# Az Európai Unió C 265/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 265 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. augusztus 11. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 265

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. augusztus 11.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2015–20162015. július 6–9-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 377, 2016.10.13 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2015–20162015. július 6–9-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 377, 2016.10.13 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2015. július 7., kedd |
| 2017/C 265/01 | Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása a multimodális integrált jegyértékesítési rendszer megvalósításáról Európában (2014/2244(INI)) | 2 |
| 2017/C 265/02 | Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az uniós tejágazat kilátásairól – a tejágazati csomag végrehajtásának felülvizsgálata (2014/2146(INI)) | 7 |
| 2017/C 265/03 | Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az uniós kereskedelmi és beruházási politikáknak a köz- és magánszféra harmadik országokban működő kezdeményezéseire gyakorolt külső hatásáról (2014/2233(INI)) | 17 |
| 2017/C 265/04 | Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása a gyümölcs- és zöldségágazat 2007. évi reformot követő alakulásáról (2014/2147(INI)) | 25 |
| | 2015. július 8., szerda |
| 2017/C 265/05 | Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek az Európai Bizottsághoz intézett ajánlásaival a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségre (TTIP) irányuló tárgyalásokról (2014/2228(INI)) | 35 |
| 2017/C 265/06 | Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása a Zöld foglalkoztatás kezdeményezésről: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása (2014/2238(INI)) | 48 |
| 2017/C 265/07 | Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása az adókikerülésről és az adócsalásról mint a fejlődő országok kormányzása, szociális védelme és fejlődése számára jelentett kihívásról (2015/2058(INI)) | 59 |
| | 2015. július 9., csütörtök |
| 2017/C 265/08 | Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az erőforrás-hatékonyságról: úton a körforgásos gazdaság felé (2014/2208(INI)) | 65 |
| 2017/C 265/09 | Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a tőkepiaci unió kiépítéséről (2015/2634(RSP)) | 76 |
| 2017/C 265/10 | Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az európai biztonsági stratégiáról (2015/2697(RSP)) | 84 |
| 2017/C 265/11 | Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a jemeni helyzetről (2015/2760(RSP)) | 93 |
| 2017/C 265/12 | Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a közel-keleti és észak-afrikai régió biztonsági kihívásairól és a politikai stabilitás kilátásairól (2014/2229(INI)) | 98 |
| 2017/C 265/13 | Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról (2015/2002(INI)) | 110 |
| 2017/C 265/14 | Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv végrehajtásáról (2014/2256(INI)) | 121 |
| 2017/C 265/15 | Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós megközelítésről – a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozása óta végzett tevékenységeinek értékelése (2014/2231(INI)) | 130 |
| 2017/C 265/16 | Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a burundi helyzetről (2015/2723(RSP)) | 137 |
| 2017/C 265/17 | Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a srebrenicai népirtásról való megemlékezésről (2015/2747(RSP)) | 142 |
| 2017/C 265/18 | Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása Kambodzsa nem kormányzati szervezetekről és szakszervezetekről szóló törvénytervezeteiről (2015/2756(RSP)) | 144 |
| 2017/C 265/19 | Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságról (KDK), különös tekintettel két fogva tartott emberi jogi aktivista, Yves Makwambala és Fred Bauma esetére (2015/2757(RSP)) | 147 |
| 2017/C 265/20 | Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása Bahrein, különös tekintettel Nabíl Radzsab ügyére (2015/2758(RSP)) | 151 |
| 2017/C 265/21 | Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása két keresztény lelkész helyzetéről Szudánban (2015/2766(RSP)) | 155 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2015. július 7., kedd

2017/C 265/01

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása a multimodális integrált jegyértékesítési rendszer megvalósításáról Európában (2014/2244(INI))

2

2017/C 265/02

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az uniós tejágazat kilátásairól – a tejágazati csomag végrehajtásának felülvizsgálata (2014/2146(INI))

7

2017/C 265/03

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az uniós kereskedelmi és beruházási politikáknak a köz- és magánszféra harmadik országokban működő kezdeményezéseire gyakorolt külső hatásáról (2014/2233(INI))

17

2017/C 265/04

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása a gyümölcs- és zöldségágazat 2007. évi reformot követő alakulásáról (2014/2147(INI))

25

2015. július 8., szerda

2017/C 265/05

Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek az Európai Bizottsághoz intézett ajánlásaival a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségre (TTIP) irányuló tárgyalásokról (2014/2228(INI))

35

2017/C 265/06

Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása a Zöld foglalkoztatás kezdeményezésről: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása (2014/2238(INI))

48

2017/C 265/07

Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása az adókikerülésről és az adócsalásról mint a fejlődő országok kormányzása, szociális védelme és fejlődése számára jelentett kihívásról (2015/2058(INI))

59

2015. július 9., csütörtök

2017/C 265/08

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az erőforrás-hatékonyságról: úton a körforgásos gazdaság felé (2014/2208(INI))

65

2017/C 265/09

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a tőkepiaci unió kiépítéséről (2015/2634(RSP))

76

2017/C 265/10

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az európai biztonsági stratégiáról (2015/2697(RSP))

84

2017/C 265/11

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a jemeni helyzetről (2015/2760(RSP))

93

2017/C 265/12

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a közel-keleti és észak-afrikai régió biztonsági kihívásairól és a politikai stabilitás kilátásairól (2014/2229(INI))

98

2017/C 265/13

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról (2015/2002(INI))

110

2017/C 265/14

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv végrehajtásáról (2014/2256(INI))

121

2017/C 265/15

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós megközelítésről – a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozása óta végzett tevékenységeinek értékelése (2014/2231(INI))

130

2017/C 265/16

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a burundi helyzetről (2015/2723(RSP))

137

2017/C 265/17

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a srebrenicai népirtásról való megemlékezésről (2015/2747(RSP))

142

2017/C 265/18

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása Kambodzsa nem kormányzati szervezetekről és szakszervezetekről szóló törvénytervezeteiről (2015/2756(RSP))

144

2017/C 265/19

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságról (KDK), különös tekintettel két fogva tartott emberi jogi aktivista, Yves Makwambala és Fred Bauma esetére (2015/2757(RSP))

147

2017/C 265/20

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása Bahrein, különös tekintettel Nabíl Radzsab ügyére (2015/2758(RSP))

151

2017/C 265/21

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása két keresztény lelkész helyzetéről Szudánban (2015/2766(RSP))

155

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2015. július 7., kedd |
| 2017/C 265/22 | Az Európai Parlament 2015. július 7-i határozata Bettina Michelle Jakobsennek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE)) | 158 |
| 2017/C 265/23 | P8_TA(2015)0240A nemzetközi kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlása ***IAz Európai Parlament 2015. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő uniós eljárások megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2015)0049 – C8-0041/2015 – 2014/0174(COD))P8_TC1-COD(2014)0174Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 7-én került elfogadásra a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelempolitika területén követendő uniós eljárások megállapításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) | 159 |
| 2017/C 265/24 | P8_TA(2015)0241A vízi járművekre vonatkozó káros árképzés elleni védekezés ***IAz Európai Parlament 2015. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a vízi járművekre vonatkozó káros árképzés elleni védekezésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0605 – C8-0171/2014 – 2014/0280(COD))P8_TC1-COD(2014)0280Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 7-én került elfogadásra a vízi járművekre vonatkozó káros árképzés elleni védekezésről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) | 160 |
| 2017/C 265/25 | Az Európai Parlament 2015. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló nyilatkozatnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (05420/2015 – C8-0043/2015 – 2015/0001(NLE)) | 161 |
| 2017/C 265/26 | Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó, 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről – a 2014-es pénzügyi év többletének bevezetése – szóló tanácsi álláspontról (09765/2015 – C8-0161/2015 – 2015/2077(BUD)) | 162 |
| 2017/C 265/27 | Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó 4/2015. számú, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának Románia, Bulgária és Olaszország javára történő igénybevételére irányuló javaslatot kísérő költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (09767/2015 – C8-0162/2015 – 2015/2078(BUD)) | 164 |
| 2017/C 265/28 | Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 2. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (árvizek Romániában, Bulgáriában és Olaszországban) (COM(2015)0162 – C8-0094/2015 – 2015/2079(BUD)) | 166 |
| 2017/C 265/29 | Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó 1/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (amely az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot kíséri) (09876/2015 – C8-0172/2015 – 2015/2011(BUD)) | 167 |
| 2017/C 265/30 | Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó, 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról – Válasz a migrációs nyomásra (09768/2015 – C8-0163/2015 – 2015/2121(BUD)) | 170 |
| | 2015. július 8., szerda |
| 2017/C 265/31 | Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében való megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05548/2014 – C8-0127/2014 – 2013/0386(NLE)) | 173 |
| 2017/C 265/32 | Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében való megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (06682/2014 – C8-0098/2014 – 2014/0039(NLE)) | 174 |
| 2017/C 265/33 | Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújításáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (05872/2015 – C8-0074/2015 – 2014/0293(NLE)) | 175 |
| 2017/C 265/34 | Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Feröer szigetek közötti tudományos és technológiai együttműködésről és a Feröer szigeteknek a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramhoz (20142020) való társulásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05660/2015 – C8-0057/2015 – 2014/0228(NLE)) | 176 |
| 2017/C 265/35 | Az Európai Parlament 2015. július 8-án elfogadott módosításai a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése, valamint a 2013/34/EU irányelvnek a vállalatirányítási nyilatkozat egyes elemei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD)) | 177 |
| 2017/C 265/36 | P8_TA(2015)0258Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer piaci stabilitását biztosító tartalék ***IAz Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek Unión belüli kereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0020 – C8-0016/2014 – 2014/0011(COD))P8_TC1-COD(2014)0011Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 8-án került elfogadásra az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 198 |
| 2017/C 265/37 | P8_TA(2015)0259Tengerészek ***IAz Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a tengerészekről, valamint a 2008/94/EK, a 2009/38/EK, a 2002/14/EK, a 98/59/EK és a 2001/23/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0798) – C7-0409/2013 – 2013/0390(COD))P8_TC1-COD(2013)0390Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 8-án került elfogadásra a 2008/94/EK, a 2009/38/EK és a 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint a 98/59/EK és a 2001/23/EK tanácsi irányelvnek a tengerészek tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 199 |
| 2017/C 265/38 | Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Svájci Államszövetségnek a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramhoz és az Európai Atomenergia-közösség Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjához való társulásáról, valamint a Svájci Államszövetségnek a Fusion for Energy által végzett ITER-tevékenységekben való részvételének szabályozásáról szóló, egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05662/2015 – C8-0056/2015 – 2014/0304(NLE)) | 200 |
| 2017/C 265/39 | Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0098 – C8-0075/2015 – 2015/0051(NLE)) | 201 |
| 2017/C 265/40 | Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország EGF/2015/001 FI/Broadcom referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0232 – C8-0135/2015 – 2015/2125(BUD)) | 223 |
| 2017/C 265/41 | Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása a 2016. évi költségvetés tervezetéről folytatandó háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról (2015/2074(BUD)) | 226 |
| | 2015. július 9., csütörtök |
| 2017/C 265/42 | P8_TA(2015)0267A nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az élelmiszerek és a takarmányok radioaktív szennyezettségének legmagasabb megengedett mértékei ***IAz Európai Parlament 2015. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az élelmiszerek és a takarmányok radioaktív szennyezettsége legmagasabb megengedett mértékeinek megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0943 – C7-0045/2014 – 2013/0451(COD))P8_TC1-COD(2013)0451Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 9-én került elfogadásra a nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az élelmiszerek és a takarmányok radioaktív szennyezettsége legmagasabb megengedett mértékeinek megállapításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1. Ez a módosítás a szöveg egészére vonatkozik] | 272 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2015. július 7., kedd

2017/C 265/22

Az Európai Parlament 2015. július 7-i határozata Bettina Michelle Jakobsennek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE))

158

2017/C 265/23

P8_TA(2015)0240A nemzetközi kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlása ***IAz Európai Parlament 2015. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő uniós eljárások megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2015)0049 – C8-0041/2015 – 2014/0174(COD))P8_TC1-COD(2014)0174Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 7-én került elfogadásra a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelempolitika területén követendő uniós eljárások megállapításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

159

2017/C 265/24

P8_TA(2015)0241A vízi járművekre vonatkozó káros árképzés elleni védekezés ***IAz Európai Parlament 2015. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a vízi járművekre vonatkozó káros árképzés elleni védekezésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0605 – C8-0171/2014 – 2014/0280(COD))P8_TC1-COD(2014)0280Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 7-én került elfogadásra a vízi járművekre vonatkozó káros árképzés elleni védekezésről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

160

2017/C 265/25

Az Európai Parlament 2015. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló nyilatkozatnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (05420/2015 – C8-0043/2015 – 2015/0001(NLE))

161

2017/C 265/26

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó, 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről – a 2014-es pénzügyi év többletének bevezetése – szóló tanácsi álláspontról (09765/2015 – C8-0161/2015 – 2015/2077(BUD))

162

2017/C 265/27

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó 4/2015. számú, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának Románia, Bulgária és Olaszország javára történő igénybevételére irányuló javaslatot kísérő költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (09767/2015 – C8-0162/2015 – 2015/2078(BUD))

164

2017/C 265/28

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 2. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (árvizek Romániában, Bulgáriában és Olaszországban) (COM(2015)0162 – C8-0094/2015 – 2015/2079(BUD))

166

2017/C 265/29

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó 1/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (amely az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot kíséri) (09876/2015 – C8-0172/2015 – 2015/2011(BUD))

167

2017/C 265/30

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó, 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról – Válasz a migrációs nyomásra (09768/2015 – C8-0163/2015 – 2015/2121(BUD))

170

2015. július 8., szerda

2017/C 265/31

Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében való megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05548/2014 – C8-0127/2014 – 2013/0386(NLE))

173

2017/C 265/32

Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében való megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (06682/2014 – C8-0098/2014 – 2014/0039(NLE))

174

2017/C 265/33

Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújításáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (05872/2015 – C8-0074/2015 – 2014/0293(NLE))

175

2017/C 265/34

Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Feröer szigetek közötti tudományos és technológiai együttműködésről és a Feröer szigeteknek a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramhoz (20142020) való társulásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05660/2015 – C8-0057/2015 – 2014/0228(NLE))

176

2017/C 265/35

Az Európai Parlament 2015. július 8-án elfogadott módosításai a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése, valamint a 2013/34/EU irányelvnek a vállalatirányítási nyilatkozat egyes elemei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))

177

2017/C 265/36

P8_TA(2015)0258Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer piaci stabilitását biztosító tartalék ***IAz Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek Unión belüli kereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0020 – C8-0016/2014 – 2014/0011(COD))P8_TC1-COD(2014)0011Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 8-án került elfogadásra az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

198

2017/C 265/37

P8_TA(2015)0259Tengerészek ***IAz Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a tengerészekről, valamint a 2008/94/EK, a 2009/38/EK, a 2002/14/EK, a 98/59/EK és a 2001/23/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0798) – C7-0409/2013 – 2013/0390(COD))P8_TC1-COD(2013)0390Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 8-án került elfogadásra a 2008/94/EK, a 2009/38/EK és a 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint a 98/59/EK és a 2001/23/EK tanácsi irányelvnek a tengerészek tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

199

2017/C 265/38

Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Svájci Államszövetségnek a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramhoz és az Európai Atomenergia-közösség Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjához való társulásáról, valamint a Svájci Államszövetségnek a Fusion for Energy által végzett ITER-tevékenységekben való részvételének szabályozásáról szóló, egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05662/2015 – C8-0056/2015 – 2014/0304(NLE))

200

2017/C 265/39

Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0098 – C8-0075/2015 – 2015/0051(NLE))

201

2017/C 265/40

Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország EGF/2015/001 FI/Broadcom referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0232 – C8-0135/2015 – 2015/2125(BUD))

223

2017/C 265/41

Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása a 2016. évi költségvetés tervezetéről folytatandó háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról (2015/2074(BUD))

226

2015. július 9., csütörtök

2017/C 265/42

P8_TA(2015)0267A nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az élelmiszerek és a takarmányok radioaktív szennyezettségének legmagasabb megengedett mértékei ***IAz Európai Parlament 2015. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az élelmiszerek és a takarmányok radioaktív szennyezettsége legmagasabb megengedett mértékeinek megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0943 – C7-0045/2014 – 2013/0451(COD))P8_TC1-COD(2013)0451Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 9-én került elfogadásra a nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az élelmiszerek és a takarmányok radioaktív szennyezettsége legmagasabb megengedett mértékeinek megállapításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1. Ez a módosítás a szöveg egészére vonatkozik]

z

272

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

11.8.2017

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2015–2016

2015. július 6–9-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 377, 2016.10.13.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2015. július 7., kedd

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/2

---

P8_TA(2015)0246

A multimodális integrált jegyértékesítési rendszer megvalósítása

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása a multimodális integrált jegyértékesítési rendszer megvalósításáról Európában (2014/2244(INI))

(2017/C 265/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a transzeurópai vasúti rendszer személyszállítási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról szóló 454/2011/EU bizottsági rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzeurópai vasúti rendszer személyszállítási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról szóló 454/2011/EU bizottsági rendeletre (2),

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a „Cselekvési terv az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére” című bizottsági közleményre (COM(2008)0886), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Cselekvési terv az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére” című bizottsági közleményre (COM(2008)0886),

| — | tekintettel a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című 2011. évi fehér könyvére (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című 2011. évi fehér könyvére (COM(2011)0144),

| — | tekintettel az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című 2011. december 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című 2011. december 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottság „Az EU egészére kiterjedő multimodális utazási információs, útvonal-tervezési és jegyárusítási szolgáltatások megvalósításának menetrendje” című szolgálati munkadokumentumára (SWD(2014)0194), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az EU egészére kiterjedő multimodális utazási információs, útvonal-tervezési és jegyárusítási szolgáltatások megvalósításának menetrendje” című szolgálati munkadokumentumára (SWD(2014)0194),

| — | tekintettel a városi mobilitás cselekvési tervére (COM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

tekintettel a városi mobilitás cselekvési tervére (COM(2009)0490),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0183/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0183/2015),

| A. | mivel az erőfeszítések ellenére a 2011. évi fehér könyvben (5) meghatározott – az interoperábilis és multimodális menetrend-tervezési, tájékoztatási és online helyfoglalási, valamint intelligens jegyértékesítési rendszerekkel rendelkező, háztól-házig tartó folytonos, multimodális közlekedésre irányuló – 22. intézkedést még nem sikerült megvalósítani; |
| --- | --- |

A.

mivel az erőfeszítések ellenére a 2011. évi fehér könyvben (5) meghatározott – az interoperábilis és multimodális menetrend-tervezési, tájékoztatási és online helyfoglalási, valamint intelligens jegyértékesítési rendszerekkel rendelkező, háztól-házig tartó folytonos, multimodális közlekedésre irányuló – 22. intézkedést még nem sikerült megvalósítani;

| B. | mivel a legtöbb utas továbbra is az egyéni közlekedést részesíti előnyben, és az uniós szintű útvonal-tervezési szolgáltatások létrehozása önmagában nem lesz elegendő ahhoz, hogy biztosítsák a különböző közlekedési módok jobb integrációját, az egyes közlekedési módoknak ezért hatékonyabbá, fenntarthatóbbá és felhasználóbarátabbá kellene válniuk, és ehhez többek között a negyedik vasúti csomag elfogadása jelentősen hozzá fog járulni, mivel biztosítani fogja az infrastruktúrához való egyenlő hozzáférést a kisebb üzemeltetők, a kkv-k és az induló vállalkozások számára egyaránt, a légiutasok jogairól szóló rendelet és az európai vízi közlekedési stratégia elfogadását, továbbá az egységes európai égbolt kezdeményezés és a TEN-T kiemelt projektjeinek végrehajtását; |
| --- | --- |

B.

mivel a legtöbb utas továbbra is az egyéni közlekedést részesíti előnyben, és az uniós szintű útvonal-tervezési szolgáltatások létrehozása önmagában nem lesz elegendő ahhoz, hogy biztosítsák a különböző közlekedési módok jobb integrációját, az egyes közlekedési módoknak ezért hatékonyabbá, fenntarthatóbbá és felhasználóbarátabbá kellene válniuk, és ehhez többek között a negyedik vasúti csomag elfogadása jelentősen hozzá fog járulni, mivel biztosítani fogja az infrastruktúrához való egyenlő hozzáférést a kisebb üzemeltetők, a kkv-k és az induló vállalkozások számára egyaránt, a légiutasok jogairól szóló rendelet és az európai vízi közlekedési stratégia elfogadását, továbbá az egységes európai égbolt kezdeményezés és a TEN-T kiemelt projektjeinek végrehajtását;

| C. | mivel annak ellenére, hogy a Bizottság úgy határozta meg az integrált jegyértékesítési rendszert, hogy az a különböző közlekedési módok kombinációja egyetlen jegyben, ezt a definíciót nem mindig osztják a vállalatok, és egyes szolgáltatók csak arra törekednek, hogy interoperábilis jegyet adjanak ki, ami akadályozza a további fejlesztéseket az ágazatban; |
| --- | --- |

C.

mivel annak ellenére, hogy a Bizottság úgy határozta meg az integrált jegyértékesítési rendszert, hogy az a különböző közlekedési módok kombinációja egyetlen jegyben, ezt a definíciót nem mindig osztják a vállalatok, és egyes szolgáltatók csak arra törekednek, hogy interoperábilis jegyet adjanak ki, ami akadályozza a további fejlesztéseket az ágazatban;

| 1. | megállapítja, hogy az Unió egészére kiterjedő multimodális utazási információs, a határokon átnyúló integrált megközelítést követő útvonal-tervezési és jegyértékesítési szolgáltatások – különösen nagy távolságra történő utazások esetében – választ jelentenek az európai közlekedési ágazat előtt álló főbb kihívásokra, többek között a fenntarthatóság, a multimodalitás, valamennyi közlekedési módot illetően a közlekedésbiztonság javítása, a hatékonyság, a gazdaságosság, a minőségi munkahelyek teremtése és a munkavállalói mobilitás tekintetében, és ily módon egyformán hasznosak a társadalom, a gazdaság, a környezet, a társadalmi kohézió és az idegenforgalom számára; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy az Unió egészére kiterjedő multimodális utazási információs, a határokon átnyúló integrált megközelítést követő útvonal-tervezési és jegyértékesítési szolgáltatások – különösen nagy távolságra történő utazások esetében – választ jelentenek az európai közlekedési ágazat előtt álló főbb kihívásokra, többek között a fenntarthatóság, a multimodalitás, valamennyi közlekedési módot illetően a közlekedésbiztonság javítása, a hatékonyság, a gazdaságosság, a minőségi munkahelyek teremtése és a munkavállalói mobilitás tekintetében, és ily módon egyformán hasznosak a társadalom, a gazdaság, a környezet, a társadalmi kohézió és az idegenforgalom számára;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az uniós szintű integrált multimodális utazási információs, útvonal-tervezési és jegyértékesítési szolgáltatások innovációs lehetőséget kínálnak az európai vállalkozásoknak, különösen a kkv-knak és az induló vállalkozásoknak, és ennélfogva jelentős mértékben hozzájárulnak a globálisan versenyképes európai egységes piachoz és az egységes európai közlekedési térség kiteljesítéséhez; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az uniós szintű integrált multimodális utazási információs, útvonal-tervezési és jegyértékesítési szolgáltatások innovációs lehetőséget kínálnak az európai vállalkozásoknak, különösen a kkv-knak és az induló vállalkozásoknak, és ennélfogva jelentős mértékben hozzájárulnak a globálisan versenyképes európai egységes piachoz és az egységes európai közlekedési térség kiteljesítéséhez;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a polgárok uniós szintű mobilitása az alapvető szabadságok gyakorlásának egyik alapfeltétele, és ezért lehetővé kell tenni számukra, hogy egyszerűbb, magas kényelmi szintet nyújtó háztól-házig tartó folytonos, multimodális közlekedés keretében átfogó, pontos és semleges tájékoztatást kapjanak a multimodális és határokon átnyúló közlekedési kapcsolatokról mind a menetrendeket, mind pedig a csatlakozásokat illetően, valamint hogy a szükséges foglalásokat és fizetéseket elektronikusan végezhessék; üdvözli azokat az ösztönzőket, amelyek arra bátorítják az utasokat, hogy összekapcsolják a különböző rendelkezésre álló közlekedési módokat; megjegyzi, hogy a tagállamok többségében még mindig nincs lehetőség arra, hogy a nemzeti és az Unión belüli határokon átnyúló utazásokra az interneten vagy mobil alkalmazásokon keresztül vásároljanak jegyet; azon a véleményen van, hogy a területi alapú tartalomkorlátozást nem szabad megengedni; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a polgárok uniós szintű mobilitása az alapvető szabadságok gyakorlásának egyik alapfeltétele, és ezért lehetővé kell tenni számukra, hogy egyszerűbb, magas kényelmi szintet nyújtó háztól-házig tartó folytonos, multimodális közlekedés keretében átfogó, pontos és semleges tájékoztatást kapjanak a multimodális és határokon átnyúló közlekedési kapcsolatokról mind a menetrendeket, mind pedig a csatlakozásokat illetően, valamint hogy a szükséges foglalásokat és fizetéseket elektronikusan végezhessék; üdvözli azokat az ösztönzőket, amelyek arra bátorítják az utasokat, hogy összekapcsolják a különböző rendelkezésre álló közlekedési módokat; megjegyzi, hogy a tagállamok többségében még mindig nincs lehetőség arra, hogy a nemzeti és az Unión belüli határokon átnyúló utazásokra az interneten vagy mobil alkalmazásokon keresztül vásároljanak jegyet; azon a véleményen van, hogy a területi alapú tartalomkorlátozást nem szabad megengedni;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a felhasználók számára fontos, hogy egy multimodális útra egyetlen jegyet kapjanak, és hogy a multimodális közlekedési és forgalmi adatokhoz való igazságos és egyenlő hozzáférés lehetővé tételét és ezáltal az utasok átfogó, könnyen hozzáférhető, semleges, megbízható és valós idejű tájékoztatását az integrált jegyértékesítési rendszerek előfeltételének tekinti, továbbá hangsúlyozza, hogy az ezzel kapcsolatos intézkedések méltányosságának biztosítása érdekében elsődleges fontosságú, hogy azokat minden közlekedési mód esetében a külső költségek internalizálása, valamint a különböző közlekedési módok környezeti teljesítményéről szóló információ kísérje; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a felhasználók számára fontos, hogy egy multimodális útra egyetlen jegyet kapjanak, és hogy a multimodális közlekedési és forgalmi adatokhoz való igazságos és egyenlő hozzáférés lehetővé tételét és ezáltal az utasok átfogó, könnyen hozzáférhető, semleges, megbízható és valós idejű tájékoztatását az integrált jegyértékesítési rendszerek előfeltételének tekinti, továbbá hangsúlyozza, hogy az ezzel kapcsolatos intézkedések méltányosságának biztosítása érdekében elsődleges fontosságú, hogy azokat minden közlekedési mód esetében a külső költségek internalizálása, valamint a különböző közlekedési módok környezeti teljesítményéről szóló információ kísérje;

| 5. | megjegyzi, hogy a fogyasztók számára mindig átlátható információkat kell adni a díjszabásról; ezért hangsúlyozza, hogy a helyfoglalási és fizetési rendszereknek egyértelműen meg kell adniuk a kiválasztott utazás menetdíjának teljes árát, beleértve az olyan kötelező elemeket is, mint az adók és az illetékek; hangsúlyozza az innovatív, információs technológiákra épülő platformok fontosságát, amelyek összességükben csökkentik a foglalási és tranzakciós költségeket, és kiemeli annak fontosságát, hogy többféle fizetési lehetőséget biztosítsanak a menetjegyek megvásárlására; felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy tegyenek többet a tömegközlekedési szolgáltatásokért történő, hitelkártyával vagy más ésszerű fizetési módok használatával történő fizetés esetén felszámított díjak korlátozása érdekében; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a fogyasztók számára mindig átlátható információkat kell adni a díjszabásról; ezért hangsúlyozza, hogy a helyfoglalási és fizetési rendszereknek egyértelműen meg kell adniuk a kiválasztott utazás menetdíjának teljes árát, beleértve az olyan kötelező elemeket is, mint az adók és az illetékek; hangsúlyozza az innovatív, információs technológiákra épülő platformok fontosságát, amelyek összességükben csökkentik a foglalási és tranzakciós költségeket, és kiemeli annak fontosságát, hogy többféle fizetési lehetőséget biztosítsanak a menetjegyek megvásárlására; felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy tegyenek többet a tömegközlekedési szolgáltatásokért történő, hitelkártyával vagy más ésszerű fizetési módok használatával történő fizetés esetén felszámított díjak korlátozása érdekében;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az adatrétegek inkompatibilitása és inkonzisztenciája, valamint az adatformátumok és adatcsere-protokollok sokfélesége és interoperabilitásuk hiánya aláássa az integrált multimodális információs, útvonal-tervezési és jegyértékesítési szolgáltatások létezését az Európai Unióban, és többletköltségeket okoz; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy minden szabályozási intézkedés tartson lépést a közlekedési ágazatban bekövetkező gyors fejlődéssel, és hogy az intézkedések ne eredményezzenek fölösleges terhet; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az adatrétegek inkompatibilitása és inkonzisztenciája, valamint az adatformátumok és adatcsere-protokollok sokfélesége és interoperabilitásuk hiánya aláássa az integrált multimodális információs, útvonal-tervezési és jegyértékesítési szolgáltatások létezését az Európai Unióban, és többletköltségeket okoz; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy minden szabályozási intézkedés tartson lépést a közlekedési ágazatban bekövetkező gyors fejlődéssel, és hogy az intézkedések ne eredményezzenek fölösleges terhet;

| 7. | üdvözli az állami és a magánszektornak az útvonal-tervezési szolgáltatások, valamint az ezekhez szükséges nyílt szabványok és interfészek bevezetésére irányuló törekvéseit, megjegyzi azonban, hogy ezek a szolgáltatások gyakran csupán regionális vagy országos lefedettségűek és csak ritkán multimodálisak; felhív ezért arra, hogy első lépésként a közlekedési szolgáltatók és az útvonal-tervezési szolgáltatók építsenek a meglévő szinergiákra, és fordítsanak nagyobb figyelmet a megfelelően kialakított jegyvásárlási rendszerekkel párosuló, multimodális, határokon átnyúló útvonal-tervezési szolgáltatások biztosítására, különös tekintettel arra, hogy a szolgáltatásokat milyen nyelven nyújtják, figyelembe véve a kisebbségi nyelvek használatát, valamint a távolsági és helyi közlekedés összekapcsolására, beleértve az utazás első és utolsó szakaszát, azáltal, hogy továbbfejlesztik a különböző rendszereket azok interoperabilitásának kialakítása, valamint a közöttük levő kommunikáció lehetővé tétele érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy kísérleti projektként használja fel a TEN-T folyosókat az utasforgalom, valamint a multimodális információs, útvonal-tervezési és jegyértékesítési szolgáltatások lehetőségeinek azonosítására; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az állami és a magánszektornak az útvonal-tervezési szolgáltatások, valamint az ezekhez szükséges nyílt szabványok és interfészek bevezetésére irányuló törekvéseit, megjegyzi azonban, hogy ezek a szolgáltatások gyakran csupán regionális vagy országos lefedettségűek és csak ritkán multimodálisak; felhív ezért arra, hogy első lépésként a közlekedési szolgáltatók és az útvonal-tervezési szolgáltatók építsenek a meglévő szinergiákra, és fordítsanak nagyobb figyelmet a megfelelően kialakított jegyvásárlási rendszerekkel párosuló, multimodális, határokon átnyúló útvonal-tervezési szolgáltatások biztosítására, különös tekintettel arra, hogy a szolgáltatásokat milyen nyelven nyújtják, figyelembe véve a kisebbségi nyelvek használatát, valamint a távolsági és helyi közlekedés összekapcsolására, beleértve az utazás első és utolsó szakaszát, azáltal, hogy továbbfejlesztik a különböző rendszereket azok interoperabilitásának kialakítása, valamint a közöttük levő kommunikáció lehetővé tétele érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy kísérleti projektként használja fel a TEN-T folyosókat az utasforgalom, valamint a multimodális információs, útvonal-tervezési és jegyértékesítési szolgáltatások lehetőségeinek azonosítására;

| 8. | kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egy adattárat, amely a helyi, regionális vagy nemzeti szinten végrehajtott projektek során alkalmazott bevált gyakorlatokat tartalmazza, amelyek a projektek európai szintű végrehajtásának alapjául szolgálhatnak; |
| --- | --- |

8.

kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egy adattárat, amely a helyi, regionális vagy nemzeti szinten végrehajtott projektek során alkalmazott bevált gyakorlatokat tartalmazza, amelyek a projektek európai szintű végrehajtásának alapjául szolgálhatnak;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a multimodális integrált jegyértékesítési rendszereket használó, könnyű és kényelmes vásárlás több utast fog vonzani a tömegközlekedéshez, ami növeli az utasok elégedettségét, és hasznot jelent a tömegközlekedési vállalatoknak; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a multimodális integrált jegyértékesítési rendszereket használó, könnyű és kényelmes vásárlás több utast fog vonzani a tömegközlekedéshez, ami növeli az utasok elégedettségét, és hasznot jelent a tömegközlekedési vállalatoknak;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy az integrált multimodális jegyértékesítés tekintetében tegye meg a szükséges intézkedéseket egy egyértelmű keretrendszer megteremtése érdekében, amely támogatja és előmozdítja az érdekelt felek és az illetékes hatóságok erőfeszítéseit, a már megkötött megállapodásokat és a kínált termékek és szolgáltatások innovatív jellegét, valamint abban az esetben, ha 2020-ig nem történik jelentős előrelépés az integrált, interoperábilis, multimodális, határokon átnyúló, jegyértékesítési rendszerek megteremtése tekintetében, felhívja a Bizottságot, hogy építve a már elért előrelépésre és a már bevezetett önkéntes kezdeményezésekre, minimumszabályok és ütemterv megállapításával hozzon jogalkotási intézkedéseket; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy az integrált multimodális jegyértékesítés tekintetében tegye meg a szükséges intézkedéseket egy egyértelmű keretrendszer megteremtése érdekében, amely támogatja és előmozdítja az érdekelt felek és az illetékes hatóságok erőfeszítéseit, a már megkötött megállapodásokat és a kínált termékek és szolgáltatások innovatív jellegét, valamint abban az esetben, ha 2020-ig nem történik jelentős előrelépés az integrált, interoperábilis, multimodális, határokon átnyúló, jegyértékesítési rendszerek megteremtése tekintetében, felhívja a Bizottságot, hogy építve a már elért előrelépésre és a már bevezetett önkéntes kezdeményezésekre, minimumszabályok és ütemterv megállapításával hozzon jogalkotási intézkedéseket;

| 11. | az utazás első és utolsó szakasza tekintetében kiemeli a helyi és regionális hatóságok aktív szerepét és felelősségét; elengedhetetlennek tartja, hogy bevonják őket az egyes intézkedések végrehajtásába, működésük felügyeletébe, valamint az egész rendszer hatékony működésének biztosításába; a fentieket figyelembe véve felszólítja a tagállamok illetékes hatóságait, hogy






  — | a közlekedési ágazat képviselőivel szoros együttműködésben legkésőbb 2020-ig hozzanak létre aktualizált nemzeti menetrend- és menetdíj-információs rendszereket, amelyek nyitott interfészek alapján összekapcsolják a magán- és állami társaságok által regionális és helyi szinten üzemeltetett városi tömegközlekedési járatokkal kapcsolatos utazási adatokat, és hogy ezeket a rendszereket a továbbiakban is rendszeresen frissítsék; |
| --- | --- | --- |

11.

az utazás első és utolsó szakasza tekintetében kiemeli a helyi és regionális hatóságok aktív szerepét és felelősségét; elengedhetetlennek tartja, hogy bevonják őket az egyes intézkedések végrehajtásába, működésük felügyeletébe, valamint az egész rendszer hatékony működésének biztosításába; a fentieket figyelembe véve felszólítja a tagállamok illetékes hatóságait, hogy

—

a közlekedési ágazat képviselőivel szoros együttműködésben legkésőbb 2020-ig hozzanak létre aktualizált nemzeti menetrend- és menetdíj-információs rendszereket, amelyek nyitott interfészek alapján összekapcsolják a magán- és állami társaságok által regionális és helyi szinten üzemeltetett városi tömegközlekedési járatokkal kapcsolatos utazási adatokat, és hogy ezeket a rendszereket a továbbiakban is rendszeresen frissítsék;

| — | gondoskodjanak arról, hogy legkésőbb 2020-ig minden helyi tömegközlekedési eszközt a szállítási eszköz helyzetével kapcsolatban valós idejű tájékoztatás nyújtására szolgáló, intelligens rendszerekkel szereljenek fel, és e rendszereket vegyék fel a közbeszerzési feltételek közé; |
| --- | --- |

—

gondoskodjanak arról, hogy legkésőbb 2020-ig minden helyi tömegközlekedési eszközt a szállítási eszköz helyzetével kapcsolatban valós idejű tájékoztatás nyújtására szolgáló, intelligens rendszerekkel szereljenek fel, és e rendszereket vegyék fel a közbeszerzési feltételek közé;

| — | legkésőbb 2024-ig rendelkezzenek a nemzeti menetrend- és menetdíj-információs rendszerek, illetve a helyi tömegközlekedési vállalatok menetrendjeivel kapcsolatos valós idejű tájékoztatás határokon átnyúló, nyitott interfészek alapján történő összekapcsolásáról, és ezeknek a hozzáférhetővé tételéről az üzemeltetők, az útvonal-tervezési szolgáltatók és a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

—

legkésőbb 2024-ig rendelkezzenek a nemzeti menetrend- és menetdíj-információs rendszerek, illetve a helyi tömegközlekedési vállalatok menetrendjeivel kapcsolatos valós idejű tájékoztatás határokon átnyúló, nyitott interfészek alapján történő összekapcsolásáról, és ezeknek a hozzáférhetővé tételéről az üzemeltetők, az útvonal-tervezési szolgáltatók és a fogyasztók számára;

| 12. | osztja a Bizottság azon nézetét, miszerint minden információs, útvonal-tervezési és jegyértékesítési szolgáltató részére – ideértve a kkv-kat és az induló vállalkozásokat is – tisztességes, nyitott és egyenlő hozzáférést kell biztosítani minden multimodális, valós idejű közlekedési és utazási adathoz annak érdekében, hogy megvalósíthatók legyenek az uniós szintű multimodális utazási információs, útvonal-tervezési és jegyértékesítési szolgáltatások, továbbá egy olyan javaslat benyújtására kéri a Bizottságot, amely arra kötelezi az összes szolgáltatót, hogy tisztességes és egyenlő feltételek mellett bocsássanak rendelkezésre az átfogóbb szolgáltatásnyújtás biztosításához szükséges minden adatot, hogy az utasoknak valódi és hozzáférhető választási lehetősége legyen a leginkább fenntartható, a legkedvezőbb árú és a leggyorsabb összeköttetéseket illetően anélkül, hogy ez veszélyeztetné az érintett szereplők gazdasági érdekeit; |
| --- | --- |

12.

osztja a Bizottság azon nézetét, miszerint minden információs, útvonal-tervezési és jegyértékesítési szolgáltató részére – ideértve a kkv-kat és az induló vállalkozásokat is – tisztességes, nyitott és egyenlő hozzáférést kell biztosítani minden multimodális, valós idejű közlekedési és utazási adathoz annak érdekében, hogy megvalósíthatók legyenek az uniós szintű multimodális utazási információs, útvonal-tervezési és jegyértékesítési szolgáltatások, továbbá egy olyan javaslat benyújtására kéri a Bizottságot, amely arra kötelezi az összes szolgáltatót, hogy tisztességes és egyenlő feltételek mellett bocsássanak rendelkezésre az átfogóbb szolgáltatásnyújtás biztosításához szükséges minden adatot, hogy az utasoknak valódi és hozzáférhető választási lehetősége legyen a leginkább fenntartható, a legkedvezőbb árú és a leggyorsabb összeköttetéseket illetően anélkül, hogy ez veszélyeztetné az érintett szereplők gazdasági érdekeit;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az Unió versenypolitikájával összhangban a Bizottság feladata, hogy megvizsgálja és elhárítsa a multimodális információszolgáltatók és menetjegy-értékesítők általi információmonopolizálás esetleges veszélyét; hozzáteszi, hogy a Bizottságnak ügyelnie kell arra is, hogy az elektronikus jegyértékesítési szolgáltatásra szánt ellentételezés felosztása ne érintse kedvezőtlenül az utasszállítást végző vállalkozásokat; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az Unió versenypolitikájával összhangban a Bizottság feladata, hogy megvizsgálja és elhárítsa a multimodális információszolgáltatók és menetjegy-értékesítők általi információmonopolizálás esetleges veszélyét; hozzáteszi, hogy a Bizottságnak ügyelnie kell arra is, hogy az elektronikus jegyértékesítési szolgáltatásra szánt ellentételezés felosztása ne érintse kedvezőtlenül az utasszállítást végző vállalkozásokat;

| 14. | sürgeti egy párbeszédet célzó platform létrehozását a közlekedési ágazat és az illetékes hatóságok összes helyi, regionális, nemzeti és európai képviselőjének részvételével, annak érdekében, hogy gyakorlati megoldásokat dolgozzanak ki az interoperábilis elektronikus menetjegy-rendszerek uniós szintű fokozatos bevezetésére az utazás teljes folyamatát figyelembe véve – a tervezéstől kezdve egészen a jegyvásárlásig –, a menetjegyek értékesítéséből származó bevételek arányos elosztásával kapcsolatos problémák azonosítására és orvoslására, valamint a szerződő felek közötti viták esetén a terhek megosztásának problémájára; úgy véli, hogy e megoldásokat piaci alapon kell kidolgozni, anélkül, hogy aránytalan költségekkel terhelnék az üzemeltetőket és az utasokat; felhívja a Bizottságot, hogy az uniós társfinanszírozáson keresztül határozottan támogassa ezen a területen a transzeurópai távközlési és közlekedési hálózatok közötti szinergiákat; |
| --- | --- |

14.

