
| Málta | 0 | 0 | 2 |
| Hollandia | 0 | 5 | 46 |
| Ausztria | 0 | 10 | 6 |
| Lengyelország | 0 | 4 | 8 |
| Portugália | 0 | 0 | 20 |
| Románia | 0 | 2 | 16 |
| Szlovénia | 0 | 0 | 4 |
| Szlovákia | 0 | 0 | 2 |
| Finnország | 0 | 4 | 10 |
| Svédország | 0 | 3 | 7 |
| Egyesült Királyság | 0 | 4 | 22 |
| ÖSSZESEN (2016.12.31-ÉN) | 2 | 95 | 335 |
| ÖSSZESEN (2015.12.31-ÉN) | 55 | 85 | 325 |
| A GNI-vel kapcsolatos folyamatspecifikus fenntartások nem szerepelnek a táblázatban.

  Forrás: Európai Számvevőszék. |

Tagállam

GNI-fenntartások (2016.12.31-i állapot)

Héa-fenntartások (2016.12.31-i állapot)

A hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdések (2016.12.31-i állapot)

Belgium

0

4

29

Bulgária

0

2

4

Cseh Köztársaság

0

0

6

Dánia

0

3

19

Németország

0

8

8

Észtország

0

1

2

Írország

0

12

12

Görögország

2

8

26

Spanyolország

0

1

26

Franciaország

0

5

26

Horvátország

0

1

0

Olaszország

0

4

18

Ciprus

0

1

5

Lettország

0

2

2

Litvánia

0

0

0

Luxemburg

0

10

1

Magyarország

0

1

8

Málta

0

0

2

Hollandia

0

5

46

Ausztria

0

10

6

Lengyelország

0

4

8

Portugália

0

0

20

Románia

0

2

16

Szlovénia

0

0

4

Szlovákia

0

0

2

Finnország

0

4

10

Svédország

0

3

7

Egyesült Királyság

0

4

22

ÖSSZESEN (2016.12.31-ÉN)

2

95

335

ÖSSZESEN (2015.12.31-ÉN)

55

85

325

A GNI-vel kapcsolatos folyamatspecifikus fenntartások nem szerepelnek a táblázatban.

Forrás: Európai Számvevőszék.

4.3. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – BEVÉTELEK

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Nem alkalmazandó | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben | Néhány tekintetben |
| 2013 | 1. ajánlás:

  A Bizottság ösztönözze a tagállamokat, hogy pontosítsák, milyen módszereket alkalmaznak a láthatatlan gazdaság területén történő adatösszesítés során, és bátorítsa a tagállamok közötti harmonizációt e téren. | X | | | | | | |
| 2. ajánlás:

  A Bizottság hozzon létre világos mérföldkövekkel rendelkező, részletes cselekvési tervet a görög nemzeti számlák összeállítása kapcsán tapasztalt problémák megoldása végett, és azt kísérje szorosan figyelemmel. | X | | | | | | |
| 3. ajánlás:

  A Bizottság állapítson meg minimális kockázatelemzési normákat a vámkezelés utáni ellenőrzésekre nézve, és vegye alapul a meglévő importadatbázisok adatait is annak érdekében, hogy a tagállamok jobban meg tudják célozni a kockázatos importőröket. | | X | | | | | |
| 4. ajánlás:

  A Bizottság ösztönözze a tagállamokat a meglévő útmutatás alkalmazására, és kísérje figyelemmel a vámkezelés utáni tagállami ellenőrzések végrehajtását. | | X | | | | | A Bizottság továbbra is értékeli a tagállamok által a 608/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 6. cikke értelmében benyújtott jelentéseket, valamint egyértelművé teszi a tagállamok számára a megfelelő ellenőrzések, köztük a vámkezelés utáni ellenőrzések elvégzésének szükségességét. A tradicionális saját forrásokkal kapcsolatos ellenőrzései során a Bizottság mindig azt ajánlja a tagállamoknak, hogy kövessék a bizottsági Vámellenőrzési Útmutatót. 2017-ben végzett vizsgálatai során a Bizottság annak megerősítésére kérte a tagállamokat, hogy a vámkezelés utáni kontrollok előkészítése és végrehajtása során követik az útmutatót. Az ajánlás utal a Bizottság által továbbkövetendő folyamatra. |
| 2013 | 5. ajánlás:

  A Bizottság ösztönözze a tagállamokat az A-számlák és B-számlák helyes használatára, és annak biztosítására, hogy azok bizonyíthatóan teljes körűek és pontosak legyenek. | | X | | | | | A jelenlegi jogi keret szerint a kontrollok végrehajtása a tagállamok illetékességi körébe tartozik. A Bizottság ellenőrzései során az A- és B-számlák megfelelő használatára ösztönzi a tagállamokat, és a jövőben is így szándékozik eljárni. Továbbra is vizsgálja majd az A- és B-számlák használatát ellenőrzései során, és kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak azok hiánytalanságáról és helyességéről. |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

A Bizottság válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Nem alkalmazandó

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben

Néhány tekintetben

2013

1. ajánlás:

A Bizottság ösztönözze a tagállamokat, hogy pontosítsák, milyen módszereket alkalmaznak a láthatatlan gazdaság területén történő adatösszesítés során, és bátorítsa a tagállamok közötti harmonizációt e téren.

X

2. ajánlás:

A Bizottság hozzon létre világos mérföldkövekkel rendelkező, részletes cselekvési tervet a görög nemzeti számlák összeállítása kapcsán tapasztalt problémák megoldása végett, és azt kísérje szorosan figyelemmel.

X

3. ajánlás:

A Bizottság állapítson meg minimális kockázatelemzési normákat a vámkezelés utáni ellenőrzésekre nézve, és vegye alapul a meglévő importadatbázisok adatait is annak érdekében, hogy a tagállamok jobban meg tudják célozni a kockázatos importőröket.

X

4. ajánlás:

A Bizottság ösztönözze a tagállamokat a meglévő útmutatás alkalmazására, és kísérje figyelemmel a vámkezelés utáni tagállami ellenőrzések végrehajtását.

X

A Bizottság továbbra is értékeli a tagállamok által a 608/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 6. cikke értelmében benyújtott jelentéseket, valamint egyértelművé teszi a tagállamok számára a megfelelő ellenőrzések, köztük a vámkezelés utáni ellenőrzések elvégzésének szükségességét. A tradicionális saját forrásokkal kapcsolatos ellenőrzései során a Bizottság mindig azt ajánlja a tagállamoknak, hogy kövessék a bizottsági Vámellenőrzési Útmutatót. 2017-ben végzett vizsgálatai során a Bizottság annak megerősítésére kérte a tagállamokat, hogy a vámkezelés utáni kontrollok előkészítése és végrehajtása során követik az útmutatót. Az ajánlás utal a Bizottság által továbbkövetendő folyamatra.

2013

5. ajánlás:

A Bizottság ösztönözze a tagállamokat az A-számlák és B-számlák helyes használatára, és annak biztosítására, hogy azok bizonyíthatóan teljes körűek és pontosak legyenek.

X

A jelenlegi jogi keret szerint a kontrollok végrehajtása a tagállamok illetékességi körébe tartozik. A Bizottság ellenőrzései során az A- és B-számlák megfelelő használatára ösztönzi a tagállamokat, és a jövőben is így szándékozik eljárni. Továbbra is vizsgálja majd az A- és B-számlák használatát ellenőrzései során, és kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak azok hiánytalanságáról és helyességéről.

---

5. FEJEZET

„Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért”

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 5.1–5.6. |
| --- | --- |

| A „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” terület rövid leírása | 5.2–5.5. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 5.6. |
| --- | --- |

| 1. rész: A tranzakciók szabályszerűsége | 5.7–5.27. |
| --- | --- |

| A számszerűsíthető hibák elsődleges forrása a kedvezményezettek által bejelentett nem támogatható költségek megtérítése | 5.9–5.11. |
| --- | --- |

| A kutatási és innovációs projektekben fordult elő a legtöbb nem számszerűsíthető hiba | 5.12. |
| --- | --- |

| „Horizont 2020”: folytatódik az egyszerűsítés, de további erőfeszítésekre van szükség | 5.13–5.19. |
| --- | --- |

| Az éves tevékenységi jelentések megerősítették megállapításainkat és következtetéseinket, de eltérő módszereket alkalmaztak a hibaarányok és a kockázatosnak minősülő összegek bemutatására | 5.20–5.23. |
| --- | --- |

| Közös Ellenőrzési Szolgálat: sok még a teendő a „Horizont 2020” program tervezési, monitoring- és beszámolási folyamatainak javítása terén | 5.24–5.27. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 5.28–5.31. |
| --- | --- |

| Következtetés | 5.28–5.29. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 5.30–5.31. |
| --- | --- |

| 2. rész: A kutatási és innovációs projektekkel kapcsolatos teljesítményproblémák | 5.32–5.35. |
| --- | --- |

| A legtöbb projekt megvalósította tervezett outputjait és eredményeit | 5.34–5.35. |
| --- | --- |

| 5.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” |
| --- | --- |

5.1. melléklet –

| 5.2. melléklet – | A legalább 20 %-os hatást gyakorló hibák áttekintése – „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” |
| --- | --- |

5.2. melléklet –

| 5.3. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” |
| --- | --- |

5.3. melléklet –

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 5.1. | Jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” című alfejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. Az
  5.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2016-ban ezen alfejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

5.1.

Jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” című alfejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. Az
  5.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2016-ban ezen alfejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről.

5.1. háttérmagyarázat –   A többéves pénzügyi keret 1a. alfejezete – „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” – A 2016-os kiadások megoszlása

(milliárd euró)

Image

| Tárgyévi összes kifizetés | 18,5 |
| --- | --- |
| – előlegek
   (18) | 12,2 |
| + előlegek elszámolása
   (18) | 8,9 |
| Ellenőrzött sokaság összesen | 15,2 |

Tárgyévi összes kifizetés

18,5

– előlegek
   (18)

12,2

- előlegek elszámolása
   (18)

8,9

Ellenőrzött sokaság összesen

15,2

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” terület rövid leírása

| 5.2. | Az alfejezet szakpolitikai célkitűzései többek között a következők: a kutatás és az innováció fejlesztése, az oktatási rendszerek megerősítése és a foglalkoztatás elősegítése, egységes digitális piac biztosítása, a megújuló energiák és az energiahatékonyság ösztönzése, a közlekedési ágazat korszerűsítése és a gazdasági környezet javítása, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv) esetében. |
| --- | --- |

5.2.

Az alfejezet szakpolitikai célkitűzései többek között a következők: a kutatás és az innováció fejlesztése, az oktatási rendszerek megerősítése és a foglalkoztatás elősegítése, egységes digitális piac biztosítása, a megújuló energiák és az energiahatékonyság ösztönzése, a közlekedési ágazat korszerűsítése és a gazdasági környezet javítása, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv) esetében.

| 5.3. | A kutatás és innováció a kiadás 59 %-át teszi ki, a pénzösszegek a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramon (2007–2013) (hetedik kutatási keretprogram) és a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramon (2014–2020) („Horizont 2020”) keresztül kerülnek folyósításra. |
| --- | --- |

5.3.

A kutatás és innováció a kiadás 59 %-át teszi ki, a pénzösszegek a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramon (2007–2013) (hetedik kutatási keretprogram) és a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramon (2014–2020) („Horizont 2020”) keresztül kerülnek folyósításra.

| 5.4. | A kiadások nagyrészt különféle projektekben részt vevő, a köz-, illetve a magánszférában tevékenykedő kedvezményezetteknek nyújtott támogatás formáját öltik. A Bizottság a támogatási megállapodás vagy a finanszírozási határozat aláírásakor előlegkifizetést teljesít a kedvezményezetteknek, majd a kifizetett előleget levonva megtéríti a kedvezményezettek által uniós finanszírozásra bejelentett költségeket. |
| --- | --- |

5.4.

A kiadások nagyrészt különféle projektekben részt vevő, a köz-, illetve a magánszférában tevékenykedő kedvezményezetteknek nyújtott támogatás formáját öltik. A Bizottság a támogatási megállapodás vagy a finanszírozási határozat aláírásakor előlegkifizetést teljesít a kedvezményezetteknek, majd a kifizetett előleget levonva megtéríti a kedvezményezettek által uniós finanszírozásra bejelentett költségeket.

| 5.5. | A tranzakciók szabályszerűségét érintő legfőbb kockázat az, hogy a kedvezményezettek támogatásra nem jogosult költségeket tüntetnek fel, és ezt a Bizottság általi folyósítás előtt nem észlelik és nem korrigálják. Ez a kockázat különösen nagy a hetedik kutatási keretprogram esetében, amelynek összetett támogathatósági szabályait gyakran félreértelmezik a kedvezményezettek (különösen a szabályokat kevésbé ismerők, például a kkv-k, az első alkalommal pályázók és a harmadik országbeli érdekeltek). |
| --- | --- |

5.5.

A tranzakciók szabályszerűségét érintő legfőbb kockázat az, hogy a kedvezményezettek támogatásra nem jogosult költségeket tüntetnek fel, és ezt a Bizottság általi folyósítás előtt nem észlelik és nem korrigálják. Ez a kockázat különösen nagy a hetedik kutatási keretprogram esetében, amelynek összetett támogathatósági szabályait gyakran félreértelmezik a kedvezményezettek (különösen a szabályokat kevésbé ismerők, például a kkv-k, az első alkalommal pályázók és a harmadik országbeli érdekeltek).

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 5.6. | 2016-ban az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési módszertan és módszerek alkalmazásával a következők vizsgálatát végeztük el a „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” terület kapcsán: |
| --- | --- |

5.6.

2016-ban az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési módszertan és módszerek alkalmazásával a következők vizsgálatát végeztük el a „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” terület kapcsán:

| a) | egy 150 tranzakcióból álló minta az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy az a többéves pénzügyi keret ezen alfejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen. A minta összetétele a következő volt: 92 tranzakció a kutatás és innováció területéről (79 a hetedik kutatási keretprogramból és 13 a Horizont 2020 programból), valamint 58 tranzakció az egyéb programokból és tevékenységekből; |
| --- | --- |

a)

egy 150 tranzakcióból álló minta az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy az a többéves pénzügyi keret ezen alfejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen. A minta összetétele a következő volt: 92 tranzakció a kutatás és innováció területéről (79 a hetedik kutatási keretprogramból és 13 a Horizont 2020 programból), valamint 58 tranzakció az egyéb programokból és tevékenységekből;

| b) | a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD), az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) és a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság (DG MOVE) éves tevékenységi jelentésében a kiadások szabályszerűségére vonatkozóan feltüntetett információk megközelítő összhangja a saját eredményeinkkel (1); |
| --- | --- |

b)

a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD), az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) és a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság (DG MOVE) éves tevékenységi jelentésében a kiadások szabályszerűségére vonatkozóan feltüntetett információk megközelítő összhangja a saját eredményeinkkel (1);

| c) | a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) által 2016-ban végzett ellenőrzés, amely azt vizsgálta, hogy a Bizottság megfelelő haladást ért-e el a kutatási és innovációs kiadások utólagos ellenőrzéseinek végrehajtása terén. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) által 2016-ban végzett ellenőrzés, amely azt vizsgálta, hogy a Bizottság megfelelő haladást ért-e el a kutatási és innovációs kiadások utólagos ellenőrzéseinek végrehajtása terén.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

1. RÉSZ: A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 5.7. | A tranzakciótesztek eredményeiről az
  5.1. melléklet
  nyújt áttekintést. A 150 vizsgált tranzakcióból 74 (49 %) esetében merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 48 hiba alapján a becsült hibaszint 4,1  % (2). |
| --- | --- |

5.7.

A tranzakciótesztek eredményeiről az
  5.1. melléklet
  nyújt áttekintést. A 150 vizsgált tranzakcióból 74 (49 %) esetében merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 48 hiba alapján a becsült hibaszint 4,1  % (2).

| 5.7. | A Számvevőszék által jelentett becsült hibaszint az uniós kiadások végrehajtási hatékonyságának egyik mutatója. Ugyanakkor a Bizottság több évre szóló kontrollstratégiával rendelkezik. Ennek alapján a Bizottság szolgálatai olyan fennmaradó hibaarányra végeznek becslést, amely figyelembe veszi a visszafizetéseket, korrekciókat és a program végrehajtási időszaka vonatkozásában elvégzett összes kontroll és ellenőrzés hatását. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Az
  5.2. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2016-ban a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. A 92 vizsgált kutatási és innovációs tranzakció közül 37-ben találtunk nem támogatható költséggel kapcsolatos számszerűsíthető hibát: 2016-ban a „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” területen ezek tették ki az általunk becsült hibaszint közel 90 %-át. |
| --- | --- |

5.8.

Az
  5.2. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2016-ban a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. A 92 vizsgált kutatási és innovációs tranzakció közül 37-ben találtunk nem támogatható költséggel kapcsolatos számszerűsíthető hibát: 2016-ban a „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” területen ezek tették ki az általunk becsült hibaszint közel 90 %-át.

5.2. háttérmagyarázat –   A kutatási és innovációs projektekben fordult elő a legtöbb hiba

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A számszerűsíthető hibák elsődleges forrása a kedvezményezettek által bejelentett nem támogatható költségek megtérítése

| 5.9. | A számszerűsített hibák közül hat meghaladta az adott tranzakció értékének 20 %-át (lásd:
  5.2. melléklet
  ). Ez a hat eset főként a kedvezményezettek által a hetedik kutatási keretprogram projektjei kapcsán bejelentett, nem támogatható személyzeti költségekhez kapcsolódott. |
| --- | --- |

5.9.

A számszerűsített hibák közül hat meghaladta az adott tranzakció értékének 20 %-át (lásd:
  5.2. melléklet
  ). Ez a hat eset főként a kedvezményezettek által a hetedik kutatási keretprogram projektjei kapcsán bejelentett, nem támogatható személyzeti költségekhez kapcsolódott.

| 5.9. | Az 5.9. és 5.10. pontra adott közös válasz:

  A kutatási és innovációs projektek költségeinek nagy részét a személyzeti költségek teszik ki. Az európai kutatási környezetben alkalmazott költségstruktúrák sokszínűségének figyelembevételével tudatos politikai választás e költségkategóriáknak az egységköltség-alapú vagy átalány alapú visszatérítés helyett a valós költség alapján történő visszatérítése. Ezért fordul elő esetükben gyakran hiba, ahogy az 5.2. szövegdobozban is látható. A „Horizont 2020” keretprogramot azzal a céllal hozták létre, hogy a lehető legnagyobb mértékben felszámolja ezeket a hibaforrásokat egy sor egyszerűsítés bevezetése révén (lásd az alábbi 5.12. pontot). |
| --- | --- |

5.9.

A kutatási és innovációs projektek költségeinek nagy részét a személyzeti költségek teszik ki. Az európai kutatási környezetben alkalmazott költségstruktúrák sokszínűségének figyelembevételével tudatos politikai választás e költségkategóriáknak az egységköltség-alapú vagy átalány alapú visszatérítés helyett a valós költség alapján történő visszatérítése. Ezért fordul elő esetükben gyakran hiba, ahogy az 5.2. szövegdobozban is látható. A „Horizont 2020” keretprogramot azzal a céllal hozták létre, hogy a lehető legnagyobb mértékben felszámolja ezeket a hibaforrásokat egy sor egyszerűsítés bevezetése révén (lásd az alábbi 5.12. pontot).

| 5.10. | Az egyéb programokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó 58 tesztelt tranzakció közül nyolcban találtunk számszerűsíthető hibát. Ezek hátterében az állt, hogy a kedvezményezettek nem tartották be a támogathatósági szabályokat, azaz helytelenül számították ki a személyzeti költségeket, igazoló dokumentumok nélkül nyújtották be költségelszámolásaikat, vagy a költségkimutatás által lefedett időszakon kívül felmerült költségeket akartak elszámolni (3). |
| --- | --- |

5.10.

Az egyéb programokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó 58 tesztelt tranzakció közül nyolcban találtunk számszerűsíthető hibát. Ezek hátterében az állt, hogy a kedvezményezettek nem tartották be a támogathatósági szabályokat, azaz helytelenül számították ki a személyzeti költségeket, igazoló dokumentumok nélkül nyújtották be költségelszámolásaikat, vagy a költségkimutatás által lefedett időszakon kívül felmerült költségeket akartak elszámolni (3).

| 5.11. | A kedvezményezettek által elkövetett számszerűsíthető hibák közül 19 esetében a Bizottság vagy a független könyvvizsgálók (4) elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a kiadások elfogadása előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják a hibákat. Ha a Bizottság és a független könyvvizsgálók az összes ilyen információt megfelelően felhasználták volna, a becsült hibaszint 1,2  százalékponttal alacsonyabb lett volna jelentésünk e fejezetére (5). |
| --- | --- |

5.11.

A kedvezményezettek által elkövetett számszerűsíthető hibák közül 19 esetében a Bizottság vagy a független könyvvizsgálók (4) elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a kiadások elfogadása előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják a hibákat. Ha a Bizottság és a független könyvvizsgálók az összes ilyen információt megfelelően felhasználták volna, a becsült hibaszint 1,2  százalékponttal alacsonyabb lett volna jelentésünk e fejezetére (5).

| 5.11. | A Bizottság szilárd előzetes ellenőrzési rendszert alkalmaz, amely részletes automatizált ellenőrző listákat, írásbeli iránymutatást és folyamatos képzést foglal magában. Folyamatos kihívást jelent, hogy e rendszert oly módon fejlesszük, amely nem növeli a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terheket, ugyanakkor biztosítja a kutatók késedelem nélküli kifizetését. Az előzetes ellenőrzések továbbfejlesztése során a Bizottság most és a jövőben is figyelembe veszi a Számvevőszék megállapításait.

  A költségtérítési igények független könyvvizsgáló általi igazolása (amely a Számvevőszék által említett 19 ügyből 15-nél fordul elő) jól ismert probléma, amely a korábbi jelentésekben is szerepelt. A Számvevőszék ajánlásai alapján a Bizottság több találkozót szervezett a kedvezményezettek és az igazolást végző független könyvvizsgálók körében azzal a céllal, hogy felhívja a figyelmet a leggyakoribb hibákra. Ezenfelül a hibát elkövető, igazolást végző könyvvizsgálók a „Horizont 2020” keretében visszajelzést és didaktikusabb könyvvizsgálói igazolási sablont kapnak. A kutatási területen a könyvvizsgálói igazolások a nem igazolt költségtérítési igényekhez viszonyítva a hibaarányt a becslések szerint 50 %-kal csökkentik. Következésképpen az igazolások, bár elismerten nem azonosítanak minden egyes hibát, a teljes hibaarány csökkentésének fontos eszközei. |
| --- | --- |

5.11.

A költségtérítési igények független könyvvizsgáló általi igazolása (amely a Számvevőszék által említett 19 ügyből 15-nél fordul elő) jól ismert probléma, amely a korábbi jelentésekben is szerepelt. A Számvevőszék ajánlásai alapján a Bizottság több találkozót szervezett a kedvezményezettek és az igazolást végző független könyvvizsgálók körében azzal a céllal, hogy felhívja a figyelmet a leggyakoribb hibákra. Ezenfelül a hibát elkövető, igazolást végző könyvvizsgálók a „Horizont 2020” keretében visszajelzést és didaktikusabb könyvvizsgálói igazolási sablont kapnak. A kutatási területen a könyvvizsgálói igazolások a nem igazolt költségtérítési igényekhez viszonyítva a hibaarányt a becslések szerint 50 %-kal csökkentik. Következésképpen az igazolások, bár elismerten nem azonosítanak minden egyes hibát, a teljes hibaarány csökkentésének fontos eszközei.

A kutatási és innovációs projektekben fordult elő a legtöbb nem számszerűsíthető hiba

| 5.12. | A 150 tranzakcióból álló mintában 61 olyan nem számszerűsíthető hibát is találtunk, amelyek a finanszírozási szabályok figyelmen kívül hagyásából eredtek (6). Az elsősorban kutatási és innovációs projektek kapcsán felmerült hibák hátterében többnyire a kedvezményezettek munkaidő-nyilvántartási rendszereinek hiányosságai állnak, illetve az, hogy a projektkoordinátor késve továbbította az uniós hozzájárulást a projekt egyéb résztvevőinek. Bár ennek a késedelemnek néhány esetben méltányolható oka volt, az uniós hozzájárulás késedelmes továbbadása komoly pénzügyi hatással járhat a kedvezményezettek (különösen a kkv-k) számára (7). |
| --- | --- |

5.12.

A 150 tranzakcióból álló mintában 61 olyan nem számszerűsíthető hibát is találtunk, amelyek a finanszírozási szabályok figyelmen kívül hagyásából eredtek (6). Az elsősorban kutatási és innovációs projektek kapcsán felmerült hibák hátterében többnyire a kedvezményezettek munkaidő-nyilvántartási rendszereinek hiányosságai állnak, illetve az, hogy a projektkoordinátor késve továbbította az uniós hozzájárulást a projekt egyéb résztvevőinek. Bár ennek a késedelemnek néhány esetben méltányolható oka volt, az uniós hozzájárulás késedelmes továbbadása komoly pénzügyi hatással járhat a kedvezményezettek (különösen a kkv-k) számára (7).

| 5.12. | A Bizottság megítélése szerint a legjobb, ha a források konzorciumi tagok közötti átutalását a konzorciumon belül intézik.

  A Bizottság emlékeztette a koordinátorokat a pénzeszközök haladéktalan átadására vonatkozó kötelezettségükre, és amennyiben a pénzeszközök késedelmes elosztását észlelik, vagy az üggyel kapcsolatban panasz érkezik, a Bizottság szokásos gyakorlata, hogy a projektkoordinátorral együtt nyomon követi a késedelem okait. |
| --- | --- |

5.12.

A Bizottság emlékeztette a koordinátorokat a pénzeszközök haladéktalan átadására vonatkozó kötelezettségükre, és amennyiben a pénzeszközök késedelmes elosztását észlelik, vagy az üggyel kapcsolatban panasz érkezik, a Bizottság szokásos gyakorlata, hogy a projektkoordinátorral együtt nyomon követi a késedelem okait.

„Horizont 2020”: folytatódik az egyszerűsítés, de további erőfeszítésekre van szükség

| 5.13. | Korábban megjegyeztük, hogy a „Horizont 2020” program egyszerűbb finanszírozási szabályokat ír elő, mint a hetedik kutatási keretprogram, és hogy a Bizottság jelentős erőfeszítéseket tett az adminisztratív folyamatok leegyszerűsítése érdekében (8). |
| --- | --- |

5.13.

Korábban megjegyeztük, hogy a „Horizont 2020” program egyszerűbb finanszírozási szabályokat ír elő, mint a hetedik kutatási keretprogram, és hogy a Bizottság jelentős erőfeszítéseket tett az adminisztratív folyamatok leegyszerűsítése érdekében (8).

| 5.14. | Az egyszerűsítés azért fontos, mert csökkenti az adminisztratív terheket. A Bizottság 2016-ban újabb egyszerűsítő intézkedéseket javasolt: a kutatók kiegészítő javadalmazása fogalommeghatározásának módosítását, a „Horizont 2020” munkaprogramjának észszerűsítését a 2018–2020-as időszakra, célzott támogatást az induló, illetve innovatív vállalkozások számára, és az átalányalapú finanszírozásra jogosult projektek körének kibővítését. Ezek az intézkedések előrelépést jelentenek a korábbi keretprogramokhoz képest. |
| --- | --- |

5.14.

Az egyszerűsítés azért fontos, mert csökkenti az adminisztratív terheket. A Bizottság 2016-ban újabb egyszerűsítő intézkedéseket javasolt: a kutatók kiegészítő javadalmazása fogalommeghatározásának módosítását, a „Horizont 2020” munkaprogramjának észszerűsítését a 2018–2020-as időszakra, célzott támogatást az induló, illetve innovatív vállalkozások számára, és az átalányalapú finanszírozásra jogosult projektek körének kibővítését. Ezek az intézkedések előrelépést jelentenek a korábbi keretprogramokhoz képest.

| 5.15. | Az egyszerűsítési intézkedések célja a jogbizonytalanság és a kedvezményezettek nem egységes módon történő kezelése kockázatának csökkentése. Ez a kockázat visszatérő problémát jelentett a korábbi keretprogramoknál, és a Számvevőszék további lehetőségeket is lát a jogi keret egyszerűsítésére. |
| --- | --- |

5.15.

Az egyszerűsítési intézkedések célja a jogbizonytalanság és a kedvezményezettek nem egységes módon történő kezelése kockázatának csökkentése. Ez a kockázat visszatérő problémát jelentett a korábbi keretprogramoknál, és a Számvevőszék további lehetőségeket is lát a jogi keret egyszerűsítésére.

| 5.15. | Az egyszerűsítés állandó folyamat. Ennek egyik kulcsfontosságú intézkedése a közös támogatási központ létrehozása, amelynek célja a jogbiztonság és a kedvezményezettekkel való következetes bánásmód biztosítása. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | A Bizottság 2016 júliusában felülvizsgált szabályokat tett közzé a személyzeti költségek kiszámításáról, de a fő iránymutatást nyújtó segédlet (a magyarázatokkal ellátott támogatásimegállapodás-minta) aktualizálása csak 2016 novemberében történt meg. A felülvizsgált szabályok egy összetett képletet javasolnak bizonyos személyzeti költségek kiszámítására, ami csak bonyolultabbá teszi az eljárást a kedvezményezettek számára. Megállapítottuk, hogy a kedvezményezettek a gyakorlatban a képlet helyes alkalmazása ellenére is több költséget jelenthetnek be a ténylegesen felmerültnél. |
| --- | --- |

5.16.

A Bizottság 2016 júliusában felülvizsgált szabályokat tett közzé a személyzeti költségek kiszámításáról, de a fő iránymutatást nyújtó segédlet (a magyarázatokkal ellátott támogatásimegállapodás-minta) aktualizálása csak 2016 novemberében történt meg. A felülvizsgált szabályok egy összetett képletet javasolnak bizonyos személyzeti költségek kiszámítására, ami csak bonyolultabbá teszi az eljárást a kedvezményezettek számára. Megállapítottuk, hogy a kedvezményezettek a gyakorlatban a képlet helyes alkalmazása ellenére is több költséget jelenthetnek be a ténylegesen felmerültnél.

| 5.16. | A „Horizont 2020” keretprogram támogatásai keretében a személyzeti költségek kiszámítására vonatkozó új lehetőség a résztvevők többszöri kérésére került bevezetésre, különösen annak lehetővé tétele érdekében, hogy a résztvevők könnyebben tudják alkalmazni szokásos költségelszámolási gyakorlatukat. Létezik egy egyszerű lehetőség is, amely minden kedvezményezett számára elérhető. Ezekre a számításokra további biztosíték vonatkozik, ami azt jelenti, hogy a kedvezményezetteknek biztosítaniuk kell az uniós és Euratom-támogatásokban bejelentett (egy főre és egy évre eső) személyi költségek teljes összegének tiszteletben tartását.

  A Bizottság a résztvevői portálon 2016. augusztus 25-én létrehozta a „Gyakori kérdések” rovatot, amelyben magyarázatok és példák találhatók arra vonatkozóan, hogyan kell alkalmazni a személyi költségekre vonatkozó új lehetőséget. |
| --- | --- |

5.16.

A Bizottság a résztvevői portálon 2016. augusztus 25-én létrehozta a „Gyakori kérdések” rovatot, amelyben magyarázatok és példák találhatók arra vonatkozóan, hogyan kell alkalmazni a személyi költségekre vonatkozó új lehetőséget.

| 5.17. | A szabálymódosítások egyszerűsítése a tanácsadók igénybevételére is kiterjedt, amely tétel jelentős hibaforrás volt a hetedik kutatási keretprogram esetében (9). A szabálymódosítás azonban kevesebb rugalmasságot eredményezett a kedvezményezettek számára: a hetedik kutatási keretprogram esetében természetes és jogi személyek is lehettek belső tanácsadók, míg a „Horizont 2020” keretében a belső tanácsadó fogalommeghatározása csak a természetes személyeket foglalja magában. |
| --- | --- |

5.17.

A szabálymódosítások egyszerűsítése a tanácsadók igénybevételére is kiterjedt, amely tétel jelentős hibaforrás volt a hetedik kutatási keretprogram esetében (9). A szabálymódosítás azonban kevesebb rugalmasságot eredményezett a kedvezményezettek számára: a hetedik kutatási keretprogram esetében természetes és jogi személyek is lehettek belső tanácsadók, míg a „Horizont 2020” keretében a belső tanácsadó fogalommeghatározása csak a természetes személyeket foglalja magában.

| 5.17. | A Bizottság úgy döntött, hogy a tanácsadók körét a hetedik keretprogram tapasztalatai alapján a természetes személyekre korlátozza. A hetedik keretprogram ellenőrzései során rendszeresen megállapítást nyert, hogy a tanácsadók számára közvetlen személyi költségként elszámolt bizonyos költségek nem lettek volna elszámolható költségek.

  A „Horizont 2020” keretprogram belső tanácsadókra vonatkozó szabályai egyszerűbbek és egyértelműbbek. Nagyobb mértékben figyelembe veszik a tagállamok nemzeti sajátosságait. A tanácsadási szolgáltatásokat nyújtó jogi személyek költségei alvállalkozói költségként elszámolhatók. |
| --- | --- |

5.17.

A „Horizont 2020” keretprogram belső tanácsadókra vonatkozó szabályai egyszerűbbek és egyértelműbbek. Nagyobb mértékben figyelembe veszik a tagállamok nemzeti sajátosságait. A tanácsadási szolgáltatásokat nyújtó jogi személyek költségei alvállalkozói költségként elszámolhatók.

| 5.18. | A magyarázatokkal ellátott támogatásimegállapodás-minta az idők során több mint 700 oldalas, rendkívül részletes kézikönyvvé duzzadt. Két „Horizont 2020” projekt esetében azt állapítottuk meg, hogy a Bizottság olyan támogatási szerződéseket is jóváhagyott, amelyek egyes kötelező rendelkezéseket nem vagy csak hiányosan tartalmaztak, ami fokozta a jogbizonytalanságot. |
| --- | --- |

5.18.

A magyarázatokkal ellátott támogatásimegállapodás-minta az idők során több mint 700 oldalas, rendkívül részletes kézikönyvvé duzzadt. Két „Horizont 2020” projekt esetében azt állapítottuk meg, hogy a Bizottság olyan támogatási szerződéseket is jóváhagyott, amelyek egyes kötelező rendelkezéseket nem vagy csak hiányosan tartalmaztak, ami fokozta a jogbizonytalanságot.

| 5.18. | A magyarázó jegyzetekkel ellátott támogatási megállapodás (AGA) egyetlen dokumentumban összesíti a „Horizont 2020” keretprogram támogatási rendelkezéseivel kapcsolatban szükséges magyarázatokat. A hetedik keretprogram keretében ezek a magyarázatok különböző dokumentumokban, több mint 1 000 oldalon szerepeltek. Az AGA 24 különböző támogatást ölel fel. A kedvezményezetteknek azonban nem kell az egész dokumentumot végigolvasniuk, elegendő megnézniük azokat a cikkeket vagy részeket, amelyek a támogatásuk szempontjából jelentőséggel bírnak.

  A Bizottság elismeri, hogy a „Horizont 2020” keretprogram első támogatási megállapodásai közül némelyikben néhány kisebb hiba fordult elő. Annak érdekében, hogy a támogatási megállapodások aláírása és végrehajtása során elkerüljék a hibákat, a Bizottság kiemelt figyelmet fordít a „Horizont 2020” támogatási megállapodások végrehajtásának gyakorlati vonatkozásaira (informatikai folyamatok, üzleti folyamatok stb.), és folyamatosan aktualizálja az informatikai rendszert, valamint képzést biztosít az érintett személyzetnek. |
| --- | --- |

5.18.

A Bizottság elismeri, hogy a „Horizont 2020” keretprogram első támogatási megállapodásai közül némelyikben néhány kisebb hiba fordult elő. Annak érdekében, hogy a támogatási megállapodások aláírása és végrehajtása során elkerüljék a hibákat, a Bizottság kiemelt figyelmet fordít a „Horizont 2020” támogatási megállapodások végrehajtásának gyakorlati vonatkozásaira (informatikai folyamatok, üzleti folyamatok stb.), és folyamatosan aktualizálja az informatikai rendszert, valamint képzést biztosít az érintett személyzetnek.

| 5.19. | Amint korábban megjegyeztük, bár az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) „Horizont 2020” finanszírozással megvalósítandó projektek végrehajtásával foglalkozik, az továbbra sem tartozik a Bizottság kutatási és innovációs kiadásokra irányuló közös irányítási és kontrollrendszerének hatókörébe (10). Az EIT ezért bizonyos esetekben a „Horizont 2020” szabályaitól eltérő feltételeket alkalmaz. A „Horizont 2020” szabályai értelmében például a kedvezményezettek szabadon választott független ellenőrrel igazoltathatják bejelentett költségeiket; az EIT ezzel szemben kötelezően előírja saját külső ellenőrének igénybevételét. |
| --- | --- |

5.19.

Amint korábban megjegyeztük, bár az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) „Horizont 2020” finanszírozással megvalósítandó projektek végrehajtásával foglalkozik, az továbbra sem tartozik a Bizottság kutatási és innovációs kiadásokra irányuló közös irányítási és kontrollrendszerének hatókörébe (10). Az EIT ezért bizonyos esetekben a „Horizont 2020” szabályaitól eltérő feltételeket alkalmaz. A „Horizont 2020” szabályai értelmében például a kedvezményezettek szabadon választott független ellenőrrel igazoltathatják bejelentett költségeiket; az EIT ezzel szemben kötelezően előírja saját külső ellenőrének igénybevételét.

| 5.19. | Az EIT és a tudományos és innovációs társulások (TIT) közötti támogatási megállapodások a „Horizont 2020” támogatási megállapodások mintáján alapulnak. A szabályok betartását az EIT Bizottság által felügyelt irányítási és ellenőrzési kerete biztosítja.

  A pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolás benyújtásának kötelezettsége az egész keretprogramban alkalmazandó. A könyvvizsgálói igazolások beszerzésének központosítása az EIT különleges helyzetének megfelelő gyakorlati megoldás. Csökkenti a kedvezményezettek adminisztratív terheit, és ezzel egyidejűleg – a Számvevőszék korábbi ellenőrzési ajánlásainak megfelelően – növelheti a szerzett bizonyosságot. |
| --- | --- |

5.19.

A pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolás benyújtásának kötelezettsége az egész keretprogramban alkalmazandó. A könyvvizsgálói igazolások beszerzésének központosítása az EIT különleges helyzetének megfelelő gyakorlati megoldás. Csökkenti a kedvezményezettek adminisztratív terheit, és ezzel egyidejűleg – a Számvevőszék korábbi ellenőrzési ajánlásainak megfelelően – növelheti a szerzett bizonyosságot.

Az éves tevékenységi jelentések megerősítették megállapításainkat és következtetéseinket, de eltérő módszereket alkalmaztak a hibaarányok és a kockázatosnak minősülő összegek bemutatására

| 5.20. | Az általunk megvizsgált éves tevékenységi jelentések a mögöttes tranzakciók szabályszerűsége tekintetében valós értékelést adnak a főigazgatóságok pénzgazdálkodásáról, és a közölt információk megerősítik észrevételeinket és következtetéseinket. Példának okáért a kutatási és innovációs kiadásokat végrehajtó főigazgatóságok mindegyikének a jelentésében szerepel fenntartás a hetedik kutatási keretprogram keretében történt költségtérítési kifizetéseket illetően. |
| --- | --- |

5.20.

Az általunk megvizsgált éves tevékenységi jelentések a mögöttes tranzakciók szabályszerűsége tekintetében valós értékelést adnak a főigazgatóságok pénzgazdálkodásáról, és a közölt információk megerősítik észrevételeinket és következtetéseinket. Példának okáért a kutatási és innovációs kiadásokat végrehajtó főigazgatóságok mindegyikének a jelentésében szerepel fenntartás a hetedik kutatási keretprogram keretében történt költségtérítési kifizetéseket illetően.

| 5.20. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék értékelését. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Noha az általunk megvizsgált jelentésekben szereplő információk megerősítették megállapításainkat és következtetéseinket, megállapítottuk, hogy különféle módszereket alkalmaztak a hetedik kutatási keretprogram egyes részeire vonatkozó hibaarányok kiszámításához. Az űrkutatási és biztonságtechnikai részprogramok esetében a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság és a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság kombinált fennmaradó hibaarányt számított, miközben ugyanezen részprogramok költségvetésének a REA által kezelt része esetében a végrehajtó ügynökség minden egyes részprogramra külön kiszámította azok egyedi fennmaradó hibaarányát. |
| --- | --- |

5.21.

Noha az általunk megvizsgált jelentésekben szereplő információk megerősítették megállapításainkat és következtetéseinket, megállapítottuk, hogy különféle módszereket alkalmaztak a hetedik kutatási keretprogram egyes részeire vonatkozó hibaarányok kiszámításához. Az űrkutatási és biztonságtechnikai részprogramok esetében a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság és a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság kombinált fennmaradó hibaarányt számított, miközben ugyanezen részprogramok költségvetésének a REA által kezelt része esetében a végrehajtó ügynökség minden egyes részprogramra külön kiszámította azok egyedi fennmaradó hibaarányát.

| 5.21. | Minden főigazgatóságnak vagy szolgálatnak éves tevékenységi jelentésében meg kell becsülnie a fennmaradó hibaarányt.

  A REA három programot irányít, amelyek mindegyike különböző eredendő kockázati jellemzőkkel rendelkezik. Ezért helyénvaló, hogy az alprogramok fennmaradó hibaarányának kiszámításakor az egyes alprogramokat külön-külön veszi figyelembe. |
| --- | --- |

5.21.

A REA három programot irányít, amelyek mindegyike különböző eredendő kockázati jellemzőkkel rendelkezik. Ezért helyénvaló, hogy az alprogramok fennmaradó hibaarányának kiszámításakor az egyes alprogramokat külön-külön veszi figyelembe.

| 5.22. | A „Marie Curie” és „A kkv-k javára folytatott kutatás” részprogramok kapcsán a Bizottság egy nemcsak a véletlenszerűen kiválasztott utólagos ellenőrzések eredményein, hanem részben a legnagyobb összegű támogatásban részesült kedvezményezettekre irányuló célzott ellenőrzések eredményein alapuló hibaarányt alkalmazott. Ez a módszer a „Marie Curie” részprogram esetében 1,2  %-os hibaarányt eredményezett, holott a kizárólag a véletlenszerűen kiválasztott ellenőrzések alapján számított hibaarány 4,1  % lett volna. |
| --- | --- |

5.22.

A „Marie Curie” és „A kkv-k javára folytatott kutatás” részprogramok kapcsán a Bizottság egy nemcsak a véletlenszerűen kiválasztott utólagos ellenőrzések eredményein, hanem részben a legnagyobb összegű támogatásban részesült kedvezményezettekre irányuló célzott ellenőrzések eredményein alapuló hibaarányt alkalmazott. Ez a módszer a „Marie Curie” részprogram esetében 1,2  %-os hibaarányt eredményezett, holott a kizárólag a véletlenszerűen kiválasztott ellenőrzések alapján számított hibaarány 4,1  % lett volna.

| 5.22. | A REA az éves tevékenységi jelentésében kifejtette, miért vette figyelembe a főbb kedvezményezettek ellenőrzéseit. A Marie Skłodowska-Curie-cselekvés (MCA) költségvetésének 80 %-a a (részvételük értékét tekintve) legjelentősebb fő kedvezményezettek mintegy 15 %-ához kerül. Következésképp ezen nagyobb kedvezményezettek ellenőrzésének figyelembevétele az MCA-támogatások összességében felmerülő hibák kockázatának értékelésekor különös fontossággal bír. |
| --- | --- |

5.22.

| 5.23. | 2014-hez hasonlóan (11) most is következetlenségeket tapasztaltunk a Bizottság által a kockázatosnak minősülő teljes összeg becslése során alkalmazott módszer tekintetében. Megállapítottuk, hogy az igazgatási kiadások esetében négy különböző módszert alkalmaztak (12). Ami az operatív kiadásokat illeti, a következetlenség abban állt, hogy eltérő hibaarányokat használtak a kutatási és innovációs költségvetésnek a közös vállalkozásokra átruházott, illetve pénzügyi eszközök által kezelt részei esetében. |
| --- | --- |

5.23.

2014-hez hasonlóan (11) most is következetlenségeket tapasztaltunk a Bizottság által a kockázatosnak minősülő teljes összeg becslése során alkalmazott módszer tekintetében. Megállapítottuk, hogy az igazgatási kiadások esetében négy különböző módszert alkalmaztak (12). Ami az operatív kiadásokat illeti, a következetlenség abban állt, hogy eltérő hibaarányokat használtak a kutatási és innovációs költségvetésnek a közös vállalkozásokra átruházott, illetve pénzügyi eszközök által kezelt részei esetében.

| 5.23. | A Bizottság lépéseket tett a nagy kiadási tételekre vonatkozó megközelítés bemutatásának összehangolása érdekében, különös tekintettel a keretprogramokra. Ugyanakkor a Bizottság elismeri, hogy egyes kiadási tételek, például az igazgatási költségek terén következetlenségek voltak tapasztalhatók. A különböző megközelítések egyes esetekben indokoltak, de amennyiben lehetséges, a Bizottság a jövőben biztosítja a harmonizációt. |
| --- | --- |

5.23.

Közös Ellenőrzési Szolgálat: sok még a teendő a „Horizont 2020” program tervezési, monitoring- és beszámolási folyamatainak javítása terén

| 5.24. | A kedvezményezettek utólagos bizottsági ellenőrzése kulcsszerepet játszik a tranzakciók szabályszerűségének kontrolljában. Az ellenőrzések lényeges információkat nyújtanak a Bizottságnak a tranzakciók szabályszerűségének értékeléséhez, és megalapozzák a nem támogatható költségek finanszírozására felhasznált összegek visszafizettetését. 2014 óta a Bizottság kutatási és innovációs kiadások kezelésével foglalkozó Közös Ellenőrzési Szolgálata felelős a hetedik kutatási keretprogramra és a Horizont 2020 programra alkalmazott bizottsági utólagos ellenőrzési stratégia végrehajtásáért. |
| --- | --- |

5.24.

A kedvezményezettek utólagos bizottsági ellenőrzése kulcsszerepet játszik a tranzakciók szabályszerűségének kontrolljában. Az ellenőrzések lényeges információkat nyújtanak a Bizottságnak a tranzakciók szabályszerűségének értékeléséhez, és megalapozzák a nem támogatható költségek finanszírozására felhasznált összegek visszafizettetését. 2014 óta a Bizottság kutatási és innovációs kiadások kezelésével foglalkozó Közös Ellenőrzési Szolgálata felelős a hetedik kutatási keretprogramra és a Horizont 2020 programra alkalmazott bizottsági utólagos ellenőrzési stratégia végrehajtásáért.

| 5.25. | 2016-ban az IAS ellenőrizte, hogy a kutatási és innovációs kiadások kezelésével foglalkozó Közös Ellenőrzési Szolgálat milyen előrehaladást ért el a Bizottságnak a hetedik kutatási keretprogramra irányuló utólagos ellenőrzési stratégiájában meghatározott célkitűzések elérése terén. |
| --- | --- |

5.25.

2016-ban az IAS ellenőrizte, hogy a kutatási és innovációs kiadások kezelésével foglalkozó Közös Ellenőrzési Szolgálat milyen előrehaladást ért el a Bizottságnak a hetedik kutatási keretprogramra irányuló utólagos ellenőrzési stratégiájában meghatározott célkitűzések elérése terén.

| 5.25. | A Belső Ellenőrzési Szolgálat a Bizottság általános ellenőrzési rendszerének fontos részét képezi, és biztosítékot jelent az intézmény számára belső rendszereinek működése tekintetében. A Belső Ellenőrzési Szolgálat többéves kockázatalapú ellenőrzési tervvel rendelkezik. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | Az IAS elismerte, hogy a Közös Ellenőrzési Szolgálat jó eredményeket ért el a 2014-ben és 2015-ben lezárt ellenőrzések száma tekintetében meghatározott éves stratégiai célértékek teljesítése terén. Az IAS ugyanakkor arra a következtetésre jutott, hogy a Közös Ellenőrzési Szolgálatnak még nagy erőfeszítéseket kell tennie belső folyamatainak finomhangolása terén ahhoz, hogy képes legyen elérni a stratégia átfogó célkitűzéseit, és kellőképpen felkészülten nézzen szembe a „Horizont 2020” program utólagos ellenőrzési stratégiája által támasztott kihívásokkal. Az IAS különösen hangsúlyozta, hogy csökkenteni kell az ellenőrzések lezárásához szükséges időt, és javítani kell az azok megtervezésére, monitoringjára és a kapcsolódó beszámolásra irányuló belső folyamatokat. A Közös Ellenőrzési Szolgálat az IAS összes ajánlását elfogadta. |
| --- | --- |

5.26.

Az IAS elismerte, hogy a Közös Ellenőrzési Szolgálat jó eredményeket ért el a 2014-ben és 2015-ben lezárt ellenőrzések száma tekintetében meghatározott éves stratégiai célértékek teljesítése terén. Az IAS ugyanakkor arra a következtetésre jutott, hogy a Közös Ellenőrzési Szolgálatnak még nagy erőfeszítéseket kell tennie belső folyamatainak finomhangolása terén ahhoz, hogy képes legyen elérni a stratégia átfogó célkitűzéseit, és kellőképpen felkészülten nézzen szembe a „Horizont 2020” program utólagos ellenőrzési stratégiája által támasztott kihívásokkal. Az IAS különösen hangsúlyozta, hogy csökkenteni kell az ellenőrzések lezárásához szükséges időt, és javítani kell az azok megtervezésére, monitoringjára és a kapcsolódó beszámolásra irányuló belső folyamatokat. A Közös Ellenőrzési Szolgálat az IAS összes ajánlását elfogadta.

| 5.26. | A Közös Ellenőrzési Szolgálat (CAS) 2016-ban elérte az ellenőrzések lezárására vonatkozó stratégiai éves célkitűzéseit. A Közös Ellenőrzési Szolgálat részletes cselekvési tervet nyújtott be, amelyeket az IAS kielégítőnek tart az azonosított kockázatok mérséklése szempontjából. Az IAS az ajánlások hatékony végrehajtásának értékelése céljából 2018-ban nyomonkövetési ellenőrzést tervez. |
| --- | --- |

5.26.

| 5.27. | Korábban beszámoltunk arról, hogy a különböző végrehajtó szervek nehezen tudtak közös álláspontra jutni az utólagos ellenőrzések során a nem támogatható költségek visszafizettetése kapcsán tett ajánlások végrehajtásának módjáról, ami növeli a kedvezményezettekkel való eltérő bánásmód kockázatát, és jogbizonytalanságot teremt (13). A Bizottságnak 2017 áprilisáig kellett volna kidolgoznia a végrehajtó szervek által az ellenőrzési eredmények nyomán teendő fellépésekre vonatkozó közös módszertant, de ezt a határidőt 2018 januárjáig meghosszabbították. |
| --- | --- |

5.27.

Korábban beszámoltunk arról, hogy a különböző végrehajtó szervek nehezen tudtak közös álláspontra jutni az utólagos ellenőrzések során a nem támogatható költségek visszafizettetése kapcsán tett ajánlások végrehajtásának módjáról, ami növeli a kedvezményezettekkel való eltérő bánásmód kockázatát, és jogbizonytalanságot teremt (13). A Bizottságnak 2017 áprilisáig kellett volna kidolgoznia a végrehajtó szervek által az ellenőrzési eredmények nyomán teendő fellépésekre vonatkozó közös módszertant, de ezt a határidőt 2018 januárjáig meghosszabbították.

| 5.27. | A Bizottság jelenleg jelentős eseti koordinációs erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy biztosítsa az azonosított kockázat megfelelő csökkentését, valamint a kedvezményezettek összehangolt kezelését. A hatékonyság növelése érdekében ezt a koordinációt 2018 januárjától – még a „Horizont 2020” keretprogram első ellenőrzéseinek végrehajtása előtt – a közös támogatási szolgálat veszi át. |
| --- | --- |

5.27.

KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetés

| 5.28. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy lényeges hibaszint jellemzi a „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” fejezet kiadásait. |
| --- | --- |

5.28.

Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy lényeges hibaszint jellemzi a „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” fejezet kiadásait.

| 5.29. | A többéves pénzügyi keret ezen alfejezetére vonatkozóan tranzakciótesztjeink alapján a becsült általános hibaszint értéke 4,1  % (lásd:
  5.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

5.29.

A többéves pénzügyi keret ezen alfejezetére vonatkozóan tranzakciótesztjeink alapján a becsült általános hibaszint értéke 4,1  % (lásd:
  5.1. melléklet
  ).

Ajánlások

| 5.30. | A 2013-as éves jelentésünkben (14) megfogalmazott három ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat az
  5.3. melléklet
  mutatja be. A Bizottság a legtöbb tekintetben megvalósította ezeket az ajánlásokat. |
| --- | --- |

5.30.

A 2013-as éves jelentésünkben (14) megfogalmazott három ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat az
  5.3. melléklet
  mutatja be. A Bizottság a legtöbb tekintetben megvalósította ezeket az ajánlásokat.

| 5.31. | Az említett áttekintés, valamint a 2016. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján javasoljuk, hogy a Bizottság: |
| --- | --- |

5.31.

Az említett áttekintés, valamint a 2016. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján javasoljuk, hogy a Bizottság:

| — | 1. ajánlás: a jogbizonytalanság csökkentése érdekében a felülvizsgált költségvetési rendelet egyszerűsített költségelszámolási opcióinak (egységköltség, egyösszegű kifizetés, átalányfinanszírozás és pénzdíjak) fokozott figyelembevétele révén észszerűsítse még inkább a „Horizont 2020” program szabályait és eljárásait, |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: a jogbizonytalanság csökkentése érdekében a felülvizsgált költségvetési rendelet egyszerűsített költségelszámolási opcióinak (egységköltség, egyösszegű kifizetés, átalányfinanszírozás és pénzdíjak) fokozott figyelembevétele révén észszerűsítse még inkább a „Horizont 2020” program szabályait és eljárásait,

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A „Horizont 2020” keretprogramban már jelenleg is alkalmaznak egyszerűsített költségelszámolási módszereket, és a Bizottság folyamatosan mérlegeli azok kiterjesztésének lehetőségét.

| — | 2. ajánlás: biztosítsa, hogy szolgálatai következetes módszertant alkalmazzanak a hibaarányok és a kockázatosnak minősülő teljes összegek kiszámítása során, |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: biztosítsa, hogy szolgálatai következetes módszertant alkalmazzanak a hibaarányok és a kockázatosnak minősülő teljes összegek kiszámítása során,

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

Az egyes főigazgatóságok és az egyes kiadási programok sajátos körülményei mindig szükségessé tehetik a hibaarány kiszámítására vonatkozó megközelítés finomhangolását. A Bizottság azonban folyamatosan dolgozik az e számítások következetességének növelésén.

| — | 3. ajánlás: haladéktalanul orvosolja az utólagos ellenőrzéseiben az IAS által feltárt hiányosságokat, azaz csökkentse az utólagos ellenőrzések lezárásához szükséges időt, és javítsa az ellenőrzések megtervezésére, monitoringjára és a kapcsolódó beszámolásra irányuló belső folyamatokat. |
| --- | --- |

—

3. ajánlás: haladéktalanul orvosolja az utólagos ellenőrzéseiben az IAS által feltárt hiányosságokat, azaz csökkentse az utólagos ellenőrzések lezárásához szükséges időt, és javítsa az ellenőrzések megtervezésére, monitoringjára és a kapcsolódó beszámolásra irányuló belső folyamatokat.

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és már kidolgozott egy cselekvési tervet, amelynek végrehajtása folyamatban van.

2. RÉSZ: A KUTATÁSI ÉS INNOVÁCIÓS PROJEKTEKKEL KAPCSOLATOS TELJESÍTMÉNYPROBLÉMÁK

| 5.32. | A mintában szereplő kutatási és innovációs projektek közül 60 esetében értékeltük a teljesítményt
   (15). Az érintett projektek között 23 befejezett projekt volt. Nem értékeltük közvetlenül sem a végzett kutatás minőségét, sem azt, hogy a projekt milyen hatást ért el a kutatás és innováció fejlesztésére irányuló szakpolitikai célkitűzés megvalósítása tekintetében. |
| --- | --- |

5.32.

A mintában szereplő kutatási és innovációs projektek közül 60 esetében értékeltük a teljesítményt
   (15). Az érintett projektek között 23 befejezett projekt volt. Nem értékeltük közvetlenül sem a végzett kutatás minőségét, sem azt, hogy a projekt milyen hatást ért el a kutatás és innováció fejlesztésére irányuló szakpolitikai célkitűzés megvalósítása tekintetében.

| 5.33. | Minden egyes projekt esetében áttekintettük a bizottsági projektfelelős által a visszaigényelt költségek megtérítése előtti ellenőrzések részeként készített értékelési jelentést is. Ellenőriztük, hogy a projektfelelős szerint |
| --- | --- |

5.33.

Minden egyes projekt esetében áttekintettük a bizottsági projektfelelős által a visszaigényelt költségek megtérítése előtti ellenőrzések részeként készített értékelési jelentést is. Ellenőriztük, hogy a projektfelelős szerint

| — | az outputok és eredmények elérése terén bejelentett előrelépés összhangban van-e a támogatási szerződésben előírt célkitűzésekkel; |
| --- | --- |

—

az outputok és eredmények elérése terén bejelentett előrelépés összhangban van-e a támogatási szerződésben előírt célkitűzésekkel;

| — | a projekt kapcsán felmerült költségek észszerű mértékűek-e a jelentésben ismertetett előrehaladás fényében; |
| --- | --- |

—

a projekt kapcsán felmerült költségek észszerű mértékűek-e a jelentésben ismertetett előrehaladás fényében;

| — | a projekt outputjait és eredményeit a támogatási szerződés követelményeinek megfelelően megosztották-e a nyilvánossággal. |
| --- | --- |

—

a projekt outputjait és eredményeit a támogatási szerződés követelményeinek megfelelően megosztották-e a nyilvánossággal.

A legtöbb projekt megvalósította tervezett outputjait és eredményeit

| 5.34. | A Bizottság jelentései alapján megállapítottuk, hogy a legtöbb projekt megvalósította tervezett outputjait és eredményeit, és a Bizottság 12 projektet kivételesen sikeresként értékelt. A bizottsági jelentésekből ugyanakkor kiderül, hogy több projekt teljesítményét problémák gyengítették: |
| --- | --- |

5.34.

A Bizottság jelentései alapján megállapítottuk, hogy a legtöbb projekt megvalósította tervezett outputjait és eredményeit, és a Bizottság 12 projektet kivételesen sikeresként értékelt. A bizottsági jelentésekből ugyanakkor kiderül, hogy több projekt teljesítményét problémák gyengítették:

| 5.34. | A nem teljes mértékben sikeres projektek meghatározása és a probléma megoldására irányuló megfelelő intézkedések meghozatala a nyomonkövetési folyamat célja.

  A Bizottság a helyzettől függően módosíthatja a szerződést (például ha a tudományos fejlődés következtében az eredeti célkitűzések elavulttá válnak), megvitathatja a projektpartnerekkel a projekt helyes pályára állítását, csökkentheti a kifizetést, vagy felmondhatja a szerződést. A cél a problémának a projekt életciklusa során történő megoldása annak érdekében, hogy a projekt végén kiváló kutatások jöjjenek létre. |
| --- | --- |

5.34.

A Bizottság a helyzettől függően módosíthatja a szerződést (például ha a tudományos fejlődés következtében az eredeti célkitűzések elavulttá válnak), megvitathatja a projektpartnerekkel a projekt helyes pályára állítását, csökkentheti a kifizetést, vagy felmondhatja a szerződést. A cél a problémának a projekt életciklusa során történő megoldása annak érdekében, hogy a projekt végén kiváló kutatások jöjjenek létre.

| — | kilenc esetben a jelentés szerinti előrehaladás csak részben felelt meg a Bizottsággal kötött megállapodásban előírt célkitűzéseknek, |
| --- | --- |

—

kilenc esetben a jelentés szerinti előrehaladás csak részben felelt meg a Bizottsággal kötött megállapodásban előírt célkitűzéseknek,

| — | négy esetben (16) a Bizottság úgy vélte, hogy a bejelentett költségek mértéke nem észszerű az elért előrehaladáshoz képest, |
| --- | --- |

—

négy esetben (16) a Bizottság úgy vélte, hogy a bejelentett költségek mértéke nem észszerű az elért előrehaladáshoz képest,

| — | hat esetben (17) csak részben történt meg a projekt outputjainak és eredményeinek megosztása, egy esetben pedig egyáltalán semmit nem tettek azok terjesztése érdekében. |
| --- | --- |

—

hat esetben (17) csak részben történt meg a projekt outputjainak és eredményeinek megosztása, egy esetben pedig egyáltalán semmit nem tettek azok terjesztése érdekében.

Meg kell jegyezni, hogy a terjesztésre gyakran a projekt befejezése után kerül sor, például a szabadalom közzétételéhez/igényléséhez szükséges idő miatt.

| 5.35. | Általánosságban azt figyeltük meg, hogy a nagyszámú résztvevőt csoportosító projektek esetében több nehézség merült fel a projektek irányítása és koordinálása terén. |
| --- | --- |

5.35.

Általánosságban azt figyeltük meg, hogy a nagyszámú résztvevőt csoportosító projektek esetében több nehézség merült fel a projektek irányítása és koordinálása terén.

---

(1)  Elvégeztük A Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága (DG CNECT), a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság (DG GROW), Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (ERCEA) és a Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA) éves tevékenységi jelentésében közzétett hibaarányok kiszámításának korlátozott körű felülvizsgálatát is.

(2)  A hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legjobb becslés. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 2,1 % és 6,1 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(3)  A vizsgált érték 1–20 %-át kitevő hibák a transzeurópai hálózatok közlekedési programjához (2 eset), a versenyképességi és innovációs programhoz (2 eset), az egész életen át tartó tanulás programjához (2 eset), az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközhöz (1 eset), valamint az Európai Innovációs és Technológiai Intézetnek fizetett éves támogatási összeghez (1 eset) kapcsolódtak.

(4)  Bizonyos esetekben, például a hetedik kutatási keretprogram olyan projektjeivel kapcsolatos költségkimutatásoknál, ahol az uniós hozzájárulás meghaladja a 375 000 eurót, független könyvvizsgálónak kell igazolnia, hogy a bejelentett költségek jogosultak a támogatásra.

(5)  Az igazoló dokumentumokban és az adatbázisokban foglalt, illetve a standard keresztellenőrzések és (más) kötelező ellenőrzések során nyert információk.

(6)  25 tranzakció számszerűsíthető és nem számszerűsíthető hibát is tartalmazott.

(7)  Lásd még: a 2012-es éves jelentés 8.18. és 8.42. bekezdése (2. ajánlás) és a 2013-as éves jelentés 8.12. bekezdése.

(8)  Lásd: a 2014-es éves jelentés 5.12. bekezdése.

(9)  Lásd például: a 2015-ös éves jelentés 5.13. bekezdése.

(10)  Lásd: a 2015-ös éves jelentés 5.23. bekezdése.

(11)  Lásd: 2014-es éves jelentés, 5.29–5.31. bekezdés.

(12)  Minimális–maximális hibaarány: 0–0,5 %, 0–0,6 %, 0–1,99 %, illetve 0–2 %.

(13)  Lásd: a 2015-ös éves jelentés 5.26. bekezdése.

(14)  Azért a 2013-as éves jelentést választottuk ki az idei hasznosulásvizsgálatunk céljára, mert azóta elvileg elegendő idő telt el ahhoz, hogy a Bizottság végre tudja hajtani ajánlásainkat.

(15)  Többszereplős együttműködési projektek teljesítményét értékeltük, az egyéni kutatóknak nyújtott mobilitási támogatás és hasonló tranzakciók kizárásával.

(16)  E négy esetből kettőben a jelentés szerinti előrehaladás is csak részben felelt meg a célkitűzéseknek.

(17)  E hat eset egyikében a jelentés szerinti előrehaladás is csak részben felelt meg a célkitűzéseknek.

(18)  A mögöttes tranzakciók harmonizált fogalommeghatározásával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 10. bekezdés).

Forrás: Az Európai Unió 2016-os konszolidált beszámolója.

5.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – „VERSENYKÉPESSÉG A NÖVEKEDÉSÉRT ÉS A FOGLALKOZTATÁSÉRT”

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| |
| Összes tranzakció | 150 | 150 |
| |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| | | |
| Becsült hibaszint | 4,1  % | 4,4  % |
| | | |
| | Felső hibahatár (UEL) | 6,1  % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 2,1  % | |

2016

2015

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció

150

150

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

4,1  %

4,4  %

Felső hibahatár (UEL)

6,1  %

Alsó hibahatár (LEL)

2,1  %

5.2. MELLÉKLET

A LEGALÁBB 20 %-OS HATÁST GYAKORLÓ HIBÁK ÁTTEKINTÉSE – „VERSENYKÉPESSÉG A NÖVEKEDÉSÉRT ÉS A FOGLALKOZTATÁSÉRT”

Bevezetés

Az
  1.1. mellékletben
  leírt általános ellenőrzési módszertant alkalmazva a tranzakciók reprezentatív mintáját teszteltük annak érdekében, hogy a többéves pénzügyi keret ezen alfejezetére nézve megbecsüljük a sokaságon belüli szabálytalanság mértékét. A tesztelés során észlelt hibák nem képezik sem az egyes hibák, sem a lehetséges hibatípusok kimerítő felsorolását. Az alábbiakban vázolt, a vizsgált tranzakció értékének legalább 20 %-át érintő hibákra vonatkozó megállapításaink csak példaként szolgálnak (1). Ezeket a hibákat 155 000 euró és 1,3 millió euró közötti értékű tranzakciókban találtuk, a medián (2) értéke kevéssel 273 000 euró fölött volt.

Példák a hibákra

A hetedik kutatási keretprogram projektjei

1. példa – Támogatási szerződés által nem fedezett bejelentett költségek

A kedvezményezett (egy hajók számára védőbevonat tervezésére irányuló projektben részt vevő nem uniós közintézmény) olyan költségeket jelentett be, amelyek a valóságban egy másik, a támogatási szerződésben nem részes jogalanynál merültek fel. A teljes vizsgált költség 100 %-a nem volt támogatható.

2. példa – Túlzott mértékű személyzeti költség bejelentése

A visszaigényelt összegek nem voltak összeegyeztethetők a kedvezményezett (egy biztonságos ellátásilánc-rendszerekre irányuló együttműködési projektben részt vevő nonprofit kutatószervezet) számláival, és a kedvezményezett nem tudta maradéktalanul benyújtani a költségkimutatás elkészítése alapjául szolgáló számításokat. Megállapítottuk, hogy rendkívül magas óradíjat használtak a munkabérköltségek kiszámítása során. A teljes vizsgált költség 81 %-a nem volt támogatható.

3. példa – Nem támogatható közvetett költségek és prémiumok

A kedvezményezett (egy felhőalapú szolgáltatási infrastruktúra kifejlesztésére irányuló projektben részt vevő közintézmény) nem támogatható prémiumokat is beszámított az igényelt személyzeti költségekbe. Ráadásul bár a kedvezményezett tényleges közvetett költségeket jelentett be, nem tett eleget a projekttel összefüggő közvetett költségek meghatározására szolgáló analitikus számviteli rendszer fenntartásával kapcsolatos követelménynek. A teljes vizsgált költség 51 %-a nem volt támogatható.

4. példa – Helytelenül kiszámított személyzeti költségek és egyéb nem támogatható költségek

A kedvezményezett (egy bioüzemanyag-technológiai projektben közreműködő nem uniós közintézmény) helytelenül számította ki a személyzeti költségeket, és olyan költségeket is felszámított, amelyeknek nem bizonyította kellőképpen a projekttel való összefüggését. A teljes vizsgált költség 38 %-a nem volt támogatható.

5. példa – Túlzott mértékű személyzeti költség

A kedvezményezett (egy uniós egészségügyi szükséghelyzetekre való koordinált reagálási megoldások kifejlesztésére irányuló projektben részt vevő kkv) rendkívül magas személyzeti költségeket jelentett be, valamint a költségkimutatás tárgyidőszakán kívül felmerült személyzeti költségeket is elszámolt. A teljes vizsgált költség 37 %-a nem volt támogatható.

6. példa – Eltérések a munkaidő-nyilvántartásban

Számos eltérést fedeztünk fel a kedvezményezett (egy internetes technológián alapuló energiahatékony rendszerek kifejlesztésére irányuló projektben részt vevő közintézmény) által bejelentett személyzeti költségeket alátámasztó munkaidő-nyilvántartásokban. A teljes vizsgált költség 21 %-a nem volt támogatható.

---

(1)  Ezek a hibák teszik ki a „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” terület általános becsült hibaszintjének több mint felét.

(2)  Azaz a legalább 20 %-os hatást gyakorló hibák fele 273 000 eurónál alacsonyabb, fele pedig annál magasabb összegű tranzakciókban fordult elő.

5.3. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – „VERSENYKÉPESSÉG A NÖVEKEDÉSÉRT ÉS A FOGLALKOZTATÁSÉRT”

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Nem alkalmazandó | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben | Néhány tekintetben |
| 2013 | A Bizottság: | | | | | | | |
| 1. ajánlás:

  alkalmazzon gyakrabban és intenzívebben kommunikációs kampányokat, és ezek révén hívja fel a kedvezményezettek és a független könyvvizsgálók figyelmét a hetedik keretprogram kutatási kiadásaival kapcsolatos támogathatósági szabályokra; | | X | | | | | A kommunikációs kampány kezdetben a hetedik keretprogramhoz kapcsolódott, és a résztvevők teljes körére kiterjedt (mintegy 4 500 ). A Bizottság jelenleg a „Horizont 2020” keretprogrammal kapcsolatos iránymutatás nyújtására összpontosít. Ezeken az üléseken a kedvezményezettek és könyvvizsgálóik vesznek részt. Ezenkívül a támogatások kezelésének valamennyi lényeges szempontjával kapcsolatban valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhető az iránymutatás az interneten keresztül. |
| 2. ajánlás:

  a szakpolitika-csoport egészében alkalmazzon kockázatorientáltabb kontrollmechanizmusokat, azaz az ellenőrzéseket összpontosítsa a nagyobb kockázatú kedvezményezettekre (például az európai finanszírozási mechanizmusok terén kevesebb tapasztalattal rendelkező szervezetekre) és így csökkentse a kisebb kockázatú kedvezményezettekre irányuló ellenőrzésekből fakadó terheket; | | X | | | | | A Bizottság jelenlegi finanszírozási programokra vonatkozó ellenőrzési stratégiáit úgy alakították ki, hogy azok több kockázaton alapuló ellenőrzést is magukban foglaljanak. |
| 3. ajánlás:

  az új, 2014–2020-as időszak „kutatás és egyéb belső politikák” területéhez tartozó programjai esetében időben lássa el a kedvezményezetteket és az irányító hatóságokat következetes és egyértelmű iránymutatással a felülvizsgált támogathatósági és kontrollelőírásokról. | | X | | | | | A jelenlegi finanszírozási programok tekintetében a Bizottság jelentős iránymutatást nyújtott a kedvezményezetteknek a program végrehajtásával kapcsolatos valamennyi fontos szempontról. Az információkat a Bizottság rendszeresen frissíti. Az információkat a Bizottság az interneten keresztül, de népszerűsítő kampányok, a tagállamokkal folytatott megbeszélések, valamint a résztvevőkkel és könyvvizsgálóikkal folytatott ad hoc megbeszélések során is terjeszti. |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

A Bizottság válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Nem alkalmazandó

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben

Néhány tekintetben

2013

A Bizottság:

1. ajánlás:

alkalmazzon gyakrabban és intenzívebben kommunikációs kampányokat, és ezek révén hívja fel a kedvezményezettek és a független könyvvizsgálók figyelmét a hetedik keretprogram kutatási kiadásaival kapcsolatos támogathatósági szabályokra;

X

A kommunikációs kampány kezdetben a hetedik keretprogramhoz kapcsolódott, és a résztvevők teljes körére kiterjedt (mintegy 4 500 ). A Bizottság jelenleg a „Horizont 2020” keretprogrammal kapcsolatos iránymutatás nyújtására összpontosít. Ezeken az üléseken a kedvezményezettek és könyvvizsgálóik vesznek részt. Ezenkívül a támogatások kezelésének valamennyi lényeges szempontjával kapcsolatban valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhető az iránymutatás az interneten keresztül.

2. ajánlás:

a szakpolitika-csoport egészében alkalmazzon kockázatorientáltabb kontrollmechanizmusokat, azaz az ellenőrzéseket összpontosítsa a nagyobb kockázatú kedvezményezettekre (például az európai finanszírozási mechanizmusok terén kevesebb tapasztalattal rendelkező szervezetekre) és így csökkentse a kisebb kockázatú kedvezményezettekre irányuló ellenőrzésekből fakadó terheket;

X

A Bizottság jelenlegi finanszírozási programokra vonatkozó ellenőrzési stratégiáit úgy alakították ki, hogy azok több kockázaton alapuló ellenőrzést is magukban foglaljanak.

3. ajánlás:

az új, 2014–2020-as időszak „kutatás és egyéb belső politikák” területéhez tartozó programjai esetében időben lássa el a kedvezményezetteket és az irányító hatóságokat következetes és egyértelmű iránymutatással a felülvizsgált támogathatósági és kontrollelőírásokról.

X

A jelenlegi finanszírozási programok tekintetében a Bizottság jelentős iránymutatást nyújtott a kedvezményezetteknek a program végrehajtásával kapcsolatos valamennyi fontos szempontról. Az információkat a Bizottság rendszeresen frissíti. Az információkat a Bizottság az interneten keresztül, de népszerűsítő kampányok, a tagállamokkal folytatott megbeszélések, valamint a résztvevőkkel és könyvvizsgálóikkal folytatott ad hoc megbeszélések során is terjeszti.

---

6. FEJEZET

„Gazdasági, társadalmi és területi kohézió”

TARTALOM

| Bevezetés | 6.1–6.6. |
| --- | --- |

| A „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület rövid leírása | 6.2–6.4. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 6.5–6.6. |
| --- | --- |

| 1. rész: A tranzakciók szabályszerűsége | 6.7–6.37. |
| --- | --- |

| A tranzakciótesztek eredményei | 6.7–6.19. |
| --- | --- |

| Megosztott irányítású pénzügyi eszközök a 2007–2013-as programozási időszakban | 6.20–6.25. |
| --- | --- |

| A Bizottság éves tevékenységi jelentései és más irányítási kérdések | 6.26–6.27. |
| --- | --- |

| A Bizottság által a 2007–2013-as időszakra vonatkozóan nyújtott bizonyosság | 6.28–6.29. |
| --- | --- |

| A Bizottság által a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan nyújtott bizonyosság | 6.30–6.37. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 6.38–6.41. |
| --- | --- |

| Következtetés | 6.38–6.39. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 6.40–6.41. |
| --- | --- |

| 2. rész: A projektek teljesítményének értékelése | 6.42–6.57. |
| --- | --- |

| A teljesítménymérési rendszer kialakításának értékelése | 6.44–6.50. |
| --- | --- |

| A projektek teljesítményének értékelése | 6.51–6.55. |
| --- | --- |

| Következtetés | 6.56–6.57. |
| --- | --- |

| 6.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió |
| --- | --- |

6.1. melléklet –

| 6.2. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményeinek áttekintése tagállamonként |
| --- | --- |

6.2. melléklet –

| 6.3. melléklet – | A legalább 20 %-os hatással járó hibák áttekintése – „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” |
| --- | --- |

6.3. melléklet –

| 6.4. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” |
| --- | --- |

6.4. melléklet –

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 6.1. | Jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” című fejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A
  6.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2016-ban e TPK-fejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

6.1.

Jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” című fejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A
  6.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2016-ban e TPK-fejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről.