sürgeti egy párbeszédet célzó platform létrehozását a közlekedési ágazat és az illetékes hatóságok összes helyi, regionális, nemzeti és európai képviselőjének részvételével, annak érdekében, hogy gyakorlati megoldásokat dolgozzanak ki az interoperábilis elektronikus menetjegy-rendszerek uniós szintű fokozatos bevezetésére az utazás teljes folyamatát figyelembe véve – a tervezéstől kezdve egészen a jegyvásárlásig –, a menetjegyek értékesítéséből származó bevételek arányos elosztásával kapcsolatos problémák azonosítására és orvoslására, valamint a szerződő felek közötti viták esetén a terhek megosztásának problémájára; úgy véli, hogy e megoldásokat piaci alapon kell kidolgozni, anélkül, hogy aránytalan költségekkel terhelnék az üzemeltetőket és az utasokat; felhívja a Bizottságot, hogy az uniós társfinanszírozáson keresztül határozottan támogassa ezen a területen a transzeurópai távközlési és közlekedési hálózatok közötti szinergiákat;

| 15. | rámutat arra, hogy az európai utasjogok korlátozottak abban az értelemben, hogy külön alkalmazandók az egyes személyszállítási szerződésekre, azonban, ha egy utazás határokon átnyúló szakaszokat vagy több közlekedési módot tartalmaz, a szokásos módon nem garantálhatók, ezért sürgeti a Bizottságot, hogy válaszoljon a Parlamentnek a 2011. évi fehér könyvre vonatkozó állásfoglalásában (6) foglalt, arra irányuló kérésére, hogy dolgozzák ki a minden közlekedési módot lefedő utasjogi chartát, és a Bizottság 2017 végéig terjesszen elő a chartára vonatkozó javaslatot, külön fejezetet szentelve a multimodális utazásnak, amely a multimodális utazással összefüggésben biztosítja az utasjogok egyértelmű és átlátható védelmét, figyelembe véve az egyes közlekedési módok és az integrált multimodális jegyértékesítés sajátosságait; |
| --- | --- |

15.

rámutat arra, hogy az európai utasjogok korlátozottak abban az értelemben, hogy külön alkalmazandók az egyes személyszállítási szerződésekre, azonban, ha egy utazás határokon átnyúló szakaszokat vagy több közlekedési módot tartalmaz, a szokásos módon nem garantálhatók, ezért sürgeti a Bizottságot, hogy válaszoljon a Parlamentnek a 2011. évi fehér könyvre vonatkozó állásfoglalásában (6) foglalt, arra irányuló kérésére, hogy dolgozzák ki a minden közlekedési módot lefedő utasjogi chartát, és a Bizottság 2017 végéig terjesszen elő a chartára vonatkozó javaslatot, külön fejezetet szentelve a multimodális utazásnak, amely a multimodális utazással összefüggésben biztosítja az utasjogok egyértelmű és átlátható védelmét, figyelembe véve az egyes közlekedési módok és az integrált multimodális jegyértékesítés sajátosságait;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a társadalmi mobilitás szempontjából – és figyelembe véve Európában a demográfiai változásokat – döntő fontosságú a közlekedési eszközök akadálymentes megközelíthetősége, és kéri, hogy az információhoz való hozzáférés, a jegykibocsátás, a foglalási és fizetési rendszerek tekintetében fokozottan vegyék figyelembe a fogyatékos és/vagy korlátozott mozgásképességű személyek utazás előtt és alatt felmerülő igényeit, valamint az idősebb emberek sajátos szükségleteit, többek között a kerekes székes helyek foglalásának lehetőségét is; üdvözli a Bizottság európai akadálymentesítési intézkedéscsomagra irányuló útitervét és az arra irányuló jogalkotási fellépés lehetőségét, hogy eltávolítsák a fogyatékossággal élő személyek előtt álló gazdasági és társadalmi akadályokat; sürgeti a Bizottságot, hogy az akadálymentesítés javítására irányuló erőfeszítéseinek részeként küzdje le a közlekedés terén meglévő akadályokat; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a társadalmi mobilitás szempontjából – és figyelembe véve Európában a demográfiai változásokat – döntő fontosságú a közlekedési eszközök akadálymentes megközelíthetősége, és kéri, hogy az információhoz való hozzáférés, a jegykibocsátás, a foglalási és fizetési rendszerek tekintetében fokozottan vegyék figyelembe a fogyatékos és/vagy korlátozott mozgásképességű személyek utazás előtt és alatt felmerülő igényeit, valamint az idősebb emberek sajátos szükségleteit, többek között a kerekes székes helyek foglalásának lehetőségét is; üdvözli a Bizottság európai akadálymentesítési intézkedéscsomagra irányuló útitervét és az arra irányuló jogalkotási fellépés lehetőségét, hogy eltávolítsák a fogyatékossággal élő személyek előtt álló gazdasági és társadalmi akadályokat; sürgeti a Bizottságot, hogy az akadálymentesítés javítására irányuló erőfeszítéseinek részeként küzdje le a közlekedés terén meglévő akadályokat;

| 17. | hangsúlyozza a különböző ármegellapítási minták és fizetési opciók fenntartásának fontosságát, hogy bizonyos társadalmi csoportok (munkanélküliek, nyugdíjasok, diákok, nagy családok, alacsony jövedelműek és más hátrányos helyzetű társadalmi csoportok) élvezhessék a multimodális európai uniós jegyrendszerek előnyeit; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza a különböző ármegellapítási minták és fizetési opciók fenntartásának fontosságát, hogy bizonyos társadalmi csoportok (munkanélküliek, nyugdíjasok, diákok, nagy családok, alacsony jövedelműek és más hátrányos helyzetű társadalmi csoportok) élvezhessék a multimodális európai uniós jegyrendszerek előnyeit;

| 18. | megjegyzi, hogy a multimodális közlekedési információs rendszereknek felhasználóbarátnak kell lenniük, és ezért naprakész térkép- és földrajzi adatokkal kell kiegészíteni azokat; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy a multimodális közlekedési információs rendszereknek felhasználóbarátnak kell lenniük, és ezért naprakész térkép- és földrajzi adatokkal kell kiegészíteni azokat;

| 19. | kéri, hogy továbbra is támogassák az érdekelt feleket innovatív megoldások megtalálásában, és ezért szorgalmazza, hogy a megfelelő uniós finanszírozási lehetőségeket, például a Horizont 2020 program keretébe tartozó 4. Shift2Rail innovációs programot és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt, valamint a strukturális alapokat ne csak megőrizzék, hanem bővítsék is ki; sürgeti az Európai Beruházási Bankot, hogy e tekintetben megfelelően használja ki az Európai Stratégiai Beruházási Alapot; |
| --- | --- |

19.

kéri, hogy továbbra is támogassák az érdekelt feleket innovatív megoldások megtalálásában, és ezért szorgalmazza, hogy a megfelelő uniós finanszírozási lehetőségeket, például a Horizont 2020 program keretébe tartozó 4. Shift2Rail innovációs programot és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt, valamint a strukturális alapokat ne csak megőrizzék, hanem bővítsék is ki; sürgeti az Európai Beruházási Bankot, hogy e tekintetben megfelelően használja ki az Európai Stratégiai Beruházási Alapot;

| 20. | felkéri a Bizottságot, hogy rendszeres értékelés mellett tegyen közzé egy könnyen elérhető listát a multimodális integrált jegyrendszerre irányuló, uniós társfinanszírozású projektekről; |
| --- | --- |

20.

felkéri a Bizottságot, hogy rendszeres értékelés mellett tegyen közzé egy könnyen elérhető listát a multimodális integrált jegyrendszerre irányuló, uniós társfinanszírozású projektekről;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a globális navigációs műholdrendszer (GNSS) és különösen az európai műholdas navigációs rendszer (Galileo) nélkülözhetetlen szerepet tölt be a dinamikus adatok gyűjtésében, amelyen keresztül az utasok az utazás megkezdése előtt, illetve az utazás alatt is tájékozódhatnak az esetleges fennakadásokról és az alternatív utazási lehetőségekről; hangsúlyozza, hogy a műholdas rendszerek előnyeit mindig össze kell hangolni a kielégítő mértékű adatvédelemmel; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a globális navigációs műholdrendszer (GNSS) és különösen az európai műholdas navigációs rendszer (Galileo) nélkülözhetetlen szerepet tölt be a dinamikus adatok gyűjtésében, amelyen keresztül az utasok az utazás megkezdése előtt, illetve az utazás alatt is tájékozódhatnak az esetleges fennakadásokról és az alternatív utazási lehetőségekről; hangsúlyozza, hogy a műholdas rendszerek előnyeit mindig össze kell hangolni a kielégítő mértékű adatvédelemmel;

| 22. | rámutat, hogy a városi térségekben csökkenteni kell a közlekedési terheket és a légszennyezést, valamint kéri, hogy vezessenek be a fenntartható közlekedési módok használatára ösztönző kezdeményezéseket Európa-szerte, és e célból az utazási információs és útvonal-tervezési szolgáltatások terjedjenek ki a közös autóhasználattal, a telekocsi, illetve a „parkolj és utazz” (P+R) rendszerekkel, a kerékpár-kölcsönzési rendszerekkel, a biciklisávokkal és a gyalogos közlekedéssel kapcsolatos információkra is; |
| --- | --- |

22.

rámutat, hogy a városi térségekben csökkenteni kell a közlekedési terheket és a légszennyezést, valamint kéri, hogy vezessenek be a fenntartható közlekedési módok használatára ösztönző kezdeményezéseket Európa-szerte, és e célból az utazási információs és útvonal-tervezési szolgáltatások terjedjenek ki a közös autóhasználattal, a telekocsi, illetve a „parkolj és utazz” (P+R) rendszerekkel, a kerékpár-kölcsönzési rendszerekkel, a biciklisávokkal és a gyalogos közlekedéssel kapcsolatos információkra is;

| 23. | üdvözli, hogy a városokban és más városi térségekben egyre nagyobb mértékben érhetők el integrált elektronikus jegyárusítási rendszerek, mint például a különböző közlekedési módokon, határon átkelő utazásokra is használható inkluzív digitális „intelligens kártyás” technológiák, de hangsúlyozza, hogy a technikai megoldásokat a piacra kell bízni, nem pedig európai szinten előírni; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy a városokban és más városi térségekben egyre nagyobb mértékben érhetők el integrált elektronikus jegyárusítási rendszerek, mint például a különböző közlekedési módokon, határon átkelő utazásokra is használható inkluzív digitális „intelligens kártyás” technológiák, de hangsúlyozza, hogy a technikai megoldásokat a piacra kell bízni, nem pedig európai szinten előírni;

| 24. | megjegyzi, hogy az állandó jó minőségű hálózati kapcsolatok egy olyan utasbarát intelligens rendszer létrehozásának előfeltételeit jelentik, amely képes valós idejű dinamikus információt nyújtani a közlekedési helyzetről; felhívja ezért a Bizottságot, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközön, az Horizont 2020 programon, az Európai Stratégiai Beruházási Alapon és más idevágó finanszírozási eszközön keresztül kezelje kiemelten az ingyenes vagy alacsony költségű nagysebességű digitális infrastruktúrák széles körű elérhetőségének elősegítését, ösztönzését és támogatását valamennyi közlekedési módon és közlekedési csomóponton; |
| --- | --- |

24.

megjegyzi, hogy az állandó jó minőségű hálózati kapcsolatok egy olyan utasbarát intelligens rendszer létrehozásának előfeltételeit jelentik, amely képes valós idejű dinamikus információt nyújtani a közlekedési helyzetről; felhívja ezért a Bizottságot, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközön, az Horizont 2020 programon, az Európai Stratégiai Beruházási Alapon és más idevágó finanszírozási eszközön keresztül kezelje kiemelten az ingyenes vagy alacsony költségű nagysebességű digitális infrastruktúrák széles körű elérhetőségének elősegítését, ösztönzését és támogatását valamennyi közlekedési módon és közlekedési csomóponton;

| 25. | hangsúlyozza az adatvédelem jelentőségét; sürgeti a 95/46/EK irányelvnek való megfelelést, és egyértelmű feltételeket szorgalmaz az adatok – különösen a személyes adatok – felhasználásával és továbbításával kapcsolatban, amelyeket kizárólag névtelenül és csak az intermodális jegyárusítás elősegítése céljából szabad feldolgozni és felhasználni; vázolja, hogy a mobil- és internetes alkalmazásokon keresztül történő jegyvásárlást és -fizetést elsősorban a rendszerben való regisztrációs kötelezettség nélkül kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza az adatvédelem jelentőségét; sürgeti a 95/46/EK irányelvnek való megfelelést, és egyértelmű feltételeket szorgalmaz az adatok – különösen a személyes adatok – felhasználásával és továbbításával kapcsolatban, amelyeket kizárólag névtelenül és csak az intermodális jegyárusítás elősegítése céljából szabad feldolgozni és felhasználni; vázolja, hogy a mobil- és internetes alkalmazásokon keresztül történő jegyvásárlást és -fizetést elsősorban a rendszerben való regisztrációs kötelezettség nélkül kell rendelkezésre bocsátani;

| 26. | hangsúlyozza az útvonal-tervezés, a hozzáférhető multimodális információk és az egyértelmű, átlátható, digitális online platformokon keresztül történő jegyárusítás fontosságát és azt, hogy az Unión belül más országba történő utazáskor jobb tömegközlekedési hozzáférésre van szükség, továbbá ösztönözni kell a fenntartható fuvarozási szolgáltatások korszerűsítését, hogy az EU-ból és azon kívülről érkező látogatók számára vonzó legyen, mivel ez az egész utazástervezést megkönnyíti; hangsúlyozza emellett, hogy az integrált jegyrendszer azzal a kedvező hatással is járhat, hogy a régiók között jobb összeköttetéseket jelent, különösen a legtávolabb eső régiók – így a legkülső régiók – vonatkozásában; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza az útvonal-tervezés, a hozzáférhető multimodális információk és az egyértelmű, átlátható, digitális online platformokon keresztül történő jegyárusítás fontosságát és azt, hogy az Unión belül más országba történő utazáskor jobb tömegközlekedési hozzáférésre van szükség, továbbá ösztönözni kell a fenntartható fuvarozási szolgáltatások korszerűsítését, hogy az EU-ból és azon kívülről érkező látogatók számára vonzó legyen, mivel ez az egész utazástervezést megkönnyíti; hangsúlyozza emellett, hogy az integrált jegyrendszer azzal a kedvező hatással is járhat, hogy a régiók között jobb összeköttetéseket jelent, különösen a legtávolabb eső régiók – így a legkülső régiók – vonatkozásában;

| 27. | hangsúlyozza, hogy szélesebb körben és jobban kell népszerűsíteni és bemutatni azt a több száz multimodális útvonaltervezőt, amelyek az Unióban már rendelkezésre állnak a városokban, a régiókban és a nemzeti szinten; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy szélesebb körben és jobban kell népszerűsíteni és bemutatni azt a több száz multimodális útvonaltervezőt, amelyek az Unióban már rendelkezésre állnak a városokban, a régiókban és a nemzeti szinten;

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 207., 2010.8.6., 1. o.

(2)  HL L 123., 2011.5.12., 11. o.

(3)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(4)  HL C 168. E, 2013.6.14., 72. o.

(5)  „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” (COM(2011)0144).

(6)  Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az egységes európai közlekedési térség megvalósításához vezető útitervről – Egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé (HL C 168. E, 2013.6.14., 72. o.).

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/7

---

P8_TA(2015)0249

Az uniós tejágazat kilátásai – A tejtermékekre vonatkozó törvénycsomag végrehajtásának áttekintése

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az uniós tejágazat kilátásairól – a tejágazati csomag végrehajtásának felülvizsgálata (2014/2146(INI))

(2017/C 265/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. március 14-i 261/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. március 14-i 261/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a tejpiaci helyzet alakulásáról és a „tejágazati csomag” rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, 2014. június 13-i bizottsági jelentésre (COM(2014)0354), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tejpiaci helyzet alakulásáról és a „tejágazati csomag” rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, 2014. június 13-i bizottsági jelentésre (COM(2014)0354),

| — | tekintettel a Bizottság 2014. decemberi jelentésére az uniós mezőgazdasági piacok 2014–2024 közötti kilátásairól és bevételeiről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. decemberi jelentésére az uniós mezőgazdasági piacok 2014–2024 közötti kilátásairól és bevételeiről,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére az EU legkülső régiói vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére az EU legkülső régiói vonatkozásában,

| — | tekintettel „A piaci helyzet alakulása és a tejkvótarendszer zökkenőmentes és fokozatos megszüntetésének ebből következő feltételei – a fokozatos kvótamegszüntetésről szóló második jelentés” című, 2012. december 10-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0741), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A piaci helyzet alakulása és a tejkvótarendszer zökkenőmentes és fokozatos megszüntetésének ebből következő feltételei – a fokozatos kvótamegszüntetésről szóló második jelentés” című, 2012. december 10-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0741),

| — | tekintettel a tejtermelés hegyvidéki térségekben, hátrányos helyzetű területeken és legkülső régiókban történő, a tejkvótarendszer megszűnését követő fenntartásáról szóló, 2013. december 11-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tejtermelés hegyvidéki térségekben, hátrányos helyzetű területeken és legkülső régiókban történő, a tejkvótarendszer megszűnését követő fenntartásáról szóló, 2013. december 11-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „Az EU-ban tapasztalható fehérjehiány: mi a megoldás erre a régóta fennálló problémára?” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU-ban tapasztalható fehérjehiány: mi a megoldás erre a régóta fennálló problémára?” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a tejtermelő ágazat válságáról szóló, 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tejtermelő ágazat válságáról szóló, 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az élelmiszer-ellátási lánc vállalkozások közötti, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatainak kezeléséről szóló, 2014. július 15-i bizottsági közleményre (COM(2014)0472), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer-ellátási lánc vállalkozások közötti, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatainak kezeléséről szóló, 2014. július 15-i bizottsági közleményre (COM(2014)0472),

| — | tekintettel az Európai Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 247/2006/EK rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 247/2006/EK rendeletre (6),

| — | tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról szóló rendeletre irányuló, 2015. január 13-i bizottsági javaslatra (COM(2015)0010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról szóló rendeletre irányuló, 2015. január 13-i bizottsági javaslatra (COM(2015)0010),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának „A tejipar jövője” című véleménytervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának „A tejipar jövője” című véleménytervezetére,

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank által az EU-ban a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés terén folytatott együttműködés tekintetében 2015. március 23-án aláírt egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank által az EU-ban a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés terén folytatott együttműködés tekintetében 2015. március 23-án aláírt egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0187/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0187/2015),

| A. | mivel a „tejágazati csomag”2012. október 3-án lépett hatályba, és 2020. június 30-ig alkalmazandó; |
| --- | --- |

A.

mivel a „tejágazati csomag”2012. október 3-án lépett hatályba, és 2020. június 30-ig alkalmazandó;

| B. | mivel a KAP 2003-as félidős értékelése során született döntés szerint a tejágazati kvóták 2015. március 31-én megszűnnek; |
| --- | --- |

B.

mivel a KAP 2003-as félidős értékelése során született döntés szerint a tejágazati kvóták 2015. március 31-én megszűnnek;

| C. | tekintettel a tejtermelés hegyvidéki térségekben, hátrányos helyzetű területeken és az EU legkülső régióiban történő, a tejkvótarendszer megszűnését követő fenntartásáról szóló, 2013. december 11-i állásfoglalásban szereplő intézkedések fontosságára és aktualitására; |
| --- | --- |

C.

tekintettel a tejtermelés hegyvidéki térségekben, hátrányos helyzetű területeken és az EU legkülső régióiban történő, a tejkvótarendszer megszűnését követő fenntartásáról szóló, 2013. december 11-i állásfoglalásban szereplő intézkedések fontosságára és aktualitására;

| D. | mivel a tejtermékek világpiaca egyre inkább ingadozik, és 2014 januárjában elérte az eddigi legmagasabb árat, amióta megkezdték az árak nyilvántartását, amit 2014 hátralévő részében az árak jelentős visszaesései követtek; mivel az áringadozás problémája különösen hangsúlyos az állattartás és a tejtermelésben használt inputok vonatkozásában, azt eredményezve, hogy a mezőgazdasági termelőknek fizetett árak a termelési költségek alatt vannak; |
| --- | --- |

D.

mivel a tejtermékek világpiaca egyre inkább ingadozik, és 2014 januárjában elérte az eddigi legmagasabb árat, amióta megkezdték az árak nyilvántartását, amit 2014 hátralévő részében az árak jelentős visszaesései követtek; mivel az áringadozás problémája különösen hangsúlyos az állattartás és a tejtermelésben használt inputok vonatkozásában, azt eredményezve, hogy a mezőgazdasági termelőknek fizetett árak a termelési költségek alatt vannak;

| E. | mivel a fenntartható gazdálkodás mint a kiváló minőségű élelmiszerek forrása csak akkor biztosítható, ha a mezőgazdasági termelőknek megfelelő árat fizetnek, amely fedezi a fenntartható termelés összes költségét; |
| --- | --- |

E.

mivel a fenntartható gazdálkodás mint a kiváló minőségű élelmiszerek forrása csak akkor biztosítható, ha a mezőgazdasági termelőknek megfelelő árat fizetnek, amely fedezi a fenntartható termelés összes költségét;

| F. | mivel az európai tejtermékekre vonatkozó, 2014 augusztusa óta tartó orosz tilalom negatív hatással volt az EU belső piacára, bizonyítva ezzel annak szükségességét, hogy késznek kell lenni a válsággal kapcsolatos piaci intézkedések alkalmazására, továbbá annak fontosságát, hogy különféle exportpiacokat kell biztosítani az uniós termékek számára, különösen mivel az előrejelzések szerint a tejtermékek világkereslete nőni fog, stabil és fizetőképes hazai piacot biztosítva; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai tejtermékekre vonatkozó, 2014 augusztusa óta tartó orosz tilalom negatív hatással volt az EU belső piacára, bizonyítva ezzel annak szükségességét, hogy késznek kell lenni a válsággal kapcsolatos piaci intézkedések alkalmazására, továbbá annak fontosságát, hogy különféle exportpiacokat kell biztosítani az uniós termékek számára, különösen mivel az előrejelzések szerint a tejtermékek világkereslete nőni fog, stabil és fizetőképes hazai piacot biztosítva;

| G. | mivel a tejágazati csomag lehetőséget adott a tagállamoknak arra, hogy kötelező szerződéseket vezessenek be, ezzel segítve a termelőket és a feldolgozókat termelési mennyiségeik tervezésében, valamint arra, hogy megerősítse az ellátási láncok struktúráját a tejkvóták megszüntetése miatt, és mivel a mai napig kevés tagállam élt ezzel a kiváltsággal; |
| --- | --- |

G.

mivel a tejágazati csomag lehetőséget adott a tagállamoknak arra, hogy kötelező szerződéseket vezessenek be, ezzel segítve a termelőket és a feldolgozókat termelési mennyiségeik tervezésében, valamint arra, hogy megerősítse az ellátási láncok struktúráját a tejkvóták megszüntetése miatt, és mivel a mai napig kevés tagállam élt ezzel a kiváltsággal;

| H. | mivel a tejágazati csomag kötelezte a tagállamokat a termelői szervezetek és társulásaik, valamint a szövetkezetek továbbra is rendkívül fontos szerepének elismerésére, szem előtt tartva, hogy a termelők tárgyalási pozíciójának javítása érdekében a kínálati oldal koncentrációjára van szükség; |
| --- | --- |

H.

mivel a tejágazati csomag kötelezte a tagállamokat a termelői szervezetek és társulásaik, valamint a szövetkezetek továbbra is rendkívül fontos szerepének elismerésére, szem előtt tartva, hogy a termelők tárgyalási pozíciójának javítása érdekében a kínálati oldal koncentrációjára van szükség;

| I. | mivel 2014 áprilisában létrehozták a Tejágazati Megfigyelőközpontot, hogy a Bizottság és az ágazat érdekében egyaránt javítsák a tejágazat nyomon követését, és mivel a különböző méretű, földrajzi elhelyezkedésű és eltérő termelési és elosztási módszerekkel bíró tejgazdaságokat szolgáló, hatékony ágazati válság-előrejelző mechanizmus bevezetése céljából meg kell erősíteni e központok szerepét; |
| --- | --- |

I.

mivel 2014 áprilisában létrehozták a Tejágazati Megfigyelőközpontot, hogy a Bizottság és az ágazat érdekében egyaránt javítsák a tejágazat nyomon követését, és mivel a különböző méretű, földrajzi elhelyezkedésű és eltérő termelési és elosztási módszerekkel bíró tejgazdaságokat szolgáló, hatékony ágazati válság-előrejelző mechanizmus bevezetése céljából meg kell erősíteni e központok szerepét;

| J. | mivel a jelenlegi biztonsági háló túl alacsony ahhoz, hogy a tejár zuhanása esetén védelmet nyújtson; |
| --- | --- |

J.

mivel a jelenlegi biztonsági háló túl alacsony ahhoz, hogy a tejár zuhanása esetén védelmet nyújtson;

| K. | mivel a KAP egyik fő célja a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szempontból kiegyensúlyozott területfejlesztés; mivel ehhez a hátrányos helyzetű, legkülső, távoli vagy hegyvidéki területeken meg kell őrizni a produktív és fenntartható mezőgazdaságot; |
| --- | --- |

K.

mivel a KAP egyik fő célja a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szempontból kiegyensúlyozott területfejlesztés; mivel ehhez a hátrányos helyzetű, legkülső, távoli vagy hegyvidéki területeken meg kell őrizni a produktív és fenntartható mezőgazdaságot;

| L. | mivel a tejkvóták megszűnése rendkívül kedvezőtlen hatással lesz a legkülső régiókra, különösen az Azori-szigetekre, ahol a tejtermelés a fő gazdasági tevékenység, amely a regionális gazdaság mintegy 46 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

L.

mivel a tejkvóták megszűnése rendkívül kedvezőtlen hatással lesz a legkülső régiókra, különösen az Azori-szigetekre, ahol a tejtermelés a fő gazdasági tevékenység, amely a regionális gazdaság mintegy 46 %-át teszi ki;

| M. | mivel a hátrányos helyzetű, legkülső, szigeti, távoli és hegyvidéki területeken található nagyszámú tejtermelő gazdaság esetében a tej és a tejtermékek termelési, begyűjtési és a termelési területen kívüli forgalombahozatali költségei sokkal magasabbak, mint más térségekben, és mivel e régiók természeti hátrányai miatt a kvóták megszüntetésével megteremtett növekedési lehetőségeket nem tudják azonos mértékben kihasználni; ezen okok miatt az ilyen termelőket az a veszély fenyegetheti, hogy a termelés egyre inkább a gazdasági szempontból legjobb helyzetű területekre koncentrálódik az EU-n belül; |
| --- | --- |

M.

mivel a hátrányos helyzetű, legkülső, szigeti, távoli és hegyvidéki területeken található nagyszámú tejtermelő gazdaság esetében a tej és a tejtermékek termelési, begyűjtési és a termelési területen kívüli forgalombahozatali költségei sokkal magasabbak, mint más térségekben, és mivel e régiók természeti hátrányai miatt a kvóták megszüntetésével megteremtett növekedési lehetőségeket nem tudják azonos mértékben kihasználni; ezen okok miatt az ilyen termelőket az a veszély fenyegetheti, hogy a termelés egyre inkább a gazdasági szempontból legjobb helyzetű területekre koncentrálódik az EU-n belül;

| N. | mivel 2015. április 1-jétől kezdődően kötelező nyilatkozatot kell tenni a szállított tej mennyiségéről; |
| --- | --- |

N.

mivel 2015. április 1-jétől kezdődően kötelező nyilatkozatot kell tenni a szállított tej mennyiségéről;

| O. | mivel a működő és fenntartható európai tejágazathoz döntő fontosságú a generációs megújulás, a modernizáció és a beruházások; |
| --- | --- |

O.

mivel a működő és fenntartható európai tejágazathoz döntő fontosságú a generációs megújulás, a modernizáció és a beruházások;

| P. | mivel az EU-ban előállított tej és különösen az oltalom alatt álló eredetmegjelölésű (OEM), oltalom alatt álló földrajzi jelzésű (OFJ) és a hagyományos különleges termékek (HKT) jelentősen hozzájárulnak az EU agrár-élelmiszeripari ágazatának sikeréhez és a vidéki gazdaságok virágzásához – amelyek túlnyomó részét kis és közepes méretű családi gazdaságok alkotják és ahol a tejtermelést az egész területen fenn kell tartani –, rendkívül sok magánszektorbeli és szövetkezeti feldolgozóipari vállalkozás számára biztosítanak alapanyagot, megőrzik az európai agrár-élelmiszeripari örökség sokszínűségét, kulcsfontosságú szerepet játszanak az európai terület és környezet alakításában és az európai szociális dimenzióban, valamint multiplikátorhatást gyakorolnak más ágazatokra, például az idegenforgalomra; |
| --- | --- |

P.

mivel az EU-ban előállított tej és különösen az oltalom alatt álló eredetmegjelölésű (OEM), oltalom alatt álló földrajzi jelzésű (OFJ) és a hagyományos különleges termékek (HKT) jelentősen hozzájárulnak az EU agrár-élelmiszeripari ágazatának sikeréhez és a vidéki gazdaságok virágzásához – amelyek túlnyomó részét kis és közepes méretű családi gazdaságok alkotják és ahol a tejtermelést az egész területen fenn kell tartani –, rendkívül sok magánszektorbeli és szövetkezeti feldolgozóipari vállalkozás számára biztosítanak alapanyagot, megőrzik az európai agrár-élelmiszeripari örökség sokszínűségét, kulcsfontosságú szerepet játszanak az európai terület és környezet alakításában és az európai szociális dimenzióban, valamint multiplikátorhatást gyakorolnak más ágazatokra, például az idegenforgalomra;

| Q. | mivel a mezőgazdasági termelőkre és tejtermelőkre néhány tagállamban jelentős illetékeket szabtak ki az utóbbi két kvótaévben a tejkvóta túllépése miatt; |
| --- | --- |

Q.

mivel a mezőgazdasági termelőkre és tejtermelőkre néhány tagállamban jelentős illetékeket szabtak ki az utóbbi két kvótaévben a tejkvóta túllépése miatt;

| 1. | emlékeztet arra, hogy a tejágazati csomag célja egy, a tejágazati termelők számára tisztességes javadalmazást biztosító, válaszképes eszközökkel rendelkező, az Unió területén életképes, fenntartható és versenyképes tejágazat; hangsúlyozza, hogy a tejágazati csomagban azonosított problémák továbbra is akadályozzák a fenntartható, versenyképes és méltányos tejpiacot és azt, hogy a termelők tisztességes jövedelemhez jussanak; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a tejágazati csomag célja egy, a tejágazati termelők számára tisztességes javadalmazást biztosító, válaszképes eszközökkel rendelkező, az Unió területén életképes, fenntartható és versenyképes tejágazat; hangsúlyozza, hogy a tejágazati csomagban azonosított problémák továbbra is akadályozzák a fenntartható, versenyképes és méltányos tejpiacot és azt, hogy a termelők tisztességes jövedelemhez jussanak;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a tejtermelés fontos a vidéki térségekben a területrendezés és a foglalkoztatás, valamint számos európai mezőgazdasági régió gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi fejlődése szempontjából; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a tejtermelés fontos a vidéki térségekben a területrendezés és a foglalkoztatás, valamint számos európai mezőgazdasági régió gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi fejlődése szempontjából;

| 3. | kiemeli, hogy a tejtermelők, különösen a kisebb családi gazdálkodók a magas tőkeköltségek, a termékek romlandósága, az ingadozó tejpiaci nyersanyagárak, a ráfordítási és energiaköltségek miatt különösen kiszolgáltatottak a jövedelmi változásoknak és kockázatoknak, és hogy a tejelő állomány tartásából fenntartható megélhetésre szert tenni folyamatos kihívást jelent, mivel a termelési költségek gyakran megközelítik vagy meghaladják a mezőgazdasági termelőknek fizetett árakat; |
| --- | --- |

3.

kiemeli, hogy a tejtermelők, különösen a kisebb családi gazdálkodók a magas tőkeköltségek, a termékek romlandósága, az ingadozó tejpiaci nyersanyagárak, a ráfordítási és energiaköltségek miatt különösen kiszolgáltatottak a jövedelmi változásoknak és kockázatoknak, és hogy a tejelő állomány tartásából fenntartható megélhetésre szert tenni folyamatos kihívást jelent, mivel a termelési költségek gyakran megközelítik vagy meghaladják a mezőgazdasági termelőknek fizetett árakat;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az európai mezőgazdasági termelőknek a termelési tényezők – többek között a takarmány ára – miatt magas költségekkel kell szembenézniük, és hogy a szigorú európai állatjóléti és takarmánybiztonsági szabályozás következtében csökken versenyképességük a harmadik országok termelőihez képest; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az európai mezőgazdasági termelőknek a termelési tényezők – többek között a takarmány ára – miatt magas költségekkel kell szembenézniük, és hogy a szigorú európai állatjóléti és takarmánybiztonsági szabályozás következtében csökken versenyképességük a harmadik országok termelőihez képest;

Az orosz embargó és a tejágazat jelenlegi válságának hatása

| 5. | sürgeti a Bizottságot, hogy mérlegelje a válság okait és intézkedések életbe léptetését a jövőbeli válságok megelőzése érdekében a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 219., 221. és 222. cikkében jelzettek szerint; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Bizottságot, hogy mérlegelje a válság okait és intézkedések életbe léptetését a jövőbeli válságok megelőzése érdekében a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 219., 221. és 222. cikkében jelzettek szerint;

| 6. | sürgeti a Bizottságot, hogy további célzott piaci intézkedések révén kezelje a tagállami tejpiacokat jelenleg érintő válságot, amelyet a megfelelő válságkezelési eszközök hiánya, a globális kereslet visszaesése, a világpiaci áringadozás és az orosz embargó következtében leszorított árak okoztak, és ismerje el az orosz embargó hatásának kezelése során eddig tett első lépéseket; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot, hogy további célzott piaci intézkedések révén kezelje a tagállami tejpiacokat jelenleg érintő válságot, amelyet a megfelelő válságkezelési eszközök hiánya, a globális kereslet visszaesése, a világpiaci áringadozás és az orosz embargó következtében leszorított árak okoztak, és ismerje el az orosz embargó hatásának kezelése során eddig tett első lépéseket;

| 7. | rámutat arra, hogy az Oroszországgal hagyományos kereskedelmi kapcsolatokat ápoló tagállamokból származó tejtermékek többlete jelentős egyensúlyhiányt teremt e tagállamok hazai piacán, ami az árak meredek zuhanásához vezet, és azt eredményezi, hogy a helyi termelők versenyképtelenné válnak; felhívja a Bizottságot, hogy e tekintetben elemezze az újonnan kialakult helyzetet, és hozzon elsőbbségi intézkedéseket; |
| --- | --- |

7.

rámutat arra, hogy az Oroszországgal hagyományos kereskedelmi kapcsolatokat ápoló tagállamokból származó tejtermékek többlete jelentős egyensúlyhiányt teremt e tagállamok hazai piacán, ami az árak meredek zuhanásához vezet, és azt eredményezi, hogy a helyi termelők versenyképtelenné válnak; felhívja a Bizottságot, hogy e tekintetben elemezze az újonnan kialakult helyzetet, és hozzon elsőbbségi intézkedéseket;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a 2009-es tejágazati válság a kvótarendszer alatt és a tejtermék-értéklánc működési zavara miatt következett be, lenyomva a termelőknek fizetett árakat; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a válságra való reagálás késedelme sok tejtermelőt az ágazat elhagyására kényszerített, és aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság mennyire képes gyorsan és eredményesen reagálni a piaci válságokra; kiemeli, hogy a termelői árak állattenyésztőket sújtó csökkenése a fogyasztói árakban nem tükröződött, ami rámutat a tejágazati élelmiszerlánc különböző szereplői közötti jelentős egyenlőtlenségekre; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a 2009-es tejágazati válság a kvótarendszer alatt és a tejtermék-értéklánc működési zavara miatt következett be, lenyomva a termelőknek fizetett árakat; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a válságra való reagálás késedelme sok tejtermelőt az ágazat elhagyására kényszerített, és aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság mennyire képes gyorsan és eredményesen reagálni a piaci válságokra; kiemeli, hogy a termelői árak állattenyésztőket sújtó csökkenése a fogyasztói árakban nem tükröződött, ami rámutat a tejágazati élelmiszerlánc különböző szereplői közötti jelentős egyenlőtlenségekre;

| 9. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács elutasította a Parlament azon kérését, hogy súlyos válság esetén vezessenek be támogatást a termelésüket önként csökkentő termelők részére; hangsúlyozza, hogy fontos újraindítani a vitát erről a válságkezelési eszközről; |
| --- | --- |

9.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács elutasította a Parlament azon kérését, hogy súlyos válság esetén vezessenek be támogatást a termelésüket önként csökkentő termelők részére; hangsúlyozza, hogy fontos újraindítani a vitát erről a válságkezelési eszközről;

| 10. | hangsúlyozza, hogy fennáll annak a veszélye, hogy a kvóták eltörlése a tejtermelés még nagyobb koncentrációját idézi elő a nagyobb tejgazdaságok javára és a kisebb gazdaságok kárára anélkül, hogy ez a helyzet garanciát jelentene a hatékonyságra vagy a jövedelemre; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy fennáll annak a veszélye, hogy a kvóták eltörlése a tejtermelés még nagyobb koncentrációját idézi elő a nagyobb tejgazdaságok javára és a kisebb gazdaságok kárára anélkül, hogy ez a helyzet garanciát jelentene a hatékonyságra vagy a jövedelemre;

A tejágazat előtt álló kihívások és lehetőségek

| 11. | megjegyzi, hogy a tejágazat közép- és hosszú távú kilátásai mind a belföldi, mind a globális piacokon továbbra is kedvezőek némi ingadozó kereslet mellett, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a tejágazat az agrár-élelmiszeripari ágazat kulcsfontosságú részeként jelentős hosszú távú növekedési, munkahely-teremtési és fejlődési potenciállal rendelkezik a vidéki területeken, amelyet az új beruházási terv keretében célzottan figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy a tejágazat közép- és hosszú távú kilátásai mind a belföldi, mind a globális piacokon továbbra is kedvezőek némi ingadozó kereslet mellett, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a tejágazat az agrár-élelmiszeripari ágazat kulcsfontosságú részeként jelentős hosszú távú növekedési, munkahely-teremtési és fejlődési potenciállal rendelkezik a vidéki területeken, amelyet az új beruházási terv keretében célzottan figyelembe kell venni;

| 12. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy az ágazathoz tartozó termelők és vállalkozások a gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi elvárásokhoz igazíthassák eszközeiket, fontos ösztönözni az innovációt és a kutatást; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy az ágazathoz tartozó termelők és vállalkozások a gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi elvárásokhoz igazíthassák eszközeiket, fontos ösztönözni az innovációt és a kutatást;

| 13. | kiemeli a generációs megújulás fontosságát a tejágazat jövője szempontjából, és a fiatal mezőgazdasági termelők jelentős lehetőségeit a tejtermelésben; |
| --- | --- |

13.

kiemeli a generációs megújulás fontosságát a tejágazat jövője szempontjából, és a fiatal mezőgazdasági termelők jelentős lehetőségeit a tejtermelésben;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy – többek között az Európai Beruházási Bank (EBB) támogatásai révén – alakítson ki olyan új típusú finanszírozási módokat a tagállamok számára, amelyek lehetővé teszik a tejágazat átalakítását; alapvető fontosságúnak tartja az EBB által rendelkezésre bocsátott forrásokból származó pénzügyi támogatást (garanciaalap, megújuló segélyalap, beruházáshoz nyújtott tőke) az európai strukturális és befektetési alapok szintjén történő fellépés elősegítése érdekében, különösen a vidékfejlesztéssel összhangban; mindez lehetővé tenné a többszörös, növekedés- és jövedelemösztönző hatás elérését, valamint a tejtermelők számára megkönnyítené a hitelhez való hozzájutást; üdvözli e tekintetben a tejágazat mezőgazdasági termelői számára az Európai Beruházási Bank új alapja által kínált finanszírozási lehetőségeket, amely alacsonyabb kamatot kínál a gazdaságokban végrehajtott beruházások és a modernizáció elősegítéséhez, finanszírozási lehetőségeket biztosítva a fiatal mezőgazdasági termelők számára vállalkozásuk fellendítéséhez; kiemeli továbbá az Európai Stratégiai Beruházási Alap által nyújtott finanszírozás kiegészítő jellegét, amely a tejágazat fejlődését segítené azzal, hogy az elszámoltathatóság és a beruházási hatékonyság javítása céljából magántőkét vonz az ágazatba; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy – többek között az Európai Beruházási Bank (EBB) támogatásai révén – alakítson ki olyan új típusú finanszírozási módokat a tagállamok számára, amelyek lehetővé teszik a tejágazat átalakítását; alapvető fontosságúnak tartja az EBB által rendelkezésre bocsátott forrásokból származó pénzügyi támogatást (garanciaalap, megújuló segélyalap, beruházáshoz nyújtott tőke) az európai strukturális és befektetési alapok szintjén történő fellépés elősegítése érdekében, különösen a vidékfejlesztéssel összhangban; mindez lehetővé tenné a többszörös, növekedés- és jövedelemösztönző hatás elérését, valamint a tejtermelők számára megkönnyítené a hitelhez való hozzájutást; üdvözli e tekintetben a tejágazat mezőgazdasági termelői számára az Európai Beruházási Bank új alapja által kínált finanszírozási lehetőségeket, amely alacsonyabb kamatot kínál a gazdaságokban végrehajtott beruházások és a modernizáció elősegítéséhez, finanszírozási lehetőségeket biztosítva a fiatal mezőgazdasági termelők számára vállalkozásuk fellendítéséhez; kiemeli továbbá az Európai Stratégiai Beruházási Alap által nyújtott finanszírozás kiegészítő jellegét, amely a tejágazat fejlődését segítené azzal, hogy az elszámoltathatóság és a beruházási hatékonyság javítása céljából magántőkét vonz az ágazatba;

| 15. | megállapítja, hogy az árak nagy ingadozása és a visszatérő válságok – amelyek összeegyeztethetetlenek az állatállományba való nagy beruházásokkal és új termelők letelepedésével – jelentik a tejágazat legnagyobb kihívásait; sürgeti a Bizottságot, hogy mérlegeljen intézkedéseket a világpiacnak való fokozott kitettségből eredő kockázatok mérséklésére, szorosabban kísérje figyelemmel a tej és a tejtermékek egységes piacának megfelelő működését és dolgozzon ki cselekvési tervet annak bemutatása érdekében, hogy miként tervezi mérsékelni ezeket a kockázatokat; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy az árak nagy ingadozása és a visszatérő válságok – amelyek összeegyeztethetetlenek az állatállományba való nagy beruházásokkal és új termelők letelepedésével – jelentik a tejágazat legnagyobb kihívásait; sürgeti a Bizottságot, hogy mérlegeljen intézkedéseket a világpiacnak való fokozott kitettségből eredő kockázatok mérséklésére, szorosabban kísérje figyelemmel a tej és a tejtermékek egységes piacának megfelelő működését és dolgozzon ki cselekvési tervet annak bemutatása érdekében, hogy miként tervezi mérsékelni ezeket a kockázatokat;

Fenntartható tejágazat biztosítása a hátrányos helyzetű, hegyvidéki, szigeti és legkülső régiókban

| 16. | kötelezettséget vállal a tejtermelés fenntartására, mivel a tejtermelés EU-szerte fontos társadalmi-gazdasági hozzájárulást nyújt a mezőgazdaságban és vidékfejlesztésben, és kiemeli különös fontosságát a hátrányos helyzetű, hegyvidéki, szigeti és legkülső régiókban, ahol egyes esetekben ez az egyetlen lehetséges gazdálkodási mód; hozzáteszi, hogy e régiók számára ez az ágazat biztosítja a társadalmi, gazdasági és területi kohéziót, sok család megélhetését, a területek fejlesztését, hasznosítását és védelmét, a kulturális és hagyományos gyakorlatok fenntartását, valamint azt, hogy a tejelő állomány tartásának köszönhetőn ezekben a térségekben évszázados kulturális tájegységek alakultak ki, fontos alapot teremtve az idegenforgalom számára; kiemeli, hogy e régiókban a tejtermelés megszüntetése egyenlő a mezőgazdasági tevékenység felszámolásával; |
| --- | --- |