6.1. háttérmagyarázat –   A többéves pénzügyi keret 1b. alfejezete – „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” – A 2016-os kiadások megoszlása

(milliárd euro)

Image

| Tárgyévi összes kifizetés | 37,8 |
| --- | --- |
| - | előlegek
   (53)
   (54) |

Tárgyévi összes kifizetés

37,8

-

11,7

| + | előlegek elszámolása
   (53) |
| --- | --- |

+

15

| + | a végső kedvezményezetteknek történő kifizetések a megosztott irányítású pénzügyi eszközök keretében |
| --- | --- |

+

2,5

| - | a többéves pénzügyi keret 2014–2020-as időszakának kifizetései: |
| --- | --- |

-

7,9

Ellenőrzött sokaság összesen

35,7

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület rövid leírása

| 6.2. | A TPK 1b. alfejezete („Gazdasági, társadalmi és területi kohézió”) alatti kiadások célja a különböző tagállamok és régiók eltérő fejlettségi szintjei közötti különbségek csökkentése, valamennyi régió versenyképességének erősítése és a régióközi együttműködés ösztönzése (1). E célok megvalósítása a következő alapok/eszközök útján történik: |
| --- | --- |

6.2.

A TPK 1b. alfejezete („Gazdasági, társadalmi és területi kohézió”) alatti kiadások célja a különböző tagállamok és régiók eltérő fejlettségi szintjei közötti különbségek csökkentése, valamennyi régió versenyképességének erősítése és a régióközi együttműködés ösztönzése (1). E célok megvalósítása a következő alapok/eszközök útján történik:

| — | az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA, 2016-ban a kifizetések 56 %-a) célja az Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi kohéziónak a főbb regionális egyenlőtlenségek kiigazításával történő megerősítése az infrastruktúrateremtés és a produktív munkahelyteremtő beruházások – elsősorban a vállalkozásoknak nyújtott – pénzügyi támogatásával, |
| --- | --- |

—

az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA, 2016-ban a kifizetések 56 %-a) célja az Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi kohéziónak a főbb regionális egyenlőtlenségek kiigazításával történő megerősítése az infrastruktúrateremtés és a produktív munkahelyteremtő beruházások – elsősorban a vállalkozásoknak nyújtott – pénzügyi támogatásával,

| — | a Kohéziós Alap (KA, 20 %), amely környezetvédelmi és közlekedési projekteket finanszíroz azokban a tagállamokban, ahol az egy főre jutó GNI nem éri el az uniós átlag 90 %-át (2), |
| --- | --- |

—

a Kohéziós Alap (KA, 20 %), amely környezetvédelmi és közlekedési projekteket finanszíroz azokban a tagállamokban, ahol az egy főre jutó GNI nem éri el az uniós átlag 90 %-át (2),

| — | az Európai Szociális Alap (ESZA, 21 %), amelynek célja a foglalkoztatási és elhelyezkedési lehetőségek javítása, elősegítve a magas foglalkoztatottsági szint elérését, valamint több és jobb minőségű munkahely létrehozását, |
| --- | --- |

—

az Európai Szociális Alap (ESZA, 21 %), amelynek célja a foglalkoztatási és elhelyezkedési lehetőségek javítása, elősegítve a magas foglalkoztatottsági szint elérését, valamint több és jobb minőségű munkahely létrehozását,

| — | egyéb kisebb eszközök/alapok (3 %), mint a határokon átnyúló együttműködést, valamint az Unió és a szomszédos országok kapcsolatának szorosabbá tételét célzó politikai kezdeményezések végrehajtását támogató Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI), továbbá a szegénységből történő kitörést anyagilag segítő, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD). |
| --- | --- |

—

egyéb kisebb eszközök/alapok (3 %), mint a határokon átnyúló együttműködést, valamint az Unió és a szomszédos országok kapcsolatának szorosabbá tételét célzó politikai kezdeményezések végrehajtását támogató Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI), továbbá a szegénységből történő kitörést anyagilag segítő, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD).

| 6.3. | Néhány kivételtől eltekintve az ERFA, a KA és az ESZA irányítása közös szabályok mentén történik. Az alapok végrehajtása többéves programok révén történik, irányításuk megoszlik a Bizottság és a tagállamok között. Az egyes programozási időszakokra a Bizottság hagyja jóvá a tagállamok által elkészített operatív programokat
   (3). Az operatív programokból finanszírozandó projektek kiválasztása tagállami szinten történik. A projektek végrehajtása során a kedvezményezettek benyújtják a felmerülő költségeik elszámolását az illetékes tagállami hatóságoknak, amelyek igazolják a kiadásokat, majd azokat benyújtják a Bizottságnak. E kiadásokat a tagállam függetlenül működő ellenőrző hatóságai ellenőrzik. A Bizottság korrekciós intézkedéseket is kiszabhat. |
| --- | --- |

6.3.

Néhány kivételtől eltekintve az ERFA, a KA és az ESZA irányítása közös szabályok mentén történik. Az alapok végrehajtása többéves programok révén történik, irányításuk megoszlik a Bizottság és a tagállamok között. Az egyes programozási időszakokra a Bizottság hagyja jóvá a tagállamok által elkészített operatív programokat
   (3). Az operatív programokból finanszírozandó projektek kiválasztása tagállami szinten történik. A projektek végrehajtása során a kedvezményezettek benyújtják a felmerülő költségeik elszámolását az illetékes tagállami hatóságoknak, amelyek igazolják a kiadásokat, majd azokat benyújtják a Bizottságnak. E kiadásokat a tagállam függetlenül működő ellenőrző hatóságai ellenőrzik. A Bizottság korrekciós intézkedéseket is kiszabhat.

| 6.4. | 2016 volt az utolsó olyan év, amelynek során az ellenőrzésünkhöz kapcsolódó minden kifizetés a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozott. |
| --- | --- |

6.4.

2016 volt az utolsó olyan év, amelynek során az ellenőrzésünkhöz kapcsolódó minden kifizetés a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozott.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 6.5. | Ebben az évben az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési módszertan és módszerek alkalmazásával a következők vizsgálatát végeztük el a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület kapcsán: |
| --- | --- |

6.5.

Ebben az évben az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési módszertan és módszerek alkalmazásával a következők vizsgálatát végeztük el a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület kapcsán:

| a) | egy 180 tranzakcióból álló minta (4) az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy az a TPK e fejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen, és 14 tagállamból származó tranzakciókat tartalmazott, amelyek közül egy az európai területi együttműködés (ETC) programjához kapcsolódik (5); |
| --- | --- |

a)

egy 180 tranzakcióból álló minta (4) az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy az a TPK e fejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen, és 14 tagállamból származó tranzakciókat tartalmazott, amelyek közül egy az európai területi együttműködés (ETC) programjához kapcsolódik (5);

| b) | egy 12 megosztott irányítás alá tartozó pénzügyi eszközt tartalmazó, nyolc tagállamot lefedő minta (6). Itt a kihelyezési arányt (a végső kedvezményezettekhez eljutó források aránya) és a garanciák esetében a Bizottság 2015-ös előrehaladási jelentésében szereplő multiplikátor-együtthatót is áttekintettük; |
| --- | --- |

b)

egy 12 megosztott irányítás alá tartozó pénzügyi eszközt tartalmazó, nyolc tagállamot lefedő minta (6). Itt a kihelyezési arányt (a végső kedvezményezettekhez eljutó források aránya) és a garanciák esetében a Bizottság 2015-ös előrehaladási jelentésében szereplő multiplikátor-együtthatót is áttekintettük;

| c) | hogy a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság (DE REGIO) és A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága (DG EMPL) éves tevékenységi jelentése a mi eredményeinkkel általánosságban összhangban lévő információkat tartalmazott-e a bevételek szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

c)

hogy a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság (DE REGIO) és A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága (DG EMPL) éves tevékenységi jelentése a mi eredményeinkkel általánosságban összhangban lévő információkat tartalmazott-e a bevételek szabályszerűségéről.

| 6.6. | A fejezet teljesítményre összpontosító második részében ellenőriztük a fizikailag befejezett projektek (a mintában a megosztott irányítás alatt álló 12 pénzügyi eszköz kivételével minden projekt) teljesítményének mérésére szolgáló tagállami rendszereket. |
| --- | --- |

6.6.

A fejezet teljesítményre összpontosító második részében ellenőriztük a fizikailag befejezett projektek (a mintában a megosztott irányítás alatt álló 12 pénzügyi eszköz kivételével minden projekt) teljesítményének mérésére szolgáló tagállami rendszereket.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

1. RÉSZ: A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

A tranzakciótesztek eredményei

| 6.7. | A tranzakciótesztek eredményeiről a
  6.1. melléklet
  nyújt áttekintést. A 180 vizsgált tranzakcióból 87 (48 %) esetében merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 25 hiba alapján a becsült hibaszint 4,8  % (7). |
| --- | --- |

6.7.

A tranzakciótesztek eredményeiről a
  6.1. melléklet
  nyújt áttekintést. A 180 vizsgált tranzakcióból 87 (48 %) esetében merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 25 hiba alapján a becsült hibaszint 4,8  % (7).

| 6.7. | A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék által közölt hibaszint éves becslés, amely figyelembe veszi a projektkiadások korrekcióit és a számvevőszéki ellenőrzést megelőzően észlelt és feljegyzett hibákra vonatkozó visszatérítéseket is. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a pénzügyi szabályozásról szóló rendelet betartása kötelező rá nézve, melynek 32. cikke (2) bekezdésének e) pontja előírja, hogy belső kontrollrendszerének többek között biztosítania kell „az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázat megfelelő kezelését, figyelembe véve a programok többéves jellegét, valamint az érintett kifizetések jellegét”.

  Figyelemmel a kohéziós politika 2007–2013-as programozási időszaka keretében az irányítási és kontrollrendszerek többéves jellegére, a hibák a zárás időpontjáig javíthatók. A Bizottság jelenleg vizsgálja a lezárási nyilatkozatokat annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi szükséges korrekciót alkalmazzák, és egyetlen programot sem fog lezárni addig, amíg észszerű bizonyosságot nem szerez arról, hogy a program fennmaradó kockázata a lényegességi küszöb (2 %) alatt marad.


  A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Számvevőszék által számított legvalószínűbb hibaarány javult az évek során.


  Ez megerősíti, hogy a 2007–2013-as programozási időszak hibaaránya továbbra is jelentősen alatta marad a 2000–2006-os időszakban jelentett arányoknak. A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, illetve a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóság 2016-as éves tevékenységi jelentéseiben is szerepel, hogy ez a fejlemény a 2007–2013-as időszak megerősített kontrollrendelkezéseinek, valamint hiányosságok feltárása esetén a Bizottság kifizetések megszakításában/felfüggesztésében gyakorolt szigorú politikájának köszönhető. 2016-ban a zárás előkészítése érdekében a Bizottság továbbra is a legkockázatosabb programokra/tagállamokra összpontosította intézkedéseit, és szükség esetén korrekciós intézkedéseket hajtott végre a kifizetések megszakítására és felfüggesztésére vonatkozó szigorú szakpolitika zárásig történő gyakorlása útján.


  Az új 2014–2020-as időszakban tovább erősödik a Bizottság korrekciós képessége azáltal, hogy a Bizottság vagy a Számvevőszék által feltárt, a tagállam által korábban nem észlelt jelentős hiányosságok esetén nettó pénzügyi korrekciók alkalmazásáról rendelkezhet. Ez fontos ösztönző lesz a tagállamok számára ahhoz, hogy felderítsék és korrigálják a súlyos szabálytalanságokat, mielőtt az éves beszámolókat a Bizottság felé leigazolják, amint azt a 2017. február 15-én beérkezett első éves beszámolási és bizonyossági csomagokban javasolták. |
| --- | --- |

6.7.

Figyelemmel a kohéziós politika 2007–2013-as programozási időszaka keretében az irányítási és kontrollrendszerek többéves jellegére, a hibák a zárás időpontjáig javíthatók. A Bizottság jelenleg vizsgálja a lezárási nyilatkozatokat annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi szükséges korrekciót alkalmazzák, és egyetlen programot sem fog lezárni addig, amíg észszerű bizonyosságot nem szerez arról, hogy a program fennmaradó kockázata a lényegességi küszöb (2 %) alatt marad.

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Számvevőszék által számított legvalószínűbb hibaarány javult az évek során.

Ez megerősíti, hogy a 2007–2013-as programozási időszak hibaaránya továbbra is jelentősen alatta marad a 2000–2006-os időszakban jelentett arányoknak. A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, illetve a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóság 2016-as éves tevékenységi jelentéseiben is szerepel, hogy ez a fejlemény a 2007–2013-as időszak megerősített kontrollrendelkezéseinek, valamint hiányosságok feltárása esetén a Bizottság kifizetések megszakításában/felfüggesztésében gyakorolt szigorú politikájának köszönhető. 2016-ban a zárás előkészítése érdekében a Bizottság továbbra is a legkockázatosabb programokra/tagállamokra összpontosította intézkedéseit, és szükség esetén korrekciós intézkedéseket hajtott végre a kifizetések megszakítására és felfüggesztésére vonatkozó szigorú szakpolitika zárásig történő gyakorlása útján.

Az új 2014–2020-as időszakban tovább erősödik a Bizottság korrekciós képessége azáltal, hogy a Bizottság vagy a Számvevőszék által feltárt, a tagállam által korábban nem észlelt jelentős hiányosságok esetén nettó pénzügyi korrekciók alkalmazásáról rendelkezhet. Ez fontos ösztönző lesz a tagállamok számára ahhoz, hogy felderítsék és korrigálják a súlyos szabálytalanságokat, mielőtt az éves beszámolókat a Bizottság felé leigazolják, amint azt a 2017. február 15-én beérkezett első éves beszámolási és bizonyossági csomagokban javasolták.

| 6.8. | Megjegyezzük, hogy jelentős probléma merült fel a pénzügyi eszközökből származó forrásoknak a 2015. december 31-ével végződő támogathatósági időszakot követő felhasználásával kapcsolatban (lásd: 6.20–6.21. bekezdés). |
| --- | --- |

6.8.

Megjegyezzük, hogy jelentős probléma merült fel a pénzügyi eszközökből származó forrásoknak a 2015. december 31-ével végződő támogathatósági időszakot követő felhasználásával kapcsolatban (lásd: 6.20–6.21. bekezdés).

| 6.8. | A Bizottság az ezen észrevétellel kapcsolatban a Számvevőszék 2014. és 2015. évi éves jelentésére adott válaszaiban szereplő álláspontjára hivatkozik.

  Lásd még a Bizottság 6.20. és 6.21. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

6.8.

Lásd még a Bizottság 6.20. és 6.21. bekezdésre adott válaszát.

| 6.9. | A
  6.2. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2016-ban a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. A fő hibaforrás nem támogatható kiadások szerepeltetése a kedvezményezettek költségnyilatkozataiban, a belső piacra vonatkozó szabályok (uniós és tagállami közbeszerzési jogszabályok) megszegése, valamint nem támogatható projektek, tevékenységek vagy kedvezményezettek kiválasztása volt. |
| --- | --- |

6.9.

A
  6.2. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2016-ban a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. A fő hibaforrás nem támogatható kiadások szerepeltetése a kedvezményezettek költségnyilatkozataiban, a belső piacra vonatkozó szabályok (uniós és tagállami közbeszerzési jogszabályok) megszegése, valamint nem támogatható projektek, tevékenységek vagy kedvezményezettek kiválasztása volt.

6.2. háttérmagyarázat –   „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” – Hibatípusok megoszlása a becsült hibaarányon belül

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Támogatásra nem jogosult kiadások

| 6.10. | A vizsgált tranzakciók 10 %-ánál támogatásra nem jogosult költségeket jelentettek be (lásd:
  6.3. melléklet
  , 1–6. példa). Ezek az esetek az összes számszerűsíthető hiba 72 %-át teszik ki, és a becsült hibaszinthez körülbelül 2,0  százalékponttal járulnak hozzá. |
| --- | --- |

6.10.

A vizsgált tranzakciók 10 %-ánál támogatásra nem jogosult költségeket jelentettek be (lásd:
  6.3. melléklet
  , 1–6. példa). Ezek az esetek az összes számszerűsíthető hiba 72 %-át teszik ki, és a becsült hibaszinthez körülbelül 2,0  százalékponttal járulnak hozzá.

| 6.10. | A Bizottság a jövőben is nyomon fogja követni a Számvevőszék által megállapított problémákat, és amennyiben azt szükségesnek tartja, intézkedést fog javasolni. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | A támogatásra nem jogosult kiadások fő oka a tagállami/uniós támogathatósági szabályok megsértése. A be nem tartott szabályok többsége tagállami szabály volt. A leggyakoribb hibák a következők voltak: a kiadásokat alátámasztó dokumentumok hiánya, nem támogatható bérköltség, jövedelemtermelő projektek esetén a finanszírozási hiány helytelen kiszámítása (vagy kiszámításának elmulasztása), visszaigényelhető áfa bejelentése, pénzügyi korrekciók helytelen alkalmazása, valamint egyéb támogathatósági szabályok be nem tartása. |
| --- | --- |

6.11.

A támogatásra nem jogosult kiadások fő oka a tagállami/uniós támogathatósági szabályok megsértése. A be nem tartott szabályok többsége tagállami szabály volt. A leggyakoribb hibák a következők voltak: a kiadásokat alátámasztó dokumentumok hiánya, nem támogatható bérköltség, jövedelemtermelő projektek esetén a finanszírozási hiány helytelen kiszámítása (vagy kiszámításának elmulasztása), visszaigényelhető áfa bejelentése, pénzügyi korrekciók helytelen alkalmazása, valamint egyéb támogathatósági szabályok be nem tartása.

| 6.11. | A Bizottság úgy véli, hogy a tagállamokhoz intézett, nemzeti szinten a szabályok további egyszerűsítésére és az egyszerűsített költségelszámolási módszerek fokozott alkalmazására irányuló felhívása hozzá fog járulni az ellenőrzési nyomvonal megszakadásával és a támogatásra nem jogosult kiadásokkal kapcsolatos hibák csökkentéséhez. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Az elmúlt öt évben az általunk vizsgált 1 437  tranzakció közül 135 esetében alkalmaztak egyszerűsített költségelszámolási módszereket a költségek bejelentésére. Ez alatt az időszak alatt nem találtunk számszerűsíthető hibát, azonban tíz nem számszerűsíthető hibát azonosítottunk az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásához kapcsolódóan (8). Ez azt mutatja, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszereket alkalmazó projektek a tényleges költségek megtérítésén alapuló projekteknél kevésbé hajlamosak hibára. A 2014–2020-as programozási időszak során a tagállamokat az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazására ösztönözték a kohéziós politika terén, és ezek használata a 50 000 euro alatti ESZA-projektek esetében kötelező (9). |
| --- | --- |

6.12.

Az elmúlt öt évben az általunk vizsgált 1 437  tranzakció közül 135 esetében alkalmaztak egyszerűsített költségelszámolási módszereket a költségek bejelentésére. Ez alatt az időszak alatt nem találtunk számszerűsíthető hibát, azonban tíz nem számszerűsíthető hibát azonosítottunk az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásához kapcsolódóan (8). Ez azt mutatja, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszereket alkalmazó projektek a tényleges költségek megtérítésén alapuló projekteknél kevésbé hajlamosak hibára. A 2014–2020-as programozási időszak során a tagállamokat az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazására ösztönözték a kohéziós politika terén, és ezek használata a 50 000 euro alatti ESZA-projektek esetében kötelező (9).

| 6.12. | A Bizottság is úgy véli, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszerek kevésbé hajlamosak a hibára, ezért az egyszerűsített költségelszámolási módszerek bevezetése óta tevékenyen együttműködött a programokért felelős hatóságokkal e módszerek alkalmazásának kiterjesztése érdekében. Ez már önmagában is pozitív eredményekhez vezetett.

  A Bizottság továbbra is tevékenyen támogatni kívánja az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazását a 2014–2020-as programozási időszakban. A fenti programozási időszakra nézve az egyszerűsített költségelszámolási módszerek használatát mind a közös rendelkezésekről szóló rendelet, mind pedig az ESZA-rendelet jelentősen megerősítette, a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentése, az eredményorientáltság ösztönzése és a hibakockázat további csökkentése érdekében.


  Amellett, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásáról részletes útmutatót és közvetlen támogatást nyújt a tagállamok részére, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága számos egyszerűsítésről szóló szemináriumot tartott, egyes olyan, prioritást élvező tagállamokra fókuszálva, amelyek ismételten magas hibaarányokat tapasztaltak a 2007–2013-as programozási időszakban, és egyelőre nem alkalmazzák kellő mértékben az egyszerűsített költségelszámolási módszereket.


  A többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatával összefüggésben a Bizottság 2016-ban az esb-alapok jogszabályi keretein belül további egyszerűsítési intézkedésekre és rugalmasságra irányuló javaslatokat tett. E javaslat szerint az egyszerűsített költségelszámolási módszerek hatályát jelentős mértékben ki kellene terjeszteni, és alkalmazásukat kötelezővé kellene tenni az esb-alapok 100 000 euro alatti műveleteinél. |
| --- | --- |

6.12.

A Bizottság továbbra is tevékenyen támogatni kívánja az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazását a 2014–2020-as programozási időszakban. A fenti programozási időszakra nézve az egyszerűsített költségelszámolási módszerek használatát mind a közös rendelkezésekről szóló rendelet, mind pedig az ESZA-rendelet jelentősen megerősítette, a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentése, az eredményorientáltság ösztönzése és a hibakockázat további csökkentése érdekében.

Amellett, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásáról részletes útmutatót és közvetlen támogatást nyújt a tagállamok részére, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága számos egyszerűsítésről szóló szemináriumot tartott, egyes olyan, prioritást élvező tagállamokra fókuszálva, amelyek ismételten magas hibaarányokat tapasztaltak a 2007–2013-as programozási időszakban, és egyelőre nem alkalmazzák kellő mértékben az egyszerűsített költségelszámolási módszereket.

A többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatával összefüggésben a Bizottság 2016-ban az esb-alapok jogszabályi keretein belül további egyszerűsítési intézkedésekre és rugalmasságra irányuló javaslatokat tett. E javaslat szerint az egyszerűsített költségelszámolási módszerek hatályát jelentős mértékben ki kellene terjeszteni, és alkalmazásukat kötelezővé kellene tenni az esb-alapok 100 000 euro alatti műveleteinél.

| 6.13. | A nagyprojektek bizottsági jóváhagyást igényelnek (10). A mintánkban három olyan nagyprojekt található, amelyek esetében a tagállami hatóságok a 2017. március 31-i lezárási határidőig nem nyújtották be a szükséges kérelmeket. A nagyprojekteket jóváhagyó bizottsági határozat hiányában a bejelentett költségek nem támogathatók és azokat vissza kell fizettetni. |
| --- | --- |

6.13.

A nagyprojektek bizottsági jóváhagyást igényelnek (10). A mintánkban három olyan nagyprojekt található, amelyek esetében a tagállami hatóságok a 2017. március 31-i lezárási határidőig nem nyújtották be a szükséges kérelmeket. A nagyprojekteket jóváhagyó bizottsági határozat hiányában a bejelentett költségek nem támogathatók és azokat vissza kell fizettetni.

| 6.13. | A Bizottság körültekintően megvizsgált minden benyújtott nagyprojektet, valamint a tagállamok által benyújtott minden módosítást, és zárásig meg fog hozni minden szükséges döntést. Záráskor ennek alapján értékeli az érintett kiadás támogathatóságát. Olyan nagyprojektek esetében, amelyeket a 1083/2006 rendelet 40. cikkének megfelelően nem jelentettek be a Bizottságnak, a Bizottság a helyzettől függően vagy azt javasolja, hogy a tagállam nyújtson be nagyprojektre vonatkozó kérelmet, vagy pénzügyi korrekciót alkalmaz. Ha a tagállam kérelmet nyújt be, a Bizottság határozatot fogadhat el a nagyprojektet illetően. |
| --- | --- |

6.13.

Támogatásra nem jogosult projektek

| 6.14. | Három olyan projektet találtunk, amelyek nem feleltek meg a rendeletben és/vagy az operatív programban, illetve az adott pályázati felhívásban szereplő támogathatósági kritériumoknak. Ezek a projektek az összes számszerűsíthető hiba 12 %-át teszik ki, és a becsült hibaszinthez körülbelül 1,3  százalékponttal járulnak hozzá (lásd:
  6.3. melléklet
  , 7–8. példa). |
| --- | --- |

6.14.

Három olyan projektet találtunk, amelyek nem feleltek meg a rendeletben és/vagy az operatív programban, illetve az adott pályázati felhívásban szereplő támogathatósági kritériumoknak. Ezek a projektek az összes számszerűsíthető hiba 12 %-át teszik ki, és a becsült hibaszinthez körülbelül 1,3  százalékponttal járulnak hozzá (lásd:
  6.3. melléklet
  , 7–8. példa).

| 6.14. | A Bizottság a jövőben is nyomon fogja követni a Számvevőszék által megállapított problémákat, és amennyiben azt szükségesnek tartja, intézkedést fog javasolni. |
| --- | --- |

6.14.

A belső piaci szabályok be nem tartása

Közbeszerzés

| 6.15. | Az idei évben 121 szerződéskötési eljárást vizsgáltunk meg a tranzakciótesztjeink által érintett építési munkák, szolgáltatásnyújtások és áruszállítások kapcsán. Ezek teljes becsült értéke körülbelül 3 milliárd euro volt (11), és e szerződések nagy többsége ERFA/KA projektekhez kapcsolódott (12). |
| --- | --- |

6.15.

Az idei évben 121 szerződéskötési eljárást vizsgáltunk meg a tranzakciótesztjeink által érintett építési munkák, szolgáltatásnyújtások és áruszállítások kapcsán. Ezek teljes becsült értéke körülbelül 3 milliárd euro volt (11), és e szerződések nagy többsége ERFA/KA projektekhez kapcsolódott (12).

| 6.15. és 6.16. | A közbeszerzési szabályok a tagállamokban minden közkiadásra érvényesek, és nem kifejezetten a kohéziós politikára vonatkoznak. Ezen a szakpolitikai területen az uniós, illetve tagállami közbeszerzési szabályoknak való meg nem felelés évek óta az egyik fő hibaforrás volt, különösen a regionális és városfejlesztési politikában, legfőképpen a társfinanszírozott projektek típusaiból kifolyólag. A Bizottság a fenti okból számos megelőző és korrekciós intézkedést tett a legutóbbi programozási időszakok óta, a fenti területen megállapított hiányosságok kezelése céljából.

  A Bizottság hivatkozik különösen a 2013-ban kidolgozott és a Bizottság által 2015 decemberében jóváhagyott közbeszerzésekre vonatkozó cselekvési tervre, amelynek célja a közbeszerzésekre vonatkozó szabályok végrehajtásának további javítása a tagállamokban olyan további megelőző intézkedéseken keresztül, mint az iránymutatások, a képzés, a bevált gyakorlatok megosztása, az elkerülendő hibák jegyzéke, az integritási megállapodások (http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/public-procurement/). A közbeszerzésekre vonatkozó cselekvési tervet 2017 márciusában frissítették, így az magában foglalja az új közbeszerzési irányelvek átültetésével kapcsolatos új fellépéseket, valamint erősebben fókuszál a stratégiai beszerzésekre és az átláthatóságra.


  Az esb-alapok 2014–2020-as időszakra szóló jogszabályi keretei továbbá a közbeszerzésekre vonatkozó sajátos előzetes feltételrendszert vezettek be, amelynek az egyszerűsített 2014. évi irányelvekkel együtt további javulásokat kell eredményeznie e területen.


  A Bizottság a Számvevőszék jelentésében szereplő valamennyi közbeszerzési hibát nyomon fogja követni a közbeszerzési szabályok megsértése esetén a Bizottság által végrehajtandó pénzügyi korrekciók megállapításáról szóló iránymutatás meghatározásáról és jóváhagyásáról szóló C(2013) 9527 final bizottsági határozatnak megfelelően. |
| --- | --- |

6.15. és 6.16.

A Bizottság hivatkozik különösen a 2013-ban kidolgozott és a Bizottság által 2015 decemberében jóváhagyott közbeszerzésekre vonatkozó cselekvési tervre, amelynek célja a közbeszerzésekre vonatkozó szabályok végrehajtásának további javítása a tagállamokban olyan további megelőző intézkedéseken keresztül, mint az iránymutatások, a képzés, a bevált gyakorlatok megosztása, az elkerülendő hibák jegyzéke, az integritási megállapodások (http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/public-procurement/). A közbeszerzésekre vonatkozó cselekvési tervet 2017 márciusában frissítették, így az magában foglalja az új közbeszerzési irányelvek átültetésével kapcsolatos új fellépéseket, valamint erősebben fókuszál a stratégiai beszerzésekre és az átláthatóságra.

Az esb-alapok 2014–2020-as időszakra szóló jogszabályi keretei továbbá a közbeszerzésekre vonatkozó sajátos előzetes feltételrendszert vezettek be, amelynek az egyszerűsített 2014. évi irányelvekkel együtt további javulásokat kell eredményeznie e területen.

A Bizottság a Számvevőszék jelentésében szereplő valamennyi közbeszerzési hibát nyomon fogja követni a közbeszerzési szabályok megsértése esetén a Bizottság által végrehajtandó pénzügyi korrekciók megállapításáról szóló iránymutatás meghatározásáról és jóváhagyásáról szóló C(2013) 9527 final bizottsági határozatnak megfelelően.

| 6.16. | 23 esetben tártunk fel az uniós, illetve tagállami közbeszerzési szabályoknak való meg nem felelést. Ezek közül négy súlyos szabálytalanságnak és számszerűsíthető hibának minősült. Ezek az összes számszerűsíthető hiba 16 %-át teszik ki, és a becsült hibaszinthez körülbelül 1,4  százalékponttal járulnak hozzá (lásd:
  6.3. melléklet
  , 9–11. példa). |
| --- | --- |

6.16.

23 esetben tártunk fel az uniós, illetve tagállami közbeszerzési szabályoknak való meg nem felelést. Ezek közül négy súlyos szabálytalanságnak és számszerűsíthető hibának minősült. Ezek az összes számszerűsíthető hiba 16 %-át teszik ki, és a becsült hibaszinthez körülbelül 1,4  százalékponttal járulnak hozzá (lásd:
  6.3. melléklet
  , 9–11. példa).

| 6.17. | 2014-ben a Tanács és az Európai Parlament három irányelvet fogadott el a közbeszerzési eljárások egyszerűsítése és rugalmasabbá tétele érdekében (13). A tagállamoknak 2016 áprilisáig kellett átültetniük ezeket az új szabályokat nemzeti jogrendjükbe (az elektronikus közbeszerzést kivéve, amelynek határideje 2018. október). 2017. június 2-ig 17 uniós tagállam tett eleget ennek a kötelezettségnek (14). A határidő után egy évvel még mindig nem történt megfelelő mértékű haladás az előző évhez képest (15). A Bizottság indokolással ellátott véleményt küldött több tagállamnak. Ezek az eljárások azonban 2017 júniusáig nem hoztak eredményt, így azokat – a szabályokat be nem tartó tagállamok esetében – minél hamarabb az Európai Bíróság elé kell terjeszteni (16). |
| --- | --- |

6.17.

2014-ben a Tanács és az Európai Parlament három irányelvet fogadott el a közbeszerzési eljárások egyszerűsítése és rugalmasabbá tétele érdekében (13). A tagállamoknak 2016 áprilisáig kellett átültetniük ezeket az új szabályokat nemzeti jogrendjükbe (az elektronikus közbeszerzést kivéve, amelynek határideje 2018. október). 2017. június 2-ig 17 uniós tagállam tett eleget ennek a kötelezettségnek (14). A határidő után egy évvel még mindig nem történt megfelelő mértékű haladás az előző évhez képest (15). A Bizottság indokolással ellátott véleményt küldött több tagállamnak. Ezek az eljárások azonban 2017 júniusáig nem hoztak eredményt, így azokat – a szabályokat be nem tartó tagállamok esetében – minél hamarabb az Európai Bíróság elé kell terjeszteni (16).

| 6.17. | 2017 júniusára 17 tagállam fejezte be mindhárom irányelv átültetési folyamatát, négy tagállam átültette a közbeszerzési irányelveket, de a koncessziós irányelvet nem, hét tagállam pedig egyik irányelvet sem ültette még át a háromból. A Bizottság nem tekinti kielégítőnek ezt a helyzetet, figyelemmel különösen az általa a tagállamok részére eddig, illetve jelenleg is nyújtott fokozott támogatásra. Ennélfogva a Bizottság a megfelelő időben az EUMSZ 258. cikk alapján kötelezettségszegési eljárásokat indított valamennyi, az átültetési kötelezettségének eleget nem tevő tagállammal szemben, és 2016 májusában 21 felszólító levelet, majd 2016 decemberében 15 indokolással ellátott véleményt küldött az érintett tagállamok részére. A tagállamok által adott válaszokat és a legújabb fejleményeket jelenleg is vizsgálják a Bíróság előtt hamarosan meginduló ügyekre figyelemmel. A már elfogadott és a bejelentett rendelkezésekre vonatkozó alapos vizsgálatot követően a Bizottság minden ügy vonatkozásában értékelni fogja, hogy a Szerződésnek megfelelően ki kell-e szabni pénzügyi szankciót. |
| --- | --- |

6.17.

Állami támogatás

| 6.18. | Ebben az évben hét tagállam 11 projektje esetében (17) állapítottuk meg, hogy azok az uniós állami támogatási szabályokba ütköznek. A szabályoknak való meg nem felelés fő oka az állami támogatásban részesülő projektek értékelésének és/vagy bejelentésének elmulasztása. Az állami támogatással kapcsolatos hibákat azonban nem számszerűsítettük, mivel úgy véljük, hogy a szabályszerűtlenség ezen esetei nincsenek hatással az Uniótól és/vagy tagállamoktól származó közforrásokra. Az ESZA projektek esetében az ERFA és KA projektekhez képest kevésbé gyakran fordul elő az állami támogatási szabályok megsértése, mivel a projektek gyakran a „de minimis” szabály alá tartoznak. |
| --- | --- |

6.18.

Ebben az évben hét tagállam 11 projektje esetében (17) állapítottuk meg, hogy azok az uniós állami támogatási szabályokba ütköznek. A szabályoknak való meg nem felelés fő oka az állami támogatásban részesülő projektek értékelésének és/vagy bejelentésének elmulasztása. Az állami támogatással kapcsolatos hibákat azonban nem számszerűsítettük, mivel úgy véljük, hogy a szabályszerűtlenség ezen esetei nincsenek hatással az Uniótól és/vagy tagállamoktól származó közforrásokra. Az ESZA projektek esetében az ERFA és KA projektekhez képest kevésbé gyakran fordul elő az állami támogatási szabályok megsértése, mivel a projektek gyakran a „de minimis” szabály alá tartoznak.

| 6.18. | A Bizottság megjegyzi, hogy az évek során csökkent az olyan állami támogatások száma, amely hatással van a Számvevőszék becsült hibaarányára. Az e szakpolitikai területen az állami támogatásokra vonatkozó szabályok megsértésével járó kockázatok miatt azonban a Bizottság az állami támogatásokkal kapcsolatos 2015. évi cselekvési terv alapján megelőző és korrekciós intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy javítsa az állami támogatásokra vonatkozó szabályok végrehajtását a tagállamokban. Ez magában foglalja a Számvevőszék 24/2016 különjelentésében szereplő ajánlások nyomon követését is.

  A Bizottság a jövőben is nyomon fogja követni a Számvevőszék által megállapított problémákat, és amennyiben azt szükségesnek tartja, intézkedést fog javasolni. |
| --- | --- |

6.18.

A Bizottság a jövőben is nyomon fogja követni a Számvevőszék által megállapított problémákat, és amennyiben azt szükségesnek tartja, intézkedést fog javasolni.

Nem mindig használták fel megfelelően az információkat

| 6.19. | A Bizottság és különösen a tagállami hatóságok által alkalmazott korrekciós intézkedések a mintánkban szereplő tranzakciók közül kilencet érintettek közvetlenül. Ezek az intézkedések relevánsak voltak a számításaink szempontjából, mivel 3,3  százalékponttal csökkentették a jelentésünk e fejezetére vonatkozóan becsült hibaszintet. A számszerűsíthető hibáknál a tagállami hatóságok 18 esetben elegendő információval rendelkeztek (18) ahhoz, hogy a költségek Bizottság felé történő elszámolása előtt megelőzzék, illetve feltárják és kijavítsák a hibát. Ha a tagállamok a rendelkezésére álló összes információt megfelelően felhasználták volna, a becsült hibaszint 3,7  százalékponttal kisebb lett volna jelentésünk e fejezetére. |
| --- | --- |

6.19.

A Bizottság és különösen a tagállami hatóságok által alkalmazott korrekciós intézkedések a mintánkban szereplő tranzakciók közül kilencet érintettek közvetlenül. Ezek az intézkedések relevánsak voltak a számításaink szempontjából, mivel 3,3  százalékponttal csökkentették a jelentésünk e fejezetére vonatkozóan becsült hibaszintet. A számszerűsíthető hibáknál a tagállami hatóságok 18 esetben elegendő információval rendelkeztek (18) ahhoz, hogy a költségek Bizottság felé történő elszámolása előtt megelőzzék, illetve feltárják és kijavítsák a hibát. Ha a tagállamok a rendelkezésére álló összes információt megfelelően felhasználták volna, a becsült hibaszint 3,7  százalékponttal kisebb lett volna jelentésünk e fejezetére.

| 6.19. | A Bizottság szorosan nyomon követi ezeket az eseteket, és egyetért azzal, hogy alapos és kellő időben történő ellenőrzéseket kell bevezetni elsősorban a szabálytalanságok megelőzésére, illetve annak érdekében, hogy a támogatási kérelmek között ne fordulhassanak elő szabálytalanságok.

  A Bizottság 2010 óta célzott ellenőrzéseket végez a nagy kockázatú programok irányításának ellenőrzésére vonatkozóan, melyek során megállapította, hogy előfordulhat, hogy a programokat ellenőrző hatóságok a hiányosságokat felderítetlenül hagyják, vagy nem a kellő időben észlelik. E 2016-ig elvégzett ellenőrzések eredményét a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, illetve a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának 2016-os éves tevékenységi jelentései tartalmazzák (lásd a 61–64. oldalt, illetve a 65/66. oldalt).


  A 2014–2020-as programozási időszakban az irányítási ellenőrzéseket és kontrollokat (ideértve a helyszíni ellenőrzéseket is) minden évben időben el kell végezni ahhoz, hogy a programok éves költségigazolását, a vezetői teljességi nyilatkozatokat és az előző számviteli év vége óta elvégzett összes korrekció eredményeként a számviteli rendszerekben fennmaradó, megbízható hibaszintre vonatkozó számítást be lehessen nyújtani a Bizottsághoz. A Bizottság az előző programozási időszakban levont tanulságokon alapuló, frissített útmutatót intézett a tagállamokhoz, amely az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásával együtt hozzá fog járulni az irányítási ellenőrzések minőségéhez.


  A Bizottság úgy véli, hogy e megerősített ellenőrzési eljárások hatása a hibaarányok tartós csökkenését fogja eredményezni, amint azt a 2017-ben beérkezett bizonyossági csomagok is mutatják. |
| --- | --- |

6.19.

A Bizottság 2010 óta célzott ellenőrzéseket végez a nagy kockázatú programok irányításának ellenőrzésére vonatkozóan, melyek során megállapította, hogy előfordulhat, hogy a programokat ellenőrző hatóságok a hiányosságokat felderítetlenül hagyják, vagy nem a kellő időben észlelik. E 2016-ig elvégzett ellenőrzések eredményét a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság, illetve a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának 2016-os éves tevékenységi jelentései tartalmazzák (lásd a 61–64. oldalt, illetve a 65/66. oldalt).

A 2014–2020-as programozási időszakban az irányítási ellenőrzéseket és kontrollokat (ideértve a helyszíni ellenőrzéseket is) minden évben időben el kell végezni ahhoz, hogy a programok éves költségigazolását, a vezetői teljességi nyilatkozatokat és az előző számviteli év vége óta elvégzett összes korrekció eredményeként a számviteli rendszerekben fennmaradó, megbízható hibaszintre vonatkozó számítást be lehessen nyújtani a Bizottsághoz. A Bizottság az előző programozási időszakban levont tanulságokon alapuló, frissített útmutatót intézett a tagállamokhoz, amely az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásával együtt hozzá fog járulni az irányítási ellenőrzések minőségéhez.

A Bizottság úgy véli, hogy e megerősített ellenőrzési eljárások hatása a hibaarányok tartós csökkenését fogja eredményezni, amint azt a 2017-ben beérkezett bizonyossági csomagok is mutatják.

Megosztott irányítású pénzügyi eszközök a 2007–2013-as programozási időszakban

| 6.20. | Az 1083/2006/EK rendelet 56. cikkének (1) bekezdése szerint a 2007–2013-as időszak kifizetéseinek támogathatósági határideje 2015. december 31-e volt. 2015 áprilisában a Bizottság a lezárási iránymutatásokban olyan értelmezést nyújtott, hogy a támogathatósági időszak 2017. március 31-ig meghosszabbodik (19), de nem kérte fel a Tanácsot és a Parlamentet a rendelet módosítására. |
| --- | --- |

6.20.

Az 1083/2006/EK rendelet 56. cikkének (1) bekezdése szerint a 2007–2013-as időszak kifizetéseinek támogathatósági határideje 2015. december 31-e volt. 2015 áprilisában a Bizottság a lezárási iránymutatásokban olyan értelmezést nyújtott, hogy a támogathatósági időszak 2017. március 31-ig meghosszabbodik (19), de nem kérte fel a Tanácsot és a Parlamentet a rendelet módosítására.

| 6.20. és 6.21. | A Bizottság megítélése szerint a zárásról szóló iránymutatásba beiktatott módosítások az 1083/2006/EK rendelet módosított 78. cikke (6) bekezdésének hatályán belül maradnak, és ezért nem volt szükség a jogszabály módosítására.

  Ugyanezen észrevétel kapcsán a Bizottság korábban kifejtette az álláspontját a Számvevőszék 2014-es és 2015-ös éves jelentéseire adott válaszaiban. A Bizottság az Európai Tanács 2014. decemberi ajánlásaival összhangban járt el, a meglévő szabályozási keretek által nyújtott mozgástéren belül. Ezért a Bizottság a 2017. március végéig a végleges kedvezményezettek részére megtörtént kifizetéseket a támogathatósági időszakban teljesített kifizetéseknek tekinti. A Bizottság a tagállamok által bejelentett megfelelő összegeket záráskor ellenőrzi, és az érintett adatokat a várhatóan 2017 októberében kibocsátandó jelentésében erősíti meg. |
| --- | --- |

6.20. és 6.21.

Ugyanezen észrevétel kapcsán a Bizottság korábban kifejtette az álláspontját a Számvevőszék 2014-es és 2015-ös éves jelentéseire adott válaszaiban. A Bizottság az Európai Tanács 2014. decemberi ajánlásaival összhangban járt el, a meglévő szabályozási keretek által nyújtott mozgástéren belül. Ezért a Bizottság a 2017. március végéig a végleges kedvezményezettek részére megtörtént kifizetéseket a támogathatósági időszakban teljesített kifizetéseknek tekinti. A Bizottság a tagállamok által bejelentett megfelelő összegeket záráskor ellenőrzi, és az érintett adatokat a várhatóan 2017 októberében kibocsátandó jelentésében erősíti meg.

| 6.21. | Ahogy azt az utóbbi két éves jelentésünkben kifejtettük (20), a támogathatósági időszak ilyen értelmezése nem tartja tiszteletben a jogszabályi hierarchiát, amely szerint egy jogi rendelkezést csak azzal egyenértékű vagy magasabb szintű jogi aktus módosíthat. Ez alapján úgy tekintjük, hogy a pénzügyi eszközökből 2015. december 31-ét követően a végső kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések vagy garanciák kívül esnek az 1083/2006/EK rendelet 56. cikkének (1) bekezdésében meghatározott támogathatósági időszakon. Becslésünk szerint a végső kedvezményezetteknek 2015. december 31-ét követően nyújtott kifizetések és garanciák összege 2,5  milliárd eurót tesz ki. |
| --- | --- |

6.21.

Ahogy azt az utóbbi két éves jelentésünkben kifejtettük (20), a támogathatósági időszak ilyen értelmezése nem tartja tiszteletben a jogszabályi hierarchiát, amely szerint egy jogi rendelkezést csak azzal egyenértékű vagy magasabb szintű jogi aktus módosíthat. Ez alapján úgy tekintjük, hogy a pénzügyi eszközökből 2015. december 31-ét követően a végső kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések vagy garanciák kívül esnek az 1083/2006/EK rendelet 56. cikkének (1) bekezdésében meghatározott támogathatósági időszakon. Becslésünk szerint a végső kedvezményezetteknek 2015. december 31-ét követően nyújtott kifizetések és garanciák összege 2,5  milliárd eurót tesz ki.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A hozzájárulásokat nem használták ki megfelelően és az eszközök nem valósították meg a bennük rejlő teljes potenciált

| 6.22. | 2015-ben a pénzügyi eszközök indulótőkéjének összesített értéke körülbelül 16,9  milliárd eurót tett ki (21). A
  6.3. háttérmagyarázat
  mutatja be, hogy ezt az összeget miként folyósították. |
| --- | --- |

6.22.

2015-ben a pénzügyi eszközök indulótőkéjének összesített értéke körülbelül 16,9  milliárd eurót tett ki (21). A
  6.3. háttérmagyarázat
  mutatja be, hogy ezt az összeget miként folyósították.

6.3. háttérmagyarázat –   Összesített folyósítási arány az ERFA és a ESZA esetében (2011–2015)

(milliárd euro)

Image

Forrás: Európai Számvevőszék a Bizottság végrehajtási jelentése alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 6.23. | 2015. december 31-ig az ERFA és ESZA pénzügyi eszközökön keresztül elérhető forrásoknak csak 75 %-át használták fel. Ahogy arra tavalyi jelentésünkben is rámutattunk (22), ez az alacsony szint arra utal, hogy számos tagállam még a meghosszabbított támogathatósági időszakban sem lesz képes teljes egészében felhasználni a pénzügyi eszközök indulótőkéjét. A 100 % alatti folyósítási arány nem használja ki teljes mértékben az eszközök „megújuló jellegében” rejlő potenciált (23), ami pedig az egyik fő előnyük lenne a támogatásokhoz képest. |
| --- | --- |

6.23.

2015. december 31-ig az ERFA és ESZA pénzügyi eszközökön keresztül elérhető forrásoknak csak 75 %-át használták fel. Ahogy arra tavalyi jelentésünkben is rámutattunk (22), ez az alacsony szint arra utal, hogy számos tagállam még a meghosszabbított támogathatósági időszakban sem lesz képes teljes egészében felhasználni a pénzügyi eszközök indulótőkéjét. A 100 % alatti folyósítási arány nem használja ki teljes mértékben az eszközök „megújuló jellegében” rejlő potenciált (23), ami pedig az egyik fő előnyük lenne a támogatásokhoz képest.

| 6.23. és 6.24. | A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 2015 végén megfigyelhető 75 %-os átlagos kihelyezési arány – ami lényeges emelkedés a 2014. végi 57 %-hoz képest – a tagállamok igen heterogén helyzetét mutatja, amely több tényezőtől függ, beleértve a pénzügyi válságot, egyes tagállamok korlátozott tapasztalatait, valamint bizonyos eszközök kései beindulását az egész programozási időszakban. A pénzügyi eszközök életciklusát figyelembe véve a végrehajtás utolsó évében a kihelyezési arány lényeges növekedése várható, és a kihelyezési arányokra vonatkozóan végső következtetést csak a záráskor lehet levonni.

  A Bizottság 2017. október 1-jén tesz jelentést a záráskori helyzetről (2017. március vége) a tagállamok által bejelentett adatok alapján. A tagállamoknak záráskor az 1083/2006/EK rendelet 78. cikke (6) bekezdésének megfelelően le kell vonniuk a pénzügyi eszközökben maradt, teljes mértékben fel nem használt összegeket.


  A 2014–2020-as programozási időszakban a pénzügyi eszközökben részletekben teljesített kifizetések korlátozzák a pénzügyi eszközök kihasználatlanságának és a végrehajtás során a túlzott támogatások kialakításának kockázatát, a végleges kedvezményezettek részére történő kifizetések tényleges szintjétől függően. |
| --- | --- |

6.23. és 6.24.

A Bizottság 2017. október 1-jén tesz jelentést a záráskori helyzetről (2017. március vége) a tagállamok által bejelentett adatok alapján. A tagállamoknak záráskor az 1083/2006/EK rendelet 78. cikke (6) bekezdésének megfelelően le kell vonniuk a pénzügyi eszközökben maradt, teljes mértékben fel nem használt összegeket.

A 2014–2020-as programozási időszakban a pénzügyi eszközökben részletekben teljesített kifizetések korlátozzák a pénzügyi eszközök kihasználatlanságának és a végrehajtás során a túlzott támogatások kialakításának kockázatát, a végleges kedvezményezettek részére történő kifizetések tényleges szintjétől függően.

| 6.24. | A
  6.4. háttérmagyarázat
  a folyósítási arányok 2015. december 31-i állapotát mutatja be a kohéziós politikai alá tartozó pénzügyi eszközök esetében. Négy tagállamban (Spanyolország, Olaszország, Hollandia és Szlovákia) az arányok jelentősen a 75 %-os uniós átlag alatt voltak. |
| --- | --- |

6.24.

A
  6.4. háttérmagyarázat
  a folyósítási arányok 2015. december 31-i állapotát mutatja be a kohéziós politikai alá tartozó pénzügyi eszközök esetében. Négy tagállamban (Spanyolország, Olaszország, Hollandia és Szlovákia) az arányok jelentősen a 75 %-os uniós átlag alatt voltak.

6.4. háttérmagyarázat –   A kohéziós politika pénzügyi eszközeinek folyósítási aránya 2015. december 31-én

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság 2016. szeptember 20-i EGESIF_16–0011–00 iránymutató feljegyzése alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Hiányos, illetve pontatlan tagállami beszámolás a pénzügyi eszközökről

| 6.25. | A Bizottság által bejelentett, az ERFA és ESZA pénzügyi eszközeinek alkalmazásáról szóló információk a tagállamoktól közvetlenül kapott adatokon alapulnak. 2011 óta a Bizottság jelentős erőfeszítéseket tesz az adatok minőségének javítására, de a számadatok néhány esetben továbbra is hiányosak vagy pontatlanok. Az idei évben a vizsgált 12 eszköz közül négy esetében találtunk pontatlanságokat. Ezek a hibák a teljesítmény túlbecsüléséhez vezetnek, és ha nem korrigálják őket, mesterségesen növelhetik a támogatható kiadások záráskori összegét, különösen a garanciaalapok esetében. |
| --- | --- |

6.25.

A Bizottság által bejelentett, az ERFA és ESZA pénzügyi eszközeinek alkalmazásáról szóló információk a tagállamoktól közvetlenül kapott adatokon alapulnak. 2011 óta a Bizottság jelentős erőfeszítéseket tesz az adatok minőségének javítására, de a számadatok néhány esetben továbbra is hiányosak vagy pontatlanok. Az idei évben a vizsgált 12 eszköz közül négy esetében találtunk pontatlanságokat. Ezek a hibák a teljesítmény túlbecsüléséhez vezetnek, és ha nem korrigálják őket, mesterségesen növelhetik a támogatható kiadások záráskori összegét, különösen a garanciaalapok esetében.

| 6.25. | Záráskor a tagállamoknak igazolniuk kell a pénzügyi eszközökkel összefüggésben a források hatékony felhasználását. E kiadást az irányító és ellenőrző hatóságoknak a zárócsomag benyújtása előtt ellenőrizniük kell. Valóban, bizonyos számú operatív programnál az ellenőrző hatóságok az ellenőrzési véleményükre vonatkozó korlátozásokat rögzítettek, mivel e vonatkozásban le kellett zárniuk ellenőrzési tevékenységüket. E folyamatban levő ellenőrzési tevékenység egyéb területek mellett a végleges kedvezményezettek szintjén történő kifizetésekre terjed ki. Ennélfogva a Bizottság nem fogja lezárni a vonatkozó programokat addig, amíg észszerű bizonyosságot nem szerez a ténylegesen kifizetett összegekről és azok támogathatóságáról, vagy pedig alkalmazza a megfelelő pénzügyi korrekciókat. |
| --- | --- |

6.25.

A Bizottság éves tevékenységi jelentései és más irányítási kérdések

| 6.26. | Megvizsgáltuk a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság (DG REGIO) és A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága (DG EMPL) 2016-os éves tevékenységi jelentését és azt kísérő nyilatkozatait (24). Különösen a kockázatosnak minősülő összegekre vonatkozó bizottsági számítások következetességét és pontosságát ellenőriztük, valamint azt, hogy a hibaszint összhangban van-e az általunk becsülttel. |
| --- | --- |

6.26.

Megvizsgáltuk a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság (DG REGIO) és A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága (DG EMPL) 2016-os éves tevékenységi jelentését és azt kísérő nyilatkozatait (24). Különösen a kockázatosnak minősülő összegekre vonatkozó bizottsági számítások következetességét és pontosságát ellenőriztük, valamint azt, hogy a hibaszint összhangban van-e az általunk becsülttel.

| 6.27. | Ezek az éves tevékenységi jelentések csak előzetes információkat tartalmaznak a kockázatosnak minősülő összegekről és a fennmaradó kockázati arányokról (25), mind a 2007–2013-as időszak lezárása, mind pedig a 2014–2020-as időszakra vonatkozó éves bizonyossági csomag tekintetében. |
| --- | --- |

6.27.

Ezek az éves tevékenységi jelentések csak előzetes információkat tartalmaznak a kockázatosnak minősülő összegekről és a fennmaradó kockázati arányokról (25), mind a 2007–2013-as időszak lezárása, mind pedig a 2014–2020-as időszakra vonatkozó éves bizonyossági csomag tekintetében.

| 6.27. | A 2016-os éves tevékenységi jelentések kiadásának időpontjában a főigazgatóságok még nem tudták megerősíteni a kockázatosnak minősülő összegekre és a fennmaradó kockázati arányokra vonatkozó, az ellenőrző hatóságok által közölt információkat. Ennek oka a zárás időzítése (2017. március 31.) és a beszámolók éves elfogadására vonatkozó 2014–2020-as dokumentumok benyújtására (március 1-jéig), valamint a beszámolók Bizottság általi elfogadására (2017. május 31-ig) előírt jogszabályi időkeret.

  A Bizottság mindazonáltal teljes mértékben felhasznált minden, a 2016-os éves tevékenységi jelentések időpontjában rendelkezésre álló információt, beleértve az ellenőrző hatóságok által bejelentett adatokat is, bizonyos korlátozott kiigazításokkal. |
| --- | --- |

6.27.

A Bizottság mindazonáltal teljes mértékben felhasznált minden, a 2016-os éves tevékenységi jelentések időpontjában rendelkezésre álló információt, beleértve az ellenőrző hatóságok által bejelentett adatokat is, bizonyos korlátozott kiigazításokkal.

A Bizottság által a 2007–2013-as időszakra vonatkozóan nyújtott bizonyosság

| 6.28. | Míg a 2007–2013-as időszakra vonatkozó lezárási dokumentáció benyújtásának végső határideje 2017. március 31. volt (26), a lezárási dokumentáció Bizottság általi értékelése csak 2017. augusztus 31-én volt esedékes. Ha a Bizottság jelentős problémákat tárna fel az értékelés során, a határidőt meghosszabbíthatják. A Bizottság a 2017-es éves tevékenységi jelentések közzétételekor (2018. április) fog beszámolni az ellenőrző hatóságok által közölt fennmaradó arányokról. |
| --- | --- |

6.28.

Míg a 2007–2013-as időszakra vonatkozó lezárási dokumentáció benyújtásának végső határideje 2017. március 31. volt (26), a lezárási dokumentáció Bizottság általi értékelése csak 2017. augusztus 31-én volt esedékes. Ha a Bizottság jelentős problémákat tárna fel az értékelés során, a határidőt meghosszabbíthatják. A Bizottság a 2017-es éves tevékenységi jelentések közzétételekor (2018. április) fog beszámolni az ellenőrző hatóságok által közölt fennmaradó arányokról.

| 6.28. | A Bizottság jelenlega tagállamok által benyújtott záródokumentumok részletes értékelését végzi, amelyet a 2017. augusztus 31-i jogszabályi határidőig be fog befejezni. E tevékenység eredményének tényleges bejelentésére a 2017-es éves tevékenységi jelentésben kerül sor. |
| --- | --- |

6.28.

| 6.29. | A Bizottság csak akkor zárhat le egy programot, ha a fennmaradó arány az összes pénzügyi korrekció figyelembevételével 2 % alá csökken (27). A 2007–2013-as programok zárására történő felkészülésről szóló, a közelmúltban közzétett különjelentésünkben (28) észrevételeztük, hogy a Bizottság megfelelő eljárásokat hozott létre a tagállamok számára a kohéziós politika alá tartozó operatív programok lezárásához. Egy másik, a Bizottság által a 2007–2013-as programozási időszak során a kohézió területén végrehajtott pénzügyi korrekcióról szóló különjelentésben (29) megállapítottuk, hogy a Bizottság eredményesen alkalmazta az Unió költségvetésének a szabálytalan kiadásokkal szembeni védelmére rendelkezésére álló intézkedéseket. |
| --- | --- |

6.29.

A Bizottság csak akkor zárhat le egy programot, ha a fennmaradó arány az összes pénzügyi korrekció figyelembevételével 2 % alá csökken (27). A 2007–2013-as programok zárására történő felkészülésről szóló, a közelmúltban közzétett különjelentésünkben (28) észrevételeztük, hogy a Bizottság megfelelő eljárásokat hozott létre a tagállamok számára a kohéziós politika alá tartozó operatív programok lezárásához. Egy másik, a Bizottság által a 2007–2013-as programozási időszak során a kohézió területén végrehajtott pénzügyi korrekcióról szóló különjelentésben (29) megállapítottuk, hogy a Bizottság eredményesen alkalmazta az Unió költségvetésének a szabálytalan kiadásokkal szembeni védelmére rendelkezésére álló intézkedéseket.

A Bizottság által a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan nyújtott bizonyosság

A 2014–2020-as programozási időszak elindulásával kapcsolatos megjegyzések

| 6.30. | Három évvel a 2014–2020-as időszak elindulása után a tagállamok a kohéziós politika alá tartozó alapokért felelős tagállami programhatóságoknak csak 77 %-át jelölték ki (30). 2017. március 1-jéig a Bizottság a teljes programozási időszakra elkülönített költségvetés mindössze 0,7  %-át kitevő kiadásokról kapta meg a végleges beszámolókat. 2017 közepén a költségvetés végrehajtásának késedelme nagyobb mértékű volt, mint a 2007–2013-as időszak ugyanezen részében (31). |
| --- | --- |

6.30.

Három évvel a 2014–2020-as időszak elindulása után a tagállamok a kohéziós politika alá tartozó alapokért felelős tagállami programhatóságoknak csak 77 %-át jelölték ki (30). 2017. március 1-jéig a Bizottság a teljes programozási időszakra elkülönített költségvetés mindössze 0,7  %-át kitevő kiadásokról kapta meg a végleges beszámolókat. 2017 közepén a költségvetés végrehajtásának késedelme nagyobb mértékű volt, mint a 2007–2013-as időszak ugyanezen részében (31).

| 6.30. | A kijelölt programhatóságok 77 %-a felelős az összes kohéziós politikai előirányzat 88 %-áért. A Bizottság megjegyzi, hogy a kijelölés a tagállamok felelőssége. A Bizottság számos esetben ismételten sürgette a tagállamokat (értekezletek során és írásos közlés útján), hogy – az irányelvben meghatározott kijelölési kritériumrendszer maximális betartásával – gyorsítsák fel ezt a folyamatot, és ahol arra szükség volt, magyarázatokat és támogatást nyújtott számukra.

  Ez még nem jelent meg a tagállamok kifizetési igényeinek a 2007–2013-as időszakéhoz hasonló szintjében, de immár minden feltétel adott a helyi felhasználáshoz. 2016 végén a felhasználási arány összességében 3,7  % az ERFA/KA projektek és 3,3  % az ESZA és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés projektjeinél, ami már bizonyos javulást tükröz a 2016 közepén rendelkezésre álló, 2017. március 1-jéig beérkezett beszámolókon alapuló adatokhoz képest.


  A Bizottság ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a végrehajtás ezen első éveiben a társfinanszírozott projektek kiválasztása kulcsfontosságú lépés a kohéziós politika sikeres végrehajtása felé. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy 2016-ban a projektek kiválasztásának üteme felgyorsult, az összesített kiválasztási arány a tagállamok beszámolói alapján 26 % az ERFA/KA projektek esetében és 32 % az ESZA és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés projektjeinél. Ez az adat hasonlít a 2007–2013-as programozási időszak ugyanezen időpontjának értékéhez. |
| --- | --- |

6.30.

Ez még nem jelent meg a tagállamok kifizetési igényeinek a 2007–2013-as időszakéhoz hasonló szintjében, de immár minden feltétel adott a helyi felhasználáshoz. 2016 végén a felhasználási arány összességében 3,7  % az ERFA/KA projektek és 3,3  % az ESZA és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés projektjeinél, ami már bizonyos javulást tükröz a 2016 közepén rendelkezésre álló, 2017. március 1-jéig beérkezett beszámolókon alapuló adatokhoz képest.

A Bizottság ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a végrehajtás ezen első éveiben a társfinanszírozott projektek kiválasztása kulcsfontosságú lépés a kohéziós politika sikeres végrehajtása felé. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy 2016-ban a projektek kiválasztásának üteme felgyorsult, az összesített kiválasztási arány a tagállamok beszámolói alapján 26 % az ERFA/KA projektek esetében és 32 % az ESZA és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés projektjeinél. Ez az adat hasonlít a 2007–2013-as programozási időszak ugyanezen időpontjának értékéhez.

A Bizottság új bizonyossági modellje a kohéziós kiadásokra vonatkozóan

| 6.31. | A tagállamok „bizonyossági csomagot” nyújtanak be, amely magában foglalja az igazoló hatóságok által igazolt beszámolókat. E csomagok révén a tagállamok megerősítést adnak az egyes operatív programokhoz kapcsolódó irányítási rendszerek és belső kontrollmechanizmusok eredményes működéséről, valamint az igazolt kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről, az ellenőrző hatóságok által kiszámított fennmaradó arányok közzétételével. A fennmaradó arány magában foglalja a műveletek ellenőrzése során azonosított kockázatok csökkentésére alkalmazott és a beszámolóban feltüntetett pénzügyi korrekciókat. |
| --- | --- |

6.31.

A tagállamok „bizonyossági csomagot” nyújtanak be, amely magában foglalja az igazoló hatóságok által igazolt beszámolókat. E csomagok révén a tagállamok megerősítést adnak az egyes operatív programokhoz kapcsolódó irányítási rendszerek és belső kontrollmechanizmusok eredményes működéséről, valamint az igazolt kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről, az ellenőrző hatóságok által kiszámított fennmaradó arányok közzétételével. A fennmaradó arány magában foglalja a műveletek ellenőrzése során azonosított kockázatok csökkentésére alkalmazott és a beszámolóban feltüntetett pénzügyi korrekciókat.

| 6.32. | A Bizottság május 31-ig fogadja el vagy utasítja el a beszámolókat, és további egy hónapon belül kell kifizetnie a záróegyenleget. A beszámolók elfogadása előtt főként a teljeskörűségre és pontosságra irányuló adminisztratív ellenőrzésekre összpontosít. A Bizottság ebben a szakaszban nem foglalkozik a jogszerűségi és szabályszerűségi kérdésekkel, de később jogszerűségi és szabályszerűségi ellenőrzést indíthat a tagállamokban az ellenőrző hatóságok munkájának felülvizsgálata érdekében (32). Így csak az n+1. évre vonatkozó éves tevékenységi jelentésekben számol be a jogszerűségre és szabályszerűségre vonatozó következtetéseiről. |
| --- | --- |

6.32.

A Bizottság május 31-ig fogadja el vagy utasítja el a beszámolókat, és további egy hónapon belül kell kifizetnie a záróegyenleget. A beszámolók elfogadása előtt főként a teljeskörűségre és pontosságra irányuló adminisztratív ellenőrzésekre összpontosít. A Bizottság ebben a szakaszban nem foglalkozik a jogszerűségi és szabályszerűségi kérdésekkel, de később jogszerűségi és szabályszerűségi ellenőrzést indíthat a tagállamokban az ellenőrző hatóságok munkájának felülvizsgálata érdekében (32). Így csak az n+1. évre vonatkozó éves tevékenységi jelentésekben számol be a jogszerűségre és szabályszerűségre vonatozó következtetéseiről.

| 6.32. | A Bizottság folytatja a bizonyossági csomagokban kapott valamennyi irat dokumentumalapú alapos ellenőrzését; ezek különösen a bejelentett hibaarányok, fennmaradó kockázatok és az ellenőrző hatóságok által kiadott ellenőri vélemények. Az érintett főigazgatóságok által végrehajtott egységes ellenőrzési stratégiával összhangban ezt a dokumentumalapú ellenőrzést kockázatalapú szabályszerűségi ellenőrzés egészíti ki. A fő cél az, hogy az ellenőrző hatóságok munkájának a beszámolók elfogadását követő felülvizsgálata révén észszerű bizonyosságot szerezzenek arról, hogy az irányítási és ellenőrzési rendszerben nem marad felderítetlen, be nem jelentett és így nem korrigált súlyos hiányosság. |
| --- | --- |

6.32.

Az éves tevékenységi jelentésekben a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan közölt információkkal kapcsolatos megjegyzések

| 6.33. | A 2014–2020-as időszakra nézve 18 tagállam nyújtott be beszámolót a 419 jóváhagyott operatív program közül 71-re vonatkozóan (33), összesen 3,3  milliárd euro értékben (34). A Bizottság 69 beszámolót fogadott el a 2017. május 31-i jogszabályi határidőig (35). A megelőző időszak lezárási nyilatkozatához hasonlóan (lásd: 6.29. bekezdés), a beszámolók adminisztratív elfogadása az éves tevékenységi jelentések elfogadása után történt meg. Ezenkívül a Bizottság csak 2017 júniusában kezdte meg a 71 operatív program jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzését. Ennek eredményei ezért csak a 2017-es éves tevékenységi jelentések 2018. júniusi közzétételekor fognak rendelkezésre állni. |
| --- | --- |

6.33.

A 2014–2020-as időszakra nézve 18 tagállam nyújtott be beszámolót a 419 jóváhagyott operatív program közül 71-re vonatkozóan (33), összesen 3,3  milliárd euro értékben (34). A Bizottság 69 beszámolót fogadott el a 2017. május 31-i jogszabályi határidőig (35). A megelőző időszak lezárási nyilatkozatához hasonlóan (lásd: 6.29. bekezdés), a beszámolók adminisztratív elfogadása az éves tevékenységi jelentések elfogadása után történt meg. Ezenkívül a Bizottság csak 2017 júniusában kezdte meg a 71 operatív program jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzését. Ennek eredményei ezért csak a 2017-es éves tevékenységi jelentések 2018. júniusi közzétételekor fognak rendelkezésre állni.

| 6.33. | A 2014–2020-as programozási időszak új rendszere alapján a Bizottság az ellenőrző hatóságok által bejelentett hibaarányokra vonatkozó dokumentumalapú ellenőrzését kockázatalapú helyszíni ellenőrzésekkel egészíti ki. A későbbi éves tevékenységi jelentésekben közölt adatok megbízhatóságának megerősítése előtt a Bizottságnak lehetősége lesz arra, hogy figyelembe vegye azokat az észrevételeket, amelyeket e szakaszban esetlegesen a Számvevőszék tett. Ez lehetővé teszi a mentesítésért felelőség hatóságok részére az érintett éves tevékenységi jelentésekben szolgáltatott adatok minőségének javítását. |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | Egy sor olyan módszertani kockázatot tártunk fel, amelyeket a bejelentett fennmaradó arányok átláthatóságának és megbízhatóságának biztosítása érdekében kezelni kell: |
| --- | --- |

6.34.

Egy sor olyan módszertani kockázatot tártunk fel, amelyeket a bejelentett fennmaradó arányok átláthatóságának és megbízhatóságának biztosítása érdekében kezelni kell:

6.34.

| — | Az éves tevékenységi jelentés beszámolási időszaka nem egyezik meg a tagállamok által benyújtott éves beszámolók által lefedett időszakkal. A főigazgatóságoknak az n. naptári évre vonatkozóan kell beszámolniuk a kifizetések végrehajtásáról, míg a tagállamok az n–1. év júliusától az n. év júniusáig bejelentett kiadásokról számolnak be a Bizottságnak. Ez azt jelenti, hogy a Bizottság a tagállami hatóságok által alkalmazottól eltérő időszakra vonatkozóan nyújt bizonyosságot (pénzügyi év). Ennek megfelelően minden éves tevékenységi jelentésnek egyértelműen jeleznie kellene a megelőző évre vonatkozó éves tevékenységi jelentésben eredetileg bemutatott beszámoló Bizottság általi értékelésének eredményét. |
| --- | --- |

—

Az éves tevékenységi jelentés beszámolási időszaka nem egyezik meg a tagállamok által benyújtott éves beszámolók által lefedett időszakkal. A főigazgatóságoknak az n. naptári évre vonatkozóan kell beszámolniuk a kifizetések végrehajtásáról, míg a tagállamok az n–1. év júliusától az n. év júniusáig bejelentett kiadásokról számolnak be a Bizottságnak. Ez azt jelenti, hogy a Bizottság a tagállami hatóságok által alkalmazottól eltérő időszakra vonatkozóan nyújt bizonyosságot (pénzügyi év). Ennek megfelelően minden éves tevékenységi jelentésnek egyértelműen jeleznie kellene a megelőző évre vonatkozó éves tevékenységi jelentésben eredetileg bemutatott beszámoló Bizottság általi értékelésének eredményét.

| — | A Bizottság, mint már több éve, felhasznál minden, a 2016-os éves tevékenységi jelentések időpontjában rendelkezésre álló információt.


  A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó rendelet és a bizonyossági csomag kapcsán megállapított időkeret a 2007–2013-as programozási időszakhoz képest lehetővé teszi a beszámolási időszakok jobb összehangolását a programhatóságokkal. A főigazgatónak a naptári év folyamán biztosítékot kell szolgáltatni a kiadásokkal kapcsolatban, figyelembe véve a programhatóság által a bizonyossági csomagban szolgáltatott biztosítékot, illetve a minden időközi kifizetést érintő 10 %-os visszatartást. A Bizottság vállalja, hogy az éves tevékenységi jelentésben közli a tagállamok által az előző évben benyújtott bizonyossági csomagok jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó teljes értékelésének eredményét (lásd a Bizottság által a 6.33. bekezdésre adott választ). |
| --- | --- |

—

A Bizottság, mint már több éve, felhasznál minden, a 2016-os éves tevékenységi jelentések időpontjában rendelkezésre álló információt.

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó rendelet és a bizonyossági csomag kapcsán megállapított időkeret a 2007–2013-as programozási időszakhoz képest lehetővé teszi a beszámolási időszakok jobb összehangolását a programhatóságokkal. A főigazgatónak a naptári év folyamán biztosítékot kell szolgáltatni a kiadásokkal kapcsolatban, figyelembe véve a programhatóság által a bizonyossági csomagban szolgáltatott biztosítékot, illetve a minden időközi kifizetést érintő 10 %-os visszatartást. A Bizottság vállalja, hogy az éves tevékenységi jelentésben közli a tagállamok által az előző évben benyújtott bizonyossági csomagok jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó teljes értékelésének eredményét (lásd a Bizottság által a 6.33. bekezdésre adott választ).

| — | A közös rendelkezésekről szóló rendelet 137. cikkének (2) bekezdése szerint a tagállamok nem szerepeltetik beszámolóikban az időközi kifizetési kérelmekben korábban már feltüntetett olyan kiadásokat, amelyekre vonatkozóan a kiadás jogszerűségének és szabályszerűségének vizsgálata folyamatban van. E kiadások később jogszerűnek és szabályszerűnek minősített (rész)összege feltüntethető valamely jövőbeni kifizetési kérelemben. Egy olyan esetet találtunk, ahol az ellenőrző hatóság ilyen összegeket szerepeltetett a fennmaradó arányok kiszámításában. A Bizottság emlékeztesse újból a tagállami hatóságokat arra, hogy a 137. cikk (2) bekezdése szerinti összegeknek egyértelműen azonosíthatóknak kell lenniük, valamint azokat nem szabad figyelembe venni a fennmaradó arányok kiszámításához. |
| --- | --- |

—

A közös rendelkezésekről szóló rendelet 137. cikkének (2) bekezdése szerint a tagállamok nem szerepeltetik beszámolóikban az időközi kifizetési kérelmekben korábban már feltüntetett olyan kiadásokat, amelyekre vonatkozóan a kiadás jogszerűségének és szabályszerűségének vizsgálata folyamatban van. E kiadások később jogszerűnek és szabályszerűnek minősített (rész)összege feltüntethető valamely jövőbeni kifizetési kérelemben. Egy olyan esetet találtunk, ahol az ellenőrző hatóság ilyen összegeket szerepeltetett a fennmaradó arányok kiszámításában. A Bizottság emlékeztesse újból a tagállami hatóságokat arra, hogy a 137. cikk (2) bekezdése szerinti összegeknek egyértelműen azonosíthatóknak kell lenniük, valamint azokat nem szabad figyelembe venni a fennmaradó arányok kiszámításához.

| — | A Bizottság az éves kontrolljelentésről és az ellenőri véleményről szóló iránymutatásában (36) ugyanis már egyértelművé tette az ellenőrző hatóságok számára a fennmaradó kockázati arány számítása során a pénzügyi korrekció kiszámítása érdekében alkalmazandó kritériumokat. Amint azt a Számvevőszék megjegyzi, a döntő tényező az, hogy a pénzügyi korrekció az ellenőrző hatóságok által a műveletek ellenőrzésének eredményeként azonosított kockázat csökkentésére irányul-e (lásd a Számvevőszék észrevételeit a 6.32. bekezdésben).


  A 137. cikk (2) bekezdésének rendelkezései alapján jelenleg ellenőrzés alatt álló összegek, amelyeket az elszámolásból vontak le, további garanciát jelentenek arra, hogy az éves beszámolókban igazolt valamennyi kiadás jogszerű és szabályszerű, és nem hat ki a fennmaradó kockázati arány ellenőrző hatóságok általi kiszámítására. A Bizottság ennek megfelelően még egyértelműbbé teszi iránymutatását a tagállamok számára. |
| --- | --- |

—

A Bizottság az éves kontrolljelentésről és az ellenőri véleményről szóló iránymutatásában (36) ugyanis már egyértelművé tette az ellenőrző hatóságok számára a fennmaradó kockázati arány számítása során a pénzügyi korrekció kiszámítása érdekében alkalmazandó kritériumokat. Amint azt a Számvevőszék megjegyzi, a döntő tényező az, hogy a pénzügyi korrekció az ellenőrző hatóságok által a műveletek ellenőrzésének eredményeként azonosított kockázat csökkentésére irányul-e (lásd a Számvevőszék észrevételeit a 6.32. bekezdésben).

A 137. cikk (2) bekezdésének rendelkezései alapján jelenleg ellenőrzés alatt álló összegek, amelyeket az elszámolásból vontak le, további garanciát jelentenek arra, hogy az éves beszámolókban igazolt valamennyi kiadás jogszerű és szabályszerű, és nem hat ki a fennmaradó kockázati arány ellenőrző hatóságok általi kiszámítására. A Bizottság ennek megfelelően még egyértelműbbé teszi iránymutatását a tagállamok számára.

| — | A beszámolókra vonatkozó bejelentési formanyomtatványok nem tartalmaznak külön részt az egyedi visszavonások és a 137. cikk (2) bekezdése szerinti összegek részletes adataihoz. Bár megtalálhatóak rajtuk az összesített értékek, a beszámolók elfogadásához szükséges megfelelő ellenőrzési nyomvonalat csak a műveletek szintjén megadott részletes információk biztosítják. Ezeknek az információknak a közös beszámolási rendszerben történő közvetlen rendelkezésre bocsátása javítaná az átláthatóságot és lehetővé tenné a szükséges ellenőrzések elvégzését. |
| --- | --- |

—

A beszámolókra vonatkozó bejelentési formanyomtatványok nem tartalmaznak külön részt az egyedi visszavonások és a 137. cikk (2) bekezdése szerinti összegek részletes adataihoz. Bár megtalálhatóak rajtuk az összesített értékek, a beszámolók elfogadásához szükséges megfelelő ellenőrzési nyomvonalat csak a műveletek szintjén megadott részletes információk biztosítják. Ezeknek az információknak a közös beszámolási rendszerben történő közvetlen rendelkezésre bocsátása javítaná az átláthatóságot és lehetővé tenné a szükséges ellenőrzések elvégzését.

| — | Valamennyi értékelés alatt álló összeget a beszámoló 8. függelékben kell közölni az igazoló hatóság magyarázatával, az ellenőrző hatóságnak pedig meg kell vizsgálnia e magyarázatokat és az esetleges eltéréseket.


  Az igazoló hatóságnak a program ellenőrző rendszerében teljes és részletes elszámolási nyilvántartást kell vezetnie az egyes pénzmozgásokról és az időközi kifizetési igények közötti módosításokról, továbbá az éves beszámolóban bejelentett összegekről a 137. cikk (2) bekezdésében biztosított, ezen összegek későbbi bejelentésére vonatkozó lehetőség figyelemmel kísérése érdekében. Az ilyen összegek tekintetében, ha azokat utóbb jogszerűnek és szabályszerűnek ítélik, valamint beépítik a későbbi évek kifizetési igényeibe, ugyanolyan ellenőrzési és kontrollmechanizmusokat kell alkalmazni, mint bármely új kiadás esetében. |
| --- | --- |

—

Valamennyi értékelés alatt álló összeget a beszámoló 8. függelékben kell közölni az igazoló hatóság magyarázatával, az ellenőrző hatóságnak pedig meg kell vizsgálnia e magyarázatokat és az esetleges eltéréseket.

Az igazoló hatóságnak a program ellenőrző rendszerében teljes és részletes elszámolási nyilvántartást kell vezetnie az egyes pénzmozgásokról és az időközi kifizetési igények közötti módosításokról, továbbá az éves beszámolóban bejelentett összegekről a 137. cikk (2) bekezdésében biztosított, ezen összegek későbbi bejelentésére vonatkozó lehetőség figyelemmel kísérése érdekében. Az ilyen összegek tekintetében, ha azokat utóbb jogszerűnek és szabályszerűnek ítélik, valamint beépítik a későbbi évek kifizetési igényeibe, ugyanolyan ellenőrzési és kontrollmechanizmusokat kell alkalmazni, mint bármely új kiadás esetében.

Pontosításra szorul a pénzügyi eszközök és állami támogatásokból folyósított előlegek ellenőrzési sokaságának meghatározása

| 6.35. | A Bizottság pontosítsa az arra vonatkozó szabályokat, hogy a tagállami hatóságoknak miként kell meghatározniuk a pénzügyi eszközök ellenőrzési sokaságát (37). A pénzügyi eszközökbe közvetlenül a jogi struktúra felállítása után történnek befizetések, és ezek a Bizottságnak küldött időközi költségnyilatkozatban is szerepelnek (38). A rendelet fogalommeghatározása a támogatható kiadások körét a végső kedvezményezetteknek történő kifizetésekre, a garanciaszerződések keretében lekötött forrásokra, valamint az alapkezelői költségek és díjak megtérítésére korlátozza (39). A fennmaradó arány alulbecsléséhez vezet, ha az éves beszámolóban közzétett támogatható kiadások helyett az induló alaptőkét tekintik az ellenőrzési sokaságnak. Ugyanez a probléma az állami támogatásokból folyósított előlegekre is vonatkozik. |
| --- | --- |

6.35.

A Bizottság pontosítsa az arra vonatkozó szabályokat, hogy a tagállami hatóságoknak miként kell meghatározniuk a pénzügyi eszközök ellenőrzési sokaságát (37). A pénzügyi eszközökbe közvetlenül a jogi struktúra felállítása után történnek befizetések, és ezek a Bizottságnak küldött időközi költségnyilatkozatban is szerepelnek (38). A rendelet fogalommeghatározása a támogatható kiadások körét a végső kedvezményezetteknek történő kifizetésekre, a garanciaszerződések keretében lekötött forrásokra, valamint az alapkezelői költségek és díjak megtérítésére korlátozza (39). A fennmaradó arány alulbecsléséhez vezet, ha az éves beszámolóban közzétett támogatható kiadások helyett az induló alaptőkét tekintik az ellenőrzési sokaságnak. Ugyanez a probléma az állami támogatásokból folyósított előlegekre is vonatkozik.

| 6.35. | A Bizottság vállalja, hogy együttműködik az ellenőrző hatóságokkal és a Számvevőszékkel annak biztosítása érdekében, hogy közös értelmezést alkalmazzanak a bejelentendő hibaarányokra. A hibaarány kvalitatív értékelése érdekében a Bizottság különösen arra ösztönözte az ellenőrző hatóságokat, hogy éljenek a pénzügyi eszközök vonatkozásában a sajátos rétegezés kialakítására irányuló jogszabályi lehetőséggel (a 480/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 28. cikkének (10) bekezdése). E tekintetben további iránymutatást fog szolgáltatni az ellenőrző hatóságok részére.

  A 2014–2020-as időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet 127. cikke azt mondja ki, hogy az ellenőrzést a bejelentett kiadások alapján a műveletek megfelelő mintáján kell elvégezni.


  A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 2014–2020-as időszak során a pénzügyi eszközökben a kifizetéseket részletekben teljesítik a korábbi kifizetés tényleges felhasználására vonatkozó olyan jogszabályi kötelezettségek tiszteletben tartása mellett, amire ki kell terjedniük az ellenőrző hatóságok által végzett műveleti ellenőrzéseknek. Az ellenőrző hatóságoknak az első részletnél ellenőrizniük kell, hogy a vonatkozó követelmények (közbeszerzés, előzetes értékelés) teljesülnek-e, a megállapított hibákpedig hatással vannak-e a hibaarányra.


  Az állami támogatások előlegeit illetően, mint már a 2007–2013-as időszak zárásánál is, a Bizottság egyértelművé fogja tenni az ellenőrző hatóságok számára, hogy ellenőrzési tevékenységet (vagyis rendszerellenőrzést) kell végezniük annak megerősítése érdekében, hogy az irányító hatóságok olyan rendszert alakítottak ki, amely biztosítja, hogy az előlegeket megfelelően igazolják a jogszabályi határidőn belül. |
| --- | --- |

6.35.

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet 127. cikke azt mondja ki, hogy az ellenőrzést a bejelentett kiadások alapján a műveletek megfelelő mintáján kell elvégezni.

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 2014–2020-as időszak során a pénzügyi eszközökben a kifizetéseket részletekben teljesítik a korábbi kifizetés tényleges felhasználására vonatkozó olyan jogszabályi kötelezettségek tiszteletben tartása mellett, amire ki kell terjedniük az ellenőrző hatóságok által végzett műveleti ellenőrzéseknek. Az ellenőrző hatóságoknak az első részletnél ellenőrizniük kell, hogy a vonatkozó követelmények (közbeszerzés, előzetes értékelés) teljesülnek-e, a megállapított hibákpedig hatással vannak-e a hibaarányra.

Az állami támogatások előlegeit illetően, mint már a 2007–2013-as időszak zárásánál is, a Bizottság egyértelművé fogja tenni az ellenőrző hatóságok számára, hogy ellenőrzési tevékenységet (vagyis rendszerellenőrzést) kell végezniük annak megerősítése érdekében, hogy az irányító hatóságok olyan rendszert alakítottak ki, amely biztosítja, hogy az előlegeket megfelelően igazolják a jogszabályi határidőn belül.

Az éves tevékenységi jelentésekben foglalt információk és saját megállapításaink közötti összhang

| 6.36. | A
  6.5. háttérmagyarázat
  összegzi az éves tevékenységi jelentésekben szereplő, a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

6.36.

A
  6.5. háttérmagyarázat
  összegzi az éves tevékenységi jelentésekben szereplő, a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó információkat.

6.5. háttérmagyarázat –   Az éves tevékenységi jelentésekben szereplő, a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó információk

| (milliárd euro) |
| --- |
| Tevékenység | Alap | Összes vonatkozó kiadás | 2016-os vonatkozó kiadások | OP-k | 2016-os hibaarány | Fennmaradó kockázat | Fenntartások száma |
| Min | Max |
| 2007–2013-as programozási időszak | ERFA/KA | 254,5 | 26,2 | 322 | 2,2  % | 4,2  % | 0,4  % | 66 |
| ESZA | 70,2 | 6,4 | 118 | 3,9  % | 4,3  % | 0,7  % | 23 |
| Összesen | 324,7 | 32,6 | 440 | 2,6  % | 4,2  % | 0,5  % | 89 |
| Forrás: A DG REGIO és a DG EMPL 2016-os éves tevékenységi jelentései. |

(milliárd euro)

Tevékenység

Alap

Összes vonatkozó kiadás

2016-os vonatkozó kiadások

OP-k

2016-os hibaarány

Fennmaradó kockázat

Fenntartások száma

Min

Max

2007–2013-as programozási időszak

ERFA/KA

254,5

26,2

322

2,2  %

4,2  %

0,4  %

66

ESZA

70,2

6,4

118

3,9  %

4,3  %

0,7  %

23

Összesen

324,7

32,6

440

2,6  %

4,2  %

0,5  %

89

Forrás: A DG REGIO és a DG EMPL 2016-os éves tevékenységi jelentései.

| 6.37. | A saját becsléseinken alapuló hibaszint magasabb, mint a Bizottság által az éves tevékenységi jelentésekben a tagállami hatóságok eredményei alapján közölt hibaarányok. Ez a két hibaérték azonban főként az alábbi okok miatt nem teljes mértékben összevethető:






  — | az éves tevékenységi jelentésekben szereplő fennmaradó arányok nem az általunk tekintett időszakra vonatkoznak (40), |
| --- | --- | --- |

6.37.

A saját becsléseinken alapuló hibaszint magasabb, mint a Bizottság által az éves tevékenységi jelentésekben a tagállami hatóságok eredményei alapján közölt hibaarányok. Ez a két hibaérték azonban főként az alábbi okok miatt nem teljes mértékben összevethető:

—

az éves tevékenységi jelentésekben szereplő fennmaradó arányok nem az általunk tekintett időszakra vonatkoznak (40),

| — | a Bizottság által számított fennmaradó arányok többéves jellegűek és figyelembe veszik az uniós és tagállami szintű pénzügyi korrekciókat, |
| --- | --- |

—

a Bizottság által számított fennmaradó arányok többéves jellegűek és figyelembe veszik az uniós és tagállami szintű pénzügyi korrekciókat,

| — | a számvevőszéki eredmények a végrehajtott tranzakciók statisztikailag reprezentatív, uniós szintű mintáján alapulnak, míg az ellenőrző hatóságok általában statisztikai mintavételt alkalmaznak, de nem statisztikai minták alapján is kiválaszthatnak ellenőrzésre műveleteket. |
| --- | --- |

—

a számvevőszéki eredmények a végrehajtott tranzakciók statisztikailag reprezentatív, uniós szintű mintáján alapulnak, míg az ellenőrző hatóságok általában statisztikai mintavételt alkalmaznak, de nem statisztikai minták alapján is kiválaszthatnak ellenőrzésre műveleteket.

| 6.37. | A Bizottság hangsúlyozza, hogy a tagállamok által bejelentett hibaarányok megbízhatóságára vonatkozó értékelés minden évben alapos és minden rendelkezésre álló adat figyelembevételével történő másodlagos elemzés eredménye, amelyet kockázatalapú helyszíni tényfeltáró missziók is kiegészítenek, és figyelembe veszi az ellenőrző hatóságok munkájának megbízhatóságára vonatkozó általános értékelést is. Amikor a Bizottság szükségesnek ítéli, minden hiányzó kiegészítő információt bekér és beszerez az ellenőrző hatóságoktól. Lásd még a Bizottság 6.27. bekezdésre adott válaszát.

  A Bizottság megítélése szerint a 2016-os éves jelentés tekintetében, – csakúgy, mint az érintett éves jelentést megelőző hat egymást követő évben a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága esetében, és öt egymást követő évben a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság esetében – a Bizottság értékelésének eredménye összhangban van a Számvevőszék által kiszámított hibaarányokkal (lásd az éves tevékenységi jelentések 75. és 64. oldalát, a fenti sorrendben). |
| --- | --- |

6.37.

A Bizottság megítélése szerint a 2016-os éves jelentés tekintetében, – csakúgy, mint az érintett éves jelentést megelőző hat egymást követő évben a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága esetében, és öt egymást követő évben a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság esetében – a Bizottság értékelésének eredménye összhangban van a Számvevőszék által kiszámított hibaarányokkal (lásd az éves tevékenységi jelentések 75. és 64. oldalát, a fenti sorrendben).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetés

| 6.38. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy lényeges hibaszint jellemzi a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” fejezet kiadásait. |
| --- | --- |

6.38.

Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy lényeges hibaszint jellemzi a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” fejezet kiadásait.

| 6.38. és 6.39. | A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék által jelzett becsült hibaszint javult az évek során, és megfelel a vonatkozó éves tevékenységi jelentésekben a megfelelő bizottsági szolgálatok által jelzett hibaarányoknak.

  2016-ban a zárás előkészítése érdekében a Bizottság továbbra is a legkockázatosabb programokra/tagállamokra fogja összpontosítani ellenőrzéseit és intézkedéseit, és továbbra is korrekciós lépéseket hajt végre a kifizetések megszakítására és felfüggesztésére vonatkozó szigorú politika gyakorlása útján. A záráskor szigorú elemzést és eljárásokat alkalmaz annak érdekében, hogy kizárja a szabálytalan kiadások fennmaradó lényeges kockázatát.


  A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a kohéziós politika 2007–2013-as programozási időszaka keretében az irányítási és kontrollrendszerek többéves jellegére figyelemmel a hibák zárásig korrigálhatóak, amint azt a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága vonatkozó 2016. évi éves tevékenységi jelentéseinek 2.1.3. szakasza szemlélteti.


  A Számvevőszék által megjelölt, a kohéziós politika körébe tartozó lényeges hibaarányok kezelése érdekében a 2014–2020-as programozási időszak keretében a jogszerűségre és szabályszerűségre, valamint a programhatóságok elszámoltathatóságára vonatkozó megerősített követelmények közé tartozik a lényeges szabálytalanságoktól mentes éves beszámolók bevezetése, valamint a Bizottság korrekciós képességének megerősítése annak lehetőségével, hogy súlyos hiányosságok esetén bizonyos körülmények között nettó pénzügyi korrekciókat alkalmazhasson.


  E követelmények fontos ösztönzőt jelentenek a tagállamok számára ahhoz, hogy felderítsék, jelentsék és korrigálják a súlyos hiányosságokat, mielőtt az éves elszámolásokat a Bizottság felé leigazolják, valamint hozzá fognak járulni az ellenőrző hatóságok által bejelentett hibaarány tartós csökkentéséhez, amint azt a 2017-ben beérkezett első bizonyossági csomagok is mutatják.


  A Bizottság utal továbbá a 6.7. és 6.19. bekezdésekre adott válaszaira. |
| --- | --- |

6.38. és 6.39.

2016-ban a zárás előkészítése érdekében a Bizottság továbbra is a legkockázatosabb programokra/tagállamokra fogja összpontosítani ellenőrzéseit és intézkedéseit, és továbbra is korrekciós lépéseket hajt végre a kifizetések megszakítására és felfüggesztésére vonatkozó szigorú politika gyakorlása útján. A záráskor szigorú elemzést és eljárásokat alkalmaz annak érdekében, hogy kizárja a szabálytalan kiadások fennmaradó lényeges kockázatát.

A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a kohéziós politika 2007–2013-as programozási időszaka keretében az irányítási és kontrollrendszerek többéves jellegére figyelemmel a hibák zárásig korrigálhatóak, amint azt a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága vonatkozó 2016. évi éves tevékenységi jelentéseinek 2.1.3. szakasza szemlélteti.

A Számvevőszék által megjelölt, a kohéziós politika körébe tartozó lényeges hibaarányok kezelése érdekében a 2014–2020-as programozási időszak keretében a jogszerűségre és szabályszerűségre, valamint a programhatóságok elszámoltathatóságára vonatkozó megerősített követelmények közé tartozik a lényeges szabálytalanságoktól mentes éves beszámolók bevezetése, valamint a Bizottság korrekciós képességének megerősítése annak lehetőségével, hogy súlyos hiányosságok esetén bizonyos körülmények között nettó pénzügyi korrekciókat alkalmazhasson.

E követelmények fontos ösztönzőt jelentenek a tagállamok számára ahhoz, hogy felderítsék, jelentsék és korrigálják a súlyos hiányosságokat, mielőtt az éves elszámolásokat a Bizottság felé leigazolják, valamint hozzá fognak járulni az ellenőrző hatóságok által bejelentett hibaarány tartós csökkentéséhez, amint azt a 2017-ben beérkezett első bizonyossági csomagok is mutatják.

A Bizottság utal továbbá a 6.7. és 6.19. bekezdésekre adott válaszaira.

| 6.39. | A TPK e fejezetére vonatkozóan tranzakciótesztjeink alapján a becsült általános hibaszint értéke 4,8  % (lásd:
  6.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

6.39.

A TPK e fejezetére vonatkozóan tranzakciótesztjeink alapján a becsült általános hibaszint értéke 4,8  % (lásd:
  6.1. melléklet
  ).

Ajánlások

| 6.40. | A 2013-as éves jelentésünkben (41) megfogalmazott 11 ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  6.4. melléklet
  mutatja be. Ezek közül a Bizottság nyolc ajánlást maradéktalanul, kettőt pedig a legtöbb tekintetben végrehajtott, míg egy ajánlással egyáltalán nem foglalkozott. |
| --- | --- |

6.40.

A 2013-as éves jelentésünkben (41) megfogalmazott 11 ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  6.4. melléklet
  mutatja be. Ezek közül a Bizottság nyolc ajánlást maradéktalanul, kettőt pedig a legtöbb tekintetben végrehajtott, míg egy ajánlással egyáltalán nem foglalkozott.

| 6.40. | A Bizottság megjegyzi, hogy a bekezdésben foglalt javaslatot nem fogadta el, mivel nem került végrehajtásra. |
| --- | --- |

6.40.

| 6.41. | Az említett áttekintés, valamint a 2016. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján javasoljuk, hogy a Bizottság: |
| --- | --- |

6.41.

Az említett áttekintés, valamint a 2016. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján javasoljuk, hogy a Bizottság:

| — | 1. ajánlás: különös körültekintéssel járjon el a 2007–2013-as programok lezárása során az olyan területeken, ahol nagyobb a támogatásra nem jogosult kiadások vagy olyan pontatlan információközlések kockázata, amely a ténylegesnél magasabb összeg megtérítéséhez vezethet. A Számvevőszék javasolja a Bizottságnak, hogy különösen az alábbiakra összpontosítson:






  a. | annak biztosítása, hogy a pénzügyi eszközök lezárásakor bejelentett összegeket ne lehessen mesterségesen megnövelni a végső kedvezményezettek szintjén felhasznált összegek valósnál nagyobb feltüntetésével. Ennek kockázata a garanciaalapok esetében a legmagasabb, ahol a mesterségesen alacsony multiplikátor-együttható a támogatható költségek indokolatlan megnövekedését jelentheti; |
| --- | --- | --- |

—

1. ajánlás: különös körültekintéssel járjon el a 2007–2013-as programok lezárása során az olyan területeken, ahol nagyobb a támogatásra nem jogosult kiadások vagy olyan pontatlan információközlések kockázata, amely a ténylegesnél magasabb összeg megtérítéséhez vezethet. A Számvevőszék javasolja a Bizottságnak, hogy különösen az alábbiakra összpontosítson:

a.

annak biztosítása, hogy a pénzügyi eszközök lezárásakor bejelentett összegeket ne lehessen mesterségesen megnövelni a végső kedvezményezettek szintjén felhasznált összegek valósnál nagyobb feltüntetésével. Ennek kockázata a garanciaalapok esetében a legmagasabb, ahol a mesterségesen alacsony multiplikátor-együttható a támogatható költségek indokolatlan megnövekedését jelentheti;

| b. | annak ellenőrzése, hogy az állami támogatásokból fizetett előlegeknek a projekt szintjén valódi kiadások feleljenek meg, mivel egyedül az ilyen kiadások támogathatók. A Bizottság gondoskodjon arról, hogy az irányító hatóságok elégséges ellenőrzéseket végezzenek ahhoz, hogy megfelelő ellenőrzési nyomvonal álljon rendelkezésre az előlegek elszámolására és az indokolatlanul kifizetett összegek levonására vonatkozóan; |
| --- | --- |

b.

annak ellenőrzése, hogy az állami támogatásokból fizetett előlegeknek a projekt szintjén valódi kiadások feleljenek meg, mivel egyedül az ilyen kiadások támogathatók. A Bizottság gondoskodjon arról, hogy az irányító hatóságok elégséges ellenőrzéseket végezzenek ahhoz, hogy megfelelő ellenőrzési nyomvonal álljon rendelkezésre az előlegek elszámolására és az indokolatlanul kifizetett összegek levonására vonatkozóan;

| c. | annak biztosítása, hogy az összes nagyprojekt esetében a kiadások mögött a projektet jóváhagyó bizottsági határozat álljon, amelynek hiányában a benyújtott kiadások támogatásra nem jogosultnak minősülnek. Sajátos kockázatot jelent, ha nagyobb projekteket kisebb szakaszokra bontanak, amelyek már nem haladják meg a nagyprojektekre vonatkozó értékhatárt; |
| --- | --- |

c.

annak biztosítása, hogy az összes nagyprojekt esetében a kiadások mögött a projektet jóváhagyó bizottsági határozat álljon, amelynek hiányában a benyújtott kiadások támogatásra nem jogosultnak minősülnek. Sajátos kockázatot jelent, ha nagyobb projekteket kisebb szakaszokra bontanak, amelyek már nem haladják meg a nagyprojektekre vonatkozó értékhatárt;

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és már figyelembe veszi többek között a Számvevőszék által a pénzügyi eszközöket, az állami támogatásokat és nagyprojekteket illetően kiemelt különös területeket a 2007–2013-as időszakra vonatkozó zárócsomagok tekintetében folyamatban levő vizsgálata keretében.

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a tagállamok felelőssége a nagyprojektek bejelentése a Bizottság részére.

| — | 2. ajánlás: a 2014–2020-as időszakban orvosolja azokat a problémákat, amelyek a fennmaradó arány megbízható kiszámítását befolyásolhatják, az alábbiakban felsoroltakra vonatkozó megalapozott ellenőrzések és iránymutatások bevezetésével: |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: a 2014–2020-as időszakban orvosolja azokat a problémákat, amelyek a fennmaradó arány megbízható kiszámítását befolyásolhatják, az alábbiakban felsoroltakra vonatkozó megalapozott ellenőrzések és iránymutatások bevezetésével:

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.

| | a. | a pénzügyi eszközök és állami támogatásokból folyósított előlegek ellenőrzési sokaságának meghatározása. A sokaságnak a pénzügyi eszközök esetében megfelelő mértékben figyelembe kell vennie a végső kedvezményezettek szintjén felhasznált összegeket, állami támogatások esetében pedig a beszámolókban szereplő, a projekt szintjén ténylegesen felmerült költségeket; |
| --- | --- | --- |

a.

a pénzügyi eszközök és állami támogatásokból folyósított előlegek ellenőrzési sokaságának meghatározása. A sokaságnak a pénzügyi eszközök esetében megfelelő mértékben figyelembe kell vennie a végső kedvezményezettek szintjén felhasznált összegeket, állami támogatások esetében pedig a beszámolókban szereplő, a projekt szintjén ténylegesen felmerült költségeket;

| a) | A 6.36. bekezdésre adott válaszában ismertetett összefüggésben, figyelemmel a támogatható kiadásokról és az ellenőrzési alapsokaságról szóló rendelet rendelkezéseire a Bizottság vállalja, hogy együttműködik az ellenőrző hatóságokkal és a Számvevőszékkel annak biztosítása érdekében, hogy közös értelmezést alkalmazzanak az alapsokaságban a pénzügyi eszközök és az állami támogatási előlegek kezelésére, valamint a szükséges észszerű bizonyosság megszerzését célzó vonatkozó ellenőrzési tevékenység során. |
| --- | --- |

a)

A 6.36. bekezdésre adott válaszában ismertetett összefüggésben, figyelemmel a támogatható kiadásokról és az ellenőrzési alapsokaságról szóló rendelet rendelkezéseire a Bizottság vállalja, hogy együttműködik az ellenőrző hatóságokkal és a Számvevőszékkel annak biztosítása érdekében, hogy közös értelmezést alkalmazzanak az alapsokaságban a pénzügyi eszközök és az állami támogatási előlegek kezelésére, valamint a szükséges észszerű bizonyosság megszerzését célzó vonatkozó ellenőrzési tevékenység során.

| | b. | az EBB-csoport által kezelt pénzügyi eszközök ellenőrzési lefedettsége. A Bizottság gondoskodjon arról, hogy az ellenőrzési eljárások mind a pénzügyi közvetítők, mind a végső kedvezményezettek szintjén megfelelőek legyenek. Ebben a tekintetben kiemelt fontosságot élvez a Bizottság által készített, a Omnibus rendeletre irányuló javaslatból (42) álló meglévő jogalap módosításainak végleges jóváhagyása, valamint a tagállamok szintjén történő ellenőrzés kötelezettsége; |
| --- | --- | --- |

b.

az EBB-csoport által kezelt pénzügyi eszközök ellenőrzési lefedettsége. A Bizottság gondoskodjon arról, hogy az ellenőrzési eljárások mind a pénzügyi közvetítők, mind a végső kedvezményezettek szintjén megfelelőek legyenek. Ebben a tekintetben kiemelt fontosságot élvez a Bizottság által készített, a Omnibus rendeletre irányuló javaslatból (42) álló meglévő jogalap módosításainak végleges jóváhagyása, valamint a tagállamok szintjén történő ellenőrzés kötelezettsége;

| b) | A Bizottság az általa 2016 szeptemberében elfogadott Omnibus rendeletben a közös rendelkezésekről szóló rendelet 40. cikkének módosítására tett javaslatot.

  A 40. cikk javasolt, az EBB és egyéb nemzetközi pénzügyi intézmények által alkalmazott valamennyi pénzügyi eszközre alkalmazandó módosítása a kontroll/ellenőrzés két szintjének létezését teszi egyértelművé: 1) az EBB/nemzetközi pénzügyi intézmények szintjén; 2) a tagállamok joghatósága alá tartozó szervek szintjén.
  Az első szinthez az EBB csoport vagy más nemzetközi pénzügyi intézmény kontrolljelentéseket szolgáltat, amelyekhez csatolja a finanszírozási megállapodásban kijelölt ellenőrök által kiadott éves ellenőrzési jelentést/véleményt.
  A második szinthez a tagállamok az irányító hatóságok révén vizsgálatokat, az ellenőrző hatóságok révén pedig ellenőrzéseket végeznek a pénzügyi közvetítők szintjén, az ellenőrző hatóságok pedig adott esetben a hatáskörükbe tartozó végleges kedvezményezettek szintjén is. E vizsgálatok és ellenőrzések az azonosított kockázatokra figyelemmel lefedik az eszközök végrehajtását. Az említett vizsgálatok és ellenőrzések eredményei kiegészítik az EBB csoporttól/nemzetközi pénzügyi intézményektől kapott jelentéseket. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság az általa 2016 szeptemberében elfogadott Omnibus rendeletben a közös rendelkezésekről szóló rendelet 40. cikkének módosítására tett javaslatot.

| | c. | az 1303/2013/EU rendelet 137. cikkének (2) bekezdésében említett, vizsgálat alatt álló összegek figyelmen kívül hagyása a tagállamok által bejelentett fennmaradó arány kiszámítása szempontjából, mivel ellenkező esetben a fennmaradó arányt alulbecsülhetik és ez hátrányosan befolyásolhatja e kulcsfontosságú mutató átláthatóságát és megbízhatóságát; |
| --- | --- | --- |

c.

az 1303/2013/EU rendelet 137. cikkének (2) bekezdésében említett, vizsgálat alatt álló összegek figyelmen kívül hagyása a tagállamok által bejelentett fennmaradó arány kiszámítása szempontjából, mivel ellenkező esetben a fennmaradó arányt alulbecsülhetik és ez hátrányosan befolyásolhatja e kulcsfontosságú mutató átláthatóságát és megbízhatóságát;

| c) | A Bizottság úgy véli, hogy már cselekedett, de kész további felvilágosítást adni jelenlegi iránymutatásáról a tagállamok részére.

  Amint azt a Bizottság a 6.34. bekezdésre adott válaszában kifejti, a 2014–2020-as szabályozási keret szerint a tagállamok beszámolóikban nem szerepeltethetnek bizonyos olyan összegeket, amelyek korábban részét képezték egy fizetési igénynek, de amelyek esetében folyamatban van az adott kiadás jogszerűségét és szabályszerűségét érintő vizsgálat. Az utóbb jogszerűnek és szabályszerűnek ítélt bármilyen, illetve valamennyi ilyen kiadás szerepeltethető jövőbeli fizetési igényben.
  Ennélfogva a 137. cikk (2) bekezdése alapján folyamatban lévő vizsgálat tárgyát képező összegek nincsenek hatással a fennmaradó kockázati arány számítására. A Bizottság az éves ellenőrzési jelentésről és az ellenőrzési véleményről szóló iránymutatásában (43) egyértelművé tette az ellenőrző hatóságok számára a fennmaradó kockázati arány számítása során a pénzügyi korrekció kiszámítása érdekében alkalmazandó kritériumokat. A rendelet által biztosított azon lehetőség, hogy ezek a folyamatban lévő vizsgálat tárgyát képező összegek későbbi időközi kifizetés iránti kérelem tárgyát képezhetik, amennyiben azokat jogszerűnek és szabályszerűnek tekintik, nem releváns a fennmaradó hibaarány számítása szempontjából, valamint további garanciát jelent arra nézve, hogy az éves beszámolókban igazolt valamennyi kiadás jogszerű és szabályszerű. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság úgy véli, hogy már cselekedett, de kész további felvilágosítást adni jelenlegi iránymutatásáról a tagállamok részére.

| — | 3. ajánlás: az esb-alapok 2020 utáni kialakításának és végrehajtási mechanizmusának átgondolása során a kifizetéseknek az egyszerű költségtérítés helyett a teljesítményhez kötésére irányuló további intézkedésekkel erősítse meg a program teljesítményközpontúságát, és adott esetben egyszerűsítse a kifizetési mechanizmusokat. |
| --- | --- |

—

3. ajánlás: az esb-alapok 2020 utáni kialakításának és végrehajtási mechanizmusának átgondolása során a kifizetéseknek az egyszerű költségtérítés helyett a teljesítményhez kötésére irányuló további intézkedésekkel erősítse meg a program teljesítményközpontúságát, és adott esetben egyszerűsítse a kifizetési mechanizmusokat.

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, mivel teljesen egyetért azzal, hogy mérlegelni kell alternatív tervezési és teljesítési mechanizmusokat, beleértve a Számvevőszék által ajánlottat is, de még nem tud részletes álláspontot elfoglalni a 2020-at követő esb-alapokra vonatkozó javaslatát illetően. Megjegyzi továbbá, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet javasolt módosítása, amelyet a Bizottság 2016 végén terjesztett elő és fogadott el (úgynevezett Omnibus rendelet), az egyéb intézmények általi elfogadása esetén bizonyos feltételek mellett már lehetővé tenné a költségtérítés felől a projektek teljesítményére alapított kifizetések felé történő elmozdulást.

A kohéziós politikára vonatkozó időszerű jogalkotási javaslatok előterjesztése prioritást jelent a Bizottság számára. Az időzítés ugyanakkor a TPK rendeletre irányuló javaslat elfogadásától függ. A Bizottság 2020-at követő kohéziós politikára vonatkozó jogalkotási csomagjának benyújtására a későbbiekben kerül sor.

A Bizottság szorosan együttműködik a társjogalkotókkal a jogalkotási keret kellő időben történő elfogadása és hatályba léptetése érdekében.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

2. RÉSZ: A PROJEKTEK TELJESÍTMÉNYÉNEK ÉRTÉKELÉSE

| 6.42. | Az uniós költségvetésnek a gondos pénzgazdálkodás elvével összhangban történő végrehajtása azt feltételezi, hogy a hangsúly nem csak a szabályok teljesítésén van, hanem a kitűzött célok elérését is előtérbe kell helyezni (44). |
| --- | --- |

6.42.

Az uniós költségvetésnek a gondos pénzgazdálkodás elvével összhangban történő végrehajtása azt feltételezi, hogy a hangsúly nem csak a szabályok teljesítésén van, hanem a kitűzött célok elérését is előtérbe kell helyezni (44).

| 6.43. | Az elmúlt három év során a szabályszerűség ellenőrzésén kívül a teljesítményt is értékeltük a fizikailag befejeződött projektek esetében (45). Az idei évben, mivel a támogathatósági időszak 2015. december 31-én véget ért, mind a 168 vizsgált projektnek (a pénzügyi eszközök kivételével) elvileg be kellett fejeződnie az ellenőrzés időpontjáig. A vizsgált 168 projekt mindegyikénél a következőket értékeltük: |
| --- | --- |

6.43.

Az elmúlt három év során a szabályszerűség ellenőrzésén kívül a teljesítményt is értékeltük a fizikailag befejeződött projektek esetében (45). Az idei évben, mivel a támogathatósági időszak 2015. december 31-én véget ért, mind a 168 vizsgált projektnek (a pénzügyi eszközök kivételével) elvileg be kellett fejeződnie az ellenőrzés időpontjáig. A vizsgált 168 projekt mindegyikénél a következőket értékeltük:

| — | a teljesítménymérési rendszer releváns szempontjai (különösen az, hogy az operatív programok rendelkeztek-e a célkitűzések szempontjából releváns output- és eredménymutatókkal, valamint hogy a projektdokumentumokban (46) meghatározott output- és eredménycélok megfeleltek-e az operatív program prioritási tengelyenként meghatározott célkitűzéseinek); |
| --- | --- |

—

a teljesítménymérési rendszer releváns szempontjai (különösen az, hogy az operatív programok rendelkeztek-e a célkitűzések szempontjából releváns output- és eredménymutatókkal, valamint hogy a projektdokumentumokban (46) meghatározott output- és eredménycélok megfeleltek-e az operatív program prioritási tengelyenként meghatározott célkitűzéseinek);

| — | a projektek teljesítménye, azaz a projektek elérték-e a céljaikat és valamennyi mutató esetében teljesültek-e a célértékek. |
| --- | --- |

—

a projektek teljesítménye, azaz a projektek elérték-e a céljaikat és valamennyi mutató esetében teljesültek-e a célértékek.

A teljesítménymérési rendszer kialakításának értékelése

| 6.44. | A 2007–2013-as programozási időszakban a kedvezményezettek számára jogszabályi előírás volt az outputok meghatározása és az ezekről történő beszámolás. Annak értékeléséhez, hogy egy projekt mennyiben járult hozzá egy operatív program célkitűzéseinek teljesítéséhez, a tagállamok eredménymutatókat határozhattak meg, amelyek a projekt eredményeit az operatív program prioritási tengelyének megfelelő mutatóihoz kapcsolták. |
| --- | --- |

6.44.

A 2007–2013-as programozási időszakban a kedvezményezettek számára jogszabályi előírás volt az outputok meghatározása és az ezekről történő beszámolás. Annak értékeléséhez, hogy egy projekt mennyiben járult hozzá egy operatív program célkitűzéseinek teljesítéséhez, a tagállamok eredménymutatókat határozhattak meg, amelyek a projekt eredményeit az operatív program prioritási tengelyének megfelelő mutatóihoz kapcsolták.

| 6.45. | A 2014–2020-as időszak szabályozási rendelkezései között egy sor olyan intézkedés található, amelyek – megfelelő végrehajtásuk esetén – elvben hozzájárulnak a programok teljesítményének értékeléséhez. Erre egy példa, hogy az ellenőrző hatóságoknak meg kell vizsgálniuk a teljesítménnyel kapcsolatos adatok megbízhatóságát (47). Egy másik példa arra vonatkozik, hogy a Bizottság a teljesítmény-felülvizsgálatot követően szankciókat szabhat ki, ha egy prioritási tengely pénzügyi és outputmutatói jelentősen az elvárások alatt teljesítenek (48). |
| --- | --- |

6.45.

A 2014–2020-as időszak szabályozási rendelkezései között egy sor olyan intézkedés található, amelyek – megfelelő végrehajtásuk esetén – elvben hozzájárulnak a programok teljesítményének értékeléséhez. Erre egy példa, hogy az ellenőrző hatóságoknak meg kell vizsgálniuk a teljesítménnyel kapcsolatos adatok megbízhatóságát (47). Egy másik példa arra vonatkozik, hogy a Bizottság a teljesítmény-felülvizsgálatot követően szankciókat szabhat ki, ha egy prioritási tengely pénzügyi és outputmutatói jelentősen az elvárások alatt teljesítenek (48).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A megvizsgált projektek egyharmadához tartozott az operatív program célkitűzéseihez kapcsolódó output- és eredménymutatókat tartalmazó teljesítménymérési rendszer

| 6.46. | Megállapítottuk, hogy a 168 projekt közül 63 projekthez (38 %) tartozott az operatív program célkitűzéseihez kapcsolódó output- és eredménymutatókat tartalmazó teljesítménymérési rendszer. |
| --- | --- |

6.46.

Megállapítottuk, hogy a 168 projekt közül 63 projekthez (38 %) tartozott az operatív program célkitűzéseihez kapcsolódó output- és eredménymutatókat tartalmazó teljesítménymérési rendszer.

| 6.47. | A fennmaradó 101 esetben (60 %) egy sor hiányosságot találtunk arra vonatkozóan, ahogy a tagállami hatóságok az operatív program és a projekt szintjén kialakították teljesítménymérési rendszereiket. A leggyakoribb hiányosságok az alábbiak voltak: |
| --- | --- |

6.47.

A fennmaradó 101 esetben (60 %) egy sor hiányosságot találtunk arra vonatkozóan, ahogy a tagállami hatóságok az operatív program és a projekt szintjén kialakították teljesítménymérési rendszereiket. A leggyakoribb hiányosságok az alábbiak voltak:

| 6.47. | Jóllehet a 2007–2013-as időszakban a strukturális alapokra vonatkozó jogszabályi keret nem kötelezte a programhatóságokat arra, hogy projektszinten eredménymutatókat fogalmazzanak meg, a Bizottság minden esetben ösztönözte azt, ahol releváns volt. Néhány eredménymutatót ténylegesen nem lehetett érdemben mérni az egyedi projektek szintjén. |
| --- | --- |

6.47.

| — | 70 esetben (a 168 eset 42 %-a) a hatóságok nem határoztak meg a teljesítmény projektszintű mérésére szolgáló eredménymutatókat vagy célértékeket, illetve a projektszintű eredménymutatók nem voltak összhangban az operatív program szintjén meghatározottakkal. Ilyen körülmények esetén nem lehet megállapítani, hogy ezek a projektek hozzájárultak-e a program általános céljainak teljesüléséhez (lásd még: 6.55. bekezdés); |
| --- | --- |

—

70 esetben (a 168 eset 42 %-a) a hatóságok nem határoztak meg a teljesítmény projektszintű mérésére szolgáló eredménymutatókat vagy célértékeket, illetve a projektszintű eredménymutatók nem voltak összhangban az operatív program szintjén meghatározottakkal. Ilyen körülmények esetén nem lehet megállapítani, hogy ezek a projektek hozzájárultak-e a program általános céljainak teljesüléséhez (lásd még: 6.55. bekezdés);

| — | 13 esetben a hatóságok az operatív programban és/vagy a projekt jóváhagyási dokumentumaiban az outputokat helytelenül eredménynek tekintették, vagy fordítva; |
| --- | --- |

—

13 esetben a hatóságok az operatív programban és/vagy a projekt jóváhagyási dokumentumaiban az outputokat helytelenül eredménynek tekintették, vagy fordítva;

| — | 12 esetben a projekt outputmutatói nem álltak összhangban az operatív program szintjén meghatározottakkal. |
| --- | --- |

—

12 esetben a projekt outputmutatói nem álltak összhangban az operatív program szintjén meghatározottakkal.

| 6.48. | A négy fennmaradó esetben (2 %) (49) a hatóságok nem rendelkeztek az outputok és az eredmények projektszintű meghatározására és mérésére alkalmas teljesítményérési rendszerrel. Ebben a négy esetben nem tudtuk értékelni a projekt teljesítményét. |
| --- | --- |

6.48.

A négy fennmaradó esetben (2 %) (49) a hatóságok nem rendelkeztek az outputok és az eredmények projektszintű meghatározására és mérésére alkalmas teljesítményérési rendszerrel. Ebben a négy esetben nem tudtuk értékelni a projekt teljesítményét.

| 6.49. | Bár sem a 2007–2013-as, sem a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó rendeletek nem írják elő a tagállamok számára, hogy projektszintű eredménymutatókat határozzanak meg, ezt a 168 vizsgált projekt közül 90 esetben (54 %) megtették. Az irányító hatóságok, valamint a közreműködő szervezetek számára követendő gyakorlatnak minősül az ilyen eredménymutatók lehetőség szerinti meghatározása, hogy ezáltal mérhető legyen egy adott projekt által a vonatkozó prioritási tengely célkitűzéseinek megvalósulásához történő egyedi hozzájárulás. |
| --- | --- |

6.49.

Bár sem a 2007–2013-as, sem a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó rendeletek nem írják elő a tagállamok számára, hogy projektszintű eredménymutatókat határozzanak meg, ezt a 168 vizsgált projekt közül 90 esetben (54 %) megtették. Az irányító hatóságok, valamint a közreműködő szervezetek számára követendő gyakorlatnak minősül az ilyen eredménymutatók lehetőség szerinti meghatározása, hogy ezáltal mérhető legyen egy adott projekt által a vonatkozó prioritási tengely célkitűzéseinek megvalósulásához történő egyedi hozzájárulás.

| 6.49. | A Bizottság megemlíti, hogy lényeges javulás történt a 2014–2020-as időszakra nézve a teljesítményre és az elért eredményekre vonatkozó programszintű kötelező mutatók átfogó rendszerének bevezetésével. A célkitűzések elérése terén tett előrehaladást egy eredménymutató segítségével mérik (mely egy alapértéket – a kiindulási pontot – és egy célértéket tartalmaz). A programok szisztematikusan mérni és jelenteni fogják az eredménymutatók alakulását. Az egyes programokon belül a projekteket úgy választják ki, hogy megvalósuljanak a kívánt outputok, és a projektek hozzájáruljanak a programszinten kitűzött eredmények megvalósulásához. Ezek előrehaladását teljesítménymutatók segítségével mérik. Ezek szintén kötelezőek. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | A tranzakcióminta által lefedetett 14 tagállam közül 11-ben találtunk eredménymutatók nélküli projekteket (50). Ezek az ERFA/KA esetében Bulgáriában, Spanyolországban és Olaszországban, az ESZA esetében pedig Írországban és Spanyolországban voltak a leggyakoribbak. Ezekben az országokban a vizsgált befejezett projektek több mint fele nem rendelkezett eredménymutatókkal, illetve a mutatók nem álltak összhangban az operatív program szintjén meghatározottakkal. |
| --- | --- |

6.50.

A tranzakcióminta által lefedetett 14 tagállam közül 11-ben találtunk eredménymutatók nélküli projekteket (50). Ezek az ERFA/KA esetében Bulgáriában, Spanyolországban és Olaszországban, az ESZA esetében pedig Írországban és Spanyolországban voltak a leggyakoribbak. Ezekben az országokban a vizsgált befejezett projektek több mint fele nem rendelkezett eredménymutatókkal, illetve a mutatók nem álltak összhangban az operatív program szintjén meghatározottakkal.

A projektek teljesítményének értékelése

| 6.51. | A
  6.6. háttérmagyarázat
  összegzi a befejezett projektek számvevőszéki teljesítményértékelésének eredményét. |
| --- | --- |

6.51.

A
  6.6. háttérmagyarázat
  összegzi a befejezett projektek számvevőszéki teljesítményértékelésének eredményét.

6.6. háttérmagyarázat –   A projektek teljesítményének értékelése

| Teljesítményértékelés | Az értékelt projektek száma: |
| --- | --- |
| Output- és eredménymutatók | Csak output-mutatók (nem határoztak meg eredménymutatókat) | Nincsenek sem output-, sem eredménymutatók | Nem működő projektek | ÖSSZESEN |
| Projektek száma | 90 (100 %) | 70 (100 %) | 4 (100 %) | 4 (100 %) | 168 (100 %) |
| — | Teljes mértékben teljesült |

Teljesítményértékelés

Az értékelt projektek száma:

Output- és eredménymutatók

Csak output-mutatók (nem határoztak meg eredménymutatókat)

Nincsenek sem output-, sem eredménymutatók

Nem működő projektek

ÖSSZESEN

Projektek száma

90 (100 %)

70 (100 %)

4 (100 %)

4 (100 %)

168 (100 %)

—

Teljes mértékben teljesült

43 (48 %)

54 (77 %)

97 (58 %)

| — | Részben teljesült |
| --- | --- |

—

Részben teljesült

45 (50 %)

12 (17 %)

57 (34 %)

| — | Nem teljesült |
| --- | --- |

—

Nem teljesült

2 (2 %)

4 (6 %)

4 (100 %)

10 (6 %)

| — | Nem értékelhető |
| --- | --- |

—

Nem értékelhető

4 (100 %)

4 (2 %)

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Az output- és eredménymutatókkal egyaránt rendelkező 90 projekt közül 88 legalább részben elérte célkitűzéseit

| 6.52. | Az outputok és eredmények mérésére szolgáló teljesítménymérési rendszerrel rendelkező 90 projekt közül 43 (48 %) teljes mértékben megvalósította az irányító hatóságok által meghatározott output- és eredménycélokat. |
| --- | --- |

6.52.

Az outputok és eredmények mérésére szolgáló teljesítménymérési rendszerrel rendelkező 90 projekt közül 43 (48 %) teljes mértékben megvalósította az irányító hatóságok által meghatározott output- és eredménycélokat.

| 6.52. | A Bizottság megjegyzi, hogy elsősorban az irányító hatóságoknak kell biztosítaniuk, hogy uniós hozzáadott értékkel bíró projektek kerüljenek kiválasztásra és jóváhagyásra.

  A kimeneti mutatók tekintetében a programok teljesítménymérése a 2014–2020-as időszakban megerősítésre kerül: a 2014–2020-ra vonatkozó szabályozási keret (1303/2013/EU rendelet 22. cikke (6) és (7) bekezdése) előírja, hogy a Bizottságnak – a teljesítmény-felülvizsgálat eredményeként (1303/2013/EU rendelet 22. cikke (6) bekezdése) és záráskor (22. cikke (7) bekezdése) – lehetősége lesz az időközi kifizetések felfüggesztésére és pénzügyi korrekciók alkalmazására a tagállamokkal szemben abban az esetben, ha egy programban súlyosan alulteljesítik a prioritási tengelyt. |
| --- | --- |

6.52.

A kimeneti mutatók tekintetében a programok teljesítménymérése a 2014–2020-as időszakban megerősítésre kerül: a 2014–2020-ra vonatkozó szabályozási keret (1303/2013/EU rendelet 22. cikke (6) és (7) bekezdése) előírja, hogy a Bizottságnak – a teljesítmény-felülvizsgálat eredményeként (1303/2013/EU rendelet 22. cikke (6) bekezdése) és záráskor (22. cikke (7) bekezdése) – lehetősége lesz az időközi kifizetések felfüggesztésére és pénzügyi korrekciók alkalmazására a tagállamokkal szemben abban az esetben, ha egy programban súlyosan alulteljesítik a prioritási tengelyt.

| 6.53. | További 45 projekt (50 %) részben valósította meg az outputra és eredményekre vonatkozó célkitűzéseket. Ezek közül hetet végül két programozási időszakra (2007–2013 és 2014–2020) szakaszoltak. E projektek három tagállam (Magyarország, Lengyelország és Románia) három operatív programjához tartoztak. |
| --- | --- |

6.53.

További 45 projekt (50 %) részben valósította meg az outputra és eredményekre vonatkozó célkitűzéseket. Ezek közül hetet végül két programozási időszakra (2007–2013 és 2014–2020) szakaszoltak. E projektek három tagállam (Magyarország, Lengyelország és Románia) három operatív programjához tartoztak.

| 6.53. | A Bizottság megjegyzi, hogy a támogathatósági időszak vége nem szükségképpen esik egybe a valamennyi teljesítménymutató mérésére meghatározott végső céldátummal. |
| --- | --- |

6.53.

| 6.54. | Végül két projekt egyetlen célkitűzést sem teljesített. Ezenkívül négy projekt a lezárási iránymutatások szerint „nem működőnek” minősült (51). Az irányító hatóságoknak az operatív programok lezárási nyilatkozatában kifejezetten be kell számolniuk a „nem működő” projektekről. |
| --- | --- |

6.54.

Végül két projekt egyetlen célkitűzést sem teljesített. Ezenkívül négy projekt a lezárási iránymutatások szerint „nem működőnek” minősült (51). Az irányító hatóságoknak az operatív programok lezárási nyilatkozatában kifejezetten be kell számolniuk a „nem működő” projektekről.

| 6.54. | A Bizottság az összes lehetséges rendelkezésére álló eszközt felhasználja annak érdekében, hogy biztosítsa a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást az uniós források tekintetében. Ezen túlmenően csak a program lezárásának szakaszában kerül sor az operatív programok által finanszírozott projektek teljesítményének értékelésére. |
| --- | --- |

6.54.

Azon 70 projekt közül, amelyeknél csak output-mutatókat határoztak meg és értékeltek, 66 legalább részben elérte célkitűzéseit

| 6.55. | A 70 projekt közül 54 (77 %) teljesen, további 12 (17 %) részben elérte az irányító hatóságok célkitűzéseit, a fennmaradó négy (6 %) pedig egyetlen célkitűzését sem valósította meg. |
| --- | --- |

6.55.

A 70 projekt közül 54 (77 %) teljesen, további 12 (17 %) részben elérte az irányító hatóságok célkitűzéseit, a fennmaradó négy (6 %) pedig egyetlen célkitűzését sem valósította meg.

| 6.55. | A Bizottság megjegyzi, hogy elsősorban az irányító hatóságoknak kell biztosítaniuk, hogy uniós hozzáadott értékkel bíró projektek kerüljenek kiválasztásra és jóváhagyásra. |
| --- | --- |

6.55.

Következtetés

| 6.56. | A megvizsgált projektek mindössze egyharmadához tartozott az operatív program célkitűzéseihez kapcsolódó output- és eredménymutatókat tartalmazó teljesítménymérési rendszer. E projektek többsége legalább részben megvalósította az outputra vonatkozó célkitűzéseit. A projektek 42 %-ában azonban nem volt lehetséges az operatív program általános célkitűzéseinek megvalósításához történő egyedi hozzájárulás meghatározása és mérése, mivel a projektek szintjén nem határoztak meg eredménymutatókat vagy célértékeket. |
| --- | --- |

6.56.

A megvizsgált projektek mindössze egyharmadához tartozott az operatív program célkitűzéseihez kapcsolódó output- és eredménymutatókat tartalmazó teljesítménymérési rendszer. E projektek többsége legalább részben megvalósította az outputra vonatkozó célkitűzéseit. A projektek 42 %-ában azonban nem volt lehetséges az operatív program általános célkitűzéseinek megvalósításához történő egyedi hozzájárulás meghatározása és mérése, mivel a projektek szintjén nem határoztak meg eredménymutatókat vagy célértékeket.

| 6.56. | Jóllehet a 2007–2013-as időszakban a strukturális alapokra vonatkozó jogszabályi keret nem kötelezte a tagállami hatóságokat arra, hogy projektszinten eredménymutatókat fogalmazzanak meg, a Bizottság minden esetben ösztönözte azt, ahol releváns volt. Néhány eredménymutatót ténylegesen nem lehetett érdemben mérni az egyedi projektek szintjén. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.57. | A mutatók és célértékek együttes meghatározása egyértelmű stratégiai megközelítést igényel az operatív programok beavatkozási logikája tekintetében. A közelmúltbeli ellenőrzési eredményeink és a költségvetési rendelet felülvizsgálatával kapcsolatos véleményünk (52) is kiemelték, hogy jelentős eltérések figyelhetők meg az output- és még inkább az eredménymutatók használata terén az egyes szakpolitikai területek, sőt még az ugyanahhoz a szakpolitikai területhez tartozó alapok között is. |
| --- | --- |

6.57.

A mutatók és célértékek együttes meghatározása egyértelmű stratégiai megközelítést igényel az operatív programok beavatkozási logikája tekintetében. A közelmúltbeli ellenőrzési eredményeink és a költségvetési rendelet felülvizsgálatával kapcsolatos véleményünk (52) is kiemelték, hogy jelentős eltérések figyelhetők meg az output- és még inkább az eredménymutatók használata terén az egyes szakpolitikai területek, sőt még az ugyanahhoz a szakpolitikai területhez tartozó alapok között is.

| 6.57. | A Bizottság utal a Számvevőszék 2/2017. sz. különjelentésében szereplő részletes válaszaira. |
| --- | --- |

6.57.

---

(1)  E célok az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 174–178. cikkében találhatók meg.

(2)  A Kohéziós Alap mind a 2007–2013-as, mind a 2014–2020-as programozási időszakban a következő országokban használható fel: Bulgária, Cseh Köztársaság, Észtország, Görögország, Horvátország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia. Spanyolország csak a 2007–2013-as programozási időszakban volt jogosult átmeneti KA-támogatásra.

(3)  A Bizottság a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozóan 440 operatív programot (322 az ERFA/KA és 118 az ESZA esetében), míg a 2014–2020-as időszakra 392 operatív programot (ezek többsége egynél több alaphoz kapcsolódik) hagyott jóvá.

(4)  A mintavétel az összes elszámolásból és kifizetésből történt, az előlegek kivételével. A 180 tranzakció a 2007–2013-as időszak 54 időközi kifizetéséből származott, és ezek közül 92 kapcsolódott ERFA-projektekhez, 36 a Kohéziós Alap projektjeihez, 40 ESZA-projektekhez, 11 ERFA pénzügyi eszközökhöz, egy pedig a Kohéziós Alaphoz tartozó pénzügyi eszközhöz.

(5)  Bulgária, Cseh Köztársaság, Németország, Írország, Görögország, Spanyolország, Olaszország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia, Egyesült Királyság és a Görögország–Bulgária európai területi együttműködés.

(6)  Bulgária, Németország, Görögország, Olaszország, Lengyelország, Portugália, Szlovákia és Egyesült Királyság.

(7)  A hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legjobb becslés. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 2,2 % és 7,4 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(8)  Lásd még: a 2012-es éves jelentés (6.23. bekezdés), a 2013-as éves jelentés (6.16. bekezdés), a 2014-es éves jelentés (6.29. bekezdés) és a 2015-ös éves jelentés (6.15. bekezdés).

(9)  Az Európai Szociális Alapról szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 470. o.) 14. cikkének (4) bekezdése és az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 376. o.) 68. cikke.

(10)  Lásd: az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 39. és 41. cikke. A nagyprojekt olyan munkálatok, tevékenységek és szolgáltatások összessége, amely önmagában egy pontos, egyértelműen meghatározott célokkal rendelkező, gazdasági vagy műszaki természetű feladat elvégzésére irányul, és amelynek teljes költsége meghaladja az 50 millió eurót.

(11)  Ez az összeg az odaítélt szerződésekre vonatkozó összes kiadást jelenti, amelyek egy részét az általunk vizsgált költségelszámolások alapján igazolták.

(12)  Az általunk megvizsgált 121 eljárás mintegy 49 %-a esetében a szerződés értéke meghaladta azt a küszöbértéket, amely felett már a tagállami jogba átültetett uniós közbeszerzési szabályokat kell alkalmazni. Ezek közül 33 volt ERFA-, illetve KA-, egy pedig ESZA-vonatkozású.

(13)  A 2014. február 26-i 2014/24/EU irányelv a közbeszerzésről, 2014/23/EU irányelv a koncessziós szerződésekről, valamint 2014/25/EU irányelv a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről (HL L 94., 2014.3.28.).

(14)  A mind a három irányelvet a meghatározott határidőig átültető tagállamok a következők: Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Görögország, Franciaország, Olaszország, Magyarország, Ciprus, Málta, Hollandia, Lengyelország, Románia, Szlovákia és Egyesült Királyság.

(15)  A 2015-ös éves jelentés 6.24. bekezdése. 2016 májusáig nyolc tagállam ültette át mind a három irányelvet.

(16)  Lásd: az EUMSZ 258. cikke.

(17)  Kilenc ERFA/KA (köztük két JESSICA pénzügyi eszköz) és két ESZA (köztük egy pénzügyi eszköz).

(18)  Igazoló dokumentumok – köztük standard keresztellenőrzések, adatbázisokban található információk és más kötelező ellenőrzések eredményei – formájában.

(19)  A Bizottság C(2015) 2771 határozata.

(20)  Lásd: a 2014-es éves jelentés 6.52. bekezdése és a 2015-ös éves jelentés 6.45. bekezdése.

(21)  Európai Bizottság, „Summary of data on the progress made in financing and implementing financial instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Regulation (EC) No 1083/2006, situation as at 31 December 2014” (A pénzügyi eszközök finanszírozása és végrehajtása terén elért előrehaladásra vonatkozó, az irányító hatóságok által az 1083/2006/EK rendelet 67. cikke (2) bekezdésének j) pontja értelmében szolgáltatott adatok összefoglalása, 2015. december 31-i helyzet), EGESIF 16-0011-00, 2016. szeptember 20. A 2016-os számadatok közzététele 2017. október 1-jén fog megtörténni.

(22)  A 2015-ös éves jelentés 6.42. bekezdése.

(23)  A pénzügyi eszközök a források többszöri felhasználásának lehetőségét nyújtják a tagállamoknak, mivel a beruházások vagy hitelek hozamát a nyereséggel együtt visszaforgatják ugyanazokba a tevékenységekbe.

(24)  Minden főigazgatóság minden év április végéig éves tevékenységi jelentést készít az előző évről, amelyet benyújtanak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, majd ezt követően közzétesznek. A jelentés tartalmazza a főigazgató nyilatkozatát arról, hogy a felelősségi körébe tartozó költségvetést jogszerűen és szabályszerűen hajtotta végre, azaz hogy a szabálytalanságok aránya nem éri el a Bizottság által megszabott 2 %-os lényegességi küszöböt. Amennyiben ez bizonyos operatív programokra nézve nem teljesül, a főigazgató teljes vagy részleges fenntartást alkalmazhat.

(25)  Éves tevékenységi jelentésében a Bizottság „fennmaradó hibaarányt” említ a 2007–2013-as programozási időszak lezárásával kapcsolatban, azonban „fennmaradó teljes hibaarányt” a 2014–2020-as programozási időszak kapcsán. Ez a két arányszám fogalmilag megegyezik, de különböző időintervallumokra vonatkozik. E fejezetben mindkettőre „fennmaradó arányként” hivatkozunk.

(26)  Horvátország kivételével, amely esetében a határidő 2018. március 31.

(27)  Iránymutatások az operatív programok lezárásához, a C(2015) 2771 bizottsági határozat VI. melléklete.

(28)  „A 2007–2013-as kohéziós és vidékfejlesztési programok lezárási eljárásainak értékelése” című, 36/2016. sz. különjelentés.

(29)  „Az Unió költségvetésének védelme a szabálytalan kiadásokkal szemben: a Bizottság a 2007–2013-as időszakban fokozottan élt a kohéziós politika területén a megelőző intézkedések és a pénzügyi korrekciók lehetőségével” című 4/2017. sz. különjelentés.

(30)  ERFA, KA és ESZA/IFK.

(31)  A késedelmek problémájára „A Bizottság tárgyalásai a 2014–2020-as partnerségi megállapodásokról és kohéziós programokról” című 2/2017. sz. különjelentésben is kitérünk.

(32)  Az 1303/2013/EU rendelet 139. cikkének (5) bekezdése.

(33)  391 operatív program kapcsolódik az esb-alapokhoz és 28 operatív program a FEAD-hoz.

(34)  Az összeg tartalmazza a pénzügyi eszközök alaptőkéjéhez történő 0,7 milliárd eurós kezdeti hozzájárulást.

(35)  61 operatív program kapcsolódik az esb-alapokhoz és nyolc operatív program a FEAD-hoz.

(36)  EGESIF_15-0002-03, 2015. október 9.

(37)  Lásd még: a 2015-ös éves jelentés 6.60–6.63. bekezdése.

(38)  Az 1303/2013/EU rendelet 41. cikke.

(39)  Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkének (1) bekezdése.

(40)  Az ellenőrző hatóságok által az n. évre vonatkozóan jelentett hibaarányok a Bizottság felé az n–1. évben igazolt kiadásokra vonatkoznak. A Számvevőszék által az n. évre megadott hibaarányok a Bizottság által n. évben kifizetett kiadásokra vonatkoznak.

(41)  Azért a 2013-as éves jelentést választottuk ki az idei hasznosulásvizsgálatunk céljára, mert azóta elvileg elegendő idő telt el ahhoz, hogy a Bizottság végre tudja hajtani ajánlásainkat.

(42)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló rendeletre irányuló javaslat, COM(2016) 605 final, 2016.9.14.

(43)  EGESIF_15-0002-03, 2015. október 9.

(44)  Lásd: a 2013-as éves jelentés 10.10. bekezdése.

(45)  Lásd még: a 2014-es éves jelentés 6.80–6.86. bekezdése és a 2015-ös éves jelentés 6.77–6.89. bekezdése.

(46)  Projektpályázatok, támogatási szerződések, szerződések és/vagy társfinanszírozási határozatok.

(47)  Az 1303/2013/EU rendelet 22. cikkének (6) és (7) bekezdése és 127. cikke.

(48)  Az 1303/2013/EU rendelet 142. cikkének (1) bekezdése.

(49)  Ez a négy projekt helyileg Írországban található.

(50)  A szlovákiai operatív program és a Görögország–Bulgária területi együttműködés operatív program voltak az egyedüli olyan programok, amelyeknél a projektszintű és az operatív program szintjén meghatározott output- és eredménymutatók kölcsönösen összhangban álltak egymással.

(51)  Az operatív programok lezárására vonatkozó iránymutatás jóváhagyásáról szóló C(2013) 1573 határozatot módosító bizottsági határozat melléklete, C(2015) 2771 final, 2015.4.30., 3.5. bekezdés.

(52)  Lásd: „A Bizottság tárgyalásai a 2014–2020-as partnerségi megállapodásokról és kohéziós programokról” című 2/2017. sz. különjelentés (149–151. bekezdés) és a költségvetési rendelet felülvizsgálatáról szóló 1/2017. sz. vélemény (HL C 91., 2017.03.23.) (147. és 148. bekezdés).

(53)  A mögöttes tranzakciók harmonizált definíciójával összhangban (részletesen lásd: az
  1.1. melléklet
  10. bekezdése).

(54)  Ez az összeg tartalmazza a megosztott irányítású pénzügyi eszközökbe történő hozzájárulásokat is.

Forrás: Az Európai Unió 2016-os konszolidált beszámolója.

6.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – GAZDASÁGI, TÁRSADALMI ÉS TERÜLETI KOHÉZIÓ

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| |
| Összes tranzakció | 180 | 223 |
| |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| | | |
| Becsült hibaszint | 4,8  % | 5,2  % |
| | | |
| | Felső hibahatár (UEL) | 7,4  % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 2,2  % | |

2016

2015

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció

180

223

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

4,8  %

5,2  %

Felső hibahatár (UEL)

7,4  %

Alsó hibahatár (LEL)

2,2  %

6.2. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEINEK ÁTTEKINTÉSE TAGÁLLAMONKÉNT

Image

6.3. MELLÉKLET

A LEGALÁBB 20 %-OS HATÁSSAL JÁRÓ HIBÁK ÁTTEKINTÉSE – „GAZDASÁGI, TÁRSADALMI ÉS TERÜLETI KOHÉZIÓ”

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| Bevezetés |
| Az
  1.1. mellékletben
  leírt általános ellenőrzési módszertant alkalmazva a tranzakciók reprezentatív mintáját teszteltük annak érdekében, hogy a többéves pénzügyi keret e fejezetére nézve megbecsüljük a sokaságon belüli szabálytalanság szintjét. A tesztelés során észlelt hibák nem képezik sem az egyes hibák, sem a lehetséges hibatípusok kimerítő felsorolását. Az alábbiakban vázolt, a vizsgált tranzakció értékének legalább 20 %-át érintő hibákra vonatkozó megállapításaink csak példaként szolgálnak. Ezeket a hibákat 74 000 euro és 10,3  millió euro közötti értékű tranzakciókban találtuk, a medián értéke kevéssel 0,9  millio euro alatt volt (1). | A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék azon megjegyzését a 6.2. mellékletben, miszerint a Számvevőszék tranzakcióinak áttekintése nem jelent iránymutatást a mintában szereplő tagállamok viszonylagos hibaszintje tekintetében. A Bizottság rámutat arra, hogy a Bizottság és a tagállamok ellenőrzési eredményeire vonatkozó részletes információkat az egyes tagállamok esetében az éves tevékenységi jelentések, valamint azoknak az uniós forrásokat megosztott irányítás keretében kezelő bizottsági szervezeti egységek által készített technikai mellékletei tartalmazzák.


  A Bizottság a jövőben is nyomon fogja követni a Számvevőszék által megállapított problémákat, és amennyiben azt szükségesnek tartja, intézkedést fog javasolni. |
| Példák a hibákra |
| Támogatásra nem jogosult kiadások |
| 1. példa – A tagállami/uniós támogathatósági szabályok súlyos megsértésének esetei |
| Egy spanyolországi ERFA-finanszírozású kutatási projekt kedvezményezettje számos tagállami és uniós támogathatósági szabályt sértett meg: közvetlen költségeket hibásan a közvetett költségek kiszámításánál szerepeltetett, valamint visszaigényelhető héát és hibásan feltüntetett bérfizetéseket jelentett be társfinanszírozásra. Ezenkívül néhány kiadáshoz nem tartoztak alátámasztó dokumentumok. | |
| Hasonló – 20 % vagy ennél magasabb szinten számszerűsített – eseteket találtunk három másik spanyolországi ERFA-projektnél. | |
| 2. példa – Uniós társfinanszírozásra jogosult kiadásként jelentettek be visszaigényelhető héát |
| Lengyelországban egy villamosprojekt vonatkozásában KA-finanszírozásban részesülő helyi hatóság támogatható kiadásként jelentette be a héa összegét. Azonban a nagyközönség számára díjkötelesen igénybe vehető új infrastruktúrára kifizetett héa valójában visszaigényelhető, ezért nem jogosult társfinanszírozásra. | |
| 3. példa – Jövedelemtermelő projekt esetén a finanszírozási hiány kiszámításának elmulasztása és támogatásra nem jogosult héa bejelentése |
| Egy bulgáriai kedvezményezett ERFA-finanszírozásban részesült oktatási célra felhasznált berendezések beszerzésére. A támogatásra jogosult kiadások kiszámításakor a kedvezményezett nem vette figyelembe az állampolgároknak nyújtott szolgáltatások által a létesítményben termelt jövedelmet. Ezenkívül visszaigényelhető héát is bejelentett. | A Bizottság felhívja a kedvezményezettet, hogy nyújtson be finanszírozásihiány-számítást, amely tartalmaz minden vonatkozó bevételt és működési költséget, és levonja az ennek megfelelő következtetést. |
| 4. példa – Helytelenül alkalmazott pénzügyi korrekció |
| 2014-es ellenőrzésünk eredményeként (2) a Bizottság 25 %-os pénzügyi korrekciót alkalmazott egy máltai KA-projekt esetében. Ahelyett azonban, hogy először igazolták volna az összes támogatható kiadást, majd ezekre alkalmazták volna a korrekciót, a tagállami hatóságok a projekt eredeti költségvetésének 75 %-áig igazolták a kiadásokat. Ennek következtében a projekt kiadásainak a pénzügyi korrekció által nem érintett költségekre vonatkozó, nem igazolt része elvileg nem kerül majd ellenőrzésre. | |
| 5. példa – Szakmai gyakorlati munkaórák nem voltak dokumentálva és a vállalkozói díjazás teljesítményhez kapcsolódó részének kifizetése nem volt indokolt |
| Egy írországi ESZA-projekt kedvezményezettje munkanélküli álláskeresők számára tartott képzést, de nem tudott bizonyítékokat felmutatni a résztvevők által a tagállami támogathatósági szabályok által előírt szakmai gyakorlattal töltött, elszámolt munkaóráira vonatkozóan. Ugyanezen projekthez kapcsolódóan a tagállami hatóságok kifizették a tanfolyam vállalkozói díjának teljesítményhez kapcsolódó részét is, bár a szakmai gyakorlat eredménye a megállapodás szerinti célérték alatt volt. | |
| Támogatásra nem jogosult kiadásokra (akár 20 %-ot elérő számszerűsített értékben) a Cseh Köztársaságban, Spanyolországban, Magyarországon és Romániában, valamint a Görögország–Bulgária európai területi együttműködés operatív program esetében is találtunk példát. | |
| 6. példa – Támogatási feltételek nem teljesültek |
| Egy spanyolországi ERFA-projekt kedvezményezettje nem teljesítette a pályázati felhívásban szereplő feltételt, amely szerint a társfinanszírozott berendezéseket megadott ideig az adott régióban kell tartani. Ezért a berendezés nem jogosult uniós társfinanszírozásra. | |
| Támogatásra nem jogosult projektek |
| 7. példa – Támogatásra nem jogosult kedvezményezett |
| Egy csehországi ERFA-projekt pályázati felhívása kikötötte, hogy csak kkv-k jogosultak a támogatásra. Az erre vonatkozó előírás teljesítésének ellenőrzése során az irányító hatóság a döntést a kedvezményezett nyilatkozatára és a monitoringrendszerében található információkra alapozta. Ez nem bizonyult elégségesnek ahhoz, hogy megbizonyosodjon a kedvezményezettek megfelelő státuszáról. Ennek következtében egy nem kkv-nak minősülő kedvezményezett is részesült finanszírozásban. | |
| 8. példa – Támogatásra részben nem jogosult projekt |
| Egy spanyolországi ESZA operatív programnak az emberi tőke növelésére irányuló 3. prioritási tengelye három egyedi célkitűzéssel rendelkezik. Egy ezen az operatív programon belül vizsgált projekt releváns célkitűzése a humán potenciál fejlesztése volt a kutatás-fejlesztés területén. A tagállami hatóságok visszamenőleg társfinanszírozásra jelentették be a 2014-ben szakirányú rezidensképzésben részt vevő egészségügyi szakembereknek fizetett béreket. Bár e gyakorlati képzések valamelyest kutatási tevékenységekhez is kapcsolódtak, fő céljuk az volt, hogy szakosított egészségügyi személyzetet készítsenek fel a spanyol egészségügyi rendszer számára. Ezért aránytalan az egész projektet elsődlegesen kutatási tevékenységnek tekinteni. Ezenkívül ez a képzési forma a spanyol törvények szerint amúgy is kötelező az egészségügyi szakemberek számára. A projekt egy része ezért nem jogosult támogatásra, és nem volt indokolt azt társfinanszírozásra bejelenteni. | A Bizottság úgy véli, hogy az egészségügyi szakemberek képzése az „EIR” posztgraduális tanulmányok keretében (szakosodó rezidens gyakornokok) támogatható a „Humán tőke növelése és javítása” elnevezésű 3. prioritási tengely keretében, mivel hozzájárul céljainak eléréséhez. Az ilyen posztgraduális tanulmányok teljesítése jogszabályi előírás Spanyolországban a klinikai kutatások végzéséhez. Ezenfelül az irányító hatóság bizonyítékot terjesztett elő a Számvevőszék által kiválasztott 20 résztvevő összesen 99 konkrét kutatási tevékenységére, beleértve a tudományos publikációkat, a külső finanszírozásban részesülő versengő kutatási programokban való részvételt és a magasan képzett kutatócsoportokban való részvételt is.


  Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy az igazolt kiadások teljes mértékben megfelelnek a támogathatósági kritériumoknak. |
| Egy másik spanyolországi ESZA-projekt esetében is hasonló megállapításra jutottunk. | |
| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| Közbeszerzési szabályok megsértése |
| 9. példa – Másodlagos verseny helytelen alkalmazása egy keretszerződésben |
| Egy egyesült királyságbeli ERFA-projekt kedvezményezettje úgy döntött, hogy keretszerződés alkalmazásával ítéli oda egy gyalogoshíd építési munkáit. A kedvezményezett által a másodlagos versenyhez kiválasztott eljárás nem tette lehetővé a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat azonosítását. Ezenkívül a kedvezményezett helytelenül alkalmazott diszkontrátákat a vállalkozóval folytatott tárgyalások során, és ugyanannak a vállalkozónak közvetlenül is odaítélt bizonyos kiegészítő munkálatokat. Az eljárás ezért megsértette az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét, valamint eltért a keretszerződésben meghatározott eljárástól. Ezért a szerződés jogellenes és a kapcsolódó kiadások nem jogosultak uniós finanszírozásra. | |
| 10. példa – Jogellenes szerződésmódosítás |
| Egy magyarországi KA-projekt (szennyvíztisztító telep bővítése) kedvezményezettje az aláírást követően jelentősen módosította a szerződést az eljárás újraindítása nélkül. Az ilyen jellegű módosítások ellentétesek a közbeszerzési szabályokkal. | |
| 11. példa – Alkalmatlan gazdasági szereplők meghívása a pályázatra |
| Egy magyarországi nyelvoktatási ESZA-projektre meghívott három ajánlattevő vállalkozás közül csak egy rendelkezett a képzések megtartására alkalmas profillal. A két alkalmatlan jelöltnek a pályázaton való részvételre történő meghívása következtében a szerződést közvetlenül, megfelelő indoklás nélkül ítélték oda. | |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Bevezetés

Az
  1.1. mellékletben
  leírt általános ellenőrzési módszertant alkalmazva a tranzakciók reprezentatív mintáját teszteltük annak érdekében, hogy a többéves pénzügyi keret e fejezetére nézve megbecsüljük a sokaságon belüli szabálytalanság szintjét. A tesztelés során észlelt hibák nem képezik sem az egyes hibák, sem a lehetséges hibatípusok kimerítő felsorolását. Az alábbiakban vázolt, a vizsgált tranzakció értékének legalább 20 %-át érintő hibákra vonatkozó megállapításaink csak példaként szolgálnak. Ezeket a hibákat 74 000 euro és 10,3  millió euro közötti értékű tranzakciókban találtuk, a medián értéke kevéssel 0,9  millio euro alatt volt (1).

A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék azon megjegyzését a 6.2. mellékletben, miszerint a Számvevőszék tranzakcióinak áttekintése nem jelent iránymutatást a mintában szereplő tagállamok viszonylagos hibaszintje tekintetében. A Bizottság rámutat arra, hogy a Bizottság és a tagállamok ellenőrzési eredményeire vonatkozó részletes információkat az egyes tagállamok esetében az éves tevékenységi jelentések, valamint azoknak az uniós forrásokat megosztott irányítás keretében kezelő bizottsági szervezeti egységek által készített technikai mellékletei tartalmazzák.

A Bizottság a jövőben is nyomon fogja követni a Számvevőszék által megállapított problémákat, és amennyiben azt szükségesnek tartja, intézkedést fog javasolni.

Példák a hibákra

Támogatásra nem jogosult kiadások

1. példa – A tagállami/uniós támogathatósági szabályok súlyos megsértésének esetei

Egy spanyolországi ERFA-finanszírozású kutatási projekt kedvezményezettje számos tagállami és uniós támogathatósági szabályt sértett meg: közvetlen költségeket hibásan a közvetett költségek kiszámításánál szerepeltetett, valamint visszaigényelhető héát és hibásan feltüntetett bérfizetéseket jelentett be társfinanszírozásra. Ezenkívül néhány kiadáshoz nem tartoztak alátámasztó dokumentumok.