16.

kötelezettséget vállal a tejtermelés fenntartására, mivel a tejtermelés EU-szerte fontos társadalmi-gazdasági hozzájárulást nyújt a mezőgazdaságban és vidékfejlesztésben, és kiemeli különös fontosságát a hátrányos helyzetű, hegyvidéki, szigeti és legkülső régiókban, ahol egyes esetekben ez az egyetlen lehetséges gazdálkodási mód; hozzáteszi, hogy e régiók számára ez az ágazat biztosítja a társadalmi, gazdasági és területi kohéziót, sok család megélhetését, a területek fejlesztését, hasznosítását és védelmét, a kulturális és hagyományos gyakorlatok fenntartását, valamint azt, hogy a tejelő állomány tartásának köszönhetőn ezekben a térségekben évszázados kulturális tájegységek alakultak ki, fontos alapot teremtve az idegenforgalom számára; kiemeli, hogy e régiókban a tejtermelés megszüntetése egyenlő a mezőgazdasági tevékenység felszámolásával;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a legkülső régiókban a mezőgazdasági termelők és az ágazat védelme érdekében, létre kell hozni egy, a tejkvóták megszüntetése és a piacliberalizáció közötti átmeneti mechanizmust; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a legkülső régiókban a mezőgazdasági termelők és az ágazat védelme érdekében, létre kell hozni egy, a tejkvóták megszüntetése és a piacliberalizáció közötti átmeneti mechanizmust;

| 18. | a hegyvidéki tejtermelő területek és az egyéb területek termelése közötti különbség miatt kéri, hogy a biztonsági háló a hegyvidéki tejgazdaságok és tejipari vállalkozások sajátos mutatószámai alapján legyen aktivizálható; |
| --- | --- |

18.

a hegyvidéki tejtermelő területek és az egyéb területek termelése közötti különbség miatt kéri, hogy a biztonsági háló a hegyvidéki tejgazdaságok és tejipari vállalkozások sajátos mutatószámai alapján legyen aktivizálható;

| 19. | csalódottságának ad hangot a tejágazati csomaghoz tartozó intézkedések alacsony mértékű végrehajtása miatt a legkülső régiókban és a hegyvidéki, szigeti és hátrányos helyzetű térségekben, és hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen a tejgazdaságok életképes és versenyképes vállalkozásokként történő fenntartása az Unió egész területén; e tekintetben úgy véli, hogy e térségekre különös figyelmet kell fordítani és a Bizottságnak és a tagállamoknak külön tanulmányokat kell ezekről készíteniük, és hogy ösztönözni kell a rövid ellátási láncok igénybevételét – amelyekben e konkrét esetekben a helyi termelés élvez elsőbbséget –, biztosítva a folyamatos termelést e régiókban és elkerülve az ágazat megszűnését; sürgeti továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák és fejlesszék az iskolai tejosztást célzó programokat, előnyben részesítve a rövid ellátási láncokat és ezáltal lehetővé téve a termelés egy részének felhasználását e régiókban; kiemeli, hogy e térségekben a termelési költségek jellemzően megközelítik vagy meghaladják a mezőgazdasági termelőknek fizetett árakat, és úgy véli, hogy az ágazat jelenlegi bizonytalanságai elsősorban e nagyobb kötöttségekkel és mérsékelt méretgazdaságossági lehetőségekkel jellemzett területeknek okoznak kárt; emlékeztet, hogy a termelők mezőgazdasági termelése e térségekben – földrajzi elszigeteltségük folytán – közvetlenül és kizárólag néhány bemeneti szállítótól és felvásárlótól függ; hangsúlyozza, hogy a termelői szervezetek beindításához és a tevékenységeikhez nyújtott támogatásnak jobban kell tükröznie e régiók valós helyzetét; hangsúlyozza, hogy ambiciózus támogatási politikát kell folytatni e régiókra vonatkozóan a vidékfejlesztési politikák, a beruházási terv, illetve a KAP-támogatások előmozdítására és kiegyensúlyozására irányuló politikák segítségével; ezért felhívja a Bizottságot, hogy bátorítsa a tagállamokat ilyen jellegű intézkedések végrehajtására a tejtermelés e régiókban való fenntartásának érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy szorosan kísérje figyelemmel a tejtermelés alakulását e területeken, és értékelje a tejkvótarendszer megszűnésének a tejgazdaságokra gyakorolt gazdasági hatásait; úgy véli, hogy további erőforrások biztosítására van szükség a POSEI-programhoz, hogy támogatást lehessen nyújtani a tejtermelők számára a piacok deregulációja által előidézett hatásokhoz való alkalmazkodáshoz, és ahhoz, hogy fenntartsák az életképes és az európai térség többi részéhez képest versenyképes tejipari termelést; |
| --- | --- |

19.

csalódottságának ad hangot a tejágazati csomaghoz tartozó intézkedések alacsony mértékű végrehajtása miatt a legkülső régiókban és a hegyvidéki, szigeti és hátrányos helyzetű térségekben, és hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen a tejgazdaságok életképes és versenyképes vállalkozásokként történő fenntartása az Unió egész területén; e tekintetben úgy véli, hogy e térségekre különös figyelmet kell fordítani és a Bizottságnak és a tagállamoknak külön tanulmányokat kell ezekről készíteniük, és hogy ösztönözni kell a rövid ellátási láncok igénybevételét – amelyekben e konkrét esetekben a helyi termelés élvez elsőbbséget –, biztosítva a folyamatos termelést e régiókban és elkerülve az ágazat megszűnését; sürgeti továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák és fejlesszék az iskolai tejosztást célzó programokat, előnyben részesítve a rövid ellátási láncokat és ezáltal lehetővé téve a termelés egy részének felhasználását e régiókban; kiemeli, hogy e térségekben a termelési költségek jellemzően megközelítik vagy meghaladják a mezőgazdasági termelőknek fizetett árakat, és úgy véli, hogy az ágazat jelenlegi bizonytalanságai elsősorban e nagyobb kötöttségekkel és mérsékelt méretgazdaságossági lehetőségekkel jellemzett területeknek okoznak kárt; emlékeztet, hogy a termelők mezőgazdasági termelése e térségekben – földrajzi elszigeteltségük folytán – közvetlenül és kizárólag néhány bemeneti szállítótól és felvásárlótól függ; hangsúlyozza, hogy a termelői szervezetek beindításához és a tevékenységeikhez nyújtott támogatásnak jobban kell tükröznie e régiók valós helyzetét; hangsúlyozza, hogy ambiciózus támogatási politikát kell folytatni e régiókra vonatkozóan a vidékfejlesztési politikák, a beruházási terv, illetve a KAP-támogatások előmozdítására és kiegyensúlyozására irányuló politikák segítségével; ezért felhívja a Bizottságot, hogy bátorítsa a tagállamokat ilyen jellegű intézkedések végrehajtására a tejtermelés e régiókban való fenntartásának érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy szorosan kísérje figyelemmel a tejtermelés alakulását e területeken, és értékelje a tejkvótarendszer megszűnésének a tejgazdaságokra gyakorolt gazdasági hatásait; úgy véli, hogy további erőforrások biztosítására van szükség a POSEI-programhoz, hogy támogatást lehessen nyújtani a tejtermelők számára a piacok deregulációja által előidézett hatásokhoz való alkalmazkodáshoz, és ahhoz, hogy fenntartsák az életképes és az európai térség többi részéhez képest versenyképes tejipari termelést;

| 20. | hangsúlyozza az 1151/2012/EU rendelet szerinti „hegyvidéki termék” minőségre utaló választható kifejezés alkalmazásának fontosságát; felhívja a Bizottságot, hogy ezt a megnevezést az eladások ösztönzésén keresztül is támogassa; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza az 1151/2012/EU rendelet szerinti „hegyvidéki termék” minőségre utaló választható kifejezés alkalmazásának fontosságát; felhívja a Bizottságot, hogy ezt a megnevezést az eladások ösztönzésén keresztül is támogassa;

| 21. | hangsúlyozza az őshonos hegyi szarvasmarhafajok fontosságát a hegyvidéki területeken folyó tejtermelésben; felhívja a Bizottságot e hegyi szarvasmarhafajok támogatására szolgáló intézkedések megerősítésére; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza az őshonos hegyi szarvasmarhafajok fontosságát a hegyvidéki területeken folyó tejtermelésben; felhívja a Bizottságot e hegyi szarvasmarhafajok támogatására szolgáló intézkedések megerősítésére;

Áringadozás és a tejkvóták vége

| 22. | az az álláspontja, hogy a tejkvótarendszer vége után az uniós tejágazati politikát el kell látni az uniós gazdaság bővülésében rejlő valamennyi lehetőség kihasználását szolgáló eszközökkel annak érdekében, hogy a tejtermelést vonzóvá tegyék a gazdálkodók számára, és úgy véli, hogy bármely jövőbeni intézkedésnek erősítenie kell az ágazat versenyképességét és stabilitását a mezőgazdasági ágazat fenntartható növekedése és innovációja megkönnyítése érdekében, valamint a vidéki térségek életszínvonalának növelése érdekében; |
| --- | --- |

22.

az az álláspontja, hogy a tejkvótarendszer vége után az uniós tejágazati politikát el kell látni az uniós gazdaság bővülésében rejlő valamennyi lehetőség kihasználását szolgáló eszközökkel annak érdekében, hogy a tejtermelést vonzóvá tegyék a gazdálkodók számára, és úgy véli, hogy bármely jövőbeni intézkedésnek erősítenie kell az ágazat versenyképességét és stabilitását a mezőgazdasági ágazat fenntartható növekedése és innovációja megkönnyítése érdekében, valamint a vidéki térségek életszínvonalának növelése érdekében;

| 23. | tudomásul veszi a kvótarendszer keretében a mezőgazdasági termelőkre kirótt végső pénzbírságok kifizetésének három évre történő szétterítésére vonatkozó döntést, de megállapítja, hogy a legutóbbi kvótaévben a kiegészítő illeték végrehajtásával jelentős forrásokat vontak meg a tejágazattól, ezért azt ajánlja, hogy ezek a bevételek maradjanak a KAP-költségvetésben, és a tejágazat versenyképességének erősítésére használják fel őket; |
| --- | --- |

23.

tudomásul veszi a kvótarendszer keretében a mezőgazdasági termelőkre kirótt végső pénzbírságok kifizetésének három évre történő szétterítésére vonatkozó döntést, de megállapítja, hogy a legutóbbi kvótaévben a kiegészítő illeték végrehajtásával jelentős forrásokat vontak meg a tejágazattól, ezért azt ajánlja, hogy ezek a bevételek maradjanak a KAP-költségvetésben, és a tejágazat versenyképességének erősítésére használják fel őket;

| 24. | felszólítja a Bizottságot, hogy mutasson be egy vagy több olyan szabályozó eszközt, amely lehetővé teszi a tejágazat újabb válságainak megelőzését és hatékony kezelését, többek között elősegítve azt, hogy a tejtermelés szervezése a kínálat szabályozása alapján történjen; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy az ágazat összes érintett szereplőjével kezdjen formális párbeszédet; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot, hogy mutasson be egy vagy több olyan szabályozó eszközt, amely lehetővé teszi a tejágazat újabb válságainak megelőzését és hatékony kezelését, többek között elősegítve azt, hogy a tejtermelés szervezése a kínálat szabályozása alapján történjen; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy az ágazat összes érintett szereplőjével kezdjen formális párbeszédet;

| 25. | úgy véli, hogy a versenyképesség megerősítésének a területi egyensúlyt és a termelők kiegyensúlyozottabb javadalmazását szolgáló eszköznek kell lennie a tejágazati értékláncon belül; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a versenyképesség megerősítésének a területi egyensúlyt és a termelők kiegyensúlyozottabb javadalmazását szolgáló eszköznek kell lennie a tejágazati értékláncon belül;

A tejágazati csomag végrehajtása

| 26. | kiemeli, hogy a tejágazati csomag végrehajtása még mindig korai szakaszban jár; a kötelező szerződések alacsony mértékű végrehajtása miatt mindazonáltal csalódottságának ad hangot, és ezért sürgeti, hogy azokat terjesszék ki valamennyi tagállamra; ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy készítsen mélyreható elemzést a tejágazati csomag végrehajtásának akadályairól és azokról az intézkedésekről, amelyek lehetővé teszik a tagállamok rendelkezésére bocsátott eszközök optimális használatának biztosítását; |
| --- | --- |

26.

kiemeli, hogy a tejágazati csomag végrehajtása még mindig korai szakaszban jár; a kötelező szerződések alacsony mértékű végrehajtása miatt mindazonáltal csalódottságának ad hangot, és ezért sürgeti, hogy azokat terjesszék ki valamennyi tagállamra; ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy készítsen mélyreható elemzést a tejágazati csomag végrehajtásának akadályairól és azokról az intézkedésekről, amelyek lehetővé teszik a tagállamok rendelkezésére bocsátott eszközök optimális használatának biztosítását;

| 27. | sajnálja, hogy a Bizottság 2015. évi munkaprogramjában nem tekintették prioritásnak a tejpiaci csomagot, és kéri, hogy a Bizottság sürgősen egészítse ki a munkaprogramot ezzel a prioritással; |
| --- | --- |

27.

sajnálja, hogy a Bizottság 2015. évi munkaprogramjában nem tekintették prioritásnak a tejpiaci csomagot, és kéri, hogy a Bizottság sürgősen egészítse ki a munkaprogramot ezzel a prioritással;

| 28. | sajnálja, hogy a jelentésből nem derül ki, elégedett-e a Bizottság az új szabályozási eszköz végrehajtásával, és hogy a Bizottság nem számszerűsíti, hány új termelői szervezetre, részt vevő tagállamra vagy kollektív tárgyalásra számíthatunk; megjegyzi, hogy az új eszközök tejárakra gyakorolt hatása sem világos; e tekintetben kéri, hogy készítsenek pontos felmérést a tejárakra gyakorolt hatásokról, és pontos összeírást a részt vevő termelői szervezetekről; |
| --- | --- |

28.

sajnálja, hogy a jelentésből nem derül ki, elégedett-e a Bizottság az új szabályozási eszköz végrehajtásával, és hogy a Bizottság nem számszerűsíti, hány új termelői szervezetre, részt vevő tagállamra vagy kollektív tárgyalásra számíthatunk; megjegyzi, hogy az új eszközök tejárakra gyakorolt hatása sem világos; e tekintetben kéri, hogy készítsenek pontos felmérést a tejárakra gyakorolt hatásokról, és pontos összeírást a részt vevő termelői szervezetekről;

| 29. | azt ajánlja, hogy a Bizottság fogadjon el világos célkitűzéseket a termelői szervezetekkel, a szerződésekkel és a kollektív tárgyalásokkal kapcsolatosan; |
| --- | --- |

29.

azt ajánlja, hogy a Bizottság fogadjon el világos célkitűzéseket a termelői szervezetekkel, a szerződésekkel és a kollektív tárgyalásokkal kapcsolatosan;

| 30. | emlékeztet arra, hogy az 1308/2013/EU rendelet előírja, hogy „a termelés megvalósítható fejlesztésének és így a tejtermelők megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében meg kell erősíteni a tárgyalási pozíciójukat a feldolgozókkal szemben, hogy ennek eredményeként az ellátási láncban a hozzáadott érték méltányosabb eloszlása valósuljon meg”; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy az 1308/2013/EU rendelet előírja, hogy „a termelés megvalósítható fejlesztésének és így a tejtermelők megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében meg kell erősíteni a tárgyalási pozíciójukat a feldolgozókkal szemben, hogy ennek eredményeként az ellátási láncban a hozzáadott érték méltányosabb eloszlása valósuljon meg”;

| 31. | megállapítja, hogy a szerződéses modellt eddig nem a tervezettek szerint hajtották végre, mivel a tejtermelők piaci helyzete továbbra is gyenge, a szerződések nem tartalmaznak minimumszabályokat, és a szövetkezeteket kizárták ezekből a szerződésekből; |
| --- | --- |

31.

megállapítja, hogy a szerződéses modellt eddig nem a tervezettek szerint hajtották végre, mivel a tejtermelők piaci helyzete továbbra is gyenge, a szerződések nem tartalmaznak minimumszabályokat, és a szövetkezeteket kizárták ezekből a szerződésekből;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a szerződéses kapcsolatok megerősítése és javítása, és a többek között a nagykereskedelem bevonása érdekében az egész ágazatra történő kiterjesztésük segíti a bevétel ellátási lánc mentén történő méltányos elosztásának biztosítását, ezáltal nagyobb hozzáadott értéket téve lehetővé, és megerősíti az érdekelt feleknek a piaci helyzet figyelembevételével és a megfelelő válaszadással kapcsolatos felelősségét; hangsúlyozza a kockázatkezelési képzés és oktatás fontosságát a mezőgazdasági tanterv szerves részeként, hogy a mezőgazdasági termelők megbirkózzanak az áringadozással, és hatékonyan használják a rendelkezésre álló kockázatkezelési eszközöket; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a szerződéses kapcsolatok megerősítése és javítása, és a többek között a nagykereskedelem bevonása érdekében az egész ágazatra történő kiterjesztésük segíti a bevétel ellátási lánc mentén történő méltányos elosztásának biztosítását, ezáltal nagyobb hozzáadott értéket téve lehetővé, és megerősíti az érdekelt feleknek a piaci helyzet figyelembevételével és a megfelelő válaszadással kapcsolatos felelősségét; hangsúlyozza a kockázatkezelési képzés és oktatás fontosságát a mezőgazdasági tanterv szerves részeként, hogy a mezőgazdasági termelők megbirkózzanak az áringadozással, és hatékonyan használják a rendelkezésre álló kockázatkezelési eszközöket;

| 33. | kiemeli annak kockázatát, hogy az ágazat bármely tagállamban olyan túlzó záradékokat írhat elő a szerződésekben, amelyek semlegesítik a szállítások stabilitására vonatkozó, a tejgazdaságok életképességének fenntartásához szükséges célkitűzést; |
| --- | --- |

33.

kiemeli annak kockázatát, hogy az ágazat bármely tagállamban olyan túlzó záradékokat írhat elő a szerződésekben, amelyek semlegesítik a szállítások stabilitására vonatkozó, a tejgazdaságok életképességének fenntartásához szükséges célkitűzést;

| 34. | megállapítja, hogy az ágazat tovább vizsgálhatná a teljes ellátási láncot lefedő, hosszabb távú integrált szerződések, a tőzsdén kívüli határidős ügyletek és a rögzített értékkülönbözetű szerződések kínálta lehetőségeket, valamint az előállítási költségen alapuló tejár meghatározott időre történő rögzítésének lehetőségét; úgy véli, hogy a szerződéses kapcsolatokban elérhetőnek kell lennie új eszközök igénybevételi lehetőségének, és rendelkezésre kell bocsátani szerződésközvetítési eszközöket is; |
| --- | --- |

34.

megállapítja, hogy az ágazat tovább vizsgálhatná a teljes ellátási láncot lefedő, hosszabb távú integrált szerződések, a tőzsdén kívüli határidős ügyletek és a rögzített értékkülönbözetű szerződések kínálta lehetőségeket, valamint az előállítási költségen alapuló tejár meghatározott időre történő rögzítésének lehetőségét; úgy véli, hogy a szerződéses kapcsolatokban elérhetőnek kell lennie új eszközök igénybevételi lehetőségének, és rendelkezésre kell bocsátani szerződésközvetítési eszközöket is;

A termelői szervezetek szerepe

| 35. | kiemeli a termelői szervezetek (tsz-ek) és társulásaik fontos szerepét a termelők alkuerejének és az ellátási láncban, valamint a kutatásban és az innovációban gyakorolt befolyásának növelésében, és sajnálja, hogy csak kevés lépés történt tsz-ek létrehozása érdekében, különösen az új tagállamokban; úgy véli, hogy a termelői szervezetek elismerésére vonatkozó szabályokat meg kell erősíteni, hatékonyan növelve ezzel a termelők befolyását a szerződések tárgyalása során; kiemeli, hogy a tsz-ek pénzügyi támogatásban részesülhetnek a II. pillér keretében, és további ösztönzőket sürget uniós és tagállami szinten a tsz-ek létrehozására, például további információk rendelkezésre bocsátásán és azon érdekelt felekre háruló adminisztratív teher csökkentésén keresztül, akik tsz-eket akarnak létrehozni vagy azokhoz csatlakozni kívánnak annak érdekében, hogy különböző módokon részt vegyenek azok tevékenységeiben és oktatási tevékenységeket végezzenek a termelők körében a tsz-ekről mint az ellátási lánc egyensúlyhiányainak kezelésére szolgáló eszközökről; úgy véli, hogy javítani kell a termelői szervezetek piacszabályozási és -szervezési képességét; |
| --- | --- |

35.

kiemeli a termelői szervezetek (tsz-ek) és társulásaik fontos szerepét a termelők alkuerejének és az ellátási láncban, valamint a kutatásban és az innovációban gyakorolt befolyásának növelésében, és sajnálja, hogy csak kevés lépés történt tsz-ek létrehozása érdekében, különösen az új tagállamokban; úgy véli, hogy a termelői szervezetek elismerésére vonatkozó szabályokat meg kell erősíteni, hatékonyan növelve ezzel a termelők befolyását a szerződések tárgyalása során; kiemeli, hogy a tsz-ek pénzügyi támogatásban részesülhetnek a II. pillér keretében, és további ösztönzőket sürget uniós és tagállami szinten a tsz-ek létrehozására, például további információk rendelkezésre bocsátásán és azon érdekelt felekre háruló adminisztratív teher csökkentésén keresztül, akik tsz-eket akarnak létrehozni vagy azokhoz csatlakozni kívánnak annak érdekében, hogy különböző módokon részt vegyenek azok tevékenységeiben és oktatási tevékenységeket végezzenek a termelők körében a tsz-ekről mint az ellátási lánc egyensúlyhiányainak kezelésére szolgáló eszközökről; úgy véli, hogy javítani kell a termelői szervezetek piacszabályozási és -szervezési képességét;

| 36. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a tejágazati csomag rendelkezéseit, mindenekelőtt azzal a céllal, hogy jobb irányítási és piaci tárgyalási képességekkel rendelkező termelői szervezetek jöjjenek létre; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy javítani kell a tejágazati csomag rendelkezéseit, mindenekelőtt azzal a céllal, hogy jobb irányítási és piaci tárgyalási képességekkel rendelkező termelői szervezetek jöjjenek létre;

| 37. | megjegyzi, hogy a tsz-ek létrehozása olyan proaktív politikai támogatással mozdítható elő, ami arra ösztönzi a mezőgazdasági termelőket, hogy mérlegeljék a tsz-eket mint megfelelő eszközöket; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a tsz-ek létrehozása olyan proaktív politikai támogatással mozdítható elő, ami arra ösztönzi a mezőgazdasági termelőket, hogy mérlegeljék a tsz-eket mint megfelelő eszközöket;

| 38. | hangsúlyozza, hogy fontos előmozdítani a termelők és a termelői szervezetek közötti információcserét és egyeztetést, hogy figyelembe vehessék a piaci változásokat és megelőzhessék a válságokat; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy fontos előmozdítani a termelők és a termelői szervezetek közötti információcserét és egyeztetést, hogy figyelembe vehessék a piaci változásokat és megelőzhessék a válságokat;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a termelői szervezeteknek megfelelő méretűeknek kell lenniük és jogi kapcsolatot kell fenntartaniuk a partner gazdaszervezetek termelésével, mivel a pusztán reprezentatív termelői szervezetek nem képesek biztosítani a szerződésekben megállapított minőségi és mennyiségi feltételek teljesülését, és nem tudnak az ágazatban kellő súlyú, jelentős szereplőként megjelenni; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a termelői szervezeteknek megfelelő méretűeknek kell lenniük és jogi kapcsolatot kell fenntartaniuk a partner gazdaszervezetek termelésével, mivel a pusztán reprezentatív termelői szervezetek nem képesek biztosítani a szerződésekben megállapított minőségi és mennyiségi feltételek teljesülését, és nem tudnak az ágazatban kellő súlyú, jelentős szereplőként megjelenni;

| 40. | kéri, hogy szélesebb körű tájékoztatási tevékenység és az irányítási tevékenység támogatása révén hatékonyabban támogassák a független termelői szervezetek létrehozását, arra ösztönözve ezáltal a mezőgazdasági termelőket, hogy hatékony eszközként tekintsenek e szervezetekre és belépjenek azokba; |
| --- | --- |

40.

kéri, hogy szélesebb körű tájékoztatási tevékenység és az irányítási tevékenység támogatása révén hatékonyabban támogassák a független termelői szervezetek létrehozását, arra ösztönözve ezáltal a mezőgazdasági termelőket, hogy hatékony eszközként tekintsenek e szervezetekre és belépjenek azokba;

| 41. | felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendeletben meghatározott szakmaközi kezelési eszközöket; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendeletben meghatározott szakmaközi kezelési eszközöket;

| 42. | hangsúlyozza a szövetkezetek szerepét abban, hogy hosszú távú stabilitást biztosítanak a tagjaiknak; felkéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a bevált gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza a szövetkezetek szerepét abban, hogy hosszú távú stabilitást biztosítanak a tagjaiknak; felkéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a bevált gyakorlatok megosztását;

| 43. | megjegyzi a szakmaközi szervezetek létrehozásának fontosságát az átláthatóság biztosítása és a bevált gyakorlatok megosztása szempontjából; |
| --- | --- |

43.

megjegyzi a szakmaközi szervezetek létrehozásának fontosságát az átláthatóság biztosítása és a bevált gyakorlatok megosztása szempontjából;

| 44. | emlékezteti a Bizottságot az átláthatóság fontosságára az ágazat egész ellátási láncában, ha az ágazat arra akarja ösztönözni az érdekelt feleket, hogy reagáljanak a piaci jelzésekre; megállapítja, hogy a kvóták megszűnése utáni piacon fokozott jelentőséggel bírnak majd a pontos és kellő időben adott információk; |
| --- | --- |

44.

emlékezteti a Bizottságot az átláthatóság fontosságára az ágazat egész ellátási láncában, ha az ágazat arra akarja ösztönözni az érdekelt feleket, hogy reagáljanak a piaci jelzésekre; megállapítja, hogy a kvóták megszűnése utáni piacon fokozott jelentőséggel bírnak majd a pontos és kellő időben adott információk;

A Tejpiaci Megfigyelőközpont megerősítése

| 45. | üdvözli a Tejpiaci Megfigyelőközpont létrehozását, és hangsúlyozza fontosságát a piaci adatok terjesztésében és elemzésében, továbbá fokozott szerepet kér a Tejpiaci Megfigyelőközpont számára; ajánlja egy piaci index meghatározását, amely magában foglalja a termék árfolyamainak tendenciáit, a tejárakat és a termelési költségeket; ajánlja, hogy a Bizottság hozza meg a szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy egyrészt a Tejpiaci Megfigyelőközpont képes legyen egyrészt pontos és valós idejű adatokat előállítani, másrészt még korábbi és még gyakoribb figyelmeztetéseket, piaci elemzéseken és előrejelző eszközökön alapuló válságmegelőzést és ajánlott fellépéseket közölni a Bizottsággal, a tagállamokkal és az érintett érdekelt felekkel, ha a piaci index egy bizonyos szint alá esik, és ha a piaci helyzet úgy kívánja; úgy véli, hogy a Tejpiaci Megfigyelőközpont által szolgáltatott információknak magukban kell foglalniuk a piaci és ártrendekre, a termelési költségekre és a marhahús- és tejtermelés közötti kölcsönhatásokra, az európai szinten behozott vagy kivitt tej termelésére, fogyasztására, készletállományára, áraira, valamint kereskedelmére vonatkozó naprakész adatokat; megjegyzi, hogy célszerű beépíteni a termelési költségek nyomon követését és a nemzetközi piacok figyelését is a tendenciák megfigyelése és a kiviteli lehetőségek megragadása érdekében; hangsúlyozza, hogy az adatoknak valamennyi érdekelt fél számára könnyen hozzáférhetőnek és felhasználóbarátnak kell lenniük; |
| --- | --- |

45.

üdvözli a Tejpiaci Megfigyelőközpont létrehozását, és hangsúlyozza fontosságát a piaci adatok terjesztésében és elemzésében, továbbá fokozott szerepet kér a Tejpiaci Megfigyelőközpont számára; ajánlja egy piaci index meghatározását, amely magában foglalja a termék árfolyamainak tendenciáit, a tejárakat és a termelési költségeket; ajánlja, hogy a Bizottság hozza meg a szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy egyrészt a Tejpiaci Megfigyelőközpont képes legyen egyrészt pontos és valós idejű adatokat előállítani, másrészt még korábbi és még gyakoribb figyelmeztetéseket, piaci elemzéseken és előrejelző eszközökön alapuló válságmegelőzést és ajánlott fellépéseket közölni a Bizottsággal, a tagállamokkal és az érintett érdekelt felekkel, ha a piaci index egy bizonyos szint alá esik, és ha a piaci helyzet úgy kívánja; úgy véli, hogy a Tejpiaci Megfigyelőközpont által szolgáltatott információknak magukban kell foglalniuk a piaci és ártrendekre, a termelési költségekre és a marhahús- és tejtermelés közötti kölcsönhatásokra, az európai szinten behozott vagy kivitt tej termelésére, fogyasztására, készletállományára, áraira, valamint kereskedelmére vonatkozó naprakész adatokat; megjegyzi, hogy célszerű beépíteni a termelési költségek nyomon követését és a nemzetközi piacok figyelését is a tendenciák megfigyelése és a kiviteli lehetőségek megragadása érdekében; hangsúlyozza, hogy az adatoknak valamennyi érdekelt fél számára könnyen hozzáférhetőnek és felhasználóbarátnak kell lenniük;

| 46. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok valamennyi érdekelt fél érdekében kellő időben biztosítsák a Tejpiaci Megfigyelőközpont számára a vonatkozó információkat, valamint hogy a Tejpiaci Megfigyelőközpont közzétegye a kapott havi adatokat, és ajánlja, hogy a Bizottság mérlegeljen további intézkedéseket ezen információk kellő időben történő beérkezésének biztosítása céljából; felszólítja a Bizottságot, hogy pontosan határozza meg a tagállamokra vonatkozó adattovábbítási szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy az információk európai szinten összehasonlíthatóak legyenek; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok valamennyi érdekelt fél érdekében kellő időben biztosítsák a Tejpiaci Megfigyelőközpont számára a vonatkozó információkat, valamint hogy a Tejpiaci Megfigyelőközpont közzétegye a kapott havi adatokat, és ajánlja, hogy a Bizottság mérlegeljen további intézkedéseket ezen információk kellő időben történő beérkezésének biztosítása céljából; felszólítja a Bizottságot, hogy pontosan határozza meg a tagállamokra vonatkozó adattovábbítási szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy az információk európai szinten összehasonlíthatóak legyenek;

| 47. | felhívja a Bizottságot, hogy minden mezőgazdasági ágazat számára építsen ki teljes körűen kialakított saját adatgyűjtési struktúrákat; |
| --- | --- |

47.

felhívja a Bizottságot, hogy minden mezőgazdasági ágazat számára építsen ki teljes körűen kialakított saját adatgyűjtési struktúrákat;

A KAP intézkedései és a tejipar

| 48. | megállapítja, hogy az I. pillér keretében a tejágazat segítésére rendelkezésre álló eszköz a termeléstől függő opcionális támogatás, a II. pillér keretében pedig a termelők tanácsadási szolgáltatásokat vehetnek igénybe az üzleti döntések és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás támogatásához – a tagállamok szükség esetén biztosítási intézkedéseket vehetnek igénybe, mint amilyen például a jövedelemstabilizáló eszköz, továbbá dönthetnek a vidékfejlesztési intézkedések átcsoportosításáról és arról, hogy azokat magasabb támogatási intenzitás mellett az ágazatra irányítják; |
| --- | --- |

48.

megállapítja, hogy az I. pillér keretében a tejágazat segítésére rendelkezésre álló eszköz a termeléstől függő opcionális támogatás, a II. pillér keretében pedig a termelők tanácsadási szolgáltatásokat vehetnek igénybe az üzleti döntések és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás támogatásához – a tagállamok szükség esetén biztosítási intézkedéseket vehetnek igénybe, mint amilyen például a jövedelemstabilizáló eszköz, továbbá dönthetnek a vidékfejlesztési intézkedések átcsoportosításáról és arról, hogy azokat magasabb támogatási intenzitás mellett az ágazatra irányítják;

| 49. | felhívja az ágazatot, hogy a tejárak ingadozásának csökkentése és az európai tejipari vállalkozások bevételkiesésének megakadályozása érdekében akkor vizsgálja meg további biztosítási eszközök kialakítását, amikor erős a piac; hangsúlyozza, hogy tanulmányozni kell annak a lehetőségét, hogy a kockázatkezeléshez igénybe vett eszközök – mint az árrés védelmén alapuló programok – szintén a KAP első pilléréhez tartozzanak; |
| --- | --- |

49.

felhívja az ágazatot, hogy a tejárak ingadozásának csökkentése és az európai tejipari vállalkozások bevételkiesésének megakadályozása érdekében akkor vizsgálja meg további biztosítási eszközök kialakítását, amikor erős a piac; hangsúlyozza, hogy tanulmányozni kell annak a lehetőségét, hogy a kockázatkezeléshez igénybe vett eszközök – mint az árrés védelmén alapuló programok – szintén a KAP első pilléréhez tartozzanak;

| 50. | hangsúlyozza, hogy az 1307/2013/EU rendelet végrehajtása során több tagállam úgy döntött, hogy a lassú és hiányos belső konvergenciát részesíti előnyben, így nyújtva további segítséget a jó körülmények között tevékenykedő síkvidéki gazdaságoknak; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy az 1307/2013/EU rendelet végrehajtása során több tagállam úgy döntött, hogy a lassú és hiányos belső konvergenciát részesíti előnyben, így nyújtva további segítséget a jó körülmények között tevékenykedő síkvidéki gazdaságoknak;

| 51. | hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni a vidékfejlesztésen belül rendelkezésre álló jövedelemstabilizáló mechanizmus működésbe léptetésére vonatkozó követelményeket, mivel túlzottnak tartja, hogy a közösségi támogatásokhoz való hozzáféréshez legalább 30 %-os veszteségnek kell bekövetkeznie; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni a vidékfejlesztésen belül rendelkezésre álló jövedelemstabilizáló mechanizmus működésbe léptetésére vonatkozó követelményeket, mivel túlzottnak tartja, hogy a közösségi támogatásokhoz való hozzáféréshez legalább 30 %-os veszteségnek kell bekövetkeznie;

Az uniós tejágazat világpiaci lehetőségei

| 52. | rámutat arra, hogy az előrejelzések szerint a tejtermékek világkereslete évente 2 %-kal nőni fog, lehetőségeket kínálva az Unióból származó termékek számára, de hangsúlyozza, hogy az exportlehetőségeket stabil hazai piaccal kell kiegyensúlyozni, amely az Európában termelt tej felvevőpiacainak 90 %-át teszi ki; megállapítja azonban, hogy a piacot egyre inkább a szárított tejtermékek uralják; |
| --- | --- |

52.

rámutat arra, hogy az előrejelzések szerint a tejtermékek világkereslete évente 2 %-kal nőni fog, lehetőségeket kínálva az Unióból származó termékek számára, de hangsúlyozza, hogy az exportlehetőségeket stabil hazai piaccal kell kiegyensúlyozni, amely az Európában termelt tej felvevőpiacainak 90 %-át teszi ki; megállapítja azonban, hogy a piacot egyre inkább a szárított tejtermékek uralják;

| 53. | rámutat, hogy az EU továbbra is a világ első számú mezőgazdasági importőre, és hogy az exportra szánt tejtermelés növekedése a takarmányimporttól függ; |
| --- | --- |

53.

rámutat, hogy az EU továbbra is a világ első számú mezőgazdasági importőre, és hogy az exportra szánt tejtermelés növekedése a takarmányimporttól függ;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a kétoldalú kereskedelmi megállapodások stratégiai lehetőségeket jelenthetnek az uniós tejágazat számára, amivel kapcsolatban felhívja a Bizottságot, hogy tegyen többet az új, harmadik országbeli piacok megnyitása és a kereskedelem akadályainak felszámolása terén, és sürgeti a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet az oltalom alatt álló eredetmegjelölésű (OEM), oltalom alatt álló földrajzi jelzésű (OFJ) és a hagyományos különleges termékekkel (HKT) kapcsolatos aggodalmakra a kereskedelmi tárgyalások során, feltéve, hogy megvédik és értékre emelik az európai minőségi, egészségi és biztonsági szabványokat a termelésben és a fogyasztói kínálatban; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a kétoldalú kereskedelmi megállapodások stratégiai lehetőségeket jelenthetnek az uniós tejágazat számára, amivel kapcsolatban felhívja a Bizottságot, hogy tegyen többet az új, harmadik országbeli piacok megnyitása és a kereskedelem akadályainak felszámolása terén, és sürgeti a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet az oltalom alatt álló eredetmegjelölésű (OEM), oltalom alatt álló földrajzi jelzésű (OFJ) és a hagyományos különleges termékekkel (HKT) kapcsolatos aggodalmakra a kereskedelmi tárgyalások során, feltéve, hogy megvédik és értékre emelik az európai minőségi, egészségi és biztonsági szabványokat a termelésben és a fogyasztói kínálatban;

| 55. | hangsúlyozza, hogy folyamatosan szükség van új piacok azonosítására és kialakítására, az EU világpiaci részesedésének növelésére, a tisztességes hozzáférés uniós exportőrök számára történő biztosítására és az export fenntartható növekedésének ösztönzésére; felszólítja a Bizottságot, hogy tegye meg e tekintetben a szükséges lépéseket és vegyen részt aktívabban új exportpiacok beazonosításában; úgy véli, hogy jövőbeli lehetőségeket kell felderíteni a harmadik országokkal való kereskedelmi kapcsolatok javítása és a tejágazat dinamizálása révén, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a jövőbeli változásokra megfelelő időben adandó válaszokhoz szükséges kapacitások kiépítése érdekében tudatában kell lenni az e piacokon uralkodó fogyasztási tendenciáknak; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy folyamatosan szükség van új piacok azonosítására és kialakítására, az EU világpiaci részesedésének növelésére, a tisztességes hozzáférés uniós exportőrök számára történő biztosítására és az export fenntartható növekedésének ösztönzésére; felszólítja a Bizottságot, hogy tegye meg e tekintetben a szükséges lépéseket és vegyen részt aktívabban új exportpiacok beazonosításában; úgy véli, hogy jövőbeli lehetőségeket kell felderíteni a harmadik országokkal való kereskedelmi kapcsolatok javítása és a tejágazat dinamizálása révén, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a jövőbeli változásokra megfelelő időben adandó válaszokhoz szükséges kapacitások kiépítése érdekében tudatában kell lenni az e piacokon uralkodó fogyasztási tendenciáknak;

| 56. | megjegyzi továbbá, hogy az uniós vállalatok versennyel szembesülnek néhány erős globális exportőr részéről (köztük Új-Zéland, az Amerikai Egyesült Államok és Ausztrália), amelyek történelmi kapcsolat alapján hozzáféréssel rendelkeznek az ázsiai piacokhoz, és amelyek döntően befolyásolják a tejtermékek világpiaci árát; |
| --- | --- |

56.

megjegyzi továbbá, hogy az uniós vállalatok versennyel szembesülnek néhány erős globális exportőr részéről (köztük Új-Zéland, az Amerikai Egyesült Államok és Ausztrália), amelyek történelmi kapcsolat alapján hozzáféréssel rendelkeznek az ázsiai piacokhoz, és amelyek döntően befolyásolják a tejtermékek világpiaci árát;

Népszerűsítés és minőségi rendszerek

| 57. | rámutat arra, hogy a tejágazatnak hasznára válna, ha az új promóciós intézkedések keretében fokoznák a promóciós kezdeményezéseket a belföldi és a harmadik országbeli piacokon, és arra ösztönzi a termelőket, hogy az új promóciós szabályozás 2016. évi hatálybalépését követően vegyenek részt a kampányokban, figyelembe véve, hogy várhatóan növekedni fog az uniós pénzügyi támogatás; |
| --- | --- |

57.

rámutat arra, hogy a tejágazatnak hasznára válna, ha az új promóciós intézkedések keretében fokoznák a promóciós kezdeményezéseket a belföldi és a harmadik országbeli piacokon, és arra ösztönzi a termelőket, hogy az új promóciós szabályozás 2016. évi hatálybalépését követően vegyenek részt a kampányokban, figyelembe véve, hogy várhatóan növekedni fog az uniós pénzügyi támogatás;

| 58. | hangsúlyozza, hogy az ágazatnak a legnagyobb értékteremtési potenciálja nem a feldolgozatlan termékek előállításában van; úgy véli, hogy maradéktalanul ki kell használni a kutatási intézkedéseket, hogy innovatív, nagy értékű tejtermékeket – például gyógyászati célú tápszereket, valamint csecsemőknek, időseknek és sportolóknak szánt tápszereket – lehessen kifejleszteni a gyorsan bővülő piacokon; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy az ágazatnak a legnagyobb értékteremtési potenciálja nem a feldolgozatlan termékek előállításában van; úgy véli, hogy maradéktalanul ki kell használni a kutatási intézkedéseket, hogy innovatív, nagy értékű tejtermékeket – például gyógyászati célú tápszereket, valamint csecsemőknek, időseknek és sportolóknak szánt tápszereket – lehessen kifejleszteni a gyorsan bővülő piacokon;

| 59. | megjegyzi, hogy a Horizont 2020 program keretében a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség (EIP-AGRI) támogathatja az olyan innovatív projekteket, amelyek a nagy hozzáadott értékű tejtermékek iránti globális kereslet kielégítése érdekében hozzájárulnak a fenntartható és rendkívül termelékeny tejágazathoz; |
| --- | --- |

59.

megjegyzi, hogy a Horizont 2020 program keretében a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség (EIP-AGRI) támogathatja az olyan innovatív projekteket, amelyek a nagy hozzáadott értékű tejtermékek iránti globális kereslet kielégítése érdekében hozzájárulnak a fenntartható és rendkívül termelékeny tejágazathoz;

| 60. | kiemeli, hogy fontos az oktatási intézményekben történő tejosztáshoz kapcsolódó támogatási program megerősítése, ösztönözve a tsz-ek részvételét, és elsőbbséget biztosítva a helyi tejtermékeknek és a rövid ellátási láncoknak annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az egészséges étkezési szokások népszerűsítéséhez az európai fogyasztók körében; |
| --- | --- |

60.