Hasonló – 20 % vagy ennél magasabb szinten számszerűsített – eseteket találtunk három másik spanyolországi ERFA-projektnél.

2. példa – Uniós társfinanszírozásra jogosult kiadásként jelentettek be visszaigényelhető héát

Lengyelországban egy villamosprojekt vonatkozásában KA-finanszírozásban részesülő helyi hatóság támogatható kiadásként jelentette be a héa összegét. Azonban a nagyközönség számára díjkötelesen igénybe vehető új infrastruktúrára kifizetett héa valójában visszaigényelhető, ezért nem jogosult társfinanszírozásra.

3. példa – Jövedelemtermelő projekt esetén a finanszírozási hiány kiszámításának elmulasztása és támogatásra nem jogosult héa bejelentése

Egy bulgáriai kedvezményezett ERFA-finanszírozásban részesült oktatási célra felhasznált berendezések beszerzésére. A támogatásra jogosult kiadások kiszámításakor a kedvezményezett nem vette figyelembe az állampolgároknak nyújtott szolgáltatások által a létesítményben termelt jövedelmet. Ezenkívül visszaigényelhető héát is bejelentett.

A Bizottság felhívja a kedvezményezettet, hogy nyújtson be finanszírozásihiány-számítást, amely tartalmaz minden vonatkozó bevételt és működési költséget, és levonja az ennek megfelelő következtetést.

4. példa – Helytelenül alkalmazott pénzügyi korrekció

2014-es ellenőrzésünk eredményeként (2) a Bizottság 25 %-os pénzügyi korrekciót alkalmazott egy máltai KA-projekt esetében. Ahelyett azonban, hogy először igazolták volna az összes támogatható kiadást, majd ezekre alkalmazták volna a korrekciót, a tagállami hatóságok a projekt eredeti költségvetésének 75 %-áig igazolták a kiadásokat. Ennek következtében a projekt kiadásainak a pénzügyi korrekció által nem érintett költségekre vonatkozó, nem igazolt része elvileg nem kerül majd ellenőrzésre.

5. példa – Szakmai gyakorlati munkaórák nem voltak dokumentálva és a vállalkozói díjazás teljesítményhez kapcsolódó részének kifizetése nem volt indokolt

Egy írországi ESZA-projekt kedvezményezettje munkanélküli álláskeresők számára tartott képzést, de nem tudott bizonyítékokat felmutatni a résztvevők által a tagállami támogathatósági szabályok által előírt szakmai gyakorlattal töltött, elszámolt munkaóráira vonatkozóan. Ugyanezen projekthez kapcsolódóan a tagállami hatóságok kifizették a tanfolyam vállalkozói díjának teljesítményhez kapcsolódó részét is, bár a szakmai gyakorlat eredménye a megállapodás szerinti célérték alatt volt.

Támogatásra nem jogosult kiadásokra (akár 20 %-ot elérő számszerűsített értékben) a Cseh Köztársaságban, Spanyolországban, Magyarországon és Romániában, valamint a Görögország–Bulgária európai területi együttműködés operatív program esetében is találtunk példát.

6. példa – Támogatási feltételek nem teljesültek

Egy spanyolországi ERFA-projekt kedvezményezettje nem teljesítette a pályázati felhívásban szereplő feltételt, amely szerint a társfinanszírozott berendezéseket megadott ideig az adott régióban kell tartani. Ezért a berendezés nem jogosult uniós társfinanszírozásra.

Támogatásra nem jogosult projektek

7. példa – Támogatásra nem jogosult kedvezményezett

Egy csehországi ERFA-projekt pályázati felhívása kikötötte, hogy csak kkv-k jogosultak a támogatásra. Az erre vonatkozó előírás teljesítésének ellenőrzése során az irányító hatóság a döntést a kedvezményezett nyilatkozatára és a monitoringrendszerében található információkra alapozta. Ez nem bizonyult elégségesnek ahhoz, hogy megbizonyosodjon a kedvezményezettek megfelelő státuszáról. Ennek következtében egy nem kkv-nak minősülő kedvezményezett is részesült finanszírozásban.

8. példa – Támogatásra részben nem jogosult projekt

Egy spanyolországi ESZA operatív programnak az emberi tőke növelésére irányuló 3. prioritási tengelye három egyedi célkitűzéssel rendelkezik. Egy ezen az operatív programon belül vizsgált projekt releváns célkitűzése a humán potenciál fejlesztése volt a kutatás-fejlesztés területén. A tagállami hatóságok visszamenőleg társfinanszírozásra jelentették be a 2014-ben szakirányú rezidensképzésben részt vevő egészségügyi szakembereknek fizetett béreket. Bár e gyakorlati képzések valamelyest kutatási tevékenységekhez is kapcsolódtak, fő céljuk az volt, hogy szakosított egészségügyi személyzetet készítsenek fel a spanyol egészségügyi rendszer számára. Ezért aránytalan az egész projektet elsődlegesen kutatási tevékenységnek tekinteni. Ezenkívül ez a képzési forma a spanyol törvények szerint amúgy is kötelező az egészségügyi szakemberek számára. A projekt egy része ezért nem jogosult támogatásra, és nem volt indokolt azt társfinanszírozásra bejelenteni.

A Bizottság úgy véli, hogy az egészségügyi szakemberek képzése az „EIR” posztgraduális tanulmányok keretében (szakosodó rezidens gyakornokok) támogatható a „Humán tőke növelése és javítása” elnevezésű 3. prioritási tengely keretében, mivel hozzájárul céljainak eléréséhez. Az ilyen posztgraduális tanulmányok teljesítése jogszabályi előírás Spanyolországban a klinikai kutatások végzéséhez. Ezenfelül az irányító hatóság bizonyítékot terjesztett elő a Számvevőszék által kiválasztott 20 résztvevő összesen 99 konkrét kutatási tevékenységére, beleértve a tudományos publikációkat, a külső finanszírozásban részesülő versengő kutatási programokban való részvételt és a magasan képzett kutatócsoportokban való részvételt is.

Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy az igazolt kiadások teljes mértékben megfelelnek a támogathatósági kritériumoknak.

Egy másik spanyolországi ESZA-projekt esetében is hasonló megállapításra jutottunk.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Közbeszerzési szabályok megsértése

9. példa – Másodlagos verseny helytelen alkalmazása egy keretszerződésben

Egy egyesült királyságbeli ERFA-projekt kedvezményezettje úgy döntött, hogy keretszerződés alkalmazásával ítéli oda egy gyalogoshíd építési munkáit. A kedvezményezett által a másodlagos versenyhez kiválasztott eljárás nem tette lehetővé a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat azonosítását. Ezenkívül a kedvezményezett helytelenül alkalmazott diszkontrátákat a vállalkozóval folytatott tárgyalások során, és ugyanannak a vállalkozónak közvetlenül is odaítélt bizonyos kiegészítő munkálatokat. Az eljárás ezért megsértette az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét, valamint eltért a keretszerződésben meghatározott eljárástól. Ezért a szerződés jogellenes és a kapcsolódó kiadások nem jogosultak uniós finanszírozásra.

10. példa – Jogellenes szerződésmódosítás

Egy magyarországi KA-projekt (szennyvíztisztító telep bővítése) kedvezményezettje az aláírást követően jelentősen módosította a szerződést az eljárás újraindítása nélkül. Az ilyen jellegű módosítások ellentétesek a közbeszerzési szabályokkal.

11. példa – Alkalmatlan gazdasági szereplők meghívása a pályázatra

Egy magyarországi nyelvoktatási ESZA-projektre meghívott három ajánlattevő vállalkozás közül csak egy rendelkezett a képzések megtartására alkalmas profillal. A két alkalmatlan jelöltnek a pályázaton való részvételre történő meghívása következtében a szerződést közvetlenül, megfelelő indoklás nélkül ítélték oda.

---

(1)  Ezek a hibák teszik ki a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület általános becsült hibaszintjének több mint háromnegyedét.

(2)  2014-es éves jelentés, 6.1. háttérmagyarázat, a) példa.

6.4. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – „GAZDASÁGI, TÁRSADALMI ÉS TERÜLETI KOHÉZIÓ”

E = A Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága; R = Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság; X = Mindkét főigazgatóságot érintő közös értékelés

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Nem alkalmazandó | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben | Néhány tekintetben |
| 2013 | 5. fejezet, 1. ajánlás: A Bizottság írja elő a tagállamok számára, hogy (a költségvetési rendelet 59. cikke (5) bekezdésének a) pontja szerinti) vezetői teljességi nyilatkozatukban kifejezetten igazolják az irányító és az igazoló hatóság által végzett elsőfokú ellenőrzések eredményességét; | R | | | | | | |
| 5. fejezet, 2. ajánlás: a költségvetési rendelet 32. cikkének (5) bekezdésének megfelelően értékelje a 2007 és 2013 közötti programozási időszakban lefolytatott „elsőfokú ellenőrzéseket”. A Bizottság a megállapított hiányosságok figyelembevételével elemezze a lehetséges korrekciós intézkedések költségét és hasznát, majd tegyen, illetve javasoljon megfelelő lépéseket (úgymint az alkalmazandó rendelkezések egyszerűsítése, a kontrollrendszerek javítása, és a program vagy a végrehajtási rendszer átalakítása); | R | | | | | | |
| 5. fejezet, 3. ajánlás: elemezze, hogy miért olyan magas az uniós állami támogatási szabályok megsértésével kapcsolatos esetek száma; | R | | | | | | |
| 5. fejezet, 4. ajánlás: elemezze, hogy miért állandósult az uniós alapok pénzügyi konstrukciók révén történő folyósításának késedelme, és tegyen megfelelő korrekciós intézkedéseket; | R (1) | | | | | | |
| 5. fejezet, 5. ajánlás: a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében erősítse meg, hogy a „fennmaradó hibaarányt” a Bizottság a pénzügyi korrekciókra vonatkozó pontos, teljes körű és megbízható információk alapján számította ki. Ennek érdekében a Bizottság írja elő az ellenőrző hatóságoknak, hogy azok valamennyi operatív program tekintetében minden a Bizottság által szükségesnek ítélt esetben igazolják az igazoló hatóságok által a pénzügyi korrekciókra vonatkozóan közölt adatok pontosságát; | R (1) | | | | | | |
| 2013 | 5. fejezet, 6. ajánlás (valamint 6. fejezet): azokban az esetekben, amikor az alkalmazandó bizottsági iránymutatás vagy jóváhagyott ellenőrzési stratégiák alóli kivételként a Bizottság nem alkalmaz fenntartásokat (illetve kisebb pénzügyi hatású fenntartásokat alkalmaz), éves tevékenységi jelentéseiben következetesen indokolja meg, hogy ezt miért (nem) teszi; | X (1) | | | | | | |
| 6. fejezet, 1. ajánlás: a tagállamokkal karöltve kezelje a DG EMPL által az irányítási ellenőrzésekre vonatkozóan végzett tematikus ellenőrzésben megállapított hiányosságokat. Ehhez szükség van a közbeszerzési eljárások szabályainak betartására és egyéb jelentős hibaforrásokra irányuló ellenőrzések szigorítására (a projekthez nem kapcsolódó, illetve többletértéket nem termelő költségek); | E | | | | | | |
| 6. fejezet, 2. ajánlás: éves tevékenységi jelentéseiben erősítse meg, hogy megfelelő ellenőrzéseket hajtott végre, és ezzel biztosítsa, hogy a fennmaradó hibaarány a pénzügyi korrekciókra vonatkozó pontos, teljes körű és megbízható adatokon alapul. Ennek érdekében a Bizottság kérje fel az ellenőrző hatóságokat, hogy azok valamennyi operatív program tekintetében minden a Bizottság által szükségesnek ítélt esetben igazolják az igazoló hatóságok által a pénzügyi korrekciókra vonatkozóan közölt adatok pontosságát; | E (1) | | | | | | |
| 6. fejezet, 3. ajánlás: biztosítsa, hogy a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet 78. és 130. cikkének alkalmazása úgy történjen majd, hogy az kizárja a kezdeti előfinanszírozási kifizetésen kívüli előfinanszírozások felhalmozását; | | | | E (2) | | | |
| 6. fejezet, 4. ajánlás: biztosítsa, hogy a strukturális alapok irányításáért felelős tagállami hatóságok foglalkozzanak azzal a problémával, hogy az uniós projektek személyzeti költségeire a tagállami finanszírozású projektekhez képest nagyobb összeget számolnak fel; | | E (3) | | | | | |
| 6. fejezet, 5. ajánlás: az operatív programok új programozási időszakra történő jóváhagyásakor győződjön meg arról, hogy az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020-as időszakra vonatkozó rendeleteiben szereplő összes egyszerűsítési lehetőséget a tagállamok figyelembe vették. | | E (4) | | | | | |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

A Bizottság válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Nem alkalmazandó

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben

Néhány tekintetben

2013

5. fejezet, 1. ajánlás: A Bizottság írja elő a tagállamok számára, hogy (a költségvetési rendelet 59. cikke (5) bekezdésének a) pontja szerinti) vezetői teljességi nyilatkozatukban kifejezetten igazolják az irányító és az igazoló hatóság által végzett elsőfokú ellenőrzések eredményességét;

R

5. fejezet, 2. ajánlás: a költségvetési rendelet 32. cikkének (5) bekezdésének megfelelően értékelje a 2007 és 2013 közötti programozási időszakban lefolytatott „elsőfokú ellenőrzéseket”. A Bizottság a megállapított hiányosságok figyelembevételével elemezze a lehetséges korrekciós intézkedések költségét és hasznát, majd tegyen, illetve javasoljon megfelelő lépéseket (úgymint az alkalmazandó rendelkezések egyszerűsítése, a kontrollrendszerek javítása, és a program vagy a végrehajtási rendszer átalakítása);

R

5. fejezet, 3. ajánlás: elemezze, hogy miért olyan magas az uniós állami támogatási szabályok megsértésével kapcsolatos esetek száma;

R

5. fejezet, 4. ajánlás: elemezze, hogy miért állandósult az uniós alapok pénzügyi konstrukciók révén történő folyósításának késedelme, és tegyen megfelelő korrekciós intézkedéseket;

R (1)

5. fejezet, 5. ajánlás: a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében erősítse meg, hogy a „fennmaradó hibaarányt” a Bizottság a pénzügyi korrekciókra vonatkozó pontos, teljes körű és megbízható információk alapján számította ki. Ennek érdekében a Bizottság írja elő az ellenőrző hatóságoknak, hogy azok valamennyi operatív program tekintetében minden a Bizottság által szükségesnek ítélt esetben igazolják az igazoló hatóságok által a pénzügyi korrekciókra vonatkozóan közölt adatok pontosságát;

R (1)

2013

5. fejezet, 6. ajánlás (valamint 6. fejezet): azokban az esetekben, amikor az alkalmazandó bizottsági iránymutatás vagy jóváhagyott ellenőrzési stratégiák alóli kivételként a Bizottság nem alkalmaz fenntartásokat (illetve kisebb pénzügyi hatású fenntartásokat alkalmaz), éves tevékenységi jelentéseiben következetesen indokolja meg, hogy ezt miért (nem) teszi;

X (1)

6. fejezet, 1. ajánlás: a tagállamokkal karöltve kezelje a DG EMPL által az irányítási ellenőrzésekre vonatkozóan végzett tematikus ellenőrzésben megállapított hiányosságokat. Ehhez szükség van a közbeszerzési eljárások szabályainak betartására és egyéb jelentős hibaforrásokra irányuló ellenőrzések szigorítására (a projekthez nem kapcsolódó, illetve többletértéket nem termelő költségek);

E

6. fejezet, 2. ajánlás: éves tevékenységi jelentéseiben erősítse meg, hogy megfelelő ellenőrzéseket hajtott végre, és ezzel biztosítsa, hogy a fennmaradó hibaarány a pénzügyi korrekciókra vonatkozó pontos, teljes körű és megbízható adatokon alapul. Ennek érdekében a Bizottság kérje fel az ellenőrző hatóságokat, hogy azok valamennyi operatív program tekintetében minden a Bizottság által szükségesnek ítélt esetben igazolják az igazoló hatóságok által a pénzügyi korrekciókra vonatkozóan közölt adatok pontosságát;

E (1)

6. fejezet, 3. ajánlás: biztosítsa, hogy a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet 78. és 130. cikkének alkalmazása úgy történjen majd, hogy az kizárja a kezdeti előfinanszírozási kifizetésen kívüli előfinanszírozások felhalmozását;

E (2)

6. fejezet, 4. ajánlás: biztosítsa, hogy a strukturális alapok irányításáért felelős tagállami hatóságok foglalkozzanak azzal a problémával, hogy az uniós projektek személyzeti költségeire a tagállami finanszírozású projektekhez képest nagyobb összeget számolnak fel;

E (3)

6. fejezet, 5. ajánlás: az operatív programok új programozási időszakra történő jóváhagyásakor győződjön meg arról, hogy az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020-as időszakra vonatkozó rendeleteiben szereplő összes egyszerűsítési lehetőséget a tagállamok figyelembe vették.

E (4)

---

(1)  A megvalósításnak a zárásig kell folytatódnia.

(2)  A Bizottság nem fogadta el az ajánlást (lásd: a 2014-es éves jelentés 6.79. bekezdése).

(3)  Nem történtek módszeres intézkedések.

(4)  Az új programozási időszak még nem elég előrehaladott ahhoz, hogy a végrehajtást teljes mértékben értékelni lehessen.

---

7. FEJEZET

„Természeti erőforrások”

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 7.1–7.8. |
| --- | --- |

| A „Természeti erőforrások” terület rövid leírása | 7.3–7.6. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 7.7–7.8. |
| --- | --- |

| 1. rész – A tranzakciók szabályszerűsége | 7.9–7.35. |
| --- | --- |

| EMGA – Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások | 7.11–7.19. |
| --- | --- |

| Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat | 7.20–7.27. |
| --- | --- |

| Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek | 7.28–7.31. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 7.32 -7.35 |
| --- | --- |

| Következtetés | 7.32–7.33. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 7.34–7.35. |
| --- | --- |

| 2. rész – Teljesítmény | 7.36–7.56. |
| --- | --- |

| A vidékfejlesztési projektek teljesítményértékelése | 7.37–7.42. |
| --- | --- |

| A zöldítési teljesítmény értékelése | 7.43–7.54. |
| --- | --- |

| Következtetések | 7.55–7.56. |
| --- | --- |

| 7.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – „Természeti erőforrások” |
| --- | --- |

7.1. melléklet –

| 7.2. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményeinek áttekintése tagállamonként – Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat |
| --- | --- |

7.2. melléklet –

| 7.3. melléklet – | A legalább 20 %-os hatással járó hibák áttekintése – Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat |
| --- | --- |

7.3. melléklet –

| 7.4. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – „Természeti erőforrások” |
| --- | --- |

7.4. melléklet –

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 7.1. | Jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK)„Természeti erőforrások” c. fejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. Ez utóbbiba tartoznak az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) kiadásai (ezekkel fejezetünk ún. „első külön értékelése” foglalkozik), valamint a vidékfejlesztéssel, a környezetvédelemmel, az éghajlat-politikával és a halászattal (fejezetünk „második külön értékelésének” témáival) kapcsolatos kiadások. A
  7.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2016-ban e TPK-fejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

7.1.

Jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK)„Természeti erőforrások” c. fejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. Ez utóbbiba tartoznak az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) kiadásai (ezekkel fejezetünk ún. „első külön értékelése” foglalkozik), valamint a vidékfejlesztéssel, a környezetvédelemmel, az éghajlat-politikával és a halászattal (fejezetünk „második külön értékelésének” témáival) kapcsolatos kiadások. A
  7.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2016-ban e TPK-fejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről.

7.1. háttérmagyarázat –   A TPK 2. fejezete („Természeti erőforrások”) – Lebontás, 2016

(milliárd euró)

Image

| Tárgyévi összes kifizetés | 57,4 |
| --- | --- |
| – előlegek
   (47) | 1,5 |
| + előlegek elszámolása
   (47) | 2,0 |
| Ellenőrzött sokaság összesen | 57,9 |

Tárgyévi összes kifizetés

57,4

– előlegek
   (47)

1,5

- előlegek elszámolása
   (47)

2,0

Ellenőrzött sokaság összesen

57,9

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 7.2. | A szabályszerűséggel kapcsolatos megállapítások mellett fejezetünk külön részben mutatja be a vidékfejlesztési projektekből és az új zöldítési rendszerből vett mintán a teljesítménnyel kapcsolatban kapott eredményeket (lásd: 7.4. bekezdés). |
| --- | --- |

7.2.

A szabályszerűséggel kapcsolatos megállapítások mellett fejezetünk külön részben mutatja be a vidékfejlesztési projektekből és az új zöldítési rendszerből vett mintán a teljesítménnyel kapcsolatban kapott eredményeket (lásd: 7.4. bekezdés).

A „Természeti erőforrások” terület rövid leírása

| 7.3. | A közös agrárpolitika (KAP) az uniós mezőgazdasági kiadások alapja. A KAP irányítását a Bizottság – elsősorban a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI) – a tagállami kifizető ügynökségekkel megosztva végzi. A kifizetéseket javarészt két alapon keresztül folyósítják a kedvezményezetteknek
   (1). Ezek az uniós közvetlen támogatások és piaci intézkedések teljes finanszírozására (2) szolgáló Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), illetve a vidékfejlesztési programokat a tagállamokkal társfinanszírozó Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA). |
| --- | --- |

7.3.

A közös agrárpolitika (KAP) az uniós mezőgazdasági kiadások alapja. A KAP irányítását a Bizottság – elsősorban a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI) – a tagállami kifizető ügynökségekkel megosztva végzi. A kifizetéseket javarészt két alapon keresztül folyósítják a kedvezményezetteknek
   (1). Ezek az uniós közvetlen támogatások és piaci intézkedések teljes finanszírozására (2) szolgáló Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), illetve a vidékfejlesztési programokat a tagállamokkal társfinanszírozó Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA).

| 7.4. | Az EMGA (a „Természeti erőforrások” kiadásainak 77 %-a) finanszíroz egy sor közvetlen támogatási rendszert (2016-ban 40,8  milliárd euró) és mezőgazdasági piaci intervenciós intézkedést (3) (2016-ban 3,2  milliárd euró). A KAP 2013-as reformja (4) jelentős változtatásokat vezetett be a közvetlen támogatási programokra nézve (lásd: 7.15. és 7.16. bekezdés); az ebben a jelentésben tárgyalt 2016-os év volt az első olyan esztendő, amikor a végső kedvezményezetteknek a hatályos új szabályok alapján folyósították (5) a kifizetéseket. Az összes közvetlen támogatás 91 %-át kitevő négy fő támogatási rendszer a következő: |
| --- | --- |

7.4.

Az EMGA (a „Természeti erőforrások” kiadásainak 77 %-a) finanszíroz egy sor közvetlen támogatási rendszert (2016-ban 40,8  milliárd euró) és mezőgazdasági piaci intervenciós intézkedést (3) (2016-ban 3,2  milliárd euró). A KAP 2013-as reformja (4) jelentős változtatásokat vezetett be a közvetlen támogatási programokra nézve (lásd: 7.15. és 7.16. bekezdés); az ebben a jelentésben tárgyalt 2016-os év volt az első olyan esztendő, amikor a végső kedvezményezetteknek a hatályos új szabályok alapján folyósították (5) a kifizetéseket. Az összes közvetlen támogatás 91 %-át kitevő négy fő támogatási rendszer a következő:

| — | két, a termeléstől független
   (6) jövedelemtámogatást nyújtó területalapú támogatási rendszer: az „alaptámogatási rendszer” (BPS) (2016-ban 17,8  milliárd euró) (7) és az „egységes területalapú támogatási rendszer” (SAPS) (2016-ban 4 milliárd euró); |
| --- | --- |

—

két, a termeléstől független
   (6) jövedelemtámogatást nyújtó területalapú támogatási rendszer: az „alaptámogatási rendszer” (BPS) (2016-ban 17,8  milliárd euró) (7) és az „egységes területalapú támogatási rendszer” (SAPS) (2016-ban 4 milliárd euró);

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| — | az éghajlat és a környezet számára kedvező mezőgazdasági gyakorlatok céljára teljesített kifizetés (más néven „a környezetbarátabbá válást ösztönző támogatás” vagy „környezetbarát támogatás”; 2016-ban 11,7  milliárd euró); |
| --- | --- |

—

az éghajlat és a környezet számára kedvező mezőgazdasági gyakorlatok céljára teljesített kifizetés (más néven „a környezetbarátabbá válást ösztönző támogatás” vagy „környezetbarát támogatás”; 2016-ban 11,7  milliárd euró);

| — | a gazdasági, szociális vagy környezetvédelmi szempontból különösen fontos, bizonyos nehézségekkel küzdő mezőgazdasági termékek (például marha- és borjúhús, tej, fehérjenövények) termelésétől függő kifizetések (2016-ban 3,8  milliárd euró). |
| --- | --- |

—

a gazdasági, szociális vagy környezetvédelmi szempontból különösen fontos, bizonyos nehézségekkel küzdő mezőgazdasági termékek (például marha- és borjúhús, tej, fehérjenövények) termelésétől függő kifizetések (2016-ban 3,8  milliárd euró).

| 7.5. | Az EMVA (a „Természeti erőforrások” kiadásainak 21 %-a) a tagállamok vidékfejlesztési programjain keresztül társfinanszírozza a vidékfejlesztési kiadásokat. A kiadások területalapú (8) és nem területalapú intézkedéseket (9) egyaránt lefednek. Az EMVA 2016-ban 12,4  milliárd euró kiadással járt, ebből 63 % a 2014–2020-as programozási időszak vidékfejlesztési programjaira, 37 % pedig korábbi programokra vonatkozott. |
| --- | --- |

7.5.

Az EMVA (a „Természeti erőforrások” kiadásainak 21 %-a) a tagállamok vidékfejlesztési programjain keresztül társfinanszírozza a vidékfejlesztési kiadásokat. A kiadások területalapú (8) és nem területalapú intézkedéseket (9) egyaránt lefednek. Az EMVA 2016-ban 12,4  milliárd euró kiadással járt, ebből 63 % a 2014–2020-as programozási időszak vidékfejlesztési programjaira, 37 % pedig korábbi programokra vonatkozott.

| 7.5. | Ami a kifizetések korábbi programokban vállalt kötelezettségekre kifizetett 37 %-át illeti, ez magában foglalja a 2007–2013-as programokkal kapcsolatban a legutolsó negyedévben teljesített kifizetéseket és az egyenlegkifizetéseket is. A 2007–2013-as időszak 92 vidékfejlesztési programja közül 64 lezárására már 2016-ban sor került 99,1  %-os átlagos végrehajtási arány és összesen 2,7  milliárd eurós egyenlegkifizetés mellett. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | A TPK-nak ez a fejezete foglalkozik a közös halászati politikával, valamint a környezetvédelmi és éghajlat-politikai uniós kiadások egy részével is (10) (a „Természeti erőforrások” kiadásainak 2 %-a). |
| --- | --- |

7.6.

A TPK-nak ez a fejezete foglalkozik a közös halászati politikával, valamint a környezetvédelmi és éghajlat-politikai uniós kiadások egy részével is (10) (a „Természeti erőforrások” kiadásainak 2 %-a).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 7.7. | 2016-ban az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési módszertan és módszerek alkalmazásával a következőket vizsgáltuk meg: |
| --- | --- |

7.7.

2016-ban az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési módszertan és módszerek alkalmazásával a következőket vizsgáltuk meg:

| a) | egy 217 EMGA-tranzakcióból álló mintát, illetve egy 163 „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat” tranzakcióból álló mintát, az
  1.1. melléklet
   7. bekezdésében leírtak szerint. Mindkét mintát úgy terveztük meg, hogy a többéves pénzügyi keret e fejezetére vonatkozóan a két külön értékelés mindegyikére nézve teljes körűen reprezentatív legyen (11). Az EMGA-minta 21 tagállamból származó tranzakciókból állt (12). A második külön értékelésnél a minta 20 tagállam (13) 153 vidékfejlesztési vonatkozású, valamint 10 más, többek között környezetvédelmi, éghajlat-politikai és halászati vonatkozású tranzakciójából állt; |
| --- | --- |

a)

egy 217 EMGA-tranzakcióból álló mintát, illetve egy 163 „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat” tranzakcióból álló mintát, az
  1.1. melléklet
   7. bekezdésében leírtak szerint. Mindkét mintát úgy terveztük meg, hogy a többéves pénzügyi keret e fejezetére vonatkozóan a két külön értékelés mindegyikére nézve teljes körűen reprezentatív legyen (11). Az EMGA-minta 21 tagállamból származó tranzakciókból állt (12). A második külön értékelésnél a minta 20 tagállam (13) 153 vidékfejlesztési vonatkozású, valamint 10 más, többek között környezetvédelmi, éghajlat-politikai és halászati vonatkozású tranzakciójából állt;

| b) | azt, hogy a DG AGRI, DG MARE, illetve a DG ENV/CLIMA (14)
  éves tevékenységi jelentése a mi eredményeinkkel általánosságban összhangban lévő információkat tartalmazott-e a bevételek szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

b)

azt, hogy a DG AGRI, DG MARE, illetve a DG ENV/CLIMA (14)
  éves tevékenységi jelentése a mi eredményeinkkel általánosságban összhangban lévő információkat tartalmazott-e a bevételek szabályszerűségéről.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.8. | Fejezetünk teljesítményre összpontosító második részében áttekintettük, hogy: |
| --- | --- |

7.8.

Fejezetünk teljesítményre összpontosító második részében áttekintettük, hogy:

| a) | a 2014 és 2016 közötti időszakban megvizsgált 193 beruházási projekt esetében a beruházást a kedvezményezettek a terveknek megfelelően hajtották-e végre, és hogy a költségek észszerűek voltak-e; |
| --- | --- |

a)

a 2014 és 2016 közötti időszakban megvizsgált 193 beruházási projekt esetében a beruházást a kedvezményezettek a terveknek megfelelően hajtották-e végre, és hogy a költségek észszerűek voltak-e;

| b) | a 2016-ban megvizsgált és a 2014–2020-as időszakra vonatkozó szabályok szerint jóváhagyott 6 projektnél szóba jöhetett volna-e egyszerűsített költségelszámolási módszer; |
| --- | --- |

b)

a 2016-ban megvizsgált és a 2014–2020-as időszakra vonatkozó szabályok szerint jóváhagyott 6 projektnél szóba jöhetett volna-e egyszerűsített költségelszámolási módszer;

| c) | 197 mezőgazdasági üzem esetében az új környezetbarát támogatás kifizetésével kapcsolatos bizonyos teljesítménykérdések. |
| --- | --- |

c)

197 mezőgazdasági üzem esetében az új környezetbarát támogatás kifizetésével kapcsolatos bizonyos teljesítménykérdések.

1. RÉSZ – A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 7.9. | Becslésünk szerint a 2016-os EMGA-kiadások hibaszintje nem éri el a 2 %-os lényegességi küszöböt: a TPK 2. fejezete kiadásainak több mint háromnegyedét kitevő kiadásokra vonatkozik fejezetünk két külön értékelésének az egyike (lásd: 7.11. bekezdés). A
  7.1. melléklet
  összefoglalja a tranzakciótesztek eredményeit a „Természeti erőforrások” egészére, valamint a két külön értékelés mindegyikére nézve is. A 380 vizsgált tranzakcióból 112 (29 %) esetében merült fel hiba, ezek közül 90 volt számszerűsíthető. A hibaszintet a „Természeti erőforrások” egészére nézve 2,5  %-ra becsüljük (15). |
| --- | --- |

7.9.

Becslésünk szerint a 2016-os EMGA-kiadások hibaszintje nem éri el a 2 %-os lényegességi küszöböt: a TPK 2. fejezete kiadásainak több mint háromnegyedét kitevő kiadásokra vonatkozik fejezetünk két külön értékelésének az egyike (lásd: 7.11. bekezdés). A
  7.1. melléklet
  összefoglalja a tranzakciótesztek eredményeit a „Természeti erőforrások” egészére, valamint a két külön értékelés mindegyikére nézve is. A 380 vizsgált tranzakcióból 112 (29 %) esetében merült fel hiba, ezek közül 90 volt számszerűsíthető. A hibaszintet a „Természeti erőforrások” egészére nézve 2,5  %-ra becsüljük (15).

| 7.9. | A Bizottságot nagy megelégedéssel tölti el a Számvevőszék azon megállapítása, hogy az évi 44 milliárd eurót jelentő EMGA-kiadások terén nem történt lényeges hiba. A Bizottság azzal is elégedett, hogy a Számvevőszék által és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2016. évi éves tevékenységi jelentésében a KAP tekintetében közölt összesített hibaarányok rendkívül közel állnak egymáshoz.

  A Bizottság véleménye szerint a többéves szabályszerűségi eljárásokból származó nettó pénzügyi korrekciók, illetve a kedvezményezettek részéről az uniós költségvetésbe történt visszafizetések olyan korrekciós képességet jelentenek, amelyet a Bizottság figyelembe vesz az uniós költségvetést érintő végső kockázatok értékelésekor.


  A Bizottság megállapítja különösen, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2016. évi éves tevékenységi jelentésében foglaltak szerint korrekciós képessége 2016-ban a releváns KAP-kiadások 2,04  %-át tette ki. |
| --- | --- |

7.9.

A Bizottság véleménye szerint a többéves szabályszerűségi eljárásokból származó nettó pénzügyi korrekciók, illetve a kedvezményezettek részéről az uniós költségvetésbe történt visszafizetések olyan korrekciós képességet jelentenek, amelyet a Bizottság figyelembe vesz az uniós költségvetést érintő végső kockázatok értékelésekor.

A Bizottság megállapítja különösen, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2016. évi éves tevékenységi jelentésében foglaltak szerint korrekciós képessége 2016-ban a releváns KAP-kiadások 2,04  %-át tette ki.

| 7.10. | A
  7.2. háttérmagyarázatban
  részletes lebontásban látható a 2016-os általános becsült hibaszint, valamint az EMGA-t és a vidékfejlesztést, a környezetet, az éghajlat-politikát és a halászatot érintő hibák jellege és mértéke. |
| --- | --- |

7.10.

A
  7.2. háttérmagyarázatban
  részletes lebontásban látható a 2016-os általános becsült hibaszint, valamint az EMGA-t és a vidékfejlesztést, a környezetet, az éghajlat-politikát és a halászatot érintő hibák jellege és mértéke.

7.2. háttérmagyarázat –   A becsült hibaszint részletes lebontása hibatípusonként – „Természeti erőforrások”

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

EMGA – Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások

| 7.11. | A tranzakciótesztek eredményei összességükben arra mutatnak, hogy e külön értékelés esetében a hibaszint nem volt lényeges. A 217 vizsgált EMGA-tranzakcióból 49 (23 %) esetében merült fel hiba, ezek közül mindegyik számszerűsíthető volt. Becslésünk szerint a hibaszint 1,7  % (16). |
| --- | --- |

7.11.

A tranzakciótesztek eredményei összességükben arra mutatnak, hogy e külön értékelés esetében a hibaszint nem volt lényeges. A 217 vizsgált EMGA-tranzakcióból 49 (23 %) esetében merült fel hiba, ezek közül mindegyik számszerűsíthető volt. Becslésünk szerint a hibaszint 1,7  % (16).

| 7.11. | A Bizottság rendkívül elégedett azzal, hogy a Számvevőszék által becsült legvalószínűbb hibaszint a lényegességi küszöb alatt marad, és nagyon közel áll a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2016. évi éves tevékenységi jelentésében közölthöz. Ez igazolja az előző években az érintett tagállamok által végrehajtott korrekciós cselekvési tervek eredményességét, különösen e tagállamok Mezőgazdasági Parcellaazonosító Rendszereinek (MePaR) tökéletesítését és azok Bizottság részéről alkalmazott fokozott nyomon követését illetően. |
| --- | --- |

7.11.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.12. | A
  7.3. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2016-ban a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. |
| --- | --- |

7.12.

A
  7.3. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2016-ban a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül.

7.3. háttérmagyarázat –   A becsült hibaszint részletes lebontása hibatípusonként – EMGA

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

| 7.13. | A 217 megvizsgált EMGA-tranzakció közül 201 volt közvetlen támogatási programmal kapcsolatos, 16 pedig mezőgazdasági piaci intervenciós intézkedésekkel és más tételekkel. A közvetlen támogatások fő irányítási és kontrollrendszere az Integrált Igazgatási és Ellenőrzési Rendszer (IIER). Amint arról régebben is beszámoltunk, az IIER (17) – és különösen a Mezőgazdasági Parcellaazonosító Rendszer (MePaR)
   (18) – jelentősen hozzájárul a hibák megelőzéséhez és a hibaszint csökkentéséhez. |
| --- | --- |

7.13.

A 217 megvizsgált EMGA-tranzakció közül 201 volt közvetlen támogatási programmal kapcsolatos, 16 pedig mezőgazdasági piaci intervenciós intézkedésekkel és más tételekkel. A közvetlen támogatások fő irányítási és kontrollrendszere az Integrált Igazgatási és Ellenőrzési Rendszer (IIER). Amint arról régebben is beszámoltunk, az IIER (17) – és különösen a Mezőgazdasági Parcellaazonosító Rendszer (MePaR)
   (18) – jelentősen hozzájárul a hibák megelőzéséhez és a hibaszint csökkentéséhez.

| 7.13. | A Bizottság örömmel fogadja azon véleményt, hogy az IIER – különösen a MePar – jelentősen hozzájárul a hibák megelőzéséhez és a hibaszint csökkentéséhez. Ez alátámasztja a Bizottság azon álláspontját, hogy az IIER – a MePar-t is beleértve – döntő jelentőségű eszköz a KAP bizonyossági modelljében. A Bizottság továbbra is segíti a tagállamokat az említett rendszerek megfelelő minőségének és eredményességének biztosításában, a kérdéses EMVA-intézkedéseket is beleértve. |
| --- | --- |

7.13.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.14. | A tagállami hatóságok által alkalmazott korrekciós intézkedések a mintánkban szereplő tranzakciók közül hatot érintettek közvetlenül. Ezek az intézkedések relevánsak voltak a számításaink szempontjából, mivel 0,7  százalékponttal csökkentették a becsült hibát erre a külön értékelésre. A számszerűsíthető hibáknál a tagállami hatóságok 16 esetben elegendő információval rendelkeztek (19) ahhoz, hogy a költségek Bizottság felé történő bejelentése előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják a hibát. Ha a tagállami hatóságok a rendelkezésükre álló összes információt megfelelően felhasználták volna, a becsült hibaszint 0,5  százalékponttal kisebb lett volna erre a külön értékelésre. |
| --- | --- |

7.14.

A tagállami hatóságok által alkalmazott korrekciós intézkedések a mintánkban szereplő tranzakciók közül hatot érintettek közvetlenül. Ezek az intézkedések relevánsak voltak a számításaink szempontjából, mivel 0,7  százalékponttal csökkentették a becsült hibát erre a külön értékelésre. A számszerűsíthető hibáknál a tagállami hatóságok 16 esetben elegendő információval rendelkeztek (19) ahhoz, hogy a költségek Bizottság felé történő bejelentése előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják a hibát. Ha a tagállami hatóságok a rendelkezésükre álló összes információt megfelelően felhasználták volna, a becsült hibaszint 0,5  százalékponttal kisebb lett volna erre a külön értékelésre.

| 7.14. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék tagállamok szerepével és korrekciós intézkedéseivel kapcsolatos értékelését, és továbbra is ösztönzi a tagállamokat a hibák megelőzésére, feltárására és kijavítására irányuló összes szükséges intézkedés megtételére, és támogatást nyújt számukra ehhez.

  A Bizottság különösen továbbra is együttműködik a tagállamokkal kontroll- és irányítási rendszereik megbízhatóságának biztosítása terén, figyelembe véve, hogy a kifizető ügynökségek nem támogatható kiadások feltárására rendelkezésre álló forrásai korlátozottak, és azoknak a kockázattal arányosnak kell lenniük. |
| --- | --- |

7.14.

A Bizottság különösen továbbra is együttműködik a tagállamokkal kontroll- és irányítási rendszereik megbízhatóságának biztosítása terén, figyelembe véve, hogy a kifizető ügynökségek nem támogatható kiadások feltárására rendelkezésre álló forrásai korlátozottak, és azoknak a kockázattal arányosnak kell lenniük.

Túligénylés által érintett vagy támogatásra nem jogosult terület, ideértve az új környezetbarát támogatást

| 7.15. | Megállapításunk szerint a támogatható területek nagyságát pontosabban határozták meg, mint a korábbi években. Ennek a javulásnak a fő okai a következők: |
| --- | --- |

7.15.

Megállapításunk szerint a támogatható területek nagyságát pontosabban határozták meg, mint a korábbi években. Ennek a javulásnak a fő okai a következők:

7.15.

| — | az állandó gyepterület meghatározásának a KAP 2013-as reformjából eredő felülvizsgálata alapján több korábban nem támogatható terület a 2015-ös igénylési évtől kezdve alkalmazandó szabályok szerint támogathatóvá vált (lásd:
  7.4. háttérmagyarázat
  ); |
| --- | --- |

—

az állandó gyepterület meghatározásának a KAP 2013-as reformjából eredő felülvizsgálata alapján több korábban nem támogatható terület a 2015-ös igénylési évtől kezdve alkalmazandó szabályok szerint támogathatóvá vált (lásd:
  7.4. háttérmagyarázat
  );

| — | amint azt korábbi jelentéseinkben is észrevételeztük (20), a tagállamok saját kezdeményezésére vagy a Bizottság kérésére bevezetett és jelenleg folyó cselekvési terveinek eredményeként a MePaR-ban található földterületek támogathatósági adatainak megbízhatósága tovább javult; |
| --- | --- |

—

amint azt korábbi jelentéseinkben is észrevételeztük (20), a tagállamok saját kezdeményezésére vagy a Bizottság kérésére bevezetett és jelenleg folyó cselekvési terveinek eredményeként a MePaR-ban található földterületek támogathatósági adatainak megbízhatósága tovább javult;

| — | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék MePar-ral kapcsolatos cselekvési tervek eredményességére vonatkozó értékelését.


  A Bizottság továbbra is együttműködik a tagállamokkal a MePar és az IIER általános minőségének fenntartásában. |
| --- | --- |

—

A Bizottság üdvözli a Számvevőszék MePar-ral kapcsolatos cselekvési tervek eredményességére vonatkozó értékelését.

A Bizottság továbbra is együttműködik a tagállamokkal a MePar és az IIER általános minőségének fenntartásában.

| — | az új földrajzi térinformatikai támogatási kérelem (GSAA) eljárásának alkalmazása (21) csökkentette a területtel kapcsolatos hibák számát a kérelmekben. A 2015-ös igénylési évre benyújtott támogatási kérelmek esetében a kifizető ügynökségek több mint egyharmada már alkalmazta ezt a hasznos eszközt. A GSAA teljes körű alkalmazása a 2018-as igénylési évre várható. |
| --- | --- |

—

az új földrajzi térinformatikai támogatási kérelem (GSAA) eljárásának alkalmazása (21) csökkentette a területtel kapcsolatos hibák számát a kérelmekben. A 2015-ös igénylési évre benyújtott támogatási kérelmek esetében a kifizető ügynökségek több mint egyharmada már alkalmazta ezt a hasznos eszközt. A GSAA teljes körű alkalmazása a 2018-as igénylési évre várható.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

7.4. háttérmagyarázat –   Az állandó legelő új meghatározása segített csökkenteni a hibaarányt

A korábbi években jelentős hibaforrás volt a támogatásra nem jogosult állandó gyepterület (22). Mostanra az ilyen hibák száma és mértéke jelentősen lecsökkent, elsősorban azért, mert a KAP reformját követően az állandó legelőnek új meghatározása érvényes.

Míg a korábbi meghatározás szerint a parcelláknak csak azon részei voltak támogatásra jogosultak, amelyeket fű vagy más lágyszárú növényzet fedett, a kiterjesztett meghatározás már idesorol minden legeltetésre alkalmas növényt, a cserjéket és fákat is, feltéve, hogy nem ezek vannak túlsúlyban a parcellán. A tagállamok kiterjeszthetik a jogosultságot olyan területekre is, ahol nem lágyszárú növényzet van túlsúlyban, ha ez bevett helyi gyakorlatnak számít. A gyakorlat változását az alábbi fényképek illusztrálják.

1. kép –   Már a nem lágyszárú növényzet is támogatásra jogosult, ha legeltetésre alkalmas és nincs túlsúlyban

Image

A KAP 2013-as reformja előtt ez a parcella 40 %-ban volt támogatásra jogosult, mert ekkora volt a fűtakarója. Az új meghatározás szerint a támogathatósági arány 60 %-ra emelkedett, mert már más legeltetésre alkalmas növényeket (például bokrokat és kisebb fákat) is figyelembe vesz.

Forrás: Európai Számvevőszék.

2. kép –   A nem lágyszárú növényzet is lehet túlsúlyban, ha ez bevett helyi gyakorlat

Image

Több tagállam (23) úgy határozott, hogy támogatásra jogosult legelőként fogad el olyan földterületet is, amelyen a legeltetésre alkalmas, nem lágyszárú növényzet van túlsúlyban (pl. pusztai legelő).

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 7.16. | Az új környezetbarát támogatás további előírások elé állítja a mezőgazdasági termelőket. A zöldítési támogatási rendszer három gyakorlat révén igyekszik környezetbarátabbá tenni az uniós mezőgazdasági üzemeket. Ezek: a növénytermesztés diverzifikálása, a meglévő állandó gyepterület fenntartása és ökológiai jelentőségű területek létrehozása szántóterületeken (24). A három gyakorlatot a 7.44–7.46. bekezdés ismerteti. |
| --- | --- |

7.16.

Az új környezetbarát támogatás további előírások elé állítja a mezőgazdasági termelőket. A zöldítési támogatási rendszer három gyakorlat révén igyekszik környezetbarátabbá tenni az uniós mezőgazdasági üzemeket. Ezek: a növénytermesztés diverzifikálása, a meglévő állandó gyepterület fenntartása és ökológiai jelentőségű területek létrehozása szántóterületeken (24). A három gyakorlatot a 7.44–7.46. bekezdés ismerteti.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.17. | A környezetbarát támogatást 63 mezőgazdasági üzem esetében vizsgáltuk meg (25). Megállapítottuk, hogy mindazok, akik vállalták a növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó előírást, meg is feleltek annak. A meglévő állandó gyepterület fenntartását illetően a MePaR-ban helyesen rögzített parcelláknál nem találtunk szabálytalanságot. Nem minden állandó gyepterületet rögzítettek azonban helyesen ilyenként (26), és ez egy esetben a környezetvédelmi szempontból érzékeny állandó gyepterületre (ESPG, lásd: 7.45. bekezdés) vonatkozó karbantartási előírások be nem tartását eredményezte. A zöldítési hibák túlnyomó része az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó előírások betartásával függött össze. |
| --- | --- |

7.17.

A környezetbarát támogatást 63 mezőgazdasági üzem esetében vizsgáltuk meg (25). Megállapítottuk, hogy mindazok, akik vállalták a növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó előírást, meg is feleltek annak. A meglévő állandó gyepterület fenntartását illetően a MePaR-ban helyesen rögzített parcelláknál nem találtunk szabálytalanságot. Nem minden állandó gyepterületet rögzítettek azonban helyesen ilyenként (26), és ez egy esetben a környezetvédelmi szempontból érzékeny állandó gyepterületre (ESPG, lásd: 7.45. bekezdés) vonatkozó karbantartási előírások be nem tartását eredményezte. A zöldítési hibák túlnyomó része az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó előírások betartásával függött össze.

| 7.18. | A mezőgazdasági parcellák három kategóriába sorolhatók: szántóterületek, állandó gyepterületek és állandó növénykultúrák (pl. gyümölcsösök és olajfaligetek). Az ökológiai jelentőségű területeknek szántóterületen (vagy annak szomszédságában) kell elhelyezkednie. Megállapítottuk, hogy több kifizető ügynökség MePaR rendszerében nincsenek megbízható információk a földterületek besorolására nézve, vagy ha mégis, akkor az ügynökségek nem használták fel azokat az igénylések ellenőrzésére (lásd:
  7.5. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

7.18.

A mezőgazdasági parcellák három kategóriába sorolhatók: szántóterületek, állandó gyepterületek és állandó növénykultúrák (pl. gyümölcsösök és olajfaligetek). Az ökológiai jelentőségű területeknek szántóterületen (vagy annak szomszédságában) kell elhelyezkednie. Megállapítottuk, hogy több kifizető ügynökség MePaR rendszerében nincsenek megbízható információk a földterületek besorolására nézve, vagy ha mégis, akkor az ügynökségek nem használták fel azokat az igénylések ellenőrzésére (lásd:
  7.5. háttérmagyarázat
  ).

| 7.18. | A Bizottság tisztában van az egyes tagállamokban jelenlévő hiányosságokkal. Azok az új közvetlen kifizetések végrehajtásának első évében merültek fel, korlátozott területet érintenek, és korrekciós intézkedések vannak folyamatban. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság szükség esetén szabályszerűségi záróelszámolási eljárásokat indított az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében. |
| --- | --- |

7.18.

7.5. háttérmagyarázat –   A földterület helyes besorolása fontos a zöldítési előírások betartásának biztosításához

7.5. háttérmagyarázat – A földterület helyes besorolása fontos a zöldítési előírások betartásának biztosításához

Az uniós jogszabályok kimondják, hogy a gyep termesztésére használt szántóterület állandó legelővé válik, ha öt egymást követő évben nem szerepelt a vetésforgóban.

A Cseh Köztársaságban és Lengyelországban a MePaR adatbázis nem tartalmazott információkat a korábbi földhasználatról. Ilyen helyzetben a hatóságok nem végezhetnek automatikus keresztellenőrzéseket annak megállapítására, hogy egy gyep termesztésére használt szántóterület állandó gyepterületté vált-e. Ez azzal a kockázattal jár, hogy a hatóságok esetleg nem tárják fel, hogy az ökológiai jelentőségűként bejelentett terület valójában állandó gyepterületen (vagyis nem szántóterületen) található.

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság szabályszerűségi záróelszámolási eljárásokat indít az Unió pénzügyi érdekeinek e kockázattal szembeni védelme érdekében.

Találtunk az állandó gyepterület besorolásával vagy a vonatkozó keresztellenőrzésekkel kapcsolatos hiányosságokat is, Németországban (Bajorország, Mecklenburg–Előpomeránia, Észak-Rajna–Vesztfália, Szász-Anhalt, Schleswig–Holstein), Franciaországban, Olaszországban (Lombardia), Portugáliában és az Egyesült Királyságban (Anglia).

Támogatásra nem jogosult kedvezményezett/kiadás

| 7.19. | A mintánkban található három piaci intézkedés esetében a kifizető ügynökségek támogatásra csak részben jogosult költségeket térítettek meg. Az ilyen intézkedések kiadásai ugyan az EMGA-kiadásoknak csak kis részét teszik ki, ám mintánkban ezek a hibák jelentik az alap túlfizetéseinek egyik jelentős forrását. |
| --- | --- |

7.19.

A mintánkban található három piaci intézkedés esetében a kifizető ügynökségek támogatásra csak részben jogosult költségeket térítettek meg. Az ilyen intézkedések kiadásai ugyan az EMGA-kiadásoknak csak kis részét teszik ki, ám mintánkban ezek a hibák jelentik az alap túlfizetéseinek egyik jelentős forrását.

Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat

| 7.20. | A tranzakciótesztek eredményeiről a
  7.1. melléklet
  nyújt áttekintést. A „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat” esetében a 163 ellenőrzött tranzakcióból 63 (39 %) tartalmazott hibát, és ezek közül 41 volt számszerűsíthető. Becslésünk szerint a hibaszint 4,9  % (27). A
  7.2. melléklet
  áttekintést ad az egyes tagállamokban végrehajtott, megosztott irányításban teljesített tranzakciókra irányuló tranzakciótesztek eredményéről, míg a
  7.3. melléklet
  a vizsgált tranzakciós értékre legalább 20 %-os hatást gyakorló hibákat tekinti át. |
| --- | --- |

7.20.

A tranzakciótesztek eredményeiről a
  7.1. melléklet
  nyújt áttekintést. A „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat” esetében a 163 ellenőrzött tranzakcióból 63 (39 %) tartalmazott hibát, és ezek közül 41 volt számszerűsíthető. Becslésünk szerint a hibaszint 4,9  % (27). A
  7.2. melléklet
  áttekintést ad az egyes tagállamokban végrehajtott, megosztott irányításban teljesített tranzakciókra irányuló tranzakciótesztek eredményéről, míg a
  7.3. melléklet
  a vizsgált tranzakciós értékre legalább 20 %-os hatást gyakorló hibákat tekinti át.

| 7.20. | A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék által becsült hibaszintet, amely hasonló a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2016. évi éves tevékenységi jelentésében közölthöz.

  A vidékfejlesztés olyan terület marad, amely igényli az alapos ellenőrzést, különösen a beruházási típusú intézkedések tekintetében. A Bizottság szisztematikusan korrekciós cselekvési tervek elkészítésére kéri a tagállamokat, ha a kontroll területén hiányosságok azonosítására kerül sor, és támogatja azok végrehajtását. A Bizottság továbbá tevékenyen támogatja az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazását az adminisztratív terhek és a hibák csökkentése érdekében. Figyelembe véve mindazonáltal, hogy a jogszerűségnek és szabályszerűségnek egyensúlyban kell maradnia a politikai célkitűzések elérésével, szem előtt tartva a megvalósítás (az irányítás és a kontroll) költségeit is, nem várható el valódi bizonyossággal, hogy a vidékfejlesztés terén a kedvezményezetteknek történő kifizetésekkel kapcsolatos hibaarányt észszerű erőfeszítés árán 2 % alatt lehessen tartani. A kiadás évét követő években végrehajtott tagállami visszafizettetések és a bizottsági pénzügyi korrekciók korrekciós képessége mindazonáltal lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy bizonyosságot szerezzen a KAP-kiadásokat illetően. |
| --- | --- |

7.20.

A vidékfejlesztés olyan terület marad, amely igényli az alapos ellenőrzést, különösen a beruházási típusú intézkedések tekintetében. A Bizottság szisztematikusan korrekciós cselekvési tervek elkészítésére kéri a tagállamokat, ha a kontroll területén hiányosságok azonosítására kerül sor, és támogatja azok végrehajtását. A Bizottság továbbá tevékenyen támogatja az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazását az adminisztratív terhek és a hibák csökkentése érdekében. Figyelembe véve mindazonáltal, hogy a jogszerűségnek és szabályszerűségnek egyensúlyban kell maradnia a politikai célkitűzések elérésével, szem előtt tartva a megvalósítás (az irányítás és a kontroll) költségeit is, nem várható el valódi bizonyossággal, hogy a vidékfejlesztés terén a kedvezményezetteknek történő kifizetésekkel kapcsolatos hibaarányt észszerű erőfeszítés árán 2 % alatt lehessen tartani. A kiadás évét követő években végrehajtott tagállami visszafizettetések és a bizottsági pénzügyi korrekciók korrekciós képessége mindazonáltal lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy bizonyosságot szerezzen a KAP-kiadásokat illetően.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 7.21. | A
  7.6. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2016-ban a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. |
| --- | --- |

7.21.

A
  7.6. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2016-ban a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül.

7.6. háttérmagyarázat –   A becsült hibaszint lebontása. Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.22. | A vidékfejlesztés terén a 153 vizsgált tranzakcióból 64 volt területalapú, 89 pedig nem területalapú (jellemzően beruházási projektek). E 153 tranzakció közül 58-nál (38 %) fordult elő hiba, ezekből 38 volt számszerűsíthető. A környezetvédelem, az éghajlat-politika és a halászat tekintetében a mintában szereplő 10 tranzakció közül 5-nél (50 %) fordult elő hiba, ezekből 3 volt számszerűsíthető. |
| --- | --- |

7.22.

A vidékfejlesztés terén a 153 vizsgált tranzakcióból 64 volt területalapú, 89 pedig nem területalapú (jellemzően beruházási projektek). E 153 tranzakció közül 58-nál (38 %) fordult elő hiba, ezekből 38 volt számszerűsíthető. A környezetvédelem, az éghajlat-politika és a halászat tekintetében a mintában szereplő 10 tranzakció közül 5-nél (50 %) fordult elő hiba, ezekből 3 volt számszerűsíthető.

| 7.22. | A Bizottság megjegyzi, hogy a 38 számszerűsíthető hiba közül 30 20 % alatti volt. |
| --- | --- |

7.22.

| 7.23. | A tagállami hatóságok által alkalmazott korrekciós intézkedések a mintánkban szereplő tranzakciók közül nyolcat érintettek közvetlenül. Ezek az intézkedések relevánsak voltak a számításaink szempontjából, mivel 0,4  százalékponttal csökkentették a becsült hibát erre a külön értékelésre. A számszerűsíthető hibáknál a tagállami hatóságok 16 esetben elegendő információval rendelkeztek (28) ahhoz, hogy a költségek Bizottság felé történő bejelentése előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják a hibát. Ha a tagállami hatóságok a rendelkezésére álló összes információt megfelelően felhasználták volna, a becsült hibaszint 1,5  százalékponttal kisebb lett volna erre a külön értékelésre. |
| --- | --- |

7.23.

A tagállami hatóságok által alkalmazott korrekciós intézkedések a mintánkban szereplő tranzakciók közül nyolcat érintettek közvetlenül. Ezek az intézkedések relevánsak voltak a számításaink szempontjából, mivel 0,4  százalékponttal csökkentették a becsült hibát erre a külön értékelésre. A számszerűsíthető hibáknál a tagállami hatóságok 16 esetben elegendő információval rendelkeztek (28) ahhoz, hogy a költségek Bizottság felé történő bejelentése előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják a hibát. Ha a tagállami hatóságok a rendelkezésére álló összes információt megfelelően felhasználták volna, a becsült hibaszint 1,5  százalékponttal kisebb lett volna erre a külön értékelésre.

| 7.23. | A Bizottság tisztában van azzal, hogy a nemzeti hatóságok a Számvevőszék által a vidékfejlesztés területén talált hibák közül potenciálisan többet is feltárhattak volna. A KAP-szabályok minden szükséges eszközt biztosítanak a tagállamok számára a legtöbb hibakockázat kiküszöbölésére.

  A Bizottság is úgy véli, hogy a tagállamok tranzakciók vizsgálatára irányuló erőfeszítéseinek arányosnak kell lenniük.


  A Bizottság fokozott figyelmet fordít erre, és szabályszerűségi záróelszámolási ellenőrző missziókat végez, amelyek keretében ellenőrzi az egyes tagállami kifizető ügynökségek irányítási és kontrollrendszereit, és amelyek értékes információkkal szolgálnak arról, hogy az említett rendszerek mennyire eredményesen védik az uniós forrásokat, amelyek kifizetéséért felelősek.


  2016-ban a Bizottság (a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság) 56 szabályszerűségi ellenőrzést folytatott le az EMVA-t illetően. A tagállami tanúsító szervek is hozzájárulnak a hibák megelőzéséhez. |
| --- | --- |

7.23.

A Bizottság is úgy véli, hogy a tagállamok tranzakciók vizsgálatára irányuló erőfeszítéseinek arányosnak kell lenniük.

A Bizottság fokozott figyelmet fordít erre, és szabályszerűségi záróelszámolási ellenőrző missziókat végez, amelyek keretében ellenőrzi az egyes tagállami kifizető ügynökségek irányítási és kontrollrendszereit, és amelyek értékes információkkal szolgálnak arról, hogy az említett rendszerek mennyire eredményesen védik az uniós forrásokat, amelyek kifizetéséért felelősek.

2016-ban a Bizottság (a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság) 56 szabályszerűségi ellenőrzést folytatott le az EMVA-t illetően. A tagállami tanúsító szervek is hozzájárulnak a hibák megelőzéséhez.

| 7.24. | A hibák típusai nagyon hasonlóak voltak a korábbi években találtakhoz, illetve a vidékfejlesztési kiadások hibáinak okait elemző különjelentésünkben leírtakhoz (29). Mint a korábbi években is, a 7.20. bekezdésben tárgyalt becsült hibaszint fő összetevője (62 %) a nem területalapú intézkedésekkel volt kapcsolatos. |
| --- | --- |

7.24.

A hibák típusai nagyon hasonlóak voltak a korábbi években találtakhoz, illetve a vidékfejlesztési kiadások hibáinak okait elemző különjelentésünkben leírtakhoz (29). Mint a korábbi években is, a 7.20. bekezdésben tárgyalt becsült hibaszint fő összetevője (62 %) a nem területalapú intézkedésekkel volt kapcsolatos.

| 7.24. | A Bizottság különös figyelmet szentel a korábbi években már feltárt hibáknak, valamint azok megfelelő nyomon követésének és a más tagállamokbeli hasonló hibák megelőzésének.

  Emellett a cselekvési tervek végrehajtását a Bizottság szolgálatai szintén alaposan ellenőrzik. A Bizottság véleménye szerint e cselekvési tervek sikeres végrehajtása hozzájárul a hibák csökkentéséhez. |
| --- | --- |

7.24.

Emellett a cselekvési tervek végrehajtását a Bizottság szolgálatai szintén alaposan ellenőrzik. A Bizottság véleménye szerint e cselekvési tervek sikeres végrehajtása hozzájárul a hibák csökkentéséhez.

| 7.25. | A vizsgált nem területalapú tranzakciók esetében a hibák fő oka a támogathatósági előírások figyelmen kívül hagyása volt. A környezetvédelem, az éghajlat-politika és a halászat terén a három számszerűsíthető hiba szintén nem támogatható kiadásokból eredt. |
| --- | --- |

7.25.

A vizsgált nem területalapú tranzakciók esetében a hibák fő oka a támogathatósági előírások figyelmen kívül hagyása volt. A környezetvédelem, az éghajlat-politika és a halászat terén a három számszerűsíthető hiba szintén nem támogatható kiadásokból eredt.

| 7.26. | Ebben az évben a legnagyobb támogathatósági hibák közül három olyan kedvezményezettekkel volt kapcsolatos, akik nem jelentették be, hogy kapcsolt vállalkozások ellenőrzése alatt álltak, vagy azokkal közösen pályáztak, illetve azoktól történő beszerzéshez folyamodtak, és ezzel uniós vagy tagállami szabályokat sértettek meg (lásd: a
  7.3. melléklet
  1., 2. és 6. példája). |
| --- | --- |

7.26.

Ebben az évben a legnagyobb támogathatósági hibák közül három olyan kedvezményezettekkel volt kapcsolatos, akik nem jelentették be, hogy kapcsolt vállalkozások ellenőrzése alatt álltak, vagy azokkal közösen pályáztak, illetve azoktól történő beszerzéshez folyamodtak, és ezzel uniós vagy tagállami szabályokat sértettek meg (lásd: a
  7.3. melléklet
  1., 2. és 6. példája).

| 7.27. | A 64 területalapú tranzakció között 22 olyan esetet (34 %) találtunk, ahol a terület vagy nem volt támogatásra jogosult, vagy túligénylés történt (lásd: a
  7.3. melléklet
  7. és 8. példája). |
| --- | --- |

7.27.

A 64 területalapú tranzakció között 22 olyan esetet (34 %) találtunk, ahol a terület vagy nem volt támogatásra jogosult, vagy túligénylés történt (lásd: a
  7.3. melléklet
  7. és 8. példája).

| 7.27. | A KAP reformja és a 2014–2020-as vidékfejlesztési programok végrehajtása folytán a földterületek támogathatóságára vonatkozó szabályokban és ennélfogva a MePar-ban is változások történtek. Lásd még a Bizottság 7.13. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

7.27.

Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentése

| 7.28. | 2016-os éves tevékenységi jelentésében a DG AGRI a KAP kiadásai tekintetében 2,5  %-os általános kiigazított hibaarányról számol be. Ez a számadat összhangban van azon ellenőrzési következtetésünkkel, hogy a kiadási területet lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

7.28.

2016-os éves tevékenységi jelentésében a DG AGRI a KAP kiadásai tekintetében 2,5  %-os általános kiigazított hibaarányról számol be. Ez a számadat összhangban van azon ellenőrzési következtetésünkkel, hogy a kiadási területet lényeges hibaszint jellemzi.

| 7.29. | Kifizető ügynökségeik kontrollstatisztikái alapján a tagállamok 1,2  %-os általános hibaszintről számoltak be (30). Ezt követően a DG AGRI kiigazításokat tett, elsősorban az elmúlt három év során végzett ellenőrzései, illetve számvevőszéki ellenőrzések eredményei alapján, kisebb mértékben pedig a tanúsító szerveknek a 2016-os pénzügyi évre vonatkozó jogszerűségi és szabályszerűségi véleményeit felhasználva (31). |
| --- | --- |

7.29.

Kifizető ügynökségeik kontrollstatisztikái alapján a tagállamok 1,2  %-os általános hibaszintről számoltak be (30). Ezt követően a DG AGRI kiigazításokat tett, elsősorban az elmúlt három év során végzett ellenőrzései, illetve számvevőszéki ellenőrzések eredményei alapján, kisebb mértékben pedig a tanúsító szerveknek a 2016-os pénzügyi évre vonatkozó jogszerűségi és szabályszerűségi véleményeit felhasználva (31).

| 7.30. | Idén közzétettünk egy különjelentést arról, hogy a Bizottság által 2015-ben létrehozott új keretek lehetővé tették-e a tanúsító szervek számára, hogy az uniós rendeletekkel és a nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardokkal összhangban alakítsák ki véleményüket. E keretek bevezetése előrelépést jelentett ugyan az egységes ellenőrzési modell felé, ám jelentős hiányosságokat állapítottunk meg velük kapcsolatban (32). Több javító ajánlást is megfogalmaztunk azzal a céllal, hogy belekerüljenek a 2018-as pénzügyi évtől kezdve alkalmazandó új bizottsági iránymutatásokba. |
| --- | --- |

7.30.

Idén közzétettünk egy különjelentést arról, hogy a Bizottság által 2015-ben létrehozott új keretek lehetővé tették-e a tanúsító szervek számára, hogy az uniós rendeletekkel és a nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardokkal összhangban alakítsák ki véleményüket. E keretek bevezetése előrelépést jelentett ugyan az egységes ellenőrzési modell felé, ám jelentős hiányosságokat állapítottunk meg velük kapcsolatban (32). Több javító ajánlást is megfogalmaztunk azzal a céllal, hogy belekerüljenek a 2018-as pénzügyi évtől kezdve alkalmazandó új bizottsági iránymutatásokba.

| 7.30. | A Bizottság a hét ajánlás közül ötöt teljes mértékben elfogadott, és megerősítette, hogy azok már végrehajtottnak tekintendők a tanúsító szervek tekintetében a 2018-as pénzügyi évtől kezdve alkalmazandó iránymutatás révén. A Bizottság nem fogadta el azon ajánlást, amely szerint a tanúsító szervek véleménye csak az ajánlásokban meghatározott munka elvégzését követően használható fel, hanem ellenkezőleg, úgy vélte, hogy jóllehet a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó iránymutatások javíthatók, amennyiben azokat helyesen alkalmazzák, azok már jelenlegi formájukban is lehetővé teszik a tanúsító szervek számára, hogy az alkalmazandó szabályokkal és standardokkal összhangban alkossanak jogszerűségi és szabályszerűségi véleményt. |
| --- | --- |

7.30.

A DG MARE, illetve a DG ENV/CLIMA éves tevékenységi jelentése

| 7.31. | Az éves tevékenységi jelentéseket a Költségvetési Főigazgatóság utasításaival összhangban készítették, és a hibaarányok kiszámítására használt módszerek nem utalnak módszertani problémákra. A 2016-ban a halászat, a környezetvédelem és az éghajlat-politika terén általunk ellenőrzött tranzakciók száma statisztikailag túl alacsony ahhoz, hogy össze tudjuk vetni az említett főigazgatóságok által a kiadások szabályszerűségéről közölt információkat a saját ellenőrzési eredményeinkkel. |
| --- | --- |

7.31.

Az éves tevékenységi jelentéseket a Költségvetési Főigazgatóság utasításaival összhangban készítették, és a hibaarányok kiszámítására használt módszerek nem utalnak módszertani problémákra. A 2016-ban a halászat, a környezetvédelem és az éghajlat-politika terén általunk ellenőrzött tranzakciók száma statisztikailag túl alacsony ahhoz, hogy össze tudjuk vetni az említett főigazgatóságok által a kiadások szabályszerűségéről közölt információkat a saját ellenőrzési eredményeinkkel.

Következtetés és ajánlások

Következtetés

| 7.32. | A bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a „Természeti erőforrások” terület kiadásait és a „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat” területére vonatkozó külön értékelés tárgyát képező kiadásokat (lásd: 7.9. és 7.20. bekezdés) lényeges hibaszint jellemezte. A TPK 2. fejezete kiadásainak több mint háromnegyedét kitevő EMGA-kiadások esetében azonban az általunk becsült 2016-os hibaszint nem éri el a lényegességi küszöböt (lásd: 7.9. és 7.11. bekezdés). |
| --- | --- |

7.32.

A bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a „Természeti erőforrások” terület kiadásait és a „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat” területére vonatkozó külön értékelés tárgyát képező kiadásokat (lásd: 7.9. és 7.20. bekezdés) lényeges hibaszint jellemezte. A TPK 2. fejezete kiadásainak több mint háromnegyedét kitevő EMGA-kiadások esetében azonban az általunk becsült 2016-os hibaszint nem éri el a lényegességi küszöböt (lásd: 7.9. és 7.11. bekezdés).

| 7.32. | A Bizottság nagyra értékeli a Számvevőszék azon értékelését, hogy az EMGA tekintetében a hibaszint a lényegességi küszöb alatt marad, ami a Bizottság véleménye szerinti a meglévő irányítási és kontrollrendszereknek, különösen az IIER-nek köszönhető.

  A Bizottság fel kívánja hívni a figyelmet a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság ellenőrzéseinek és a tagállamok kontrolljainak korrekciós képességére (lásd a Bizottság 7.9. bekezdésre adott válaszát), amely lehetővé teszi, hogy bizonyosság álljon fenn a KAP-kiadások egészét illetően. |
| --- | --- |

7.32.

A Bizottság fel kívánja hívni a figyelmet a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság ellenőrzéseinek és a tagállamok kontrolljainak korrekciós képességére (lásd a Bizottság 7.9. bekezdésre adott válaszát), amely lehetővé teszi, hogy bizonyosság álljon fenn a KAP-kiadások egészét illetően.

| 7.33. | A TPK e fejezetére vonatkozóan tranzakciótesztjeink alapján a becsült általános hibaszint értéke 2,5  % (lásd:
  7.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

7.33.

A TPK e fejezetére vonatkozóan tranzakciótesztjeink alapján a becsült általános hibaszint értéke 2,5  % (lásd:
  7.1. melléklet
  ).

| 7.33. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék által becsült hibaszintet, amely nagyon közel áll a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2016. évi éves jelentésében közölt hibaarányhoz. |
| --- | --- |

7.33.

Ajánlások

| 7.34. | A 2013-as éves jelentésünkben (33) megfogalmazott 10 ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  7.4. melléklet
  mutatja be. Ezek közül egy ajánlás már nem volt érvényes. A Bizottság és a tagállamok teljes mértékben megvalósítottak öt ajánlást, míg két ajánlást a legtöbb tekintetben, kettőt pedig néhány tekintetben valósítottak meg. |
| --- | --- |

7.34.

A 2013-as éves jelentésünkben (33) megfogalmazott 10 ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  7.4. melléklet
  mutatja be. Ezek közül egy ajánlás már nem volt érvényes. A Bizottság és a tagállamok teljes mértékben megvalósítottak öt ajánlást, míg két ajánlást a legtöbb tekintetben, kettőt pedig néhány tekintetben valósítottak meg.

| 7.35. | Az említett áttekintés, valamint a 2016. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján javasoljuk, hogy a Bizottság: |
| --- | --- |

7.35.

Az említett áttekintés, valamint a 2016. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján javasoljuk, hogy a Bizottság:

| — | 1. ajánlás: annak érdekében, hogy a környezetbarát támogatással kapcsolatos hibák kockázata csökkenjen, vizsgálja felül azt, hogy a kifizető ügynökségek a MePaR rendszerükben hogyan sorolják be a földterületeket és hogyan frissítik ezt az információt, illetve hogyan végzik el az előírt keresztellenőrzéseket (lásd: 7.17. és 7.18. bekezdés, valamint
  7.5. háttérmagyarázat
  ); |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: annak érdekében, hogy a környezetbarát támogatással kapcsolatos hibák kockázata csökkenjen, vizsgálja felül azt, hogy a kifizető ügynökségek a MePaR rendszerükben hogyan sorolják be a földterületeket és hogyan frissítik ezt az információt, illetve hogyan végzik el az előírt keresztellenőrzéseket (lásd: 7.17. és 7.18. bekezdés, valamint
  7.5. háttérmagyarázat
  );

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.

Az érintett tagállamokban már folyamatban vannak a korrekciós intézkedések, amelyek keretében a szükséges szabályszerűségi záróelszámolási eljárások fogják biztosítani az uniós költségvetés védelmét.

| — | 2. ajánlás: nyújtson iránymutatást a tagállami hatóságoknak és terjessze körükben a legjobban bevált gyakorlatokat (pl. új informatikai technológiák alkalmazása) annak biztosítása végett, hogy ellenőrzéseik feltárják a pályázók és a támogatott projektekben részt vevő egyéb érdekelt felek közötti kapcsolatokat (lásd: 7.26. bekezdés). |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: nyújtson iránymutatást a tagállami hatóságoknak és terjessze körükben a legjobban bevált gyakorlatokat (pl. új informatikai technológiák alkalmazása) annak biztosítása végett, hogy ellenőrzéseik feltárják a pályázók és a támogatott projektekben részt vevő egyéb érdekelt felek közötti kapcsolatokat (lásd: 7.26. bekezdés).

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.

A különböző tagállamokban végrehajtott ellenőrzések során – a kontroll- és irányítási rendszer javítására adott ajánlások formájában is – sor kerül a legjobban bevált gyakorlatok cseréjére. A Bizottság rendszeresen szervez a legjobban bevált gyakorlatok terjesztését szolgáló szemináriumokat és konferenciákat. Informatikai megoldások vizsgálata is zajlik.

2. RÉSZ – TELJESÍTMÉNY

| 7.36. | Ez a rész az egyes kiválasztott vidékfejlesztési tranzakciókkal (34), illetve az új környezetbarát támogatással kapcsolatos teljesítményről számol be. |
| --- | --- |

7.36.

Ez a rész az egyes kiválasztott vidékfejlesztési tranzakciókkal (34), illetve az új környezetbarát támogatással kapcsolatos teljesítményről számol be.

A vidékfejlesztési projektek teljesítményértékelése

| 7.37. | Az utóbbi három év (2014–2016) során 193, tárgyi eszközökbe beruházó projektre nézve vizsgáltunk teljesítménnyel kapcsolatos kiválasztott témákat. A következőket állapítottuk meg: |
| --- | --- |

7.37.

Az utóbbi három év (2014–2016) során 193, tárgyi eszközökbe beruházó projektre nézve vizsgáltunk teljesítménnyel kapcsolatos kiválasztott témákat. A következőket állapítottuk meg:

| — | a helyszíni vizsgálatunk időpontjáig befejezett beruházások 95 %-a a tervek szerint zajlott; |
| --- | --- |

—

a helyszíni vizsgálatunk időpontjáig befejezett beruházások 95 %-a a tervek szerint zajlott;

| — | az esetek 34 %-ában nem volt elegendő bizonyíték arra nézve, hogy a költségek észszerűek voltak. |
| --- | --- |

—

az esetek 34 %-ában nem volt elegendő bizonyíték arra nézve, hogy a költségek észszerűek voltak.

Beruházási projektek végrehajtása

| 7.38. | A 193 általunk megvizsgált beruházási projekt közül 139 zárult le helyszíni vizsgálatunk idejére. Ellenőriztük, hogy a befejezett beruházási projekteket a terveknek megfelelően végezték-e el; a beruházások 95 %-a megfelelt ennek az ismérvnek. |
| --- | --- |

7.38.