kiemeli, hogy fontos az oktatási intézményekben történő tejosztáshoz kapcsolódó támogatási program megerősítése, ösztönözve a tsz-ek részvételét, és elsőbbséget biztosítva a helyi tejtermékeknek és a rövid ellátási láncoknak annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az egészséges étkezési szokások népszerűsítéséhez az európai fogyasztók körében;

| 61. | megállapítja, hogy az ágazat eddig nem vett részt minden tagállamban érdemben és egyenlő módon az oltalom alatt álló eredetmegjelölések (PDO), az oltalom alatt álló földrajzi jelzések (PGI) és a hagyományos különleges termékek (HKT) rendszerében; felhívja a Bizottságot, hogy a kistermelők és -vállalkozások számára egyszerűsítse az e rendszerekhez való hozzáférést, valamint ezek jóváhagyásának adminisztratív követelményeit a pályázati eljáráshoz kapcsolódó adminisztratív terhek csökkentése érdekében, egyúttal biztosítsa, hogy e rendszerek az európai termékek minősége tekintetében továbbra is olyan referenciát jelentsenek, amelyekkel szemben nem merül fel kétség az EU exportpiacain, és célzottan támogassa az e termékekre vonatkozó forgalomba hozatali tevékenységeket; |
| --- | --- |

61.

megállapítja, hogy az ágazat eddig nem vett részt minden tagállamban érdemben és egyenlő módon az oltalom alatt álló eredetmegjelölések (PDO), az oltalom alatt álló földrajzi jelzések (PGI) és a hagyományos különleges termékek (HKT) rendszerében; felhívja a Bizottságot, hogy a kistermelők és -vállalkozások számára egyszerűsítse az e rendszerekhez való hozzáférést, valamint ezek jóváhagyásának adminisztratív követelményeit a pályázati eljáráshoz kapcsolódó adminisztratív terhek csökkentése érdekében, egyúttal biztosítsa, hogy e rendszerek az európai termékek minősége tekintetében továbbra is olyan referenciát jelentsenek, amelyekkel szemben nem merül fel kétség az EU exportpiacain, és célzottan támogassa az e termékekre vonatkozó forgalomba hozatali tevékenységeket;

| 62. | felhívja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel rendelkező sajtok kínálatának szabályozásával kapcsolatos szabályokat, különös tekintettel a rendszerek jóváhagyásához szükséges minimumkövetelményekre; |
| --- | --- |

62.

felhívja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel rendelkező sajtok kínálatának szabályozásával kapcsolatos szabályokat, különös tekintettel a rendszerek jóváhagyásához szükséges minimumkövetelményekre;

| 63. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül tegye közzé az élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásról szóló, 1169/2011/EU rendelet 26. cikkében előírt, a tej és tejtermékek származási országának vagy eredete helyének kötelező feltüntetésével kapcsolatos hatásvizsgálatról szóló jelentést; sajnálja, hogy az Unió végrehajtó szerve még nem dolgozta ki e jelentést, amelyet pedig 2014. december 31-ig elő kellett volna terjesztenie; |
| --- | --- |

63.

felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül tegye közzé az élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásról szóló, 1169/2011/EU rendelet 26. cikkében előírt, a tej és tejtermékek származási országának vagy eredete helyének kötelező feltüntetésével kapcsolatos hatásvizsgálatról szóló jelentést; sajnálja, hogy az Unió végrehajtó szerve még nem dolgozta ki e jelentést, amelyet pedig 2014. december 31-ig elő kellett volna terjesztenie;

A kockázat kezelése a tejtermelő ágazatban

| 64. | hangsúlyozza, hogy a „biztonsági háló” meglévő intézkedései, például az állami intervenció és a magántárolási támogatás, önmagukban nem alkalmas eszközök a tartós áringadozás vagy a válságok megoldására a tejágazatban; az intervenciós árak túlságosan alacsonyak és már nincs kapcsolatuk a jelenlegi piaci árakkal, hosszú távon pedig eredménytelennek bizonyultak a mezőgazdasági termelőknek fizetett megfelelő és stabil árak garantálása terén; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy a „biztonsági háló” meglévő intézkedései, például az állami intervenció és a magántárolási támogatás, önmagukban nem alkalmas eszközök a tartós áringadozás vagy a válságok megoldására a tejágazatban; az intervenciós árak túlságosan alacsonyak és már nincs kapcsolatuk a jelenlegi piaci árakkal, hosszú távon pedig eredménytelennek bizonyultak a mezőgazdasági termelőknek fizetett megfelelő és stabil árak garantálása terén;

| 65. | emlékezteti a Bizottságot az 1308/2013/EU rendelet 219. cikke szerinti kötelezettségére, miszerint nemcsak kezelnie kell a tényleges piaci zavarokat, hanem azonnal fel kell lépnie a piaci zavar megelőzése érdekében, beleértve azokat az eseteket is, amikor fellépésre van szükség annak megakadályozása érdekében, hogy a piaci zavar kialakuljon, fennmaradjon, és súlyosabb vagy elhúzódó piaci zavarrá fajuljon, illetve amikor az azonnali fellépés késleltetése a piaci zavar tényleges bekövetkezéséhez vagy súlyosbításához vezetne, illetve a későbbiekben már több intézkedést tenne szükségessé a veszély vagy zavar orvoslására, vagy pedig káros hatást gyakorolna a termelésre vagy a piaci feltételekre; |
| --- | --- |

65.

emlékezteti a Bizottságot az 1308/2013/EU rendelet 219. cikke szerinti kötelezettségére, miszerint nemcsak kezelnie kell a tényleges piaci zavarokat, hanem azonnal fel kell lépnie a piaci zavar megelőzése érdekében, beleértve azokat az eseteket is, amikor fellépésre van szükség annak megakadályozása érdekében, hogy a piaci zavar kialakuljon, fennmaradjon, és súlyosabb vagy elhúzódó piaci zavarrá fajuljon, illetve amikor az azonnali fellépés késleltetése a piaci zavar tényleges bekövetkezéséhez vagy súlyosbításához vezetne, illetve a későbbiekben már több intézkedést tenne szükségessé a veszély vagy zavar orvoslására, vagy pedig káros hatást gyakorolna a termelésre vagy a piaci feltételekre;

| 66. | felhívja a Bizottságot, hogy folytasson megbeszéléseket az ágazati érdekelt felekkel, és a Tejpiaci Megfigyelőközpont ajánlásai alapján hajtson végre a biztonsági háló részét képező hatékonyabb és reálisabb rendelkezéseket, amelyek biztonságot nyújtanak válság idején, amikor a tejárak jelentős visszaesése és a nyersanyagárak ezzel egyidejű jelentős növekedése súlyos hatást gyakorol a mezőgazdasági termelők árrésére; felszólít az intervenciós ár oly módon történő aktualizálására, hogy tükrözze a termelési költségeket, és jobban igazodjon a piac változásaihoz; |
| --- | --- |

66.

felhívja a Bizottságot, hogy folytasson megbeszéléseket az ágazati érdekelt felekkel, és a Tejpiaci Megfigyelőközpont ajánlásai alapján hajtson végre a biztonsági háló részét képező hatékonyabb és reálisabb rendelkezéseket, amelyek biztonságot nyújtanak válság idején, amikor a tejárak jelentős visszaesése és a nyersanyagárak ezzel egyidejű jelentős növekedése súlyos hatást gyakorol a mezőgazdasági termelők árrésére; felszólít az intervenciós ár oly módon történő aktualizálására, hogy tükrözze a termelési költségeket, és jobban igazodjon a piac változásaihoz;

| 67. | felhívja a Bizottságot, hogy a biztonsági háló részeként hajtson végre hatékonyabb és reálisabb rendelkezéseket, hogy az intervenciós ár tükrözze jobban a valós termelési költségeket és a valós piaci árakat, és azt a piac változásának megfelelően igazítsák ki; ezért kéri az intervenciós árak azonnali kiigazítását a Bizottságtól; elismeri továbbá, hogy az export-visszatérítéseket piaci válságok esetén objektív feltételrendszer alapján, ideiglenes jelleggel vissza kellene állítani; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Bizottságot, hogy a biztonsági háló részeként hajtson végre hatékonyabb és reálisabb rendelkezéseket, hogy az intervenciós ár tükrözze jobban a valós termelési költségeket és a valós piaci árakat, és azt a piac változásának megfelelően igazítsák ki; ezért kéri az intervenciós árak azonnali kiigazítását a Bizottságtól; elismeri továbbá, hogy az export-visszatérítéseket piaci válságok esetén objektív feltételrendszer alapján, ideiglenes jelleggel vissza kellene állítani;

| 68. | felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt az érdekelt felekkel a termelés költségeire vonatkozó mutatók meghatározása érdekében, amelyek figyelembe veszik az energiaköltségeket, a műtrágyákat, a takarmányt, a fizetéseket, a bérleti díjat és más kulcsfontosságú termelési költségeket, és ennek megfelelően vizsgálja felül a referenciaárakat; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy működjön együtt az érdekelt felekkel egy piaci index meghatározása érdekében, amely magában foglalja a termék árfolyamainak tendenciáit, a tejárakat és a termelési költségeket,; |
| --- | --- |

68.

felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt az érdekelt felekkel a termelés költségeire vonatkozó mutatók meghatározása érdekében, amelyek figyelembe veszik az energiaköltségeket, a műtrágyákat, a takarmányt, a fizetéseket, a bérleti díjat és más kulcsfontosságú termelési költségeket, és ennek megfelelően vizsgálja felül a referenciaárakat; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy működjön együtt az érdekelt felekkel egy piaci index meghatározása érdekében, amely magában foglalja a termék árfolyamainak tendenciáit, a tejárakat és a termelési költségeket,;

| 69. | hangsúlyozza, hogy az orosz embargóval kapcsolatos jelenlegi tapasztalatok azt mutatják, hogy a tagállamok, a Bizottság és a Parlament által megvitatott, és az intézkedések aktivizálásához útmutatóul szolgáló iránymutatásokkal kellene rendelkezni; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza, hogy az orosz embargóval kapcsolatos jelenlegi tapasztalatok azt mutatják, hogy a tagállamok, a Bizottság és a Parlament által megvitatott, és az intézkedések aktivizálásához útmutatóul szolgáló iránymutatásokkal kellene rendelkezni;

| 70. | hangsúlyozza egy hatékonyabb és reálisabb válságkezelési eszköz fontosságát, és ajánlja, hogy a Bizottság és a Parlament – mint társjogalkotó – az ágazattal közösen dolgozzon kockázatkezelési eszközök – például a tőzsdei határidős ügyletek piaca – alkalmazásának lehetőségén, hogy kihasználja az ágazaton belüli áringadozást, növelve annak versenyképességét; úgy véli, hogy tanulmányozni kell továbbá olyan új jövedelemstabilizáló eszközök lehetőségét, mint a jövedelembiztosítás vagy egy tejtermelői árrésvédelmi program végrehajtása; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza egy hatékonyabb és reálisabb válságkezelési eszköz fontosságát, és ajánlja, hogy a Bizottság és a Parlament – mint társjogalkotó – az ágazattal közösen dolgozzon kockázatkezelési eszközök – például a tőzsdei határidős ügyletek piaca – alkalmazásának lehetőségén, hogy kihasználja az ágazaton belüli áringadozást, növelve annak versenyképességét; úgy véli, hogy tanulmányozni kell továbbá olyan új jövedelemstabilizáló eszközök lehetőségét, mint a jövedelembiztosítás vagy egy tejtermelői árrésvédelmi program végrehajtása;

| 71. | kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és a tejágazati szereplőkkel együttműködve dolgozzon ki hatékony és megfelelő biztonsági eszközöket a tejár jelentős és meredek csökkenése ellen; |
| --- | --- |

71.

kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és a tejágazati szereplőkkel együttműködve dolgozzon ki hatékony és megfelelő biztonsági eszközöket a tejár jelentős és meredek csökkenése ellen;

Tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok a tejtermék-ellátási láncban

| 72. | hangsúlyozza, hogy tejtermelők – főleg a kisebb tejtermelők – különösen kiszolgáltatottak az ellátási lánc egyensúlyhiányainak, különösen az ingadozó kereslet, a növekvő termelési költségek és a mezőgazdasági termelőknek fizetett árak csökkenése miatt, de az egyes tagállamok gazdasági prioritásai miatt is; úgy véli, hogy az árak kiskereskedők általi leszorítása – amely a saját márkás címkézésre és a folyékony tej kiskereskedők általi, veszteséggel értékesített húzótermékként történő tartós felhasználására vezethető vissza – aláássa a tejágazatban a termelők munkáját és beruházásait, és leértékeli a végterméket a fogyasztók szemében; hangsúlyozza, hogy az élelmiszerlánc különböző szereplői számára a bevált gyakorlatokra vonatkozó kódexet kell bevezetni; hangsúlyozza, hogy olyan mechanizmusokat kell kialakítani, amelyek valóban megvédik a mezőgazdasági termelőket az ágazat és a forgalmazók visszaéléseitől és a kiskereskedelmi piacon meglévő erőfölényüktől, és kéri a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül mutassa be a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok visszaszorítására vonatkozó javaslatát, valamint vizsgálja meg a versenyjog és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok ágazati megközelítésének lehetőségét; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy tejtermelők – főleg a kisebb tejtermelők – különösen kiszolgáltatottak az ellátási lánc egyensúlyhiányainak, különösen az ingadozó kereslet, a növekvő termelési költségek és a mezőgazdasági termelőknek fizetett árak csökkenése miatt, de az egyes tagállamok gazdasági prioritásai miatt is; úgy véli, hogy az árak kiskereskedők általi leszorítása – amely a saját márkás címkézésre és a folyékony tej kiskereskedők általi, veszteséggel értékesített húzótermékként történő tartós felhasználására vezethető vissza – aláássa a tejágazatban a termelők munkáját és beruházásait, és leértékeli a végterméket a fogyasztók szemében; hangsúlyozza, hogy az élelmiszerlánc különböző szereplői számára a bevált gyakorlatokra vonatkozó kódexet kell bevezetni; hangsúlyozza, hogy olyan mechanizmusokat kell kialakítani, amelyek valóban megvédik a mezőgazdasági termelőket az ágazat és a forgalmazók visszaéléseitől és a kiskereskedelmi piacon meglévő erőfölényüktől, és kéri a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül mutassa be a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok visszaszorítására vonatkozó javaslatát, valamint vizsgálja meg a versenyjog és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok ágazati megközelítésének lehetőségét;

| 73. | úgy véli, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok erősen korlátozzák az ágazat beruházási és alkalmazkodási képességét, és hogy ezekkel mind az Európai Unió, mind pedig a tagállamok szintjén szembe kell szállni; |
| --- | --- |

73.

úgy véli, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok erősen korlátozzák az ágazat beruházási és alkalmazkodási képességét, és hogy ezekkel mind az Európai Unió, mind pedig a tagállamok szintjén szembe kell szállni;

| 74. | megállapítja, hogy válságkezelési program nélkül a tejtermelők még gyengébb pozícióban lennének, míg a tejipar és a nagy élelmiszerkonszernek még nagyobb hatalomhoz jutnának; |
| --- | --- |

74.

megállapítja, hogy válságkezelési program nélkül a tejtermelők még gyengébb pozícióban lennének, míg a tejipar és a nagy élelmiszerkonszernek még nagyobb hatalomhoz jutnának;

| 75. | kéri a tejtermelők és szervezeteik szélesebb körű bevonását az élelmiszer-ellátási lánc irányítási mechanizmusaiba, csoportjaiba vagy kezdeményezéseibe; |
| --- | --- |

75.

kéri a tejtermelők és szervezeteik szélesebb körű bevonását az élelmiszer-ellátási lánc irányítási mechanizmusaiba, csoportjaiba vagy kezdeményezéseibe;

o

o o

| 76. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

76.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 94., 2012.3.30., 38. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0577.

(4)  HL C 199. E, 2012.7.7., 58. o.

(5)  HL C 224. E, 2010.8.19., 20. o.

(6)  HL L 42., 2006.2.14., 1. o.

(7)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/17

---

P8_TA(2015)0250

Az uniós kereskedelmi és beruházási politikáknak a köz- és magánszféra kezdeményezéseire gyakorolt külső hatása

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az uniós kereskedelmi és beruházási politikáknak a köz- és magánszféra harmadik országokban működő kezdeményezéseire gyakorolt külső hatásáról (2014/2233(INI))

(2017/C 265/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 208. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 208. cikkére,

| — | tekintettel a koncessziós szerződésekről szóló 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a koncessziós szerződésekről szóló 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságnak a közbeszerzésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0896), a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0895), valamint a koncessziós szerződések odaítéléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0897) szóló véleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságnak a közbeszerzésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0896), a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0895), valamint a koncessziós szerződések odaítéléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0897) szóló véleményeire,

| — | tekintettel „A magán- és állami beruházások mobilizálása a gazdasági fellendülés és a hosszú távú szerkezeti változások érdekében: a köz-magán társulások fejlesztése” című bizottsági közleményre (COM(2009)0615), „A magánszektor meghatározóbb szerepe a fejlődő országok inkluzív és fenntartható növekedésének elérése érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2014)0263), az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612), az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című bizottsági közleményre (COM(2012)0173) és „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című bizottsági közleményre (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A magán- és állami beruházások mobilizálása a gazdasági fellendülés és a hosszú távú szerkezeti változások érdekében: a köz-magán társulások fejlesztése” című bizottsági közleményre (COM(2009)0615), „A magánszektor meghatározóbb szerepe a fejlődő országok inkluzív és fenntartható növekedésének elérése érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2014)0263), az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612), az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című bizottsági közleményre (COM(2012)0173) és „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című bizottsági közleményre (COM(2011)0681),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégia keretében kialakítandó új európai kereskedelempolitikáról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (4), „A társadalmi érdekek előmozdítása, valamint a fenntartható és inkluzív fellendüléshez vezető út” című, 2013. február 6-i állásfoglalására (5), valamint a magán- és közszféra közötti partnerségekről, valamint a közbeszerzésről és a koncessziókról szóló közösségi jogról szóló, 2006. október 26-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégia keretében kialakítandó új európai kereskedelempolitikáról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (4), „A társadalmi érdekek előmozdítása, valamint a fenntartható és inkluzív fellendüléshez vezető út” című, 2013. február 6-i állásfoglalására (5), valamint a magán- és közszféra közötti partnerségekről, valamint a közbeszerzésről és a koncessziókról szóló közösségi jogról szóló, 2006. október 26-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az EIM európai kkv-k nemzetközivé válásáról szóló, az Európai Bizottság részére készített 2010. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EIM európai kkv-k nemzetközivé válásáról szóló, az Európai Bizottság részére készített 2010. évi jelentésére,

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című bizottsági közlemény (COM(2010)0491) 5. pontjára, az ENSZ által 2010 márciusában közzétett, a nők szerepvállalásával kapcsolatos elvekre, az üzleti vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre és a Külügyek Tanácsának 2009. december 8-i következtetéseire, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete fenntartható fejlődésről (Rio+20) szóló konferenciája záródokumentumának 46. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című bizottsági közlemény (COM(2010)0491) 5. pontjára, az ENSZ által 2010 márciusában közzétett, a nők szerepvállalásával kapcsolatos elvekre, az üzleti vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre és a Külügyek Tanácsának 2009. december 8-i következtetéseire, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete fenntartható fejlődésről (Rio+20) szóló konferenciája záródokumentumának 46. pontjára,

| — | tekintettel a köz-magán társulások állami irányítására vonatkozó, 2012. májusi OECD-ajánlásra (7), a nemzetközi kereskedelmi ügyletekben külföldi hivatalos személyek megvesztegetése elleni küzdelemről szóló 1997. évi OECD-egyezményre, valamint az OECD multinacionális vállalkozások számára szóló, 2011 májusában frissített iránymutatásaira (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a köz-magán társulások állami irányítására vonatkozó, 2012. májusi OECD-ajánlásra (7), a nemzetközi kereskedelmi ügyletekben külföldi hivatalos személyek megvesztegetése elleni küzdelemről szóló 1997. évi OECD-egyezményre, valamint az OECD multinacionális vállalkozások számára szóló, 2011 májusában frissített iránymutatásaira (8),

| — | tekintettel az ILO idevágó egyezményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO idevágó egyezményeire,

| — | tekintettel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a köz-magán társulások esetében a jó kormányzás előmozdításáról szóló 2008. évi útmutatójára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a köz-magán társulások esetében a jó kormányzás előmozdításáról szóló 2008. évi útmutatójára (9),

| — | tekintettel az ENSZ Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának (UNCITRAL) a magánfinanszírozásból megvalósuló infrastrukturális projektekre vonatkozó 2001-es jogalkotási útmutatójára (10) és a UNCITRAL köz-magán társulásokkal foglalkozó, 2013. május 2–3-án, Bécsben tartott nemzetközi konferenciáján ismertetett tanulmányokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának (UNCITRAL) a magánfinanszírozásból megvalósuló infrastrukturális projektekre vonatkozó 2001-es jogalkotási útmutatójára (10) és a UNCITRAL köz-magán társulásokkal foglalkozó, 2013. május 2–3-án, Bécsben tartott nemzetközi konferenciáján ismertetett tanulmányokra,

| — | tekintettel az „Infraestructura pública y participación privada: conceptos y experiencias en América y España” című 2010-es CAF-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Infraestructura pública y participación privada: conceptos y experiencias en América y España” című 2010-es CAF-jelentésre,

| — | tekintettel az Ázsiai Fejlesztési Bank (ADB), az Amerika-közi Fejlesztési Bank (IDB), a Világbank Csoport és a köz-magán infrastrukturális tanácsadó eszköz (Public-Private Infrastructure Advisory Facility, PPIAF) köz-magán társulásokról szóló, 2014. júliusi útmutatójára (Public-Private Partnerships Reference Guide: Version 2.0) (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ázsiai Fejlesztési Bank (ADB), az Amerika-közi Fejlesztési Bank (IDB), a Világbank Csoport és a köz-magán infrastrukturális tanácsadó eszköz (Public-Private Infrastructure Advisory Facility, PPIAF) köz-magán társulásokról szóló, 2014. júliusi útmutatójára (Public-Private Partnerships Reference Guide: Version 2.0) (11),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Jogi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményeire (A8-0182/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Jogi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményeire (A8-0182/2015),

| A. | mivel az országok társadalmára, gazdasági szerkezetére és annak dinamizmusára kedvezőleg hat a többek között közös kezdeményezések és vállalkozások révén a köz- és magánszféra közötti interakciót és a köz- és magánszervezetek közötti együttműködést elősegítő környezet; |
| --- | --- |

A.

mivel az országok társadalmára, gazdasági szerkezetére és annak dinamizmusára kedvezőleg hat a többek között közös kezdeményezések és vállalkozások révén a köz- és magánszféra közötti interakciót és a köz- és magánszervezetek közötti együttműködést elősegítő környezet;

| B. | mivel bár a köz-magán társulások (PPP-k) eszközével a kormányzati politikák régóta élnek nemzetközi, nemzeti, regionális és helyi szinten, nincs rájuk vonatkozó, nemzetközileg elismert fogalommeghatározás és átfogó szabályozási keret; mivel a gyakorlatban a PPP-k „közszereplők (kormányok, ügynökségek és nemzetközi szervezetek, vagy ezek keveréke) és magánszereplők (vállalkozások vagy nonprofit szervezetek) közötti, széleskörű és sokféle formát öltő együttműködésre” utalnak, és általában hagyományosan a kormányok által biztosított infrastruktúra vagy eszközök magánszektor általi biztosítását jelentik; |
| --- | --- |

B.

mivel bár a köz-magán társulások (PPP-k) eszközével a kormányzati politikák régóta élnek nemzetközi, nemzeti, regionális és helyi szinten, nincs rájuk vonatkozó, nemzetközileg elismert fogalommeghatározás és átfogó szabályozási keret; mivel a gyakorlatban a PPP-k „közszereplők (kormányok, ügynökségek és nemzetközi szervezetek, vagy ezek keveréke) és magánszereplők (vállalkozások vagy nonprofit szervezetek) közötti, széleskörű és sokféle formát öltő együttműködésre” utalnak, és általában hagyományosan a kormányok által biztosított infrastruktúra vagy eszközök magánszektor általi biztosítását jelentik;

| C. | mivel a PPP-k az egységes piacon és külföldön egyaránt fontos eszközei a gazdasági növekedésnek, az innovációnak, a versenyképességnek és a munkahelyteremtésnek, stratégiai szerepet töltenek be az az infrastruktúra – különösen az energiával kapcsolatos, vízi, közúti és digitális infrastruktúra – modernizálásában; mivel az uniós vállalatok kellő felkészültséggel rendelkeznek ahhoz, hogy ilyen megállapodásokért versenyezzenek és ezeket működtessék; |
| --- | --- |

C.

mivel a PPP-k az egységes piacon és külföldön egyaránt fontos eszközei a gazdasági növekedésnek, az innovációnak, a versenyképességnek és a munkahelyteremtésnek, stratégiai szerepet töltenek be az az infrastruktúra – különösen az energiával kapcsolatos, vízi, közúti és digitális infrastruktúra – modernizálásában; mivel az uniós vállalatok kellő felkészültséggel rendelkeznek ahhoz, hogy ilyen megállapodásokért versenyezzenek és ezeket működtessék;

| D. | mivel a PPP-k különböző formákat ölthetnek, és az egységes piacra vonatkozó jogszabályok magas szintű eljárási normákat határoznak meg; mivel ezeket a jogszabályokat felülvizsgálták és összevonták a közbeszerzésekről szóló 2014/24/EU és 2014/25/EU irányelvben, a koncessziókról szóló 2014/23/EU irányelvben, illetve a köz- és magánszféra közötti intézményesített partnerségekre vonatkozó iránymutatásban; |
| --- | --- |

D.

mivel a PPP-k különböző formákat ölthetnek, és az egységes piacra vonatkozó jogszabályok magas szintű eljárási normákat határoznak meg; mivel ezeket a jogszabályokat felülvizsgálták és összevonták a közbeszerzésekről szóló 2014/24/EU és 2014/25/EU irányelvben, a koncessziókról szóló 2014/23/EU irányelvben, illetve a köz- és magánszféra közötti intézményesített partnerségekre vonatkozó iránymutatásban;

| E. | mivel az infrastruktúrák, javak és alapszolgáltatások biztosítására irányuló köz-magán társulások technikai szempontból bonyolultak; |
| --- | --- |

E.

mivel az infrastruktúrák, javak és alapszolgáltatások biztosítására irányuló köz-magán társulások technikai szempontból bonyolultak;

| F. | mivel a gazdasági világválság 2007-től kezdődően jelentős mértékben sújtott valamennyi fejlett, feltörekvő és fejlődő országot, és kihatott a költségvetési politikákra, az intézmények és a magánszervezetek – különösen a kkv-k – projektek végrehajtásához szükséges forrásokhoz való hozzáférésére, az infrastruktúra-fejlesztésre és egyéb tőkeigényes projektekre, valamint az alapvető szolgáltatások biztosítására; |
| --- | --- |

F.

mivel a gazdasági világválság 2007-től kezdődően jelentős mértékben sújtott valamennyi fejlett, feltörekvő és fejlődő országot, és kihatott a költségvetési politikákra, az intézmények és a magánszervezetek – különösen a kkv-k – projektek végrehajtásához szükséges forrásokhoz való hozzáférésére, az infrastruktúra-fejlesztésre és egyéb tőkeigényes projektekre, valamint az alapvető szolgáltatások biztosítására;

| G. | mivel a gazdasági válság és az államadósság-válság következtében súlyosbodó költségvetési megszorítások miatt egyre több kormány folyamodik innovatív megoldásokhoz – pl. PPP-k –, amelyek megfelelő végrehajtás esetén – a köz- és magánszereplők megfelelő bevonása révén – hozzájárulhatnak a közszolgáltatások költségek, hatékonyság és eredményesség, valamint minőség szempontjából történő javításához, valamint a közhasználatú infrastruktúra időben történő kialakításához; |
| --- | --- |

G.

mivel a gazdasági válság és az államadósság-válság következtében súlyosbodó költségvetési megszorítások miatt egyre több kormány folyamodik innovatív megoldásokhoz – pl. PPP-k –, amelyek megfelelő végrehajtás esetén – a köz- és magánszereplők megfelelő bevonása révén – hozzájárulhatnak a közszolgáltatások költségek, hatékonyság és eredményesség, valamint minőség szempontjából történő javításához, valamint a közhasználatú infrastruktúra időben történő kialakításához;

| H. | mivel a PPP-k pozitív hatásai többek között az alábbiakból erednek: a projektek jobb megvalósítása, jó haszon-költség arány, a költségek hosszú távú finanszírozási lehetősége, továbbá a rugalmasabb és nagyobb szakértelemmel bíró irányítási környezet; |
| --- | --- |

H.

mivel a PPP-k pozitív hatásai többek között az alábbiakból erednek: a projektek jobb megvalósítása, jó haszon-költség arány, a költségek hosszú távú finanszírozási lehetősége, továbbá a rugalmasabb és nagyobb szakértelemmel bíró irányítási környezet;

| I. | mivel a kereskedelem és a beruházások liberalizálása nem önmagáért történik, hanem eszközként szolgál a világ lakossága jólétének megteremtésére és életminőségének javítására, és mivel ebben az értelemben lehetőség van innovatív politikák kifejlesztésére, olyan új eszközök mellett, mint az újonnan kialakított pénzügyi eszközök és a szabadkereskedelmi megállapodások egész hálózata, melyek hasznosak a harmadik országok kormányai számára a közérdekű infrastruktúrák, javak és szolgáltatások biztosítása érdekében, egyúttal még inkább elősegítik az uniós vállalkozások külföldi beruházási projektekben való részvételét, összehozva a magánvállalkozásokat az állami szervekkel; |
| --- | --- |

I.

mivel a kereskedelem és a beruházások liberalizálása nem önmagáért történik, hanem eszközként szolgál a világ lakossága jólétének megteremtésére és életminőségének javítására, és mivel ebben az értelemben lehetőség van innovatív politikák kifejlesztésére, olyan új eszközök mellett, mint az újonnan kialakított pénzügyi eszközök és a szabadkereskedelmi megállapodások egész hálózata, melyek hasznosak a harmadik országok kormányai számára a közérdekű infrastruktúrák, javak és szolgáltatások biztosítása érdekében, egyúttal még inkább elősegítik az uniós vállalkozások külföldi beruházási projektekben való részvételét, összehozva a magánvállalkozásokat az állami szervekkel;

| J. | mivel a PPP-ket hosszú, gyakran 10–30 évet felölelő életciklus jellemzi, és mivel jelentőséget kell tulajdonítani a PPP-k életciklusának, amelynek összhangban kell állnia a kitűzött célokkal a munka, illetve a nyújtandó áruk és szolgáltatások tekintetében, anélkül, hogy mesterségesen torzítaná a versenyt vagy magasabb költségeket és szükségtelen terhet róna a közigazgatásra és az adófizetőkre; |
| --- | --- |

J.

mivel a PPP-ket hosszú, gyakran 10–30 évet felölelő életciklus jellemzi, és mivel jelentőséget kell tulajdonítani a PPP-k életciklusának, amelynek összhangban kell állnia a kitűzött célokkal a munka, illetve a nyújtandó áruk és szolgáltatások tekintetében, anélkül, hogy mesterségesen torzítaná a versenyt vagy magasabb költségeket és szükségtelen terhet róna a közigazgatásra és az adófizetőkre;

| K. | mivel az EU kereskedelempolitikájának nem szabad elősegítenie vagy hátráltatnia azt a szuverén döntést, hogy PPP-k alkalmazására van-e szükség, ugyanakkor amint a döntés megszületik, az EU-nak biztosítania kell vállalatainak – beleértve a nagyvállalatokat, a kis- és középvállalkozásokat és a mikrovállalkozásokat – a partnerország közbeszerzési piacához való legteljesebb hozzáférését, hozzáadott értéket teremtve a helyi közösség számára, összhangban a nyitottság, a részvétel, a felelősség, a hatékonyság és a szakpolitikai koherencia elvével; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU kereskedelempolitikájának nem szabad elősegítenie vagy hátráltatnia azt a szuverén döntést, hogy PPP-k alkalmazására van-e szükség, ugyanakkor amint a döntés megszületik, az EU-nak biztosítania kell vállalatainak – beleértve a nagyvállalatokat, a kis- és középvállalkozásokat és a mikrovállalkozásokat – a partnerország közbeszerzési piacához való legteljesebb hozzáférését, hozzáadott értéket teremtve a helyi közösség számára, összhangban a nyitottság, a részvétel, a felelősség, a hatékonyság és a szakpolitikai koherencia elvével;

| L. | mivel abból adódóan, hogy a magánszektor alulértékelheti a szociális infrastruktúra jelentőségét és az általa biztosított védelmet, hogy az infrastruktúra-biztosítás jelentős költségekkel jár, valamint hogy néhány ágazat természetes monopóliummal vagy stratégiai jelentőséggel rendelkezik, a nyílt verseny és a privatizáció sok esetben nem a legmegfelelőbb szakpolitikai alternatíva akkor, amikor a közérdeknek kell érvényesülnie; |
| --- | --- |

L.

mivel abból adódóan, hogy a magánszektor alulértékelheti a szociális infrastruktúra jelentőségét és az általa biztosított védelmet, hogy az infrastruktúra-biztosítás jelentős költségekkel jár, valamint hogy néhány ágazat természetes monopóliummal vagy stratégiai jelentőséggel rendelkezik, a nyílt verseny és a privatizáció sok esetben nem a legmegfelelőbb szakpolitikai alternatíva akkor, amikor a közérdeknek kell érvényesülnie;

| M. | mivel ebből adódóan a PPP-k célja a két rendszer legjobb tulajdonságainak ötvözése: közérdekű szolgáltatások és infrastruktúra biztosítása a magánszektor erőteljesebb bevonása révén privatizáció helyett; |
| --- | --- |

M.

mivel ebből adódóan a PPP-k célja a két rendszer legjobb tulajdonságainak ötvözése: közérdekű szolgáltatások és infrastruktúra biztosítása a magánszektor erőteljesebb bevonása révén privatizáció helyett;

| N. | mivel számos feltörekvő és fejlődő ország esetében egyensúlyhiány áll fenn a magánvállalkozások dinamizmusa és a megbízható állami infrastruktúra hiánya miatt; mivel ez a szakadék – amely India és Brazília esetében különösen szembeötlő – aláássa a potenciális növekedést, csökkenti a kiviteli/behozatali kapacitást, illetve zavart okoz a gyártás során, mivel nem áll rendelkezésre elegendő kikötői infrastruktúra, hiányosságok jellemzik a belső közlekedést (vasutak, teherszállítás vagy autópályák), vagy nem működnek megfelelően az energiatermelési egységek és az energiaelosztó-hálózatok; mivel e szakadék hatással van az emberi jólétre is (a szennyvíztisztító- és vízelosztó-hálózatok hiánya következtében); mivel a PPK-k integrált megoldásokat kínálnak, amelyek keretében egy partner vagy konzorcium biztosítja az „építést” (építési, mérnöki és építészeti szolgáltatások), a „finanszírozást” (magánforrások biztosítása legalább a projekt előfinanszírozására) és a „kihasználást” (karbantartási, felügyeleti és igazgatási szolgáltatások); |
| --- | --- |

N.

mivel számos feltörekvő és fejlődő ország esetében egyensúlyhiány áll fenn a magánvállalkozások dinamizmusa és a megbízható állami infrastruktúra hiánya miatt; mivel ez a szakadék – amely India és Brazília esetében különösen szembeötlő – aláássa a potenciális növekedést, csökkenti a kiviteli/behozatali kapacitást, illetve zavart okoz a gyártás során, mivel nem áll rendelkezésre elegendő kikötői infrastruktúra, hiányosságok jellemzik a belső közlekedést (vasutak, teherszállítás vagy autópályák), vagy nem működnek megfelelően az energiatermelési egységek és az energiaelosztó-hálózatok; mivel e szakadék hatással van az emberi jólétre is (a szennyvíztisztító- és vízelosztó-hálózatok hiánya következtében); mivel a PPK-k integrált megoldásokat kínálnak, amelyek keretében egy partner vagy konzorcium biztosítja az „építést” (építési, mérnöki és építészeti szolgáltatások), a „finanszírozást” (magánforrások biztosítása legalább a projekt előfinanszírozására) és a „kihasználást” (karbantartási, felügyeleti és igazgatási szolgáltatások);

| O. | mivel PPP-ket kormányközi szervezetek is használtak a legkevésbé fejlett országok megsegítésére a fejlesztés és együttműködés terén működő partnerségeken keresztül: többek között a Világbank, regionális újjáépítési bankok, az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet, az Egészségügyi Világszervezet és az ENSZ Gyermekalap (UNICEF) mind használtak PPP-ket különféle intézkedések megvalósításához; mivel földrajzi eloszlást tekintve PPP-vel kapcsolatos tapasztalatokkal rendelkeznek olyan országok, mint az USA, Ausztrália, Japán, Malajzia, Szingapúr, az Egyesült Arab Emírségek és egyéb ázsiai és latin-amerikai országok (főként Chile); mivel OECD-országok (Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Írország, Hollandia, Portugália és Spanyolország) is rendelkeznek vonatkozó jogszabályokkal; mivel az Egyesült Királyság rendelkezik a legfejlettebb PPP-programmal (a magánfinanszírozási kezdeményezés az állami beruházások mintegy 20 %-át fedi le); mivel az infrastrukturális PPP-projektek piacát az EU vezeti, itt koncentrálódik ugyanis a PPP-k névleges értékének több mint 45 %-a; |
| --- | --- |

O.

mivel PPP-ket kormányközi szervezetek is használtak a legkevésbé fejlett országok megsegítésére a fejlesztés és együttműködés terén működő partnerségeken keresztül: többek között a Világbank, regionális újjáépítési bankok, az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet, az Egészségügyi Világszervezet és az ENSZ Gyermekalap (UNICEF) mind használtak PPP-ket különféle intézkedések megvalósításához; mivel földrajzi eloszlást tekintve PPP-vel kapcsolatos tapasztalatokkal rendelkeznek olyan országok, mint az USA, Ausztrália, Japán, Malajzia, Szingapúr, az Egyesült Arab Emírségek és egyéb ázsiai és latin-amerikai országok (főként Chile); mivel OECD-országok (Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Írország, Hollandia, Portugália és Spanyolország) is rendelkeznek vonatkozó jogszabályokkal; mivel az Egyesült Királyság rendelkezik a legfejlettebb PPP-programmal (a magánfinanszírozási kezdeményezés az állami beruházások mintegy 20 %-át fedi le); mivel az infrastrukturális PPP-projektek piacát az EU vezeti, itt koncentrálódik ugyanis a PPP-k névleges értékének több mint 45 %-a;

| P. | mivel PPP-k alkalmazására került sor az alábbiak terén: strukturális alapok, bővítés, transzeurópai hálózatok, közös technológiai kezdeményezések, Európa 2020 stratégia, k+f (a jövő üzemei, energiatakarékos épületek, környezetbarát járművek kezdeményezés, fenntartható feldolgozóipar, fotonika, robotika, nagyteljesítményű számítástechnika és 5G hálózatok), e-tanulás, egyetemekkel végrehajtott kutatási projektek és egyéb programok az egészségügy területén (például az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés); mivel az Európai Beruházási Bank és az Európai PPP Szakértői Központ projekteket hajtott végre az EU-ban, annak szomszédságában és azon túl; mivel az EU a Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alapon keresztül is hozzájárul e területhez; mivel az Európai Stratégiai Beruházási Alap számos PPP támogatását tervezi az EU-ban, és ezekben részt vehetnek a kereskedelmi partnerek vállalkozásai; |
| --- | --- |

P.

mivel PPP-k alkalmazására került sor az alábbiak terén: strukturális alapok, bővítés, transzeurópai hálózatok, közös technológiai kezdeményezések, Európa 2020 stratégia, k+f (a jövő üzemei, energiatakarékos épületek, környezetbarát járművek kezdeményezés, fenntartható feldolgozóipar, fotonika, robotika, nagyteljesítményű számítástechnika és 5G hálózatok), e-tanulás, egyetemekkel végrehajtott kutatási projektek és egyéb programok az egészségügy területén (például az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés); mivel az Európai Beruházási Bank és az Európai PPP Szakértői Központ projekteket hajtott végre az EU-ban, annak szomszédságában és azon túl; mivel az EU a Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alapon keresztül is hozzájárul e területhez; mivel az Európai Stratégiai Beruházási Alap számos PPP támogatását tervezi az EU-ban, és ezekben részt vehetnek a kereskedelmi partnerek vállalkozásai;

| Q. | mivel az EU eddig teljes mértékben nyitva tartotta a nemzetközi verseny előtt a közbeszerzési piacait, az egységes piacon a tisztességes és hatékony verseny biztosítását célzó normákkal rendelkezik, továbbá egyenlő versenyfeltételeket biztosít a nemzetközi befektetők számára; mivel az EU-ban nem létezik a külföldi tulajdonláson vagy felügyeleten alapuló megkülönböztetés, és a külföldi vállalatok helyben is letelepedhetnek, hogy részt vehessenek a köz-magán társulásokban; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU eddig teljes mértékben nyitva tartotta a nemzetközi verseny előtt a közbeszerzési piacait, az egységes piacon a tisztességes és hatékony verseny biztosítását célzó normákkal rendelkezik, továbbá egyenlő versenyfeltételeket biztosít a nemzetközi befektetők számára; mivel az EU-ban nem létezik a külföldi tulajdonláson vagy felügyeleten alapuló megkülönböztetés, és a külföldi vállalatok helyben is letelepedhetnek, hogy részt vehessenek a köz-magán társulásokban;

| R. | mivel az EU szabadkereskedelmi megállapodásai a piaci hozzáférésre és a beruházások befogadására vonatkozó (pre-establishment) rendelkezések révén lehetővé teszik a vállalkozások PPP-kben való részvételét; mivel a Koreával, Kolumbiával/Peruval, Közép-Amerikával, Szingapúrral és Kanadával (továbbá Vietnammal és Japánnal) kapcsolatos bánásmód és lehetőségek különbözőképpen és konkrétan meghatározásra kerültek; mivel viszonylag rugalmas megközelítésre van szükség a különböző partnerekkel folytatott tárgyalások tekintetében; mivel továbbra is a fenntartható társadalmi, gazdasági és környezeti fejlődéshez, a demokráciához és a jó kormányzáshoz, az emberi jogok tiszteletben tartásához, nemzetközileg elismert védelmi normákhoz való hozzájárulást, valamint tisztességes munkahelyek teremtését kell célul kitűzni; mivel többoldalú szinten a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) és a közbeszerzésről szóló megállapodás (GPA) szintén számos kötelezettséget állapít meg, csakúgy, mint egyéb többoldalú eszközök, úgymint a szolgáltatáskereskedelmi megállapodás (TiSA); mivel ennek következtében az EU-n belül egyre nő a verseny; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU szabadkereskedelmi megállapodásai a piaci hozzáférésre és a beruházások befogadására vonatkozó (pre-establishment) rendelkezések révén lehetővé teszik a vállalkozások PPP-kben való részvételét; mivel a Koreával, Kolumbiával/Peruval, Közép-Amerikával, Szingapúrral és Kanadával (továbbá Vietnammal és Japánnal) kapcsolatos bánásmód és lehetőségek különbözőképpen és konkrétan meghatározásra kerültek; mivel viszonylag rugalmas megközelítésre van szükség a különböző partnerekkel folytatott tárgyalások tekintetében; mivel továbbra is a fenntartható társadalmi, gazdasági és környezeti fejlődéshez, a demokráciához és a jó kormányzáshoz, az emberi jogok tiszteletben tartásához, nemzetközileg elismert védelmi normákhoz való hozzájárulást, valamint tisztességes munkahelyek teremtését kell célul kitűzni; mivel többoldalú szinten a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) és a közbeszerzésről szóló megállapodás (GPA) szintén számos kötelezettséget állapít meg, csakúgy, mint egyéb többoldalú eszközök, úgymint a szolgáltatáskereskedelmi megállapodás (TiSA); mivel ennek következtében az EU-n belül egyre nő a verseny;

Háttér-információk

| 1. | hangsúlyozza, hogy a tisztességes foglalkoztatást, a versenyképességet és a termelékenységet ösztönözni kell az EU-ban és harmadik országokban olyan innovatív politikák és új eszközök révén, amelyek a fenntartható növekedés újraindítása érdekében a gazdasági szereplők aktivizálását célozzák, többek között az egységes piacon kívüli beruházásokon keresztül; úgy véli, hogy a PPP-k – több lehetőség közül az egyikként – az európai vállalatok számára jelentős növekedési forrást jelenthetnek, ugyanakkor hasznosak lennének a partnerországok számára is, mivel közérdekű infrastruktúrákat, javakat és szolgáltatásokat biztosíthatnak; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a tisztességes foglalkoztatást, a versenyképességet és a termelékenységet ösztönözni kell az EU-ban és harmadik országokban olyan innovatív politikák és új eszközök révén, amelyek a fenntartható növekedés újraindítása érdekében a gazdasági szereplők aktivizálását célozzák, többek között az egységes piacon kívüli beruházásokon keresztül; úgy véli, hogy a PPP-k – több lehetőség közül az egyikként – az európai vállalatok számára jelentős növekedési forrást jelenthetnek, ugyanakkor hasznosak lennének a partnerországok számára is, mivel közérdekű infrastruktúrákat, javakat és szolgáltatásokat biztosíthatnak;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a PPP-k magas hozzáadott értéket kell nyújtaniuk a polgárok és a fogyasztók számára, minőségi szolgáltatásokat és/vagy árukat kell biztosítaniuk, konkrét verseny- és gazdasági előnyöket kell biztosítaniuk a közigazgatások számára kormány- és helyi szinten egyaránt, ugyanakkor nem szabad további terheket vagy veszteségeket okozniuk a közszféra számára; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a PPP-k magas hozzáadott értéket kell nyújtaniuk a polgárok és a fogyasztók számára, minőségi szolgáltatásokat és/vagy árukat kell biztosítaniuk, konkrét verseny- és gazdasági előnyöket kell biztosítaniuk a közigazgatások számára kormány- és helyi szinten egyaránt, ugyanakkor nem szabad további terheket vagy veszteségeket okozniuk a közszféra számára;

| 3. | kéri, hogy a Bizottság támogassa a PPP-k fogalmának nemzetközi szinten elfogadott meghatározását, mely szerint a köz-magán társulás egy állami kezdeményező és magánberuházók között kialakított, hosszú távú kapcsolat, amely az adott szerződésben egyértelműen meghatározott feltételek mellett minőségi és elérhető szolgáltatások és infrastruktúrák biztosítását célozza, a szerződéses feltételek tiszteletben tartása esetén igazságos és megfelelő javadalmazást garantáló nyomon követési mutatók alkalmazása mellett; |
| --- | --- |

3.

kéri, hogy a Bizottság támogassa a PPP-k fogalmának nemzetközi szinten elfogadott meghatározását, mely szerint a köz-magán társulás egy állami kezdeményező és magánberuházók között kialakított, hosszú távú kapcsolat, amely az adott szerződésben egyértelműen meghatározott feltételek mellett minőségi és elérhető szolgáltatások és infrastruktúrák biztosítását célozza, a szerződéses feltételek tiszteletben tartása esetén igazságos és megfelelő javadalmazást garantáló nyomon követési mutatók alkalmazása mellett;

| 4. | megállapítja, hogy a kkv-k és a nagyobb vállalkozások egyaránt a magánszektorra jellemző egyedi know-how-val és tapasztalatokkal, bevált gyakorlattal, valamint nem uniós országok közigazgatási szerveit is magukban foglaló hálózatokkal rendelkeznek, ami ténylegesen elősegíti a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos szakpolitikák megvalósítását; úgy véli, hogy a kkv-k akkor tudják leginkább megvalósítani a bennük rejlő lehetőségeket, ha hálózatokat hoznak létre és globális szinten teljesítenek, és Európán kívüli piacokra is behatolnak, többek között PPP-ken keresztül; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő és ösztönözze konzorciumok és egyéb együttműködési formák kialakítását a nagyvállalatok és a kkv-k között, az utóbbiak PPP-projektekhez való hozzáférésének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a kkv-k és a nagyobb vállalkozások egyaránt a magánszektorra jellemző egyedi know-how-val és tapasztalatokkal, bevált gyakorlattal, valamint nem uniós országok közigazgatási szerveit is magukban foglaló hálózatokkal rendelkeznek, ami ténylegesen elősegíti a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos szakpolitikák megvalósítását; úgy véli, hogy a kkv-k akkor tudják leginkább megvalósítani a bennük rejlő lehetőségeket, ha hálózatokat hoznak létre és globális szinten teljesítenek, és Európán kívüli piacokra is behatolnak, többek között PPP-ken keresztül; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő és ösztönözze konzorciumok és egyéb együttműködési formák kialakítását a nagyvállalatok és a kkv-k között, az utóbbiak PPP-projektekhez való hozzáférésének megkönnyítése érdekében;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a PPP-k kialakítása során figyelembe kell venni különösen azt, hogy az uniós székhellyel rendelkező kkv-k milyen kihívásokkal néznek szembe, amikor PPP-k résztvevőjeként nemzetközi piacokon versenyeznek, és biztosítani kell a kkv-k tényleges és méltányos hozzáférését, nevezetesen a közüzemi ágazatokban, a 2014/25/EU irányelvben foglaltak szerint; ebben az összefüggésben hangsúlyozza azoknak a konkrét szabályoknak a jelentőségét, amelyek lehetővé teszik a kkv-k számára a klaszterekben vagy csoportosan való ajánlattételt, továbbá lehetővé teszik a nyitott és átlátható alvállalkozói láncokat; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a PPP-k kialakítása során figyelembe kell venni különösen azt, hogy az uniós székhellyel rendelkező kkv-k milyen kihívásokkal néznek szembe, amikor PPP-k résztvevőjeként nemzetközi piacokon versenyeznek, és biztosítani kell a kkv-k tényleges és méltányos hozzáférését, nevezetesen a közüzemi ágazatokban, a 2014/25/EU irányelvben foglaltak szerint; ebben az összefüggésben hangsúlyozza azoknak a konkrét szabályoknak a jelentőségét, amelyek lehetővé teszik a kkv-k számára a klaszterekben vagy csoportosan való ajánlattételt, továbbá lehetővé teszik a nyitott és átlátható alvállalkozói láncokat;

Kihívások

| 6. | sajnálatosnak tartja, hogy míg az EU eddig kormányzati közbeszerzési piacait jórészt nyitva tartotta a nemzetközi verseny előtt, az uniós vállalatok jelentős akadályokba ütköznek külföldön; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU kereskedelmi megállapodásai tartalmazzanak arra szolgáló eszközöket, hogy az uniós vállalkozások – különösen a kkv-k – külföldön a hazai vállalatokkal azonos feltételek mellett versenyezhessenek; kéri továbbá, hogy egyértelműen szabályozzák, és tegyék könnyen hozzáférhetővé a közbeszerzésekkel és az odaítélési kritériumokkal kapcsolatos információkat, és számolják fel a diszkriminatív és indokolatlan kereskedelmi akadályokat az állami közbeszerzések, a szolgáltatások és a beruházások terén (pl. fiskális megkülönböztetés, szabályozási korlátok fiókvállalatok és leányvállalatok létrehozása előtt és a finanszírozáshoz való hozzáférés korlátozása); felhívja a partnerországokat, hogy alkalmazzák a „nyílt kormányzás” elveit az átláthatóság biztosítása és az összeférhetetlenségek elkerülése érdekében, és óvatosan alkalmazzák a PPP-ket, a költség-haszon elemzéseken és a projektek életképességén kívül figyelembe véve az állami hatóságok pénzügyi és technikai kapacitását is a szolgáltatások felügyelete vagy az infrastruktúra általános közérdekkel összhangban történő biztosítása terén; |
| --- | --- |

6.

sajnálatosnak tartja, hogy míg az EU eddig kormányzati közbeszerzési piacait jórészt nyitva tartotta a nemzetközi verseny előtt, az uniós vállalatok jelentős akadályokba ütköznek külföldön; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU kereskedelmi megállapodásai tartalmazzanak arra szolgáló eszközöket, hogy az uniós vállalkozások – különösen a kkv-k – külföldön a hazai vállalatokkal azonos feltételek mellett versenyezhessenek; kéri továbbá, hogy egyértelműen szabályozzák, és tegyék könnyen hozzáférhetővé a közbeszerzésekkel és az odaítélési kritériumokkal kapcsolatos információkat, és számolják fel a diszkriminatív és indokolatlan kereskedelmi akadályokat az állami közbeszerzések, a szolgáltatások és a beruházások terén (pl. fiskális megkülönböztetés, szabályozási korlátok fiókvállalatok és leányvállalatok létrehozása előtt és a finanszírozáshoz való hozzáférés korlátozása); felhívja a partnerországokat, hogy alkalmazzák a „nyílt kormányzás” elveit az átláthatóság biztosítása és az összeférhetetlenségek elkerülése érdekében, és óvatosan alkalmazzák a PPP-ket, a költség-haszon elemzéseken és a projektek életképességén kívül figyelembe véve az állami hatóságok pénzügyi és technikai kapacitását is a szolgáltatások felügyelete vagy az infrastruktúra általános közérdekkel összhangban történő biztosítása terén;

| 7. | elismeri, hogy a PPP-vel kapcsolatos kihívásokat le lehet küzdeni a jó kormányzás olyan elveinek alkalmazása révén, mint a szabályok átláthatósága és egyértelműsége, ahol is kulcsfontossággal bírnak az alábbiak: a projektek odaítélése, végrehajtása és kezdeti szakaszoktól induló értékelése; a kockázat-átruházás modellezése és meghatározása (különös tekintettel a közép- és hosszú távú költséghatékonyság értékelésére); az érintettek és civil szervezetek részvétele; a korrupció és a csalás elleni küzdelem; az illetékes igazgatás pénzügyi és technikai kapacitása a szerződések megfelelő megtervezésére és végrehajtásuk felügyeletére; a jogbiztonság megerősítése olyan keretek között, amelyek biztosítják a közintézmények számára törvényes hatáskörük gyakorlását; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat – amelyek e tekintetben kulcsszerepet töltenek be – ezen elvek és a kapcsolódó bevált gyakorlatok EU-n kívüli alkalmazásának előmozdítására; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy a PPP-vel kapcsolatos kihívásokat le lehet küzdeni a jó kormányzás olyan elveinek alkalmazása révén, mint a szabályok átláthatósága és egyértelműsége, ahol is kulcsfontossággal bírnak az alábbiak: a projektek odaítélése, végrehajtása és kezdeti szakaszoktól induló értékelése; a kockázat-átruházás modellezése és meghatározása (különös tekintettel a közép- és hosszú távú költséghatékonyság értékelésére); az érintettek és civil szervezetek részvétele; a korrupció és a csalás elleni küzdelem; az illetékes igazgatás pénzügyi és technikai kapacitása a szerződések megfelelő megtervezésére és végrehajtásuk felügyeletére; a jogbiztonság megerősítése olyan keretek között, amelyek biztosítják a közintézmények számára törvényes hatáskörük gyakorlását; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat – amelyek e tekintetben kulcsszerepet töltenek be – ezen elvek és a kapcsolódó bevált gyakorlatok EU-n kívüli alkalmazásának előmozdítására;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a PPP-ket a magas érték és a technikai összetettség, valamint a felek hosszú távú elkötelezettsége jellemzi; megjegyzi, hogy ezért megfelelő szintű rugalmasságra és eljárási garanciákra van szükségük az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő elbánás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a PPP-ket a magas érték és a technikai összetettség, valamint a felek hosszú távú elkötelezettsége jellemzi; megjegyzi, hogy ezért megfelelő szintű rugalmasságra és eljárási garanciákra van szükségük az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő elbánás biztosítása érdekében;

| 9. | emlékeztet arra, hogy – különösen az ingatlanokkal, a környezettel, a telekommunikációval és az energiahálózatokkal kapcsolatos – infrastrukturális projektekkel kockázatok is járnak, és a kormány a PPP-ken keresztül e kockázat egy részét a magánvállalkozóra terheli, hogy mindketten részesülhessenek az előnyökből, de megosszák a projektekkel járó kockázatokat és felelősségeket is; hangsúlyozza továbbá, hogy a kockázat megfelelő megosztása alapvető fontosságú a projekt költségeinek csökkentése, illetve sikeres végrehajtásának és az életképességének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy – különösen az ingatlanokkal, a környezettel, a telekommunikációval és az energiahálózatokkal kapcsolatos – infrastrukturális projektekkel kockázatok is járnak, és a kormány a PPP-ken keresztül e kockázat egy részét a magánvállalkozóra terheli, hogy mindketten részesülhessenek az előnyökből, de megosszák a projektekkel járó kockázatokat és felelősségeket is; hangsúlyozza továbbá, hogy a kockázat megfelelő megosztása alapvető fontosságú a projekt költségeinek csökkentése, illetve sikeres végrehajtásának és az életképességének biztosítása érdekében;

| 10. | emlékeztet rá, hogy a sikeres végrehajtás és a PPP-k életképességének biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy a lakosságnak nyújtott szolgáltatások magas színvonalúak, elérhetőek és költséghatékonyak legyenek az EU-n belül és azon kívül egyaránt; emlékeztet rá, hogy a projektek alakulására kihat a modellek és szerződések közötti választás összetettsége; figyelmeztet rá, hogy egy időben a PPP-ket csupán az államadóssági célkitűzések hivatalos teljesítésének céljára használták; hangsúlyozza, hogy megfelelő intézményi keretre van szükség a politikai elkötelezettség, a jó kormányzás és a megfelelő alap-jogszabályok ötvözésével annak biztosítása céljából, hogy a PPP-k jobb minőségű és szélesebb körű szolgáltatásokat kínáljanak a polgároknak; e tekintetben hangsúlyozza az érintett vállalkozások profilja és tapasztalatai megfelelő értékelésének fontosságát, az általuk biztosított szolgáltatások minőségének, valamint annak meghatározása céljából, hogy üzleti magatartásuk felelősségteljes volt-e; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet rá, hogy a sikeres végrehajtás és a PPP-k életképességének biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy a lakosságnak nyújtott szolgáltatások magas színvonalúak, elérhetőek és költséghatékonyak legyenek az EU-n belül és azon kívül egyaránt; emlékeztet rá, hogy a projektek alakulására kihat a modellek és szerződések közötti választás összetettsége; figyelmeztet rá, hogy egy időben a PPP-ket csupán az államadóssági célkitűzések hivatalos teljesítésének céljára használták; hangsúlyozza, hogy megfelelő intézményi keretre van szükség a politikai elkötelezettség, a jó kormányzás és a megfelelő alap-jogszabályok ötvözésével annak biztosítása céljából, hogy a PPP-k jobb minőségű és szélesebb körű szolgáltatásokat kínáljanak a polgároknak; e tekintetben hangsúlyozza az érintett vállalkozások profilja és tapasztalatai megfelelő értékelésének fontosságát, az általuk biztosított szolgáltatások minőségének, valamint annak meghatározása céljából, hogy üzleti magatartásuk felelősségteljes volt-e;

A magánszektor bevonása a fejlesztésbe

| 11. | hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelmi, beruházási és fejlesztési politikák összefonódnak, és hogy a Lisszaboni Szerződés 208. cikke létrehozza a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét, előírva, hogy a fejlődő országokat nagy valószínűséggel érintő szakpolitikákban vegyék figyelembe a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy az EU beruházással kapcsolatos szakpolitikái olyan pénzügyi döntésekre irányuljanak, amelyek kiterjednek a társadalmi hatások tényleges értékelésére; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelmi, beruházási és fejlesztési politikák összefonódnak, és hogy a Lisszaboni Szerződés 208. cikke létrehozza a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét, előírva, hogy a fejlődő országokat nagy valószínűséggel érintő szakpolitikákban vegyék figyelembe a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy az EU beruházással kapcsolatos szakpolitikái olyan pénzügyi döntésekre irányuljanak, amelyek kiterjednek a társadalmi hatások tényleges értékelésére;

| 12. | hangsúlyozza a PPP-ben rejlő növekvő lehetőségeket, mivel többek között azok jelentik az egyik olyan eszközt, amely képes előmozdítani az innovatív megoldásokat, fejlesztési célkitűzések érdekében mobilizálva a hosszú távú magánfinanszírozást és a hazai forrásokat, mivel a fejlődő országokban az infrastruktúra, valamint a víz- és energiaellátás tekintetében jelentős beruházásokra van szükség, melyeket a közszektor önmagában nem képes biztosítani, és melyek többsége esetében a magánszektor bevonásának jótékony hatásai lennének; úgy véli, hogy a PPP-k a technológiai és az üzleti modellek terén is elősegíthetik az innovációt, és olyan mechanizmusokat tudnak kiépíteni, amelyek biztosítják a magánszektor elszámoltathatóságát; rámutat azonban egyes példákra, amikor is a magánszektor PPP-kben való részvétele fejlődő országokban nem vezetett a vár eredményekre; ezért megjegyzi, hogy technikai segítségnyújtásra van szükség a PPP-k kidolgozása jogi és intézményi kereteinek megerősítése érdekében, különösen, ami az ilyen projektek megfelelő értékelésére, tervezésére és végrehajtásának felügyeletére szolgáló kapacitást illeti, és lehetőséget kell biztosítani az állami partnerek számára arra, hogy kártérítést követeljenek a szerződés teljesítésének elmaradása esetén; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza a PPP-ben rejlő növekvő lehetőségeket, mivel többek között azok jelentik az egyik olyan eszközt, amely képes előmozdítani az innovatív megoldásokat, fejlesztési célkitűzések érdekében mobilizálva a hosszú távú magánfinanszírozást és a hazai forrásokat, mivel a fejlődő országokban az infrastruktúra, valamint a víz- és energiaellátás tekintetében jelentős beruházásokra van szükség, melyeket a közszektor önmagában nem képes biztosítani, és melyek többsége esetében a magánszektor bevonásának jótékony hatásai lennének; úgy véli, hogy a PPP-k a technológiai és az üzleti modellek terén is elősegíthetik az innovációt, és olyan mechanizmusokat tudnak kiépíteni, amelyek biztosítják a magánszektor elszámoltathatóságát; rámutat azonban egyes példákra, amikor is a magánszektor PPP-kben való részvétele fejlődő országokban nem vezetett a vár eredményekre; ezért megjegyzi, hogy technikai segítségnyújtásra van szükség a PPP-k kidolgozása jogi és intézményi kereteinek megerősítése érdekében, különösen, ami az ilyen projektek megfelelő értékelésére, tervezésére és végrehajtásának felügyeletére szolgáló kapacitást illeti, és lehetőséget kell biztosítani az állami partnerek számára arra, hogy kártérítést követeljenek a szerződés teljesítésének elmaradása esetén;

| 13. | megállapítja, hogy a PPP-k a fejlesztési menetrend élén szerepelnek, és azokat a fejlett és a fejlődő országokban egyaránt egyre inkább előmozdítják az infrastruktúra-finanszírozási hiányok megszüntetésének lehetőségeként; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy a PPP-k a fejlesztési menetrend élén szerepelnek, és azokat a fejlett és a fejlődő országokban egyaránt egyre inkább előmozdítják az infrastruktúra-finanszírozási hiányok megszüntetésének lehetőségeként;

| 14. | sürgeti a Bizottságot – miután jelezte, hogy az elkövetkező években jelentősen bővíteni kívánja a támogatások és hitelek ötvözésének alkalmazását –, hogy hajtsa végre az Európai Számvevőszék által a támogatások és hitelek ötvözéséről szóló különjelentésben tett ajánlásokat, és megfelelően értékelje a kölcsönök és vissza nem térítendő támogatások ötvözésének mechanizmusait, különösen a fejlesztés és pénzügyi kiegészítő jelleg, az átláthatóság és az elszámoltathatóság tekintetében; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a Bizottságot – miután jelezte, hogy az elkövetkező években jelentősen bővíteni kívánja a támogatások és hitelek ötvözésének alkalmazását –, hogy hajtsa végre az Európai Számvevőszék által a támogatások és hitelek ötvözéséről szóló különjelentésben tett ajánlásokat, és megfelelően értékelje a kölcsönök és vissza nem térítendő támogatások ötvözésének mechanizmusait, különösen a fejlesztés és pénzügyi kiegészítő jelleg, az átláthatóság és az elszámoltathatóság tekintetében;

| 15. | felhívja az uniós szerveket, hogy ösztönözzék a harmadik országokban – különösen a legkevésbé fejlett országokban – PPP-kben részt vevő uniós vállalkozásokat arra, hogy a fejlesztési együttműködés célkitűzéseinek figyelembevétele érdekében a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvével összhangban végezzék tevékenységeiket, alkalmazkodva a multinacionális vállalkozásokra vonatkozó meglévő OECD-útmutatókhoz; felhívja a Bizottságot, hogy különösen a hazai gazdaság hosszú távú fejlesztésének előtérbe helyezése révén a fejlesztési célokat figyelembe véve ösztönözze a fenntartható beruházásokat és mozdítsa elő a környezetvédelemre, a szegénység csökkentésére, az oktatásra, a hulladékgazdálkodásra vagy például a megújuló energiaforrások használatára összpontosító projekteket; |
| --- | --- |

15.

felhívja az uniós szerveket, hogy ösztönözzék a harmadik országokban – különösen a legkevésbé fejlett országokban – PPP-kben részt vevő uniós vállalkozásokat arra, hogy a fejlesztési együttműködés célkitűzéseinek figyelembevétele érdekében a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvével összhangban végezzék tevékenységeiket, alkalmazkodva a multinacionális vállalkozásokra vonatkozó meglévő OECD-útmutatókhoz; felhívja a Bizottságot, hogy különösen a hazai gazdaság hosszú távú fejlesztésének előtérbe helyezése révén a fejlesztési célokat figyelembe véve ösztönözze a fenntartható beruházásokat és mozdítsa elő a környezetvédelemre, a szegénység csökkentésére, az oktatásra, a hulladékgazdálkodásra vagy például a megújuló energiaforrások használatára összpontosító projekteket;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a fejlesztési támogatás tekintetében a PPP-k hatékony eszközt jelentenek az uniós források oly módon történő elköltésére, hogy közben uniós prioritásokat támogatnak, és előmozdítják a többi szakpolitikával való összhangot; kéri, hogy a Bizottság erőteljesebben vegyen részt a fejlesztési célú PPP-kben, és fokozza az e célú beruházásokat, továbbá használja a PPP-ket az Unió korlátozott fejlesztési költségvetésének kiegészítésére; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a fejlesztési támogatás tekintetében a PPP-k hatékony eszközt jelentenek az uniós források oly módon történő elköltésére, hogy közben uniós prioritásokat támogatnak, és előmozdítják a többi szakpolitikával való összhangot; kéri, hogy a Bizottság erőteljesebben vegyen részt a fejlesztési célú PPP-kben, és fokozza az e célú beruházásokat, továbbá használja a PPP-ket az Unió korlátozott fejlesztési költségvetésének kiegészítésére;

| 17. | rámutat, hogy valószínűleg a magánberuházások és a magánfinanszírozás jelentik a fenntartható növekedés legfontosabb mozgatórugóját, amely növekedés az elkövetkezendő évekre vonatkozó előrejelzések szerint a fejlődő országokban körülbelül 5 %-os lesz; elismeri, hogy a magánfinanszírozás segíthet a helyi vállalatok és a helyi gazdaságok támogatásában, és tisztességes munkahelyeket biztosíthat – következésképp a szegénység felszámolását eredményezheti –, feltéve hogy a közvetlen külföldi befektetést megfelelően szabályozzák és a partnerországok gazdaságának – többek között a technológiaátadás és helyi munkaerő számára teremtett képzési lehetőségek révén elért – konkrét előrelépéseihez kapcsolják; úgy véli, hogy ilyen körülmények között a PPP-k a legkevésbé fejlett országok javát szolgálhatják, hiszen az aránytalan befektetési kockázat nem ösztönzi kellő mértékben a magánberuházást; hangsúlyozza, hogy a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend keretében a jövőbeli PPP-knek a szegénység csökkentésére és az egyéb fenntartható fejlesztési célok elérésére kell törekedniük, és azokat összhangba kell hozni a partnerországok nemzeti fejlesztési terveivel; |
| --- | --- |

17.

rámutat, hogy valószínűleg a magánberuházások és a magánfinanszírozás jelentik a fenntartható növekedés legfontosabb mozgatórugóját, amely növekedés az elkövetkezendő évekre vonatkozó előrejelzések szerint a fejlődő országokban körülbelül 5 %-os lesz; elismeri, hogy a magánfinanszírozás segíthet a helyi vállalatok és a helyi gazdaságok támogatásában, és tisztességes munkahelyeket biztosíthat – következésképp a szegénység felszámolását eredményezheti –, feltéve hogy a közvetlen külföldi befektetést megfelelően szabályozzák és a partnerországok gazdaságának – többek között a technológiaátadás és helyi munkaerő számára teremtett képzési lehetőségek révén elért – konkrét előrelépéseihez kapcsolják; úgy véli, hogy ilyen körülmények között a PPP-k a legkevésbé fejlett országok javát szolgálhatják, hiszen az aránytalan befektetési kockázat nem ösztönzi kellő mértékben a magánberuházást; hangsúlyozza, hogy a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend keretében a jövőbeli PPP-knek a szegénység csökkentésére és az egyéb fenntartható fejlesztési célok elérésére kell törekedniük, és azokat összhangba kell hozni a partnerországok nemzeti fejlesztési terveivel;

| 18. | megjegyzi, hogy a megfelelően felépített és hatékonyan végrehajtott PPP-k számos olyan előnnyel szolgálnak, mint például az innováció, az erőforrások hatékonyabb felhasználása, valamint a minőségbiztosítás és az ellenőrzés; megjegyzi emellett, hogy a fejlődő országokban a PPP-ket annak alapján kell értékelni, hogy mennyire képesek fejlesztési eredményeket elérni, továbbá hogy tisztességesen kell elosztani a kockázati terhet a köz- és a magánszektor között; rámutat, hogy a fejlődő országokban működő PPP-k eddig elsősorban az energia- és a távközlési ágazatban koncentrálódtak, miközben továbbra sem jellemző a magánszektor bevonódása a szociális infrastruktúrába; ezért olyan PPP-k elindítására ösztönöz, melyek elsődlegesen a fenntartható fejlesztési célok elérésére törekednek; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy a megfelelően felépített és hatékonyan végrehajtott PPP-k számos olyan előnnyel szolgálnak, mint például az innováció, az erőforrások hatékonyabb felhasználása, valamint a minőségbiztosítás és az ellenőrzés; megjegyzi emellett, hogy a fejlődő országokban a PPP-ket annak alapján kell értékelni, hogy mennyire képesek fejlesztési eredményeket elérni, továbbá hogy tisztességesen kell elosztani a kockázati terhet a köz- és a magánszektor között; rámutat, hogy a fejlődő országokban működő PPP-k eddig elsősorban az energia- és a távközlési ágazatban koncentrálódtak, miközben továbbra sem jellemző a magánszektor bevonódása a szociális infrastruktúrába; ezért olyan PPP-k elindítására ösztönöz, melyek elsődlegesen a fenntartható fejlesztési célok elérésére törekednek;

| 19. | felszólít a partnerországok kormányainak biztosított technikai segítségnyújtás fokozására – mely magában foglalja a helyi személyzet képzését és a technológiamegosztást –, ily módon fokozva képességüket arra, hogy felelősséget viseljenek a PPP-kért, és részt vállaljanak a PPP-projektek irányításának feladatában, és támogatva őket olyan bankrendszerek és adóhatóságok felállításában, amelyek képesek ellátni a pénzügyi irányítást, valamint a köz- és magánszférabeli források kezelését; rámutat, hogy bizonyos múltbeli tapasztalatok azt mutatják, hogy a rossz alkuk eredményeként létrejött PPP-szerződések adott esetben növelhetik az államok eladósodottságát, ezért sürgeti a felelős finanszírozást szolgáló szabályozási keret felállítását; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg annak a lehetőségét, hogy a fejlődő országok számára műszaki segítséget nyújtson és tanácsot adjon arra vonatkozóan, hogy hogyan tudják előkészíteni és végrehajtani az uniós szabványokat a piacaikon; |
| --- | --- |

19.

felszólít a partnerországok kormányainak biztosított technikai segítségnyújtás fokozására – mely magában foglalja a helyi személyzet képzését és a technológiamegosztást –, ily módon fokozva képességüket arra, hogy felelősséget viseljenek a PPP-kért, és részt vállaljanak a PPP-projektek irányításának feladatában, és támogatva őket olyan bankrendszerek és adóhatóságok felállításában, amelyek képesek ellátni a pénzügyi irányítást, valamint a köz- és magánszférabeli források kezelését; rámutat, hogy bizonyos múltbeli tapasztalatok azt mutatják, hogy a rossz alkuk eredményeként létrejött PPP-szerződések adott esetben növelhetik az államok eladósodottságát, ezért sürgeti a felelős finanszírozást szolgáló szabályozási keret felállítását; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg annak a lehetőségét, hogy a fejlődő országok számára műszaki segítséget nyújtson és tanácsot adjon arra vonatkozóan, hogy hogyan tudják előkészíteni és végrehajtani az uniós szabványokat a piacaikon;

| 20. | határozottan támogatja az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek EU-n belül és kívül történő eredményes és átfogó elterjesztését és végrehajtását, és hangsúlyozza, hogy minden szükséges politikai és jogalkotási intézkedést meg kell tenni az említett – többek között az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre vonatkozó – ENSZ-alapelvek eredményes végrehajtásában tapasztalható hiányosságok kezelésére; |
| --- | --- |

20.

határozottan támogatja az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek EU-n belül és kívül történő eredményes és átfogó elterjesztését és végrehajtását, és hangsúlyozza, hogy minden szükséges politikai és jogalkotási intézkedést meg kell tenni az említett – többek között az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre vonatkozó – ENSZ-alapelvek eredményes végrehajtásában tapasztalható hiányosságok kezelésére;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a fejlesztési ügynökségeknek biztosítaniuk kell, hogy a közszektorból származó fejlesztésfinanszírozást a fejlődő ország helyi gazdasági hálózatainak támogatására használják fel, és ne térítsék el az adományozó országokból származó magáncégek és multinacionális vállalatok támogatására; hangsúlyozza különösen, hogy a PPP-knek a hazai mikro-, kis- és középvállalkozások kapacitásainak építésére kell törekedniük; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a fejlesztési ügynökségeknek biztosítaniuk kell, hogy a közszektorból származó fejlesztésfinanszírozást a fejlődő ország helyi gazdasági hálózatainak támogatására használják fel, és ne térítsék el az adományozó országokból származó magáncégek és multinacionális vállalatok támogatására; hangsúlyozza különösen, hogy a PPP-knek a hazai mikro-, kis- és középvállalkozások kapacitásainak építésére kell törekedniük;

| 22. | emlékeztet az Európai Unió az iránti elkötelezettségére, hogy valamennyi fellépésében előmozdítsa a nemek közötti egyenlőséget és biztosítsa a nemek közötti egyenlőség szempontjainak érvényesülését; sürgeti a nemi dimenzió PPP-k tervezésébe és végrehajtásába való beépítését, például a célzott beruházások vonatkozásában nemek szerint bontott adatok használata és nemi szempontú elemzés, valamint a nők számára kínált előnyöket jellemző fő teljesítménymutatók szerződésekben való szerepeltetése révén; ezzel összefüggésben felszólít a helyi – különösen a nők vezette – kkv-k fokozottabb támogatására, lehetővé téve számukra, hogy részesüljenek a magánszektor által generált növekedés előnyeiből; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet az Európai Unió az iránti elkötelezettségére, hogy valamennyi fellépésében előmozdítsa a nemek közötti egyenlőséget és biztosítsa a nemek közötti egyenlőség szempontjainak érvényesülését; sürgeti a nemi dimenzió PPP-k tervezésébe és végrehajtásába való beépítését, például a célzott beruházások vonatkozásában nemek szerint bontott adatok használata és nemi szempontú elemzés, valamint a nők számára kínált előnyöket jellemző fő teljesítménymutatók szerződésekben való szerepeltetése révén; ezzel összefüggésben felszólít a helyi – különösen a nők vezette – kkv-k fokozottabb támogatására, lehetővé téve számukra, hogy részesüljenek a magánszektor által generált növekedés előnyeiből;

Uniós vállalkozások EU-n kívüli PPP-kben való részvételét biztosító lehetséges eszközök

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy nemzetközi szinten a Kereskedelmi Világszervezetben és a harmadik országokkal jelenleg is folytatott kétoldalú tárgyalások során a nemzetközi versenyt lehetővé tevő pozitív, és a kölcsönösséget kiemelő megközelítést követve próbáljon jelentős kötelezettségvállalásokat elérni a piaci hozzáférés tekintetében, kijavítandó a kereskedelmi partnerek által alkalmazotthoz képest az uniós kormányzati közbeszerzési piacok nyitottsága tekintetében meglévő aszimmetriát; kéri, hogy a Bizottság lépjen fel azon adminisztratív, eljárási vagy technikai korlátok felszámolása érdekében, amelyek akadályozzák az uniós vállalkozások külföldi PPP-kben való részvételét; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, hogy nemzetközi szinten a Kereskedelmi Világszervezetben és a harmadik országokkal jelenleg is folytatott kétoldalú tárgyalások során a nemzetközi versenyt lehetővé tevő pozitív, és a kölcsönösséget kiemelő megközelítést követve próbáljon jelentős kötelezettségvállalásokat elérni a piaci hozzáférés tekintetében, kijavítandó a kereskedelmi partnerek által alkalmazotthoz képest az uniós kormányzati közbeszerzési piacok nyitottsága tekintetében meglévő aszimmetriát; kéri, hogy a Bizottság lépjen fel azon adminisztratív, eljárási vagy technikai korlátok felszámolása érdekében, amelyek akadályozzák az uniós vállalkozások külföldi PPP-kben való részvételét;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy a kereskedelmi és beruházási megállapodásokról más országokkal folytatott tárgyalások során támogassa az uniós vállalkozások – különösen a kkv-k – előtt álló akadályok megszüntetését, hogy ezekben az országokban PPP-kbe léphessenek be, továbbá támogassa az uniós polgárok szakmai mobilitását ezekben az államokban, abból a célból, hogy lehetővé tegye számukra, hogy a belföldi vállalatokkal és a harmadik országokból érkező vállalatokkal egyenlő esélyekkel versenyezhessenek; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy a kereskedelmi és beruházási megállapodásokról más országokkal folytatott tárgyalások során támogassa az uniós vállalkozások – különösen a kkv-k – előtt álló akadályok megszüntetését, hogy ezekben az országokban PPP-kbe léphessenek be, továbbá támogassa az uniós polgárok szakmai mobilitását ezekben az államokban, abból a célból, hogy lehetővé tegye számukra, hogy a belföldi vállalatokkal és a harmadik országokból érkező vállalatokkal egyenlő esélyekkel versenyezhessenek;

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a külföldön működő uniós vállalkozásokat, és vonja le a következtetéseket a sikertörténetekből, modellekből, bevált módszerekből, annak érdekében, hogy iránymutatást tudjon készíteni, és fontolja meg virtuális központok és megfigyelőközpontok létrehozását az uniós vállalatok – különösen a kkv-k – PPP-kkel kapcsolatos lehetőségekre vonatkozó információkhoz való hozzáférésének elősegítése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze felhasználóbarát fórumok és hálózatok létrehozását az érintettek közötti strukturált párbeszéd előmozdítása érdekében, valamint biztosítson technikai segítségnyújtást a jogi keret és a várt kihívások tekintetében; kéri, hogy a Bizottság tanulmányozza az Unió szabadkereskedelmi megállapodásainak hatásait és azok alkalmazását az európai vállalkozások külföld PPP-khez való hozzáférése tekintetében; úgy véli, hogy egy ilyen tanulmány rávilágítana a szabadkereskedelmi megállapodások PPP-k tekintetében gyakorolt konkrét hatásaira, és adott esetben felfedne olyan akadályokat, melyekkel eddig nem foglalkoztak; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a külföldön működő uniós vállalkozásokat, és vonja le a következtetéseket a sikertörténetekből, modellekből, bevált módszerekből, annak érdekében, hogy iránymutatást tudjon készíteni, és fontolja meg virtuális központok és megfigyelőközpontok létrehozását az uniós vállalatok – különösen a kkv-k – PPP-kkel kapcsolatos lehetőségekre vonatkozó információkhoz való hozzáférésének elősegítése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze felhasználóbarát fórumok és hálózatok létrehozását az érintettek közötti strukturált párbeszéd előmozdítása érdekében, valamint biztosítson technikai segítségnyújtást a jogi keret és a várt kihívások tekintetében; kéri, hogy a Bizottság tanulmányozza az Unió szabadkereskedelmi megállapodásainak hatásait és azok alkalmazását az európai vállalkozások külföld PPP-khez való hozzáférése tekintetében; úgy véli, hogy egy ilyen tanulmány rávilágítana a szabadkereskedelmi megállapodások PPP-k tekintetében gyakorolt konkrét hatásaira, és adott esetben felfedne olyan akadályokat, melyekkel eddig nem foglalkoztak;

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy a PPP-kkel összefüggésbe hozott bizonytalanságok csökkentése érdekében támogassa egyértelmű és átfogó elszámolási szabályok nemzetközi szinten való használatát, egyidejűleg előmozdítva a hatékony és eredményes költségvetési politikát és a projektek fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot, hogy a PPP-kkel összefüggésbe hozott bizonytalanságok csökkentése érdekében támogassa egyértelmű és átfogó elszámolási szabályok nemzetközi szinten való használatát, egyidejűleg előmozdítva a hatékony és eredményes költségvetési politikát és a projektek fenntarthatóságát;

| 27. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU által támogatott szervek – például a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (EASME) és az európai vállalkozási hálózat (EEN) – is hozzáférhessenek az arra vonatkozó információhoz, hogy az Unión kívüli országokban hogyan lehet csatlakozni PPP-khez, és ezeket az információkat megoszthassák a kkv-kkal, továbbá támogassa a kis- és középvállalkozásoknak a harmadik országok köz- és magánszféra közötti partnerségeiben való részvételét; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU által támogatott szervek – például a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (EASME) és az európai vállalkozási hálózat (EEN) – is hozzáférhessenek az arra vonatkozó információhoz, hogy az Unión kívüli országokban hogyan lehet csatlakozni PPP-khez, és ezeket az információkat megoszthassák a kkv-kkal, továbbá támogassa a kis- és középvállalkozásoknak a harmadik országok köz- és magánszféra közötti partnerségeiben való részvételét;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló magánszektorbeli finanszírozás PPP-k iránti érdeklődésének felkeltése érdekében alapvető jelentőségű megfelelő biztosítékot nyújtani abban a tekintetben, hogy e hosszú távú beruházások egyértelmű, stabil és biztonságos környezetben, jó kormányzás, jogbiztonság, átláthatóság, egyenlő bánásmód, megkülönböztetésmentesség és hatékony vitarendezés mellett fognak megvalósulni; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az illetékes nemzetközi fórumokon és a nemzetközi pénzintézetekben működjenek együtt annak biztosításában, hogy e területen létezzen a szükséges jogi keret, és hogy az átlátható, demokratikus, befogadó, eredményes és költséghatékony legyen; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló magánszektorbeli finanszírozás PPP-k iránti érdeklődésének felkeltése érdekében alapvető jelentőségű megfelelő biztosítékot nyújtani abban a tekintetben, hogy e hosszú távú beruházások egyértelmű, stabil és biztonságos környezetben, jó kormányzás, jogbiztonság, átláthatóság, egyenlő bánásmód, megkülönböztetésmentesség és hatékony vitarendezés mellett fognak megvalósulni; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az illetékes nemzetközi fórumokon és a nemzetközi pénzintézetekben működjenek együtt annak biztosításában, hogy e területen létezzen a szükséges jogi keret, és hogy az átlátható, demokratikus, befogadó, eredményes és költséghatékony legyen;

PPP-k az EU-n kívül: új munkahelyek és növekedési lehetőségek az uniós vállalkozások számára

| 29. | meggyőződése, hogy az uniós vállalkozások nagy nemzetközi PPP-kben való részvételének fokozódása jelentős előnyökkel járna Európa számára a tisztességes munkahelyek teremtése, a termelékenység, a versenyképesség, valamint a technológiai képességek és az innovációs fejlődés szempontjából; emlékeztet rá, hogy az európai kkv-k nemzetközivé válásáról szóló 2010-es bizottsági tanulmány a termékek, a szolgáltatások és a folyamatok szempontjából kiemeli a nemzetközivé válás és az innováció közötti pozitív kapcsolatot; |
| --- | --- |

29.

meggyőződése, hogy az uniós vállalkozások nagy nemzetközi PPP-kben való részvételének fokozódása jelentős előnyökkel járna Európa számára a tisztességes munkahelyek teremtése, a termelékenység, a versenyképesség, valamint a technológiai képességek és az innovációs fejlődés szempontjából; emlékeztet rá, hogy az európai kkv-k nemzetközivé válásáról szóló 2010-es bizottsági tanulmány a termékek, a szolgáltatások és a folyamatok szempontjából kiemeli a nemzetközivé válás és az innováció közötti pozitív kapcsolatot;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az e téren elvégzett munka során figyelembe kell venni különösen azt, hogy az uniós székhellyel rendelkező kkv-k milyen kihívásokkal néznek szembe, amikor PPP-k résztvevőjeként nemzetközi piacokon versenyeznek, és biztosítani kell a kkv-k tényleges és méltányos hozzáférését; ebben az összefüggésben hangsúlyozza azoknak a konkrét szabályoknak a jelentőségét, amelyek lehetővé teszik a kkv-k számára a klaszterekben vagy csoportosan való ajánlattételt, továbbá lehetővé teszik a nyitott és átlátható alvállalkozói láncokat; ebben az összefüggésben hangsúlyozza azoknak a konkrét szabályoknak a jelentőségét, amelyek lehetővé teszik a kkv-k számára a klaszterekben vagy csoportosan való ajánlattételt, továbbá lehetővé teszik a nyitott és átlátható alvállalkozói láncokat; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az e téren elvégzett munka során figyelembe kell venni különösen azt, hogy az uniós székhellyel rendelkező kkv-k milyen kihívásokkal néznek szembe, amikor PPP-k résztvevőjeként nemzetközi piacokon versenyeznek, és biztosítani kell a kkv-k tényleges és méltányos hozzáférését; ebben az összefüggésben hangsúlyozza azoknak a konkrét szabályoknak a jelentőségét, amelyek lehetővé teszik a kkv-k számára a klaszterekben vagy csoportosan való ajánlattételt, továbbá lehetővé teszik a nyitott és átlátható alvállalkozói láncokat; ebben az összefüggésben hangsúlyozza azoknak a konkrét szabályoknak a jelentőségét, amelyek lehetővé teszik a kkv-k számára a klaszterekben vagy csoportosan való ajánlattételt, továbbá lehetővé teszik a nyitott és átlátható alvállalkozói láncokat;

| 31. | emlékeztet az EU által PPP-k használatának köszönhetően elért eredményekre az infrastruktúrafejlesztés terén, élen járó technológiai területeken, a kutatás, az e-tanulás terén, valamint egyéb, nagy hozzáadott értékkel bíró ágazatokban, és ösztönzi a Bizottságot az EU-ban a legjobb eredményeket hozó projektek beazonosítására, valamint az összes típusú uniós vállalkozás, különösen a kkv-k ilyen külföldi kezdeményezésekben való részvételének támogatására; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet az EU által PPP-k használatának köszönhetően elért eredményekre az infrastruktúrafejlesztés terén, élen járó technológiai területeken, a kutatás, az e-tanulás terén, valamint egyéb, nagy hozzáadott értékkel bíró ágazatokban, és ösztönzi a Bizottságot az EU-ban a legjobb eredményeket hozó projektek beazonosítására, valamint az összes típusú uniós vállalkozás, különösen a kkv-k ilyen külföldi kezdeményezésekben való részvételének támogatására;

o

o o

| 32. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Beruházási Banknak. |
| --- | --- |

32.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Beruházási Banknak.