A 193 általunk megvizsgált beruházási projekt közül 139 zárult le helyszíni vizsgálatunk idejére. Ellenőriztük, hogy a befejezett beruházási projekteket a terveknek megfelelően végezték-e el; a beruházások 95 %-a megfelelt ennek az ismérvnek.

A költségek észszerűsége és az egyszerűsített költségelszámolási módszerek fokozott alkalmazásának lehetősége

| 7.39. | 2014–2016-ban 193 beruházási projektet elemeztünk annak megállapításához, hogy elegendő bizonyíték áll-e rendelkezésre a költségek észszerűségét illetően. 127 projektnél (66 %) elégséges bizonyítékot találtunk. 66 esetben, vagyis az esetek 34 %-ában azonban nem volt elegendő bizonyíték a költségek észszerűségére nézve. |
| --- | --- |

7.39.

2014–2016-ban 193 beruházási projektet elemeztünk annak megállapításához, hogy elegendő bizonyíték áll-e rendelkezésre a költségek észszerűségét illetően. 127 projektnél (66 %) elégséges bizonyítékot találtunk. 66 esetben, vagyis az esetek 34 %-ában azonban nem volt elegendő bizonyíték a költségek észszerűségére nézve.

| 7.39. | A költségek észszerűségének értékelése a tagállamok felelőssége (lásd a 809/2014/EU rendelet 48. cikkét). Amikor a szabályszerűségi eljárások hiányosságot tárnak fel, a Bizottság védi az uniós költségvetést, és útmutatást ad ki az alkalmazott rendszerek javításához (lásd a vidékfejlesztési ellenőrzésekről és szankciókról szóló útmutatást, amelyben ellenőrzőlista található a költségek észszerűségének ellenőrzéséhez). |
| --- | --- |

7.39.

| 7.40. | A 193 projekt majdnem mindegyike a felmerült költségek megtérítésén alapuló rendszert alkalmazott (35). A 2014–2020-as időszakban a tagállamok alternatívaként egyszerűsített költségelszámolási módszert is alkalmazhatnak: egységköltség-alapú térítést, egyösszegű kifizetéseket, illetve átalányfinanszírozást (36). Az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazása – amennyiben az lehetséges – eredményesen korlátozza a túlárazás kockázatát, feltéve, hogy a költségszintet megfelelően határozzák meg (37)
   (38). |
| --- | --- |

7.40.

A 193 projekt majdnem mindegyike a felmerült költségek megtérítésén alapuló rendszert alkalmazott (35). A 2014–2020-as időszakban a tagállamok alternatívaként egyszerűsített költségelszámolási módszert is alkalmazhatnak: egységköltség-alapú térítést, egyösszegű kifizetéseket, illetve átalányfinanszírozást (36). Az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazása – amennyiben az lehetséges – eredményesen korlátozza a túlárazás kockázatát, feltéve, hogy a költségszintet megfelelően határozzák meg (37)
   (38).

| 7.41. | 2016-ban az általunk megvizsgált projektek többségét még a 2007–2013-as szabályok alapján hagyták jóvá, amikor vidékfejlesztési beruházások esetében még nem lehetett egyszerűsített költségelszámolási módszereket alkalmazni. Hat olyan projektet vizsgáltunk meg, amelyet a 2014–2020-as szabályok alapján hagytak jóvá, és ezek közül ötöt találtunk megfelelőnek, de egyszerűsített költségelszámolási módszereket csak egy projekt alkalmazott (lásd:
  7.7. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

7.41.

2016-ban az általunk megvizsgált projektek többségét még a 2007–2013-as szabályok alapján hagyták jóvá, amikor vidékfejlesztési beruházások esetében még nem lehetett egyszerűsített költségelszámolási módszereket alkalmazni. Hat olyan projektet vizsgáltunk meg, amelyet a 2014–2020-as szabályok alapján hagytak jóvá, és ezek közül ötöt találtunk megfelelőnek, de egyszerűsített költségelszámolási módszereket csak egy projekt alkalmazott (lásd:
  7.7. háttérmagyarázat
  ).

| 7.41. | A megosztott irányítás keretében teljes mértékben a tagállamok felelősek programjaik és intézkedéseik kialakításáért. A Bizottság az adminisztratív terhek és a hibák csökkentésének hatékony eszközeként eddig is elősegítette és támogatta az egyszerűsített költségelszámolás alkalmazását, és a jövőben is így tesz majd. |
| --- | --- |

7.41.

7.7. háttérmagyarázat –   Az egyszerűsített költségelszámolási módszerek segíthetnek biztosítani a költségek észszerűségét

Az Egyesült Királyságban (Anglia) ellenőriztünk egy olyan projektet, amelynek célja új tető építése volt egy karám fölé. A kifizetés a tető 1 m2-ére 62 angol font egységköltséget vett alapul, míg a rendelkezésre álló legnagyobb támogatás mezőgazdasági üzemenként 10 000 angol font volt.

A tetőre vonatkozó egységköltség egy olyan kiadványból származott, amely az Egyesült Királyságban az egyik legszélesebb körben használt független mezőgazdasági üzleti információforrás. A kiadványban szereplő árakat évente frissítik.

| 7.42. | Jelenleg folyik az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásának részletes elemzésére irányuló ellenőrzésünk, a témáról 2018-ban szándékozunk különjelentést közzétenni. |
| --- | --- |

7.42.

Jelenleg folyik az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásának részletes elemzésére irányuló ellenőrzésünk, a témáról 2018-ban szándékozunk különjelentést közzétenni.

A zöldítési teljesítmény értékelése

| 7.43. | 2016-ban ellenőriztük a környezetbarát támogatás első évét. Az új zöldítési rendszer célja, hogy három, éghajlat-politikai és környezetvédelmi célokra irányuló gyakorlat révén környezetbarátabbá tegye az uniós mezőgazdasági üzemeket. Ezek a gyakorlatok: |
| --- | --- |

7.43.

2016-ban ellenőriztük a környezetbarát támogatás első évét. Az új zöldítési rendszer célja, hogy három, éghajlat-politikai és környezetvédelmi célokra irányuló gyakorlat révén környezetbarátabbá tegye az uniós mezőgazdasági üzemeket. Ezek a gyakorlatok:

| — | a növénytermesztés diverzifikálása; |
| --- | --- |

—

a növénytermesztés diverzifikálása;

| — | a meglévő állandó gyepterületek fenntartása; |
| --- | --- |

—

a meglévő állandó gyepterületek fenntartása;

| — | ökológiai jelentőségű területek létrehozása. |
| --- | --- |

—

ökológiai jelentőségű területek létrehozása.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 7.44. | A növénytermesztés diverzifikálása elsősorban a talajminőség javítását célozza (39). Ez a gyakorlat kötelező a 10 hektárnál nagyobb szántóterülettel rendelkező mezőgazdasági üzemek számára, a nagyobb területű üzemekre pedig további előírások is vonatkoznak, amint azt a
  7.8. háttérmagyarázat
  kifejti. |
| --- | --- |

7.44.

A növénytermesztés diverzifikálása elsősorban a talajminőség javítását célozza (39). Ez a gyakorlat kötelező a 10 hektárnál nagyobb szántóterülettel rendelkező mezőgazdasági üzemek számára, a nagyobb területű üzemekre pedig további előírások is vonatkoznak, amint azt a
  7.8. háttérmagyarázat
  kifejti.

7.8 háttérmagyarázat –   A növénytermesztés diverzifikálásával kapcsolatos előírások

| A mezőgazdasági üzem szántóterület-nagysága (ha) | Növénykultúrák minimális száma | A fő növénykultúrára vonatkozó határérték | A két fő növénykultúrára vonatkozó határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 és 30 között | 2 | 75 % | N.a. |
| 30-nál több | 3 | 75 % | 95 % |

A mezőgazdasági üzem szántóterület-nagysága (ha)

Növénykultúrák minimális száma

A fő növénykultúrára vonatkozó határérték

A két fő növénykultúrára vonatkozó határérték

10 és 30 között

2

75 %

N.a.

30-nál több

3

75 %

95 %

| 7.45. | A meglévő állandó gyepterületek fenntartásának elsődleges célja a talaj jövőbeli szén-dioxid-kibocsátásának korlátozása (40). A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az állandó gyepterületeknek az összes mezőgazdasági területhez viszonyított aránya ne csökkenjen több mint 5 %-kal a referenciaarány alá. Ha ez mégis bekövetkezik, akkor a tagállamoknak kötelezniük kell a mezőgazdasági termelőket valamennyi állandó gyepterületük fenntartására, valamint arra, hogy ha bármely földterület hasznosítási formáját korábban megváltoztatták, azt állítsák vissza eredeti állandó gyepterület állapotába. A tagállamoknak ki kell jelölniük környezetvédelmi szempontból érzékeny állandó gyepterületeket is: a mezőgazdasági termelők ezeket nem szánthatják fel, és hasznosítási formájukat sem változtathatják meg. |
| --- | --- |

7.45.

A meglévő állandó gyepterületek fenntartásának elsődleges célja a talaj jövőbeli szén-dioxid-kibocsátásának korlátozása (40). A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az állandó gyepterületeknek az összes mezőgazdasági területhez viszonyított aránya ne csökkenjen több mint 5 %-kal a referenciaarány alá. Ha ez mégis bekövetkezik, akkor a tagállamoknak kötelezniük kell a mezőgazdasági termelőket valamennyi állandó gyepterületük fenntartására, valamint arra, hogy ha bármely földterület hasznosítási formáját korábban megváltoztatták, azt állítsák vissza eredeti állandó gyepterület állapotába. A tagállamoknak ki kell jelölniük környezetvédelmi szempontból érzékeny állandó gyepterületeket is: a mezőgazdasági termelők ezeket nem szánthatják fel, és hasznosítási formájukat sem változtathatják meg.

| 7.46. | Az ökológiai jelentőségű területek létrehozásának fő célja a biológiai sokféleség megőrzése és javítása (41). Az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos előírások szerint a támogatást kérelmezőknek a szántóterületük 5 %-ának megfelelő területet kell kijelölniük ökológiai jelentőségű területként (42). A tagállamok az uniós szabályokban szereplő listáról választhatják ki a támogatható területeket. A lehetőségek között szerepelnek állandó jellemzők (pl. sövények, árkok, facsoportok stb.), illetve a szántóföld felhasználásának egyes ideiglenes, környezetbarát módjai (pl. növénytakaró, nitrogénmegkötő növények, köztes kultúrák és parlagon hagyott földterület). |
| --- | --- |

7.46.

Az ökológiai jelentőségű területek létrehozásának fő célja a biológiai sokféleség megőrzése és javítása (41). Az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos előírások szerint a támogatást kérelmezőknek a szántóterületük 5 %-ának megfelelő területet kell kijelölniük ökológiai jelentőségű területként (42). A tagállamok az uniós szabályokban szereplő listáról választhatják ki a támogatható területeket. A lehetőségek között szerepelnek állandó jellemzők (pl. sövények, árkok, facsoportok stb.), illetve a szántóföld felhasználásának egyes ideiglenes, környezetbarát módjai (pl. növénytakaró, nitrogénmegkötő növények, köztes kultúrák és parlagon hagyott földterület).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.47. | Szabályszerűségi ellenőrzésünk (lásd: 7.16–7.18. bekezdés) mellett értékeltük azt is, hogy a zöldítési intézkedések bevezetése óta milyen mértékű változások történtek a növénytermesztés diverzifikálásában és az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos gyakorlatokban. Ezt a környezetbarát támogatásban részesülő 197 mezőgazdasági üzem esetében értékeltük. Az alábbiakban mindkét gyakorlatra vonatkozóan bemutatjuk az eredményeinket. |
| --- | --- |

7.47.

Szabályszerűségi ellenőrzésünk (lásd: 7.16–7.18. bekezdés) mellett értékeltük azt is, hogy a zöldítési intézkedések bevezetése óta milyen mértékű változások történtek a növénytermesztés diverzifikálásában és az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos gyakorlatokban. Ezt a környezetbarát támogatásban részesülő 197 mezőgazdasági üzem esetében értékeltük. Az alábbiakban mindkét gyakorlatra vonatkozóan bemutatjuk az eredményeinket.

| 7.48. | A meglévő állandó gyepterületek fenntartásával a 7.17. bekezdésben foglalkozunk. A MePaR-ban helyesen rögzített parcelláknál nem találtunk szabálytalanságot. Nem minden állandó gyepterületet rögzítettek azonban helyesen ilyenként, és ez egy esetben a környezetvédelmi szempontból érzékeny állandó gyepterületek fenntartására vonatkozó előírások be nem tartását eredményezte. |
| --- | --- |

7.48.

A meglévő állandó gyepterületek fenntartásával a 7.17. bekezdésben foglalkozunk. A MePaR-ban helyesen rögzített parcelláknál nem találtunk szabálytalanságot. Nem minden állandó gyepterületet rögzítettek azonban helyesen ilyenként, és ez egy esetben a környezetvédelmi szempontból érzékeny állandó gyepterületek fenntartására vonatkozó előírások be nem tartását eredményezte.

A növénytermesztés diverzifikálása

| 7.49. | 2014-hez viszonyítva 2015-ben a növénytermesztés-diverzifikálási előírások nem okoztak változást a felkeresett mezőgazdasági üzemek 89 %-ánál. Ennek a magas aránynak két oka van. Az első ok az, hogy a mezőgazdasági üzemek mintegy fele már a zöldítési intézkedések bevezetését megelőző évben végzett növénytermesztés-diverzifikálást. A másik ok az, hogy az üzemek egyharmadára kis méretük miatt nem vonatkoztak a növénytermesztés-diverzifikálási előírások. Megállapításainkat a
  7.9. háttérmagyarázat
  foglalja össze. |
| --- | --- |

7.49.

2014-hez viszonyítva 2015-ben a növénytermesztés-diverzifikálási előírások nem okoztak változást a felkeresett mezőgazdasági üzemek 89 %-ánál. Ennek a magas aránynak két oka van. Az első ok az, hogy a mezőgazdasági üzemek mintegy fele már a zöldítési intézkedések bevezetését megelőző évben végzett növénytermesztés-diverzifikálást. A másik ok az, hogy az üzemek egyharmadára kis méretük miatt nem vonatkoztak a növénytermesztés-diverzifikálási előírások. Megállapításainkat a
  7.9. háttérmagyarázat
  foglalja össze.

| 7.49. | A Bizottság megjegyzi, hogy a 2015-ös igénylési év előtt a tagállamok többségében a mezőgazdasági termelők nem voltak kötelesek rögzíteni a növénytermesztést. |
| --- | --- |

7.49.

| 7.50. | Megállapításunk szerint a felkeresett mezőgazdasági üzemek 11 % -ának kellett 2015-ben 2014-hez képest növelnie a növénytermesztés diverzifikálásával érintett területeit. A mintában szereplő mezőgazdasági üzemek esetében úgy becsüljük, hogy a növénytermesztés-diverzifikálási előírásoknak a zöldítés keretében történő bevezetése a szántóterületek kb. 2 %-a esetében vezetett a földhasználat megváltozásához (43), (44). |
| --- | --- |

7.50.

Megállapításunk szerint a felkeresett mezőgazdasági üzemek 11 % -ának kellett 2015-ben 2014-hez képest növelnie a növénytermesztés diverzifikálásával érintett területeit. A mintában szereplő mezőgazdasági üzemek esetében úgy becsüljük, hogy a növénytermesztés-diverzifikálási előírásoknak a zöldítés keretében történő bevezetése a szántóterületek kb. 2 %-a esetében vezetett a földhasználat megváltozásához (43), (44).

| 7.50. és 7.51. | A Bizottság megjegyzi, hogy a 2015-ös igénylési év előtt a tagállamok többségében a mezőgazdasági termelők nem voltak kötelesek rögzíteni a növénytermesztést, ami nehézzé teszi az egyes mezőgazdasági üzemek szintjén történő összevetést. A Bizottság véleménye szerint a zöldítési előírások hatásának értékeléséhez alkalmasabb (a ténylegesen megtörtént eseményeket nem fedő megfelelő forgatókönyvön alapuló) megközelítésre lesz szükség, és azt egy évet meghaladó alkalmazás tekintetében is meg kell vizsgálni. Jelenleg nem mérhető közvetlenül, hogy a környezeti és az éghajlati teljesítmény mennyit nőtt azon a területen, ahol a növénytermesztés változott. A Bizottság fokozott figyelemmel kíséri ezen új szakpolitika hatását. |
| --- | --- |

7.50. és 7.51.

7.9. háttérmagyarázat –   A növénytermesztés-diverzifikálásban a zöldítés bevezetését követően bekövetkezett változások

| Változások a növénytermesztés diverzifikálásában | Mezőgazdasági üzemek | % |
| --- | --- | --- |
| Nincs változás (a kedvezményezett már teljesítette a diverzifikációs előírásokat) | 107 | 54 % |
| Nincs változás (a kedvezményezettet nem érinti a diverzifikálás) | 69 | 35 % |
| Változás (nagyobb mértékű diverzifikálás) | 21 | 11 % |
| ÖSSZESEN | 197 | 100 % |

Változások a növénytermesztés diverzifikálásában

Mezőgazdasági üzemek

%

Nincs változás (a kedvezményezett már teljesítette a diverzifikációs előírásokat)

107

54 %

Nincs változás (a kedvezményezettet nem érinti a diverzifikálás)

69

35 %

Változás (nagyobb mértékű diverzifikálás)

21

11 %

ÖSSZESEN

197

100 %

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.51. | A fenti táblázatban szereplő három kategória mindegyikében elemeztük a szántóterületek átlagos nagyságát. Az adatok tanúsága szerint a mintánkban szereplő, EMGA-támogatásban részesülő, a diverzifikálási előírásoknak már 2014-ben megfelelő mezőgazdasági üzemek átlagos nagysága (438 hektár) jóval nagyobb volt, mint azoké, amelyeknek 2015-ben változtatniuk kellett növénytermesztés-diverzifikálásukon (87 hektár). Ez arra enged következtetni, hogy a közepes méretű üzemeket jobban érintette az új előírások bevezetése, míg a nagyobb üzemek nagyrészt már megfeleltek azoknak, a kisebbek pedig mentesültek alóluk. |
| --- | --- |

7.51.

A fenti táblázatban szereplő három kategória mindegyikében elemeztük a szántóterületek átlagos nagyságát. Az adatok tanúsága szerint a mintánkban szereplő, EMGA-támogatásban részesülő, a diverzifikálási előírásoknak már 2014-ben megfelelő mezőgazdasági üzemek átlagos nagysága (438 hektár) jóval nagyobb volt, mint azoké, amelyeknek 2015-ben változtatniuk kellett növénytermesztés-diverzifikálásukon (87 hektár). Ez arra enged következtetni, hogy a közepes méretű üzemeket jobban érintette az új előírások bevezetése, míg a nagyobb üzemek nagyrészt már megfeleltek azoknak, a kisebbek pedig mentesültek alóluk.

Ökológiai jelentőségű területek

| 7.52. | 2014-hez képest 2015-ben az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos előírások az ellenőrzött mezőgazdasági üzemek 67 %-ánál nem okoztak változást. Itt ugyanazt a két okot látjuk, mint a növénytermesztés diverzifikálásánál: a felkeresett üzemek kb. egynegyede már a zöldítés bevezetését megelőző évben is elegendő ökológiai jelentőségű területtel rendelkezett, míg a felkeresett üzemek 42 %-a kis mérete miatt mentesült az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos gyakorlatok alól. Megállapításainkat a
  7.10. háttérmagyarázat
  foglalja össze. |
| --- | --- |

7.52.

2014-hez képest 2015-ben az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos előírások az ellenőrzött mezőgazdasági üzemek 67 %-ánál nem okoztak változást. Itt ugyanazt a két okot látjuk, mint a növénytermesztés diverzifikálásánál: a felkeresett üzemek kb. egynegyede már a zöldítés bevezetését megelőző évben is elegendő ökológiai jelentőségű területtel rendelkezett, míg a felkeresett üzemek 42 %-a kis mérete miatt mentesült az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos gyakorlatok alól. Megállapításainkat a
  7.10. háttérmagyarázat
  foglalja össze.

| 7.52. | A Bizottság megjegyzi, hogy a 2015-ös igénylési év előtt az ökológiai jelentőségű területek rögzítésére nem került sor, ami nehézzé és pontatlanná teszi az egyes mezőgazdasági üzemek szintjén történő összevetést. |
| --- | --- |

7.52.

| 7.53. | Megállapításunk szerint a felkeresett mezőgazdasági üzemek 32 %-ának kellett 2015-ben 2014-hez képest – gyakran jelentős mértékben – növelnie az ökológiai jelentőségű területeit. A mintában szereplő mezőgazdasági üzemek esetében úgy becsüljük, hogy az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos előírásoknak a zöldítés keretében történő bevezetése a szántóterületek kb. 1,5  %-a esetében vezetett a földhasználat megváltozásához (45). |
| --- | --- |

7.53.

Megállapításunk szerint a felkeresett mezőgazdasági üzemek 32 %-ának kellett 2015-ben 2014-hez képest – gyakran jelentős mértékben – növelnie az ökológiai jelentőségű területeit. A mintában szereplő mezőgazdasági üzemek esetében úgy becsüljük, hogy az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos előírásoknak a zöldítés keretében történő bevezetése a szántóterületek kb. 1,5  %-a esetében vezetett a földhasználat megváltozásához (45).

| 7.53. | Lásd még a Bizottság 7.51. és 7.52. bekezdésre adott válaszát.

  A Bizottság úgy véli, hogy jelenleg nem mérhető közvetlenül, hogy mennyit változott a földhasználat az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos előírások miatt. Az ökológiai jelentőségű területek hatásai várhatóan szélesebb körűek. |
| --- | --- |

7.53.

A Bizottság úgy véli, hogy jelenleg nem mérhető közvetlenül, hogy mennyit változott a földhasználat az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos előírások miatt. Az ökológiai jelentőségű területek hatásai várhatóan szélesebb körűek.

7.10. háttérmagyarázat –   Az ökológiai jelentőségű terület nagyságában a zöldítés bevezetését követően bekövetkezett változások

| Változások az ökológiai jelentőségű területekben | Mezőgazdasági üzemek | % |
| --- | --- | --- |
| Nincs változás (a kedvezményezett már teljesítette az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos előírásokat) | 49 | 25 % |
| Nincs változás (a kedvezményezettet nem érintik az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos előírások) | 82 | 42 % |
| Változás (több ökológiai jelentőségű terület) | 64 | 32 % |
| Nincs elég bizonyíték | 2 | 1 % |
| ÖSSZESEN | 197 | 100 % |

Változások az ökológiai jelentőségű területekben

Mezőgazdasági üzemek

%

Nincs változás (a kedvezményezett már teljesítette az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos előírásokat)

49

25 %

Nincs változás (a kedvezményezettet nem érintik az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos előírások)

82

42 %

Változás (több ökológiai jelentőségű terület)

64

32 %

Nincs elég bizonyíték

2

1 %

ÖSSZESEN

197

100 %

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.54. | A zöldítési intézkedések kialakítását és az első év alatti megvalósításukat jelenleg elemezzük részletesen, és erről különjelentést készülünk közreadni. |
| --- | --- |

7.54.

A zöldítési intézkedések kialakítását és az első év alatti megvalósításukat jelenleg elemezzük részletesen, és erről különjelentést készülünk közreadni.

| 7.54. | A Bizottság legutóbbi jelentése (2017. március) (46) jobban előtérbe helyezte az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos végrehajtást. 2015-ben 8 millió ha földterületet jelentettek be ökológiai jelentőségű területként, ami a kötelezettség alá tartozó szántóterület 13 %-ának, a súlyozott tényezők szerint pedig 10 %-ának felelt meg.

  A jelentés arra a következtetésre jut, hogy az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos gyakorlatokban tág lehetőségek rejlenek. Előzetes eredményekként néhány pozitív hatás azonosítható a biológiai sokféleséget illetően a JRC (Közös Kutatóközpont) néhány szimulációja és a válogatott szakirodalom áttekintése alapján. A virágsávok például várhatóan kedvező környezeti hatásokkal járnak a virágokkal borított területen túl is a beporzótevékenység révén. Az ökológiai jelentőségű területek emellett pozitív hatást gyakorolhatnak egyes ökoszisztéma-szolgáltatásokra (pl. a vízminőségre és a beporzókra) is. Az ökológiai jelentőségű területek bevezetése a mezőgazdasági üzemek éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képességét is elősegítheti (pl. a tájképi elemek fokozott biztosítása révén), és fokozhatja az éghajlatváltozás hatásainak mérséklését (pl. a pillangósvirágúak fokozott használata révén).


  Az elemzés arra is rámutatott, hogy a környezetvédelmi előnyök nemcsak a mennyiségtől, hanem a minőségtől is függenek, amely tovább javítható a gazdálkodási feltételek alakítása révén. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak a közelmúltban mindkét társjogalkotó által elfogadott legutóbbi módosításai (a 639/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet) ebbe az irányba tesznek lépéseket, megtiltva a növényvédő szerek használatát az ökológiai jelentőségű területnek minősülő művelt földterületen. |
| --- | --- |

7.54.

A jelentés arra a következtetésre jut, hogy az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos gyakorlatokban tág lehetőségek rejlenek. Előzetes eredményekként néhány pozitív hatás azonosítható a biológiai sokféleséget illetően a JRC (Közös Kutatóközpont) néhány szimulációja és a válogatott szakirodalom áttekintése alapján. A virágsávok például várhatóan kedvező környezeti hatásokkal járnak a virágokkal borított területen túl is a beporzótevékenység révén. Az ökológiai jelentőségű területek emellett pozitív hatást gyakorolhatnak egyes ökoszisztéma-szolgáltatásokra (pl. a vízminőségre és a beporzókra) is. Az ökológiai jelentőségű területek bevezetése a mezőgazdasági üzemek éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képességét is elősegítheti (pl. a tájképi elemek fokozott biztosítása révén), és fokozhatja az éghajlatváltozás hatásainak mérséklését (pl. a pillangósvirágúak fokozott használata révén).

Az elemzés arra is rámutatott, hogy a környezetvédelmi előnyök nemcsak a mennyiségtől, hanem a minőségtől is függenek, amely tovább javítható a gazdálkodási feltételek alakítása révén. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak a közelmúltban mindkét társjogalkotó által elfogadott legutóbbi módosításai (a 639/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet) ebbe az irányba tesznek lépéseket, megtiltva a növényvédő szerek használatát az ökológiai jelentőségű területnek minősülő művelt földterületen.

Következtetések

| 7.55. | A vidékfejlesztési beruházási projektek teljesítményére irányuló vizsgálatunk tanúsága szerint a beruházások 95 %-a a tervek szerint zajlott, bár az esetek 34 %-ában nem volt elegendő bizonyíték arra nézve, hogy a költségek észszerűek voltak-e. Az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazása – amennyiben az lehetséges – eredményesen korlátozza a túlárazás kockázatát, feltéve, hogy azokat megfelelően határozzák meg. Jelenleg folyik az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásának részletes elemzésére irányuló ellenőrzésünk, a témáról 2018-ban szándékozunk különjelentést közzétenni. |
| --- | --- |

7.55.

A vidékfejlesztési beruházási projektek teljesítményére irányuló vizsgálatunk tanúsága szerint a beruházások 95 %-a a tervek szerint zajlott, bár az esetek 34 %-ában nem volt elegendő bizonyíték arra nézve, hogy a költségek észszerűek voltak-e. Az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazása – amennyiben az lehetséges – eredményesen korlátozza a túlárazás kockázatát, feltéve, hogy azokat megfelelően határozzák meg. Jelenleg folyik az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásának részletes elemzésére irányuló ellenőrzésünk, a témáról 2018-ban szándékozunk különjelentést közzétenni.

| 7.55. | A költségek észszerűségének értékelése a tagállamok felelőssége (lásd a 809/2014/EU rendelet 48. cikkét). Amikor a szabályszerűségi eljárások hiányosságot tárnak fel, a Bizottság védi az uniós költségvetést, és útmutatást ad ki az alkalmazott rendszerek javításához (lásd a vidékfejlesztési ellenőrzésekről és szankciókról szóló útmutatást, amelyben ellenőrzőlista található a költségek észszerűségének ellenőrzéséhez). Ezenkívül az Európai Vidékfejlesztési Hálózat képzéseket és a bevált gyakorlatok átadását szervezi. Végül a Bizottság aktívan ösztönzi a tagállamokat az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazására. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | A zöldítési teljesítményt értékelve azt állapítottuk meg, hogy a rendszer bevezetése után pozitív változások történtek a mezőgazdasági gyakorlatokban, különösen az ökológiai jelentőségű területeket illetően. Mintánkban az olyan mezőgazdasági terület, ahol pozitív változásokat találtunk, az összes szántóterület kb. 3,5  %-át teszi ki (lásd: 7.50. és 7.53. bekezdés). |
| --- | --- |

7.56.

A zöldítési teljesítményt értékelve azt állapítottuk meg, hogy a rendszer bevezetése után pozitív változások történtek a mezőgazdasági gyakorlatokban, különösen az ökológiai jelentőségű területeket illetően. Mintánkban az olyan mezőgazdasági terület, ahol pozitív változásokat találtunk, az összes szántóterület kb. 3,5  %-át teszi ki (lásd: 7.50. és 7.53. bekezdés).

| 7.56. | A Bizottság úgy véli, hogy egy-két év után még túl korai a pontos környezeti eredményre vonatkozó következtetést levonni. A módszertan valóban nehezen meghatározható lesz a biológiai sokféleséggel és talajminőséggel kapcsolatos alapértékek 2015 előtti hiánya miatt. Emellett a zöldítésen kívül más tényezők is hozzájárulnak a mezőgazdaság környezeti teljesítményéhez.

  A Bizottság mindazonáltal tudomásul veszi a zöldítés bevezetése után a mezőgazdasági gyakorlatokban történt változásokat, és azt is tudomásul veszi, hogy a felkeresett mezőgazdasági üzemek 11 %-ának kellett változtatnia növénytermesztés-diverzifikálási gyakorlatán, 32 %-ának pedig az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos gyakorlatán 2014-hez képest.


  Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy a zöldítés környezeti teljesítménye nem értékelhető kizárólag a növénytermesztés és a földhasználat zöldítés által kiváltott megváltozásának mértéke alapján.


  A közelmúltbeli értékelés (a zöldítés egy évet követő értékelése, 2016. júniusi bizottsági szolgálati munkadokumentum [SWD], és az ökológiai jelentőségű területekről 2017 márciusában közzétett bizottsági jelentés) alapján a „zöld” közvetlen kifizetés a lehetőségek széles körét rejti magában a területi lefedettséget illetően. A mezőgazdasági terület 77 %-a képezi zöldítés tárgyát 2016-ban, és a szántóterület 69 %-a tekintetében teljesítendők az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó követelmények.


  Az ökológiai jelentőségű területekről szóló (2017. márciusi) bizottsági jelentés értékelte a mezőgazdasági termelők által 2015-ben bejelentett ökológiai jelentőségű területek potenciális környezeti hatását.


  Az előzetes eredmények biztatóak, különösen a tájképi elemekhez és a biológiai sokféleséget biztosító mezőszegélyekhez hasonló nem termő területek tekintetében, de a biológiai sokféleséget biztosító pillangósvirágúakkal beültetett területekhez hasonló más területek és a velük való gazdálkodástól függően az ökoszisztéma-szolgáltatások tekintetében is.


  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus módosítása (a 639/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet) fontos előrelépést jelent a környezeti teljesítmény további javításának irányába a növényvédő szerek használatának ökológiai jelentőségű területnek minősülő művelt földterületen történő megtiltása révén. |
| --- | --- |

7.56.

A Bizottság mindazonáltal tudomásul veszi a zöldítés bevezetése után a mezőgazdasági gyakorlatokban történt változásokat, és azt is tudomásul veszi, hogy a felkeresett mezőgazdasági üzemek 11 %-ának kellett változtatnia növénytermesztés-diverzifikálási gyakorlatán, 32 %-ának pedig az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos gyakorlatán 2014-hez képest.

Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy a zöldítés környezeti teljesítménye nem értékelhető kizárólag a növénytermesztés és a földhasználat zöldítés által kiváltott megváltozásának mértéke alapján.

A közelmúltbeli értékelés (a zöldítés egy évet követő értékelése, 2016. júniusi bizottsági szolgálati munkadokumentum [SWD], és az ökológiai jelentőségű területekről 2017 márciusában közzétett bizottsági jelentés) alapján a „zöld” közvetlen kifizetés a lehetőségek széles körét rejti magában a területi lefedettséget illetően. A mezőgazdasági terület 77 %-a képezi zöldítés tárgyát 2016-ban, és a szántóterület 69 %-a tekintetében teljesítendők az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó követelmények.

Az ökológiai jelentőségű területekről szóló (2017. márciusi) bizottsági jelentés értékelte a mezőgazdasági termelők által 2015-ben bejelentett ökológiai jelentőségű területek potenciális környezeti hatását.

Az előzetes eredmények biztatóak, különösen a tájképi elemekhez és a biológiai sokféleséget biztosító mezőszegélyekhez hasonló nem termő területek tekintetében, de a biológiai sokféleséget biztosító pillangósvirágúakkal beültetett területekhez hasonló más területek és a velük való gazdálkodástól függően az ökoszisztéma-szolgáltatások tekintetében is.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktus módosítása (a 639/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet) fontos előrelépést jelent a környezeti teljesítmény további javításának irányába a növényvédő szerek használatának ökológiai jelentőségű területnek minősülő művelt földterületen történő megtiltása révén.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

(2)  Egyes társfinanszírozott intézkedések – például promóciós intézkedések vagy az iskolagyümölcs-program – kivételével.

(3)  Itt különösen a bor-, a gyümölcs- és a zöldségágazat, illetve az iskolatej és az iskolagyümölcs támogatásáról, valamint az Unió legkülsőbb régióira irányuló intézkedésekről van szó.

(4)  Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság 2013-ban megállapodott a KAP reformjáról. A megállapodást követően egy sor, annak gyakorlati végrehajtását célzó jogszabályt fogadtak el.

(5)  A 2015-ben benyújtott támogatási kérelmek (azaz a 2015-ös igénylési év) alapján.

(6)  A termeléstől független kifizetéseket az összes támogatható földterület alapján ítélik meg, függetlenül attól, hogy a területen folyik-e termelés vagy sem.

(7)  Jelenleg vizsgáljuk az alaptámogatási rendszer végrehajtását, amelyről különjelentést készülünk közreadni (lásd: a Számvevőszék 2017-es munkaprogramja; http://eca.europa.eu).

(8)  Területalapú intézkedések azok, ahol a kifizetés a hektárok számához kötődik, mint például az agrár-környezetvédelmi kifizetések és a hátrányos természeti adottságú területeken gazdálkodó termelőknek történő kompenzációs kifizetések.

(9)  A nem területalapú intézkedések jellemzően beruházások, például mezőgazdasági üzemek korszerűsítése vagy a vidéki gazdaságot és a helyi lakosságot kiszolgáló alapszolgáltatások létrehozása.

(10)  A TPK „Természeti erőforrások” fejezetén kívül más uniós kiadási területek is nyújtanak környezetvédelmi és éghajlat-politikai célú finanszírozást.

(11)  Módszerünk keretében az egyes tranzakciókból véletlenszerűen kiválasztott bizonyos számú tétellel (pl. parcellával vagy számlával) dolgozunk. Ezért egy feltárt hiba nem feltétlenül tükrözi az érintett tranzakció általános hibaszintjét.

(12)  Belgium (Vallónia és Flandria), Bulgária, Cseh Köztársaság, Dánia, Németország (Bajorország, Hamburg-Jonas, Mecklenburg–Előpomeránia, Észak-Rajna–Vesztfália, Szász-Anhalt, Schleswig–Holstein), Írország, Görögország, Spanyolország (Baszkföld, Andalúzia, Murcia régió, Valenciai Közösség, Aragónia, Castilla–La Mancha, Extremadura, Kasztília és León), Franciaország, Olaszország (AGEA, Calabria, Lombardia, Toszkána és Veneto), Lettország, Litvánia, Magyarország, Hollandia, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia, Finnország, Svédország és Egyesült Királyság (Anglia, Észak-Írország és Skócia). A mintában egy közvetlen irányítás alá tartozó tranzakció is szerepelt.

(13)  Bulgária, Cseh Köztársaság, Dánia, Németország (Alsó-Szászország–Bréma, Szászország és Szász-Anhalt), Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország (Andalúzia, Castilla–La Mancha és Extremadura), Franciaország (Midi-Pyrénées és Rhône-Alpes), Horvátország, Olaszország (Basilicata), Litvánia, Magyarország, Ausztria, Lengyelország, Portugália (Azori-szigetek és kontinens), Románia, Szlovákia, Finnország és Egyesült Királyság (Anglia és Skócia). A minta hét közvetlen irányítású tranzakciót tartalmazott, ezek közül kettő az Európai Unión kívüli halászati partnerségi megállapodásokra fordított uniós forrásokkal volt kapcsolatos.

(14)  A DG ENV és a DG CLIMA pénzügyierőforrás-igazgatósága közös.

(15)  A hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legjobb becslés. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 1,5 % és 3,5 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(16)  A hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legjobb becslés. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 0,8 % és 2,6 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(17)  Lásd: a 2014-es éves jelentésünk 7.35. bekezdése.

(18)  Lásd: a 2015-ös éves jelentésünk 7.17. bekezdése.

(19)  Az igazoló dokumentumokban és az adatbázisokban foglalt, illetve a standard keresztellenőrzések és más kötelező ellenőrzések során nyert információk.

(20)  Lásd: 2015-ös éves jelentésünk 7.17. bekezdése és a 25/2016. sz., „A mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer (MePaR) hasznos eszköz a mezőgazdasági földterületek támogathatóságának meghatározásában, de irányítása még tökéletesíthető” c. különjelentésünk 60–64. bekezdése (http://eca.europa.eu).

(21)  Lásd: 25/2016. sz. különjelentésünk 46–48. bekezdése.

(22)  Lásd: 2015-ös éves jelentésünk 7.20. bekezdése, 2014-es éves jelentésünk 7.21. bekezdése, 2013-as éves jelentésünk 3.9. bekezdése, 2012-es éves jelentésünk 3.13. bekezdése és 2011-es éves jelentésünk 3.12. bekezdése.

(23)  Németország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Portugália, Svédország és az Egyesült Királyság.

(24)  Szántóterületen kívül található ökológiai jelentőségű területek csak egyes földhasználati módok (pl. rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvény, erdősített területek) esetén részesülhetnek támogatásban. Ökológiai jelentőségű terület címén támogatható állandó jellemzők – pl. tájképi elemek vagy védelmi sávok – szántóterület közvetlen szomszédságában is lehetnek.

(25)  Nem minden felkeresett üzemre vonatkozott mindhárom gyakorlat: némelyikük – főként kis mérete miatt – egy vagy több előírás alól is mentesült.

(26)  Lásd még: 25/2016. sz. különjelentésünk 37. és 38. bekezdése.

(27)  A hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legjobb becslés. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 2,1 % és 7,7 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(28)  Az igazoló dokumentumokban és az adatbázisokban foglalt, illetve a standard keresztellenőrzések és más kötelező ellenőrzések során nyert információk.

(29)  Lásd: 23/2014. sz. különjelentés: „Hibák a vidékfejlesztési kiadásokban: a hibák okainak és kezelésének áttekintése” (http://eca.europa.eu).

(30)  A tagállamok által jelentett átlagos hibaszint az EMGA esetében 1,09 %, az EMVA esetében pedig 1,78 %.

(31)  A tanúsító szerveknek reprezentatív minta alapján igazolniuk kell azon kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét, amelyekre a kifizető ügynökségek térítést kértek a Bizottságtól. A tanúsító szervek az első szabályszerűségi véleményüket a 2015-ös pénzügyi évre nézve tették közzé.

(32)  Erről részletesen lásd: „A tanúsító szervek új szerepe a KAP-kiadások terén: előrelépés az egységes ellenőrzési modell felé, de továbbra is jelentős hiányosságokat kell leküzdeni” c. 7/2017. sz. különjelentés (http://eca.europa.eu).

(33)  Azért a 2013-as éves jelentést választottuk ki az idei hasznosulásvizsgálatunk céljára, mert azóta elvileg elegendő idő telt el ahhoz, hogy ajánlásainkat végrehajtsák.

(34)  Lásd: 2014-es és 2015-ös éves jelentésünk 7. fejezetének 2. része.

(35)  A költségtérítésekhez magasabb hibaszint kapcsolódik. Erről a témáról lásd még: a 2015-ös éves jelentés 1.21–1.24. bekezdése.

(36)  Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.) 67. cikkének (1) bekezdése. A 2007–2013-as programozási időszakban már engedélyezték az egyszerűsített költségelszámolási módszerek egyes formáinak alkalmazását, de csak egyes vidékfejlesztési intézkedések esetében, beruházási projektek esetében nem.

(37)  Lásd: „A gazdaságosság elvének alkalmazása: az Unió által finanszírozott vidékfejlesztési projektekre nyújtott támogatások költségeinek ellenőrzés alatt tartása” c. 22/2014. sz. különjelentésünk 58–63. bekezdése (http://eca.europa.eu).

(38)  ,A gazdasági, társadalmi és területi kohézióra fordított kiadások ellenőrzésével kapcsolatos tapasztalataink szerint az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásával végrehajtott projektek kevésbé hajlamosak hibára. Lásd: a 2015-ös éves jelentés 6.15. bekezdése.

(39)  Az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.) (41) preambulumbekezdése.

(40)  Lásd: az 1307/2013/EU rendelet (42) preambulumbekezdése.

(41)  Az 1307/2013/EU rendelet (44) preambulumbekezdése.

(42)  A 15 hektárnál kevesebb szántóterülettel rendelkező mezőgazdasági üzemek mentesülnek az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos előírások alól.

(43)  Becslésünk azokon a változásokon alapul, amelyeket az EMGA-kifizetésekkel kapcsolatos mintánkba bekerült mezőgazdasági üzemek ténylegesen elvégeztek. A növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó zöldítési előírás a 10 hektárnál nagyobb szántóterülettel rendelkező mezőgazdasági üzemek esetében a teljes szántóterület 75 %-ában határozza meg az első termény területét. A zöldítésnek tulajdonítható változás tehát az ezen előírás által érintett mezőgazdasági üzemek szántóterületének legfeljebb 25 %-ára vonatkozhat (ti. akkor, ha egy 2014-ben még monokultúrás üzem 2015-ben megfelelt az előírásnak). Sok üzem azonban már 2014-ben is megfelelt az előírásnak: ezeknél úgy tekintettük, hogy nem történt változás. Ezenfelül a növénytermesztés-diverzifikálásukat módosító üzemek között nagyon kevés volt az olyan, amely 2014-ben monokultúrát alkalmazott.

(44)  A Bizottságnak a zöldítés helyzetére vonatkozó, egy évvel az intézkedések bevezetése után végzett áttekintése azt állapította meg, hogy „a földhasznosítási formának a diverzifikációs kötelezettség miatti megváltozása” a szántóterületek mintegy 0,8 %-át érintette. Lásd: „Az ökologizálás helyzetének áttekintése egy év elteltével” c. bizottsági munkadokumentum, SWD(2016) 218, 4. melléklet, 5.2.2. szakasz.

(45)  Becslésünk azokon a változásokon alapul, amelyeket az EMGA-kifizetésekkel kapcsolatos mintánkba bekerült mezőgazdasági üzemek ténylegesen elvégeztek. Az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos előírásoknak való megfeleléshez a 15 hektárnál több szántóterületet bejelentő mezőgazdasági termelőnek biztosítania kell, hogy teljes szántóterülete 5 %-ának megfelelő terület ökológiai jelentőségű terület legyen. A zöldítésnek tulajdonítható változás tehát az ezen előírás által érintett mezőgazdasági üzemek szántóterületének legfeljebb 5 %-ára vonatkozhat (ti. akkor, ha egy 2014-ben ökológiai jelentőségű területtel még nem rendelkező üzem 2015-ben megfelelt az előírásnak). Sok üzem azonban már 2014-ben is megfelelt az előírásnak, és legtöbbjük már 2014-ben is rendelkezett valamennyi ökológiai jelentőségű területtel, ha nem is 5 %-nyival.

(46)  COM(2017) 152 final.

(47)  A mögöttes tranzakciók harmonizált fogalommeghatározásával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 10. bekezdés).

Forrás: Az Európai Unió 2016-os konszolidált beszámolója.

7.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – „TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK”

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| |
| Mezőgazdaság: Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások | 217 | 180 |
| Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat | 163 | 179 |
| Összes tranzakció – „Természeti erőforrások” | 380 | 359 |
| |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| | | |
| Becsült hibaszint: Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások | 1,7  % | 2,2  % |
| Becsült hibaszint: Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat | 4,9  % | 5,3  % |
| Becsült hibaszint: Természeti erőforrások | 2,5  % | 2,9  % |
| | | |
| | Felső hibahatár (UEL) | 3,5  % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 1,5  % | |
| A felső és alsó hibahatár, Mezőgazdaság: Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások: 0,8 és 2,6  %.
  Alsó és felső hibahatár Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat: 2,1 és 7,7  %. |

2016

2015

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Mezőgazdaság: Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások

217

180

Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat

163

179

Összes tranzakció – „Természeti erőforrások”

380

359

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint: Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások

1,7  %

2,2  %

Becsült hibaszint: Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat

4,9  %

5,3  %

Becsült hibaszint: Természeti erőforrások

2,5  %

2,9  %

Felső hibahatár (UEL)

3,5  %

Alsó hibahatár (LEL)

1,5  %

A felső és alsó hibahatár, Mezőgazdaság: Piaci beavatkozások és közvetlen támogatások: 0,8 és 2,6  %.

Alsó és felső hibahatár Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat: 2,1 és 7,7  %.

7.2. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEINEK ÁTTEKINTÉSE TAGÁLLAMONKÉNT – VIDÉKFEJLESZTÉS, KÖRNYEZETVÉDELEM, ÉGHAJLAT-POLITIKA ÉS HALÁSZAT (1)

Image

---

(1)  A hét vizsgált közvetlen irányítású tranzakció nem szerepel a térképen.

3. MELLÉKLET

A LEGALÁBB 20 %-OS HATÁSSAL JÁRÓ HIBÁK ÁTTEKINTÉSE – VIDÉKFEJLESZTÉS, KÖRNYEZETVÉDELEM, ÉGHAJLAT-POLITIKA ÉS HALÁSZAT

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| Bevezetés |
| Az
  1.1. mellékletben
  leírt általános ellenőrzési módszertant alkalmazva a tranzakciók reprezentatív mintáját teszteltük annak érdekében, hogy a többéves pénzügyi keret e fejezetére nézve megbecsüljük a sokaságon belüli szabálytalanság szintjét. A tesztelés során észlelt hibák nem képezik sem az egyes hibák, sem a lehetséges hibatípusok kimerítő felsorolását. Az alábbiakban vázolt, a vizsgált tranzakció értékének legalább 20 %-át érintő hibákra vonatkozó megállapításaink csak példaként szolgálnak a „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat” területére vonatkozó külön értékeléshez (1). Ezeket a hibákat 1 600  ezer euró és 1 millió euró közötti értékű tranzakciókban találtuk, a medián értéke kevéssel 100 000  euró alatt volt (2). | A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék 7.2. mellékletben szereplő azon megjegyzését, hogy a Számvevőszék tranzakcióinak áttekintése nem jelent iránymutatást a mintában szereplő tagállamok viszonylagos hibaszintje tekintetében. A Bizottság rámutat arra, hogy a Bizottság és a tagállamok ellenőrzési eredményeire vonatkozó részletes információkat az egyes tagállamok esetében az éves tevékenységi jelentések, valamint azoknak az uniós forrásokat megosztott irányítás keretében kezelő bizottsági szervezeti egységek által készített technikai mellékletei tartalmazzák. |
| Példák a hibákra |
| Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat |
| Támogatásra nem jogosult kedvezményezett/kiadás |
| 1. példa – Egy nagy multinacionális vállalathoz tartozó szövetkezetnek nyújtottak mikro-, kis- és középvállalkozásoknak járó támogatást |
| Litvániában egy mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával kapcsolatos beruházási támogatás olyan kifizetését vizsgáltuk meg, amelyet egy szövetkezetnek folyósítottak. Az uniós és a tagállami szabályok szerint ez a támogatás csak mikro-, kis- és középvállalkozásoknak nyújtható, az alkalmazottak számának, az éves forgalomnak és az éves mérlegfőösszegnek megfelelően. A kifizetés összegének kiszámításakor tekintetbe kell venni a kapcsolt vállalkozásokat, például anya- vagy leányvállalatokat is. Megállapításunk szerint az érintett szövetkezet egy nagy multinacionális vállalathoz tartozott, így nem minősült mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak. A kedvezményezett nem volt jogosult a támogatásra, ami 100 %-os hibát eredményezett. | |
| 2. példa – A kedvezményezett kapcsolt vállalkozástól szerzett be támogatott gépeket |
| Megvizsgáltunk egy Magyarországon működő mezőgazdasági vállalkozásnak gépek beszerzésére kifizetett összeget. Meggyőző bizonyítékot találtunk arra vonatkozóan, hogy a kedvezményezett kapcsolatban állt a gépet szállító vállalkozással. A tagállami jogszabályok értelmében emiatt a kifizetés teljes egészében nem támogatható, ami 100 %-os hibaszintet jelent. | |
| 3. példa – A LIFE program támogathatósági szabályainak be nem tartása |
| Megvizsgáltunk egy, a LIFE program által finanszírozott, közvetlenül irányított környezetvédelmi projektre kifizetett összeget. Megállapítottuk, hogy a személyzeti költségeket illetően több tekintetben nem tartották be a LIFE program jogosultsági szabályait: például a szerződések nem említik a LIFE programot, a munkaidő-nyilvántartást nem igazolták, és nem a tényleges munkaidő alapján számolták fel a költségeket. A megvizsgált költségek 60 %-os hibaarányáról számoltunk be. | A LIFE-ra vonatkozó közös rendelkezések (a költségvetési rendelet 126. cikkén alapuló) 25.1. cikke szerint a támogatható költségeknek a felmerült tényleges költségeken kell alapulniuk, ezért a költségek nem alapozhatók egy előirányzott napi díjra.


  A személyzet által a projektre fordított időt megfelelő módon (munkaidő-nyilvántartásban) kell dokumentálni. Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy legfeljebb havi 2 napnyi bejelentett idő munkaidő-nyilvántartás nélkül is elfogadható. Továbbá ha a projektre fordított idő más forrásokkal (pl. egy analitikus számviteli rendszerből származó kivonatokkal) is dokumentálható, a Bizottság támogathatónak tekinti a vonatkozó költségeket.


  Jóllehet nem feltétel, hogy a projektet kifejezetten meg kell említeni a munkavállaló szerződésében, a projektet meg kell említeni a munkaidő-nyilvántartásban vagy az idő nyilvántartására szolgáló más forrásban. Továbbá ha a projektre fordított idő a munkaidő-nyilvántartáson kívül más forrásokkal, például egy analitikus számviteli rendszerből származó kivonatokkal is dokumentálható, a vonatkozó költségek támogathatónak tekinthetők.


  Ha a munkaidő-nyilvántartást nem írja alá a munkavállaló és nem hitelesíti egy felügyelő, akkor az nem elfogadható típusú, és a vonatkozó költségek nem tekinthetők támogathatónak. Az ilyen munkaidő-nyilvántartások mindazonáltal csak akkor nem tekinthetők támogathatónak, ha azokat szisztematikusan nem írják alá és hitelesítik. A csak elvétve nem aláírt és hitelesített munkaidő-nyilvántartások elírásnak tekintendők és rendszerint figyelembe vehetők. |
| 4. és 5. példa – Egy regionális kormány megnövelt költségek alapján részesült uniós finanszírozásban építési beruházásokra |
| A spanyolországi Andalúzia regionális kormánya által fizetett két építési beruházást vizsgáltunk meg: egy vidéki út, illetve egy vidéki ház és a hozzá tartozó mezőgazdasági épület rekonstrukcióját. Mindkét esetben azt állapítottuk meg, hogy a munkálatokat megnövelt áron ítélték oda közvetlenül egy vállalkozásnak. A megvizsgált költségek 33, illetve 41 %-os hibaarányáról számoltunk be. | |
| 6. példa – Nem lehetett volna közös támogatási kérelmet benyújtani |
| Megvizsgáltunk egy Észtországban működő mezőgazdasági vállalkozásnak gépek beszerzésére kifizetett összeget. A projektpályázatot egy másik vállalkozással közösen nyújtották be. A tagállami szabályok szerint közös kérelemre magasabb támogatási összeg adható, de ez csak akkor engedélyezhető, ha egyik kérelmező sem gyakorol – közvetlen vagy közvetett módon – meghatározó befolyást a másikra. Megállapításunk szerint azonban ez a feltétel nem teljesült, ami 32 %-os hibát eredményezett. | |
| Dániában, Németországban, Görögországban, Portugáliában (kontinens), Olaszországban (Basilicata), Ausztriában és Lengyelországban is találtunk támogatásra nem jogosult kedvezményezettekkel/kiadásokkal kapcsolatos (legfeljebb 20 %-os hatást gyakorló) hibákat. | |
| Túligénylés által érintett vagy támogatásra nem jogosult terület |
| 7. példa – Hagyományos gyümölcsösök megőrzésére irányuló támogatást olyan területre fizettek ki, amelyen nem volt elég hagyományos gyümölcsfa |
| Portugáliában megvizsgáltunk egy olyan kifizetést, amelyet az Azori-szigetek hagyományos gyümölcsöseinek megőrzésére az agrár-környezetvédelmi-éghajlati vidékfejlesztési intézkedés keretében folyósítottak egy mezőgazdasági termelőnek. A támogatás folyósításának egyik tagállami előfeltétele az volt, hogy a gyümölcsös rendelkezzék legalább egy, az Azori-szigeteken honos fafajjal, és az – ha más fákkal együtt ültetik – tegye ki a faállomány legalább 80 %-át. Felkerestük az igénylésben szereplő két parcellát, és azt állapítottuk meg, hogy nincsen rajtuk elegendő támogatásra jogosult fa. A parcellák nem feleltek meg a támogathatósági szabálynak, ami 100 %-os hibát eredményezett. | |
| 8. példa – Mezőgazdasági tevékenység nélküli területek részesültek támogatásban |
| A „hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések” nevű vidékfejlesztési intézkedés egyes olyan kijelölt területeken található mezőgazdasági üzemeket támogat, mint pl. a hegyvidéki területek. A támogatható földterület alapján megállapított, hektáronkénti éves támogatási összeg célja, hogy kárpótolja a mezőgazdasági termelőket az ilyen területek kedvezőtlen tulajdonságai miatt felmerülő többletköltségekért és elmaradt bevételért (illetve azok egy részéért). A mezőgazdasági termelők akkor jogosultak támogatásra, ha a kijelölt területeken mezőgazdasági tevékenységet végeznek. | |
| Horvátországban felkerestünk egy olyan mezőgazdasági üzemet, amely „hegyvidéki területi” kompenzációs kifizetésben részesült. Megvizsgáltunk egy három olyan parcellából álló mintát, amelyet a kedvezményezett legelőként jelentett be. Az egyik parcellán nem találtuk semmiféle mezőgazdasági tevékenységre, pl. legeltetésre utaló jelet. A parcella tehát nem volt kompenzációs kifizetésre jogosult. A két másik parcellán is találtunk erdővel sűrűn benőtt, ezért támogatásra nem jogosult területeket. Megjegyezzük, hogy a kifizető ügynökség hasonló problémákat állapított meg, és ezt követően visszafizetést kezdeményezett. Mintánk alapján a hibaarányt 91 %-ra becsültük. | A Bizottságnak tudomása van arról, hogy a horvát hatóságok a MePar minőségértékelésének eredményeként azonosították a földterület támogatásra való jogosultságának potenciális hiányát, és a hiba kijavítása érdekében annak figyelemmel kísérésére törekedtek.


  A Bizottságnak tudomása van arról, hogy a horvát hatóságok a helyszín gyors felkeresése után frissítették a MePar-t, és ösztönözték a támogatás uniós jog által szabott határidőkön belüli visszafizetését; a túligénylés ennélfogva nem jár pénzügyi hatással. |
| A Cseh Köztársaságban, Németországban (Szászország), Spanyolországban (Extremadura), Franciaországban (Rhône-Alpes), Horvátországban, Portugáliában (Azori-szigetek és kontinens), Szlovákiában, Finnországban és az Egyesült Királyságban (Anglia) is találtunk terület-túligénylésből vagy terület támogatásra nem jogosult voltából eredő (legfeljebb 20 %-os hatást gyakorló) hibákat. | |
| Közbeszerzési szabályok be nem tartása |
| 9. példa – Egy közjogi szerv indokolatlanul zárta ki az építési beruházások kivitelezésére tett legalacsonyabb ajánlatot |
| Lengyelországban megvizsgáltunk egy olyan kifizetést, amelyet egy közjogi szervnek mezőgazdasági területek árvízvédelme érdekében egy partszegély feltöltésére folyósítottak. Az építési beruházások az ellenőrzött költségek 97 %-át tették ki. Áttekintettük az építési beruházást kivitelező vállalkozás kiválasztására irányuló közbeszerzési eljárást, és megállapítottuk, hogy a legalacsonyabb ajánlatot tevő pályázót indokolatlanul zárták ki. Az érintett költségek ezért nem voltak támogatásra jogosultak, és ez 97 %-os hibát eredményezett. | A Bizottságnak tudomása van arról, hogy a legalacsonyabb ajánlat kizárásáról szóló határozatot megtámadta a sikertelen ajánlattevő. Az ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nemzeti fellebbviteli szerv (KIO) mindazonáltal elutasította ezen fellebbezést. A kifizető ügynökség tiszteletben tartotta a nemzeti fellebbviteli szerv döntését. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Bevezetés

Az
  1.1. mellékletben
  leírt általános ellenőrzési módszertant alkalmazva a tranzakciók reprezentatív mintáját teszteltük annak érdekében, hogy a többéves pénzügyi keret e fejezetére nézve megbecsüljük a sokaságon belüli szabálytalanság szintjét. A tesztelés során észlelt hibák nem képezik sem az egyes hibák, sem a lehetséges hibatípusok kimerítő felsorolását. Az alábbiakban vázolt, a vizsgált tranzakció értékének legalább 20 %-át érintő hibákra vonatkozó megállapításaink csak példaként szolgálnak a „Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat” területére vonatkozó külön értékeléshez (1). Ezeket a hibákat 1 600  ezer euró és 1 millió euró közötti értékű tranzakciókban találtuk, a medián értéke kevéssel 100 000  euró alatt volt (2).

A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék 7.2. mellékletben szereplő azon megjegyzését, hogy a Számvevőszék tranzakcióinak áttekintése nem jelent iránymutatást a mintában szereplő tagállamok viszonylagos hibaszintje tekintetében. A Bizottság rámutat arra, hogy a Bizottság és a tagállamok ellenőrzési eredményeire vonatkozó részletes információkat az egyes tagállamok esetében az éves tevékenységi jelentések, valamint azoknak az uniós forrásokat megosztott irányítás keretében kezelő bizottsági szervezeti egységek által készített technikai mellékletei tartalmazzák.

Példák a hibákra

Vidékfejlesztés, környezetvédelem, éghajlat-politika és halászat

Támogatásra nem jogosult kedvezményezett/kiadás

1. példa – Egy nagy multinacionális vállalathoz tartozó szövetkezetnek nyújtottak mikro-, kis- és középvállalkozásoknak járó támogatást

Litvániában egy mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával kapcsolatos beruházási támogatás olyan kifizetését vizsgáltuk meg, amelyet egy szövetkezetnek folyósítottak. Az uniós és a tagállami szabályok szerint ez a támogatás csak mikro-, kis- és középvállalkozásoknak nyújtható, az alkalmazottak számának, az éves forgalomnak és az éves mérlegfőösszegnek megfelelően. A kifizetés összegének kiszámításakor tekintetbe kell venni a kapcsolt vállalkozásokat, például anya- vagy leányvállalatokat is. Megállapításunk szerint az érintett szövetkezet egy nagy multinacionális vállalathoz tartozott, így nem minősült mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak. A kedvezményezett nem volt jogosult a támogatásra, ami 100 %-os hibát eredményezett.

2. példa – A kedvezményezett kapcsolt vállalkozástól szerzett be támogatott gépeket

Megvizsgáltunk egy Magyarországon működő mezőgazdasági vállalkozásnak gépek beszerzésére kifizetett összeget. Meggyőző bizonyítékot találtunk arra vonatkozóan, hogy a kedvezményezett kapcsolatban állt a gépet szállító vállalkozással. A tagállami jogszabályok értelmében emiatt a kifizetés teljes egészében nem támogatható, ami 100 %-os hibaszintet jelent.

3. példa – A LIFE program támogathatósági szabályainak be nem tartása

Megvizsgáltunk egy, a LIFE program által finanszírozott, közvetlenül irányított környezetvédelmi projektre kifizetett összeget. Megállapítottuk, hogy a személyzeti költségeket illetően több tekintetben nem tartották be a LIFE program jogosultsági szabályait: például a szerződések nem említik a LIFE programot, a munkaidő-nyilvántartást nem igazolták, és nem a tényleges munkaidő alapján számolták fel a költségeket. A megvizsgált költségek 60 %-os hibaarányáról számoltunk be.

A LIFE-ra vonatkozó közös rendelkezések (a költségvetési rendelet 126. cikkén alapuló) 25.1. cikke szerint a támogatható költségeknek a felmerült tényleges költségeken kell alapulniuk, ezért a költségek nem alapozhatók egy előirányzott napi díjra.

A személyzet által a projektre fordított időt megfelelő módon (munkaidő-nyilvántartásban) kell dokumentálni. Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy legfeljebb havi 2 napnyi bejelentett idő munkaidő-nyilvántartás nélkül is elfogadható. Továbbá ha a projektre fordított idő más forrásokkal (pl. egy analitikus számviteli rendszerből származó kivonatokkal) is dokumentálható, a Bizottság támogathatónak tekinti a vonatkozó költségeket.

Jóllehet nem feltétel, hogy a projektet kifejezetten meg kell említeni a munkavállaló szerződésében, a projektet meg kell említeni a munkaidő-nyilvántartásban vagy az idő nyilvántartására szolgáló más forrásban. Továbbá ha a projektre fordított idő a munkaidő-nyilvántartáson kívül más forrásokkal, például egy analitikus számviteli rendszerből származó kivonatokkal is dokumentálható, a vonatkozó költségek támogathatónak tekinthetők.

Ha a munkaidő-nyilvántartást nem írja alá a munkavállaló és nem hitelesíti egy felügyelő, akkor az nem elfogadható típusú, és a vonatkozó költségek nem tekinthetők támogathatónak. Az ilyen munkaidő-nyilvántartások mindazonáltal csak akkor nem tekinthetők támogathatónak, ha azokat szisztematikusan nem írják alá és hitelesítik. A csak elvétve nem aláírt és hitelesített munkaidő-nyilvántartások elírásnak tekintendők és rendszerint figyelembe vehetők.

4. és 5. példa – Egy regionális kormány megnövelt költségek alapján részesült uniós finanszírozásban építési beruházásokra

A spanyolországi Andalúzia regionális kormánya által fizetett két építési beruházást vizsgáltunk meg: egy vidéki út, illetve egy vidéki ház és a hozzá tartozó mezőgazdasági épület rekonstrukcióját. Mindkét esetben azt állapítottuk meg, hogy a munkálatokat megnövelt áron ítélték oda közvetlenül egy vállalkozásnak. A megvizsgált költségek 33, illetve 41 %-os hibaarányáról számoltunk be.

6. példa – Nem lehetett volna közös támogatási kérelmet benyújtani

Megvizsgáltunk egy Észtországban működő mezőgazdasági vállalkozásnak gépek beszerzésére kifizetett összeget. A projektpályázatot egy másik vállalkozással közösen nyújtották be. A tagállami szabályok szerint közös kérelemre magasabb támogatási összeg adható, de ez csak akkor engedélyezhető, ha egyik kérelmező sem gyakorol – közvetlen vagy közvetett módon – meghatározó befolyást a másikra. Megállapításunk szerint azonban ez a feltétel nem teljesült, ami 32 %-os hibát eredményezett.

Dániában, Németországban, Görögországban, Portugáliában (kontinens), Olaszországban (Basilicata), Ausztriában és Lengyelországban is találtunk támogatásra nem jogosult kedvezményezettekkel/kiadásokkal kapcsolatos (legfeljebb 20 %-os hatást gyakorló) hibákat.

Túligénylés által érintett vagy támogatásra nem jogosult terület

7. példa – Hagyományos gyümölcsösök megőrzésére irányuló támogatást olyan területre fizettek ki, amelyen nem volt elég hagyományos gyümölcsfa

Portugáliában megvizsgáltunk egy olyan kifizetést, amelyet az Azori-szigetek hagyományos gyümölcsöseinek megőrzésére az agrár-környezetvédelmi-éghajlati vidékfejlesztési intézkedés keretében folyósítottak egy mezőgazdasági termelőnek. A támogatás folyósításának egyik tagállami előfeltétele az volt, hogy a gyümölcsös rendelkezzék legalább egy, az Azori-szigeteken honos fafajjal, és az – ha más fákkal együtt ültetik – tegye ki a faállomány legalább 80 %-át. Felkerestük az igénylésben szereplő két parcellát, és azt állapítottuk meg, hogy nincsen rajtuk elegendő támogatásra jogosult fa. A parcellák nem feleltek meg a támogathatósági szabálynak, ami 100 %-os hibát eredményezett.

8. példa – Mezőgazdasági tevékenység nélküli területek részesültek támogatásban

A „hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések” nevű vidékfejlesztési intézkedés egyes olyan kijelölt területeken található mezőgazdasági üzemeket támogat, mint pl. a hegyvidéki területek. A támogatható földterület alapján megállapított, hektáronkénti éves támogatási összeg célja, hogy kárpótolja a mezőgazdasági termelőket az ilyen területek kedvezőtlen tulajdonságai miatt felmerülő többletköltségekért és elmaradt bevételért (illetve azok egy részéért). A mezőgazdasági termelők akkor jogosultak támogatásra, ha a kijelölt területeken mezőgazdasági tevékenységet végeznek.

Horvátországban felkerestünk egy olyan mezőgazdasági üzemet, amely „hegyvidéki területi” kompenzációs kifizetésben részesült. Megvizsgáltunk egy három olyan parcellából álló mintát, amelyet a kedvezményezett legelőként jelentett be. Az egyik parcellán nem találtuk semmiféle mezőgazdasági tevékenységre, pl. legeltetésre utaló jelet. A parcella tehát nem volt kompenzációs kifizetésre jogosult. A két másik parcellán is találtunk erdővel sűrűn benőtt, ezért támogatásra nem jogosult területeket. Megjegyezzük, hogy a kifizető ügynökség hasonló problémákat állapított meg, és ezt követően visszafizetést kezdeményezett. Mintánk alapján a hibaarányt 91 %-ra becsültük.

A Bizottságnak tudomása van arról, hogy a horvát hatóságok a MePar minőségértékelésének eredményeként azonosították a földterület támogatásra való jogosultságának potenciális hiányát, és a hiba kijavítása érdekében annak figyelemmel kísérésére törekedtek.

A Bizottságnak tudomása van arról, hogy a horvát hatóságok a helyszín gyors felkeresése után frissítették a MePar-t, és ösztönözték a támogatás uniós jog által szabott határidőkön belüli visszafizetését; a túligénylés ennélfogva nem jár pénzügyi hatással.

A Cseh Köztársaságban, Németországban (Szászország), Spanyolországban (Extremadura), Franciaországban (Rhône-Alpes), Horvátországban, Portugáliában (Azori-szigetek és kontinens), Szlovákiában, Finnországban és az Egyesült Királyságban (Anglia) is találtunk terület-túligénylésből vagy terület támogatásra nem jogosult voltából eredő (legfeljebb 20 %-os hatást gyakorló) hibákat.

Közbeszerzési szabályok be nem tartása

9. példa – Egy közjogi szerv indokolatlanul zárta ki az építési beruházások kivitelezésére tett legalacsonyabb ajánlatot

Lengyelországban megvizsgáltunk egy olyan kifizetést, amelyet egy közjogi szervnek mezőgazdasági területek árvízvédelme érdekében egy partszegély feltöltésére folyósítottak. Az építési beruházások az ellenőrzött költségek 97 %-át tették ki. Áttekintettük az építési beruházást kivitelező vállalkozás kiválasztására irányuló közbeszerzési eljárást, és megállapítottuk, hogy a legalacsonyabb ajánlatot tevő pályázót indokolatlanul zárták ki. Az érintett költségek ezért nem voltak támogatásra jogosultak, és ez 97 %-os hibát eredményezett.

A Bizottságnak tudomása van arról, hogy a legalacsonyabb ajánlat kizárásáról szóló határozatot megtámadta a sikertelen ajánlattevő. Az ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nemzeti fellebbviteli szerv (KIO) mindazonáltal elutasította ezen fellebbezést. A kifizető ügynökség tiszteletben tartotta a nemzeti fellebbviteli szerv döntését.

---

(1)  Ezek a hibák teszik ki a külön értékelés általános becsült hibaszintjének több mint háromnegyedét.

(2)  Azaz a legalább 20 %-os hatást gyakorló hibák fele 100 000 eurónál alacsonyabb, fele pedig annál magasabb összegű tranzakciókban fordult elő.

7.4. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – „TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK”

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Már nem időszerű | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben | Néhány tekintetben |
| 2013 | 3.46. | Az említett áttekintés, valamint a 2013. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi: |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

A Bizottság válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Már nem időszerű

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben

Néhány tekintetben

2013

3.46.

1. ajánlás: a Bizottság és a tagállamok tegyenek megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy teljes mértékben kihasználják az IIER rendszerben rejlő lehetőségeket. Ez különösen a következő területen igényel erőfeszítéseket:

| — | a tagállamok a vonatkozó uniós kritériumok alapján a legfrissebb ortofotók átfogó elemzésével gondoskodjanak a mezőgazdasági parcellák, különösen az állandó legelők támogathatóságának és méretének helyes megállapításáról és nyilvántartásáról (lásd: 3.9., 3.10. és 3.20. bekezdés); |
| --- | --- |

—

a tagállamok a vonatkozó uniós kritériumok alapján a legfrissebb ortofotók átfogó elemzésével gondoskodjanak a mezőgazdasági parcellák, különösen az állandó legelők támogathatóságának és méretének helyes megállapításáról és nyilvántartásáról (lásd: 3.9., 3.10. és 3.20. bekezdés);

| — | a tagállamok hozzanak azonnali korrekciós intézkedéseket, amennyiben az IIER-ben rendszerszintű hibát észlelnek, különösen a támogatási kérelmek helytelen adminisztratív kezelésével kapcsolatban (lásd: 3.15. bekezdés és 3.5. háttérmagyarázat); |
| --- | --- |

—

a tagállamok hozzanak azonnali korrekciós intézkedéseket, amennyiben az IIER-ben rendszerszintű hibát észlelnek, különösen a támogatási kérelmek helytelen adminisztratív kezelésével kapcsolatban (lásd: 3.15. bekezdés és 3.5. háttérmagyarázat);

| — | a tagállamok adósnyilvántartása teljes körű és megbízható információkat tartalmazzon a tartozások összegéről és jellegéről, valamint indokolatlan késedelem nélkül alkalmazzanak eredményes visszafizettetési/behajtási eljárásokat (lásd: 3.24. és 3.25. bekezdés); |
| --- | --- |

—

a tagállamok adósnyilvántartása teljes körű és megbízható információkat tartalmazzon a tartozások összegéről és jellegéről, valamint indokolatlan késedelem nélkül alkalmazzanak eredményes visszafizettetési/behajtási eljárásokat (lásd: 3.24. és 3.25. bekezdés);

X

2. ajánlás: a Bizottság gondoskodjék arról, hogy a bizonyosság növelését célzó eljárást eredményesen alkalmazzák az ellenőrző szervek által végzett tevékenységek minőségének és összehasonlíthatóságának javítása érdekében, valamint gondoskodjék korrekciós intézkedésekről a helyszíni ellenőrzések arányának az olaszországi hatóságok által végzett indokolatlan csökkentése kapcsán (lásd: 3.30–3.35. bekezdés);

X

2013

3. ajánlás: a Bizottság aktívan kísérje figyelemmel a termelői csoportoknak nyújtott uniós támogatásra vonatkozó lengyelországi kontrollrendszer hiányosságaival kapcsolatos korrekciós intézkedések alkalmazását (lásd: 3.36–3.38. bekezdés).

X

| 4.37. | Az említett áttekintés, valamint a 2013. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi a vidékfejlesztés területére vonatkozóan: |
| --- | --- |

4.37.

1. ajánlás: a tagállamok végezzék jobban meglévő adminisztratív ellenőrzéseiket, a kifizető ügynökségek számára elérhető minden releváns információ felhasználásával, mert ez lehetőséget teremt a hibák nagy részének feltárására és kijavítására (lásd: 4.8. és 4.20. bekezdés). Különösen a beruházási intézkedések esetében az adminisztratív ellenőrzések minden rendelkezésre álló információt használjanak fel a kiadások, a projektek és a kedvezményezettek (beleértve minden végső érdekelt felet) támogathatóságának, valamint annak ellenőrzésére, hogy a közbeszerzési eljárások megfelelnek-e a vonatkozó uniós és/vagy tagállami szabályoknak;

X

2. ajánlás: a Bizottság gondoskodjék arról, hogy minden olyan esetet megfelelően nyomon kövessenek, ahol a Számvevőszék hibát talál (a 4.14., 4.20. és 4.21. bekezdésben, valamint a környezetvédelemre nézve a 4.16. bekezdésben meghatározottak szerint).

X

A Bizottság értelmezése szerint bizonyította a Számvevőszék felé, hogy valamennyi ügy tekintetében megfelelő nyomon követésre került sor. A 4.14. és 4.21. bekezdésben említett egyedi tranzakciókat a Bizottság célzott ellenőrzéseknek vetette alá. A 4.20. bekezdés szerinti rendszerszintű hiányosságok ugyanazon problémákat érintik, mint amelyeket a bizottsági ellenőrök feltártak, és azokat ilyenként az éves munkaprogram elkészítésekor magában foglalja a kockázatértékelés.

A 4.16. bekezdést illetően emellett, mivel a kedvezményezett írásban megerősítette a zárójelentés értékelése során, hogy nem tudja visszaigényelni a héát, a Bizottságnak nem volt oka kételkedni ezen írásbeli megerősítésben.

3. ajánlás: a tagállamok gondoskodjanak arról, hogy a vidékfejlesztés területén talált nagy hibaarányt orvosolandó cselekvési tervek teljes körűek legyenek, tartalmazva az összes régiót és az összes intézkedést, különösen a beruházási intézkedéseket, és vegyék figyelembe a Bizottság és a Számvevőszék ellenőrzési megállapításait (lásd: 4.30. bekezdés).

X

2013

a KAP egészére:

4. ajánlás: a Bizottság dokumentálja a szabályszerűségi ellenőrzésnél használt költségszámítási módot (lásd: 4.24. bekezdés).

X

5. ajánlás: a Bizottság tegyen lépéseket a lezáratlan ellenőrzések ügyhátralékának további csökkentésére, hogy a 2012 előtt elvégzett összes ellenőrzést képes legyen lezárni 2015 végére (lásd: 4.27. bekezdés).

X

6. ajánlás: A Bizottság fejlessze tovább a fennmaradó hibaarány kiszámítására használt módszerét, biztosítva, hogy figyelembe vegyék az összes kiadást és kifizető ügynökséget (lásd: 4.29. bekezdés).

X

| 4.38. | A Számvevőszék továbbá a következő ajánlást teszi: |
| --- | --- |

4.38.

7. ajánlás: az Európai Halászati Alapot érintő tagállami pénzügyi korrekciók esetében azok validálását bizonyítékokkal támasszák alá (lásd: 4.34. bekezdés).