---

(1)  HL L 94., 2014.3.28., 1. o.

(2)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

(3)  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

(4)  HL C 56. E, 2013.2.26., 87. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0050.

(6)  HL C 313. E, 2006.12.20., 447. o.

(7)  http://www.oecd.org/governance/budgeting/PPP-Recommendation.pdf.

(8)  http://www.oecd.org/daf/anti-bribery/ConvCombatBribery_ENG.pdf.

(9)  www.unece.org/fileadmin/DAM/ceci/publications/ppp.pdf.

(10)  http://www.uncitral.org/pdf/english/texts/procurem/pfip/guide/pfip-e.pdf.

(11)  http://api.ning.com/files/Iumatxx-0jz3owSB05xZDkmWIE7GTVYA3cXwt4K4s3Uy0NtPPRgPWYO1lLrWaTUqybQeTXIeuSYUxbPFWlysuyNI5rL6b2Ms/PPPReferenceGuidev02Web.pdf.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/25

---

P8_TA(2015)0251

A gyümölcs- és zöldségágazat 2007. évi reformot követő alakulása

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása a gyümölcs- és zöldségágazat 2007. évi reformot követő alakulásáról (2014/2147(INI))

(2017/C 265/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2007. évi reformot követően a gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetekre, működési alapokra és operatív programokra vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2014)0112), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. évi reformot követően a gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetekre, működési alapokra és operatív programokra vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2014)0112),

| — | tekintettel a fent említett bizottsági jelentésről szóló, 2014. június 16-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fent említett bizottsági jelentésről szóló, 2014. június 16-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel „Az európai kertészeti ágazat jövője – növekedési stratégiák” című, 2014. március 11-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai kertészeti ágazat jövője – növekedési stratégiák” című, 2014. március 11-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a „The EU fruit and vegetables sector: Overview and post 2013 CAP perspective” (Az uniós gyümölcs- és zöldségágazat: áttekintés és kilátások a 2013 utáni időszakra vonatkozó KAP keretében) című, az Európai Parlament védnöksége alatt készült, 2011. évi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „The EU fruit and vegetables sector: Overview and post 2013 CAP perspective” (Az uniós gyümölcs- és zöldségágazat: áttekintés és kilátások a 2013 utáni időszakra vonatkozó KAP keretében) című, az Európai Parlament védnöksége alatt készült, 2011. évi jelentésre,

| — | tekintettel a „Towards new rules for the EU’s fruit and vegetables sector” (Úton az uniós gyümölcs- és zöldségágazatra vonatkozó új szabályok felé) című, az Assemblée des Régions Européennes Légumières et Horticoles (AREFLH), illetve a Wageningeni Egyetem által a 2015. január 22-én megrendezett európai parlamenti munkaértekezletre készített két tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Towards new rules for the EU’s fruit and vegetables sector” (Úton az uniós gyümölcs- és zöldségágazatra vonatkozó új szabályok felé) című, az Assemblée des Régions Européennes Légumières et Horticoles (AREFLH), illetve a Wageningeni Egyetem által a 2015. január 22-én megrendezett európai parlamenti munkaértekezletre készített két tanulmányra,

| — | tekintettel „Az élelmiszer-ellátási lánc vállalkozások közötti, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatainak kezelése” című bizottsági közleményre (COM(2014)0472), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az élelmiszer-ellátási lánc vállalkozások közötti, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatainak kezelése” című bizottsági közleményre (COM(2014)0472),

| — | tekintettel „A 2014. évi amerikai gazdálkodói törvény által támogatott kockázatkezelési eszközök és a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó KAP összehasonlító elemzése” című, az Európai Parlament megrendelésére készült 2014. évi tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2014. évi amerikai gazdálkodói törvény által támogatott kockázatkezelési eszközök és a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó KAP összehasonlító elemzése” című, az Európai Parlament megrendelésére készült 2014. évi tanulmányra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0170/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0170/2015),

| A. | mivel az 1990-es évek óta a gyümölcs- és zöldségágazatra irányuló uniós politika középpontjában a termelői szervezetek szerepének megerősítése áll; |
| --- | --- |

A.

mivel az 1990-es évek óta a gyümölcs- és zöldségágazatra irányuló uniós politika középpontjában a termelői szervezetek szerepének megerősítése áll;

| B. | mivel a 2007-es reform célja a gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetek megerősítése volt, egyrészt többek között a piaci kockázatok megelőzésének és kezelésének lehetővé tétele érdekében eszközök szélesebb körének biztosításával, másrészt a kínálat javításával és koncentrációjával, a minőség és versenyképesség fokozásával, a kínálat piachoz történő hozzáigazításával és a környezetbarát termelés technikai támogatásával; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2007-es reform célja a gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetek megerősítése volt, egyrészt többek között a piaci kockázatok megelőzésének és kezelésének lehetővé tétele érdekében eszközök szélesebb körének biztosításával, másrészt a kínálat javításával és koncentrációjával, a minőség és versenyképesség fokozásával, a kínálat piachoz történő hozzáigazításával és a környezetbarát termelés technikai támogatásával;

| C. | mivel a termelői szervezetekre a magánkézben lévő kereskedelmi vállalatokhoz viszonyítva számos korlátozás vonatkozik, például a jövedelemszerkezettel kapcsolatos beruházások alkalmazására vagy az értékesítés szükségességére vonatkozó korlátozások érvényesülnek; |
| --- | --- |

C.

mivel a termelői szervezetekre a magánkézben lévő kereskedelmi vállalatokhoz viszonyítva számos korlátozás vonatkozik, például a jövedelemszerkezettel kapcsolatos beruházások alkalmazására vagy az értékesítés szükségességére vonatkozó korlátozások érvényesülnek;

| D. | lényegesnek tartja a gyümölcs- és zöldségágazat támogatását az Unió egész területén, tekintettel a hozzáadott érték és a foglalkoztatás terén tapasztalt jelentőségére, valamint arra, hogy az ágazat az egészséges és kiegyensúlyozott étrend révén érdekelt az egészségmegőrzésben; |
| --- | --- |

D.

lényegesnek tartja a gyümölcs- és zöldségágazat támogatását az Unió egész területén, tekintettel a hozzáadott érték és a foglalkoztatás terén tapasztalt jelentőségére, valamint arra, hogy az ágazat az egészséges és kiegyensúlyozott étrend révén érdekelt az egészségmegőrzésben;

| E. | mivel a termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásainak uniós támogatása az ágazat versenyképességének javítását, az innováció támogatását, a termelékenység fokozását, a reklámtevékenység elősegítését, a termelők alkupozíciójának erősítését és az élelmiszer-ellátási lánc egyensúlyának helyreállítását célozza, és ezzel egyidejűleg törekszik a környezeti szempontoknak a gyümölcs- és zöldségtermelésbe, illetve a forgalmazásba történő beépítésére, valamint ez egyes termelők helyzetének megfelelő figyelembe vételére; |
| --- | --- |

E.

mivel a termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásainak uniós támogatása az ágazat versenyképességének javítását, az innováció támogatását, a termelékenység fokozását, a reklámtevékenység elősegítését, a termelők alkupozíciójának erősítését és az élelmiszer-ellátási lánc egyensúlyának helyreállítását célozza, és ezzel egyidejűleg törekszik a környezeti szempontoknak a gyümölcs- és zöldségtermelésbe, illetve a forgalmazásba történő beépítésére, valamint ez egyes termelők helyzetének megfelelő figyelembe vételére;

| F. | mivel ösztönzőket hoztak létre a termelői szervezetek közötti és a termelői szervezetekből álló egyesületek közötti összeolvadás, valamint a nemzetközi együttműködés elősegítése érdekében, ezzel javítandó a termelői szervezetek alkupozícióját az értékesítési láncban; |
| --- | --- |

F.

mivel ösztönzőket hoztak létre a termelői szervezetek közötti és a termelői szervezetekből álló egyesületek közötti összeolvadás, valamint a nemzetközi együttműködés elősegítése érdekében, ezzel javítandó a termelői szervezetek alkupozícióját az értékesítési láncban;

| G. | mivel uniós szinten a gyümölcs- és zöldségtermelők többsége kis-vagy közepes méretű mezőgazdasági üzem; |
| --- | --- |

G.

mivel uniós szinten a gyümölcs- és zöldségtermelők többsége kis-vagy közepes méretű mezőgazdasági üzem;

| H. | mivel a gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszeréről az Európai Parlament számára készített 2011. évi tanulmány szerint a termelői szervezetek számára ösztönzőket kell nyújtani, mivel „a jelek szerint a relatív termelői árak csökkenését megállító bármely sikeres stratégiának előfeltétele a termelői szintű közös fellépés és a láncon belüli hatékony koordináció”; |
| --- | --- |

H.

mivel a gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszeréről az Európai Parlament számára készített 2011. évi tanulmány szerint a termelői szervezetek számára ösztönzőket kell nyújtani, mivel „a jelek szerint a relatív termelői árak csökkenését megállító bármely sikeres stratégiának előfeltétele a termelői szintű közös fellépés és a láncon belüli hatékony koordináció”;

| I. | mivel a gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetek és a termelői szervezetekből álló egyesületek működési alapot hozhatnak létre a tagállamok által jóváhagyott operatív programok finanszírozására; |
| --- | --- |

I.

mivel a gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetek és a termelői szervezetekből álló egyesületek működési alapot hozhatnak létre a tagállamok által jóváhagyott operatív programok finanszírozására;

| J. | mivel ezen alapok finanszírozását a termelői szervezet tagjaitól vagy magától a termelői szervezettől származó hozzájárulások, valamint uniós pénzügyi támogatás biztosítja, és mivel ez a fajta társfinanszírozás elősegíti a kedvezményezettek elköteleződését és azt, hogy a támogatást megfelelő módon használják fel, továbbá multiplikátor hatással bír; |
| --- | --- |

J.

mivel ezen alapok finanszírozását a termelői szervezet tagjaitól vagy magától a termelői szervezettől származó hozzájárulások, valamint uniós pénzügyi támogatás biztosítja, és mivel ez a fajta társfinanszírozás elősegíti a kedvezményezettek elköteleződését és azt, hogy a támogatást megfelelő módon használják fel, továbbá multiplikátor hatással bír;

| K. | mivel a régi KAP keretében óriási volt a jelentősége az újonnan alakult zöldség-gyümölcs termelői szerveződések beruházásaira vonatkozó uniós támogatásnak – különösen a közép-, kelet- és dél-európai tagállamokban, a tengerentúli területeken és a szigeteken –, amelyet a 2013-as reform megszüntetett; |
| --- | --- |

K.

mivel a régi KAP keretében óriási volt a jelentősége az újonnan alakult zöldség-gyümölcs termelői szerveződések beruházásaira vonatkozó uniós támogatásnak – különösen a közép-, kelet- és dél-európai tagállamokban, a tengerentúli területeken és a szigeteken –, amelyet a 2013-as reform megszüntetett;

| L. | tudomásul véve:






  a) | a szervezettségi fok javulását, amit az mutat, hogy a termelői szervezetek és a termelői szervezetekből álló egyesületek által forgalmazott gyümölcs- és zöldségtermékek teljes értékének aránya 2010-ben 43 % volt (a 2004-es 34 %-hoz képest), |
| --- | --- | --- |

L.

tudomásul véve:

a)

a szervezettségi fok javulását, amit az mutat, hogy a termelői szervezetek és a termelői szervezetekből álló egyesületek által forgalmazott gyümölcs- és zöldségtermékek teljes értékének aránya 2010-ben 43 % volt (a 2004-es 34 %-hoz képest),

| b) | a termelői szervezetek növekvő vonzerejét, amit az mutat, hogy a termelői szervezetekben részt vevő gyümölcs- és zöldségtermelők aránya a 2004-es 10,4 %-ról 2010-ben 16,5 %-ra nőtt; valamint |
| --- | --- |

b)

a termelői szervezetek növekvő vonzerejét, amit az mutat, hogy a termelői szervezetekben részt vevő gyümölcs- és zöldségtermelők aránya a 2004-es 10,4 %-ról 2010-ben 16,5 %-ra nőtt; valamint

| c) | a termelői szervezetekből álló egyesületek növekvő vonzerejét, amit bizonyít az ilyen egyesületek számának gyors emelkedése, valamint a termelői szervezetekből álló egyesületekhez tartozó termelői szervezetek számának és arányának jelentős növekedése; |
| --- | --- |

c)

a termelői szervezetekből álló egyesületek növekvő vonzerejét, amit bizonyít az ilyen egyesületek számának gyors emelkedése, valamint a termelői szervezetekből álló egyesületekhez tartozó termelői szervezetek számának és arányának jelentős növekedése;

| M. | mivel az Unió egészére vonatkozó értékek átlagszámok, amelyek az egyes tagállamokat jellemző, rendkívül eltérő helyzeteket takarnak, sőt egy-egy tagállamon belül is eléggé eltérőek; mivel e helyzeteket, amelyek a termelői szervezetek létrehozására ösztönző más-más kiindulópontokat tükröznek, a termelői szervezetek létrehozására való különböző mértékű termelői hajlandósággal magyarázható történelmi tényezőknek, a mezőgazdaságiüzem-szerkezetnek, a különböző piaci feltételeknek és akadályoknak, a jelenleg nyújtott támogatás elégtelenségének és annak tudhatók be, hogy sok tagállamban az ágazatot kistermelők dominálják; |
| --- | --- |

M.

mivel az Unió egészére vonatkozó értékek átlagszámok, amelyek az egyes tagállamokat jellemző, rendkívül eltérő helyzeteket takarnak, sőt egy-egy tagállamon belül is eléggé eltérőek; mivel e helyzeteket, amelyek a termelői szervezetek létrehozására ösztönző más-más kiindulópontokat tükröznek, a termelői szervezetek létrehozására való különböző mértékű termelői hajlandósággal magyarázható történelmi tényezőknek, a mezőgazdaságiüzem-szerkezetnek, a különböző piaci feltételeknek és akadályoknak, a jelenleg nyújtott támogatás elégtelenségének és annak tudhatók be, hogy sok tagállamban az ágazatot kistermelők dominálják;

| N. | mivel az uniós gyümölcs- és zöldségágazat rendszerének a Bizottság által 2012. június 4. és szeptember 9. között lefolytatott felülvizsgálatával összefüggő, szakpolitikai alternatívákról szóló nyilvános konzultációból és ezen alternatívák hatásvizsgálatából az derül ki, hogy a többség a rendszer folytatását támogatja, néhány szórványos javítással módosítva azt; |
| --- | --- |

N.

mivel az uniós gyümölcs- és zöldségágazat rendszerének a Bizottság által 2012. június 4. és szeptember 9. között lefolytatott felülvizsgálatával összefüggő, szakpolitikai alternatívákról szóló nyilvános konzultációból és ezen alternatívák hatásvizsgálatából az derül ki, hogy a többség a rendszer folytatását támogatja, néhány szórványos javítással módosítva azt;

| O. | mivel a termelők a versenyképesség, a jövedelmezőség, a nemzetközivé válás, a minőség és a környezeti fenntarthatóság terén azokban a régiókban értek el magasabb szintet, ahol a termelés jobban szervezett; |
| --- | --- |

O.

mivel a termelők a versenyképesség, a jövedelmezőség, a nemzetközivé válás, a minőség és a környezeti fenntarthatóság terén azokban a régiókban értek el magasabb szintet, ahol a termelés jobban szervezett;

| P. | mivel általánosságban továbbra is alacsony – és egyes tagállamokban jóval az uniós átlag alatti – a termelők szervezettségi foka, noha ez az állítás az egyes területek termelésének és áruforgalmazásának korszerűsége szerint árnyalható; mivel az alacsony átlaghoz hozzájárul a termelői szervezetek felfüggesztése és elismerésük visszavonása, ami bizonytalanságot kelt a termelők körében; |
| --- | --- |

P.

mivel általánosságban továbbra is alacsony – és egyes tagállamokban jóval az uniós átlag alatti – a termelők szervezettségi foka, noha ez az állítás az egyes területek termelésének és áruforgalmazásának korszerűsége szerint árnyalható; mivel az alacsony átlaghoz hozzájárul a termelői szervezetek felfüggesztése és elismerésük visszavonása, ami bizonytalanságot kelt a termelők körében;

| Q. | mivel bár a nemzeti pénzügyi támogatás (lásd az 1308/2013/EU rendeletet) fontos pénzügyi eszközt jelentett a termelési kínálat koncentrációja tekintetében, növelni kell annak hatékonyságát; |
| --- | --- |

Q.

mivel bár a nemzeti pénzügyi támogatás (lásd az 1308/2013/EU rendeletet) fontos pénzügyi eszközt jelentett a termelési kínálat koncentrációja tekintetében, növelni kell annak hatékonyságát;

| R. | mivel a termelői szervezetek által az új piacok megnyitásában, a fogyasztás ösztönzésében vagy az innovációba való beruházásban betöltött szerep az egész gyümölcs- és zöldségágazatra kedvező hatást gyakorol; |
| --- | --- |

R.

mivel a termelői szervezetek által az új piacok megnyitásában, a fogyasztás ösztönzésében vagy az innovációba való beruházásban betöltött szerep az egész gyümölcs- és zöldségágazatra kedvező hatást gyakorol;

| S. | mivel az Európai Unióban a gyümölcs- és zöldségágazat a mezőgazdasági termelés összértékének 18 %-át teszi ki, a művelt földterületeknek mindössze 3 %-át hasznosítja, és a termelés értéke meghaladja az 50 milliárd EUR-t; |
| --- | --- |

S.

mivel az Európai Unióban a gyümölcs- és zöldségágazat a mezőgazdasági termelés összértékének 18 %-át teszi ki, a művelt földterületeknek mindössze 3 %-át hasznosítja, és a termelés értéke meghaladja az 50 milliárd EUR-t;

| T. | mivel a gyümölcs- és zöldségellátási lánc becsült forgalma meghaladja a 120 000 milliárd EUR-t, mintegy 55 000 főt foglalkoztat, és uniós szinten gazdasági multiplikátorhatást kifejtő szereplőként lép fel, miközben a keresletet és a hozzáadott érték teremtését egyaránt ösztönzi más gazdasági ágazatokban; |
| --- | --- |

T.

mivel a gyümölcs- és zöldségellátási lánc becsült forgalma meghaladja a 120 000 milliárd EUR-t, mintegy 55 000 főt foglalkoztat, és uniós szinten gazdasági multiplikátorhatást kifejtő szereplőként lép fel, miközben a keresletet és a hozzáadott érték teremtését egyaránt ösztönzi más gazdasági ágazatokban;

| U. | mivel a gyümölcs- és zöldségtermesztés céljából igénybe vett összes uniós mezőgazdasági terület 2003 és 2010 között 6 %-kal csökkent, ami arra utal, hogy a termelők más termények termesztésére tértek át, vagy, ahogy azt számos példa bizonyítja, felhagytak tevékenységükkel; mivel az AREFLH 2015. évi tanulmánya szerint a csökkenés mértéke Dél-Európában nagyobb volt, mint Észak-Európában; |
| --- | --- |

U.

mivel a gyümölcs- és zöldségtermesztés céljából igénybe vett összes uniós mezőgazdasági terület 2003 és 2010 között 6 %-kal csökkent, ami arra utal, hogy a termelők más termények termesztésére tértek át, vagy, ahogy azt számos példa bizonyítja, felhagytak tevékenységükkel; mivel az AREFLH 2015. évi tanulmánya szerint a csökkenés mértéke Dél-Európában nagyobb volt, mint Észak-Európában;

| V. | mivel az elmúlt években a gyümölcs- és zöldségtermelés volumene is visszaesett, míg reálértéke többnyire nem változott, és 2012-ben elérte a 48,25 milliárd eurót, ám ennek ellenére nem sikerült a termelési költségekkel és a munkabérekkel összhangban levő termelői árakat elérni; |
| --- | --- |

V.

mivel az elmúlt években a gyümölcs- és zöldségtermelés volumene is visszaesett, míg reálértéke többnyire nem változott, és 2012-ben elérte a 48,25 milliárd eurót, ám ennek ellenére nem sikerült a termelési költségekkel és a munkabérekkel összhangban levő termelői árakat elérni;

| W. | mivel az elégtelen fogyasztás, valamint az elmúlt évek alatti termeléskiesés nagy problémát jelent a gyümölcs- és a zöldségágazat számára; emlékeztetve a Freshfel Europe adataira, amelyekből az derül ki, hogy az EU-28-ban az egy főre jutó frissgyümölcs- és zöldségfogyasztás mennyisége 2012-ben napi 387 gramm volt, ami a 2007–2011 közötti időszak átlagával összehasonlítva 8,7 %-os csökkenést jelent; mivel ez a csökkenés feltehetően a feldolgozott élelmiszerek fokozott fogyasztása felé mutató hosszú távú tendenciákat és a gazdasági válság hatását tükrözi; |
| --- | --- |

W.

mivel az elégtelen fogyasztás, valamint az elmúlt évek alatti termeléskiesés nagy problémát jelent a gyümölcs- és a zöldségágazat számára; emlékeztetve a Freshfel Europe adataira, amelyekből az derül ki, hogy az EU-28-ban az egy főre jutó frissgyümölcs- és zöldségfogyasztás mennyisége 2012-ben napi 387 gramm volt, ami a 2007–2011 közötti időszak átlagával összehasonlítva 8,7 %-os csökkenést jelent; mivel ez a csökkenés feltehetően a feldolgozott élelmiszerek fokozott fogyasztása felé mutató hosszú távú tendenciákat és a gazdasági válság hatását tükrözi;

| X. | mivel az Európai Unióban 22 millió gyermek túlsúlyos, míg a kamaszok az ajánlott napi gyümölcs- és zöldségadagnak csak átlagosan 30–50 %-át fogyasztják; |
| --- | --- |

X.

mivel az Európai Unióban 22 millió gyermek túlsúlyos, míg a kamaszok az ajánlott napi gyümölcs- és zöldségadagnak csak átlagosan 30–50 %-át fogyasztják;

| Y. | mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) ajánlása szerint a krónikus betegségek, például a szívbetegségek, a rák, a cukorbetegség és különösen a gyermekek körében tapasztalható elhízás kialakulásának megelőzése érdekében legalább napi 400 gramm gyümölcs és zöldség fogyasztása javasolt; mivel a mai napig csupán négy uniós tagállam teljesítette ezt az ajánlást; |
| --- | --- |

Y.

mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) ajánlása szerint a krónikus betegségek, például a szívbetegségek, a rák, a cukorbetegség és különösen a gyermekek körében tapasztalható elhízás kialakulásának megelőzése érdekében legalább napi 400 gramm gyümölcs és zöldség fogyasztása javasolt; mivel a mai napig csupán négy uniós tagállam teljesítette ezt az ajánlást;

| Z. | mivel 2012-ben az uniós gyümölcs- és zöldségágazat kereskedelmi hiánnyal küzdött, elsősorban amiatt, hogy a gyümölcsbehozatal – a magas termelési költségekből fakadóan – jelentősen meghaladta a kivitelt; |
| --- | --- |

Z.

mivel 2012-ben az uniós gyümölcs- és zöldségágazat kereskedelmi hiánnyal küzdött, elsősorban amiatt, hogy a gyümölcsbehozatal – a magas termelési költségekből fakadóan – jelentősen meghaladta a kivitelt;

| AA. | mivel az AREFLH 2015. évi tanulmánya rámutat, hogy az uniós piac viszonylag nyitott az importra, míg az európai exporttermények a kereskedelmi partnereknél komoly vám- és nem vámjellegű akadályokba ütköznek, amelyek akadályozzák a kivitel diverzifikálódásának lehetőségét; mivel noha a harmadik országokból származó behozatal közvetlen versenyben áll a hasonló uniós termékekkel, azok termesztése során egyes esetekben nem ugyanazokat a környezetvédelmi, élelmiszerbiztonsági és szociális előírásokat alkalmazzák; |
| --- | --- |

AA.

mivel az AREFLH 2015. évi tanulmánya rámutat, hogy az uniós piac viszonylag nyitott az importra, míg az európai exporttermények a kereskedelmi partnereknél komoly vám- és nem vámjellegű akadályokba ütköznek, amelyek akadályozzák a kivitel diverzifikálódásának lehetőségét; mivel noha a harmadik országokból származó behozatal közvetlen versenyben áll a hasonló uniós termékekkel, azok termesztése során egyes esetekben nem ugyanazokat a környezetvédelmi, élelmiszerbiztonsági és szociális előírásokat alkalmazzák;

| AB. | mivel a gyümölcs- és zöldségágazatban gyakran alakul ki piaci válság, hiszen a termelői árak akár kisebb többlet esetén is jelentősen visszaeshetnek; mivel a gyümölcs és a zöldség romlandó élelmiszer, és ezért mielőbb értékesíteni kell, ami miatt az ágazati termelők strukturális szempontból gyenge alkupozícióba kerülnek a nagy viszonteladókkal és feldolgozókkal szemben; |
| --- | --- |

AB.

mivel a gyümölcs- és zöldségágazatban gyakran alakul ki piaci válság, hiszen a termelői árak akár kisebb többlet esetén is jelentősen visszaeshetnek; mivel a gyümölcs és a zöldség romlandó élelmiszer, és ezért mielőbb értékesíteni kell, ami miatt az ágazati termelők strukturális szempontból gyenge alkupozícióba kerülnek a nagy viszonteladókkal és feldolgozókkal szemben;

| AC. | mivel az orosz tilalom nyomán kialakult válság súlyos kedvezőtlen hatást gyakorolt és a jövőben is hatást gyakorol a gyümölcs- és zöldségágazatra, és továbbra is a gyümölcs- és zöldségtermelők vesztesége a legnagyobb; mivel hangsúlyozni kell az olyan erős termelői szervezetek meglétének fontosságát, amelyek szerkezetüknek köszönhetően közösen fellépve – elégséges és az egyes válsághelyzetek súlyosságához igazodó közösségi eszközök igénybevételével, vagy adott esetben az 1308/2013/EU rendeletben említett rendkívüli intézkedések életbe léptetésével – meg tudnak birkózni a váratlan és nehéz helyzetekkel; |
| --- | --- |

AC.

mivel az orosz tilalom nyomán kialakult válság súlyos kedvezőtlen hatást gyakorolt és a jövőben is hatást gyakorol a gyümölcs- és zöldségágazatra, és továbbra is a gyümölcs- és zöldségtermelők vesztesége a legnagyobb; mivel hangsúlyozni kell az olyan erős termelői szervezetek meglétének fontosságát, amelyek szerkezetüknek köszönhetően közösen fellépve – elégséges és az egyes válsághelyzetek súlyosságához igazodó közösségi eszközök igénybevételével, vagy adott esetben az 1308/2013/EU rendeletben említett rendkívüli intézkedések életbe léptetésével – meg tudnak birkózni a váratlan és nehéz helyzetekkel;

| AD. | mivel a Bizottság jelentése elismeri, hogy a 2007. évi reform óta a gyümölcs- és zöldségágazatban csak alacsony mértékben vettek igénybe válságmegelőzési eszközöket, és hogy ezek az eszközök nem bizonyultak elégségesnek az olyan súlyos válságok következményeinek az enyhítésében, mint az E. coli vagy az orosz tilalom miatti jelenlegi válság; mivel az esetek többségében – a forgalomból való kivonástól eltekintve – azok a kapcsolódó, nem egyértelmű szabályozások miatt adminisztratív szempontból nehezen alkalmazhatók; |
| --- | --- |

AD.

mivel a Bizottság jelentése elismeri, hogy a 2007. évi reform óta a gyümölcs- és zöldségágazatban csak alacsony mértékben vettek igénybe válságmegelőzési eszközöket, és hogy ezek az eszközök nem bizonyultak elégségesnek az olyan súlyos válságok következményeinek az enyhítésében, mint az E. coli vagy az orosz tilalom miatti jelenlegi válság; mivel az esetek többségében – a forgalomból való kivonástól eltekintve – azok a kapcsolódó, nem egyértelmű szabályozások miatt adminisztratív szempontból nehezen alkalmazhatók;

| AE. | mivel az iskolagyümölcs-program, amelynek keretében idényjellegű gyümölcs- és zöldségféléket használnak, érdeklődésre tart számot és sikeres; |
| --- | --- |

AE.

mivel az iskolagyümölcs-program, amelynek keretében idényjellegű gyümölcs- és zöldségféléket használnak, érdeklődésre tart számot és sikeres;

| AF. | mivel az a lehetőség, hogy az uniós pénzügyi támogatás a válságmegelőző és -kezelő intézkedések finanszírozására szolgáló kölcsönök tőkéjének és kamatainak visszafizetésére is fordítható, az operációs programokon belül a piaci bizonytalanságok kezelésének fontos eszköze volt; |
| --- | --- |

AF.

mivel az a lehetőség, hogy az uniós pénzügyi támogatás a válságmegelőző és -kezelő intézkedések finanszírozására szolgáló kölcsönök tőkéjének és kamatainak visszafizetésére is fordítható, az operációs programokon belül a piaci bizonytalanságok kezelésének fontos eszköze volt;

| AG. | mivel a Bizottság jelentése a szabályok összetettségét és a jogi egyértelműség hiányát a jelenlegi gyümölcs- és zöldségágazat gyengeségeiként határozza meg; mivel Hogan biztos kötelezettséget vállalt arra, hogy hivatali ideje első évében javítani fogja a rendszert, az egyes tagállamok kulturális különbségeire és piaci realitásuk jelentős eltéréseire, valamint az ágazat versenyképessége és innovációs ereje fellendítésének szükségességére is figyelemmel; |
| --- | --- |

AG.

mivel a Bizottság jelentése a szabályok összetettségét és a jogi egyértelműség hiányát a jelenlegi gyümölcs- és zöldségágazat gyengeségeiként határozza meg; mivel Hogan biztos kötelezettséget vállalt arra, hogy hivatali ideje első évében javítani fogja a rendszert, az egyes tagállamok kulturális különbségeire és piaci realitásuk jelentős eltéréseire, valamint az ágazat versenyképessége és innovációs ereje fellendítésének szükségességére is figyelemmel;

| AH. | mivel a Wageningeni Egyetem tanulmánya megállapítja, hogy az uniós végrehajtási jogszabály eltérő értelmezései jogbizonytalanságot teremtettek a nemzeti kormányok és a termelői szervezetek számára, ami fokozott adminisztratív teherrel jár és kockázatkerülést eredményez, valamint visszatartó erővel bír a termelői szervezetek létrehozása tekintetében; |
| --- | --- |

AH.

mivel a Wageningeni Egyetem tanulmánya megállapítja, hogy az uniós végrehajtási jogszabály eltérő értelmezései jogbizonytalanságot teremtettek a nemzeti kormányok és a termelői szervezetek számára, ami fokozott adminisztratív teherrel jár és kockázatkerülést eredményez, valamint visszatartó erővel bír a termelői szervezetek létrehozása tekintetében;

| AI. | mivel az egyértelmű és kiszámítható ellenőrzési eljárások elengedhetetlenek a gyümölcs- és zöldségágazati rendszer működéséhez; mivel annak megelőzéséhez, hogy a tagállamok a szükségesnél nagyobb korrekciókkal szembesüljenek, az egymást követő ellenőrzések átfedését kerülni kell, és mivel utóellenőrzéseket nem szabad azt megelőzően végezni, hogy a záróelszámolás végleges döntést hozott volna egy korábbi ellenőrzésről; |
| --- | --- |

AI.

mivel az egyértelmű és kiszámítható ellenőrzési eljárások elengedhetetlenek a gyümölcs- és zöldségágazati rendszer működéséhez; mivel annak megelőzéséhez, hogy a tagállamok a szükségesnél nagyobb korrekciókkal szembesüljenek, az egymást követő ellenőrzések átfedését kerülni kell, és mivel utóellenőrzéseket nem szabad azt megelőzően végezni, hogy a záróelszámolás végleges döntést hozott volna egy korábbi ellenőrzésről;

| AJ. | mivel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet már figyelembe vett a bizottsági közleményben szereplő tényezők közül néhányat, és mivel indokolt stabilizálni a jelenlegi európai uniós szabályozást; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet már figyelembe vett a bizottsági közleményben szereplő tényezők közül néhányat, és mivel indokolt stabilizálni a jelenlegi európai uniós szabályozást;

| AK. | mivel a gyümölcs- és zöldségágazaton belüli jogbizonytalanság csökkentésében az arányosságnak alapvető szerepet kell betöltenie, biztosítva azt, hogy a termelői szervezet egészét ne érje hátrány az egyéni jogsértők jogsértései miatt; |
| --- | --- |

AK.

mivel a gyümölcs- és zöldségágazaton belüli jogbizonytalanság csökkentésében az arányosságnak alapvető szerepet kell betöltenie, biztosítva azt, hogy a termelői szervezet egészét ne érje hátrány az egyéni jogsértők jogsértései miatt;

| AL. | mivel a termelői szervezetek gyakran nehezen találnak és tudnak kiképezni olyan vezetőket, akik rendelkeznek az ahhoz szükséges készségekkel, hogy az agrárüzleti ágazatot jellemző versengő környezetben kereskedelmi tevékenységeket végezzenek; mivel a Bizottság jelentése kimondja, hogy a termelői szervezetek keveset költöttek képzési és tanácsadói szolgáltatásokra; |
| --- | --- |

AL.

mivel a termelői szervezetek gyakran nehezen találnak és tudnak kiképezni olyan vezetőket, akik rendelkeznek az ahhoz szükséges készségekkel, hogy az agrárüzleti ágazatot jellemző versengő környezetben kereskedelmi tevékenységeket végezzenek; mivel a Bizottság jelentése kimondja, hogy a termelői szervezetek keveset költöttek képzési és tanácsadói szolgáltatásokra;

| AM. | mivel az EU-28-ban a mezőgazdasági termelők gyors elidősödése figyelhető meg, és mivel átlagosan minden kilenc 55 év feletti termelőre mindössze egy 35 év alatti termelő jut; |
| --- | --- |

AM.

mivel az EU-28-ban a mezőgazdasági termelők gyors elidősödése figyelhető meg, és mivel átlagosan minden kilenc 55 év feletti termelőre mindössze egy 35 év alatti termelő jut;

| 1. | üdvözli a Bizottság jelentését, amely kiegyensúlyozott képet ad a gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszerének a 2007. évi reform óta tartó fejlődéséről, megerősíti az ágazat szervezeti alapstruktúrájának helytállóságát, valamint meghatározza azokat a területeket, ahol sikerült előrelépni, mint például a termelői szervezetekbe tömörülés erősödő tendenciája, ami javítja az ágazat pozícióját az élelmiszer-ellátási láncban, ugyanakkor a fennálló problémákra is kitér; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság jelentését, amely kiegyensúlyozott képet ad a gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszerének a 2007. évi reform óta tartó fejlődéséről, megerősíti az ágazat szervezeti alapstruktúrájának helytállóságát, valamint meghatározza azokat a területeket, ahol sikerült előrelépni, mint például a termelői szervezetekbe tömörülés erősödő tendenciája, ami javítja az ágazat pozícióját az élelmiszer-ellátási láncban, ugyanakkor a fennálló problémákra is kitér;

| 2. | úgy véli, hogy a támogatásnak ellensúlyoznia kell a termelői szervezetek számára előírt korlátozások – piaci szempontból – negatív következményeit; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a támogatásnak ellensúlyoznia kell a termelői szervezetek számára előírt korlátozások – piaci szempontból – negatív következményeit;

| 3. | üdvözli az uniós zöldség- és gyümölcságazati rendszer azon intézkedéseit, amelyek az uniós termelők körében a piacközpontúság erősítését szolgálják, a termelői szervezetek és termelői szervezetek társulásainak támogatása és az ágazatközi szervezetek elismerése révén ösztönzik az innovációt, népszerűsítik a zöldség- és gyümölcstermékeket, erősítik a termelők versenyképességét, és javítják az értékesítést, a termékek minőségét és a termelés környezetvédelmi szempontjait, valamint ösztönzik a klaszterek létrejöttét, amelyek új befektetésekre felhasználható új bevételi forrásokat teremtenek; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az uniós zöldség- és gyümölcságazati rendszer azon intézkedéseit, amelyek az uniós termelők körében a piacközpontúság erősítését szolgálják, a termelői szervezetek és termelői szervezetek társulásainak támogatása és az ágazatközi szervezetek elismerése révén ösztönzik az innovációt, népszerűsítik a zöldség- és gyümölcstermékeket, erősítik a termelők versenyképességét, és javítják az értékesítést, a termékek minőségét és a termelés környezetvédelmi szempontjait, valamint ösztönzik a klaszterek létrejöttét, amelyek új befektetésekre felhasználható új bevételi forrásokat teremtenek;

| 4. | üdvözli, hogy az új KAP megőrizte a gyümölcs-és zöldségágazati rendszert; emellett azonban elismeri, hogy a meglévő eszközök nem minden esetben hatékonyak, amit „A gyümölcs- és zöldségágazat uniós rendszerének felülvizsgálata” című, nyilvános konzultációról szóló dokumentumban a Bizottság is elismer, ezért támogatja a Newcastle Csoportnak az uniós gyümölcs- és zöldségágazat rendszerének továbbfejlesztését célzó munkáját, amelynek figyelembe kell vennie az egyes tagállamok szövetkezetekre vonatkozó jogszabályi sajátosságait annak érdekében, hogy ne gördítsenek akadályokat az új termelői szervezetek létrehozása elé, tiszteletben tartva ugyanakkor azt, hogy a termelők dönthetnek úgy, hogy kívül maradnak a termelői szervezeteken; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy az új KAP megőrizte a gyümölcs-és zöldségágazati rendszert; emellett azonban elismeri, hogy a meglévő eszközök nem minden esetben hatékonyak, amit „A gyümölcs- és zöldségágazat uniós rendszerének felülvizsgálata” című, nyilvános konzultációról szóló dokumentumban a Bizottság is elismer, ezért támogatja a Newcastle Csoportnak az uniós gyümölcs- és zöldségágazat rendszerének továbbfejlesztését célzó munkáját, amelynek figyelembe kell vennie az egyes tagállamok szövetkezetekre vonatkozó jogszabályi sajátosságait annak érdekében, hogy ne gördítsenek akadályokat az új termelői szervezetek létrehozása elé, tiszteletben tartva ugyanakkor azt, hogy a termelők dönthetnek úgy, hogy kívül maradnak a termelői szervezeteken;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza az élelmiszer-ellátási láncon belüli tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kezelését célzó erőfeszítéseit, ezek ugyanis csökkentik a termelők nyereségét és jövedelmét, valamint veszélyeztetik az ágazat életképességét és fenntarthatóságát; úgy véli, hogy a tisztességtelen gyakorlatok és a nagy értékesítési láncok által a – szervezetekbe tömörült vagy nem megszerveződött – termelőkre gyakorolt nyomás jelentik a legfőbb akadályát annak, hogy a gyümölcs- és zöldségtermesztők tisztességes jövedelemhez jussanak; rámutat, hogy a termelők védtelenségét fokozza, hogy termékeik romlandók; úgy véli, hogy az említett problémák, mint a földek elhagyása vagy az aktív gazdálkodó népesség elöregedése csak akkor szűnik meg, ha a termelésből származó nyereség elegendő lesz a szakma jövőjének biztosításához és fiatal munkaerő megnyeréséhez; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza az élelmiszer-ellátási láncon belüli tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kezelését célzó erőfeszítéseit, ezek ugyanis csökkentik a termelők nyereségét és jövedelmét, valamint veszélyeztetik az ágazat életképességét és fenntarthatóságát; úgy véli, hogy a tisztességtelen gyakorlatok és a nagy értékesítési láncok által a – szervezetekbe tömörült vagy nem megszerveződött – termelőkre gyakorolt nyomás jelentik a legfőbb akadályát annak, hogy a gyümölcs- és zöldségtermesztők tisztességes jövedelemhez jussanak; rámutat, hogy a termelők védtelenségét fokozza, hogy termékeik romlandók; úgy véli, hogy az említett problémák, mint a földek elhagyása vagy az aktív gazdálkodó népesség elöregedése csak akkor szűnik meg, ha a termelésből származó nyereség elegendő lesz a szakma jövőjének biztosításához és fiatal munkaerő megnyeréséhez;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy határozzon meg egyértelmű uniós szabványokat az élelmiszer-ellátási láncon belüli helyes gyakorlatok elvei tekintetében, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó szabályok közös értelmezése érdekében; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy határozzon meg egyértelmű uniós szabványokat az élelmiszer-ellátási láncon belüli helyes gyakorlatok elvei tekintetében, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó szabályok közös értelmezése érdekében;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a termelői szervezetek termékeinek direkt marketingjét ösztönző kezdeményezéseket; úgy véli, hogy a közvetlen értékesítés a nagykereskedelmi terjesztés és az az által az élelmiszerhez, a mezőgazdasághoz és a környezethez fűződő kapcsolat tekintetében képviselt értékek alternatívája; úgy véli, hogy a közvetlen értékesítésben alkalmazott piaci árak – pontosan a terjesztők és a logisztikai költségek kiküszöbölésének köszönhetően – elmaradnak a nagykereskedelmi terjesztés áraitól; e tekintetben úgy véli, hogy az ellátási lánc lerövidülése tisztességes jövedelmet biztosít a mezőgazdasági termelők számára, és lehetővé teszi a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok leküzdését; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a termelői szervezetek termékeinek direkt marketingjét ösztönző kezdeményezéseket; úgy véli, hogy a közvetlen értékesítés a nagykereskedelmi terjesztés és az az által az élelmiszerhez, a mezőgazdasághoz és a környezethez fűződő kapcsolat tekintetében képviselt értékek alternatívája; úgy véli, hogy a közvetlen értékesítésben alkalmazott piaci árak – pontosan a terjesztők és a logisztikai költségek kiküszöbölésének köszönhetően – elmaradnak a nagykereskedelmi terjesztés áraitól; e tekintetben úgy véli, hogy az ellátási lánc lerövidülése tisztességes jövedelmet biztosít a mezőgazdasági termelők számára, és lehetővé teszi a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok leküzdését;

| 8. | megjegyzi, hogy számos tagállam bevezetett a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kezelésére szolgáló intézkedéseket, és összehangolt uniós fellépést sürget a mezőgazdasági termékek belső piaca működésének megerősítése céljából; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy számos tagállam bevezetett a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kezelésére szolgáló intézkedéseket, és összehangolt uniós fellépést sürget a mezőgazdasági termékek belső piaca működésének megerősítése céljából;

| 9. | hangsúlyozza a friss gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó európai minőségi szabványok fenntartásának fontosságát annak érdekében, hogy a teljes ellátási láncon belül biztosítható legyen a végső fogyasztó hasznát szolgáló kiváló és megbízható minőség; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a friss gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó európai minőségi szabványok fenntartásának fontosságát annak érdekében, hogy a teljes ellátási láncon belül biztosítható legyen a végső fogyasztó hasznát szolgáló kiváló és megbízható minőség;

| 10. | sürgeti a Bizottságot annak tisztázására, hogyan szándékozik alkalmazni a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet 209. cikkének (1) bekezdését, hogy – az EUMSZ 101. cikke szerinti versenyszabályok szigorú betartása mellett – előmozdítsák az EUMSZ 39. cikke szerinti célkitűzések elérésével kapcsolatos nagyobb jogbiztonságot; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a Bizottságot annak tisztázására, hogyan szándékozik alkalmazni a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet 209. cikkének (1) bekezdését, hogy – az EUMSZ 101. cikke szerinti versenyszabályok szigorú betartása mellett – előmozdítsák az EUMSZ 39. cikke szerinti célkitűzések elérésével kapcsolatos nagyobb jogbiztonságot;

| 11. | megjegyzi, hogy az ágazat szervezettségi foka – a termelői szervezetek által forgalmazott gyümölcs- és zöldségtermelés összértékének részesedését tekintve – az elmúlt években fokozatosan nőtt az Unió egész területén, de ez a növekedés csak néhány tagállamnak tulajdonítható; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy az ágazat szervezettségi foka – a termelői szervezetek által forgalmazott gyümölcs- és zöldségtermelés összértékének részesedését tekintve – az elmúlt években fokozatosan nőtt az Unió egész területén, de ez a növekedés csak néhány tagállamnak tulajdonítható;

| 12. | hangsúlyozza, hogy e növekedés ellenére a termelők szervezettségi foka átlagosan továbbra is alacsony – és egyes tagállamokban jóval az uniós átlag alatti –, valamint hogy e probléma megoldása kulcsfontosságú a gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszerének jövője szempontjából, nem kevésbé a jelentős regionális különbségek mérséklése révén; továbbá hangsúlyozza, hogy ezt azt alacsony szervezettségi szintet nem segíti a termelői szervezetekre vonatkozó szabályozás összetettsége, ami egyes tagállamokban a termelői szervezetek felfüggesztéséhez és elismerésük visszavonásához vezet; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a rendszer szabályainak egyszerűsítésével fordítsa meg ezt a csökkenést, annak érdekében, hogy vonzóbbá tegye a termelői szervezetekhez csatlakozást; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy e növekedés ellenére a termelők szervezettségi foka átlagosan továbbra is alacsony – és egyes tagállamokban jóval az uniós átlag alatti –, valamint hogy e probléma megoldása kulcsfontosságú a gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszerének jövője szempontjából, nem kevésbé a jelentős regionális különbségek mérséklése révén; továbbá hangsúlyozza, hogy ezt azt alacsony szervezettségi szintet nem segíti a termelői szervezetekre vonatkozó szabályozás összetettsége, ami egyes tagállamokban a termelői szervezetek felfüggesztéséhez és elismerésük visszavonásához vezet; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a rendszer szabályainak egyszerűsítésével fordítsa meg ezt a csökkenést, annak érdekében, hogy vonzóbbá tegye a termelői szervezetekhez csatlakozást;

| 13. | emlékeztet rá, hogy az ágazatban növelni kell a szervezettség fokát, figyelembe véve, hogy az egyértelműen magasabb azon térségekben, ahol a termelés és forgalmazás korszerűbb és exportorientáltabb, és alacsonyabb azon országokban, ahol sok éven keresztül nem volt lehetőség a működési alapok felhasználására; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet rá, hogy az ágazatban növelni kell a szervezettség fokát, figyelembe véve, hogy az egyértelműen magasabb azon térségekben, ahol a termelés és forgalmazás korszerűbb és exportorientáltabb, és alacsonyabb azon országokban, ahol sok éven keresztül nem volt lehetőség a működési alapok felhasználására;

| 14. | elengedhetetlennek tartja a válságkezelési eszközök bevezetésének előirányozását, az egyes termelői szervezetek ezzel kapcsolatban szerzett sikeres tapasztalatainak egyértelműen meghatározhatóaknak kell lenniük ahhoz, hogy azok mindenütt megismétlődhessenek, ahol lehetséges; ebben a tekintetben azt kéri a Bizottságtól, hogy segítse elő az e téren kiemelkedő termelői szervezetek ismereteit és szakértelmét; |
| --- | --- |