X

---

8. FEJEZET

„Biztonság és uniós polgárság”

TARTALOM

| Bevezetés | 8.1–8.6. |
| --- | --- |

| A többéves pénzügyi keret fejezete szerinti terület rövid leírása | 8.2–8.5. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 8.6. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 8.7. |
| --- | --- |

| Egyes kiválasztott rendszerek vizsgálata | 8.8–8.12. |
| --- | --- |

| Megosztott irányítás | 8.8–8.10. |
| --- | --- |

| Közvetlen irányítás | 8.11. |
| --- | --- |

| Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek | 8.12. |
| --- | --- |

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 8.1. | Jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) „Biztonság és uniós polgárság” című fejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A
  8.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2016-ban e TPK-fejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

8.1.

Jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) „Biztonság és uniós polgárság” című fejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A
  8.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2016-ban e TPK-fejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről.

8.1. háttérmagyarázat –   TPK 3. fejezete – A 2016-os kiadások megoszlása

(milliárd euró)

Image

| Tárgyévi összes kifizetés | 3,1 |
| --- | --- |
| – előlegek
   (8) | 2,2 |
| + előlegek elszámolása
   (8) | 1,5 |
| Ellenőrzött sokaság összesen | 2,4 |

Tárgyévi összes kifizetés

3,1

– előlegek
   (8)

2,2

- előlegek elszámolása
   (8)

1,5

Ellenőrzött sokaság összesen

2,4

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A többéves pénzügyi keret fejezete szerinti terület rövid leírása

| 8.2. | A TPK 3. fejezete olyan szakpolitikák körét foglalja magában, amelyek közös célja az „uniós polgárság” eszméjének erősítése egy szabadságon, biztonságon és jogérvényesülésen alapuló, belső határok nélküli térség létrehozásával. Amint azt a
  8.1. háttérmagyarázat
  mutatja, a legfontosabb kiadási terület a migráció és biztonság; finanszírozásban részesül még az Élelmiszer- és takarmányprogram (táplálkozás, állat- és növényegészség és az állatjólét), a kulturális és kreatív tevékenységek (Kreatív Európa), továbbá a jogérvényesülés, a jogok, egyenlőség és polgárság, valamint a fogyasztópolitika és az egészségügy területére irányuló programok. A kifizetések jelentős hányada decentralizált ügynökségeken keresztül történik (1). |
| --- | --- |

8.2.

A TPK 3. fejezete olyan szakpolitikák körét foglalja magában, amelyek közös célja az „uniós polgárság” eszméjének erősítése egy szabadságon, biztonságon és jogérvényesülésen alapuló, belső határok nélküli térség létrehozásával. Amint azt a
  8.1. háttérmagyarázat
  mutatja, a legfontosabb kiadási terület a migráció és biztonság; finanszírozásban részesül még az Élelmiszer- és takarmányprogram (táplálkozás, állat- és növényegészség és az állatjólét), a kulturális és kreatív tevékenységek (Kreatív Európa), továbbá a jogérvényesülés, a jogok, egyenlőség és polgárság, valamint a fogyasztópolitika és az egészségügy területére irányuló programok. A kifizetések jelentős hányada decentralizált ügynökségeken keresztül történik (1).

Migráció és biztonság

| 8.3. | A „Migráció és biztonság” területen a legtöbb kiadást két alap finanszírozza: a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (2) (AMIF) és a Belső Biztonsági Alap (ISF). Ezek az alapok 2014-től 2020-ig működnek és a négy eszközt (3) tartalmazó SOLID programot („Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása”), valamint a „Bűnmegelőzés és bűnözés elleni küzdelem” programot (ISEC) és a „Terrorizmus és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek megelőzése, az azokra való felkészültség és következményeik kezelése” (CIPS) programokat váltották fel. A SOLID programhoz hasonlóan a legtöbb AMIF és ISF finanszírozás irányítását a tagállamok és a Bizottság (Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság (DG HOME)) megosztva végzik. Az AMIF célja, hogy hozzájáruljon a migrációs áramlások eredményes kezeléséhez és kialakítsa a menekültügyben és a bevándorlás kérdésében alkalmazandó közös uniós megközelítést. Az ISF célja, hogy magas szintű biztonságot valósítson meg az Európai Unióban. Ehhez két eszköz áll a rendelkezésére (4): a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz és a rendőrségi együttműködést támogató eszköz. Az első a harmonizált határigazgatási intézkedéseket, valamint egy közös vízumpolitika kidolgozását támogatja, míg a második a bűnüldöző hatóságok közötti együttműködésre és a biztonsági kockázatok és válságok kezeléséhez szükséges kapacitások fejlesztésére összpontosít. |
| --- | --- |

8.3.

A „Migráció és biztonság” területen a legtöbb kiadást két alap finanszírozza: a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (2) (AMIF) és a Belső Biztonsági Alap (ISF). Ezek az alapok 2014-től 2020-ig működnek és a négy eszközt (3) tartalmazó SOLID programot („Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása”), valamint a „Bűnmegelőzés és bűnözés elleni küzdelem” programot (ISEC) és a „Terrorizmus és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek megelőzése, az azokra való felkészültség és következményeik kezelése” (CIPS) programokat váltották fel. A SOLID programhoz hasonlóan a legtöbb AMIF és ISF finanszírozás irányítását a tagállamok és a Bizottság (Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság (DG HOME)) megosztva végzik. Az AMIF célja, hogy hozzájáruljon a migrációs áramlások eredményes kezeléséhez és kialakítsa a menekültügyben és a bevándorlás kérdésében alkalmazandó közös uniós megközelítést. Az ISF célja, hogy magas szintű biztonságot valósítson meg az Európai Unióban. Ehhez két eszköz áll a rendelkezésére (4): a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz és a rendőrségi együttműködést támogató eszköz. Az első a harmonizált határigazgatási intézkedéseket, valamint egy közös vízumpolitika kidolgozását támogatja, míg a második a bűnüldöző hatóságok közötti együttműködésre és a biztonsági kockázatok és válságok kezeléséhez szükséges kapacitások fejlesztésére összpontosít.

Más területek

| 8.4. | Az „Élelmiszer- és takarmányprogram” fő célkitűzése, hogy biztosítsa az emberek, állatok és növények egészségét az élelmiszer-ellátási lánc összes szintjén. A legnagyobb kiadási tételt a tagállami költségek megtérítése jelenti az egyes állatbetegségekre irányuló, Bizottság által jóváhagyott programok keretében. |
| --- | --- |

8.4.

Az „Élelmiszer- és takarmányprogram” fő célkitűzése, hogy biztosítsa az emberek, állatok és növények egészségét az élelmiszer-ellátási lánc összes szintjén. A legnagyobb kiadási tételt a tagállami költségek megtérítése jelenti az egyes állatbetegségekre irányuló, Bizottság által jóváhagyott programok keretében.

| 8.5. | A Kreatív Európa program a kulturális és audiovizuális ágazat támogatására létrehozott uniós keretprogram. A TPK 3. fejezete számos olyan programot is tartalmaz, amelyek a biztonság és uniós polgárság területének erősítésére irányuló közös célkitűzés megvalósításához kapcsolódnak, különös tekintettel a jogérvényesülés, a fogyasztópolitika, valamint a jogok, egyenlőség és polgárság területére irányuló programokra. |
| --- | --- |

8.5.

A Kreatív Európa program a kulturális és audiovizuális ágazat támogatására létrehozott uniós keretprogram. A TPK 3. fejezete számos olyan programot is tartalmaz, amelyek a biztonság és uniós polgárság területének erősítésére irányuló közös célkitűzés megvalósításához kapcsolódnak, különös tekintettel a jogérvényesülés, a fogyasztópolitika, valamint a jogok, egyenlőség és polgárság területére irányuló programokra.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 8.6. | 2016-ban a „Biztonság és uniós polgárság” kapcsán az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési megközelítés és módszerek alkalmazásával a következőket vizsgáltuk meg: |
| --- | --- |

8.6.

2016-ban a „Biztonság és uniós polgárság” kapcsán az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési megközelítés és módszerek alkalmazásával a következőket vizsgáltuk meg:

| a) | egy 15 tranzakcióból álló mintát az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy a 2016-os teljes költségvetési kiadásokról szóló vélemény kialakításában segítsen – nem pedig úgy, hogy az a TPK ezen fejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen. Ezt a döntésünket a szakpolitikai terület 2016. évi viszonylag alacsony szintű kifizetései indokolták (a teljes uniós kifizetések mintegy 2 %-a). A minta a tagállamokkal (5) megosztott irányításban teljesített öt, a Bizottság által közvetlen irányítás keretében teljesített hét és az ügynökségek részére előlegelszámolást tartalmazó három tranzakcióból állt; |
| --- | --- |

a)

egy 15 tranzakcióból álló mintát az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy a 2016-os teljes költségvetési kiadásokról szóló vélemény kialakításában segítsen – nem pedig úgy, hogy az a TPK ezen fejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen. Ezt a döntésünket a szakpolitikai terület 2016. évi viszonylag alacsony szintű kifizetései indokolták (a teljes uniós kifizetések mintegy 2 %-a). A minta a tagállamokkal (5) megosztott irányításban teljesített öt, a Bizottság által közvetlen irányítás keretében teljesített hét és az ügynökségek részére előlegelszámolást tartalmazó három tranzakcióból állt;

| b) | a Bizottság és a tagállamok által a SOLID, az AMIF és az ISF keretében teljesített kifizetésekre vonatkozó bizonyosság nyújtására használt fő rendszereket. A rendszerek működésének alátámasztására egy további, 35 tranzakcióból álló minta tesztelését is elvégeztük, amely 24, a Bizottság és a tagállamok megosztott irányítása keretében és 11, a Bizottság közvetlen irányítása keretében végrehajtott tranzakciót tartalmazott. A megosztott irányítású tranzakciókat tartalmazó minta a SOLID-ra összpontosított, mivel 2016-ban a Bizottság által elszámolt legtöbb kiadás még ehhez a programhoz tartozott. Elsősorban azokat a tagállami rendszereket vizsgáltuk, amelyek a Bizottság értékelése szerint észszerű bizonyossági szintet nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság és a tagállamok által a SOLID, az AMIF és az ISF keretében teljesített kifizetésekre vonatkozó bizonyosság nyújtására használt fő rendszereket. A rendszerek működésének alátámasztására egy további, 35 tranzakcióból álló minta tesztelését is elvégeztük, amely 24, a Bizottság és a tagállamok megosztott irányítása keretében és 11, a Bizottság közvetlen irányítása keretében végrehajtott tranzakciót tartalmazott. A megosztott irányítású tranzakciókat tartalmazó minta a SOLID-ra összpontosított, mivel 2016-ban a Bizottság által elszámolt legtöbb kiadás még ehhez a programhoz tartozott. Elsősorban azokat a tagállami rendszereket vizsgáltuk, amelyek a Bizottság értékelése szerint észszerű bizonyossági szintet nyújtottak;

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| c) | azt, hogy a DG HOME, illetve a Kommunikációs Főigazgatóság (DG COMM) éves tevékenységi jelentése a mi eredményeinkkel általánosságban összhangban lévő információkat tartalmazott-e a kiadások szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

c)

azt, hogy a DG HOME, illetve a Kommunikációs Főigazgatóság (DG COMM) éves tevékenységi jelentése a mi eredményeinkkel általánosságban összhangban lévő információkat tartalmazott-e a kiadások szabályszerűségéről.

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 8.7. | A megvizsgált 15 tranzakcióból négynél merült fel számszerűsíthető hiba, amelyek közül három a vizsgált tranzakciós érték 2 %-a alatt volt. Hibaarányt nem számítottunk, mivel a mintát nem úgy terveztük meg, hogy a TPK ezen fejezetére jellemző kiadásokra nézve reprezentatív legyen. |
| --- | --- |

8.7.

A megvizsgált 15 tranzakcióból négynél merült fel számszerűsíthető hiba, amelyek közül három a vizsgált tranzakciós érték 2 %-a alatt volt. Hibaarányt nem számítottunk, mivel a mintát nem úgy terveztük meg, hogy a TPK ezen fejezetére jellemző kiadásokra nézve reprezentatív legyen.

EGYES KIVÁLASZTOTT RENDSZEREK VIZSGÁLATA

Megosztott irányítás

AMIF és ISF

| 8.8. | Megvizsgáltuk a Bizottság tíz tagállami program jóváhagyásához vezető eljárását, a tagállami irányítási és kontrollrendszerek Bizottság általi értékelését és a 2016-os AMIF- és ISF-beszámolók pénzügyi elszámolását. Azonos rendszereket teszteltünk négy tagállamban tett látogatásunkkor (6). Amint azt a
  8.2. háttérmagyarázat
  mutatja, a hétéves programozási időszakból eltelt két év során az AMIF- és ISF-kifizetések megosztott irányításában elért előrehaladás lassú volt. |
| --- | --- |

8.8.

Megvizsgáltuk a Bizottság tíz tagállami program jóváhagyásához vezető eljárását, a tagállami irányítási és kontrollrendszerek Bizottság általi értékelését és a 2016-os AMIF- és ISF-beszámolók pénzügyi elszámolását. Azonos rendszereket teszteltünk négy tagállamban tett látogatásunkkor (6). Amint azt a
  8.2. háttérmagyarázat
  mutatja, a hétéves programozási időszakból eltelt két év során az AMIF- és ISF-kifizetések megosztott irányításában elért előrehaladás lassú volt.

| 8.8. | Habár a 2014-es és 2015-ös pénzügyi évet lefedő első beszámolókban a kifizetések szintje alacsony volt, a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a (2016. évi beszámolókban) 2017-ben jelentett kifizetések a 2014–2015-ös beszámolókhoz képest több mint háromszorosára emelkedtek. Ezenfelül a 2016. évi éves végrehajtási jelentés szerint a tagállamok által lekötött összegek az AMIF vonatkozásában elérték a 36 %-ot, az ISF vonatkozásában pedig a 40 %-ot. Ezért a kifizetések emelkedő tendenciája várhatóan a jövőben is folytatódik. |
| --- | --- |

8.8.

8.2. háttérmagyarázat.   Az AMIF és az ISF végrehajtása a 2015-ös pénzügyi évig viszonylag lassú volt

Image

Megjegyzés: A felhasználási arány a 2014-es és a 2015-ös pénzügyi év megosztott irányítás keretében teljesített kiadásait hasonlítja össze a 2014–2020-as finanszírozási időszak összes juttatásával, azzal a 13 tagállammal kapcsolatban, amelyeknek a 2014-es és 2015-ös kiadásait elszámolta a Bizottság.

Forrás: A 2014-es és 2015-ös pénzügyi évben az AMIF és ISF keretében támogatott kiadásokkal kapcsolatos tagállami programok éves záróelszámolásáról szóló bizottsági döntés.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 8.9. | Több hiányosságot találtunk a Bizottságnál (DG HOME) és tagállami szinten is. A fő rendszerhiányosságokat és hatásaikat a
  8.3. háttérmagyarázat
  szemlélteti. |
| --- | --- |

8.9.

Több hiányosságot találtunk a Bizottságnál (DG HOME) és tagállami szinten is. A fő rendszerhiányosságokat és hatásaikat a
  8.3. háttérmagyarázat
  szemlélteti.

| 8.9. | A Bizottság hangsúlyozza, hogy kontrollrendszere jól és konzisztensen működött, így megfelelő bizonyosságot tudott nyújtani, amint azt az éves tevékenységi jelentés is alátámasztja. |
| --- | --- |

8.9.

SOLID

| 8.10. | A tranzakciók további mintájának (lásd: a 8.6. bekezdés b) pontja) vizsgálata általánosságban megerősítette a Bizottság értékelését a tagállami rendszerek által nyújtott bizonyosság szintjét illetően. |
| --- | --- |

8.10.

A tranzakciók további mintájának (lásd: a 8.6. bekezdés b) pontja) vizsgálata általánosságban megerősítette a Bizottság értékelését a tagállami rendszerek által nyújtott bizonyosság szintjét illetően.

| 8.10. | A Bizottság üdvözli, hogy a Számvevőszék általánosságban megerősítette a Bizottság értékelését a tagállami rendszerek által a SOLID-ra vonatkozóan nyújtott bizonyossági szintet illetően. A Bizottság véleménye szerint ez azt mutatja, hogy így a bizonyossági szint is megbízható. |
| --- | --- |

8.10.

8.3. háttérmagyarázat –   A SOLID, az AMIF és az ISF rendszerhiányosságai

| Hiányosság | Hatás | A Bizottság válaszai |
| --- | --- | --- |
| Bizottsági szint | |
| 1. | Magas volt a tagállamok által készített és a jóváhagyásuk előtt a Bizottság által áttekintett AMIF/ISF programtervezetek száma (pl. a német ISF programnak tíz, míg az Egyesült Királyság AMIF programjának kilenc változata volt). |

Hiányosság

Hatás

A Bizottság válaszai

Bizottsági szint

1.

Magas volt a tagállamok által készített és a jóváhagyásuk előtt a Bizottság által áttekintett AMIF/ISF programtervezetek száma (pl. a német ISF programnak tíz, míg az Egyesült Királyság AMIF programjának kilenc változata volt).

Ez a gyakorlat potenciálisan késlelteti a végrehajtást.

A programozási szakasz a tagállamokkal folytatott iteratív folyamat volt, és szükséges volt ahhoz, hogy biztosítani lehessen a Bizottság által a 2014–2020 közötti programozási időszakra vonatkozóan jóváhagyott tagállami programok magas színvonalát.

| 2. | Az AMIF és ISF tagállami rendszereinek bizottsági értékelése gyakran nem kellően részletes információkon alapult, különösen az ellenőrzési stratégia területén. |
| --- | --- |

2.

Az AMIF és ISF tagállami rendszereinek bizottsági értékelése gyakran nem kellően részletes információkon alapult, különösen az ellenőrzési stratégia területén.

Korlátozza a tagállami rendszerek Bizottság általi értékelését.

A Bizottság a következő feltételezések alapján nem ért egyet a Számvevőszék véleményével, különösen az ellenőrzési stratégiák területén.

Annak ellenére, hogy a jogalap nem írja elő az ellenőrző hatóságok számára rendszerellenőrzési jelentéseik benyújtását, a Bizottság rendszeresen kérte az ellenőrző hatóságokat, hogy szükség esetén nyújtsanak be ilyen jelentéseket. A megosztott irányítás alá tartozó bizonyossági modell alapján a Bizottság szerint nem realisztikus és nem hatékony valamennyi egyedi rendszerellenőrzési jelentés teljes egészének áttekintése és elemzése.

Az ellenőrző hatóság ellenőrzési jelentése csupán egy azon eszközök közül, amelyek lehetővé teszik az ellenőrző hatóság és később a Bizottság számára, hogy bizonyosságot szerezzenek az ellenőrző hatóság által a beszámolóban kifejezett három vélemény valódiságára vonatkozóan. A megosztott irányítás megközelítése alá tartozó bizonyossági modell négy további bizonyossági pilléren alapul (az ellenőrzési stratégia összefoglalása; a rendszerellenőrzési munka eredménye; a pénzügyi ellenőrzési munka eredménye; adott esetben megismételt ellenőrzés, valamint minden egyéb olyan ellenőrzés, amelyet az illetékes hatóságra vonatkozóan a referencia-időszak alatt elvégeztek; a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság [DG HOME] saját ellenőrzési munkája, vagyis dokumentumalapú vizsgálatok, rendszer-felülvizsgálati ülések és rendszerellenőrzések révén).

| 3. | A SOLID program kiszervezett ellenőrzése: |
| --- | --- |

3.

A SOLID program kiszervezett ellenőrzése:

| | — | Noha a tagállamok azonnal válaszoltak, az utólagos szabályszerűségi ellenőrzésekről szóló jelentések késedelmesen készültek el (átlagosan 20 hónapba telt egy végső ellenőrzési jelentés elkészítése). |
| --- | --- | --- |

—

Noha a tagállamok azonnal válaszoltak, az utólagos szabályszerűségi ellenőrzésekről szóló jelentések késedelmesen készültek el (átlagosan 20 hónapba telt egy végső ellenőrzési jelentés elkészítése).

Késlelteti a tagállamokat a kontrollrendszerek hiányosságainak kijavításában.

Jóllehet a Bizottság elismeri, hogy korábban előfordultak késedelmek az utólagos szabályszerűségi ellenőrzésekről szóló jelentések elkészítésekor, azzal nem ért egyet, hogy ez késlelteti a tagállamokat a kontrollrendszerek hiányosságainak kijavításában.

Az utólagos ellenőrzés elsődleges célja az ellenőrzött program(ok) fennmaradó hibaarányának meghatározása; a Bizottság bizonyosságának további alapja a teljes programozási időszak alatt végzett rendszerellenőrzések, amelyek alapján a tagállamok korrekciós intézkedéseket tudnak hozni a rendszerbeli hiányosságokra vonatkozóan.

| | — | A kiszervezett ellenőrzésre vonatkozó minőségellenőrzési eljárások nem voltak megfelelően dokumentálva. |
| --- | --- | --- |

—

A kiszervezett ellenőrzésre vonatkozó minőségellenőrzési eljárások nem voltak megfelelően dokumentálva.

Az utólagos szabályszerűségi ellenőrzések egyenletes minőségének kockáztatása.

A DG HOME az éves munkaterv alapján az ellenőrzések végrehajtására alkalmazta ezeket a külső vállalkozókat.

A DG HOME a vállalkozók felügyeletét olyan főbb elemekre alapozza, amelyek meghaladják az ellenőrzőlisták rendszeres kitöltését és az ebből adódó igazgatási terhet (vagyis a kockázatokra vonatkozóan a felülvizsgálati folyamatot koordináló vezető tisztségviselőnek adott konkrét iránymutatás, a tagállamokban való összehangolt ellenőrzési megközelítés biztosítása érdekében a projektellenőrzésekre vonatkozóan összeállított szabványos ellenőrzőlisták, találkozók a dokumentumalapú vizsgálatot végző ellenőr és a külső vállalkozó között az ellenőrzés hatóköréről, a kockázatokról stb.).

Tagállami szint

| 4. | Ausztriában és Spanyolországban az illetékes hatóságok által lefolytatott helyszíni ellenőrzések nem voltak megfelelően dokumentálva, és Spanyolországban a szemléhez szükséges mintákat nem a teljes sokaságból választották ki. |
| --- | --- |

4.

Ausztriában és Spanyolországban az illetékes hatóságok által lefolytatott helyszíni ellenőrzések nem voltak megfelelően dokumentálva, és Spanyolországban a szemléhez szükséges mintákat nem a teljes sokaságból választották ki.

Fokozott kockázat a finanszírozott tevékenységek támogathatóságára, irányítására és ellenőrzésére nézve.

| 5. | Spanyolországnak és Franciaországnak nem áll rendelkezésére kifejezetten a források irányítására és kontrolljára létrehozott informatikai eszköz. |
| --- | --- |

5.

Spanyolországnak és Franciaországnak nem áll rendelkezésére kifejezetten a források irányítására és kontrolljára létrehozott informatikai eszköz.

A források irányítására rendelkezésre álló informatikai eszköz tekintetében Franciaország létrehozta a PRESAGE rendszert, amely az első beszámoló idején még nem működött teljes körűen. Az illetékes hatóság elkötelezte magát amellett, hogy 2017 közepéig valamennyi projektet beviszi az adatbázisba. Ez azonban nem gyakorolt hatást a költségek elszámolhatóságára és nem vont maga után pénzügyi kockázatokat, mivel az illetékes hatóság csak előlegfizetéseket teljesített.

| 6. | Az ellenőrző hatóságok ellenőrzési tevékenységeinek hiányosságai:
  Németországban és Ausztriában nem találtunk elég bizonyítékot arra, hogy az illetékes hatóság megfelelt-e a kijelölési kritériumoknak. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrző hatóságok ellenőrzési tevékenységeinek hiányosságai:

Németországban és Ausztriában nem találtunk elég bizonyítékot arra, hogy az illetékes hatóság megfelelt-e a kijelölési kritériumoknak.

| | Franciaországban a mintavételi módszer az eredendő kockázatokat illetően nem vette számításba az AMIF és az ISF közötti különbségeket.
  Németországban az adminisztratív kontrollokat csak korlátozott mértékben tesztelték. |
| --- | --- |

Franciaországban a mintavételi módszer az eredendő kockázatokat illetően nem vette számításba az AMIF és az ISF közötti különbségeket.

Németországban az adminisztratív kontrollokat csak korlátozott mértékben tesztelték.

Ami a francia ellenőrző hatóság által alkalmazott mintavételi módszert illeti, az ellenőrző hatóság módosította megközelítését.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Közvetlen irányítás

| 8.11. | A Bizottság közvetlen irányítása alá tartozó kiadásokkal kapcsolatos tranzakciók mintájának vizsgálata kimutatta, hogy ezek mintegy fele volt hibamentes. Az általunk észlelt hibák többsége nem volt súlyos és nagyrészt a költségek támogathatóságához és a pályáztatási eljárásokhoz kapcsolódott. Az egyik szükséghelyzeti támogatási projekt uniós finanszírozásával kapcsolatos megállapításunkat a
  8.4. háttérmagyarázat
  szemlélteti. |
| --- | --- |

8.11.

A Bizottság közvetlen irányítása alá tartozó kiadásokkal kapcsolatos tranzakciók mintájának vizsgálata kimutatta, hogy ezek mintegy fele volt hibamentes. Az általunk észlelt hibák többsége nem volt súlyos és nagyrészt a költségek támogathatóságához és a pályáztatási eljárásokhoz kapcsolódott. Az egyik szükséghelyzeti támogatási projekt uniós finanszírozásával kapcsolatos megállapításunkat a
  8.4. háttérmagyarázat
  szemlélteti.

| 8.11. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék arra vonatkozó megerősítését, hogy az észlelt hibák többsége nem volt súlyos. |
| --- | --- |

8.11.

8.4. háttérmagyarázat –   Példa egy megállapításra

8.4. háttérmagyarázat – Példa egy megállapításra

Megvizsgáltuk a Bizottság (Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság) egyik szükséghelyzeti támogatás keretében Görögországnak teljesített kifizetését, amelyet az Unión kívülről érkező migránsoknak a görög szigetekről az ország szárazföldi területeire a menekült válság tetőpontján, 2015 augusztusa és novembere között lebonyolított szállításához nyújtott.

A több százezer migráns Görögországba érkezése miatt az EU-nak sürgősen és hatékonyan kellett reagálnia a humanitárius helyzetre. Az intézkedés célja az volt, hogy a humanitárius katasztrófa elkerülése érdekében lehetővé tegyék a migránsoknak a szigetekről a szárazföldi területekre való átszállítását. Görögország hajózási társaságokkal kötött szerződéseket olyan hajók alkalmazása céljából, amelyeket ezért nem tudtak turisztikai tevékenységek vagy menetrend szerinti szolgáltatások nyújtására használni. Az intézkedés nagyon sürgős és rendkívül hasznos volt, és végrehajtására a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás maradéktalan betartása mellett került sor.

A görög hatóságok 8 millió eurót fizettek a szállításhoz használt hajók bérlésére, a migránsok elszállásolására és könnyű ételekkel való ellátására. Egy 2015 novemberében a görög hatóságokkal kötött megállapodás alapján a Bizottság 6 millió euróval járult hozzá ehhez a művelethez.

A görög hatóságok a következők céljából írtak alá szerződést:

| 1. | annak biztosítása, hogy rendelkezésre álljanak a migránsok részére olyan hajók, amelyek még nem indultak el menetrend szerinti útvonalukra, különösen a nyári időszak alatt a turisták számára; |
| --- | --- |

1.

annak biztosítása, hogy rendelkezésre álljanak a migránsok részére olyan hajók, amelyek még nem indultak el menetrend szerinti útvonalukra, különösen a nyári időszak alatt a turisták számára;

| 2. | annak biztosítása, hogy a migránsok számára szállítási, elszállásolási és élelmezési szolgáltatásokat nyújtsanak. |
| --- | --- |

2.

annak biztosítása, hogy a migránsok számára szállítási, elszállásolási és élelmezési szolgáltatásokat nyújtsanak.

A kiválasztott hajózási társaságok, amelyek több mint 150 000 migránst szállítottak át, valamint szállást és könnyű ételeket biztosítottak nekik, akár 60 eurót is felszámítottak jegyenként a migránsoknak a hajóútért (a gyerekjegyért 30 eurót kértek), és ezzel akár 9 millió euró bevételt is elértek. A hajók a szárazföldről a szigetekre vezető útjaikon, ahol beszállították a migránsokat, nem szállítottak utasokat.

A görög hatóságok által kiadott felhívásban egyértelműen kikötötték, hogy a vállalkozónak a jegyárba szokásosan beletartozó szolgáltatásokon túlmenő szolgáltatásokat kell nyújtania. Ez magában foglalta az élelmezést, az elszállásolást is stb., és a beérkezett ajánlatok is egyértelművé tették, hogy az ajánlati árban figyelembe vették, hogy a hajóknak a visszautat üresen kell megtenniük. A görög hatóságok által kiadott ajánlattételi dokumentáció ugyancsak kikötötte, hogy az ilyen utakért fizetett jegyárat a vállalkozó a migránsokra terhelheti. Ezt a benyújtott ajánlatokban szereplő ár is tükrözte.

A Bizottságot tájékoztatták arról, hogy a hajózási társaságok pénzt szedtek a migránsoktól. Ennek ellenére, amikor 2015 októberében a javasolt fellépést elemezték, majd 2016 márciusában a támogatás egyenlegének kifizetése előtt értékelték a művelet teljesítményét, a Bizottság nem említette a migránsoktól származó valószínű bevételt. A görög hatóságok és a hajózási társaságok közötti szerződésekben szerepel, hogy a migránsoknak díjat számítanak fel, de ezeket a bevételeket nem becsülték meg. Ezért erre a vészhelyzeti intézkedésre vonatkozóan a finanszírozás különválasztásával kapcsolatos átláthatóság hiánya áll fenn a közfinanszírozás és a migránsoktól származó bevétel között.

A Bizottság nem ért egyet a Számvevőszék értékelésével és ezzel a megállapítással.

Az intézkedés pénzügyi végrehajtása teljes mértékben megfelel a görög hatóságokkal kötött támogatási megállapodásnak, és az intézkedést a hatályos szabályoknak megfelelően hajtották végre, ezért az jogszerű és szabályszerű.

A jegyár nem tekinthető releváns bevételnek a szerződés alkalmazásában, mivel a szerződés célja a jegyárban foglalt szolgáltatásokon túlmenő szolgáltatások nyújtása volt.

A Bizottság ezért úgy véli, hogy az ajánlattétel, az ajánlatok értékelése, a szerződés odaítélése, a szolgáltatások teljesítése és a görög hatóságok általi kifizetése jogszerűen, szabályszerűen és teljes mértékben átláthatóan zajlott.

A főszezonban az említett útvonalakon egy turistaosztályra szóló menettérti jegy átlagos piaci ára legfeljebb 90 euró. A migránsoknak eladott – akár 60 eurós – jegyekből származó bevétel hozzáadódott a hajózási társaságok bevételeihez, így a nyereségéhez is. Az uniós jogszabályok nem teszik lehetővé az uniós támogatások kedvezményezettjeinek a projektvégrehajtásból származó nyereségszerzést, és az adott támogatás kedvezményezettjei, a görög hatóságok nem is tettek szert nyereségre.

Figyelembe véve azt is, hogy a migránsok a hajó valamennyi berendezését használták (beleértve az első osztályt és a kabinokat is), valamint hogy a hajózási társaságoknak nem volt bevételük a járművek üzemeltetéséből vagy egyéb szolgáltatásokból – például élelmezésből –, a Bizottság véleménye szerint a görög hatóságok méltányos árat fizettek a hajózási szolgáltatásokért.

Amint azt a fentiekben már kifejtettük, a szerződés célja a jegyárban foglalt szolgáltatásokon túlmenő szolgáltatások nyújtása volt, és így a jegyekből származó minden potenciális bevétel – vagy akár nyereség is – nem releváns a támogatási megállapodásra nézve és nem mérhető.

A görög hatóságok és a hajózási társaságok között megkötött szerződések alapján a hajókat legfeljebb 20 napra vették igénybe, hajónként 30 000 és 40 000  euró közötti napidíjért, összesen 228 hajózási napra. Bár előfordultak olyan napok, amikor a hajók a kikötőben maradtak, a társaságokat a szerződésben foglaltak szerint ezekre a napokra is kifizették. A hajók közül három 3, 4, illetve 5 napig nem hagyta el a kikötőt, és ezekért a napokért a hajózási társaságoknak 415 500  eurót fizettek.

A Számvevőszék arról számolt be, hogy a hajók néhány napig a kikötőkben maradtak. Ez várható volt, figyelembe véve, hogy a hajóknak mindig rendelkezésre kellett állniuk, hogy a szerződés alapján bármikor elindulhassanak bármely úti cél felé abban a rendkívüli szükséghelyzetben, amellyel Görögország a támogatási időszak alatt szembesült. A Bizottság számítása szerint összesen hét olyan nap volt, amikor a hajók a kikötőkben maradtak.

Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek

| 8.12. | A Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság és a Kommunikációs Főigazgatóság éves tevékenységi jelentését a Költségvetési Főigazgatóság utasításaival összhangban készítették, és a hibaarányok kiszámítására használt módszerek nem utaltak módszertani problémákra. A 2016-ban általunk ellenőrzött tranzakciók száma statisztikailag túl alacsony volt ahhoz, hogy az említett főigazgatóságok által a kiadások szabályszerűségéről közölt információkat össze tudjuk hasonlítani a saját ellenőrzési eredményeinkkel. |
| --- | --- |

8.12.

A Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság és a Kommunikációs Főigazgatóság éves tevékenységi jelentését a Költségvetési Főigazgatóság utasításaival összhangban készítették, és a hibaarányok kiszámítására használt módszerek nem utaltak módszertani problémákra. A 2016-ban általunk ellenőrzött tranzakciók száma statisztikailag túl alacsony volt ahhoz, hogy az említett főigazgatóságok által a kiadások szabályszerűségéről közölt információkat össze tudjuk hasonlítani a saját ellenőrzési eredményeinkkel.

---

(1)  Ennek a TPK-fejezetnek a különböző szakpolitikai területein jelenleg 12 ilyen szerv folytat tevékenységet.

(2)  Az AMIF létrehozásáról szóló jogi aktus megtalálható az Eur-Lex honlapján.

(3)  Ezeknek az eszközöknek a létrehozásáról szóló jogi aktusok megtalálhatók az Eur-Lex honlapján: a Külső Határok Alap, az Európai Visszatérési Alap, az Európai Menekültügyi Alap és a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap.

(4)  Ezeknek az eszközöknek a létrehozásáról szóló jogi aktusok megtalálhatók az Eur-Lex honlapján: A határigazgatást támogató eszköz, A rendőrségi együttműködést támogató eszköz.

(5)  Németország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország és Litvánia.

(6)  Az AMIF-ot Spanyolországban és Ausztriában, az ISF-et Németországban és Franciaországban.

(7)  A fogyasztópolitika, a jogérvényesülés, a jogok, egyenlőség és polgárság területére vonatkozó kiadások is.

(8)  A mögöttes tranzakciók harmonizált fogalommeghatározásával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet,
  10. bekezdés).

Forrás: Az Európai Unió 2016-os konszolidált beszámolója.

---

9. FEJEZET

„Globális Európa”

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 9.1–9.5. |
| --- | --- |

| A „Globális Európa” terület rövid leírása | 9.2–9.4. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 9.5. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 9.6–9.23. |
| --- | --- |

| Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek | 9.24–9.33. |
| --- | --- |

| A DG NEAR rendszereinek értékelése | 9.24–9.27. |
| --- | --- |

| Hiányosságok az ellenőrző hatóságoknál | 9.24. |
| --- | --- |

| A fennmaradó hibaarány 2016-os vizsgálata | 9.25–9.27. |
| --- | --- |

| A DG DEVCO rendszereinek értékelése | 9.28. |
| --- | --- |

| Éves tevékenységi jelentések | 9.29–9.33. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 9.34–9.37. |
| --- | --- |

| Következtetés | 9.34–9.35. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 9.36–9.37. |
| --- | --- |

| 9.1. melléklet. | A tranzakciótesztek eredményei – „Globális Európa” |
| --- | --- |

9.1. melléklet.

| 9.2. melléklet. | A legalább 20 %-os hatással járó hibák áttekintése – „Globális Európa” |
| --- | --- |

9.2. melléklet.

| 9.3. melléklet. | A korábbi ajánlások hasznosulása – „Globális Európa” |
| --- | --- |

9.3. melléklet.

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 9.1. | Éves jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) „Globális Európa” című fejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A
  9.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2016-ban e TPK-fejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

9.1.

Éves jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) „Globális Európa” című fejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A
  9.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2016-ban e TPK-fejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről.

9.1. háttérmagyarázat.   A TPK „Globális Európa” fejezete – A 2016-os kiadások megoszlása

(milliárd euró)

Image

| Tárgyévi összes kifizetés | 10,3 |
| --- | --- |
| - előlegek
   (20)
   (21) | 6,6 |
| + előlegek elszámolása
   (20) | 4,6 |
| Ellenőrzött sokaság összesen | 8,3 |

Tárgyévi összes kifizetés

10,3

- előlegek
   (20)
   (21)

6,6

- előlegek elszámolása
   (20)

4,6

Ellenőrzött sokaság összesen

8,3

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A „Globális Európa” terület rövid leírása

| 9.2. | A „Globális Európa” területhez tartozik valamennyi, az általános uniós költségvetésből finanszírozott külső fellépésre („külpolitika”) fordított kiadás. Az érintett szakpolitikák célja:






  — | az uniós értékek, például az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása az Unió határain kívül, |
| --- | --- | --- |

9.2.

A „Globális Európa” területhez tartozik valamennyi, az általános uniós költségvetésből finanszírozott külső fellépésre („külpolitika”) fordított kiadás. Az érintett szakpolitikák célja:

—

az uniós értékek, például az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása az Unió határain kívül,

| — | olyan jelentős globális kihívások kezelése, mint például az éghajlatváltozás és a biodiverzitás csökkenése, |
| --- | --- |

—

olyan jelentős globális kihívások kezelése, mint például az éghajlatváltozás és a biodiverzitás csökkenése,

| — | az uniós fejlesztési együttműködés hatásának növelése, elsődlegesen a szegénység felszámolásának céljával, |
| --- | --- |

—

az uniós fejlesztési együttműködés hatásának növelése, elsődlegesen a szegénység felszámolásának céljával,

| — | beruházás az Unió szomszédainak hosszú távú jólétébe és stabilitásába egyrészt a tagjelölt országok felkészítése, másrészt a szomszédságpolitika révén, |
| --- | --- |

—

beruházás az Unió szomszédainak hosszú távú jólétébe és stabilitásába egyrészt a tagjelölt országok felkészítése, másrészt a szomszédságpolitika révén,

| — | az európai szolidaritás erősítése természeti vagy ember okozta katasztrófákat követően, |
| --- | --- |

—

az európai szolidaritás erősítése természeti vagy ember okozta katasztrófákat követően,

| — | a válságmegelőzés és -rendezés javítása, a béke megőrzése és a nemzetközi biztonság erősítése. |
| --- | --- |

—

a válságmegelőzés és -rendezés javítása, a béke megőrzése és a nemzetközi biztonság erősítése.

| 9.3. | A külső fellépések költségvetésének végrehajtásában a legfontosabb szerepet játszó főigazgatóságok a következők: a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága (DG DEVCO), az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága (DG NEAR), az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága (ECHO), valamint a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat (FPI). |
| --- | --- |

9.3.

A külső fellépések költségvetésének végrehajtásában a legfontosabb szerepet játszó főigazgatóságok a következők: a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága (DG DEVCO), az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága (DG NEAR), az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága (ECHO), valamint a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat (FPI).

| 9.4. | 2016-ban a „Globális Európa” terület kifizetései 10,3  milliárd eurót tettek ki. A kifizetéseket több mint 150 országban több eszközből (lásd:
  9.1. háttérmagyarázat
  ) és több módon (1) folyósították. |
| --- | --- |

9.4.

2016-ban a „Globális Európa” terület kifizetései 10,3  milliárd eurót tettek ki. A kifizetéseket több mint 150 országban több eszközből (lásd:
  9.1. háttérmagyarázat
  ) és több módon (1) folyósították.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 9.5. | 2016-ban a „Globális Európa” kapcsán az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési megközelítés és módszerek alkalmazásával a következőket vizsgáltuk meg:






  a) | egy 156 tranzakcióból álló mintát az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy az a TPK e fejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen. A minta 12 kedvezményezett állam uniós külképviselete által jóváhagyott 68 tranzakcióból és a bizottsági központ által jóváhagyott 88 tranzakcióból állt, amelyekből 24-et humanitárius válság által sújtott területeken valósítottak meg az ECHO partnerei révén; |
| --- | --- | --- |

9.5.

2016-ban a „Globális Európa” kapcsán az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési megközelítés és módszerek alkalmazásával a következőket vizsgáltuk meg:

a)

egy 156 tranzakcióból álló mintát az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy az a TPK e fejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen. A minta 12 kedvezményezett állam uniós külképviselete által jóváhagyott 68 tranzakcióból és a bizottsági központ által jóváhagyott 88 tranzakcióból állt, amelyekből 24-et humanitárius válság által sújtott területeken valósítottak meg az ECHO partnerei révén;

| b) | ahol hibákat találtunk, ott a rendszerhiányosságok feltárása érdekében megvizsgáltuk az érintett rendszereket; |
| --- | --- |

b)

ahol hibákat találtunk, ott a rendszerhiányosságok feltárása érdekében megvizsgáltuk az érintett rendszereket;

| c) | azt, hogy a DG DEVCO, illetve a DG NEAR éves tevékenységi jelentése a mi eredményeinkkel általánosságban összhangban lévő információkat tartalmazott-e a bevételek szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

c)

azt, hogy a DG DEVCO, illetve a DG NEAR éves tevékenységi jelentése a mi eredményeinkkel általánosságban összhangban lévő információkat tartalmazott-e a bevételek szabályszerűségéről.

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 9.6. | A tranzakciótesztek eredményeiről a
  9.1. melléklet
  nyújt áttekintést. A 156 vizsgált tranzakcióból 48 (31 %) esetében merült fel hiba (2). Az általunk számszerűsített 24 hiba alapján a becsült hibaszint 2,1  % (3). |
| --- | --- |

9.6.

A tranzakciótesztek eredményeiről a
  9.1. melléklet
  nyújt áttekintést. A 156 vizsgált tranzakcióból 48 (31 %) esetében merült fel hiba (2). Az általunk számszerűsített 24 hiba alapján a becsült hibaszint 2,1  % (3).

| 9.7. | A Bizottság által alkalmazott korrekciós intézkedések a mintánkban szereplő tranzakciók közül 13-at érintettek közvetlenül. Ezek az intézkedések relevánsak voltak a számításaink szempontjából, mivel 0,3  százalékponttal csökkentették a becsült hibát éves jelentésünk e fejezetére. |
| --- | --- |

9.7.

A Bizottság által alkalmazott korrekciós intézkedések a mintánkban szereplő tranzakciók közül 13-at érintettek közvetlenül. Ezek az intézkedések relevánsak voltak a számításaink szempontjából, mivel 0,3  százalékponttal csökkentették a becsült hibát éves jelentésünk e fejezetére.

| 9.8. | A számszerűsíthető hibák közül öt esetében a Bizottság elegendő információval rendelkezett ahhoz, hogy a kiadások jóváhagyása előtt megakadályozza, vagy feltárja és kijavítsa a hibákat. Ha a Bizottság a rendelkezésére álló összes információt megfelelően felhasználta volna, a becsült hibaszint0,7  százalékponttal kisebb lett volna erre a fejezetre (4). Hat másik tranzakciónál olyan hibákat találtunk, amelyeket a kedvezményezettek által megbízott ellenőröknek fel kellett volna tárniuk. Ezek az esetek 0,2  százalékponttal járultak hozzá a becsült hibaszinthez. |
| --- | --- |

9.8.

A számszerűsíthető hibák közül öt esetében a Bizottság elegendő információval rendelkezett ahhoz, hogy a kiadások jóváhagyása előtt megakadályozza, vagy feltárja és kijavítsa a hibákat. Ha a Bizottság a rendelkezésére álló összes információt megfelelően felhasználta volna, a becsült hibaszint0,7  százalékponttal kisebb lett volna erre a fejezetre (4). Hat másik tranzakciónál olyan hibákat találtunk, amelyeket a kedvezményezettek által megbízott ellenőröknek fel kellett volna tárniuk. Ezek az esetek 0,2  százalékponttal járultak hozzá a becsült hibaszinthez.

| 9.9. | A
  9.2. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2016-ban a különböző hibatípusok hogyan oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. |
| --- | --- |

9.9.

A
  9.2. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2016-ban a különböző hibatípusok hogyan oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül.

9.2. háttérmagyarázat.   „Globális Európa” – A becsült hibaszint részletes lebontása

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 9.10. | Két területen a kifizetési feltételek jellege miatt a tranzakciók tekintetében kisebb mértékben jelentkeznek hibák. Itt egyrészt a költségvetés-támogatásról
   (5) van szó, másrészt azon területekről, ahol nemzetközi szervezetek által lebonyolított, több adományozó részvételével zajló projektekben az ún. „feltételezéses megközelítést” alkalmazzák (6). |
| --- | --- |

9.10.

Két területen a kifizetési feltételek jellege miatt a tranzakciók tekintetében kisebb mértékben jelentkeznek hibák. Itt egyrészt a költségvetés-támogatásról
   (5) van szó, másrészt azon területekről, ahol nemzetközi szervezetek által lebonyolított, több adományozó részvételével zajló projektekben az ún. „feltételezéses megközelítést” alkalmazzák (6).

| 9.11. | A költségvetés-támogatást egy adott állam általános költségvetésének, illetve egy konkrét szakpolitikára vagy célra szánt költségvetésének támogatására fordítják. Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság betartotta-e a partnerországoknak szóló költségvetés-támogatás feltételeit, és ellenőrizte-e az általános támogathatósági feltételek teljesülését (például azt, hogy kielégítő előrelépés történt-e a közszféra pénzgazdálkodása terén). |
| --- | --- |

9.11.

A költségvetés-támogatást egy adott állam általános költségvetésének, illetve egy konkrét szakpolitikára vagy célra szánt költségvetésének támogatására fordítják. Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság betartotta-e a partnerországoknak szóló költségvetés-támogatás feltételeit, és ellenőrizte-e az általános támogathatósági feltételek teljesülését (például azt, hogy kielégítő előrelépés történt-e a közszféra pénzgazdálkodása terén).

| 9.12. | A jogi rendelkezések azonban sokféle értelmezésre adnak lehetőséget, és a Bizottság meglehetősen szabadon ítélheti meg, hogy teljesültek-e az általános feltételek. Szabályszerűségi ellenőrzésünk csak addig a pontig terjedhet, amikor a támogatást kifizetik a partnerországnak, mivel az átutalt pénzek azután beolvadnak a fogadó ország költségvetési forrásaiba. A fogadó ország pénzgazdálkodásának esetleges – nemzeti szinten visszaélést eredményező – hiányosságai a mi ellenőrzésünkben nem jelentkeznek hibaként (7). |
| --- | --- |

9.12.

A jogi rendelkezések azonban sokféle értelmezésre adnak lehetőséget, és a Bizottság meglehetősen szabadon ítélheti meg, hogy teljesültek-e az általános feltételek. Szabályszerűségi ellenőrzésünk csak addig a pontig terjedhet, amikor a támogatást kifizetik a partnerországnak, mivel az átutalt pénzek azután beolvadnak a fogadó ország költségvetési forrásaiba. A fogadó ország pénzgazdálkodásának esetleges – nemzeti szinten visszaélést eredményező – hiányosságai a mi ellenőrzésünkben nem jelentkeznek hibaként (7).

| 9.13. | Ha a többadományozós projektekhez nyújtott bizottsági hozzájárulásokat más adományozók hozzájárulásaival együtt kezelik és nem különítik el konkrétan meghatározható kiadási tételekre, a Bizottság mindaddig feltételezi, hogy az uniós támogathatósági szabályokat betartották, amíg az egyesített összegben van annyi támogatható kiadás, ami fedezi az uniós hozzájárulás összegét. Ezt a megközelítést, ahogy azt a Bizottság alkalmazza, a tételes tesztelésünk során is figyelembe vettük (8). |
| --- | --- |

9.13.

Ha a többadományozós projektekhez nyújtott bizottsági hozzájárulásokat más adományozók hozzájárulásaival együtt kezelik és nem különítik el konkrétan meghatározható kiadási tételekre, a Bizottság mindaddig feltételezi, hogy az uniós támogathatósági szabályokat betartották, amíg az egyesített összegben van annyi támogatható kiadás, ami fedezi az uniós hozzájárulás összegét. Ezt a megközelítést, ahogy azt a Bizottság alkalmazza, a tételes tesztelésünk során is figyelembe vettük (8).

| 9.14. | Ha az ellenőrzött mintából kizárjuk a 7 költségvetés-támogatási és 17 feltételezéses megközelítést alkalmazó tranzakciót, a becsült hibaszint 2,8  % (9). |
| --- | --- |

9.14.

Ha az ellenőrzött mintából kizárjuk a 7 költségvetés-támogatási és 17 feltételezéses megközelítést alkalmazó tranzakciót, a becsült hibaszint 2,8  % (9).

| 9.15. | A becsült hibaszint 37 %-a olyan kiadásoknak tulajdonítható, amelyeknél alapvető bizonylatok hiányoztak (lásd: a
  9.2. melléklet
  1–3. példája). |
| --- | --- |

9.15.

A becsült hibaszint 37 %-a olyan kiadásoknak tulajdonítható, amelyeknél alapvető bizonylatok hiányoztak (lásd: a
  9.2. melléklet
  1–3. példája).

| 9.16. | A becsült hibaszint 28 %-a két olyan esetnek tudható be, amikor a Bizottság ténylegesen fel nem merült kiadásokat hagyott jóvá (lásd a
  9.2. melléklet
  4. példája). |
| --- | --- |

9.16.

A becsült hibaszint 28 %-a két olyan esetnek tudható be, amikor a Bizottság ténylegesen fel nem merült kiadásokat hagyott jóvá (lásd a
  9.2. melléklet
  4. példája).

| 9.17. | A leggyakoribb hibatípus, amely a becsült hibaszint 26 %-át teszi ki, a támogatásra nem jogosult kiadás. Ilyenek: hatályos szerződés nélkül végzett tevékenységekhez kapcsolódó vagy a jogosultsági időszakon kívül felmerült kiadások, valamint a származási szabályok megsértése, támogatásra nem jogosult adók, téves árfolyam alkalmazása (lásd: a
  9.2. melléklet
  5. példája). |
| --- | --- |

9.17.

A leggyakoribb hibatípus, amely a becsült hibaszint 26 %-át teszi ki, a támogatásra nem jogosult kiadás. Ilyenek: hatályos szerződés nélkül végzett tevékenységekhez kapcsolódó vagy a jogosultsági időszakon kívül felmerült kiadások, valamint a származási szabályok megsértése, támogatásra nem jogosult adók, téves árfolyam alkalmazása (lásd: a
  9.2. melléklet
  5. példája).

| 9.18. | A Bizottság és végrehajtó partnerei gyakrabban követtek el hibákat a támogatásokkal, illetve a Bizottság és nemzetközi szervezetek közötti hozzájárulási megállapodásokkal kapcsolatos tranzakciók, mint más támogatási formák esetében. A két megvizsgált tranzakciótípuson belül a 91 tranzakcióból 19 (21 %) esetében merült fel számszerűsíthető hiba. |
| --- | --- |

9.18.

A Bizottság és végrehajtó partnerei gyakrabban követtek el hibákat a támogatásokkal, illetve a Bizottság és nemzetközi szervezetek közötti hozzájárulási megállapodásokkal kapcsolatos tranzakciók, mint más támogatási formák esetében. A két megvizsgált tranzakciótípuson belül a 91 tranzakcióból 19 (21 %) esetében merült fel számszerűsíthető hiba.

| 9.19. | Az általunk számszerűsített hibák mellett találtunk 32 jogi vagy szerződéses kötelezettségek megszegéséből adódó, nem számszerűsíthető hibát is. |
| --- | --- |

9.19.

Az általunk számszerűsített hibák mellett találtunk 32 jogi vagy szerződéses kötelezettségek megszegéséből adódó, nem számszerűsíthető hibát is.

| 9.20. | A megvizsgált hét költségvetés-támogatási tranzakció nem tartalmazott hibát. |
| --- | --- |

9.20.

A megvizsgált hét költségvetés-támogatási tranzakció nem tartalmazott hibát.

| 9.21. | Tranzakciótesztünk kontrollhiányosságokat tárt fel a „Globális Európával” foglalkozó bizottsági főigazgatóságok rendszereiben. Amint azt a 9.8. bekezdésben írtuk, némely esetben a kedvezményezettek által megbízott ellenőrök nem észleltek egyes hibákat a kiadásokban, s ebből adódóan a Bizottság támogatásra nem jogosult költségeket fogadott el (10). |
| --- | --- |

9.21.

Tranzakciótesztünk kontrollhiányosságokat tárt fel a „Globális Európával” foglalkozó bizottsági főigazgatóságok rendszereiben. Amint azt a 9.8. bekezdésben írtuk, némely esetben a kedvezményezettek által megbízott ellenőrök nem észleltek egyes hibákat a kiadásokban, s ebből adódóan a Bizottság támogatásra nem jogosult költségeket fogadott el (10).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 9.22. | Megvizsgáltunk három ikerintézményi (11) szerződés által szabályozott tranzakciót. Mivel az ellenőrzés idejéig az ikerintézményi eszköznél az egységköltségekre, az egyösszegű költségtérítésre és az átalányalapú költségtérítésre vonatkozó új bizottsági szabályok nem kerültek elfogadásra, a 2015-ben feltárt problémák továbbra is fennmaradtak (12). Mivel az ikerintézményi szerződések a támogatási szerződések mintájára készülnek, nem hozhatnak nyereséget (13). Ha a közvetett költségek támogatásának felső határa nincs meghatározva, fennáll annak a kockázata, hogy a végrehajtó partnerek nyereségre tesznek szert. |
| --- | --- |

9.22.

Megvizsgáltunk három ikerintézményi (11) szerződés által szabályozott tranzakciót. Mivel az ellenőrzés idejéig az ikerintézményi eszköznél az egységköltségekre, az egyösszegű költségtérítésre és az átalányalapú költségtérítésre vonatkozó új bizottsági szabályok nem kerültek elfogadásra, a 2015-ben feltárt problémák továbbra is fennmaradtak (12). Mivel az ikerintézményi szerződések a támogatási szerződések mintájára készülnek, nem hozhatnak nyereséget (13). Ha a közvetett költségek támogatásának felső határa nincs meghatározva, fennáll annak a kockázata, hogy a végrehajtó partnerek nyereségre tesznek szert.

| 9.22. | A Bizottság (a költségvetési rendelet 124. cikkével összhangban) bevezette az átalánydíjak és az egységköltségek felülvizsgált rendszerét az ikerintézményi projektek végrehajtása terén. Ez a rendszer megkülönbözteti a közvetlen és közvetett költségeket, és a közvetett költségek legfeljebb az összes elszámolható költség 6 %-át tehetik ki. Ez az új rendszer alkalmazandó az ikerintézményi támogatásokra. |
| --- | --- |

9.22.

| 9.23. | A tranzakciók többsége, 108 tranzakció (69 %) hibamentes volt. |
| --- | --- |

9.23.

A tranzakciók többsége, 108 tranzakció (69 %) hibamentes volt.

ÉVES TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSEK ÉS EGYÉB IRÁNYÍTÁSI RENDSZEREK

A DG NEAR rendszereinek értékelése

Hiányosságok az ellenőrző hatóságoknál

| 9.24. | A DG NEAR rendszerértékelésének áttekintése során bizonyítékot találtunk arra nézve, hogy a DG NEAR számvevői hiányosságokat találtak a második Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) közvetett irányításában, pontosabban az IPA II három kedvezményezett országának (Albánia, Törökország és Szerbia) ellenőrző hatóságainál. Ezek a hiányosságok az ellenőrző hatóságok vezetőinek képesítéshiányától jelentős módszertani hiányosságokig, valamint olyan szervezési kérdésekig terjedtek, mint pl. a megfelelő felügyelet hiánya vagy a munkaerő tervezésével, képzésével és felvételével kapcsolatos hiányosságok. Az albán és a szerb ellenőrző hatóságok változtatásokat hajtottak végre az észlelt problémák megoldására, a török ellenőrző hatóság rendszerei azonban egyes jelentős területeken továbbra is csak korlátozott bizonyossággal tudnak szolgálni a Bizottság számára. |
| --- | --- |

9.24.

A DG NEAR rendszerértékelésének áttekintése során bizonyítékot találtunk arra nézve, hogy a DG NEAR számvevői hiányosságokat találtak a második Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) közvetett irányításában, pontosabban az IPA II három kedvezményezett országának (Albánia, Törökország és Szerbia) ellenőrző hatóságainál. Ezek a hiányosságok az ellenőrző hatóságok vezetőinek képesítéshiányától jelentős módszertani hiányosságokig, valamint olyan szervezési kérdésekig terjedtek, mint pl. a megfelelő felügyelet hiánya vagy a munkaerő tervezésével, képzésével és felvételével kapcsolatos hiányosságok. Az albán és a szerb ellenőrző hatóságok változtatásokat hajtottak végre az észlelt problémák megoldására, a török ellenőrző hatóság rendszerei azonban egyes jelentős területeken továbbra is csak korlátozott bizonyossággal tudnak szolgálni a Bizottság számára.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A fennmaradó hibaarány 2016-os vizsgálata

| 9.25. | 2016-ban a DG NEAR elvégezte a fennmaradó hibaarányra (RER) irányuló második vizsgálatát, amely a főigazgatóság egész felelősségi körére nézve felméri, hogy a hibák megelőzése, feltárása és kijavítása érdekében végzett vezetői ellenőrzések ellenére becslés szerint mennyi hiba marad feltáratlan. |
| --- | --- |

9.25.

2016-ban a DG NEAR elvégezte a fennmaradó hibaarányra (RER) irányuló második vizsgálatát, amely a főigazgatóság egész felelősségi körére nézve felméri, hogy a hibák megelőzése, feltárása és kijavítása érdekében végzett vezetői ellenőrzések ellenére becslés szerint mennyi hiba marad feltáratlan.

| 9.26. | A vizsgálat keretében a 2015 szeptembere és 2016 augusztusa közötti időszakban lezárult szerződések alapján végrehajtott tranzakciók egy reprezentatív mintáját vizsgálták, a DG DEVCO által 2012 óta alkalmazott módszerekkel. Értékelésünk ezeket a módszereket általában véve célszerűnek és eredményesnek találta. A fennmaradó hibaarányra irányuló vizsgálatot áttekintve azonban azt állapítottuk meg, hogy több szempontból javulást lehetne elérni, különösen azt illetően, hogy az egyes tranzakciók hibabecslései tekintetében milyen fokú mérlegelést bízzanak a számvevőkre. |
| --- | --- |

9.26.

A vizsgálat keretében a 2015 szeptembere és 2016 augusztusa közötti időszakban lezárult szerződések alapján végrehajtott tranzakciók egy reprezentatív mintáját vizsgálták, a DG DEVCO által 2012 óta alkalmazott módszerekkel. Értékelésünk ezeket a módszereket általában véve célszerűnek és eredményesnek találta. A fennmaradó hibaarányra irányuló vizsgálatot áttekintve azonban azt állapítottuk meg, hogy több szempontból javulást lehetne elérni, különösen azt illetően, hogy az egyes tranzakciók hibabecslései tekintetében milyen fokú mérlegelést bízzanak a számvevőkre.

| 9.27. | A fennmaradó hibaarányra irányuló 2016-os DG NEAR-vizsgálat eredményeit a főigazgatóság éves tevékenységi jelentése mutatja be (14). A vizsgálat becslése szerint az általános fennmaradó hibaarány a főigazgatóságon 0,93  %, vagyis a Bizottság által meghatározott 2 %-os lényegességi küszöb alatt marad. |
| --- | --- |

9.27.

A fennmaradó hibaarányra irányuló 2016-os DG NEAR-vizsgálat eredményeit a főigazgatóság éves tevékenységi jelentése mutatja be (14). A vizsgálat becslése szerint az általános fennmaradó hibaarány a főigazgatóságon 0,93  %, vagyis a Bizottság által meghatározott 2 %-os lényegességi küszöb alatt marad.

A DG DEVCO rendszereinek értékelése

| 9.28. | Értékeltük a DG DEVCO rendszereit is. Munkánk eredményét a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alapról szóló éves jelentésünk 28–33. bekezdésében mutatjuk be részletesen. |
| --- | --- |

9.28.

Értékeltük a DG DEVCO rendszereit is. Munkánk eredményét a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alapról szóló éves jelentésünk 28–33. bekezdésében mutatjuk be részletesen.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Éves tevékenységi jelentések

| 9.29. | Idei jelentésünk céljára a DG NEAR 2016-os éves tevékenységi jelentését vizsgáltuk meg. |
| --- | --- |

9.29.

Idei jelentésünk céljára a DG NEAR 2016-os éves tevékenységi jelentését vizsgáltuk meg.

| 9.30. | A DG NEAR becslése szerint a 2016-ban elfogadott kifizetéseken (2 543  millió euró) belül a kifizetés időpontjában kockázatosnak minősülő teljes összeg (15) 29 millió euró (a 2016-os kifizetések 1,14  %-a). Ebből az összegből a DG NEAR következő években elvégzett ellenőrzései nyomán becslés szerint 10 millió euró (35 %) kerül majd korrekcióra (16). A DG NEAR főigazgatójának nyilatkozata szerint a lezáráskor kockázatosnak minősülő teljes összeget tekintve a főigazgatóság pénzügyi kitettsége a 2 %-os lényegességi küszöb alatt volt. Noha a TPK „Globális Európa” című fejezetére vonatkozóan lényeges hibaszintet állapítottunk meg, a főigazgató nyilatkozata nem mond ellent ellenőri munkánk eredményeinek, mivel az általunk megállapított hibaaránynak csak egy kis része kapcsolatos a DG NEAR felelősségi körébe tartozó tranzakciókkal. |
| --- | --- |

9.30.

A DG NEAR becslése szerint a 2016-ban elfogadott kifizetéseken (2 543  millió euró) belül a kifizetés időpontjában kockázatosnak minősülő teljes összeg (15) 29 millió euró (a 2016-os kifizetések 1,14  %-a). Ebből az összegből a DG NEAR következő években elvégzett ellenőrzései nyomán becslés szerint 10 millió euró (35 %) kerül majd korrekcióra (16). A DG NEAR főigazgatójának nyilatkozata szerint a lezáráskor kockázatosnak minősülő teljes összeget tekintve a főigazgatóság pénzügyi kitettsége a 2 %-os lényegességi küszöb alatt volt. Noha a TPK „Globális Európa” című fejezetére vonatkozóan lényeges hibaszintet állapítottunk meg, a főigazgató nyilatkozata nem mond ellent ellenőri munkánk eredményeinek, mivel az általunk megállapított hibaaránynak csak egy kis része kapcsolatos a DG NEAR felelősségi körébe tartozó tranzakciókkal.

| 9.30. | A zárás időpontjában kockázatosnak minősülő teljes összeg a fennmaradó hibaarányra irányuló vizsgálatból származik. |
| --- | --- |

9.30.

| 9.31. | A DG NEAR korrekciós képességére vonatkozóan azt állapítottuk meg, hogy bár a főigazgatóság igyekszik kizárni a számításból a visszatéríttetett előfinanszírozási összegeket, a visszavont beszedési megbízásokat és a kamatbevételeket, a 2016-os számadat (10 millió euró) mégis magában foglalt néhány olyan összeget, amelyet ki kellett volna zárni (17), ami a korrekciós képesség – és ebből következően a kifizetés időpontjában kockázatosnak minősülő teljes összeg – túlbecslését eredményezte. Noha e hiányosság teljes mértékét nehéz számszerűsíteni, ez nincs hatással a főigazgató által nyújtott bizonyosságra. |
| --- | --- |

9.31.

A DG NEAR korrekciós képességére vonatkozóan azt állapítottuk meg, hogy bár a főigazgatóság igyekszik kizárni a számításból a visszatéríttetett előfinanszírozási összegeket, a visszavont beszedési megbízásokat és a kamatbevételeket, a 2016-os számadat (10 millió euró) mégis magában foglalt néhány olyan összeget, amelyet ki kellett volna zárni (17), ami a korrekciós képesség – és ebből következően a kifizetés időpontjában kockázatosnak minősülő teljes összeg – túlbecslését eredményezte. Noha e hiányosság teljes mértékét nehéz számszerűsíteni, ez nincs hatással a főigazgató által nyújtott bizonyosságra.

| 9.32. | Amint azt a főigazgató is elismerte, a kontrolleljárások pozitív értékelése – amely nagyrészt a fennmaradó hibaarányra irányuló 2016-os vizsgálaton alapul – esetleg elfedi a portfólió egyes részeit jellemző nehézségeket. A DG NEAR ezért a főbb hiányosságok feltárására belsőkontroll-sablonokat dolgozott ki (18). A sablonok hasznosságát növelő kockázati indexeket azonban még nem dolgoztak ki. A belsőkontroll-sablonokkal végzett értékelés keretében jelenleg ezért csak a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata hibáinak és a fennmaradó hibaarányt kitevő hibáknak az elemzésére kerül sor, míg e hibák globális hatásának méréséhez az értékelés még továbbfejlesztésre szorul. Megjegyezzük továbbá, hogy az éves tevékenységi jelentés nem számol be megfelelően arról, hogy a fennmaradó hibaarányra irányuló vizsgálatnak milyen korlátai vannak egy ellenőrzés elvégzéséhez képest. |
| --- | --- |

9.32.

Amint azt a főigazgató is elismerte, a kontrolleljárások pozitív értékelése – amely nagyrészt a fennmaradó hibaarányra irányuló 2016-os vizsgálaton alapul – esetleg elfedi a portfólió egyes részeit jellemző nehézségeket. A DG NEAR ezért a főbb hiányosságok feltárására belsőkontroll-sablonokat dolgozott ki (18). A sablonok hasznosságát növelő kockázati indexeket azonban még nem dolgoztak ki. A belsőkontroll-sablonokkal végzett értékelés keretében jelenleg ezért csak a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata hibáinak és a fennmaradó hibaarányt kitevő hibáknak az elemzésére kerül sor, míg e hibák globális hatásának méréséhez az értékelés még továbbfejlesztésre szorul. Megjegyezzük továbbá, hogy az éves tevékenységi jelentés nem számol be megfelelően arról, hogy a fennmaradó hibaarányra irányuló vizsgálatnak milyen korlátai vannak egy ellenőrzés elvégzéséhez képest.

| 9.32. | A Bizottság hangsúlyozza, hogy 2016 volt az első olyan év, amikor a fennmaradó hibaarányra irányuló vizsgálat valamennyi műveletére kiterjedt.

  2017-ben továbbfejleszti a kockázatok szerint differenciált bontást. |
| --- | --- |

9.32.

2017-ben továbbfejleszti a kockázatok szerint differenciált bontást.

| 9.33. | Megvizsgáltuk a DG DEVCO 2016-os éves tevékenységi jelentését is. Az eredményeket a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alapról szóló éves jelentésünk 34–37. bekezdésében mutatjuk be. |
| --- | --- |

9.33.

Megvizsgáltuk a DG DEVCO 2016-os éves tevékenységi jelentését is. Az eredményeket a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alapról szóló éves jelentésünk 34–37. bekezdésében mutatjuk be.

KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetés

| 9.34. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a „Globális Európa” fejezet kiadásait lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

9.34.

Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a „Globális Európa” fejezet kiadásait lényeges hibaszint jellemzi.

| 9.35. | A TPK e fejezetére vonatkozóan tranzakciótesztjeink alapján a becsült hibaszint értéke 2,1  % (lásd:
  9.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

9.35.

A TPK e fejezetére vonatkozóan tranzakciótesztjeink alapján a becsült hibaszint értéke 2,1  % (lásd:
  9.1. melléklet
  ).

Ajánlások

| 9.36. | A 2013-as éves jelentésünkben (19) megfogalmazott két ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  9.3. melléklet
  mutatja be. A Bizottság a két ajánlásból egyet valósított meg maradéktalanul, míg a másik néhány tekintetben valósult meg. |
| --- | --- |

9.36.

A 2013-as éves jelentésünkben (19) megfogalmazott két ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  9.3. melléklet
  mutatja be. A Bizottság a két ajánlásból egyet valósított meg maradéktalanul, míg a másik néhány tekintetben valósult meg.

| 9.36. | A Bizottság hangsúlyozza, hogy a Számvevőszék értékelése szerint „néhány tekintetben” megvalósult ajánlás végrehajtása meglehetősen előrehaladott fázisban van.

  E jelentés közzétételének idején tízből öt misszió megfelelőnek minősül, és ezek (a 2016-ban folyósított kifizetések 75 %-ával) a KBVP-műveletek legjelentősebb részét képezik (EULEX Koszovó, EUPOL Afganisztán, EUMM Grúzia, EUPOL COPPS a megszállt palesztin területeken, valamint az EUAM Ukrajna). Az EU BAM Rafah megfelelősége az elkövetkező hetekben válik hivatalossá.


  Az EUCAP Száhel Mali értékelése folyamatban van, azzal a céllal, hogy 2017 novemberére megfeleljen a szabályoknak. Az EUCAP Száhel Niger és az EUCAP Nesztór a 2016 előtti értékelés szerint nem volt megfelelő, e tekintetben menetrend készült. Nagy előrelépés történt afelé, hogy ez a két misszió is megfelelő legyen. A megfelelőség újbóli értékelésére a menetrend szerint 2018-ban kerül sor.


  Az EUBAM Líbia ellenőrzését a tervek szerint 2017 végén végzik el (a missziót áthelyezték Tripoliból Tuniszba, és csökkent a mérete). |
| --- | --- |

9.36.

E jelentés közzétételének idején tízből öt misszió megfelelőnek minősül, és ezek (a 2016-ban folyósított kifizetések 75 %-ával) a KBVP-műveletek legjelentősebb részét képezik (EULEX Koszovó, EUPOL Afganisztán, EUMM Grúzia, EUPOL COPPS a megszállt palesztin területeken, valamint az EUAM Ukrajna). Az EU BAM Rafah megfelelősége az elkövetkező hetekben válik hivatalossá.

Az EUCAP Száhel Mali értékelése folyamatban van, azzal a céllal, hogy 2017 novemberére megfeleljen a szabályoknak. Az EUCAP Száhel Niger és az EUCAP Nesztór a 2016 előtti értékelés szerint nem volt megfelelő, e tekintetben menetrend készült. Nagy előrelépés történt afelé, hogy ez a két misszió is megfelelő legyen. A megfelelőség újbóli értékelésére a menetrend szerint 2018-ban kerül sor.

Az EUBAM Líbia ellenőrzését a tervek szerint 2017 végén végzik el (a missziót áthelyezték Tripoliból Tuniszba, és csökkent a mérete).

| 9.37. | Az említett áttekintés, valamint a 2016. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján a következő ajánlásokat tesszük. A DG NEAR: |
| --- | --- |

9.37.

Az említett áttekintés, valamint a 2016. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján a következő ajánlásokat tesszük. A DG NEAR:

| — | 1. ajánlás: működjék együtt az IPA II kedvezményezett országainak ellenőrző hatóságaival azok képességeinek fejlesztése végett, különösen szemináriumok szervezésével, hálózatok létrehozásával és a rendelkezésre álló eszközök – például az ikerintézményiség vagy a technikai segítségnyújtás – felhasználásával, |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: működjék együtt az IPA II kedvezményezett országainak ellenőrző hatóságaival azok képességeinek fejlesztése végett, különösen szemináriumok szervezésével, hálózatok létrehozásával és a rendelkezésre álló eszközök – például az ikerintézményiség vagy a technikai segítségnyújtás – felhasználásával,

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.

| — | 2. ajánlás: a hibák hatásának jobb mérése érdekében dolgozzon ki a belsőkontroll-sablonokon alapuló értékelést javító kockázati indexeket, |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: a hibák hatásának jobb mérése érdekében dolgozzon ki a belsőkontroll-sablonokon alapuló értékelést javító kockázati indexeket,

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.

| — | 3. ajánlás: következő éves tevékenységi jelentésében számoljon be megfelelően a fennmaradó hibaarányra irányuló vizsgálat hatóköréről és a becsült alsó és felső hibahatárokról, |
| --- | --- |

—

3. ajánlás: következő éves tevékenységi jelentésében számoljon be megfelelően a fennmaradó hibaarányra irányuló vizsgálat hatóköréről és a becsült alsó és felső hibahatárokról,

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.

| — | 4. ajánlás: az ebben az éves jelentésben feltárt hiányosságokat orvosolva javítsa a 2017-es korrekciós képesség kiszámítását. |
| --- | --- |

—

4. ajánlás: az ebben az éves jelentésben feltárt hiányosságokat orvosolva javítsa a 2017-es korrekciós képesség kiszámítását.

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.

---

(1)  Elsősorban beszerzési szerződések, vissza nem térítendő támogatások, speciális hitelek, hitelgaranciák és pénzügyi támogatás, költségvetés-támogatás és a költségvetéshez nyújtott támogatás egyéb konkrét formáinak finanszírozásával.

(2)  Egyes tranzakcióknál több hiba is felmerült. Összesen 56 hibáról számoltunk be.

(3)  A hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legjobb becslés. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 0,6 % és 3,6 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(4)  Két esetben (a hibaarány 0,6 %-a) maga a Bizottság, három esetben (a hibaarány 0,1 %-a) pedig a kedvezményezettek követtek el hibákat.

(5)  Az általános költségvetésből finanszírozott költségvetés-támogatási kifizetések 2016-ban 1,1 milliárd eurót tettek ki.

(6)  Az általános költségvetésből a nemzetközi szervezeteknek történő kifizetések 2016-ban 3,0 milliárd eurót tettek ki. A feltételezéses megközelítés alkalmazásával kiadott összeg részarányát nem tudjuk megállapítani, mert azt a Bizottság nem kíséri külön figyelemmel.

(7)  A költségvetés-támogatás hatékonyságát és eredményességét több számvevőszéki különjelentés tárgyalja, ezek közül a legfrissebbek „Az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás” c. 32/2016. sz., „A hondurasi kiemelt ágazatok számára nyújtott uniós támogatás eredményessége” c. 30/2016. sz., valamint az, „Uniós segítségnyújtás Moldova államigazgatásának megerősítésére” c. 13/2016. sz. különjelentés (http://eca.europa.eu).

(8)  Olyan esetekben, ahol a Bizottság hozzájárulása nem érte el az intézkedés költségvetésének 75 %-át, nem végeztünk ellenőrzéseket a mögöttes kiadási tételekre nézve. Ott, ahol ez a hozzájárulás 75 % és 90 % között mozog, eseti alapon ítéltük meg, hogy szükséges-e a mögöttes kiadási tételek ellenőrzése.

(9)  132 tranzakció, alsó hibahatár (LEL) 1,1 %, felső hibahatár (UEL) 4,5 %, 95 %-os konfidenciaszint mellett.

(10)  A 9.8. bekezdésben leírt hat esetből öt a DG DEVCO-val, egy pedig a DG NEAR-rel kapcsolatos.

(11)  Az ikerintézményi program a Bizottság által kidolgozott uniós intézményépítési eszköz, amely az uniós tagállamok közigazgatása és a kedvezményezett ország közötti olyan partnerségi együttműködésen alapszik, amelynek célja, hogy elérjék a Bizottsággal közösen egyeztetett kötelező eredményeket.

(12)  A 2015-ös éves jelentés 8. fejezetének 8.30. és 8.31. bekezdése.

(13)  A 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 125. cikkének (4) bekezdésében megfogalmazott „nonprofit elv”.

(14)  Lásd: a DG NEAR 2016-os éves tevékenységi jelentése, 36. és 37. o.

(15)  Az év során engedélyezett, de a kifizetés időpontjában alkalmazandó szerződéses vagy szabályozási rendelkezéseknek nem megfelelő kiadások összegének legjobb és legóvatosabb becslése.