14.

elengedhetetlennek tartja a válságkezelési eszközök bevezetésének előirányozását, az egyes termelői szervezetek ezzel kapcsolatban szerzett sikeres tapasztalatainak egyértelműen meghatározhatóaknak kell lenniük ahhoz, hogy azok mindenütt megismétlődhessenek, ahol lehetséges; ebben a tekintetben azt kéri a Bizottságtól, hogy segítse elő az e téren kiemelkedő termelői szervezetek ismereteit és szakértelmét;

| 15. | emlékeztet arra, hogy a termelői szervezetek a termelők jövedelmének védelme érdekében a termelők piaci szerveződését szolgáló eszközök, továbbá arra, hogy a termelői szervezetek különösen hasznosak azokon a termelési területeken, amelyeknek a termékeit fogyasztási területekre történő feladásra szánják, ugyanakkor e szervezeteket alig veszik igénybe egyes termelők, illetve bizonyos helyi vagy réspiacok esetében; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy a termelői szervezetek a termelők jövedelmének védelme érdekében a termelők piaci szerveződését szolgáló eszközök, továbbá arra, hogy a termelői szervezetek különösen hasznosak azokon a termelési területeken, amelyeknek a termékeit fogyasztási területekre történő feladásra szánják, ugyanakkor e szervezeteket alig veszik igénybe egyes termelők, illetve bizonyos helyi vagy réspiacok esetében;

| 16. | ebben az összefüggésben kiemeli, hogy növelni kell a termelői szervezeteknek nyújtott támogatás átfogó mértékét, és hogy mind a meglévő termelői szervezetek termelői szervezetekből álló egyesületekbe való tömörítéséhez, mind pedig az újak – nemzeti és nemzetközi viszonylatban való – létrehozásához erőteljesebb ösztönzőket kell nyújtani, ugyanakkor szorgalmazza a termelői szervezetek létrehozásához nyújtott támogatások befektetésének ellenőrzését, hogy ezeket az összegeket ténylegesen olyan célokra fordítsák, amelyek növelik a szervezetbe tömörült termelők jövedelmét; |
| --- | --- |

16.

ebben az összefüggésben kiemeli, hogy növelni kell a termelői szervezeteknek nyújtott támogatás átfogó mértékét, és hogy mind a meglévő termelői szervezetek termelői szervezetekből álló egyesületekbe való tömörítéséhez, mind pedig az újak – nemzeti és nemzetközi viszonylatban való – létrehozásához erőteljesebb ösztönzőket kell nyújtani, ugyanakkor szorgalmazza a termelői szervezetek létrehozásához nyújtott támogatások befektetésének ellenőrzését, hogy ezeket az összegeket ténylegesen olyan célokra fordítsák, amelyek növelik a szervezetbe tömörült termelők jövedelmét;

| 17. | sajnálatosnak tartja, hogy egyes tagállamokban a termelői szervezetekbe tömörülés mértéke rendkívül alacsony, és azt ajánlja a tagállamoknak, hogy kezeljék prioritásként a termelői szövetségek előmozdításának hangsúlyozását; felszólítja a Bizottságot arra, hogy vizsgálja meg azon tagállamok sajátosságait, amelyekben alacsony fokú a termelők szervezettsége; |
| --- | --- |

17.

sajnálatosnak tartja, hogy egyes tagállamokban a termelői szervezetekbe tömörülés mértéke rendkívül alacsony, és azt ajánlja a tagállamoknak, hogy kezeljék prioritásként a termelői szövetségek előmozdításának hangsúlyozását; felszólítja a Bizottságot arra, hogy vizsgálja meg azon tagállamok sajátosságait, amelyekben alacsony fokú a termelők szervezettsége;

| 18. | ebben az összefüggésben kéri a Bizottságtól, hogy állítsa vissza az újonnan alakult zöldség-gyümölcs termelői szerveződések beruházásaira vonatkozó uniós támogatást; véleménye szerint e nélkül a megalakuló szerveződések rendkívül nehezen tudják megszerezni a működéshez szükséges állami elismerést; úgy véli ezért, hogy ez az egyik leghatékonyabb eszköz a szerveződések fejlesztésére és a szerveződési szint növelésére; |
| --- | --- |

18.

ebben az összefüggésben kéri a Bizottságtól, hogy állítsa vissza az újonnan alakult zöldség-gyümölcs termelői szerveződések beruházásaira vonatkozó uniós támogatást; véleménye szerint e nélkül a megalakuló szerveződések rendkívül nehezen tudják megszerezni a működéshez szükséges állami elismerést; úgy véli ezért, hogy ez az egyik leghatékonyabb eszköz a szerveződések fejlesztésére és a szerveződési szint növelésére;

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy a KAP egyszerűsítése keretében tegye hatékonyabbá a termelői szervezeteket a termelési kínálat koncentrációja tekintetében, különösen kiemelve a gyümölcs- és zöldségellátási láncon belüli kereskedelmi szerepük központi voltát; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, hogy a KAP egyszerűsítése keretében tegye hatékonyabbá a termelői szervezeteket a termelési kínálat koncentrációja tekintetében, különösen kiemelve a gyümölcs- és zöldségellátási láncon belüli kereskedelmi szerepük központi voltát;

| 20. | úgy véli, hogy mindenképpen előnyöket kell biztosítani azon termelői szervezetek számára, amelyek úgy határoznak, hogy fiatal gazdákat vesznek fel soraik közé; hangsúlyozza, hogy a termelői szervezetek lehetőséget kínálnak a mezőgazdasági ágazaton belüli generációváltás elősegítéséhez; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy mindenképpen előnyöket kell biztosítani azon termelői szervezetek számára, amelyek úgy határoznak, hogy fiatal gazdákat vesznek fel soraik közé; hangsúlyozza, hogy a termelői szervezetek lehetőséget kínálnak a mezőgazdasági ágazaton belüli generációváltás elősegítéséhez;

| 21. | azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy – az 1308/2013/EU rendeletben meghatározottaknak megfelelően – gondoskodjon egyrészt a gyümölcs- és zöldségágazati rendelkezések, másrészt a termelői szervezetekre és a szakmaközi szervezetekre vonatkozó rendelkezések gyors és harmonizált végrehajtásáról; |
| --- | --- |

21.

azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy – az 1308/2013/EU rendeletben meghatározottaknak megfelelően – gondoskodjon egyrészt a gyümölcs- és zöldségágazati rendelkezések, másrészt a termelői szervezetekre és a szakmaközi szervezetekre vonatkozó rendelkezések gyors és harmonizált végrehajtásáról;

| 22. | ismételten hangsúlyozza azt illető mély aggodalmát, hogy az uniós mezőgazdasági termelőknek jelenleg mindössze 7,5 %-a 35 év alatti, és úgy véli, hogy a fiatalokat vonzó, jól működő termelői szervezetek szerepet játszhatnak ennek a fenntarthatatlan demográfiai tendenciának a megfordításában; |
| --- | --- |

22.

ismételten hangsúlyozza azt illető mély aggodalmát, hogy az uniós mezőgazdasági termelőknek jelenleg mindössze 7,5 %-a 35 év alatti, és úgy véli, hogy a fiatalokat vonzó, jól működő termelői szervezetek szerepet játszhatnak ennek a fenntarthatatlan demográfiai tendenciának a megfordításában;

| 23. | kiemeli, hogy a termelői szervezeteken belüli kutatás és innováció szintjének emelése érdekében ösztönzőket kell biztosítani; úgy véli, hogy több innovációval versenyképesebbé válnának a termelői szervezetek, és képesek lennének szembenézni az európai mezőgazdaságban kárt tevő „gyilkos baktériumokkal”; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy a termelői szervezeteken belüli kutatás és innováció szintjének emelése érdekében ösztönzőket kell biztosítani; úgy véli, hogy több innovációval versenyképesebbé válnának a termelői szervezetek, és képesek lennének szembenézni az európai mezőgazdaságban kárt tevő „gyilkos baktériumokkal”;

| 24. | hangsúlyozza, hogy segítséget kell nyújtani a termelői szervezeteknek ahhoz, hogy megerősítsék exporttevékenységüket, és közben kell járni új, külföldi piacok keresése érdekében; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy segítséget kell nyújtani a termelői szervezeteknek ahhoz, hogy megerősítsék exporttevékenységüket, és közben kell járni új, külföldi piacok keresése érdekében;

| 25. | szükségesnek tartja a termelői szervezetek vonzerejének növelését a bürokrácia csökkentésével és az Európai Unió által e csoportoknak nyújtott támogatások növelésével, valamint a válságkezelési mechanizmusok javításával; |
| --- | --- |

25.

szükségesnek tartja a termelői szervezetek vonzerejének növelését a bürokrácia csökkentésével és az Európai Unió által e csoportoknak nyújtott támogatások növelésével, valamint a válságkezelési mechanizmusok javításával;

| 26. | sürgeti a Bizottságot, hogy a végrehajtási jogszabály várható felülvizsgálata során és az „egyszerűsítési” menetrend részeként javítsa a jogbiztonságot a nemzeti kormányok, a termelő szervezetek és a termelő szervezetek társulásai számára, és enyhítse a rájuk nehezedő adminisztratív terheket; hangsúlyozza, hogy a felülvizsgálat nem változtathatja meg a gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszerének alapvető struktúráját, illetve nem sértheti az ágazat termelőinek érdekeit és a jövedelmüket sem befolyásolhatja hátrányosan; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a Bizottságot, hogy a végrehajtási jogszabály várható felülvizsgálata során és az „egyszerűsítési” menetrend részeként javítsa a jogbiztonságot a nemzeti kormányok, a termelő szervezetek és a termelő szervezetek társulásai számára, és enyhítse a rájuk nehezedő adminisztratív terheket; hangsúlyozza, hogy a felülvizsgálat nem változtathatja meg a gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszerének alapvető struktúráját, illetve nem sértheti az ágazat termelőinek érdekeit és a jövedelmüket sem befolyásolhatja hátrányosan;

| 27. | aggodalommal állapítja meg, hogy a termelői szervezetek szabályai tágan értelmezhetők a Bizottság ellenőrei számára, ami magas fokú bizonytalansághoz vezet, a tagállamokat pedig az elutasítás és a bírósági felülvizsgálati eljárások kockázatának teheti ki; hangsúlyozza azt is, hogy az ellenőrzési eljárásokat és a pénzügyi kiigazításokat még inkább a kellő időben és a megállapodás szerinti ellenőrzési időszakon belül kell végrehajtani; |
| --- | --- |

27.

aggodalommal állapítja meg, hogy a termelői szervezetek szabályai tágan értelmezhetők a Bizottság ellenőrei számára, ami magas fokú bizonytalansághoz vezet, a tagállamokat pedig az elutasítás és a bírósági felülvizsgálati eljárások kockázatának teheti ki; hangsúlyozza azt is, hogy az ellenőrzési eljárásokat és a pénzügyi kiigazításokat még inkább a kellő időben és a megállapodás szerinti ellenőrzési időszakon belül kell végrehajtani;

| 28. | arra kéri a Bizottságot, hogy jelentősen rövidítse le a feldolgozási időszakot, amelynek során a megfelelőséget ellenőrzi; |
| --- | --- |

28.

arra kéri a Bizottságot, hogy jelentősen rövidítse le a feldolgozási időszakot, amelynek során a megfelelőséget ellenőrzi;

| 29. | kéri a Bizottságot, hogy – ugyancsak a rendszer jogbiztonságának javítása érdekében – ésszerűsítse az ellenőrzéseket és elsősorban az operatív programon belül jóváhagyott egyes tevékenységek vagy intézkedések tényleges végrehajtását, valamint az azokhoz rendelt összegek elköltését kísérje figyelemmel, pontosan meghatározva, mire irányul az ellenőrzés és kinek a feladata annak végrehajtása; |
| --- | --- |

29.

kéri a Bizottságot, hogy – ugyancsak a rendszer jogbiztonságának javítása érdekében – ésszerűsítse az ellenőrzéseket és elsősorban az operatív programon belül jóváhagyott egyes tevékenységek vagy intézkedések tényleges végrehajtását, valamint az azokhoz rendelt összegek elköltését kísérje figyelemmel, pontosan meghatározva, mire irányul az ellenőrzés és kinek a feladata annak végrehajtása;

| 30. | arra kéri a Bizottságot, hogy alkalmazza az arányosság elvét a szankciókkal kapcsolatban, és biztosítsa, hogy a termelői szervezetek és tagjaik jogbiztonságának fokozása érdekében az ellenőrzések meghatározott határidőn belül záruljanak le; |
| --- | --- |

30.

arra kéri a Bizottságot, hogy alkalmazza az arányosság elvét a szankciókkal kapcsolatban, és biztosítsa, hogy a termelői szervezetek és tagjaik jogbiztonságának fokozása érdekében az ellenőrzések meghatározott határidőn belül záruljanak le;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a támogatás iránti kérelem feltételei és e kérelmek indoklásának feltételei sok helyen túlzottak és pontatlanok, és azokat számos, különböző szintű igazgatási szervnek kell többszörösen ellenőriznie, amely ellenőrzések sokszor nem egységesek és pontosak, aminek következtében bizonyos típusú partnerek kiléphetnek a rendszerből, egyes termelői szervezetek pedig úgy dönthetnek, hogy nem nyújtanak be működési programot; ebben az összefüggésben alapvető fontosságúnak tartja a termelői szervezetek elismerésére vonatkozó uniós szabályozás egyértelművé tételét a rendszer jogbiztonságának szavatolása és a termelőket érintő bizonytalanságok elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a támogatás iránti kérelem feltételei és e kérelmek indoklásának feltételei sok helyen túlzottak és pontatlanok, és azokat számos, különböző szintű igazgatási szervnek kell többszörösen ellenőriznie, amely ellenőrzések sokszor nem egységesek és pontosak, aminek következtében bizonyos típusú partnerek kiléphetnek a rendszerből, egyes termelői szervezetek pedig úgy dönthetnek, hogy nem nyújtanak be működési programot; ebben az összefüggésben alapvető fontosságúnak tartja a termelői szervezetek elismerésére vonatkozó uniós szabályozás egyértelművé tételét a rendszer jogbiztonságának szavatolása és a termelőket érintő bizonytalanságok elkerülése érdekében;

| 32. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé a nemzetközi termelői szervezetek (azok nemzetközi társulásainak) létrehozására vonatkozó szabályokat, és különösen a felelősségre vonatkozó szabályokat, annak érdekében, hogy jogbiztonságot teremtsen az érintett nemzeti közigazgatási hatóságok és termelői szervezetek számára; |
| --- | --- |

32.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé a nemzetközi termelői szervezetek (azok nemzetközi társulásainak) létrehozására vonatkozó szabályokat, és különösen a felelősségre vonatkozó szabályokat, annak érdekében, hogy jogbiztonságot teremtsen az érintett nemzeti közigazgatási hatóságok és termelői szervezetek számára;

| 33. | arra szólít fel, hogy a szakmaközi szervezetek feladatait terjesszék ki többek között az általános kommunikáció és tájékoztatás, valamint a fogyasztó polgár – többek között táplálkozással kapcsolatos – oktatása területére; |
| --- | --- |

33.

arra szólít fel, hogy a szakmaközi szervezetek feladatait terjesszék ki többek között az általános kommunikáció és tájékoztatás, valamint a fogyasztó polgár – többek között táplálkozással kapcsolatos – oktatása területére;

| 34. | kiemeli a szakmaközi szervezetek szerepét az ágazaton belüli párbeszéd javításában; |
| --- | --- |

34.

kiemeli a szakmaközi szervezetek szerepét az ágazaton belüli párbeszéd javításában;

| 35. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az uniós pénzügyi támogatás hozzávetőlegesen 70 %-át a legnagyobb termelői szervezetek (az összes termelői szervezet mintegy 18 %-a, 20 millió eurót meghaladó forgalommal) kapják; |
| --- | --- |

35.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az uniós pénzügyi támogatás hozzávetőlegesen 70 %-át a legnagyobb termelői szervezetek (az összes termelői szervezet mintegy 18 %-a, 20 millió eurót meghaladó forgalommal) kapják;

| 36. | úgy véli, hogy az egyszerűsítés az első lépés – többek között az új termelői szervezetek a nemzeti vagy nemzetközi szintéren való létrehozására vonatkozó szabályok terén – ahhoz, hogy vonzóbbá tegyük ezeket a szervezeteket a termelők számára, amely lépés nélkül leértékelődhet a termelői szervezetek rendszere és csökkenhet a termelők képessége a hatékony piaci fellépésre; felkéri a Bizottságot, hogy határozzon meg további olyan intézkedéseket, amelyek növelhetik a termelői szervezetek vonzerejét, különösen azokban a tagállamokban, amelyekben alacsony szintű a szervezettség; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy az egyszerűsítés az első lépés – többek között az új termelői szervezetek a nemzeti vagy nemzetközi szintéren való létrehozására vonatkozó szabályok terén – ahhoz, hogy vonzóbbá tegyük ezeket a szervezeteket a termelők számára, amely lépés nélkül leértékelődhet a termelői szervezetek rendszere és csökkenhet a termelők képessége a hatékony piaci fellépésre; felkéri a Bizottságot, hogy határozzon meg további olyan intézkedéseket, amelyek növelhetik a termelői szervezetek vonzerejét, különösen azokban a tagállamokban, amelyekben alacsony szintű a szervezettség;

| 37. | felszólítja a Bizottságot, hogy körültekintően alkalmazza az arányosság elvét, biztosítva azt, hogy az egyének által elkövetett hibákat ne a termelői szervezet minden tagja hozza helyre; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a Bizottságot, hogy körültekintően alkalmazza az arányosság elvét, biztosítva azt, hogy az egyének által elkövetett hibákat ne a termelői szervezet minden tagja hozza helyre;

| 38. | úgy véli, hogy az elismerési folyamat egyszerűsítése semmilyen esetben sem csorbíthatja azokat a nemzeti előírásokat, amelyek szerint a gyümölcs- és zöldségtermelői szervezeteknek, így például a szövetkezeteknek, igazolniuk kell bizonyos megkövetelt feltételek teljesítését; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy az elismerési folyamat egyszerűsítése semmilyen esetben sem csorbíthatja azokat a nemzeti előírásokat, amelyek szerint a gyümölcs- és zöldségtermelői szervezeteknek, így például a szövetkezeteknek, igazolniuk kell bizonyos megkövetelt feltételek teljesítését;

| 39. | felszólítja a Bizottságot, a gyümölcs- és zöldségágazati rendszer felülvizsgálata során – a nemzeti hatóságok általi félidős értékelés eltörlésével – csökkentse a termelői szervezetek adminisztratív terhét; megjegyzi, hogy ezek az értékelések gyakran megismétlik a nemzeti hatóságok éves jelentésében tárgyalt kérdéseket és nem biztosítanak nyilvánvaló előnyt; továbbá felkéri a Bizottságot arra, hogy a bürokrácia csökkentése keretében csökkentse a nemzeti hatóságoktól és a termelői szervezetektől az éves jelentésekben kért információmennyiséget, és biztosítsa, hogy csak a Bizottság által a rendszer hatékonyságának nyomon követéséhez ténylegesen felhasznált adatokat gyűjtsék; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a Bizottságot, a gyümölcs- és zöldségágazati rendszer felülvizsgálata során – a nemzeti hatóságok általi félidős értékelés eltörlésével – csökkentse a termelői szervezetek adminisztratív terhét; megjegyzi, hogy ezek az értékelések gyakran megismétlik a nemzeti hatóságok éves jelentésében tárgyalt kérdéseket és nem biztosítanak nyilvánvaló előnyt; továbbá felkéri a Bizottságot arra, hogy a bürokrácia csökkentése keretében csökkentse a nemzeti hatóságoktól és a termelői szervezetektől az éves jelentésekben kért információmennyiséget, és biztosítsa, hogy csak a Bizottság által a rendszer hatékonyságának nyomon követéséhez ténylegesen felhasznált adatokat gyűjtsék;

| 40. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a 2014. március 11-i 499/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet, amely bonyolultabb ellenőrzéseket vezetett be a termelői szervezetek esetében, többek között aránytalan szankciókat írt elő az összetett elismerési követelmények teljesítésének elmulasztására; hangsúlyozza, hogy a szankcióknak arányosaknak kell lenniük, ha ösztönözni szeretnénk azt, hogy új mezőgazdasági termelők csatlakozzanak a rendszerhez és meg szeretnénk akadályozni, hogy a meglévő tagok újra átgondolják a részvételt; |
| --- | --- |

40.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a 2014. március 11-i 499/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet, amely bonyolultabb ellenőrzéseket vezetett be a termelői szervezetek esetében, többek között aránytalan szankciókat írt elő az összetett elismerési követelmények teljesítésének elmulasztására; hangsúlyozza, hogy a szankcióknak arányosaknak kell lenniük, ha ösztönözni szeretnénk azt, hogy új mezőgazdasági termelők csatlakozzanak a rendszerhez és meg szeretnénk akadályozni, hogy a meglévő tagok újra átgondolják a részvételt;

| 41. | úgy véli, hogy a termelői szervezetek versenyképessége sokban függ azok vezetői irányításától; sürgeti a Bizottságot, hogy fejlessze tovább a meglévő intézkedéseket vagy dolgozzon ki újakat, többek között képzési intézkedéseket és a bevált gyakorlatok cseréjére szolgáló kezdeményezéseket, amelyek javíthatják a termelői szervezetek irányítását, valamint versenypozíciójukat az élelmiszer-ellátási láncon belül, emellett biztosítsa a termelői szervezeteken belül a piacorientált magatartás fokozottabb szerepét; hangsúlyozza, hogy a termelői szervezeteket marketinghez értő és a mezőgazdasági ágazat válságából adódó helyzetekkel szembenézni képes személyeknek kell vezetniük; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a termelői szervezetek versenyképessége sokban függ azok vezetői irányításától; sürgeti a Bizottságot, hogy fejlessze tovább a meglévő intézkedéseket vagy dolgozzon ki újakat, többek között képzési intézkedéseket és a bevált gyakorlatok cseréjére szolgáló kezdeményezéseket, amelyek javíthatják a termelői szervezetek irányítását, valamint versenypozíciójukat az élelmiszer-ellátási láncon belül, emellett biztosítsa a termelői szervezeteken belül a piacorientált magatartás fokozottabb szerepét; hangsúlyozza, hogy a termelői szervezeteket marketinghez értő és a mezőgazdasági ágazat válságából adódó helyzetekkel szembenézni képes személyeknek kell vezetniük;

| 42. | azt ajánlja a Bizottságnak, hogy összpontosítson a termelői szervezeteket integráló termelési és forgalmazási modellekre, és felszólítja a helyi és a regionális hatóságokat arra, hogy biztosítsanak logisztikai és értékesítési támogatást a regionális termelői szervezetek termékeihez; |
| --- | --- |

42.

azt ajánlja a Bizottságnak, hogy összpontosítson a termelői szervezeteket integráló termelési és forgalmazási modellekre, és felszólítja a helyi és a regionális hatóságokat arra, hogy biztosítsanak logisztikai és értékesítési támogatást a regionális termelői szervezetek termékeihez;

| 43. | kéri a Bizottságot, hogy hozza meg azokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelői szervezetek teljes mértékben betölthessék a termelők jövedelmének növelését célzó eszközkénti szerepüket; |
| --- | --- |

43.

kéri a Bizottságot, hogy hozza meg azokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelői szervezetek teljes mértékben betölthessék a termelők jövedelmének növelését célzó eszközkénti szerepüket;

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a megelőző és válságkezelő intézkedések (kölcsönszerződések tőkéjének és kamatainak visszatérítéséhez nyújtott pénzügyi támogatásra való jogosultság) finanszírozása kiterjesztésének a lehetőségét a termelői szervezetek és azok társulásai által alkalmazott operatív programokban foglalt egyéb célkitűzések megvalósítására is; |
| --- | --- |

44.

felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a megelőző és válságkezelő intézkedések (kölcsönszerződések tőkéjének és kamatainak visszatérítéséhez nyújtott pénzügyi támogatásra való jogosultság) finanszírozása kiterjesztésének a lehetőségét a termelői szervezetek és azok társulásai által alkalmazott operatív programokban foglalt egyéb célkitűzések megvalósítására is;

| 45. | sürgeti a Bizottságot, hogy alkosson olyan intézkedéseket, amelyek keretében a számos termelői szervezettel rendelkező tagállamok átadják a termelői szervezetek szerveződésének módjára vonatkozó adminisztratív és strukturális know-how-t azoknak a tagállamoknak, amelyekben alacsony mértékű a termelők termelői szervezetekbe tömörülése; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a Bizottságot, hogy alkosson olyan intézkedéseket, amelyek keretében a számos termelői szervezettel rendelkező tagállamok átadják a termelői szervezetek szerveződésének módjára vonatkozó adminisztratív és strukturális know-how-t azoknak a tagállamoknak, amelyekben alacsony mértékű a termelők termelői szervezetekbe tömörülése;

| 46. | megállapítja, hogy a környezet szempontjából kedvező gyakorlatokat hosszabb távon és folyamatosan kell végezni, és hogy a különböző operatív programok keretében történő finanszírozásuk folytatását következésképp ösztönözni kell, és a finanszírozás hatókörét ki kell terjeszteni azokra a termelőkre, akiknek a parcellái egy termelői szervezet tagjai által művelt parcellák közé esnek; |
| --- | --- |

46.

megállapítja, hogy a környezet szempontjából kedvező gyakorlatokat hosszabb távon és folyamatosan kell végezni, és hogy a különböző operatív programok keretében történő finanszírozásuk folytatását következésképp ösztönözni kell, és a finanszírozás hatókörét ki kell terjeszteni azokra a termelőkre, akiknek a parcellái egy termelői szervezet tagjai által művelt parcellák közé esnek;

| 47. | úgy véli, hogy a termelői szervezetek társulásai fontos szerepet játszhatnak a termelők alkupozíciójának erősítésében, és szorgalmazza, hogy a Bizottság fokozottan ösztönözze termelői szervezetek társulásainak létrehozását mind nemzeti, mind uniós szinten, jogi téren támogassa intézkedési képességüket és irányozza elő azt a lehetőséget, hogy intézkedéseikbe bevonhassák a termelői szervezethez nem tartozó termelőket, annak érdekében, hogy a jövőben komolyabb szerephez jussanak; hangsúlyozza, hogy a termelői szervezetek társulásai nemcsak az ellátás koncentrációjának és fokozásának hatékony megvalósítására képesek, hanem – az operációs szinten megvalósítandó, összehangolt fellépésnek köszönhetően – a beavatkozások hatékonyabb lebonyolítására is; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy a termelői szervezetek társulásai fontos szerepet játszhatnak a termelők alkupozíciójának erősítésében, és szorgalmazza, hogy a Bizottság fokozottan ösztönözze termelői szervezetek társulásainak létrehozását mind nemzeti, mind uniós szinten, jogi téren támogassa intézkedési képességüket és irányozza elő azt a lehetőséget, hogy intézkedéseikbe bevonhassák a termelői szervezethez nem tartozó termelőket, annak érdekében, hogy a jövőben komolyabb szerephez jussanak; hangsúlyozza, hogy a termelői szervezetek társulásai nemcsak az ellátás koncentrációjának és fokozásának hatékony megvalósítására képesek, hanem – az operációs szinten megvalósítandó, összehangolt fellépésnek köszönhetően – a beavatkozások hatékonyabb lebonyolítására is;

| 48. | úgy véli, hogy a gyümölcs- és zöldségágazat jobb szerveződésének biztosítása érdekében ösztönözni kell a szakmaközi szervezeteket; úgy véli, ezek a szervezetek fontos szerepet tölthetnek be a hozzáadott érték teremtése, az ágazat többi szereplője közötti megosztása, a minőség, a termékek fenntartható hasznosítása, valamint a piacszabályozás és a válságkezelés területén; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy a gyümölcs- és zöldségágazat jobb szerveződésének biztosítása érdekében ösztönözni kell a szakmaközi szervezeteket; úgy véli, ezek a szervezetek fontos szerepet tölthetnek be a hozzáadott érték teremtése, az ágazat többi szereplője közötti megosztása, a minőség, a termékek fenntartható hasznosítása, valamint a piacszabályozás és a válságkezelés területén;

| 49. | úgy véli, hogy a termelői szervezetek társulásai fontos szerepet tölthetnének be a konjunkturális válságok előrejelzésében és kezelésében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ebbe – a termelők közös fellépésének hatékonyabbá tétele érdekében – önkéntes alapon be lehessen vonni a termelői szervezethez nem tartozó termelőket; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a termelői szervezetek társulásai fontos szerepet tölthetnének be a konjunkturális válságok előrejelzésében és kezelésében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ebbe – a termelők közös fellépésének hatékonyabbá tétele érdekében – önkéntes alapon be lehessen vonni a termelői szervezethez nem tartozó termelőket;

| 50. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásainak struktúrája és működése a függetlenség és a demokratikusság elvein alapuljon, a termelők közötti kölcsönös bizalom növelése, valamint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok és az opportunista viselkedés elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásainak struktúrája és működése a függetlenség és a demokratikusság elvein alapuljon, a termelők közötti kölcsönös bizalom növelése, valamint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok és az opportunista viselkedés elleni küzdelem érdekében;

| 51. | megingathatatlan azon álláspontjában, hogy a harmadik országok EU-ba irányuló exportja termelési módszereinek ugyanolyan egészségügyi, élelmiszer-biztonsági, állatjóléti, fenntartható fejlődési és minimális szociális normákat kell biztosítaniuk az európai fogyasztók számára, mint amilyeneket az uniós termelőktől megkövetelnek; ezért szükségesnek tartja, hogy az EU a harmadik országokkal kötött szerződésekben ragaszkodjon a valódi kölcsönösséghez mind a piacokhoz való hozzáférés, mind az uniós termelőkre vonatkozó termelési szabályok tiszteletben tartása tekintetében; |
| --- | --- |

51.

megingathatatlan azon álláspontjában, hogy a harmadik országok EU-ba irányuló exportja termelési módszereinek ugyanolyan egészségügyi, élelmiszer-biztonsági, állatjóléti, fenntartható fejlődési és minimális szociális normákat kell biztosítaniuk az európai fogyasztók számára, mint amilyeneket az uniós termelőktől megkövetelnek; ezért szükségesnek tartja, hogy az EU a harmadik országokkal kötött szerződésekben ragaszkodjon a valódi kölcsönösséghez mind a piacokhoz való hozzáférés, mind az uniós termelőkre vonatkozó termelési szabályok tiszteletben tartása tekintetében;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a termelők számára meg kell könnyíteni a harmadik országok piacaira való bejutást; felhívja a Bizottságot a gyümölcs- és zöldségexportőrök támogatására fordított erőfeszítéseinek fokozására annak érdekében, hogy az exportőrök leküzdhessék az egyre növekvő számú nem vámjellegű akadályt, így például az egyes harmadik országbeli növény-egészségügyi előírásokat, amelyek megnehezítik – ha éppen nem lehetetlenné teszik – az uniós kivitelt; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a termelők számára meg kell könnyíteni a harmadik országok piacaira való bejutást; felhívja a Bizottságot a gyümölcs- és zöldségexportőrök támogatására fordított erőfeszítéseinek fokozására annak érdekében, hogy az exportőrök leküzdhessék az egyre növekvő számú nem vámjellegű akadályt, így például az egyes harmadik országbeli növény-egészségügyi előírásokat, amelyek megnehezítik – ha éppen nem lehetetlenné teszik – az uniós kivitelt;

| 53. | úgy véli, hogy annak érdekében, hogy az importáruk egyenlőbb feltételek mellett versenyezzenek a közösségi piacon és a növény-egészségügyi követelmények terén érvényesüljön a kölcsönösség, az Európai Uniónak meg kell erősítenie a behozatal-ellenőrzési rendszerét, hogy az megegyezzen a kereskedelmi partnereinek nagy többsége által alkalmazott rendszerrel; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy annak érdekében, hogy az importáruk egyenlőbb feltételek mellett versenyezzenek a közösségi piacon és a növény-egészségügyi követelmények terén érvényesüljön a kölcsönösség, az Európai Uniónak meg kell erősítenie a behozatal-ellenőrzési rendszerét, hogy az megegyezzen a kereskedelmi partnereinek nagy többsége által alkalmazott rendszerrel;

| 54. | üdvözli a mezőgazdasági termékek promóciójáról szóló, nemrégiben elfogadott új horizontális rendeletet, valamint az elsősorban harmadik országokbeli új piacok felkutatására fordítandó összegek növelésére vonatkozó célkitűzést, és arra biztatja a Bizottságot, hogy folytassa a promóciós eszközök javítására irányuló munkát a következő években; |
| --- | --- |

54.