(16)  Lásd: a DG NEAR 2016-os éves tevékenységi jelentése, 51. o.

(17)  Vizsgálatunk során a 25 esetből álló mintában 6 esetben találtunk olyan hibákat, amelyeket a kiszámítás során nem vettek figyelembe.

(18)  Lásd: a DG NEAR 2016-os éves tevékenységi jelentése, 38–48. o.

(19)  Azért a 2013-as éves jelentést választottuk ki az idei hasznosulásvizsgálatunk céljára, mert azóta elvileg elegendő idő telt el ahhoz, hogy a Bizottság végre tudja hajtani ajánlásainkat.

(20)  A mögöttes tranzakciók harmonizált definíciójával összhangban (részletesen lásd: az
  1.1. melléklet
  10. bekezdése).

(21)  Ebből 0,3 milliárd euró a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapnak folyósított kifizetés.

Forrás: Az Európai Unió 2016-os konszolidált beszámolója.

9.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – „GLOBÁLIS EURÓPA”

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| |
| Összes tranzakció | 156 | 156 |
| |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| | | |
| Becsült hibaszint | 2,1  % | 2,8  % |
| | | |
| | Felső hibahatár (UEL) | 3,6  % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 0,6  % | |

2016

2015

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció

156

156

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

2,1  %

2,8  %

Felső hibahatár (UEL)

3,6  %

Alsó hibahatár (LEL)

0,6  %

9.2. MELLÉKLET

A LEGALÁBB 20 %-OS HATÁSSAL JÁRÓ HIBÁK ÁTTEKINTÉSE – „GLOBÁLIS EURÓPA”

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| Bevezetés |
| Az
  1.1. mellékletben
  leírt általános ellenőrzési módszertant alkalmazva a tranzakciók reprezentatív mintáját teszteltük annak érdekében, hogy a többéves pénzügyi keret e fejezetére nézve megbecsüljük a sokaságon belüli szabálytalanság szintjét. A tesztelés során észlelt hibák nem képezik sem az egyes hibák, sem a lehetséges hibatípusok kimerítő felsorolását. Az alábbiakban vázolt, a vizsgált tranzakció értékének legalább 20 %-át érintő hibákra vonatkozó megállapításaink csak példaként szolgálnak (1). Ezeket a hibákat 281 000  euró és 19,0  millió euró közötti értékű tranzakciókban találtuk, a medián (2) értéke 1,3  millió euró fölött volt. | |
| Példák a hibákra |
| Alapvető bizonylatok hiánya |
| 1. példa. Bizonylatok hiánya |
| DG DEVCO – Indonézia
  Az általunk megvizsgált kiadásokat a Bizottság egy, a helyi munkatársak biztonsági kapacitását fejlesztő nemzetközi szervezettel kötött hozzájárulási megállapodás kapcsán hagyta jóvá.
  A kedvezményezett partnerei több ellenőrzött költséget – elsősorban tanácsadási, utazási és egyéb működési költségeket – nem tudtak (maradéktalanul) bizonylatokkal igazolni, így ezek a költségek nem minősültek támogatásra jogosultnak. A támogatásra nem jogosult kiadások 41 %-os hibaarányt eredményeztek. | A visszafizettetési eljárás folyamatban van. |
| 2. példa. Bizonylatok hiánya |
| DG DEVCO – Niger
  Az általunk megvizsgált kiadásokat a Bizottság egy, a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén működő civil szervezetnek nyújtott támogatás kapcsán hagyta jóvá.
  A kedvezményezett nem tudott bizonylatokkal igazolni egyes ellenőrzött költségeket, elsősorban a munkatársak fizetését, a biztosítást, a nemzeti jövedelemadót, valamint a jármű- és tanterembérlés költségeit. Ezek a költségek ezért nem minősültek támogatásra jogosultnak. A vonatkozó hibaarány 50 % volt. | A kedvezményezett hivatalosan nyilatkozott arról, hogy nem tudja benyújtani a dokumentumokat, mert azok elvesztek, amikor a kedvezményezett irodája a projekt befejezése után új helyre költözött. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy ebben az esetben nem vezetési hibáról vagy a hozzáférés megtagadásáról van szó. A Bizottság mindazonáltal már elindította az érintett összeg visszafizettetésére irányuló eljárást. |
| 3. példa. Bizonylatok hiánya |
| DG DEVCO
  Az általunk megvizsgált kiadásokat a Bizottság egy olyan vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulás kapcsán hagyta jóvá, amelyet egy, a pandémiás influenzajárvánnyal szembeni ázsiai felkészültség terén működő nemzetközi szervezet kezel.
  A kedvezményezett nem tudott bizonylatokkal igazolni egyes, elsősorban gyógyszerekkel és orvosi eszközökkel kapcsolatos ellenőrzött költségeket. Ezeket a költségeket a fennmaradó hibaarány vizsgálata ezért nem minősítette támogatásra jogosultnak, mi pedig elfogadtuk ezt a következtetést. A vonatkozó hibaarány 35 % volt. | Ez az ügylet szerepel a DEVCO-ra vonatkozó fennmaradó hibaarányra irányuló vizsgálatban. A vizsgálat lezárása után a nemzetközi szervezet bizonyítékokat bocsátott a Bizottság rendelkezésére a dokumentumok nem megfelelő rendelkezésre állását illetően.


  Egy kambodzsai kormányzati épületben kitört vírusfertőzés, valamint egy, a 2015-ös nepáli földrengésben részben megsemmisült másik épületen végzett folyamatban lévő munkálatok miatt a kedvezményezett nem tudott bizonylatokkal igazolni egyes, elsősorban gyógyszerekkel és orvosi eszközökkel kapcsolatos ellenőrzött költségeket. |
| Fel nem merült kiadások |
| 4. példa. A valósnál nagyobbnak bizonyuló előfinanszírozási összeg elszámolása |
| DG DEVCO
  Az általunk megvizsgált kiadásokat a Bizottság egy az állati genetikai erőforrások afrikai megőrzése és fenntartható felhasználása érdekében egy nemzetközi szervezettel kötött hozzájárulási megállapodás kapcsán hagyta jóvá.
  A Bizottság által jóváhagyott és könyvelt összeg magasabb volt, mint a kedvezményezett által az egyetlen rendelkezésre álló pénzügyi kimutatásban szereplő felmerült kiadások teljes összege. A valósnál nagyobb, támogatásra nem jogosult összeg 82 %-os hibaarányt eredményezett. | A Számvevőszék dokumentumalapú vizsgálatát követően az érintett elszámolásokat törölték. |
| Támogatásra nem jogosult kiadások |
| 5. példa. Az áruk eredete nem bizonyított |
| Külpolitikai eszközök – Niger
  Az általunk megvizsgált kiadásokat a Bizottság egy az ország bizonyos régióiban az intézményi békefenntartók szerepének erősítésén fáradozó állami szervnek fizetendő hozzájárulás kapcsán hagyta jóvá.
  A kedvezményezett a helyi piacról szerzett be motorkerékpárokat, de nem győződött meg kellően arról, hogy azok támogatásra jogosult országból származnak-e. A „származási szabály” be nem tartása miatt a költségek nem elszámolhatóak; ebben az esetben a Bizottság tévesen mégis elfogadta ezeket. Két kifizetést (egy 40 %-os előlegfizetést, illetve ugyanannál a beszerzésnél az utolsó részlet kifizetését) találtunk támogatásra nem jogosultnak. A két tranzakcióból adódó hibaarány 27 %, illetve 20 % volt. | A Bizottság elismeri, hogy a „származási szabály” be nem tartása miatt a költségek nem elszámolhatóak. A Bizottság megteszi azokat az intézkedéseket, amelyek a jövőben szükségesek e hibák megelőzéséhez, észleléséhez és kijavításához. A küldöttségek feletti felügyelet javítása érdekében a Bizottság különösen regionális csoportokat fog létrehozni 2017-től. A nigeri küldöttség a megfigyelő missziókra vonatkozó 2017. évi tervben is szerepel.


  A Bizottság az EU pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében jelenleg visszafizetteti a jogosulatlanul kifizetett támogatásokat. |
| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| Közbeszerzési szabályok súlyos megsértése |
| 6. példa. Verseny hiánya |
| DG NEAR – Törökország
  Az általunk megvizsgált kiadásokat a Bizottság egy olyan hozzájárulás kapcsán hagyta jóvá, amelyet a környezetvédelem területén kapacitásépítést biztosító regionális szervezettel kötött megállapodás értelmében kell fizetnie.
  A kedvezményezett nem tartotta be azt a közbeszerzési szabályt, hogy a versenyt biztosítandó legalább három szolgáltató ajánlatát be kell kérni. A támogatásra nem jogosult kiadások 20 %-os hibaarányt eredményeztek. | |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Bevezetés

Az
  1.1. mellékletben
  leírt általános ellenőrzési módszertant alkalmazva a tranzakciók reprezentatív mintáját teszteltük annak érdekében, hogy a többéves pénzügyi keret e fejezetére nézve megbecsüljük a sokaságon belüli szabálytalanság szintjét. A tesztelés során észlelt hibák nem képezik sem az egyes hibák, sem a lehetséges hibatípusok kimerítő felsorolását. Az alábbiakban vázolt, a vizsgált tranzakció értékének legalább 20 %-át érintő hibákra vonatkozó megállapításaink csak példaként szolgálnak (1). Ezeket a hibákat 281 000  euró és 19,0  millió euró közötti értékű tranzakciókban találtuk, a medián (2) értéke 1,3  millió euró fölött volt.

Példák a hibákra

Alapvető bizonylatok hiánya

1. példa. Bizonylatok hiánya

DG DEVCO – Indonézia

Az általunk megvizsgált kiadásokat a Bizottság egy, a helyi munkatársak biztonsági kapacitását fejlesztő nemzetközi szervezettel kötött hozzájárulási megállapodás kapcsán hagyta jóvá.

A kedvezményezett partnerei több ellenőrzött költséget – elsősorban tanácsadási, utazási és egyéb működési költségeket – nem tudtak (maradéktalanul) bizonylatokkal igazolni, így ezek a költségek nem minősültek támogatásra jogosultnak. A támogatásra nem jogosult kiadások 41 %-os hibaarányt eredményeztek.

A visszafizettetési eljárás folyamatban van.

2. példa. Bizonylatok hiánya

DG DEVCO – Niger

Az általunk megvizsgált kiadásokat a Bizottság egy, a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén működő civil szervezetnek nyújtott támogatás kapcsán hagyta jóvá.

A kedvezményezett nem tudott bizonylatokkal igazolni egyes ellenőrzött költségeket, elsősorban a munkatársak fizetését, a biztosítást, a nemzeti jövedelemadót, valamint a jármű- és tanterembérlés költségeit. Ezek a költségek ezért nem minősültek támogatásra jogosultnak. A vonatkozó hibaarány 50 % volt.

A kedvezményezett hivatalosan nyilatkozott arról, hogy nem tudja benyújtani a dokumentumokat, mert azok elvesztek, amikor a kedvezményezett irodája a projekt befejezése után új helyre költözött. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy ebben az esetben nem vezetési hibáról vagy a hozzáférés megtagadásáról van szó. A Bizottság mindazonáltal már elindította az érintett összeg visszafizettetésére irányuló eljárást.

3. példa. Bizonylatok hiánya

DG DEVCO

Az általunk megvizsgált kiadásokat a Bizottság egy olyan vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulás kapcsán hagyta jóvá, amelyet egy, a pandémiás influenzajárvánnyal szembeni ázsiai felkészültség terén működő nemzetközi szervezet kezel.

A kedvezményezett nem tudott bizonylatokkal igazolni egyes, elsősorban gyógyszerekkel és orvosi eszközökkel kapcsolatos ellenőrzött költségeket. Ezeket a költségeket a fennmaradó hibaarány vizsgálata ezért nem minősítette támogatásra jogosultnak, mi pedig elfogadtuk ezt a következtetést. A vonatkozó hibaarány 35 % volt.

Ez az ügylet szerepel a DEVCO-ra vonatkozó fennmaradó hibaarányra irányuló vizsgálatban. A vizsgálat lezárása után a nemzetközi szervezet bizonyítékokat bocsátott a Bizottság rendelkezésére a dokumentumok nem megfelelő rendelkezésre állását illetően.

Egy kambodzsai kormányzati épületben kitört vírusfertőzés, valamint egy, a 2015-ös nepáli földrengésben részben megsemmisült másik épületen végzett folyamatban lévő munkálatok miatt a kedvezményezett nem tudott bizonylatokkal igazolni egyes, elsősorban gyógyszerekkel és orvosi eszközökkel kapcsolatos ellenőrzött költségeket.

Fel nem merült kiadások

4. példa. A valósnál nagyobbnak bizonyuló előfinanszírozási összeg elszámolása

DG DEVCO

Az általunk megvizsgált kiadásokat a Bizottság egy az állati genetikai erőforrások afrikai megőrzése és fenntartható felhasználása érdekében egy nemzetközi szervezettel kötött hozzájárulási megállapodás kapcsán hagyta jóvá.

A Bizottság által jóváhagyott és könyvelt összeg magasabb volt, mint a kedvezményezett által az egyetlen rendelkezésre álló pénzügyi kimutatásban szereplő felmerült kiadások teljes összege. A valósnál nagyobb, támogatásra nem jogosult összeg 82 %-os hibaarányt eredményezett.

A Számvevőszék dokumentumalapú vizsgálatát követően az érintett elszámolásokat törölték.

Támogatásra nem jogosult kiadások

5. példa. Az áruk eredete nem bizonyított

Külpolitikai eszközök – Niger

Az általunk megvizsgált kiadásokat a Bizottság egy az ország bizonyos régióiban az intézményi békefenntartók szerepének erősítésén fáradozó állami szervnek fizetendő hozzájárulás kapcsán hagyta jóvá.

A kedvezményezett a helyi piacról szerzett be motorkerékpárokat, de nem győződött meg kellően arról, hogy azok támogatásra jogosult országból származnak-e. A „származási szabály” be nem tartása miatt a költségek nem elszámolhatóak; ebben az esetben a Bizottság tévesen mégis elfogadta ezeket. Két kifizetést (egy 40 %-os előlegfizetést, illetve ugyanannál a beszerzésnél az utolsó részlet kifizetését) találtunk támogatásra nem jogosultnak. A két tranzakcióból adódó hibaarány 27 %, illetve 20 % volt.

A Bizottság elismeri, hogy a „származási szabály” be nem tartása miatt a költségek nem elszámolhatóak. A Bizottság megteszi azokat az intézkedéseket, amelyek a jövőben szükségesek e hibák megelőzéséhez, észleléséhez és kijavításához. A küldöttségek feletti felügyelet javítása érdekében a Bizottság különösen regionális csoportokat fog létrehozni 2017-től. A nigeri küldöttség a megfigyelő missziókra vonatkozó 2017. évi tervben is szerepel.

A Bizottság az EU pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében jelenleg visszafizetteti a jogosulatlanul kifizetett támogatásokat.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Közbeszerzési szabályok súlyos megsértése

6. példa. Verseny hiánya

DG NEAR – Törökország

Az általunk megvizsgált kiadásokat a Bizottság egy olyan hozzájárulás kapcsán hagyta jóvá, amelyet a környezetvédelem területén kapacitásépítést biztosító regionális szervezettel kötött megállapodás értelmében kell fizetnie.

A kedvezményezett nem tartotta be azt a közbeszerzési szabályt, hogy a versenyt biztosítandó legalább három szolgáltató ajánlatát be kell kérni. A támogatásra nem jogosult kiadások 20 %-os hibaarányt eredményeztek.

---

(1)  Ezek a hibák teszik ki a „Globális Európa” általános becsült hibaszintjének több mint felét.

(2)  Azaz a legalább 20 %-os hatást gyakorló hibák fele 1,3 millió eurónál alacsonyabb, fele pedig annál magasabb összegű tranzakciókban fordult elő.

9.3. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – „GLOBÁLIS EURÓPA”

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Nem alkalmazandó | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben | Néhány tekintetben |
| 2013 | A Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi: | | | | | | | |
| 1. ajánlás:

  a Bizottság és különösen a DG ELARG biztosítsák, hogy a munkavégzési utasítások egyértelműen tartalmazzák, hogy a záróelszámolást kizárólag felmerült kiadások alapján, nem pedig saját becslés alapján kell elkészíteni; | X | | | | | | |
| 2. ajánlás:

  Az FPI minden CFSP-missziót a „hatpilléres értékelés” elvével összhangban akkreditáljon. | | | X | | | | |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

A Bizottság válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Nem alkalmazandó

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben

Néhány tekintetben

2013

A Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi:

1. ajánlás:

a Bizottság és különösen a DG ELARG biztosítsák, hogy a munkavégzési utasítások egyértelműen tartalmazzák, hogy a záróelszámolást kizárólag felmerült kiadások alapján, nem pedig saját becslés alapján kell elkészíteni;

X

2. ajánlás:

Az FPI minden CFSP-missziót a „hatpilléres értékelés” elvével összhangban akkreditáljon.

X

---

10. FEJEZET

Igazgatás

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 10.1-10.5 |
| --- | --- |

| A többéves pénzügyi keret fejezetének rövid leírása | 10.3 |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 10.4-10.5 |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 10.6 |
| --- | --- |

| Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek | 10.7 |
| --- | --- |

| Az intézményekre és szervekre vonatkozó észrevételek | 10.8-10.16 |
| --- | --- |

| Több intézményre, illetve szervre vonatkozó észrevételek | 10.8-10.13 |
| --- | --- |

| Az évenkéntiség költségvetési alapelvének érvényre juttatása | 10.8 |
| --- | --- |

| Az alkalmazotti létszám 5 %-os csökkentésének végrehajtása | 10.9-10.13 |
| --- | --- |

| Az egyes intézményekre, illetve szervekre vonatkozó észrevételek | 10.14-10.16 |
| --- | --- |

| Európai Parlament | 10.15 |
| --- | --- |

| Európai Számvevőszék | 10.16 |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 10.17-10.19 |
| --- | --- |

| Következtetés | 10.17 |
| --- | --- |

| Ajánlások | 10.18-10.19 |
| --- | --- |

| 10.1. melléklet. | A tranzakciótesztek eredményei – Igazgatás |
| --- | --- |

10.1. melléklet.

| 10.2. melléklet. | A korábbi ajánlások hasznosulása – Igazgatás |
| --- | --- |

10.2. melléklet.

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 10.1. | Jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) 5. fejezetére (Igazgatás) (1) vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A 
  10.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt az egyes intézmények által 2016-ban e TPK-fejezet kapcsán kiadott összegekről. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

10.1.

Jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) 5. fejezetére (Igazgatás) (1) vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A 
  10.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt az egyes intézmények által 2016-ban e TPK-fejezet kapcsán kiadott összegekről.

10.1.   háttérmagyarázat. A TPK 5. fejezete – A 2016-os kiadások megoszlása

(milliárd euró)

Image

| Tárgyévi összes kifizetés | 9,3 |
| --- | --- |
| – előlegek
   (22) | 0,1 |
| + előlegek elszámolása
   (22) | 0,2 |
| Ellenőrzött sokaság összesen | 9,4 |

Tárgyévi összes kifizetés

9,3

– előlegek
   (22)

0,1

- előlegek elszámolása
   (22)

0,2

Ellenőrzött sokaság összesen

9,4

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 10.2. | Az uniós ügynökségekről és más szervekről különálló jelentéseket készítünk (2). Az Európai Központi Bank pénzügyi ellenőrzése nem tartozik a feladatkörünkbe. |
| --- | --- |

10.2.

Az uniós ügynökségekről és más szervekről különálló jelentéseket készítünk (2). Az Európai Központi Bank pénzügyi ellenőrzése nem tartozik a feladatkörünkbe.

A többéves pénzügyi keret fejezetének rövid leírása

| 10.3. | Igazgatási kiadások alatt a személyi ráfordítások – ezek az összes kiadás mintegy 60 %-át teszik ki –, valamint az épületekre, felszerelésekre, energiára, kommunikációra és informatikára fordított kiadások értendők. Sokéves tapasztalatunk szerint ez a kiadási terület alacsony kockázatú. |
| --- | --- |

10.3.

Igazgatási kiadások alatt a személyi ráfordítások – ezek az összes kiadás mintegy 60 %-át teszik ki –, valamint az épületekre, felszerelésekre, energiára, kommunikációra és informatikára fordított kiadások értendők. Sokéves tapasztalatunk szerint ez a kiadási terület alacsony kockázatú.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 10.4. | Az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési módszertan és módszerek alkalmazásával a következők vizsgálatát végeztük el a többéves pénzügyi keret 5. fejezete kapcsán: |
| --- | --- |

10.4.

Az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési módszertan és módszerek alkalmazásával a következők vizsgálatát végeztük el a többéves pénzügyi keret 5. fejezete kapcsán:

| a) | egy 100 tranzakcióból álló minta az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy a többéves pénzügyi keret e fejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen (lásd:
  10.1. háttérmagyarázat
  és 10.3. bekezdés); |
| --- | --- |

a)

egy 100 tranzakcióból álló minta az
  1.1. melléklet
  7. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy a többéves pénzügyi keret e fejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen (lásd:
  10.1. háttérmagyarázat
  és 10.3. bekezdés);

| b) | egy 20 olyan kötelezettségvállalásból
   (3) álló kockázatalapú minta, amelyeket a pénzügyi év késői szakaszában, a 2016-os előirányzatok alapján fogadtak el, és amelyeket automatikusan átvittek 2017-re. Ezen ellenőrzésünk célja annak elemzése, hogy az intézmények az évenkéntiség költségvetési elvével összhangban használták-e fel a költségvetést (4); |
| --- | --- |

b)

egy 20 olyan kötelezettségvállalásból
   (3) álló kockázatalapú minta, amelyeket a pénzügyi év késői szakaszában, a 2016-os előirányzatok alapján fogadtak el, és amelyeket automatikusan átvittek 2017-re. Ezen ellenőrzésünk célja annak elemzése, hogy az intézmények az évenkéntiség költségvetési elvével összhangban használták-e fel a költségvetést (4);

| c) | a személyzet létszámának 2017-ig 5 %-kal való csökkentésére irányuló terv (5) intézmények és szervek általi végrehajtása (6); |
| --- | --- |

c)

a személyzet létszámának 2017-ig 5 %-kal való csökkentésére irányuló terv (5) intézmények és szervek általi végrehajtása (6);

| d) | az összes többi intézménynek és szervnek – köztük az Európai Bizottság igazgatási kiadásokért elsősorban felelős főigazgatóságainak, illetve hivatalainak (7) – éves tevékenységi jelentésében a kiadások szabályszerűségére vonatkozóan feltüntetett információk megközelítő összhangja a saját eredményeinkkel. |
| --- | --- |

d)

az összes többi intézménynek és szervnek – köztük az Európai Bizottság igazgatási kiadásokért elsősorban felelős főigazgatóságainak, illetve hivatalainak (7) – éves tevékenységi jelentésében a kiadások szabályszerűségére vonatkozóan feltüntetett információk megközelítő összhangja a saját eredményeinkkel.

| 10.5. | Az Európai Számvevőszék saját kiadásait külső könyvvizsgáló ellenőrzi (8). A 2016. december 31-én záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásainkra vonatkozóan a külső könyvvizsgáló által végzett ellenőrzés eredményeit a 10.16. bekezdés mutatja be. |
| --- | --- |

10.5.

Az Európai Számvevőszék saját kiadásait külső könyvvizsgáló ellenőrzi (8). A 2016. december 31-én záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásainkra vonatkozóan a külső könyvvizsgáló által végzett ellenőrzés eredményeit a 10.16. bekezdés mutatja be.

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 10.6. | A tranzakciótesztek eredményeiről a
  10.1. melléklet
  nyújt áttekintést. A 100 vizsgált tranzakcióból 12 (12 %) esetében merült fel hiba. Az általunk számszerűsített hibák (olyan kifizetések, amelyekhez nem tartoztak közbeszerzési eljárás útján odaítélt szerződések – lásd: 10.15. bekezdés) alapján a becsült hibaszint0,2  % (9). |
| --- | --- |

10.6.

A tranzakciótesztek eredményeiről a
  10.1. melléklet
  nyújt áttekintést. A 100 vizsgált tranzakcióból 12 (12 %) esetében merült fel hiba. Az általunk számszerűsített hibák (olyan kifizetések, amelyekhez nem tartoztak közbeszerzési eljárás útján odaítélt szerződések – lásd: 10.15. bekezdés) alapján a becsült hibaszint0,2  % (9).

ÉVES TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSEK ÉS EGYÉB IRÁNYÍTÁSI RENDSZEREK

| 10.7. | Az általunk megvizsgált éves tevékenységi jelentések nem tártak fel lényeges hibaszintet, ami összhangban van saját ellenőrzési eredményeinkkel. |
| --- | --- |

10.7.

Az általunk megvizsgált éves tevékenységi jelentések nem tártak fel lényeges hibaszintet, ami összhangban van saját ellenőrzési eredményeinkkel.

AZ INTÉZMÉNYEKRE ÉS SZERVEKRE VONATKOZÓ ÉSZREVÉTELEK

Több intézményre, illetve szervre vonatkozó észrevételek

Az évenkéntiség költségvetési alapelvének érvényre juttatása

AZ EURÓPAI KÜLÜGYI SZOLGÁLAT VÁLASZA

| 10.8. | Húsz olyan kötelezettségvállalást vizsgáltunk meg, amelyeket a 2016-os pénzügyi év késői szakaszában fogadtak el. 15 esetében az érintett szolgáltatások nyújtására nagy részben vagy egészében 2017-ben kerül sor, és a kapcsolódó kifizetéseket is ebben az évben kell teljesíteni. A költségvetési rendeletnek az évenkéntiség költségvetési elvére vonatkozó rendelkezései lehetőséget biztosítanak olyan jogi kötelezettségvállalásoknak az év vége előtt történő megtételére is, amelyek esetében az áruk és szolgáltatások szállítása, illetve nyújtása, valamint a kapcsolódó kifizetések teljesítése csak a következő évben esedékes. Megjegyezzük azonban, hogy az ilyen átvitelek az évenkéntiség elve alóli kivételeknek tekintendők, és azokat a tényleges szükségletek függvényében, nem pedig az előirányzatok év végi felhasználásának maximalizálására szolgáló eszközként kell alkalmazni. |
| --- | --- |

10.8.

Húsz olyan kötelezettségvállalást vizsgáltunk meg, amelyeket a 2016-os pénzügyi év késői szakaszában fogadtak el. 15 esetében az érintett szolgáltatások nyújtására nagy részben vagy egészében 2017-ben kerül sor, és a kapcsolódó kifizetéseket is ebben az évben kell teljesíteni. A költségvetési rendeletnek az évenkéntiség költségvetési elvére vonatkozó rendelkezései lehetőséget biztosítanak olyan jogi kötelezettségvállalásoknak az év vége előtt történő megtételére is, amelyek esetében az áruk és szolgáltatások szállítása, illetve nyújtása, valamint a kapcsolódó kifizetések teljesítése csak a következő évben esedékes. Megjegyezzük azonban, hogy az ilyen átvitelek az évenkéntiség elve alóli kivételeknek tekintendők, és azokat a tényleges szükségletek függvényében, nem pedig az előirányzatok év végi felhasználásának maximalizálására szolgáló eszközként kell alkalmazni.

| 10.8. | Az EKSZ véleménye szerint – amint azt a Számvevőszék is megjegyzi – teljes mértékben megfelel a költségvetési rendelet rendelkezéseinek az olyan jogi és költségvetési kötelezettségvállalásoknak a költségvetési év végéhez közeli időpontban történő megtétele, amelyek esetében az áruk és szolgáltatások szállítása, illetve nyújtása csak a következő költségvetési évben esedékes. A költségvetési rendelet nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely a szóban forgó intézkedést kivételes jellegűvé tenné. |
| --- | --- |

10.8.

Az alkalmazotti létszám 5 %-os csökkentésének végrehajtása

| 10.9. | 2013-ban az uniós köztisztviselők heti munkaóráinak számában bekövetkezett változás (37,5 óra helyett 40 óra, azaz 6,6  %-os növekedés) ellensúlyozására a költségvetési hatóságok megállapodtak arról a közös célról, hogy a 2013–2017 közötti időszakban 5 %-kal csökkentik az uniós intézmények és szervek létszámtervében szereplő álláshelyek számát. E cél elérése elvben azt jelentené, hogy a heti munkaórák száma összességében változatlan maradna. |
| --- | --- |

10.9.

2013-ban az uniós köztisztviselők heti munkaóráinak számában bekövetkezett változás (37,5 óra helyett 40 óra, azaz 6,6  %-os növekedés) ellensúlyozására a költségvetési hatóságok megállapodtak arról a közös célról, hogy a 2013–2017 közötti időszakban 5 %-kal csökkentik az uniós intézmények és szervek létszámtervében szereplő álláshelyek számát. E cél elérése elvben azt jelentené, hogy a heti munkaórák száma összességében változatlan maradna.

A PARLAMENT VÁLASZAI

| 10.10. | Megállapítottuk, hogy a 2013–2017 közötti időszakban az intézmények (10) összességében 4,0  %-kal (39 649 -ről 38 072 -re) csökkentették a létszámtervükben meghatározott álláshelyek számát. Az intézmények 2013 és 2017 között 1,4  %-kal (37 153 -ról 36 657 -re – lásd:
  10.2. háttérmagyarázat
  ) csökkentették alkalmazotti létszámukat (azaz a ténylegesen betöltött álláshelyeik számát). |
| --- | --- |

10.10.

Megállapítottuk, hogy a 2013–2017 közötti időszakban az intézmények (10) összességében 4,0  %-kal (39 649 -ről 38 072 -re) csökkentették a létszámtervükben meghatározott álláshelyek számát. Az intézmények 2013 és 2017 között 1,4  %-kal (37 153 -ról 36 657 -re – lásd:
  10.2. háttérmagyarázat
  ) csökkentették alkalmazotti létszámukat (azaz a ténylegesen betöltött álláshelyeik számát).

| 10.10. | A Parlament továbbra is teljes mértékben elkötelezett az elfogadott csökkentések végrehajtása iránt. A 2015-ben meghatározottak szerint 2018-ban 60 álláshely, 2019-ben pedig 59 álláshely kerül törlésre (11). |
| --- | --- |

10.10.

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 10.10. | A Bizottság 2012 elején kezdte meg a személyzet létszámának csökkentését, ami egészen 2017. január 1-ig tartott. Ebben a 2012. január 1-től2017. január 1-ig tartó ötéves időszakban a bizottsági álláshelyeket betöltő alkalmazottak száma 4,0  %-kal csökkent (24 016 -ról 23 045 -re). |
| --- | --- |

10.10.

10.2.   háttérmagyarázat. A létszámterv szerinti és ténylegesen betöltött álláshelyek számának változása 2013 és 2017 között

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, az intézmények által szolgáltatott adatok alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 10.11. | A
  10.3. háttérmagyarázat
  bemutatja a létszámterv szerinti álláshelyek számában bekövetkezett legfontosabb változásokat. Az álláshelyek számának 5 %-os csökkenésén (12), illetve a Horvátország csatlakozása miatt szükséges új álláshelyeken felül az „Egyéb növekmény és csökkenés” oszlopban feltüntetett 230 fő nettó csökkenés elsősorban a következő változásokkal magyarázható: |
| --- | --- |

10.11.

A
  10.3. háttérmagyarázat
  bemutatja a létszámterv szerinti álláshelyek számában bekövetkezett legfontosabb változásokat. Az álláshelyek számának 5 %-os csökkenésén (12), illetve a Horvátország csatlakozása miatt szükséges új álláshelyeken felül az „Egyéb növekmény és csökkenés” oszlopban feltüntetett 230 fő nettó csökkenés elsősorban a következő változásokkal magyarázható:

| 10.11. | A tényleges csökkentéseknek a 10.3. háttérmagyarázatban szereplő száma (1 844 ) 54-gyel magasabb ahhoz képest, mint amit a Bizottság az összes intézménynél végrehajtott 5 %-os létszámcsökkentésre vonatkozó nyomonkövetési táblázatában feltüntetett. Ennek oka a Bizottság módszertana, amely szerint az intézményeknek biztosított nem strukturális álláshelyeket az 5 %-os csökkentési cél irányába tett előrehaladás ellentételezésének tekintik. Ezért a Bizottság módszertana szerint további 189 álláshelyet kell megszüntetni. |
| --- | --- |

10.11.

| — | Az Európai Bizottság 359 álláshelyet szüntetett meg a végrehajtó ügynökségek álláshelyeinek és külső alkalmazottainak számában (13), valamint az Európai GNSS Ügynökség létszámában bekövetkezett növekedés ellensúlyozására. |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság 359 álláshelyet szüntetett meg a végrehajtó ügynökségek álláshelyeinek és külső alkalmazottainak számában (13), valamint az Európai GNSS Ügynökség létszámában bekövetkezett növekedés ellensúlyozására.

| — | Az Európai Parlament 93 álláshelyet hozott létre az új, illetve korábban külső vállalkozók vagy szerződéses alkalmazottak által végzett feladatok ellátására, és 76 álláshelyet szüntetett meg a képviselőcsoportok álláshelyeinek számában bekövetkezett növekedés (14) ellensúlyozására. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 93 álláshelyet hozott létre az új, illetve korábban külső vállalkozók vagy szerződéses alkalmazottak által végzett feladatok ellátására, és 76 álláshelyet szüntetett meg a képviselőcsoportok álláshelyeinek számában bekövetkezett növekedés (14) ellensúlyozására.

| — | Az Európai Unió Bírósága 137-tel több álláshelyet kapott elsősorban a bírák és a főtanácsnokok létszámának növekedése miatt. |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió Bírósága 137-tel több álláshelyet kapott elsősorban a bírák és a főtanácsnokok létszámának növekedése miatt.

| — | Az intézmények 53 álláshelyet hoztak létre az ír nyelvre vonatkozó eltérés fokozatos kivezetése kapcsán. |
| --- | --- |

—

Az intézmények 53 álláshelyet hoztak létre az ír nyelvre vonatkozó eltérés fokozatos kivezetése kapcsán.

10.3.   háttérmagyarázat. Az alkalmazotti létszám 5 %-os csökkentésének végrehajtása (2013–2017)

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, az intézmények által szolgáltatott adatok alapján.

| 10.12. | Megvizsgáltuk a költségvetésbe vett szerződéses alkalmazotti létszám változásait is. Ezek létszáma a 2013. évi 4 517 -ről 2017-re 5 417 főre emelkedett, ami 19,9  %-os növekedésnek felel meg. A szerződéses alkalmazottak 2013-ban a létszámtervben szereplő teljes alkalmazotti létszám 11,4  %-át, 2017-ben pedig 14,2  %-át alkották. Ezt a növekedést legnagyobbrészt az magyarázza, hogy az Európai Parlament immár szerződéses alkalmazottakkal végeztet számos, korábban külső vállalkozóknak kiszervezett feladatot. |
| --- | --- |

10.12.

Megvizsgáltuk a költségvetésbe vett szerződéses alkalmazotti létszám változásait is. Ezek létszáma a 2013. évi 4 517 -ről 2017-re 5 417 főre emelkedett, ami 19,9  %-os növekedésnek felel meg. A szerződéses alkalmazottak 2013-ban a létszámtervben szereplő teljes alkalmazotti létszám 11,4  %-át, 2017-ben pedig 14,2  %-át alkották. Ezt a növekedést legnagyobbrészt az magyarázza, hogy az Európai Parlament immár szerződéses alkalmazottakkal végeztet számos, korábban külső vállalkozóknak kiszervezett feladatot.

| 10.13. | Az intézmények a létszámtervben szereplő, megürült álláshelyek megszüntetése, valamint a nyugdíjba vonuló, betegszabadságon lévő vagy ideiglenes szerződések lejárata miatt távozó alkalmazottak álláshelyeinek leépítése révén valósítják meg az 5 %-os létszámcsökkentési célt (15). |
| --- | --- |

10.13.

Az intézmények a létszámtervben szereplő, megürült álláshelyek megszüntetése, valamint a nyugdíjba vonuló, betegszabadságon lévő vagy ideiglenes szerződések lejárata miatt távozó alkalmazottak álláshelyeinek leépítése révén valósítják meg az 5 %-os létszámcsökkentési célt (15).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Az egyes intézményekre, illetve szervekre vonatkozó észrevételek

| 10.14. | A 10.8–10.13. bekezdésben tárgyalt kérdéseken kívül nem találtunk konkrét problémákat a Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Unió Bírósága, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos esetében. Feltártunk és az EKSZ vezetősége elé terjesztettünk néhány hiányosságot a Szolgálat által harmadik országokban szervezett közbeszerzési eljárások kapcsán. Már 2015-ben is találtunk hasonló problémákat (16). |
| --- | --- |

10.14.

A 10.8–10.13. bekezdésben tárgyalt kérdéseken kívül nem találtunk konkrét problémákat a Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Unió Bírósága, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos esetében. Feltártunk és az EKSZ vezetősége elé terjesztettünk néhány hiányosságot a Szolgálat által harmadik országokban szervezett közbeszerzési eljárások kapcsán. Már 2015-ben is találtunk hasonló problémákat (16).

Európai Parlament

A PARLAMENT VÁLASZAI

| 10.15. | Egy képviselőcsoportnak teljesített kifizetés (17) esetében hiányosságokat találtunk a 2015-ben teljesített, de 2016-ban elszámolt kiadások (18) jóváhagyására és pénzügyi rendezésére vonatkozó ellenőrzések terén. Megállapítottuk továbbá, hogy olyan kifizetésekre is sor került, amelyekhez nem tartoztak közbeszerzési eljárás útján odaítélt szerződések (lásd még: 10.6. bekezdés). 2015-ben egy másik képviselőcsoporthoz kapcsolódó tranzakció esetében is hasonló hiányosságokra derítettünk fényt (19). |
| --- | --- |

10.15.

Egy képviselőcsoportnak teljesített kifizetés (17) esetében hiányosságokat találtunk a 2015-ben teljesített, de 2016-ban elszámolt kiadások (18) jóváhagyására és pénzügyi rendezésére vonatkozó ellenőrzések terén. Megállapítottuk továbbá, hogy olyan kifizetésekre is sor került, amelyekhez nem tartoztak közbeszerzési eljárás útján odaítélt szerződések (lásd még: 10.6. bekezdés). 2015-ben egy másik képviselőcsoporthoz kapcsolódó tranzakció esetében is hasonló hiányosságokra derítettünk fényt (19).

| 10.15. | A Parlament tudomásul vette az észrevételt és ennek megfelelően tájékoztatta az érintett képviselőcsoportot. Az Elnökség által elfogadott vonatkozó szabályzat 1.4. cikke szerint „a képviselőcsoportok az intézménynek felelősséggel tartoznak az előirányzatok felhasználásáért az Elnökség által e szabályzat alkalmazásával kapcsolatban rájuk ruházott hatáskörök keretein belül. Biztosítaniuk kell, hogy az előirányzatokat e szabályzattal összhangban használják fel, és meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy megakadályozzanak minden, az e szabályzattal összhangban nem álló kiadást. Az elnöke által képviselt képviselőcsoport engedélyezésre jogosult tisztviselői hatáskörrel rendelkezik.”

  A képviselőcsoport külső ellenőre által készített jelentés alapján a Parlament határoz arról, hogy alkalmazza-e a fent említett szabályzat 2.7.4. cikkét: amennyiben az Elnökség úgy ítéli meg, hogy az előirányzatokat nem a szabályzatnak megfelelően használták fel, az előirányzatokat visszafizetik. |
| --- | --- |

10.15.

A képviselőcsoport külső ellenőre által készített jelentés alapján a Parlament határoz arról, hogy alkalmazza-e a fent említett szabályzat 2.7.4. cikkét: amennyiben az Elnökség úgy ítéli meg, hogy az előirányzatokat nem a szabályzatnak megfelelően használták fel, az előirányzatokat visszafizetik.

Európai Számvevőszék

| 10.16. | A külső könyvvizsgáló jelentésében (20) adott vélemény szerint „a pénzügyi kimutatások valós és hű képet adnak az Európai Számvevőszék 2016. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetéről, a tárgyévi pénzügyi teljesítményéről és pénzforgalmáról, valamint a nettó eszközállomány változásáról”. |
| --- | --- |

10.16.

A külső könyvvizsgáló jelentésében (20) adott vélemény szerint „a pénzügyi kimutatások valós és hű képet adnak az Európai Számvevőszék 2016. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetéről, a tárgyévi pénzügyi teljesítményéről és pénzforgalmáról, valamint a nettó eszközállomány változásáról”.

KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetés

| 10.17. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy az „Igazgatás” fejezet kiadásait nem jellemzi lényeges hibaszint. A többéves pénzügyi keret e fejezetére vonatkozóan tranzakciótesztjeink alapján a becsült általános hibaszint értéke 0,2  % (lásd: 
  10.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

10.17.

Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy az „Igazgatás” fejezet kiadásait nem jellemzi lényeges hibaszint. A többéves pénzügyi keret e fejezetére vonatkozóan tranzakciótesztjeink alapján a becsült általános hibaszint értéke 0,2  % (lásd: 
  10.1. melléklet
  ).

Ajánlások

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 10.18. | A 2013-as éves jelentésünkben megfogalmazott három ajánlás hasznosulásával (21) kapcsolatos megállapításainkat a
  10.2. melléklet
  mutatja be. Az érintett intézmények és szervek két ajánlást a legtöbb tekintetben, egyet pedig néhány tekintetben megvalósítottak. |
| --- | --- |

10.18.

A 2013-as éves jelentésünkben megfogalmazott három ajánlás hasznosulásával (21) kapcsolatos megállapításainkat a
  10.2. melléklet
  mutatja be. Az érintett intézmények és szervek két ajánlást a legtöbb tekintetben, egyet pedig néhány tekintetben megvalósítottak.

| 10.18. | A munkatársak személyes helyzetének és a családi támogatások kezelésének aktualizálására vonatkozó ajánlás tekintetében a Bizottság már hozott intézkedéseket nyomonkövetési rendszerének javítására, és úgy véli, hogy az ajánlást 2017 végéig teljes körűen végrehajtja. |
| --- | --- |

10.18.

A PARLAMENT VÁLASZAI

| 10.19. | Az említett áttekintés, valamint a 2016. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján a következő ajánlásokat tesszük: |
| --- | --- |

10.19.

Az említett áttekintés, valamint a 2016. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján a következő ajánlásokat tesszük:

| — | 1. ajánlás: Az Európai Parlament vizsgálja felül a képviselőcsoportok számára elkülönített költségvetési előirányzatok végrehajtására vonatkozó monitoringrendszerét; továbbá nyújtson jobb iránymutatást a képviselőcsoportoknak a kiadások engedélyezésével és elszámolásával kapcsolatos szabályok alkalmazásáról és a közbeszerzési eljárások lebonyolításáról, valamint eredményesebben kísérje figyelemmel az ezen a téren végzett tevékenységeiket (lásd: 10.15. bekezdés). |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: Az Európai Parlament vizsgálja felül a képviselőcsoportok számára elkülönített költségvetési előirányzatok végrehajtására vonatkozó monitoringrendszerét; továbbá nyújtson jobb iránymutatást a képviselőcsoportoknak a kiadások engedélyezésével és elszámolásával kapcsolatos szabályok alkalmazásáról és a közbeszerzési eljárások lebonyolításáról, valamint eredményesebben kísérje figyelemmel az ezen a téren végzett tevékenységeiket (lásd: 10.15. bekezdés).

A Parlament tudomásul veszi az ajánlást és javításokra fog törekedni e téren, a jelenlegi szabályzat megtartása mellett.

A Főtitkárság folytatni fogja a 2016-ban megkezdett, a képviselőcsoportok belső pénzügyi irányításának javítása céljából biztosított további erőfeszítéseket: Képzéseket szerveztek például a költségvetési irányítás általános elveiről és a közbeszerzésről a képviselőcsoportokkal együttműködésben és iránymutatást tartalmazó feljegyzés készült a képviselőcsoportok ajánlattételi kiírásairól. Maguk a képviselőcsoportok is erőfeszítéseket tesznek a további harmonizáció és javulás érdekében.

---

(1)  Ez magában foglalja az összes uniós intézmény igazgatási kiadásait, a nyugdíjakat és az európai iskoláknak folyósított kifizetéseket. Ez utóbbira vonatkozóan külön éves jelentést teszünk közzé, amelyet az Európai Iskolák Igazgatótanácsának nyújtunk be. E jelentést másolatban megküldtük az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Bizottságnak.

(2)  Az ügynökségekről és más szervekről szóló különálló éves jelentéseinket a Hivatalos Lapban tesszük közzé.

(3)  Az Európai Parlament egy, a Tanács egy, az Európai Bizottság tizenkettő, az Európai Bíróság egy és az Európai Külügyi Szolgálat három kötelezettségvállalása.

(4)  A költségvetési rendelet 9., 13., 202. és 203. cikke alapján.

(5)  A csökkentés célja „a munkaidő heti 40 órára való növeléséből fakadó kapacitástöbblet ellentételezése” volt, és azt 2013 és 2017 között kellett végrehajtani az egyes intézményeknek juttatott álláshelyek száma – azaz 2013. január 1-i létszámtervük – alapján. A létszámcsökkentésről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (HL C 373., 2013.12.20., 1 o.) 27. bekezdése rendelkezik.

(6)  Vizsgálatunk az Európai Parlamentre, a Tanácsra, az Európai Bizottságra, az Európai Unió Bíróságára, az Európai Számvevőszékre, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságra, a Régiók Bizottságára és az Európai Külügyi Szolgálatra terjedt ki. Ellenőrzésünk nem foglalkozik az európai ombudsmannal és az európai adatvédelmi biztossal, mert létszámtervük túl alacsony volt.

(7)  Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság, Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal (PMO), a brüsszeli és luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal, Kiadóhivatal és Informatikai Főigazgatóság.

(8)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises (korlátolt felelősségű társaság, vállalati könyvvizsgáló).

(9)  A hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a lehető legjobb becslés. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 0,0 % és 0,8 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(10)  Ezen éves jelentés hatóköre nem terjed ki az európai ombudsmannál, az európai adatvédelmi biztosnál és az ügynökségeknél végrehajtott létszámcsökkentésre.

(11)  Lásd a költségvetési eljárás keretében az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének közös szövegtervezetéről szóló, 2015. november 25-i európai parlamenti jogalkotási állásfoglalás 3.3. közös nyilatkozatát.

(12)  A tervezett csökkentés az EKSZ-t (2018) és az Európai Parlamentet (2018 és 2019) érinti.

(13)  Miután több feladatot a végrehajtó ügynökségekre ruháztak át.

(14)  Az Európai Parlament döntése nyomán a képviselőcsoportokra nem vonatkozik az 5 %-os létszámcsökkentés.

(15)  Az intézményközi megállapodásban meghatározott célérték kizárólag a létszámtervben végrehajtandó létszámcsökkentésre korlátozódott.

(16)  Lásd: a 2015-ös éves jelentés 9.14. bekezdése és a 9.18. bekezdésben szereplő 4. ajánlás.

(17)  Az erre vonatkozóan alkalmazandó jogi kereteket a 4 0 0 jogcím előirányzatainak felhasználásáról szóló, a Parlament elnöksége által 2003. június 30-án elfogadott (legutóbb a 2014. április 14-i és 2015. április 27-i elnökségi határozatokkal módosított) szabályzat határozza meg. A képviselőcsoportok a részükre elkülönített pénzeszközöket a költségvetési rendelet 60. cikkének megfelelő alkalmazásával a közvetett irányítás elvei szerint kezelik, figyelembe véve a képviselőcsoportok sajátos követelményeit.

(18)  Az n. év kiadásainak elszámolására az n+1. évben, a beszámolóról készült független külső ellenőrzési jelentés alapján kerül sor. Amennyiben a jelentés szerint az előirányzatokat nem a szabályoknak megfelelően használták fel, a Parlament elnöksége kérheti azok visszafizetését a Parlament számára.

(19)  Lásd: 2015-ös éves jelentés, 9.11. bekezdés és a 9.18. bekezdésben szereplő 1. ajánlás.

(20)  Lásd a külső ellenőrnek a 10.5. bekezdésben említett, a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó ellenőrzési jelentését.

(21)  Azért a 2013-as éves jelentést választottuk ki az idei hasznosulásvizsgálatunk céljára, mert azóta elvileg elegendő idő telt el ahhoz, hogy az intézmények és szervek végre tudják hajtani ajánlásainkat.

(22)  Az alapul szolgáló tranzakciók harmonizált fogalommeghatározásával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 10. bekezdés).

Forrás: Az Európai Unió 2016-os konszolidált beszámolója.

10.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – IGAZGATÁS

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| |
| Összes tranzakció | 100 | 151 |
| |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| | | |
| Becsült hibaszint | 0,2  % | 0,6  % |
| | | |
| | Felső hibahatár (UEL) | 0,8  % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 0,0  % | |

2016

2015

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció

100

151

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

0,2  %

0,6  %

Felső hibahatár (UEL)

0,8  %

Alsó hibahatár (LEL)

0,0  %

10.2. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – IGAZGATÁS

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | Az intézmény válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Nem alkalmazandó | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben | Néhány tekintetben |
| 2013 | 1. ajánlás (Bizottság):


  A személyes helyzet aktualizálása és a családi támogatások kezelése

  A Bizottság tegyen további lépéseket annak biztosítására, hogy az alkalmazottak dokumentumokkal rendszeresen igazolják személyes helyzetüket, és arra, hogy tökéletesítse az olyan dokumentumok időben történő feldolgozásához szükséges rendszereit, melyek hatással vannak a családi támogatások kiszámítására (lásd: a 2013-as éves jelentés 9.11. és 9.20. bekezdése). | | X | | | | | |
| 2. ajánlás (EKSZ):


  A személyes helyzet aktualizálása és a családi támogatások kezelése

  Az EKSZ tegyen további lépéseket annak biztosítására, hogy az alkalmazottak dokumentumokkal rendszeresen igazolják személyes helyzetüket, és arra, hogy tökéletesítse az olyan dokumentumok időben történő feldolgozásához szükséges rendszereit, melyek hatással vannak a családi támogatások kiszámítására (lásd: a 2013-as éves jelentés 9.13. és 9.20. bekezdése). | | X | | | | | A „Személyes helyzet aktualizálása és a családi támogatások kezelése” szakaszt illetően: az EKSZ rendszeresen emlékezteti munkatársait arra a kötelezettségükre, hogy a családi körülményeikben bekövetkezett változásokat késedelem nélkül be kell jelenteniük; a tévesen kifizetett juttatások visszafizettetése általános gyakorlat. Az EKSZ véleménye szerint ez az ajánlás a gyakorlatban megvalósul. |
| 3. ajánlás (EKSZ):


  Közbeszerzés

  Az EKSZ tökéletesítse a közbeszerzési eljárások kialakítását, koordinációját és lebonyolítását azzal, hogy központja több támogatást és útmutatást nyújt a külképviseleteknek (lásd: a 2013-as éves jelentés 9.14., 9.15. és 9.20. bekezdése). | | | X | | | | „Az uniós külképviseleteken bonyolított közbeszerzéseket” illetően (lásd még: 10.14. bekezdés): aktívan igyekszünk megvalósítani ezt az ajánlást. Az EKSZ tovább kívánja tökéletesíteni a közbeszerzési feladatokkal megbízott külképviseleti munkatársaknak nyújtott képzést, támogatást és tanácsadást. Ezenkívül a jövőben hasznos tanulságokkal szolgálhat (a szomszédos országokban 27 külképviseletnek nyújtott) adminisztratív támogatás regionalizálásának kísérleti projektje is. |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

Az intézmény válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Nem alkalmazandó

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben

Néhány tekintetben

2013

1. ajánlás (Bizottság):

A személyes helyzet aktualizálása és a családi támogatások kezelése

A Bizottság tegyen további lépéseket annak biztosítására, hogy az alkalmazottak dokumentumokkal rendszeresen igazolják személyes helyzetüket, és arra, hogy tökéletesítse az olyan dokumentumok időben történő feldolgozásához szükséges rendszereit, melyek hatással vannak a családi támogatások kiszámítására (lásd: a 2013-as éves jelentés 9.11. és 9.20. bekezdése).

X

2. ajánlás (EKSZ):

A személyes helyzet aktualizálása és a családi támogatások kezelése

Az EKSZ tegyen további lépéseket annak biztosítására, hogy az alkalmazottak dokumentumokkal rendszeresen igazolják személyes helyzetüket, és arra, hogy tökéletesítse az olyan dokumentumok időben történő feldolgozásához szükséges rendszereit, melyek hatással vannak a családi támogatások kiszámítására (lásd: a 2013-as éves jelentés 9.13. és 9.20. bekezdése).

X

A „Személyes helyzet aktualizálása és a családi támogatások kezelése” szakaszt illetően: az EKSZ rendszeresen emlékezteti munkatársait arra a kötelezettségükre, hogy a családi körülményeikben bekövetkezett változásokat késedelem nélkül be kell jelenteniük; a tévesen kifizetett juttatások visszafizettetése általános gyakorlat. Az EKSZ véleménye szerint ez az ajánlás a gyakorlatban megvalósul.

3. ajánlás (EKSZ):

Közbeszerzés

Az EKSZ tökéletesítse a közbeszerzési eljárások kialakítását, koordinációját és lebonyolítását azzal, hogy központja több támogatást és útmutatást nyújt a külképviseleteknek (lásd: a 2013-as éves jelentés 9.14., 9.15. és 9.20. bekezdése).

X

„Az uniós külképviseleteken bonyolított közbeszerzéseket” illetően (lásd még: 10.14. bekezdés): aktívan igyekszünk megvalósítani ezt az ajánlást. Az EKSZ tovább kívánja tökéletesíteni a közbeszerzési feladatokkal megbízott külképviseleti munkatársaknak nyújtott képzést, támogatást és tanácsadást. Ezenkívül a jövőben hasznos tanulságokkal szolgálhat (a szomszédos országokban 27 külképviseletnek nyújtott) adminisztratív támogatás regionalizálásának kísérleti projektje is.

---

| 28.9.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 322/281 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 322/281

---

A 2016-OS PÉNZÜGYI ÉVRE VONATKOZÓ ÉVES JELENTÉS A NYOLCADIK, KILENCEDIK, TIZEDIK ÉS TIZENEGYEDIK EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPBÓL FINANSZÍROZOTT TEVÉKENYSÉGEKRŐL

(2017/C 322/02)

A 2016-os pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapból finanszírozott tevékenységekről

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 1–5. |
| --- | --- |

| Az Európai Fejlesztési Alapok rövid bemutatása | 2–5. |
| --- | --- |

| I. fejezet – A nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alap pénzügyi műveleteinek végrehajtása | 6–9. |
| --- | --- |

| II. fejezet – A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Fejlesztési Alapokról | 10–36. |
| --- | --- |

| A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlament és a Tanács részére a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) – Független ellenőri jelentés | I–XVIII. |
| --- | --- |

| A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk | 10–36. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 10–13. |
| --- | --- |

| A beszámoló megbízhatósága | 14. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 15–26. |
| --- | --- |

| Éves tevékenységi jelentés és egyéb irányítási rendszerek | 27–36. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 37–40. |
| --- | --- |

| Következtetés | 37–38. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 39–40. |
| --- | --- |

| 1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – Európai Fejlesztési Alapok |
| --- | --- |

1. melléklet –

| 2. melléklet – | A legalább 20 %-os hatással járó hibák áttekintése |
| --- | --- |

2. melléklet –

| 3. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – Európai Fejlesztési Alapok |
| --- | --- |

3. melléklet –

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 1. | Ez az éves jelentés a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) tett megállapításainkat tartalmazza. Az
  1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2016-ban e fejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

1.

Ez az éves jelentés a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) tett megállapításainkat tartalmazza. Az
  1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2016-ban e fejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről.

1. háttérmagyarázat –   Európai Fejlesztési Alapok – pénzügyi áttekintés, 2016

Image

1. táblázat – Európai Fejlesztési Alapok – főbb adatok, 2016

| (millió euró) |
| --- |
| Összes operatív kifizetés (projektek) | 2 676 |
| Összes operatív kifizetés (költségvetés-támogatás) | 644 |
| Összes igazgatási kifizetés (42) | 96 |
| Összes kifizetés | 3 416 |
| - előlegek és az uniós vagyonkezelői alapoknak nyújtott EFA-hozzájárulások | 2 057 |
| + előlegek elszámolása és az uniós vagyonkezelői alapok | 1 477 |
| Ellenőrzött sokaság | 2 836 |
| | |
| Összes egyedi kötelezettségvállalás
   (43) | 4 234 |
| | |
| Összes globális kötelezettségvállalás
   (43) | 6 491 |

(millió euró)

Összes operatív kifizetés (projektek)

2 676

Összes operatív kifizetés (költségvetés-támogatás)

644

Összes igazgatási kifizetés (42)

96

Összes kifizetés

3 416

- előlegek és az uniós vagyonkezelői alapoknak nyújtott EFA-hozzájárulások

2 057

- előlegek elszámolása és az uniós vagyonkezelői alapok

1 477

Ellenőrzött sokaság

2 836

Összes egyedi kötelezettségvállalás
   (43)

4 234

Összes globális kötelezettségvállalás
   (43)

6 491

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

Az Európai Fejlesztési Alapok rövid bemutatása

| 2. | Az 1959-ben elindított EFA-k az Európai Unió fő eszközei a fejlesztési együttműködési segélyek eljuttatásában az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokhoz, valamint a tengerentúli országokhoz és területekhez (TOT). Jelenleg a 2000. június 23-án Cotonouban húsz évre aláírt partnerségi megállapodás (Cotonoui Megállapodás) biztosítja a keretet az Európai Uniónak az AKCS-országokkal, illetve a tengerentúli országokkal és területekkel fenntartott kapcsolatait illetően. A megállapodás elsődleges célja a szegénység csökkentése, hosszabb távon pedig teljes felszámolása. |
| --- | --- |

2.

Az 1959-ben elindított EFA-k az Európai Unió fő eszközei a fejlesztési együttműködési segélyek eljuttatásában az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokhoz, valamint a tengerentúli országokhoz és területekhez (TOT). Jelenleg a 2000. június 23-án Cotonouban húsz évre aláírt partnerségi megállapodás (Cotonoui Megállapodás) biztosítja a keretet az Európai Uniónak az AKCS-országokkal, illetve a tengerentúli országokkal és területekkel fenntartott kapcsolatait illetően. A megállapodás elsődleges célja a szegénység csökkentése, hosszabb távon pedig teljes felszámolása.

| 3. | Az EFA-k sajátosságai közé tartoznak, hogy azokat:






  a) | a tagállamok finanszírozzák kvóták, vagy „hozzájárulási kulcsok” szerint, amelyeket a tagállami kormányok állapítanak meg az Európai Unió Tanácsában; |
| --- | --- | --- |

3.

Az EFA-k sajátosságai közé tartoznak, hogy azokat:

a)

a tagállamok finanszírozzák kvóták, vagy „hozzájárulási kulcsok” szerint, amelyeket a tagállami kormányok állapítanak meg az Európai Unió Tanácsában;

| b) | a Bizottság – az Unió általános költségvetésének keretén kívül – és az Európai Beruházási Bank (EBB) irányítja; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság – az Unió általános költségvetésének keretén kívül – és az Európai Beruházási Bank (EBB) irányítja;

| c) | az EFA-k kormányközi jellegéből adódóan az Európai Parlament korlátozottabb szerepet játszik a működésükben, mint az Unió általános költségvetéséből finanszírozott fejlesztési együttműködési eszközök esetében; például nem vesz részt az EFA-források megállapításában és elosztásában. Mindazonáltal az Európai Parlament látja el a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság szerepét, kivéve a Beruházási Keretet, amelyet az EBB irányít és ezáltal nem tartozik az ellenőrzésünk hatókörébe (1)
   (2); |
| --- | --- |

c)

az EFA-k kormányközi jellegéből adódóan az Európai Parlament korlátozottabb szerepet játszik a működésükben, mint az Unió általános költségvetéséből finanszírozott fejlesztési együttműködési eszközök esetében; például nem vesz részt az EFA-források megállapításában és elosztásában. Mindazonáltal az Európai Parlament látja el a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság szerepét, kivéve a Beruházási Keretet, amelyet az EBB irányít és ezáltal nem tartozik az ellenőrzésünk hatókörébe (1)
   (2);

| d) | Az EFA-kra nem vonatkozik az évenkéntiség elve: az EFA-megállapodásokat általában öt–hétéves kötelezettségvállalási időszakra kötik, és a kifizetések ennél jóval hosszabb időszakra is áthúzódhatnak. |
| --- | --- |

d)

Az EFA-kra nem vonatkozik az évenkéntiség elve: az EFA-megállapodásokat általában öt–hétéves kötelezettségvállalási időszakra kötik, és a kifizetések ennél jóval hosszabb időszakra is áthúzódhatnak.

| 4. | Az EFA-kat szinte teljes egészében a Bizottság Nemzetközi Együttműködési és Fejlesztési Főigazgatósága (DG DEVCO) irányítja (3). |
| --- | --- |

4.

Az EFA-kat szinte teljes egészében a Bizottság Nemzetközi Együttműködési és Fejlesztési Főigazgatósága (DG DEVCO) irányítja (3).

| 5. | A jelentésünkben tárgyalt kiadások számos különböző végrehajtási módszerrel, 79 országban kerülnek teljesítésre. A szabályok és eljárások gyakran bonyolultak, többek között a pályázatban való részvételre és szerződés-odaítélésre vonatkozóak is. |
| --- | --- |

5.

A jelentésünkben tárgyalt kiadások számos különböző végrehajtási módszerrel, 79 országban kerülnek teljesítésre. A szabályok és eljárások gyakran bonyolultak, többek között a pályázatban való részvételre és szerződés-odaítélésre vonatkozóak is.

I. FEJEZET – A NYOLCADIK, KILENCEDIK, TIZEDIK ÉS TIZENEGYEDIK EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP PÉNZÜGYI MŰVELETEINEK VÉGREHAJTÁSA

| 6. | A nyolcadik EFA (1995–2000) költségvetése 12 840  millió euró, a kilencediké (2000–2007) 13 800  millió euró, a tizediké (2008–2013) pedig 22 682  millió euró volt. |
| --- | --- |

6.

A nyolcadik EFA (1995–2000) költségvetése 12 840  millió euró, a kilencediké (2000–2007) 13 800  millió euró, a tizediké (2008–2013) pedig 22 682  millió euró volt.

| 7. | A tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapot (4) (2015–2020) létrehozó belső megállapodás 2015. március 1-jén lépett hatályba. A tizenegyedik EFA 30 506  millió euróval rendelkezik (5), ebből 29 089  millió eurót az AKCS-országoknak, 364,5  millió eurót pedig a tengerentúli országoknak és területeknek (TOT) különítettek el. |
| --- | --- |

7.

A tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapot (4) (2015–2020) létrehozó belső megállapodás 2015. március 1-jén lépett hatályba. A tizenegyedik EFA 30 506  millió euróval rendelkezik (5), ebből 29 089  millió eurót az AKCS-országoknak, 364,5  millió eurót pedig a tengerentúli országoknak és területeknek (TOT) különítettek el.

| 8. | A
  2. háttérmagyarázat
  mutatja be az EFA-források 2016. évi, valamint összesített felhasználását. |
| --- | --- |

8.

A
  2. háttérmagyarázat
  mutatja be az EFA-források 2016. évi, valamint összesített felhasználását.

2. háttérmagyarázat –   Az EFA-források felhasználása, 2016. december 31-i állapot

| (millió euró) |
| --- |
| | A 2015-es év végi állapot | A költségvetés felhasználása a 2016-os pénzügyi évben (nettó összegek) (49) | A 2016-os év végi állapot |
| | Teljes összeg | Felhaszn. arány (45) | 8. EFA (46) | 9. EFA (46) | 10. EFA | 11. EFA (46) | Teljes összeg | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | Teljes összeg | Felhaszn. arány (45) |
| A. | FORRÁSOK
   (44) |

(millió euró)

A 2015-es év végi állapot

A költségvetés felhasználása a 2016-os pénzügyi évben (nettó összegek) (49)

A 2016-os év végi állapot

Teljes összeg

Felhaszn. arány (45)

8. EFA (46)

9. EFA (46)

10. EFA

11. EFA (46)

Teljes összeg

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

Teljes összeg

Felhaszn. arány (45)

A.

76 880

- 20

- 163

223

- 24

16

10 392

15 467

21 607

29 430

76 896

| B. | FELHASZNÁLÁS |
| --- | --- |

B.

| 1. | Globális kötelezettségvállalások4

   (47) |
| --- | --- |

1.

53 607

69,7  %

- 13

- 104

- 80

6 688

6 491

10 391

15 429

21 058

13 220

60 097

78,2  %

| 2. | Egyedi kötelezettségvállalások
   (48) |
| --- | --- |

2.

48 797

63,5  %

- 6

- 46

541

3 745

4 234

10 378

15 309

19 576

7 769

53 032

69,0  %

| 3. | Kifizetések |
| --- | --- |

3.

41 989

54,6  %

0

68

1 466

1 816

3 350

10 376

15 053

16 476

3 435

45 339

59,0  %

| C. | Fennmaradó kötelezettségvállalások (B1 – B3) |
| --- | --- |

C.

11 618

15,1  %

15

376

4 582

9 785

14 758

19,2  %

| D. | Rendelkezésre álló egyenleg (A – B1) |
| --- | --- |

D.

23 273

30,3  %

1

38

549

16 210

16 799

21,8  %

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 9. | 2016-ban a DG DEVCO a hatáskörébe tartozó valamennyi területen tovább folytatta a korábbi előfinanszírozási kifizetései és kötelezettségvállalásai csökkentésére irányuló erőfeszítéseit, és e tekintetben jelentős mértékben meghaladta a kitűzött célértékeit (6). A főigazgatóság törekedett arra is, hogy csökkentse a lezáratlan, de lejárt szerződések számát (7). Az elmúlt két évhez hasonlóan a DG DEVCO közel járt a 2016-os célkitűzések teljesítéséhez a lejárt szerződések teljes portfólióját tekintve (8), de az eredmény az EFA-k esetében kevésbé volt kielégítő (9). |
| --- | --- |

9.

2016-ban a DG DEVCO a hatáskörébe tartozó valamennyi területen tovább folytatta a korábbi előfinanszírozási kifizetései és kötelezettségvállalásai csökkentésére irányuló erőfeszítéseit, és e tekintetben jelentős mértékben meghaladta a kitűzött célértékeit (6). A főigazgatóság törekedett arra is, hogy csökkentse a lezáratlan, de lejárt szerződések számát (7). Az elmúlt két évhez hasonlóan a DG DEVCO közel járt a 2016-os célkitűzések teljesítéséhez a lejárt szerződések teljes portfólióját tekintve (8), de az eredmény az EFA-k esetében kevésbé volt kielégítő (9).

| 9. | Az EFA esetében a lejárt szerződések lezárását akadályozó legfőbb problémát a nem teljesített visszafizetési felszólítások, a jogviták és a folyamatban lévő ellenőrzési eljárások jelentik. Bár e vonatkozások nem állnak teljesen az ellenőrzése alatt, a Bizottság továbbra is erőfeszítéseket fog tenni a lejárt szerződések lezárásának meggyorsítása érdekében. |
| --- | --- |

9.

II. FEJEZET – A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPOKRÓL

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlament és a Tanács részére a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) – Független ellenőri jelentés

Vélemény

| I. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA-nak a Bizottság által 2017. június 23-án elfogadott éves beszámolója, amely a mérlegből, az eredménykimutatásból, a készpénzforgalmi kimutatásból, a nettó eszközállomány változásainak kimutatásából és a 2016. december 31-én véget ért pénzügyi év pénzügyi műveleteinek végrehajtásáról szóló jelentésből áll; |
| --- | --- | --- |

I.

A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:

a)

a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA-nak a Bizottság által 2017. június 23-án elfogadott éves beszámolója, amely a mérlegből, az eredménykimutatásból, a készpénzforgalmi kimutatásból, a nettó eszközállomány változásainak kimutatásából és a 2016. december 31-én véget ért pénzügyi év pénzügyi műveleteinek végrehajtásáról szóló jelentésből áll;

| b) | a beszámolók alapjául szolgáló azon tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, amelyek pénzügyi kezeléséért a Bizottság felelős (10), |
| --- | --- |

b)

a beszámolók alapjául szolgáló azon tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, amelyek pénzügyi kezeléséért a Bizottság felelős (10),

az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikkének, illetve a tizenegyedik EFA-ra alkalmazandó – és a korábbi EFA-kra is vonatkozó – pénzügyi szabályzat 49. cikkének rendelkezései alapján.

A beszámoló megbízhatósága

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| II. | Véleményünk szerint a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapnak a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven és az EFA-k pénzügyi szabályzata rendelkezéseinek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapuló számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi az EFA-k 2016. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. |
| --- | --- |

II.

Véleményünk szerint a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapnak a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven és az EFA-k pénzügyi szabályzata rendelkezéseinek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapuló számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi az EFA-k 2016. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| III. | Véleményünk szerint a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

III.

Véleményünk szerint a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Kifizetések

Elutasító vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| IV. | Véleményünk szerint a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó elutasító vélemény alapjáról szóló bekezdésben tárgyaltak jelentősége miatt a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

IV.

Véleményünk szerint a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó elutasító vélemény alapjáról szóló bekezdésben tárgyaltak jelentősége miatt a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi.

A vélemény alapja

| V. | Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai (ISA-k) és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai (ISSAI-k) szerint végezzük. A standardok alkalmazásában a Számvevőszék felelősségét a jelentésünknek az ellenőr felelősségével foglalkozó része fejti ki részletesebben. A Nemzetközi Számviteli Etikai Standard Testület (IESBA) által kiadott hivatalos könyvvizsgálók etikai kódexének és az ellenőrzési munkánkra vonatkozó etikai előírásoknak megfelelően munkánkat függetlenül végezzük, és ezen előírásokkal és az IESBA etikai kódexszel összhangban egyéb etikai felelősségünket is teljesítettük. Meggyőződésünk, hogy a megszerzett könyvvizsgálati bizonyíték elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk kialakításához. |
| --- | --- |

V.

Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai (ISA-k) és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai (ISSAI-k) szerint végezzük. A standardok alkalmazásában a Számvevőszék felelősségét a jelentésünknek az ellenőr felelősségével foglalkozó része fejti ki részletesebben. A Nemzetközi Számviteli Etikai Standard Testület (IESBA) által kiadott hivatalos könyvvizsgálók etikai kódexének és az ellenőrzési munkánkra vonatkozó etikai előírásoknak megfelelően munkánkat függetlenül végezzük, és ezen előírásokkal és az IESBA etikai kódexszel összhangban egyéb etikai felelősségünket is teljesítettük. Meggyőződésünk, hogy a megszerzett könyvvizsgálati bizonyíték elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk kialakításához.

A beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott elutasító vélemény alapja

| VI. | A nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA keretében 2016-ban könyvelt kiadásokat lényeges hiba jellemzi. A beszámoló alapjául szolgáló kiadások becsült hibaszintje3,3  %. |
| --- | --- |

VI.

A nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA keretében 2016-ban könyvelt kiadásokat lényeges hiba jellemzi. A beszámoló alapjául szolgáló kiadások becsült hibaszintje3,3  %.

Fontosabb ellenőrzési témák

| VII. | A fontosabb ellenőrzési témák azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak pénzügyi kimutatásának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és az azokról szóló vélemény kialakításakor foglalkoztunk ugyan, azonban külön nem adunk róluk véleményt. |
| --- | --- |

VII.

A fontosabb ellenőrzési témák azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak pénzügyi kimutatásának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és az azokról szóló vélemény kialakításakor foglalkoztunk ugyan, azonban külön nem adunk róluk véleményt.

Elhatárolt kiadások

| VIII. | Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt, nagyrészt becsléseken alapuló kiadásokat (lásd 2.9. jegyzet). 2016 végén a Bizottság becslése szerint a felmerült, de a kedvezményezettek által még be nem jelentett támogatható kiadások összege 3 903  millió euró volt (2015 végén: 3 797  millió euró). |
| --- | --- |

VIII.

Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt, nagyrészt becsléseken alapuló kiadásokat (lásd 2.9. jegyzet). 2016 végén a Bizottság becslése szerint a felmerült, de a kedvezményezettek által még be nem jelentett támogatható kiadások összege 3 903  millió euró volt (2015 végén: 3 797  millió euró).

| IX. | Megvizsgáltuk ezeknek az elhatárolt becsléseknek a kiszámítását és áttekintettünk egy 30 egyedi szerződésből álló mintát, hogy értékeljük az elhatárolt kiadások hibás megállapításának kockázatát. Az elvégzett munkánk alapján megállapítottuk, hogy a végleges beszámolóban szereplő elhatárolt kiadások megfelelőek voltak, miután a Bizottság az észrevételeink alapján minden szükséges korrekciót elvégzett. |
| --- | --- |

IX.

Megvizsgáltuk ezeknek az elhatárolt becsléseknek a kiszámítását és áttekintettünk egy 30 egyedi szerződésből álló mintát, hogy értékeljük az elhatárolt kiadások hibás megállapításának kockázatát. Az elvégzett munkánk alapján megállapítottuk, hogy a végleges beszámolóban szereplő elhatárolt kiadások megfelelőek voltak, miután a Bizottság az észrevételeink alapján minden szükséges korrekciót elvégzett.

A vezetőség felelőssége

| X. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a tizenegyedik EFA pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel az EFA éves beszámolójának a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelő elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. Az EFA beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli. |
| --- | --- |

X.

Az EUMSZ 310–325. cikke és a tizenegyedik EFA pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel az EFA éves beszámolójának a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelő elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. Az EFA beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli.

| XI. | Az EFA beszámolójának elkészítésekor a Bizottság felelőssége annak felmérése, hogy az EFA-k képesek-e tevékenységük folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele és a folyamatosság elvének alkalmazása a számviteli nyilvántartások vezetése során, kivéve, ha a vezetőségnek szándékában áll megszüntetni a jogalanyt vagy beszüntetni a működését, vagy amikor nem áll rendelkezésére ezen kívül más reális lehetőség. |
| --- | --- |

XI.

Az EFA beszámolójának elkészítésekor a Bizottság felelőssége annak felmérése, hogy az EFA-k képesek-e tevékenységük folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele és a folyamatosság elvének alkalmazása a számviteli nyilvántartások vezetése során, kivéve, ha a vezetőségnek szándékában áll megszüntetni a jogalanyt vagy beszüntetni a működését, vagy amikor nem áll rendelkezésére ezen kívül más reális lehetőség.

| XII. | A Bizottság felelős az EFA-k pénzügyi beszámolási folyamatának felügyeletéért. |
| --- | --- |

XII.

A Bizottság felelős az EFA-k pénzügyi beszámolási folyamatának felügyeletéért.

Az ellenőrnek az EFA-beszámoló és az alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| XIII. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy az EFA beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibákat vagy lényeges szabályszerűtlenségeket. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználóknak az EFA e beszámolói alapján hozott gazdasági döntéseit. |
| --- | --- |

XIII.

Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy az EFA beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibákat vagy lényeges szabályszerűtlenségeket. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználóknak az EFA e beszámolói alapján hozott gazdasági döntéseit.

| XIV. | Az ISA és ISSAI standardokkal összhangban szakmai megítélésünk szerint és szakmai szkepticizmussal járunk el az ellenőrzés egésze során. Ezenkívül:






  — | Azonosítjuk és elemezzük annak kockázatát, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba az EFA-beszámolóban, illetve az EFA jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban, továbbá az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, és a véleményünk megadásához elégséges és megfelelő alapot nyújtó ellenőrzési bizonyítékot szerzünk. Annak a kockázata, hogy egy csalásból eredő lényeges hibára vagy lényeges meg nem felelésre nem derül fény, nagyobb annak a kockázatánál, hogy a hibából eredő lényeges hibára vagy lényeges meg nem felelésre nem derül fény, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását. |
| --- | --- | --- |

XIV.

Az ISA és ISSAI standardokkal összhangban szakmai megítélésünk szerint és szakmai szkepticizmussal járunk el az ellenőrzés egésze során. Ezenkívül:

—

Azonosítjuk és elemezzük annak kockázatát, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba az EFA-beszámolóban, illetve az EFA jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban, továbbá az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, és a véleményünk megadásához elégséges és megfelelő alapot nyújtó ellenőrzési bizonyítékot szerzünk. Annak a kockázata, hogy egy csalásból eredő lényeges hibára vagy lényeges meg nem felelésre nem derül fény, nagyobb annak a kockázatánál, hogy a hibából eredő lényeges hibára vagy lényeges meg nem felelésre nem derül fény, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását.

| — | Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából tesszük. |
| --- | --- |

—

Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából tesszük.

| — | Felmérjük, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e. |
| --- | --- |

—

Felmérjük, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e.

| — | Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn egyes eseményekkel vagy körülményekkel kapcsolatban, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy az EFA képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink az ellenőri jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával. |
| --- | --- |

—

Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn egyes eseményekkel vagy körülményekkel kapcsolatban, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy az EFA képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink az ellenőri jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával.

| — | Értékeljük az éves beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve a közölt adatokat is, valamint azt, hogy az éves beszámoló úgy mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket, ahogy az a valós bemutatáshoz szükséges. |
| --- | --- |

—

Értékeljük az éves beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve a közölt adatokat is, valamint azt, hogy az éves beszámoló úgy mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket, ahogy az a valós bemutatáshoz szükséges.

| XV. | Az irányítással megbízott személyekkel közöljük többek között az ellenőrzés tervezett hatókörét, ütemezését és a jelentősebb ellenőrzési megállapításokat, beleértve az ellenőrzésünk során a belső kontrollrendszerben megállapított jelentős hiányosságokat is. |
| --- | --- |

XV.

Az irányítással megbízott személyekkel közöljük többek között az ellenőrzés tervezett hatókörét, ütemezését és a jelentősebb ellenőrzési megállapításokat, beleértve az ellenőrzésünk során a belső kontrollrendszerben megállapított jelentős hiányosságokat is.

| XVI. | A bevételeket illetően megvizsgáljuk az összes tagállami hozzájárulást, valamint egy más típusú bevételi tranzakciókból vett mintát. |
| --- | --- |

XVI.

A bevételeket illetően megvizsgáljuk az összes tagállami hozzájárulást, valamint egy más típusú bevételi tranzakciókból vett mintát.

| XVII. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegek megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az intézmény vagy szerv az előlegfizetés elszámolásával – a tárgyévben vagy később – elfogadja az igazolást. |
| --- | --- |

XVII.

A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegek megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az intézmény vagy szerv az előlegfizetés elszámolásával – a tárgyévben vagy később – elfogadja az igazolást.

| XVIII. | A Bizottsággal közölt témák közül meghatározzuk azokat, amelyek a tárgyidőszak EFA-beszámolójának ellenőrzése során a legjelentősebbek voltak, és ezáltal fontosabb ellenőrzési témáknak minősülnek. Ezek a témák ellenőrzési jelentésünkben bemutatásra kerülnek, kivéve, ha törvény vagy rendelet kizárja azok nyilvános közzétételét, vagy abban a rendkívül ritka esetben, ha mi határozunk úgy, hogy eltekintünk egy adott téma jelentésünkben való közzétételétől, mert ésszerűen feltételezhető, hogy ennek kedvezőtlen következményei meghaladják a közlésből származó közérdekű hasznot. |
| --- | --- |

XVIII.

A Bizottsággal közölt témák közül meghatározzuk azokat, amelyek a tárgyidőszak EFA-beszámolójának ellenőrzése során a legjelentősebbek voltak, és ezáltal fontosabb ellenőrzési témáknak minősülnek. Ezek a témák ellenőrzési jelentésünkben bemutatásra kerülnek, kivéve, ha törvény vagy rendelet kizárja azok nyilvános közzétételét, vagy abban a rendkívül ritka esetben, ha mi határozunk úgy, hogy eltekintünk egy adott téma jelentésünkben való közzétételétől, mert ésszerűen feltételezhető, hogy ennek kedvezőtlen következményei meghaladják a közlésből származó közérdekű hasznot.

2017. július 13.

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBURG

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 10. | Az általunk alkalmazott ellenőrzési megközelítést és módszereket a Számvevőszéknek a költségvetés végrehajtásáról szóló 2016-os éves jelentése 1. fejezetében az 1.1. melléklet írja le. Az EFA-k idei ellenőrzésével kapcsolatban külön megjegyzendőek az alábbiak: |
| --- | --- |

10.

Az általunk alkalmazott ellenőrzési megközelítést és módszereket a Számvevőszéknek a költségvetés végrehajtásáról szóló 2016-os éves jelentése 1. fejezetében az 1.1. melléklet írja le. Az EFA-k idei ellenőrzésével kapcsolatban külön megjegyzendőek az alábbiak:

| 11. | Az EFA-beszámoló megbízhatóságát illető észrevételeink a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA-nak a Bizottság által az EFA-k pénzügyi szabályzata (11) szerint jóváhagyott pénzügyi kimutatásain (12) alapulnak, amelyek a Számvevőszékhez a számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozatával együtt 2017. június 27-én érkeztek be. Az ellenőrzés keretében teszteléssel megvizsgáltuk az összegeket és a közölt adatokat, és értékeltük az alkalmazott számviteli alapelveket, valamint a Bizottság lényegesebb becsléseit és a beszámoló általános bemutatását. |
| --- | --- |

11.

Az EFA-beszámoló megbízhatóságát illető észrevételeink a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA-nak a Bizottság által az EFA-k pénzügyi szabályzata (11) szerint jóváhagyott pénzügyi kimutatásain (12) alapulnak, amelyek a Számvevőszékhez a számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozatával együtt 2017. június 27-én érkeztek be. Az ellenőrzés keretében teszteléssel megvizsgáltuk az összegeket és a közölt adatokat, és értékeltük az alkalmazott számviteli alapelveket, valamint a Bizottság lényegesebb becsléseit és a beszámoló általános bemutatását.

| 12. | A tranzakciók szabályszerűségi ellenőrzése kapcsán: |
| --- | --- |

12.

A tranzakciók szabályszerűségi ellenőrzése kapcsán:

| a) | megvizsgáltuk az összes tagállami hozzájárulást, valamint egy más típusú bevételi tranzakciókból vett mintát; |
| --- | --- |

a)

megvizsgáltuk az összes tagállami hozzájárulást, valamint egy más típusú bevételi tranzakciókból vett mintát;

| b) | megvizsgáltunk egy 143 tranzakciót tartalmazó, az EFA-kifizetések teljes körére nézve reprezentatív mintát, amely 16 uniós külképviselet által engedélyezett 108 kifizetésből (13) és a Bizottság központja által jóváhagyott 35 kifizetésből (14) állt; |
| --- | --- |

b)

megvizsgáltunk egy 143 tranzakciót tartalmazó, az EFA-kifizetések teljes körére nézve reprezentatív mintát, amely 16 uniós külképviselet által engedélyezett 108 kifizetésből (13) és a Bizottság központja által jóváhagyott 35 kifizetésből (14) állt;

| c) | amennyiben a tranzakciók kapcsán hibák merültek fel, ott a konkrét rendszerhiányosságok feltárása céljából elemeztük a vonatkozó rendszereket; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a tranzakciók kapcsán hibák merültek fel, ott a konkrét rendszerhiányosságok feltárása céljából elemeztük a vonatkozó rendszereket;

| d) | megvizsgáltuk a DG DEVCO és az uniós külképviseletek rendszereit, a következők vonatkozásában: i. a Bizottság személyzete, külső ellenőrök vagy felügyelők által a kifizetéseket korábban végzett előzetes ellenőrzések, valamint ii. monitoring és felügyelet, különösen a külső ellenőrzések hasznosulásvizsgálata és a DG DEVCO-nak a fennmaradó hibaarányról szóló 2016-os tanulmánya; |
| --- | --- |

d)

megvizsgáltuk a DG DEVCO és az uniós külképviseletek rendszereit, a következők vonatkozásában: i. a Bizottság személyzete, külső ellenőrök vagy felügyelők által a kifizetéseket korábban végzett előzetes ellenőrzések, valamint ii. monitoring és felügyelet, különösen a külső ellenőrzések hasznosulásvizsgálata és a DG DEVCO-nak a fennmaradó hibaarányról szóló 2016-os tanulmánya;

| e) | áttekintettük a DG DEVCO éves tevékenységi jelentését; |
| --- | --- |

e)

áttekintettük a DG DEVCO éves tevékenységi jelentését;

| f) | megvizsgáltuk korábbi ajánlásaink hasznosulását. |
| --- | --- |

f)

megvizsgáltuk korábbi ajánlásaink hasznosulását.

3. háttérmagyarázat –   Az ellenőrök megvizsgálják az útvastagságmérés pontosságát egy zambiai útépítési projekthez kapcsolódó kifizetéshez

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 13. | Amint azt a 4. bekezdésben említettük, mind az általános költségvetésből, mind az EFA-kból finanszírozott külső támogatási eszközöket legnagyobbrészt a DG DEVCO kezeli. A rendszerekre, az éves tevékenységi jelentésre és a főigazgató 2016-os nyilatkozatának megbízhatóságára vonatkozó észrevételeink a DG DEVCO hatáskörébe tartozó minden területre érvényesek. |
| --- | --- |

13.

Amint azt a 4. bekezdésben említettük, mind az általános költségvetésből, mind az EFA-kból finanszírozott külső támogatási eszközöket legnagyobbrészt a DG DEVCO kezeli. A rendszerekre, az éves tevékenységi jelentésre és a főigazgató 2016-os nyilatkozatának megbízhatóságára vonatkozó észrevételeink a DG DEVCO hatáskörébe tartozó minden területre érvényesek.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A beszámoló megbízhatósága

| 14. | Tavaly már beszámoltunk a felhasználatlan előfinanszírozás visszafizettetéséről, amelyet helytelenül működésből származó bevételként rögzítettek. A DG DEVCO számviteli tesztjei és a visszafizetési felszólításokból álló mintán végzett áttekintésünk (15) 2016-ban is hasonló eseteket tártak fel. Bár 3,2  millió euró (16) összegű korrekciót hajtottak végre az EFA végleges beszámolójában, valószínűsíthető, hogy a nem tesztelt sokaságban is hasonló hibák merülnek fel. 2016 végén a DG DEVCO részletes utasításokkal látta el munkatársait az ilyen típusú visszafizetési felszólítások helyes rögzítésének módjára vonatkozóan. |
| --- | --- |

14.

Tavaly már beszámoltunk a felhasználatlan előfinanszírozás visszafizettetéséről, amelyet helytelenül működésből származó bevételként rögzítettek. A DG DEVCO számviteli tesztjei és a visszafizetési felszólításokból álló mintán végzett áttekintésünk (15) 2016-ban is hasonló eseteket tártak fel. Bár 3,2  millió euró (16) összegű korrekciót hajtottak végre az EFA végleges beszámolójában, valószínűsíthető, hogy a nem tesztelt sokaságban is hasonló hibák merülnek fel. 2016 végén a DG DEVCO részletes utasításokkal látta el munkatársait az ilyen típusú visszafizetési felszólítások helyes rögzítésének módjára vonatkozóan.

| 14. | A DEVCO által a visszafizetési felszólítások kódolását illetően kiadott utasítások, valamint a 2016-ban kiadott visszafizetési felszólítás ellenőrzése alapján a DEVCO által elvégzett korrekciók eredményeképpen lényegesen kevesebb hiba fordul elő a visszafizetési felszólítások és/vagy a visszafizettetési háttér-információ kódolása során (az EFA által 2015-ben feltárt 9,6  millió EUR-ral szemben 2016-ban a DEVCO és/vagy az EFA 3,2  millió EUR-t észlelt). A DEVCO 2017-ben is folytatni fogja erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

14.

A tranzakciók szabályszerűsége

Bevételek

| 15. | A bevételi tranzakciók nem tartalmaztak lényeges hibaszintet. |
| --- | --- |

15.

A bevételi tranzakciók nem tartalmaztak lényeges hibaszintet.

Kifizetések

| 16. | A tranzakciótesztek eredményeiről az
  1. melléklet
  nyújt áttekintést. A 143 vizsgált tranzakcióból 35 (24 %) esetében merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 26 hiba alapján a becsült hibaszint 3,3  % (17). |
| --- | --- |

16.

A tranzakciótesztek eredményeiről az
  1. melléklet
  nyújt áttekintést. A 143 vizsgált tranzakcióból 35 (24 %) esetében merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 26 hiba alapján a becsült hibaszint 3,3  % (17).

| 17. | A
  4. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2016-ban a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. |
| --- | --- |

17.

A
  4. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2016-ban a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül.

4. háttérmagyarázat –   A becsült hibaszint részletes lebontása

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 18. | A 130 általunk vizsgált projektekkel összefüggő tranzakcióból 35 (27 %) esetében merült fel hiba. A számszerűsíthető hibákat tartalmazó 26 kifizetési tranzakcióból (74 %) kilenc olyan végső tranzakció volt, amelyet rögtön az összes előzetes ellenőrzés végrehajtása után engedélyeztek. |
| --- | --- |

18.

A 130 általunk vizsgált projektekkel összefüggő tranzakcióból 35 (27 %) esetében merült fel hiba. A számszerűsíthető hibákat tartalmazó 26 kifizetési tranzakcióból (74 %) kilenc olyan végső tranzakció volt, amelyet rögtön az összes előzetes ellenőrzés végrehajtása után engedélyeztek.

| 19. | A korábbi évekhez hasonlóan, a Bizottság és végrehajtó partnerei gyakrabban követtek el hibákat a programbecslésekkel, támogatásokkal, illetve a Bizottság és nemzetközi szervezetek közötti hozzájárulási megállapodásokkal kapcsolatos tranzakciókban, mint más támogatási formáknál. A 67 ilyen típusú vizsgált tranzakcióból 23-nál (34 %) merült fel számszerűsíthető hiba, amelyek a becsült hibaszinten belül 85 %-ot tettek ki. |
| --- | --- |

19.

A korábbi évekhez hasonlóan, a Bizottság és végrehajtó partnerei gyakrabban követtek el hibákat a programbecslésekkel, támogatásokkal, illetve a Bizottság és nemzetközi szervezetek közötti hozzájárulási megállapodásokkal kapcsolatos tranzakciókban, mint más támogatási formáknál. A 67 ilyen típusú vizsgált tranzakcióból 23-nál (34 %) merült fel számszerűsíthető hiba, amelyek a becsült hibaszinten belül 85 %-ot tettek ki.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

5. háttérmagyarázat – Példák projekttranzakciókban talált számszerűsíthető hibákra

5. háttérmagyarázat – Példák projekttranzakciókban talált számszerűsíthető hibákra

A kedvezményezett nem tartotta be a közbeszerzési szabályokat

Megvizsgáltuk a Bizottság elszámolását arról a 3 489 416  eurós összegről, amelyet támogatási szerződés keretében az AKCS-államok kereskedelmikapacitás-fejlesztésének egy nemzetközi szervezet útján megvalósított támogatására fordítottak. A 10 vizsgált kiadási tétel közül 6 esetben találtunk hibát, ezek közül 5 esetben szolgáltatási szerződések alapján díjakat és juttatásokat fizettek ki kereskedelmi tanácsadóknak. Ezeknek a szerződéseknek (570 500  euró összérték) a megkötését a támogatási szerződés rendelkezéseitől eltérően nem előzte meg versenyeztetésen alapuló eljárás. Ehelyett a szerződéseket közvetlenül azoknak a tanácsadóknak ítélték oda, akik korábban már dolgoztak egy megelőző projekten.

A kedvezményezett nem tartotta be a közbeszerzési szabályokat

A projekt szinte kizárólag regionális és nemzeti kereskedelmi tanácsadók felvételéből állt. A kiválasztási eljárás típusától függetlenül a tanácsadók felvételére a nemzetközi alkalmazottak felvételének szabványos operatív folyamata vonatkozott, beleértve az álláshirdetés előzetes közzétételét is.

Jogosulatlan kiadások – szerződés tárgyán kívül eső tevékenységek

Megvizsgáltuk a Bizottság által egy olyan 10 875 375  eurós összeggel kapcsolatban végzett záróelszámolást, amelyet egy nemzetközi szerv az AKCS-államok vállalkozásainak segítséget nyújtó 2012-es munkaprogramjára költöttek. A megvizsgált 10 költségtételből 3 olyan szerződésekhez kapcsolódott, amelyek a támogatásokat kívülálló kedvezményezetteknek adták tovább (147 990  euró értékben). A támogatás különös feltételei nem tartalmaztak a támogatás továbbadásáról szóló rendelkezést, ezért ezek a tevékenységek szerződésszegésnek minősülnek. Ezenkívül az említett továbbadott lépcsőzetes támogatásokat közvetlenül, versenyeztetésen alapuló eljárás nélkül ítélték oda.

Jogosulatlan kiadások – szerződés tárgyán kívül eső tevékenységek

A Bizottság elindította a beszedési eljárást.

| 20. | A számszerűsíthető hibák közül kettő esetében a Bizottság elegendő információval rendelkezett ahhoz, hogy a kiadások jóváhagyása előtt megakadályozza, vagy feltárja és kijavítsa a hibákat. Ha a Bizottság az összes ilyen információt megfelelően felhasználta volna, a becsült hibaszint 0,7  %-kal kisebb lett volna erre a fejezetre. Öt másik tranzakciónál olyan hibákat találtunk, amelyeket a külső ellenőröknek és felügyeleti szerveknek észlelniük kellett volna. Ezek az esetek 0,1  %-kal járultak hozzá a becsült hibaszinthez (18). |
| --- | --- |

20.

A számszerűsíthető hibák közül kettő esetében a Bizottság elegendő információval rendelkezett ahhoz, hogy a kiadások jóváhagyása előtt megakadályozza, vagy feltárja és kijavítsa a hibákat. Ha a Bizottság az összes ilyen információt megfelelően felhasználta volna, a becsült hibaszint 0,7  %-kal kisebb lett volna erre a fejezetre. Öt másik tranzakciónál olyan hibákat találtunk, amelyeket a külső ellenőröknek és felügyeleti szerveknek észlelniük kellett volna. Ezek az esetek 0,1  %-kal járultak hozzá a becsült hibaszinthez (18).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 21. | Ráadásul további 10, számszerűsíthető hiba (19) által érintett tranzakcióra vonatkozóan már sor került ellenőrzésre vagy költségvizsgálatra. Az ellenőrzésekről vagy költségvizsgálatokról szóló jelentésekben szereplő, a ténylegesen elvégzett munkára vonatkozó információk alapján nem tudtuk megítélni, hogy az említett előzetes ellenőrzések során a hibák feltárhatóak és korrigálhatóak voltak-e. |
| --- | --- |

21.

Ráadásul további 10, számszerűsíthető hiba (19) által érintett tranzakcióra vonatkozóan már sor került ellenőrzésre vagy költségvizsgálatra. Az ellenőrzésekről vagy költségvizsgálatokról szóló jelentésekben szereplő, a ténylegesen elvégzett munkára vonatkozó információk alapján nem tudtuk megítélni, hogy az említett előzetes ellenőrzések során a hibák feltárhatóak és korrigálhatóak voltak-e.

| 22. | Két területen a finanszírozás és a fizetési feltételek jellege miatt a tranzakciók tekintetében kisebb mértékben jelentkeznek hibák. Itt egyrészt a költségvetés-támogatásról
   (20) van szó, másrészt azon területekről, ahol nemzetközi szervezetek által megvalósított, több adományozó részvételével zajló projektekben az ún. „feltételezéses megközelítést” alkalmazzák (21). |
| --- | --- |

22.

Két területen a finanszírozás és a fizetési feltételek jellege miatt a tranzakciók tekintetében kisebb mértékben jelentkeznek hibák. Itt egyrészt a költségvetés-támogatásról
   (20) van szó, másrészt azon területekről, ahol nemzetközi szervezetek által megvalósított, több adományozó részvételével zajló projektekben az ún. „feltételezéses megközelítést” alkalmazzák (21).

| 23. | A költségvetés-támogatást egy adott állam általános költségvetésének, illetve egy konkrét szakpolitikára vagy célra szánt költségvetésének támogatására fordítják. Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság betartotta-e a partnerországoknak szóló költségvetés-támogatás feltételeit, és ellenőrizte-e az általános támogathatósági feltételek teljesülését (például azt, hogy kielégítő előrelépés történt-e a közpénzgazdálkodás terén). |
| --- | --- |

23.

A költségvetés-támogatást egy adott állam általános költségvetésének, illetve egy konkrét szakpolitikára vagy célra szánt költségvetésének támogatására fordítják. Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság betartotta-e a partnerországoknak szóló költségvetés-támogatás feltételeit, és ellenőrizte-e az általános támogathatósági feltételek teljesülését (például azt, hogy kielégítő előrelépés történt-e a közpénzgazdálkodás terén).

| 24. | A jogi rendelkezések azonban sokféle értelmezésre adnak lehetőséget, és a Bizottság meglehetősen szabadon ítélheti meg, hogy teljesültek-e az általános feltételek. Szabályszerűségi ellenőrzésünk csak addig a pontig terjedhet, amikor a támogatást kifizetik a partnerországnak, mivel az átutalt pénzek azután beolvadnak a fogadó ország költségvetési forrásaiba. A fogadó ország pénzgazdálkodásának esetleges – nemzeti szinten visszaélést eredményező – hiányosságai a mi szabályszerűségi ellenőrzésünkben nem jelentkeznek hibaként (22). |
| --- | --- |

24.

A jogi rendelkezések azonban sokféle értelmezésre adnak lehetőséget, és a Bizottság meglehetősen szabadon ítélheti meg, hogy teljesültek-e az általános feltételek. Szabályszerűségi ellenőrzésünk csak addig a pontig terjedhet, amikor a támogatást kifizetik a partnerországnak, mivel az átutalt pénzek azután beolvadnak a fogadó ország költségvetési forrásaiba. A fogadó ország pénzgazdálkodásának esetleges – nemzeti szinten visszaélést eredményező – hiányosságai a mi szabályszerűségi ellenőrzésünkben nem jelentkeznek hibaként (22).

| 25. | Ha a többadományozós projekthez nyújtott bizottsági hozzájárulásokat más adományozók hozzájárulásaival együtt kezelik, és nem különítik el konkrétan meghatározható kiadási tételekre, a Bizottság mindaddig feltételezi, hogy az uniós támogathatósági szabályokat betartották, amíg az egyesített összegben van annyi támogatható kiadás, ami fedezi az uniós hozzájárulás összegét. Ezt a megközelítést, ahogy azt a Bizottság alkalmazza, a tételes tesztelésünk során is figyelembe vettük (23). |
| --- | --- |

25.

Ha a többadományozós projekthez nyújtott bizottsági hozzájárulásokat más adományozók hozzájárulásaival együtt kezelik, és nem különítik el konkrétan meghatározható kiadási tételekre, a Bizottság mindaddig feltételezi, hogy az uniós támogathatósági szabályokat betartották, amíg az egyesített összegben van annyi támogatható kiadás, ami fedezi az uniós hozzájárulás összegét. Ezt a megközelítést, ahogy azt a Bizottság alkalmazza, a tételes tesztelésünk során is figyelembe vettük (23).

| 26. | Ha az ellenőrzött mintából kizárjuk a (22–25. bekezdésben említett 13 költségvetés-támogatási és 6 feltételezéses megközelítést alkalmazó tranzakciót, a becsült hibaszint 4,4  % (24). |
| --- | --- |

26.

Ha az ellenőrzött mintából kizárjuk a (22–25. bekezdésben említett 13 költségvetés-támogatási és 6 feltételezéses megközelítést alkalmazó tranzakciót, a becsült hibaszint 4,4  % (24).

Éves tevékenységi jelentés és egyéb irányítási rendszerek

| 27. | 2012 óta a DG DEVCO minden éves tevékenységi jelentésében az alapul szolgáló tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó fenntartást adott ki. Ezt követően cselekvési tervet fogadtak el a DG DEVCO kontrollrendszerének alkalmazásában talált hiányosságok orvoslására. A
  6. háttérmagyarázat
  mutatja be az elmúlt négy évben tett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

27.

2012 óta a DG DEVCO minden éves tevékenységi jelentésében az alapul szolgáló tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó fenntartást adott ki. Ezt követően cselekvési tervet fogadtak el a DG DEVCO kontrollrendszerének alkalmazásában talált hiányosságok orvoslására. A
  6. háttérmagyarázat
  mutatja be az elmúlt négy évben tett erőfeszítéseket.

6. háttérmagyarázat – A DG DEVCO által a kontrollrendszer jobb alkalmazása érdekében kifejtett erőfeszítések

Tavaly beszámoltunk a 2013-as és 2014-es cselekvési tervek alapján elért megfelelő haladásról; 19 intézkedést teljes mértékben végrehajtottak, a fennmaradó 4 intézkedést pedig a 2015-ös cselekvési tervbe helyezték át.

A 2015-ös cselekvési terv szerkezetét a nagy kockázatú területekre irányuló intézkedések beillesztésével fejlesztették tovább. Ezek közé tartoznak például a nemzetközi szervezetek révén közvetett irányítás keretében nyújtott források és a közvetlen irányítás keretében nyújtott támogatások. Eredetileg 2016 júniusára tervezték befejezni az összes intézkedést. 2016 végéig tíz intézkedést fejeztek be, ötöt részben teljesítettek és egy még folyamatban volt.

Négy új célzott intézkedést adtak hozzá a 2016-os cselekvési tervhez, ezek eredményeit a következő éves jelentésünkben fogjuk értékelni.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 28. | A DG DEVCO kontrollrendszere a kedvezményezettek által visszaigényelt kiadások elfogadása előtt végrehajtott előzetes ellenőrzések köré összpontosul. A Számvevőszék által talált hibák gyakorisága (ideértve az olyan végleges kifizetési kérelmekben talált hibákat is, amelyeknél korábban történt előzetes külső ellenőrzés és költségvizsgálat) az idei évben is azt mutatja, hogy ezeket az ellenőrzéseket hiányosságok jellemzik. |
| --- | --- |

28.

A DG DEVCO kontrollrendszere a kedvezményezettek által visszaigényelt kiadások elfogadása előtt végrehajtott előzetes ellenőrzések köré összpontosul. A Számvevőszék által talált hibák gyakorisága (ideértve az olyan végleges kifizetési kérelmekben talált hibákat is, amelyeknél korábban történt előzetes külső ellenőrzés és költségvizsgálat) az idei évben is azt mutatja, hogy ezeket az ellenőrzéseket hiányosságok jellemzik.

| 29. | A 2014-es és 2015-ös éves jelentésünkben beszámoltunk a DG DEVCO által az ellenőrzések és vizsgálatok (25) minőségének javítása céljából már meghozott intézkedésekről (26). Az előző évi jelentésünkben javasoltakkal összhangban a DG DEVCO jelenleg felülvizsgálja az ellenőrzések és vizsgálatok feladatmeghatározását, hogy információt gyűjtsön egy minőségértékelés elkészítéséhez. Noha 2017 júniusára (27) tervezték a befejezését, ez a kritikus fontosságú felülvizsgálat még nem készült el. |
| --- | --- |

29.

A 2014-es és 2015-ös éves jelentésünkben beszámoltunk a DG DEVCO által az ellenőrzések és vizsgálatok (25) minőségének javítása céljából már meghozott intézkedésekről (26). Az előző évi jelentésünkben javasoltakkal összhangban a DG DEVCO jelenleg felülvizsgálja az ellenőrzések és vizsgálatok feladatmeghatározását, hogy információt gyűjtsön egy minőségértékelés elkészítéséhez. Noha 2017 júniusára (27) tervezték a befejezését, ez a kritikus fontosságú felülvizsgálat még nem készült el.

| 29. | Folyamatban van az ellenőrzések és vizsgálatok feladatmeghatározásának felülvizsgálata. A Bizottság tervei szerint a munka 2017 végére befejeződik, mégha az eredménye akkor még nem is lesz teljes mértékben működőképes. |
| --- | --- |

29.

A fennmaradó hibaarányról szóló 2016-os tanulmány

| 30. | 2016-ban a DG DEVCO elkészítette a fennmaradó hibaarányról szóló ötödik tanulmányát, amely a főigazgatóság teljes felelősségi körére nézve felméri, hogy a hibák megelőzése, feltárása és kiigazítása érdekében végzett vezetői ellenőrzések ellenére becslés szerint mennyi hiba marad feltáratlan (28). A fennmaradó hibaarányról szóló tanulmány hatókörét és korlátait az éves tevékenységi jelentésben ismertették a 2013-as ajánlásunknak megfelelően (29). |
| --- | --- |

30.

2016-ban a DG DEVCO elkészítette a fennmaradó hibaarányról szóló ötödik tanulmányát, amely a főigazgatóság teljes felelősségi körére nézve felméri, hogy a hibák megelőzése, feltárása és kiigazítása érdekében végzett vezetői ellenőrzések ellenére becslés szerint mennyi hiba marad feltáratlan (28). A fennmaradó hibaarányról szóló tanulmány hatókörét és korlátait az éves tevékenységi jelentésben ismertették a 2013-as ajánlásunknak megfelelően (29).

| 31. | A tanulmány a 2015 szeptembere és 2016 augusztusa közötti időszakban lezárt szerződések alapján elvégzett tranzakciókból álló reprezentatív mintát vizsgált. Áttekintettük a fennmaradó hibaarányról szóló 2016-os tanulmányt és megállapítottuk, hogy ez összhangban van a fennmaradó hibaarány meghatározásának módszertanával. Az intézkedések valamennyi, a 2013-as jelentésünkben felsorolt hiányosságot orvosolták, a kifejezetten a fennmaradó hibaarányra vonatkozó becslési módszer kivételével, amely az egyes hibaarányok becslésekor még mindig túl nagy mérlegelési mozgásteret hagyott. |
| --- | --- |

31.

A tanulmány a 2015 szeptembere és 2016 augusztusa közötti időszakban lezárt szerződések alapján elvégzett tranzakciókból álló reprezentatív mintát vizsgált. Áttekintettük a fennmaradó hibaarányról szóló 2016-os tanulmányt és megállapítottuk, hogy ez összhangban van a fennmaradó hibaarány meghatározásának módszertanával. Az intézkedések valamennyi, a 2013-as jelentésünkben felsorolt hiányosságot orvosolták, a kifejezetten a fennmaradó hibaarányra vonatkozó becslési módszer kivételével, amely az egyes hibaarányok becslésekor még mindig túl nagy mérlegelési mozgásteret hagyott.

| 31. | A becslések száma évről évre csökkent, 2012-ben még 43 volt, 2016-ban pedig már csak 6. Minden egyes becslést felülvizsgálnak az igazgató és a partner szintjén a következetesség biztosítása érdekében. Ez az eljárás korlátozza a mérlegelési mozgásteret az egyes hibaarányok becslése során. Akkor készítenek becslést, ha a tanulmány végén valamilyen jogi vagy logisztikai okból a dokumentáció nem áll a fennmaradó hibaarányt ellenőrző személy rendelkezésére a munka befejezésének határideje előtt. Azon tranzakciók esetében, amelyeknél nem áll rendelkezésre a dokumentáció, óhatatlanul nagyobb a hibák kockázata, ezért a becslések növelik a hibaszintet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | 2016-ban a vizsgálat első ízben becsülte úgy, hogy az általános fennmaradó hibaarány a Bizottság által meghatározott 2 %-os lényegességi küszöb alatt marad (30). Az eredmény a következő fő tényezők együttes meglétének tulajdonítható: |
| --- | --- |

32.

2016-ban a vizsgálat első ízben becsülte úgy, hogy az általános fennmaradó hibaarány a Bizottság által meghatározott 2 %-os lényegességi küszöb alatt marad (30). Az eredmény a következő fő tényezők együttes meglétének tulajdonítható:

| 32. | A Bizottság úgy véli, hogy a hibaarány elmúlt években tapasztalt csökkenése több tényezőre – köztük főképp a DEVCO belső ellenőrzési rendszerének megerősítésére irányuló intézkedésekre – vezethető vissza. |
| --- | --- |

32.

| a) | a DG DEVCO erőfeszítései a belső kontrollrendszer végrehajtásának javítására (lásd 27–29. bekezdés és
  6. háttérmagyarázat
  háttérmagyarázat); |
| --- | --- |

a)

a DG DEVCO erőfeszítései a belső kontrollrendszer végrehajtásának javítására (lásd 27–29. bekezdés és
  6. háttérmagyarázat
  háttérmagyarázat);

| b) | a DG DEVCO által az alátámasztó dokumentumok beszerzése érdekében tett erőfeszítések, amelyek a fennmaradó hibaarány alapjául szolgáló mintában található becslések számának csökkenését eredményezték, mivel ezek a sokaság többi részéhez képest magasabb fennmaradó hibaarányt tartalmaznak magasabb eredendő kockázatuk miatt (31); |
| --- | --- |

b)

a DG DEVCO által az alátámasztó dokumentumok beszerzése érdekében tett erőfeszítések, amelyek a fennmaradó hibaarány alapjául szolgáló mintában található becslések számának csökkenését eredményezték, mivel ezek a sokaság többi részéhez képest magasabb fennmaradó hibaarányt tartalmaznak magasabb eredendő kockázatuk miatt (31);

| c) | a költségvetés-támogatási tranzakciók arányának növekedése a fennmaradó hibaarány mintában (32), amelyek esetében a becsült fennmaradó hibaarány 0 % (lásd még: 22–24. bekezdés). |
| --- | --- |

c)

a költségvetés-támogatási tranzakciók arányának növekedése a fennmaradó hibaarány mintában (32), amelyek esetében a becsült fennmaradó hibaarány 0 % (lásd még: 22–24. bekezdés).

| c) | A Bizottság véleménye szerint nincs közvetlen összefüggés a fennmaradó hibaarány mintájában szereplő költségvetés-támogatási tranzakciók aránya és a hibaarány szintje között. A mintában szereplő költségvetés-támogatási tranzakciók száma kizárólag attól függ, hogy milyen pénzegységalapú mintavételt alkalmaztak. A hibák valóban alig érintik a költségvetés-támogatási szerződéseket, mivel a Bizottság – a Számvevőszék ajánlásaival összhangban –jelentős erőfeszítéseket tett az iránymutatás javítása és a kockázatok kezelése érdekében. Mindazonáltal a hibaarány csökkenésével párhuzamosan az évek során nem emelkedett a költségvetés-támogatási tranzakciók aránya a mintában. Kijelenthető, hogy ez lehet az egyik olyan tényező, amely a hibaarány jelenlegi állásának hátterében áll. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság véleménye szerint nincs közvetlen összefüggés a fennmaradó hibaarány mintájában szereplő költségvetés-támogatási tranzakciók aránya és a hibaarány szintje között. A mintában szereplő költségvetés-támogatási tranzakciók száma kizárólag attól függ, hogy milyen pénzegységalapú mintavételt alkalmaztak. A hibák valóban alig érintik a költségvetés-támogatási szerződéseket, mivel a Bizottság – a Számvevőszék ajánlásaival összhangban –jelentős erőfeszítéseket tett az iránymutatás javítása és a kockázatok kezelése érdekében. Mindazonáltal a hibaarány csökkenésével párhuzamosan az évek során nem emelkedett a költségvetés-támogatási tranzakciók aránya a mintában. Kijelenthető, hogy ez lehet az egyik olyan tényező, amely a hibaarány jelenlegi állásának hátterében áll.

7. háttérmagyarázat –   A DG DEVCO fennmaradó hibaarányának alakulása 2012 és 2016 között

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, a 2012–2016 között a fennmaradó hibaarányról készített tanulmányok alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A 2016-os éves tevékenységi jelentés áttekintése

| 33. | A 2012–2014 közötti időszakban a főigazgató a DG DEVCO valamennyi művelete tekintetében általános fenntartással élt a tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. 2015-ben a főigazgató első ízben készített a kockázatok szerint elkülönített részekből álló bizonyossági nyilatkozatot és az általa kiadott fenntartásban magas kockázatúként jelölt meg két kiadási területet: i. a közvetlen irányítás keretében nyújtott támogatásokat és ii. a nemzetközi intézmények útján megvalósuló közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásokat. |
| --- | --- |

33.

A 2012–2014 közötti időszakban a főigazgató a DG DEVCO valamennyi művelete tekintetében általános fenntartással élt a tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. 2015-ben a főigazgató első ízben készített a kockázatok szerint elkülönített részekből álló bizonyossági nyilatkozatot és az általa kiadott fenntartásban magas kockázatúként jelölt meg két kiadási területet: i. a közvetlen irányítás keretében nyújtott támogatásokat és ii. a nemzetközi intézmények útján megvalósuló közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásokat.

| 34. | 2016-ban a DG DEVCO kiterjesztette a fenntartást a közvetett irányítás keretében megvalósuló támogatásokra és programbecslésekre. Annak ellenére, hogy a 2016-os fennmaradó hibaarány a 2 %-os lényegességi küszöb alatt volt, a fenntartást a DG DEVCO bizonyosságnyújtási folyamata valamennyi elemének figyelembevételével (33) adták ki. A kiadott fenntartás összhangban van mind az idei, mind az előző éves jelentésekben megfogalmazott saját ajánlásainkkal és észrevételeinkkel. |
| --- | --- |

34.

2016-ban a DG DEVCO kiterjesztette a fenntartást a közvetett irányítás keretében megvalósuló támogatásokra és programbecslésekre. Annak ellenére, hogy a 2016-os fennmaradó hibaarány a 2 %-os lényegességi küszöb alatt volt, a fenntartást a DG DEVCO bizonyosságnyújtási folyamata valamennyi elemének figyelembevételével (33) adták ki. A kiadott fenntartás összhangban van mind az idei, mind az előző éves jelentésekben megfogalmazott saját ajánlásainkkal és észrevételeinkkel.

8. háttérmagyarázat –   A DG DEVCO által a kockázatok szerint elkülönített részekből álló bizonyossági nyilatkozat irányába tett előrelépés

Image

Forrás: Európai Számvevőszék, a DG DEVCO éves tevékenységi jelentései alapján.

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

| 35. | A DG DEVCO becslése szerint a 2016-ban elfogadott kifizetéseken (5 393  millió euró) belül a kockázatosnak minősülő teljes összeg (34) 105 millió euró (a 2016-os kifizetések 1,9  %-a). Ebből az összegből a becslések szerint a DG DEVCO következő években elvégzett ellenőrzései nyomán 25 millió euró (24 %) értékben kerül majd sor korrekcióra (35). |
| --- | --- |

35.

A DG DEVCO becslése szerint a 2016-ban elfogadott kifizetéseken (5 393  millió euró) belül a kockázatosnak minősülő teljes összeg (34) 105 millió euró (a 2016-os kifizetések 1,9  %-a). Ebből az összegből a becslések szerint a DG DEVCO következő években elvégzett ellenőrzései nyomán 25 millió euró (24 %) értékben kerül majd sor korrekcióra (35).

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 36. | A 2016-os számadat (36) (25 millió euró) a 2015-ös becslés fele volt a DG DEVCO arra irányuló erőfeszítései miatt, hogy az előző évi ajánlásainknak megfelelően kizárja a számításból a visszatéríttetett előfinanszírozási összegeket, a visszavont beszedési megbízásokat és a kamatbevételeket. Mindazonáltal a 2016-os számadat megbízhatóságát gyengítik i. az olyan feltárt hibák, amelyek esetében nem került sor a 2016-os és korábbi visszafizetési felszólítások nem tesztelt sokaságára vonatkozó teljes extrapolációra (37); és ii. az, hogy a számításokat nem egyeztették az EFA pénzügyi kimutatásaival (38). Ezeknek a hiányosságoknak a mértékét azonban nehéz meghatározni (39). |
| --- | --- |

36.

A 2016-os számadat (36) (25 millió euró) a 2015-ös becslés fele volt a DG DEVCO arra irányuló erőfeszítései miatt, hogy az előző évi ajánlásainknak megfelelően kizárja a számításból a visszatéríttetett előfinanszírozási összegeket, a visszavont beszedési megbízásokat és a kamatbevételeket. Mindazonáltal a 2016-os számadat megbízhatóságát gyengítik i. az olyan feltárt hibák, amelyek esetében nem került sor a 2016-os és korábbi visszafizetési felszólítások nem tesztelt sokaságára vonatkozó teljes extrapolációra (37); és ii. az, hogy a számításokat nem egyeztették az EFA pénzügyi kimutatásaival (38). Ezeknek a hiányosságoknak a mértékét azonban nehéz meghatározni (39).

| 36. | A DEVCO által a beszedés hátterének kódolása során előforduló hibák megelőzése és korrekciója érdekében tett intézkedéseket a fenti 14. bekezdés ismerteti. 2017-ben folytatódni fognak ezeket az erőfeszítések. A DEVCO továbbá gondoskodni fog róla, hogy a jövőben feltárt esetleges hibákat teljes mértékben extrapolálják azon visszafizetési felszólítások nem tesztelt sokaságára, amelyeket figyelembe vettek a korrekciós képesség becslése során.

  2017-ben orvosolni fogják azt a rendszerhibát, amely miatt a visszafizetési felszólítások kódolása a visszafizettetési háttér-információt tartalmazó (minősített) mező nélkül történt, ezért ez egyszeri eset volt. A hiba kiküszöbölése a visszafizettetési háttér-információval összefüggő funkció utasítások (pl. a visszafizettetési háttér-információkról szóló kézikönyv) szerinti, megfelelő használata, valamint egy szükséges vállalati szabálynak a Bizottság könyvelési rendszerében történő alkalmazása révén fog megvalósulni. |
| --- | --- |

36.

2017-ben orvosolni fogják azt a rendszerhibát, amely miatt a visszafizetési felszólítások kódolása a visszafizettetési háttér-információt tartalmazó (minősített) mező nélkül történt, ezért ez egyszeri eset volt. A hiba kiküszöbölése a visszafizettetési háttér-információval összefüggő funkció utasítások (pl. a visszafizettetési háttér-információkról szóló kézikönyv) szerinti, megfelelő használata, valamint egy szükséges vállalati szabálynak a Bizottság könyvelési rendszerében történő alkalmazása révén fog megvalósulni.

KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetés

| 37. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy az EFA-k 2016. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven és a pénzügyi szabályzat előírásainak, valamint a számvitelért felelős tisztviselő által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a tárgyévi pénzügyi helyzetüket, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változását. |
| --- | --- |

37.

Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy az EFA-k 2016. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven és a pénzügyi szabályzat előírásainak, valamint a számvitelért felelős tisztviselő által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a tárgyévi pénzügyi helyzetüket, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változását.

| 38. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a 2016. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozóan:






  a) | az EFA-k bevételeit nem jellemezte lényeges hibaszint; |
| --- | --- | --- |

38.

Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a 2016. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozóan:

a)

az EFA-k bevételeit nem jellemezte lényeges hibaszint;

| b) | az EFA-k kifizetési tranzakcióit lényeges hibaszint jellemezte (lásd: 16–26. bekezdés). A tranzakciótesztjeink alapján becsült hibaszint értéke 3,3  % (lásd:
  1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

b)

az EFA-k kifizetési tranzakcióit lényeges hibaszint jellemezte (lásd: 16–26. bekezdés). A tranzakciótesztjeink alapján becsült hibaszint értéke 3,3  % (lásd:
  1. melléklet
  ).

Ajánlások

| 39. | A 2013-as éves jelentésünkben (40) megfogalmazott és a DG DEVCO által teljes körűen megvalósított (41) öt ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  3. melléklet
  mutatja be. |
| --- | --- |

39.

A 2013-as éves jelentésünkben (40) megfogalmazott és a DG DEVCO által teljes körűen megvalósított (41) öt ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  3. melléklet
  mutatja be.

| 40. | Az említett áttekintés, valamint a 2016. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján a következő ajánlásokat tesszük. A DG DEVCO: |
| --- | --- |

40.

Az említett áttekintés, valamint a 2016. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján a következő ajánlásokat tesszük. A DG DEVCO:

| — | 1. ajánlás: erősítse meg a régi lezáratlan és lejárt EFA-szerződések monitoringját, hogy ezek száma tovább csökkenjen; |
| --- | --- |

—

1. ajánlás: erősítse meg a régi lezáratlan és lejárt EFA-szerződések monitoringját, hogy ezek száma tovább csökkenjen;

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

| — | 2. ajánlás: 2017 végéig zárja le az összes ellenőrzésre és költségvizsgálatra vonatkozó feladatmeghatározás felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

—

2. ajánlás: 2017 végéig zárja le az összes ellenőrzésre és költségvizsgálatra vonatkozó feladatmeghatározás felülvizsgálatát;

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A munka már folyamatban van.

| — | 3. ajánlás: bővítse ki az intézkedéseit a 2017-es cselekvési tervében, hogy azok kiterjedjenek az éves tevékenységi jelentésben szereplő fenntartás hatálya alatti, a közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásokra és programbecslésekre is; |
| --- | --- |

—

3. ajánlás: bővítse ki az intézkedéseit a 2017-es cselekvési tervében, hogy azok kiterjedjenek az éves tevékenységi jelentésben szereplő fenntartás hatálya alatti, a közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásokra és programbecslésekre is;

A Bizottság elfogadja az ajánlást. Az a tény, hogy az említett két területre vonatkozóan fenntartást adtak ki azt is magával vonja, hogy célzott lépéseket határoznak meg az adott területeken.

| — | 4. ajánlás: vegye fontolóra az egyes alacsony kockázatú költségvetés-támogatási tranzakciók fennmaradó hibaaránya tételes tesztelése mértékének csökkentését és az így megtakarított erőforrások átcsoportosítását a projektek keretében végrehajtott tranzakciók tételes tesztelésének növeléséhez; |
| --- | --- |

—

4. ajánlás: vegye fontolóra az egyes alacsony kockázatú költségvetés-támogatási tranzakciók fennmaradó hibaaránya tételes tesztelése mértékének csökkentését és az így megtakarított erőforrások átcsoportosítását a projektek keretében végrehajtott tranzakciók tételes tesztelésének növeléséhez;

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A Bizottság fontolóra fogja venni a Számvevőszék által javasolt megközelítést, és adott esetben fel annak megfelelően módosítani fogja a fennmaradó hibaarányra vonatkozó módszertant.

| — | 5. ajánlás: az ebben az éves jelentésben feltárt hiányosságok orvoslásával javítsa a 2017-es korrekciós képesség kiszámítását. |
| --- | --- |

—

5. ajánlás: az ebben az éves jelentésben feltárt hiányosságok orvoslásával javítsa a 2017-es korrekciós képesség kiszámítását.

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.

---

(1)  Lásd: A tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2015. március 2-i (EU) 2015/323 tanácsi rendelet (HL L 58., 2015.3.3., 17. o.) 43., 48–50. és 58. cikke.

(2)  2012-ben az EBB, a Bizottság és a Számvevőszék közötti háromoldalú megállapodás (a 215/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 78., 2008.3.19., 1. o.) 134. cikke) megállapította az e műveletek számvevőszéki ellenőrzéséről szóló szabályokat. A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata nem vonatkozik a Beruházási Keretre.

(3)  Ez alól a 2016-os EFA-kiadásoknak a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (ECHO) által kezelt 3 %-a jelent kivételt.

(4)  HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

(5)  Ennek része egy az EBB által kezelt 1 139 millió eurós összeg.

(6)  A régóta fennálló, lezáratlan előfinanszírozások csökkentése az EFA-k esetében: 28 % megvalósult (célérték: 25 %); fennálló kötelezettségvállalások csökkentése az EFA-k esetében: 36 % megvalósult (célérték: 25 %).

(7)  Egy szerződés akkor tekintendő lejártnak, ha több mint 18 hónappal az általa meghatározott operatív időszak végét követően még nem került sor a lezárására. A szerződés lezárását érintő késedelmek növelik a szabályszerűtlenségek veszélyét, mivel nem megfelelő archiválás esetén, valamint ha a projekt legfőbb munkatársai munkahelyet váltottak, nehézségeket okozhat az alátámasztó dokumentumok beszerzése. A szerződések késedelmes lezárása továbbá késleltetheti a felhasználatlan előfinanszírozási összegek és a támogatásra nem jogosult kiadások visszafizettetését is.

(8)  A DG DEVCO portfóliójában lévő lejárt szerződések aránya a 2013 végi 18,62 %-ról 2016 végére 15,15 %-ra csökkent (célérték: 15 %).

(9)  Az 1 896 lejárt szerződésből 1 058 (56 %) vonatkozik az EFA-kra. A lejárt szerződéseknek az összes lezáratlan EFA-szerződéshez viszonyított aránya 19 % volt, míg a teljes DG DEVCO portfólió esetében ez az arány 12 %. Az 1 058 lejárt EFA-szerződésből 156 esetében (323 millió euró) (a számukat tekintve 14,7 %; értéküket tekintve 11,4 %) az operatív időszak több mint 5 évvel ezelőtt véget ért.

(10)  A tizenegyedik EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 43., 48–50. és 58. cikke értelmében ez a megbízhatósági nyilatkozat nem vonatkozik az EBB kezelésében lévő EFA-forrásokra.

(11)  Lásd: az (EU) 2015/323 rendelet 43. cikke.

(12)  Lásd: az (EU) 2015/323 rendelet 44. cikke.

(13)  Barbados, Benin, Burkina Faso, Elefántcsontpart, Fidzsi, Gambia, Ghána, Kongói Demokratikus Köztársaság, Madagaszkár, Niger, Nigéria, Ruanda, Szenegál, Tanzánia, Zambia és Zöld-foki-szigetek.

(14)  DG DEVCO: 31 kifizetés; ECHO: 4 kifizetés humanitárius segélyezésre.

(15)  A 15 tesztelt visszafizetési felszólításból (összesen 7,6 millió euró értékben) 3 visszafizetési felszólítást (0,5 millió euró) helytelenül bevételként rögzítettek a felhasználatlan előfinanszírozás visszafizetése helyett.

(16)  2,7 millió eurós korrekciót a DG DEVCO tárt fel, 0,5 millió eurót pedig később azonosítottak az ellenőreink.

(17)  A hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legnagyobb valószínűség elve alapján becsült érték. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 1,0 % és 5,6 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(18)  0,7 százalékpontot tesznek ki (egy eset) a Bizottság által elkövetett hibák, míg 0,2 százalékpontot (hat eset) a kedvezményezettek által elkövetett hibák.

(19)  Ezek az esetek 1,4 százalékponttal járultak hozzá a becsült hibaszinthez.

(20)  2016-ban az EFA-kból történő költségvetés-támogatási kifizetések 644 millió eurót tettek ki.

(21)  2016-ban az EFA-k 914 millió euróval járultak hozzá a nemzetközi szervezetek által megvalósított, több adományozó részvételével zajló projektekhez. A feltételezéses megközelítés alkalmazásával kiadott összeg részarányát nem tudjuk megállapítani, mert azt a Bizottság nem kíséri külön figyelemmel.

(22)  A költségvetés-támogatás hatékonyságát és eredményességét több számvevőszéki különjelentés tárgyalja, ezek közül a legfrissebbek a 32/2016. sz., „Az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás”, a 30/2016. sz., „A hondurasi kiemelt ágazatok számára nyújtott uniós támogatás eredményessége”, valamint a 13/2016. sz., „Uniós segítségnyújtás Moldova államigazgatásának megerősítésére”.

(23)  Olyan esetekben, ahol a Bizottság hozzájárulása nem érte el az intézkedés költségvetésének 75 %-át, nem végeztünk ellenőrzéseket az alapul szolgáló kiadási tételekre nézve. Ott, ahol ez a hozzájárulás 75 % és 90 % között mozgott, eseti alapon ítéltük meg, hogy szükséges-e az alapul szolgáló kiadási tételek ellenőrzése.

(24)  A megadott szám egy 124 tranzakcióból álló reprezentatív mintán alapuló legjobb becslés. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a hibaarány 1,8 % és 7,1 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(25)  A 2015-ös éves jelentés 41. bekezdésében szintén beszámoltunk a mind a Bizottságot, mind a kedvezményezetteket érintő dokumentumkezelési és közbeszerzési eljárások javítását célzó intézkedésekről.

(26)  a) Az uniós külképviseletek és a DG DEVCO részlegei számára kötelezővé vált a kockázatelemzés az éves ellenőrzési terv elkészítésekor; b) a támogatási szerződésmintákat úgy dolgozták át, hogy a DG DEVCO közvetlenül választhasson ki és bízhasson meg ellenőröket; c) felhívták a figyelmet a leggyakoribb hibatípusokra, valamint képzéseket szerveztek a DG DEVCO alkalmazottai és a kedvezményezettek részére, megerősítendő a pénzügyi és ellenőrzési készségeiket; d) minőségmátrix az ellenőrzés vagy költségvizsgálat minőségének értékeléséhez.

(27)  A határidő a nemzetközi szervezetek révén közvetett irányítás keretében nyújtott források esetében 2016. december, míg a közvetlen irányítás keretében nyújtott támogatások esetében 2017. június volt a 2016-os cselekvési tervben rögzítettek szerint.

(28)  Az EFA-k és az Unió általános költségvetése.

(29)  A 2016-os éves tevékenységi jelentés 24. lábjegyzete.

(30)  2014: 2,8 %; 2015: 2,2 %; 2016: 1,7 %.

(31)  2014: 14 becslés; 2015: 10 becslés; 2016: 6 becslés. A fennmaradó hibaarány meghatározásának módszertana szerint csak akkor indokolt becslést alkalmazni, ha elfogadható jogi vagy logisztikai ok miatt nem áll rendelkezésre dokumentáció a fennmaradó hibaaránnyal kapcsolatos tevékenységek befejezési határidejéig. Azon tranzakciók esetén, amelyekhez nem nyújtottak be dokumentációt, fennáll a hibának való kitettség eredendően nagyobb kockázata, és a becslést ennek figyelembevételével kell kiszámítani.

(32)  2014-ből 35, 2015-ből 50, 2016-ból 73 költségvetés-támogatási tranzakció; a mintavétel a tranzakciók sokaságban betöltött súlya alapján történt.

(33)  Ez magában foglalja a korábbi fennmaradó hibaarány kockázatelemzését és a számvevőszéki hibákat.

(34)  Az év során engedélyezett, de a kifizetés időpontjában alkalmazandó szerződéses vagy szabályozási rendelkezéseknek nem megfelelő kifizetések összegének legjobb és legóvatosabb becslése.

(35)  Lásd: a DG DEVCO 2016-os éves tevékenységi jelentése, 50. o.

(36)  Ez a 2016-os korrekciós képesség a 2010 és 2016 között hibák és szabálytalanságok okán kibocsátott visszafizetési felszólításokban szereplő átlagos éves összegként került kiszámításra.

(37)  A DG DEVCO a 2016-os visszafizetési felszólítások nagy kiterjedésű mintáját ellenőrizte és megállapította, hogy a korrekciós képességet érintő összes visszafizetési felszólítás mintegy 50 %-át helytelenül könyvelték. 2010–2015 között a számításokban szereplő visszafizetési felszólításokat ezért ugyanazzal a százalékaránnyal igazították ki. Vizsgálatunk során találtunk más, figyelembe nem vett hibákat is, amelyek legalább 62 %-ra növelték a rosszul könyvelt visszafizettetések százalékarányát.

(38)  A 2016-os visszafizetési felszólítások sokasága a Bizottság számviteli rendszerének technikai problémái miatt nem tartalmazta a visszafizettetési háttér-információkkal nem rendelkező visszafizetési felszólításokat.

(39)  Ezeknek a hiányosságoknak a maximális lehetséges hatása nem befolyásolja az EFA beszámolójának megbízhatóságáról megfogalmazott véleményünket.

(40)  Azért a 2013-as éves jelentést választottuk ki az idei hasznosulásvizsgálatunk céljára, mert azóta elvileg elegendő idő telt el ahhoz, hogy a Bizottság végrehajtsa az ajánlásainkat.

(41)  A hasznosulásvizsgálat célja annak ellenőrzése volt, hogy ajánlásaink nyomán bevezettek-e korrekciós intézkedéseket és azok érvényben vannak-e, nem pedig a végrehajtásuk eredményességének vizsgálata.

(42)  Az Európai Fejlesztési Alapok hozzájárulása a Bizottságnál és az uniós külképviseleteknél felmerülő, az EFA-k keretében finanszírozott műveletek irányításához szükséges adminisztratív támogatásokra fordított kiadások fedezésére.

(43)  A globális kötelezettségvállalások a finanszírozási határozatoktól függenek. Az egyedi kötelezettségvállalások az egyes szerződésektől függenek.

Forrás: Európai Számvevőszék, a 2016-os a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA konszolidált beszámolója alapján.

(44)  Tartalmazza a 8., a 9., a 10. és a 11. EFA induló előirányzatait, a társfinanszírozást, kamatot, egyéb forrásokat és a korábbi EFA-kból származó átviteleket.

(45)  A források százalékában.

(46)  A negatív összegek kötelezettségvállalás visszavonását jelentik.

(47)  A globális kötelezettségvállalások finanszírozási határozatokhoz kapcsolódnak.

(48)  Az egyedi kötelezettségvállalások egyedi szerződésekhez kapcsolódnak.

(49)  Nettó kötelezettségvállalás a kötelezettségvállalások visszavonása után. Nettó kifizetések a visszafizettetések után.

Forrás: Európai Számvevőszék, a 2016-os a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA konszolidált beszámolója alapján. A jelentésben szereplő értékek nem tartalmazzák az EBB kezelésében lévő EFA-forrásokat.

---

1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPOK

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| |
| Összes tranzakció | 143 | 140 |
| |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| | | |
| Becsült hibaszint | 3,3  % | 3,8  % |
| | | |
| | Felső hibahatár (UEL) | 5,6  % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 1 % | |

2016

2015

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció

143

140

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

3,3  %

3,8  %

Felső hibahatár (UEL)

5,6  %

Alsó hibahatár (LEL)

1 %

---

2. MELLÉKLET

A LEGALÁBB 20 %-OS HATÁSSAL JÁRÓ HIBÁK ÁTTEKINTÉSE

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| Bevezetés |
| A költségvetés végrehajtásáról szóló 2016-os számvevőszéki éves jelentés 1. fejezetének
  1.1. mellékletében
  leírt általános ellenőrzési módszertant alkalmazva a tranzakciók reprezentatív mintáját teszteltük annak érdekében, hogy az EFA-kra nézve megbecsüljük a sokaságon belüli szabálytalanság mértékét. A tesztelés során észlelt hibák nem alkotnak kimerítő listát sem az egyes hibákra, sem a lehetséges hibatípusokra nézve. Az alábbiakban vázolt, a vizsgált tranzakció értékének legalább 20 %-át érintő hibákra vonatkozó megállapításaink csak példaként szolgálnak (1). Ezeket a hibákat 128 000  euró és 11,8  millió euró közötti értékű tranzakciókban találtuk, a medián (2) értéke kevéssel 4,8  millió euró fölött volt. | |
| Példák a hibákra
   (3) |
| A közbeszerzési szabályok megsértése |
| 1. példa – Építési munkálatokra kiírt pályázat helytelen értékelése |
| Megvizsgáltuk a Bizottság által egy Karib-térségbeli rendelőintézet építési munkálatainak kiadásaira vonatkozóan végzett záróelszámolását. A projekt közbeszerzési eljárása során sérült az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elve, valamint nem tartották be a Bizottság saját közbeszerzési szabályait sem. Annak ellenére, hogy nézetünk szerint a legalacsonyabb árajánlat eleget tett a kiválasztási kritériumoknak, mégis elutasították azt, mert aggályok merültek fel az ajánlattevő munka elvégzéséhez szükséges technikai kapacitását illetően. Ezt a döntést nem találtuk megfelelően indokoltnak. Az ajánlattevővel helytelen elutasító okot közöltek az értesítő levélben. Vizsgálatunk során a Bizottság azt a magyarázatot adta, hogy a legalacsonyabb árat kínáló ajánlattevő nem szolgáltatott megfelelő bizonyítékot a munka végrehajtásához szükséges minimális finanszírozásról. Ezzel szemben a második legalacsonyabb árat kínáló, a szerződést végül elnyerő ajánlattevő ajánlata is 10 %-kal elmaradt a minimális hitelkövetelményektől. Az értékelő bizottság lehetőséget adott a második legalacsonyabb árat kínáló ajánlattevőnek, hogy hiánypótlás útján egészítse ki ajánlatát a kiválasztási kritériumot illetően. Ezt a lehetőséget az első ajánlattevő nem kapta meg. Mindezen hiányosságokat összességében súlyos közbeszerzési hibának értékeljük (100 %-os számszerűsítés). | Az értékelő jelentés következtetései szerint az értékelő bizottság úgy ítélte meg, hogy a legalacsonyabb árajánlat nem felel meg, mivel az ajánlattevő nem rendelkezett kellő technikai kapacitással ahhoz, hogy az ajánlatkérő szerv által már korábban odaítélt két szerződés mellett ezt a szerződést is végrehajtsa. A legalacsonyabb árajánlat a minimális hitelkövetelményeket sem teljesítette. |
| 2. példa – A közbeszerzési eljárás hiányos dokumentációja |
| Megvizsgáltuk a Bizottság záróelszámolását egy uniós finanszírozású projektek adminisztrációjának fejlesztéséhez technikai támogatást nyújtó grenadai projekt kiadásairól. A kifizetési kérelemben szerepeltek tanácsadó szolgáltatási szerződésre vonatkozó tételek is. Erre a szerződésre vonatkozóan nem kaptuk meg az összes közbeszerzési iratot, ezért nem tudtuk igazolni, hogy betartották-e a projekt általános feltételeiben rögzített közbeszerzési eljárási szabályokat. A támogatásra nem jogosult költségek az összes vizsgált költséghez képest 30 %-os hibaarányt eredményeztek. | A Bizottság megvizsgálja a Számvevőszék megállapításait. |
| Fel nem merült kiadások |
| 3. példa – A kedvezményezettnél fel nem merült kiadás |
| Megvizsgáltuk a Bizottság záróelszámolását egy, az AKCS-országokban a magánszektor fejlesztésének támogatására létrehozott, nemzetközi intézmény útján megvalósított projekt kiadásairól. Az elfogadott kiadások teljes összegének igazolása során észleltük, hogy ezek a nemzetközi intézmény által kiadott garancialeveleket és a hozzájárulási megállapodás teljes időtartamára vonatkozó igazgatási díjakat is tartalmaznak. A bankgaranciákat azonban nem érvényesítették a befektetők, azaz a kedvezményezettnél nem merültek fel költségek. Ezenkívül a szerződés teljesítési időtartama 20 év, és az igazgatási díjakat nem lehet a jövőre nézve előre kifizetni. A támogatásra nem jogosult költségek az összes vizsgált költséghez viszonyított 98 %-os hibaarányt eredményeztek. | A Bizottság jelentős korrekciós intézkedéseket tett: törölte a kifogásolt záróelszámolást. |
| Alapvető bizonylatok hiánya |
| 4. példa – Bizonylatok rendelkezésre nem állása |
| Megvizsgáltunk a Bizottság időközi elszámolását egy, a tanzániai kereskedelem és mezőgazdaság támogatására irányuló projekt kiadásairól. A megvizsgált kiadási tételek többsége esetében vagy nem kaptunk alátámasztó dokumentumokat, vagy a kapott bizonylatok nem voltak megfelelőek, például nem terjedtek ki az adott tétel teljes összegére. Ezért nem tudtuk igazolni ezeknek a tételeknek a támogathatóságát. A támogatásra nem jogosult költségek az összes vizsgált költséghez viszonyított 45 %-os hibaarányt eredményeztek. | A Számvevőszék látogatását követően a Bizottság még további dokumentáció beszerzésén dolgozik, mielőtt megállapítaná a végső fizetendő összeget. |
| 5. példa – Bizonylatok rendelkezésre nem állása, támogatásra nem jogosult költségek |
| Megvizsgáltuk a Bizottság záróelszámolását egy támogatási szerződés kiadásairól, amelynek keretében egy nonprofit szervezet lebonyolításában vidéki területeknek nyújtottak pénzügyi szolgáltatásokat Malawiban. A kifizetési kérelemben több problémát állapítottunk meg. A bérkifizetések ellenőrzésekor nem nyújtották be az összes bizonylatot (például fizetési jegyzéket vagy fizetési bizonylatot), és az igénylés támogatásra nem jogosult költségeket, nevezetesen importvámokat is tartalmazott. Ezenfelül egyes esetekben a közbeszerzési eljárás során nem vették figyelembe az átláthatóságnak és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elveit. A támogatásra nem jogosult költségek az összes vizsgált költséghez viszonyított 44 %-os hibaarányt eredményeztek. | A Bizottság megteszi a szükséges lépéseket a nem támogathatónak ítélt összegek visszafizettetése érdekében. |
| A bejelentett kiadások helytelen kiszámítása |
| 6. példa – Hibák a felszámolt díjak kiszámításában |
| Megvizsgáltuk a Bizottságnak egy nemzetközi szerv által kezelt vagyonkezelői alapra vonatkozó kiadásait. A kifizetési kérelem technikai tanácsadási díjakat is tartalmazott. A szerződés úgy rendelkezett, hogy a tanácsadó cégnek a napi munkaórák hónapokra történő átváltásakor 30 munkanapos hónapot kell alapul vennie. A társaság ehelyett 21 munkanapos hónapot vett alapul, ami az elszámolt díjak növekedését eredményezte. Ezenkívül az utazási időt és a túlórát is elszámolták, megsértve ezzel a szerződéses feltételeket. A támogatásra nem jogosult költségek az összes vizsgált költséghez viszonyított 25 %-os hibaarányt eredményeztek. | A Bizottság megteszi a szükséges lépéseket a nem támogathatónak ítélt összegek visszafizettetése érdekében. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

Bevezetés

A költségvetés végrehajtásáról szóló 2016-os számvevőszéki éves jelentés 1. fejezetének
  1.1. mellékletében
  leírt általános ellenőrzési módszertant alkalmazva a tranzakciók reprezentatív mintáját teszteltük annak érdekében, hogy az EFA-kra nézve megbecsüljük a sokaságon belüli szabálytalanság mértékét. A tesztelés során észlelt hibák nem alkotnak kimerítő listát sem az egyes hibákra, sem a lehetséges hibatípusokra nézve. Az alábbiakban vázolt, a vizsgált tranzakció értékének legalább 20 %-át érintő hibákra vonatkozó megállapításaink csak példaként szolgálnak (1). Ezeket a hibákat 128 000  euró és 11,8  millió euró közötti értékű tranzakciókban találtuk, a medián (2) értéke kevéssel 4,8  millió euró fölött volt.

Példák a hibákra
   (3)

A közbeszerzési szabályok megsértése

1. példa – Építési munkálatokra kiírt pályázat helytelen értékelése

Megvizsgáltuk a Bizottság által egy Karib-térségbeli rendelőintézet építési munkálatainak kiadásaira vonatkozóan végzett záróelszámolását. A projekt közbeszerzési eljárása során sérült az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elve, valamint nem tartották be a Bizottság saját közbeszerzési szabályait sem. Annak ellenére, hogy nézetünk szerint a legalacsonyabb árajánlat eleget tett a kiválasztási kritériumoknak, mégis elutasították azt, mert aggályok merültek fel az ajánlattevő munka elvégzéséhez szükséges technikai kapacitását illetően. Ezt a döntést nem találtuk megfelelően indokoltnak. Az ajánlattevővel helytelen elutasító okot közöltek az értesítő levélben. Vizsgálatunk során a Bizottság azt a magyarázatot adta, hogy a legalacsonyabb árat kínáló ajánlattevő nem szolgáltatott megfelelő bizonyítékot a munka végrehajtásához szükséges minimális finanszírozásról. Ezzel szemben a második legalacsonyabb árat kínáló, a szerződést végül elnyerő ajánlattevő ajánlata is 10 %-kal elmaradt a minimális hitelkövetelményektől. Az értékelő bizottság lehetőséget adott a második legalacsonyabb árat kínáló ajánlattevőnek, hogy hiánypótlás útján egészítse ki ajánlatát a kiválasztási kritériumot illetően. Ezt a lehetőséget az első ajánlattevő nem kapta meg. Mindezen hiányosságokat összességében súlyos közbeszerzési hibának értékeljük (100 %-os számszerűsítés).

Az értékelő jelentés következtetései szerint az értékelő bizottság úgy ítélte meg, hogy a legalacsonyabb árajánlat nem felel meg, mivel az ajánlattevő nem rendelkezett kellő technikai kapacitással ahhoz, hogy az ajánlatkérő szerv által már korábban odaítélt két szerződés mellett ezt a szerződést is végrehajtsa. A legalacsonyabb árajánlat a minimális hitelkövetelményeket sem teljesítette.

2. példa – A közbeszerzési eljárás hiányos dokumentációja

Megvizsgáltuk a Bizottság záróelszámolását egy uniós finanszírozású projektek adminisztrációjának fejlesztéséhez technikai támogatást nyújtó grenadai projekt kiadásairól. A kifizetési kérelemben szerepeltek tanácsadó szolgáltatási szerződésre vonatkozó tételek is. Erre a szerződésre vonatkozóan nem kaptuk meg az összes közbeszerzési iratot, ezért nem tudtuk igazolni, hogy betartották-e a projekt általános feltételeiben rögzített közbeszerzési eljárási szabályokat. A támogatásra nem jogosult költségek az összes vizsgált költséghez képest 30 %-os hibaarányt eredményeztek.

A Bizottság megvizsgálja a Számvevőszék megállapításait.

Fel nem merült kiadások

3. példa – A kedvezményezettnél fel nem merült kiadás

Megvizsgáltuk a Bizottság záróelszámolását egy, az AKCS-országokban a magánszektor fejlesztésének támogatására létrehozott, nemzetközi intézmény útján megvalósított projekt kiadásairól. Az elfogadott kiadások teljes összegének igazolása során észleltük, hogy ezek a nemzetközi intézmény által kiadott garancialeveleket és a hozzájárulási megállapodás teljes időtartamára vonatkozó igazgatási díjakat is tartalmaznak. A bankgaranciákat azonban nem érvényesítették a befektetők, azaz a kedvezményezettnél nem merültek fel költségek. Ezenkívül a szerződés teljesítési időtartama 20 év, és az igazgatási díjakat nem lehet a jövőre nézve előre kifizetni. A támogatásra nem jogosult költségek az összes vizsgált költséghez viszonyított 98 %-os hibaarányt eredményeztek.

A Bizottság jelentős korrekciós intézkedéseket tett: törölte a kifogásolt záróelszámolást.

Alapvető bizonylatok hiánya

4. példa – Bizonylatok rendelkezésre nem állása

Megvizsgáltunk a Bizottság időközi elszámolását egy, a tanzániai kereskedelem és mezőgazdaság támogatására irányuló projekt kiadásairól. A megvizsgált kiadási tételek többsége esetében vagy nem kaptunk alátámasztó dokumentumokat, vagy a kapott bizonylatok nem voltak megfelelőek, például nem terjedtek ki az adott tétel teljes összegére. Ezért nem tudtuk igazolni ezeknek a tételeknek a támogathatóságát. A támogatásra nem jogosult költségek az összes vizsgált költséghez viszonyított 45 %-os hibaarányt eredményeztek.

A Számvevőszék látogatását követően a Bizottság még további dokumentáció beszerzésén dolgozik, mielőtt megállapítaná a végső fizetendő összeget.

5. példa – Bizonylatok rendelkezésre nem állása, támogatásra nem jogosult költségek

Megvizsgáltuk a Bizottság záróelszámolását egy támogatási szerződés kiadásairól, amelynek keretében egy nonprofit szervezet lebonyolításában vidéki területeknek nyújtottak pénzügyi szolgáltatásokat Malawiban. A kifizetési kérelemben több problémát állapítottunk meg. A bérkifizetések ellenőrzésekor nem nyújtották be az összes bizonylatot (például fizetési jegyzéket vagy fizetési bizonylatot), és az igénylés támogatásra nem jogosult költségeket, nevezetesen importvámokat is tartalmazott. Ezenfelül egyes esetekben a közbeszerzési eljárás során nem vették figyelembe az átláthatóságnak és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elveit. A támogatásra nem jogosult költségek az összes vizsgált költséghez viszonyított 44 %-os hibaarányt eredményeztek.

A Bizottság megteszi a szükséges lépéseket a nem támogathatónak ítélt összegek visszafizettetése érdekében.

A bejelentett kiadások helytelen kiszámítása

6. példa – Hibák a felszámolt díjak kiszámításában

Megvizsgáltuk a Bizottságnak egy nemzetközi szerv által kezelt vagyonkezelői alapra vonatkozó kiadásait. A kifizetési kérelem technikai tanácsadási díjakat is tartalmazott. A szerződés úgy rendelkezett, hogy a tanácsadó cégnek a napi munkaórák hónapokra történő átváltásakor 30 munkanapos hónapot kell alapul vennie. A társaság ehelyett 21 munkanapos hónapot vett alapul, ami az elszámolt díjak növekedését eredményezte. Ezenkívül az utazási időt és a túlórát is elszámolták, megsértve ezzel a szerződéses feltételeket. A támogatásra nem jogosult költségek az összes vizsgált költséghez viszonyított 25 %-os hibaarányt eredményeztek.

A Bizottság megteszi a szükséges lépéseket a nem támogathatónak ítélt összegek visszafizettetése érdekében.

---

(1)  Ezek a hibák teszik ki az általános becsült hibaszint több mint felét.

(2)  Azaz a legalább 20 %-os hatást gyakorló hibák fele 4,8 millió eurónál alacsonyabb, fele pedig annál magasabb összegű tranzakciókban fordult elő.

(3)  A főszöveg
  5. háttérmagyarázata
  két további példát tartalmaz a hibákra vonatkozóan.

---

3. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPOK

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Nem alkalmazandó | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben megvalósult | Néhány tekintetben megvalósult |
| 2013 | 1. ajánlás: Az EuropeAid biztosítsa, hogy átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult valamennyi tisztviselő visszafizettesse az évi 750 000 eurót meghaladó előfinanszírozási összegeken keletkezett kamatot (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 1. ajánlás). | x | | | | | | |
| 2. ajánlás: Az EuropeAid 2014 végéig egészítse ki a CRIS rendszer fejlesztését úgy, hogy a rendszer pénzügyi bevételként kezelje a 250 000 és 750 000 euró közötti előfinanszírozási összegeken keletkezett kamatot (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 2. ajánlás). | x | | | | | | |
| 3. ajánlás: Az EuropeAid vizsgálja felül az alkalmazott kontrollok hasznának számszerűsítését (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 3. ajánlás). | x | | | | | | |
| 4. ajánlás: Az EuropeAid az éves tevékenységi jelentésben számoljon be a kontrollrendszerben talált hiányosságok orvoslására készített cselekvési terv végrehajtásának eredményeiről (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 4. ajánlás). | x | | | | | | |
| 5. ajánlás: Az EuropeAid az éves tevékenységi jelentésben tegye közzé a RER-tanulmány hatókörét, valamint a becsült alsó, illetve felső hibahatárokat (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 5. ajánlás). | x | | | | | | |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

A Bizottság válasza

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Nem alkalmazandó

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben megvalósult

Néhány tekintetben megvalósult

2013

1. ajánlás: Az EuropeAid biztosítsa, hogy átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult valamennyi tisztviselő visszafizettesse az évi 750 000 eurót meghaladó előfinanszírozási összegeken keletkezett kamatot (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 1. ajánlás).

x

2. ajánlás: Az EuropeAid 2014 végéig egészítse ki a CRIS rendszer fejlesztését úgy, hogy a rendszer pénzügyi bevételként kezelje a 250 000 és 750 000 euró közötti előfinanszírozási összegeken keletkezett kamatot (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 2. ajánlás).

x

3. ajánlás: Az EuropeAid vizsgálja felül az alkalmazott kontrollok hasznának számszerűsítését (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 3. ajánlás).

x

4. ajánlás: Az EuropeAid az éves tevékenységi jelentésben számoljon be a kontrollrendszerben talált hiányosságok orvoslására készített cselekvési terv végrehajtásának eredményeiről (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 4. ajánlás).

x

5. ajánlás: Az EuropeAid az éves tevékenységi jelentésben tegye közzé a RER-tanulmány hatókörét, valamint a becsült alsó, illetve felső hibahatárokat (2013-as éves jelentés, 51. bekezdés, 5. ajánlás).

x

---