üdvözli a mezőgazdasági termékek promóciójáról szóló, nemrégiben elfogadott új horizontális rendeletet, valamint az elsősorban harmadik országokbeli új piacok felkutatására fordítandó összegek növelésére vonatkozó célkitűzést, és arra biztatja a Bizottságot, hogy folytassa a promóciós eszközök javítására irányuló munkát a következő években;

| 55. | kéri az Európai Bizottságot, hogy fokozza a harmadik országokkal folytatott kereskedelmi tárgyalásokon kifejtett erőfeszítéseit, és igyekezzen elérni az európai termékek előtt álló vámjellegű és növény-egészségügyi akadályok megszüntetését, lehetővé téve ezáltal új piacok megnyitását az Unióban megtermelt gyümölcsök és zöldségek számára; |
| --- | --- |

55.

kéri az Európai Bizottságot, hogy fokozza a harmadik országokkal folytatott kereskedelmi tárgyalásokon kifejtett erőfeszítéseit, és igyekezzen elérni az európai termékek előtt álló vámjellegű és növény-egészségügyi akadályok megszüntetését, lehetővé téve ezáltal új piacok megnyitását az Unióban megtermelt gyümölcsök és zöldségek számára;

| 56. | felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg a kisebb szezonális válsághelyzetek kezelésére szolgáló válságmegelőzési és -kezelési eszközök alacsony mértékű igénybevételének okait (a termelői szervezetek mindössze 16 %-a élt ezzel, ami az összes támogatásnak csupán 2,8 %-át tette ki), és mérlegelje, hogyan javíthatná a helyzetet, a meglévő termelői szervezetek körében alkalmazott bevált gyakorlati példákra és tapasztalatokra is figyelemmel; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg a kisebb szezonális válsághelyzetek kezelésére szolgáló válságmegelőzési és -kezelési eszközök alacsony mértékű igénybevételének okait (a termelői szervezetek mindössze 16 %-a élt ezzel, ami az összes támogatásnak csupán 2,8 %-át tette ki), és mérlegelje, hogyan javíthatná a helyzetet, a meglévő termelői szervezetek körében alkalmazott bevált gyakorlati példákra és tapasztalatokra is figyelemmel;

| 57. | kéri a Bizottságot, hogy az egységes európai piac és a saját termékek fogyasztásának ösztönzése és védelme érdekében első válságkezelési eszközként minden esetben a helyi termékekre vonatkozó preferencia elvét alkalmazza; azt javasolja a Bizottságnak, hogy aktívan foglalkozzon kockázatkezelési eszközökkel, amelyek a termelői szervezetek mezőgazdasági termelésének biztosításához feltétlenül szükséges intézkedések; |
| --- | --- |

57.

kéri a Bizottságot, hogy az egységes európai piac és a saját termékek fogyasztásának ösztönzése és védelme érdekében első válságkezelési eszközként minden esetben a helyi termékekre vonatkozó preferencia elvét alkalmazza; azt javasolja a Bizottságnak, hogy aktívan foglalkozzon kockázatkezelési eszközökkel, amelyek a termelői szervezetek mezőgazdasági termelésének biztosításához feltétlenül szükséges intézkedések;

| 58. | sürgeti a Bizottságot, hogy annak elkerülése érdekében, hogy a piaci válságok súlyos, hosszan tartó zavarokká alakuljanak és jelentős jövedelemkiesést okozzanak a gyümölcs- és zöldségtermelőknek, dolgozzon ki egy jobban koordinált mechanizmust a forgalomból történő kivonásra válsághelyzet esetén; |
| --- | --- |

58.

sürgeti a Bizottságot, hogy annak elkerülése érdekében, hogy a piaci válságok súlyos, hosszan tartó zavarokká alakuljanak és jelentős jövedelemkiesést okozzanak a gyümölcs- és zöldségtermelőknek, dolgozzon ki egy jobban koordinált mechanizmust a forgalomból történő kivonásra válsághelyzet esetén;

| 59. | hangsúlyozza, hogy a termékek piacról való visszavonására szolgáló mechanizmus nem bizonyult hatékonynak, és hogy a válságkezelési intézkedéseket át kell alakítani többek között a következők szerint: az uniós pénzügyi hozzájárulás arányának növelése, a kivonáskor alkalmazandó árak aktualizálása, az előállítási költségek figyelembe vétele, a forgalomból kivonható mennyiség növelése, valamint a zöldségek és gyümölcsök ingyenes szétosztása támogatásának fokozása a csomagolás és szállítás tekintetében, annak érdekében, hogy a támogatásokat rugalmassá téve a válság jellegéhez és súlyosságához lehessen alkalmazkodni; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy a termékek piacról való visszavonására szolgáló mechanizmus nem bizonyult hatékonynak, és hogy a válságkezelési intézkedéseket át kell alakítani többek között a következők szerint: az uniós pénzügyi hozzájárulás arányának növelése, a kivonáskor alkalmazandó árak aktualizálása, az előállítási költségek figyelembe vétele, a forgalomból kivonható mennyiség növelése, valamint a zöldségek és gyümölcsök ingyenes szétosztása támogatásának fokozása a csomagolás és szállítás tekintetében, annak érdekében, hogy a támogatásokat rugalmassá téve a válság jellegéhez és súlyosságához lehessen alkalmazkodni;

| 60. | kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra hozzájárulás nyújtását a válságmegelőzési és -kezelési intézkedésként igénybe vehető befektetési alapok részére, hogy ezáltal a jelentős bevételcsökkenést eredményező piaci válságok esetén hatékonyabb védelmet nyújthasson a termelők számára, azonban ezek az alapok sohasem képezhetik részét a Bizottság által a mezőgazdaságra és a vidékfejlesztésre szánt pénzeszközöknek, ha a válságot az ágazathoz nem kapcsolódó okok váltják ki, mint például az orosz tilalom; úgy véli, hogy ezekben az esetekben a Bizottságnak más forrásokat kellene keresnie a gyümölcs- és zöldségkereskedelemre gyakorolt kedvezőtlen hatások semlegesítésére; |
| --- | --- |

60.

kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra hozzájárulás nyújtását a válságmegelőzési és -kezelési intézkedésként igénybe vehető befektetési alapok részére, hogy ezáltal a jelentős bevételcsökkenést eredményező piaci válságok esetén hatékonyabb védelmet nyújthasson a termelők számára, azonban ezek az alapok sohasem képezhetik részét a Bizottság által a mezőgazdaságra és a vidékfejlesztésre szánt pénzeszközöknek, ha a válságot az ágazathoz nem kapcsolódó okok váltják ki, mint például az orosz tilalom; úgy véli, hogy ezekben az esetekben a Bizottságnak más forrásokat kellene keresnie a gyümölcs- és zöldségkereskedelemre gyakorolt kedvezőtlen hatások semlegesítésére;

| 61. | úgy véli, hogy nem a termelőknek kell viselniük azoknak a válságoknak a költségeit, amelyeket a mezőgazdasági ágazaton kívüli körülmények váltottak ki, mint az Oroszország által az Európai Unióból származó termékekkel kapcsolatban elrendelt tilalom, amely súlyosan érintett számos európai gyümölcs- és zöldségtermesztőt, ráadásul elmélyített bizonyos piaci válságokat, így például a csonthéjas magvú gyümölcsök piacán tapasztalható válságot; kéri, hogy ilyen körülmények között a közösségi támogatási intézkedéseket a szükséges ideig, a rendes piaci helyzet helyreállásáig hosszabbítsák meg; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy nem a termelőknek kell viselniük azoknak a válságoknak a költségeit, amelyeket a mezőgazdasági ágazaton kívüli körülmények váltottak ki, mint az Oroszország által az Európai Unióból származó termékekkel kapcsolatban elrendelt tilalom, amely súlyosan érintett számos európai gyümölcs- és zöldségtermesztőt, ráadásul elmélyített bizonyos piaci válságokat, így például a csonthéjas magvú gyümölcsök piacán tapasztalható válságot; kéri, hogy ilyen körülmények között a közösségi támogatási intézkedéseket a szükséges ideig, a rendes piaci helyzet helyreállásáig hosszabbítsák meg;

| 62. | hangsúlyozza, hogy operatív programjaik keretében a termelői szervezetek érdemben elősegíthetik a környezetvédelmi célok elérését és az élelmiszer-biztonsági előírások javítását; üdvözli a rendszer környezetvédelmi célkitűzéseit, de felszólítja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé azt, hogy a termelői szervezetek az érettségük szintjéhez igazíthassák operatív programjaikat, forrásaikat pedig az ágazat általános versenyképességének javítását célzó szélesebb intézkedéssorozatra irányítsák; hangsúlyozza, hogy az innovációt és a hozzáadott értéket célzó intézkedések hangsúlyosabb kezelésében rejlik a legtöbb lehetőség a termelői jövedelmek növelésére és ezáltal a termelői szervezetekhez csatlakozás vonzóbbá tételére; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy operatív programjaik keretében a termelői szervezetek érdemben elősegíthetik a környezetvédelmi célok elérését és az élelmiszer-biztonsági előírások javítását; üdvözli a rendszer környezetvédelmi célkitűzéseit, de felszólítja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé azt, hogy a termelői szervezetek az érettségük szintjéhez igazíthassák operatív programjaikat, forrásaikat pedig az ágazat általános versenyképességének javítását célzó szélesebb intézkedéssorozatra irányítsák; hangsúlyozza, hogy az innovációt és a hozzáadott értéket célzó intézkedések hangsúlyosabb kezelésében rejlik a legtöbb lehetőség a termelői jövedelmek növelésére és ezáltal a termelői szervezetekhez csatlakozás vonzóbbá tételére;

| 63. | sürgeti a Bizottságot, hogy stabilizálja az iskolai gyümölcs- zöldség- és tejosztási támogatási rendszereket, figyelembe véve azt, hogy a legfiatalabb életkortól fontos népszerűsíteni az egészséges és kiegyensúlyozott táplálkozást, a fiatal fogyasztók helyi termelőkhöz közelítésével egyidejűleg; |
| --- | --- |

63.

sürgeti a Bizottságot, hogy stabilizálja az iskolai gyümölcs- zöldség- és tejosztási támogatási rendszereket, figyelembe véve azt, hogy a legfiatalabb életkortól fontos népszerűsíteni az egészséges és kiegyensúlyozott táplálkozást, a fiatal fogyasztók helyi termelőkhöz közelítésével egyidejűleg;

| 64. | elengedhetetlennek tartja a növények harmadik országokból származó károsítók bevezetése elleni védelmével kapcsolatos, hatályos uniós szabályozás hatékonyságának javítását; rámutat, hogy a kereskedelem fokozódásával e károsítók előfordulása növekszik az Európai Unióban, és gyakran érinti a gyümölcs- és zöldségágazatot; |
| --- | --- |

64.

elengedhetetlennek tartja a növények harmadik országokból származó károsítók bevezetése elleni védelmével kapcsolatos, hatályos uniós szabályozás hatékonyságának javítását; rámutat, hogy a kereskedelem fokozódásával e károsítók előfordulása növekszik az Európai Unióban, és gyakran érinti a gyümölcs- és zöldségágazatot;

| 65. | úgy véli, hogy a termelői szervezetek – más ágazatokhoz (olívaolaj) hasonlóan – garanciát és koordinációs szerepet vállalhatnának a különböző uniós támogatási rendszerek egymást kiegészítő és koherens voltának biztosítása, a rendszer nagyobb átláthatósága és ezáltal a kettős támogatások elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

65.

úgy véli, hogy a termelői szervezetek – más ágazatokhoz (olívaolaj) hasonlóan – garanciát és koordinációs szerepet vállalhatnának a különböző uniós támogatási rendszerek egymást kiegészítő és koherens voltának biztosítása, a rendszer nagyobb átláthatósága és ezáltal a kettős támogatások elkerülése érdekében;

| 66. | sürgeti a Bizottságot, hogy alkosson olyan iránymutatásokat vagy szakpolitikai szabályokat, amelyek egyértelművé teszik azokat a feltételeket, amelyek mellett a termelői szervezetek számára az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdésétől ideiglenesen eltérés biztosítható az 1308/2013/EU rendelet 222. cikke alapján, amely lehetővé teszi, hogy a termelői szervezetek súlyos piaci egyensúlyhiányos időszakokban intézkedéseket hozzanak az ágazat stabilizálására; |
| --- | --- |

66.

sürgeti a Bizottságot, hogy alkosson olyan iránymutatásokat vagy szakpolitikai szabályokat, amelyek egyértelművé teszik azokat a feltételeket, amelyek mellett a termelői szervezetek számára az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdésétől ideiglenesen eltérés biztosítható az 1308/2013/EU rendelet 222. cikke alapján, amely lehetővé teszi, hogy a termelői szervezetek súlyos piaci egyensúlyhiányos időszakokban intézkedéseket hozzanak az ágazat stabilizálására;

| 67. | hangsúlyozza a rövid ellátási láncok fontosságát, továbbá felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy ösztönözzék a gyümölcs- és zöldségforgalmazásra szolgáló helyi piacok fejlesztését; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza a rövid ellátási láncok fontosságát, továbbá felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy ösztönözzék a gyümölcs- és zöldségforgalmazásra szolgáló helyi piacok fejlesztését;

| 68. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza az uniós zöldség- és gyümölcstermesztés özönfajok – például a pettyesszárnyú muslica – általi veszélyeztetettségére vonatkozó kutatást és nyomon követést; |
| --- | --- |

68.

felhívja a Bizottságot, hogy fokozza az uniós zöldség- és gyümölcstermesztés özönfajok – például a pettyesszárnyú muslica – általi veszélyeztetettségére vonatkozó kutatást és nyomon követést;

| 69. | helyteleníti bizonyos nemzeti stratégiák kialakításának alábbi hiányosságait: a célkitűzések túlságosan magas száma, az egyes célkitűzések esetében a pontos, előre megállapított célértékek hiánya, valamint különösen sajnálatosnak tartja a válságmegelőzési és -kezelési eszközkészlet működési hatékonyságának rendkívül alacsony voltát, ami elsősorban a betakarítási biztosításra, a promócióra és kommunikációra, valamint a forgalomból történő kivonásra összpontosul, főként mivel ezeket más strukturális intézkedések rovására kell finanszírozni, és mivel a forgalomból történő kivonásra irányuló támogatások sok esetben nem elégségesek, amit jelentős bürokratikus terhek is súlyosbítanak; helyteleníti, hogy ezek az eszközök csupán egyedi válságokra képesek választ adni, ám nem elégségesek például a jelenlegi orosz embargó miattihoz hasonló nagyságrendű válságok kezeléséhez; |
| --- | --- |

69.

helyteleníti bizonyos nemzeti stratégiák kialakításának alábbi hiányosságait: a célkitűzések túlságosan magas száma, az egyes célkitűzések esetében a pontos, előre megállapított célértékek hiánya, valamint különösen sajnálatosnak tartja a válságmegelőzési és -kezelési eszközkészlet működési hatékonyságának rendkívül alacsony voltát, ami elsősorban a betakarítási biztosításra, a promócióra és kommunikációra, valamint a forgalomból történő kivonásra összpontosul, főként mivel ezeket más strukturális intézkedések rovására kell finanszírozni, és mivel a forgalomból történő kivonásra irányuló támogatások sok esetben nem elégségesek, amit jelentős bürokratikus terhek is súlyosbítanak; helyteleníti, hogy ezek az eszközök csupán egyedi válságokra képesek választ adni, ám nem elégségesek például a jelenlegi orosz embargó miattihoz hasonló nagyságrendű válságok kezeléséhez;

| 70. | szükségesnek tartja az olyan megelőző intézkedések elfogadását, amelyek segítségével a termelői szervezetek az előre megállapított teljesítménymutatókat meg tudnák érteni, megfelelően ki tudnák számítani és használni tudnák, és hangsúlyozza, hogy sok esetben túl sok eredménymutató létezik, ami jelentősen megnehezítik az eljárást mind a termelői szervezetek, mind az igazgatási szervek számára; úgy véli, hogy ebben a tekintetben jóval hasznosabb lenne, ha kevesebb, ám lényegibb mutatókat alkalmaznának; |
| --- | --- |

70.

szükségesnek tartja az olyan megelőző intézkedések elfogadását, amelyek segítségével a termelői szervezetek az előre megállapított teljesítménymutatókat meg tudnák érteni, megfelelően ki tudnák számítani és használni tudnák, és hangsúlyozza, hogy sok esetben túl sok eredménymutató létezik, ami jelentősen megnehezítik az eljárást mind a termelői szervezetek, mind az igazgatási szervek számára; úgy véli, hogy ebben a tekintetben jóval hasznosabb lenne, ha kevesebb, ám lényegibb mutatókat alkalmaznának;

| 71. | meggyőződése, hogy az egészségesebb táplálkozási szokások ösztönzése együtt jár a mezőgazdasági és az élelmiszer-termelés mikéntjének jobb megismerésével, és ebben az összefüggésben támogatja az iskolagyümölcs-, iskolazöldség- és iskolatejprogram oktatási dimenziójának erősítését, valamint az 1308/2013/EU rendeletet és az 1306/2013/EU rendeletet az oktatási intézmények gyümölcs- és zöldségfélékkel, banánnal és tejjel való ellátását célzó támogatási program tekintetében módosító európai parlamenti és tanácsi rendelet lehetőleg mielőbbi elfogadására irányuló felhívásokat; ebben a tekintetben hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a termelői szervezetek vegyenek részt az iskolagyümölcs-programban, hogy ily módon ösztönözzék a rövid ellátási láncot, valamint azt, hogy a gyermekek helyi és idényjellegű gyümölcs- és zöldségféléket fogyasszanak; |
| --- | --- |

71.

meggyőződése, hogy az egészségesebb táplálkozási szokások ösztönzése együtt jár a mezőgazdasági és az élelmiszer-termelés mikéntjének jobb megismerésével, és ebben az összefüggésben támogatja az iskolagyümölcs-, iskolazöldség- és iskolatejprogram oktatási dimenziójának erősítését, valamint az 1308/2013/EU rendeletet és az 1306/2013/EU rendeletet az oktatási intézmények gyümölcs- és zöldségfélékkel, banánnal és tejjel való ellátását célzó támogatási program tekintetében módosító európai parlamenti és tanácsi rendelet lehetőleg mielőbbi elfogadására irányuló felhívásokat; ebben a tekintetben hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a termelői szervezetek vegyenek részt az iskolagyümölcs-programban, hogy ily módon ösztönözzék a rövid ellátási láncot, valamint azt, hogy a gyermekek helyi és idényjellegű gyümölcs- és zöldségféléket fogyasszanak;

| 72. | úgy véli, hogy a gyümölcs- és zöldségtermelő ágazat helyzetének elemzése során az ágazatban tevékenykedő gazdálkodók jövedelmének alakulása jelenti a központi tényezőt, azért kéri a Bizottságot, hogy készítsen egy erre irányuló tanulmányt, amelyből kiderül, hogy a végrehajtott intézkedések, mint a termelői szervezetek megerősítése, valóban eredményesek voltak-e; |
| --- | --- |

72.

úgy véli, hogy a gyümölcs- és zöldségtermelő ágazat helyzetének elemzése során az ágazatban tevékenykedő gazdálkodók jövedelmének alakulása jelenti a központi tényezőt, azért kéri a Bizottságot, hogy készítsen egy erre irányuló tanulmányt, amelyből kiderül, hogy a végrehajtott intézkedések, mint a termelői szervezetek megerősítése, valóban eredményesek voltak-e;

| 73. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy sürgősségi tervet a fiatalok mezőgazdasági ágazatba történő bevonására annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a szakma elöregedése és a földek és a termelés ebből következő elhagyása; |
| --- | --- |

73.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy sürgősségi tervet a fiatalok mezőgazdasági ágazatba történő bevonására annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a szakma elöregedése és a földek és a termelés ebből következő elhagyása;

| 74. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

74.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0205.

---

2015. július 8., szerda

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/35

---

P8_TA(2015)0252

A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségre irányulós tárgyalások (TTIP)

Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek az Európai Bizottsághoz intézett ajánlásaival a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségre (TTIP) irányuló tárgyalásokról (2014/2228(INI))

(2017/C 265/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről (TTIP) zajló tárgyalásokra vonatkozóan a Tanács által 2013. június 14-én egyhangúlag elfogadott, majd 2014. október 9-én titkosítás alól feloldott és nyilvánosságra hozott uniós irányelvekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről (TTIP) zajló tárgyalásokra vonatkozóan a Tanács által 2013. június 14-én egyhangúlag elfogadott, majd 2014. október 9-én titkosítás alól feloldott és nyilvánosságra hozott uniós irányelvekre (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 168–191. cikkére, és különösen a 191. cikk (2) bekezdésében foglalt elővigyázatossági elvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 168–191. cikkére, és különösen a 191. cikk (2) bekezdésében foglalt elővigyázatossági elvre,

| — | tekintettel az EU–USA-csúcstalálkozó 2014. március 26-i együttes nyilatkozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–USA-csúcstalálkozó 2014. március 26-i együttes nyilatkozatára (2),

| — | tekintettel Cecilia Malmström EU-biztos és Michael Froman, az Egyesült Államok kereskedelmi képviselője 2015. március 20-i együttes nyilatkozatára a közszolgáltatásoknak az Unió és az USA közötti kereskedelmi megállapodásokból történő kizárásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel Cecilia Malmström EU-biztos és Michael Froman, az Egyesült Államok kereskedelmi képviselője 2015. március 20-i együttes nyilatkozatára a közszolgáltatásoknak az Unió és az USA közötti kereskedelmi megállapodásokból történő kizárásáról,

| — | tekintettel a Tanács TTIP-ről szóló, 2015. március 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács TTIP-ről szóló, 2015. március 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács TTIP-ről szóló, 2014. november 21-i következtetéseire (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács TTIP-ről szóló, 2014. november 21-i következtetéseire (3),

| — | tekintettel az Egyesült Államok elnöke, Barack Obama, az Európai Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker, az Európai Tanács elnöke, Herman Van Rompuy, az Egyesült Királyság miniszterelnöke, David Cameron, Németország kancellárja, Angela Merkel, Franciaország elnöke, François Hollande, Olaszország miniszterelnöke, Matteo Renzi, és Spanyolország miniszterelnöke, Mariano Rajoy által az ausztráliai Brisbane-ben tartott G20-csúcstalálkozó keretében tartott megbeszélést követően közzétett 2014. november 16-i együttes nyilatkozatára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok elnöke, Barack Obama, az Európai Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker, az Európai Tanács elnöke, Herman Van Rompuy, az Egyesült Királyság miniszterelnöke, David Cameron, Németország kancellárja, Angela Merkel, Franciaország elnöke, François Hollande, Olaszország miniszterelnöke, Matteo Renzi, és Spanyolország miniszterelnöke, Mariano Rajoy által az ausztráliai Brisbane-ben tartott G20-csúcstalálkozó keretében tartott megbeszélést követően közzétett 2014. november 16-i együttes nyilatkozatára (4),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2014. június 26–27-i következtetéseire (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2014. június 26–27-i következtetéseire (5),

| — | tekintettel Juncker elnöknek a hivatalba lépő következő Bizottsághoz intézett, „Új kezdet Európa számára: a munkahelyteremtés, a növekedés, a méltányosság és a demokratikus változás programja” című, 2014. július 15-i politikai iránymutatására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel Juncker elnöknek a hivatalba lépő következő Bizottsághoz intézett, „Új kezdet Európa számára: a munkahelyteremtés, a növekedés, a méltányosság és a demokratikus változás programja” című, 2014. július 15-i politikai iránymutatására (6),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, a TTIP-tárgyalások átláthatóságáról szóló, 2014. november 25-i bizottsági közleményre (C(2014)9052) (7), a Bizottság tagjai, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről szóló tájékoztatás közzétételéről szóló, 2014. november 25-i bizottsági határozatra (C(2014)9051) és a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről szóló tájékoztatás közzétételéről szóló bizottsági határozatra (C(2014)9048), az Európai Bíróságnak az intézmények dokumentumaihoz való hozzáférésről szóló ítéleteire és véleményeire (C-350/12 P, 2/13 , 1/09), valamint az európai ombudsman 2015. január 6-i határozatára, amellyel lezárja az OI/10/214/RA számú, az Európai Bizottság információkérésekkel és dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmekkel kapcsolatos gyakorlatára (az átláthatóságra) vonatkozó saját kezdeményezésű vizsgálatát, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, a TTIP-tárgyalások átláthatóságáról szóló, 2014. november 25-i bizottsági közleményre (C(2014)9052) (7), a Bizottság tagjai, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről szóló tájékoztatás közzétételéről szóló, 2014. november 25-i bizottsági határozatra (C(2014)9051) és a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről szóló tájékoztatás közzétételéről szóló bizottsági határozatra (C(2014)9048), az Európai Bíróságnak az intézmények dokumentumaihoz való hozzáférésről szóló ítéleteire és véleményeire (C-350/12 P, 2/13 , 1/09), valamint az európai ombudsman 2015. január 6-i határozatára, amellyel lezárja az OI/10/214/RA számú, az Európai Bizottság információkérésekkel és dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmekkel kapcsolatos gyakorlatára (az átláthatóságra) vonatkozó saját kezdeményezésű vizsgálatát,

| — | tekintettel az EU–USA Energiatanács 2014. december 3-i együttes nyilatkozatára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–USA Energiatanács 2014. december 3-i együttes nyilatkozatára (8),

| — | tekintettel az élelmiszerbiztonság 2004-ben kialakított integrált uniós megközelítésére („a termelőtől a fogyasztóig”) (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerbiztonság 2004-ben kialakított integrált uniós megközelítésére („a termelőtől a fogyasztóig”) (9),

| — | tekintettel a TTIP keretein belüli beruházásvédelemről és beruházó és állam közötti vitarendezésről folytatott nyilvános internetes konzultációról szóló, 2015. január 13-i bizottsági jelentésre (SWD(2015)0003), |
| --- | --- |

—

tekintettel a TTIP keretein belüli beruházásvédelemről és beruházó és állam közötti vitarendezésről folytatott nyilvános internetes konzultációról szóló, 2015. január 13-i bizottsági jelentésre (SWD(2015)0003),

| — | tekintettel a TTIP-tárgyalások során az Egyesült Államokkal való megvitatásra előterjesztett uniós szövegezési javaslatokra, különösen azokra, amelyeket a Bizottság titkosítás alól feloldott és nyilvánosságra hozott, köztük a „TTIP-vel kapcsolatos szabályozási kérdések: gépipari ágazatok” (10), a „Vizsgálati eset funkcionális egyenértékűségre: a gépjárműipari szabályozási egyenértékűségre javasolt módszerek” (11), és „A kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezet – munkaügyek környezetvédelem: uniós állásfoglalás a TTIP-rendelkezésekkel kapcsolatos főbb kérdésekről és elemekről” című uniós álláspontra (12), továbbá a kereskedelem technikai akadályairól (13), az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekről (14), a vámügy és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről (15), a kis- és középvállalkozásokról (kkv-król) (16), az esetleges versenyjogi rendelkezésekről (17), az állami vállalkozásra és a különleges vagy kizárólagos jogokban vagy kiváltságokban részesített vállalkozásokra vonatkozós esetleges rendelkezésekről (18), az esetleges támogatási rendelkezésekről (19), valamint a vitarendezésről szóló szövegezési javaslatokra (20), illetve a szabályozási együttműködésre vonatkozó eredeti rendelkezésekre (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a TTIP-tárgyalások során az Egyesült Államokkal való megvitatásra előterjesztett uniós szövegezési javaslatokra, különösen azokra, amelyeket a Bizottság titkosítás alól feloldott és nyilvánosságra hozott, köztük a „TTIP-vel kapcsolatos szabályozási kérdések: gépipari ágazatok” (10), a „Vizsgálati eset funkcionális egyenértékűségre: a gépjárműipari szabályozási egyenértékűségre javasolt módszerek” (11), és „A kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezet – munkaügyek környezetvédelem: uniós állásfoglalás a TTIP-rendelkezésekkel kapcsolatos főbb kérdésekről és elemekről” című uniós álláspontra (12), továbbá a kereskedelem technikai akadályairól (13), az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekről (14), a vámügy és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről (15), a kis- és középvállalkozásokról (kkv-król) (16), az esetleges versenyjogi rendelkezésekről (17), az állami vállalkozásra és a különleges vagy kizárólagos jogokban vagy kiváltságokban részesített vállalkozásokra vonatkozós esetleges rendelkezésekről (18), az esetleges támogatási rendelkezésekről (19), valamint a vitarendezésről szóló szövegezési javaslatokra (20), illetve a szabályozási együttműködésre vonatkozó eredeti rendelkezésekre (21),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága „A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP)” című, a 110. plenáris ülésen (2015. február 11–13.) elfogadott véleményére (ECOS-V-063) és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Transzatlanti kereskedelmi kapcsolatok és az EGSZB véleménye az együttműködés fokozásáról és egy esetleges EU–USA szabadkereskedelmi megállapodásról” című, 2014. június 4-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága „A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP)” című, a 110. plenáris ülésen (2015. február 11–13.) elfogadott véleményére (ECOS-V-063) és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Transzatlanti kereskedelmi kapcsolatok és az EGSZB véleménye az együttműködés fokozásáról és egy esetleges EU–USA szabadkereskedelmi megállapodásról” című, 2014. június 4-i véleményére,

| — | tekintettel az ECORYS által a Bizottság számára készített, „Kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálat az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti átfogó kereskedelmi és beruházási megállapodásról zajló tárgyalások támogatására” című, 2014. április 28-i kezdeti zárójelentésre (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ECORYS által a Bizottság számára készített, „Kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálat az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti átfogó kereskedelmi és beruházási megállapodásról zajló tárgyalások támogatására” című, 2014. április 28-i kezdeti zárójelentésre (22),

| — | tekintettel a kereskedelem és a beruházás útjában álló akadályokról szóló, 2015. évi bizottsági jelentésre (COM(2015)0127) (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és a beruházás útjában álló akadályokról szóló, 2015. évi bizottsági jelentésre (COM(2015)0127) (23),

| — | tekintettel az EU és az USA közötti transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség bizottsági hatásvizsgálatáról a CEPS által a Parlament számára készített, 2014. áprilisi részletes értékelésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és az USA közötti transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség bizottsági hatásvizsgálatáról a CEPS által a Parlament számára készített, 2014. áprilisi részletes értékelésre,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az Egyesült Államokkal folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló 2012. október 23-i (24), az Amerikai Egyesült Államokkal folytatott uniós kereskedelmi és befektetési tárgyalásokról szóló 2013. május 23-i (25), valamint az európai ombudsman 2013. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről szóló, 2015. január 15-i állásfoglalására (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az Egyesült Államokkal folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló 2012. október 23-i (24), az Amerikai Egyesült Államokkal folytatott uniós kereskedelmi és befektetési tárgyalásokról szóló 2013. május 23-i (25), valamint az európai ombudsman 2013. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről szóló, 2015. január 15-i állásfoglalására (26),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (4) bekezdésére és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (4) bekezdésére és 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Jogi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0175/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Jogi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0175/2015),

| A. | mivel a kereskedelem által gerjesztett export és a beruházások által elősegített növekedés a munkahelyteremtés és a gazdasági növekedés fő motorjai, amelyekhez nincs szükség kormányzati beruházásokra; |
| --- | --- |

A.

mivel a kereskedelem által gerjesztett export és a beruházások által elősegített növekedés a munkahelyteremtés és a gazdasági növekedés fő motorjai, amelyekhez nincs szükség kormányzati beruházásokra;

| B. | mivel az Unió GDP-je erőteljesen függ a kereskedelemtől és az exporttól, és hasznot húz a szabályokon alapuló kereskedelemből és beruházásból, és mivel az Egyesült Államokkal kötött ambiciózus és kiegyensúlyozott megállapodásnak elő kell mozdítania Európa újraiparosítását, és az áruk és szolgáltatások transzatlanti kereskedelmének fokozásával segítenie kell abban, hogy az iparból származó uniós GDP-arány 2020-ra kitűzött mértékét 15-ről 20 %-ra emeljük; mivel a megállapodás különösen a 2003/361/EK bizottsági ajánlás meghatározása szerinti mikro-, kis- és középvállalkozások, valamint a klaszterek és az üzleti hálózatok számára teremthet lehetőségeket, amelyeket a nem vámjellegű akadályok a nagyvállalatoknál aránytalanul erősebben sújtanak, az utóbbiak ugyanis olyan volumenű megtakarítással rendelkeznek, amely megkönnyíti számukra a piacra jutást az Atlanti-óceán mindkét partján; mivel a világ két legnagyobb gazdasági blokkja közötti megállapodás egyúttal világszinten elfogadandó szabványokat, normákat és szabályokat is kialakíthat, ami harmadik országok számára is előnyös lehet, és megakadályozná a világkereskedelem további szétaprózódását; mivel ha nem sikerül megállapodásra jutni, az lehetővé teszi más, eltérő előírásokkal és értékekkel rendelkező harmadik országok számára, hogy ezt a szerepet magukra vállalják; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió GDP-je erőteljesen függ a kereskedelemtől és az exporttól, és hasznot húz a szabályokon alapuló kereskedelemből és beruházásból, és mivel az Egyesült Államokkal kötött ambiciózus és kiegyensúlyozott megállapodásnak elő kell mozdítania Európa újraiparosítását, és az áruk és szolgáltatások transzatlanti kereskedelmének fokozásával segítenie kell abban, hogy az iparból származó uniós GDP-arány 2020-ra kitűzött mértékét 15-ről 20 %-ra emeljük; mivel a megállapodás különösen a 2003/361/EK bizottsági ajánlás meghatározása szerinti mikro-, kis- és középvállalkozások, valamint a klaszterek és az üzleti hálózatok számára teremthet lehetőségeket, amelyeket a nem vámjellegű akadályok a nagyvállalatoknál aránytalanul erősebben sújtanak, az utóbbiak ugyanis olyan volumenű megtakarítással rendelkeznek, amely megkönnyíti számukra a piacra jutást az Atlanti-óceán mindkét partján; mivel a világ két legnagyobb gazdasági blokkja közötti megállapodás egyúttal világszinten elfogadandó szabványokat, normákat és szabályokat is kialakíthat, ami harmadik országok számára is előnyös lehet, és megakadályozná a világkereskedelem további szétaprózódását; mivel ha nem sikerül megállapodásra jutni, az lehetővé teszi más, eltérő előírásokkal és értékekkel rendelkező harmadik országok számára, hogy ezt a szerepet magukra vállalják;

| C. | mivel már az Európai Unió kilenc tagállama kötött kétoldalú megállapodást az Egyesült Államokkal, és mivel a TTIP a bevált gyakorlatokra támaszkodhat és jobban kiküszöbölheti az e tagállamok előtt felmerülő akadályokat; |
| --- | --- |

C.

mivel már az Európai Unió kilenc tagállama kötött kétoldalú megállapodást az Egyesült Államokkal, és mivel a TTIP a bevált gyakorlatokra támaszkodhat és jobban kiküszöbölheti az e tagállamok előtt felmerülő akadályokat;

| D. | mivel az EU határainál bekövetkezett közelmúltbeli válságok és a világban tapasztalható fejlemények rávilágítanak a globális kormányzásba és a szabályokon és értékeken alapuló rendszerbe való beruházás szükségességére; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU határainál bekövetkezett közelmúltbeli válságok és a világban tapasztalható fejlemények rávilágítanak a globális kormányzásba és a szabályokon és értékeken alapuló rendszerbe való beruházás szükségességére;

| E. | mivel a globális piacok között egyre erősödnek a kölcsönös kapcsolatok – az európai ipari termékek 40 %-a az ellátási lánc felsőbb szintjeiről származó importtermékek felhasználásával készül –, ezért elengedhetetlen, hogy a politikaalkotók irányt adjanak a piacok közötti együttműködésnek, és előmozdítsák azt; mivel az ipari termelés egyre növekvő mértékben a globális értékláncokon belül történik majd, és mivel a megfelelő kereskedelmi szabályok megléte és a felesleges akadályok megszüntetése elengedhetetlen az európai hozzáadott érték létrehozásához, miközben Európa fenntartja és fejleszti erős, versenyképes és diverzifikált ipari bázisát; |
| --- | --- |

E.

mivel a globális piacok között egyre erősödnek a kölcsönös kapcsolatok – az európai ipari termékek 40 %-a az ellátási lánc felsőbb szintjeiről származó importtermékek felhasználásával készül –, ezért elengedhetetlen, hogy a politikaalkotók irányt adjanak a piacok közötti együttműködésnek, és előmozdítsák azt; mivel az ipari termelés egyre növekvő mértékben a globális értékláncokon belül történik majd, és mivel a megfelelő kereskedelmi szabályok megléte és a felesleges akadályok megszüntetése elengedhetetlen az európai hozzáadott érték létrehozásához, miközben Európa fenntartja és fejleszti erős, versenyképes és diverzifikált ipari bázisát;

| F. | mivel az éghajlatváltozással, a környezetvédelemmel és a fogyasztói biztonsággal kapcsolatos kihívások kezelése érdekében tett uniós lépések az uniós vállalkozások számára magas szabályozási költségeket eredményeztek, amelyek az energiaforrások és a villamos energia magas árával párosultak, és ez a helyzet – amennyiben a TTIP nem kezeli – felgyorsíthatja a tevékenységek áthelyezésének, az ipar leépülésének és a munkahelyek megszűnésének folyamatát, veszélyeztetve az EU újraiparosítási és foglalkoztatási céljait, ami magukat az uniós szabályozással elérni szándékozott politikai célokat is meghiúsítja; |
| --- | --- |

F.

mivel az éghajlatváltozással, a környezetvédelemmel és a fogyasztói biztonsággal kapcsolatos kihívások kezelése érdekében tett uniós lépések az uniós vállalkozások számára magas szabályozási költségeket eredményeztek, amelyek az energiaforrások és a villamos energia magas árával párosultak, és ez a helyzet – amennyiben a TTIP nem kezeli – felgyorsíthatja a tevékenységek áthelyezésének, az ipar leépülésének és a munkahelyek megszűnésének folyamatát, veszélyeztetve az EU újraiparosítási és foglalkoztatási céljait, ami magukat az uniós szabályozással elérni szándékozott politikai célokat is meghiúsítja;

| G. | mivel egy jól kidolgozott kereskedelmi megállapodással kiaknázhatók a globalizáció kínálta lehetőségek; mivel egy szilárd alapokon álló, ambiciózus kereskedelmi megállapodásnak nem kizárólag a vámok és a nem vámjellegű akadályok csökkentésére kell irányulnia, hanem a munkavállalók, a fogyasztók és a környezet védelmét is szolgálnia kell; mivel egy szilárd alapokon álló, ambiciózus kereskedelmi megállapodás lehetőséget kínál arra, hogy a legmagasabb szintű jogszabályi előírások erősítésével keretet hozzunk létre közös értékeinkkel összhangban, ezáltal kizárva a szociális és környezeti dömpinget, és az egyenlő versenyfeltételeken alapuló szabad versenyre irányuló közös célkitűzés fényében magas szintű fogyasztóvédelmet biztosítva; |
| --- | --- |

G.

mivel egy jól kidolgozott kereskedelmi megállapodással kiaknázhatók a globalizáció kínálta lehetőségek; mivel egy szilárd alapokon álló, ambiciózus kereskedelmi megállapodásnak nem kizárólag a vámok és a nem vámjellegű akadályok csökkentésére kell irányulnia, hanem a munkavállalók, a fogyasztók és a környezet védelmét is szolgálnia kell; mivel egy szilárd alapokon álló, ambiciózus kereskedelmi megállapodás lehetőséget kínál arra, hogy a legmagasabb szintű jogszabályi előírások erősítésével keretet hozzunk létre közös értékeinkkel összhangban, ezáltal kizárva a szociális és környezeti dömpinget, és az egyenlő versenyfeltételeken alapuló szabad versenyre irányuló közös célkitűzés fényében magas szintű fogyasztóvédelmet biztosítva;

| H. | mivel a szigorú közös előírások ugyan a fogyasztók érdekeit szolgálják, azonban el kell ismerni, hogy a konvergenciának gazdasági szempontból is van értelme, mivel a szigorúbb előírások miatti magasabb költségeket ellensúlyozhatja a fokozott méretgazdaságosság a potenciálisan 850 millió fogyasztóból álló piacon; |
| --- | --- |

H.

mivel a szigorú közös előírások ugyan a fogyasztók érdekeit szolgálják, azonban el kell ismerni, hogy a konvergenciának gazdasági szempontból is van értelme, mivel a szigorúbb előírások miatti magasabb költségeket ellensúlyozhatja a fokozott méretgazdaságosság a potenciálisan 850 millió fogyasztóból álló piacon;

| I. | mivel a korábbi kereskedelmi megállapodások jelentős előnyökkel jártak az európai gazdaság számára, nehéz értékelni a TTIP-nek akár az EU, akár az USA gazdaságára gyakorolt valódi hatását, valamint nehéz jóslatokba bocsátkozni, miközben a tárgyalások folyamatban vannak, a tanulmányok pedig ellentmondásos következtetésekre jutnak; mivel a TTIP önmagában nem rendezi majd a régóta fennálló strukturális gazdasági problémákat és nem szünteti meg azok kiváltó okait az EU-ban, hanem egy olyan átfogóbb európai stratégia egyik elemének tekintendő, amelynek célja a munkahelyteremtés és a növekedés elősegítése, és a TTIP-vel kapcsolatos elvárásoknak arányban kell lenniük az ambíciók azon szintjével, amelyet a tárgyalásokon majd elérni sikerül; |
| --- | --- |

I.

mivel a korábbi kereskedelmi megállapodások jelentős előnyökkel jártak az európai gazdaság számára, nehéz értékelni a TTIP-nek akár az EU, akár az USA gazdaságára gyakorolt valódi hatását, valamint nehéz jóslatokba bocsátkozni, miközben a tárgyalások folyamatban vannak, a tanulmányok pedig ellentmondásos következtetésekre jutnak; mivel a TTIP önmagában nem rendezi majd a régóta fennálló strukturális gazdasági problémákat és nem szünteti meg azok kiváltó okait az EU-ban, hanem egy olyan átfogóbb európai stratégia egyik elemének tekintendő, amelynek célja a munkahelyteremtés és a növekedés elősegítése, és a TTIP-vel kapcsolatos elvárásoknak arányban kell lenniük az ambíciók azon szintjével, amelyet a tárgyalásokon majd elérni sikerül;

| J. | mivel az orosz embargó következményei világosan rámutattak a mezőgazdaság folyamatos geopolitikai jelentőségére, a különféle mezőgazdasági piacokra jutás fontosságára, valamint a megbízható kereskedelmi partnerekkel fenntartott szilárd és stratégiai kereskedelmi partnerségek szükségességére; |
| --- | --- |

J.

mivel az orosz embargó következményei világosan rámutattak a mezőgazdaság folyamatos geopolitikai jelentőségére, a különféle mezőgazdasági piacokra jutás fontosságára, valamint a megbízható kereskedelmi partnerekkel fenntartott szilárd és stratégiai kereskedelmi partnerségek szükségességére;

| K. | mivel az európai mezőgazdaság szempontjából fontos a kölcsönösen előnyös kereskedelmi megállapodás biztosítása az USA-val, ezáltal erősítve Európának a világpiac egyik kulcsszereplőjeként betöltött pozícióját, anélkül, hogy veszélybe kerülnének az európai mezőgazdasági termékek jelenlegi minőségi előírásai és ezen előírások jövőbeli fejlődése, továbbá ügyelve az európai mezőgazdasági modell megőrzésére, valamint gazdasági és társadalmi életképességének biztosítására; |
| --- | --- |

K.

mivel az európai mezőgazdaság szempontjából fontos a kölcsönösen előnyös kereskedelmi megállapodás biztosítása az USA-val, ezáltal erősítve Európának a világpiac egyik kulcsszereplőjeként betöltött pozícióját, anélkül, hogy veszélybe kerülnének az európai mezőgazdasági termékek jelenlegi minőségi előírásai és ezen előírások jövőbeli fejlődése, továbbá ügyelve az európai mezőgazdasági modell megőrzésére, valamint gazdasági és társadalmi életképességének biztosítására;

| L. | mivel a kereskedelmi és beruházási áramlások önmagukban nem jelentenek célt, és mivel egy kereskedelmi megállapodás értékmérőjét az átlagpolgárok, a munkavállalók és a fogyasztók jóléte, valamint a növekedés és a foglalkoztatás hajtóerejét jelentő vállalkozások előtt álló lehetőségek bővülése képezi; mivel a TTIP-nek mintaként kell szolgálnia egy, a fenti követelményeknek megfelelő kereskedelmi megállapodáshoz annak érdekében, hogy például szolgáljon a jövőben más kereskedelmi partnereinkkel folytatandó tárgyalásainkhoz; |
| --- | --- |

L.

mivel a kereskedelmi és beruházási áramlások önmagukban nem jelentenek célt, és mivel egy kereskedelmi megállapodás értékmérőjét az átlagpolgárok, a munkavállalók és a fogyasztók jóléte, valamint a növekedés és a foglalkoztatás hajtóerejét jelentő vállalkozások előtt álló lehetőségek bővülése képezi; mivel a TTIP-nek mintaként kell szolgálnia egy, a fenti követelményeknek megfelelő kereskedelmi megállapodáshoz annak érdekében, hogy például szolgáljon a jövőben más kereskedelmi partnereinkkel folytatandó tárgyalásainkhoz;

| M. | mivel a tárgyalásokon a magas minőségű eredmény elérése érdekében bizonyos fokú titoktartásra van szükség, és a múltban folytatott tárgyalások átláthatóságának korlátozott szintje hiányosságokhoz vezetett a tárgyalási folyamat feletti demokratikus ellenőrzést illetően; |
| --- | --- |

M.

mivel a tárgyalásokon a magas minőségű eredmény elérése érdekében bizonyos fokú titoktartásra van szükség, és a múltban folytatott tárgyalások átláthatóságának korlátozott szintje hiányosságokhoz vezetett a tárgyalási folyamat feletti demokratikus ellenőrzést illetően;

| N. | mivel Juncker elnök politikai iránymutatásában világosan leszögezte, hogy kiegyensúlyozott és ésszerű kereskedelmi megállapodást kíván az Egyesült Államokkal, és hogy az EU és az USA ugyan egy jelentős lépéssel továbbhaladhat, és elismerheti egymás termékszabványait, vagy dolgozhat transzatlanti szabványok kidolgozásán, az EU azonban nem fogja feláldozni (élelmiszer-)biztonságát, egészségügyi, állategészségügyi, szociális, környezetvédelmi és adatvédelmi normáit, valamint kulturális sokféleségét; emlékeztetve arra, hogy élelmiszereink biztonsága és az európaiak személyes adatainak védelme, valamint az általános érdekű szolgáltatások csakis abban az esetben képezhetik a tárgyalások tárgyát, ha a védelem még magasabb szintjének elérése a cél; |
| --- | --- |

N.

mivel Juncker elnök politikai iránymutatásában világosan leszögezte, hogy kiegyensúlyozott és ésszerű kereskedelmi megállapodást kíván az Egyesült Államokkal, és hogy az EU és az USA ugyan egy jelentős lépéssel továbbhaladhat, és elismerheti egymás termékszabványait, vagy dolgozhat transzatlanti szabványok kidolgozásán, az EU azonban nem fogja feláldozni (élelmiszer-)biztonságát, egészségügyi, állategészségügyi, szociális, környezetvédelmi és adatvédelmi normáit, valamint kulturális sokféleségét; emlékeztetve arra, hogy élelmiszereink biztonsága és az európaiak személyes adatainak védelme, valamint az általános érdekű szolgáltatások csakis abban az esetben képezhetik a tárgyalások tárgyát, ha a védelem még magasabb szintjének elérése a cél;

| O. | mivel fontos biztosítani a védett adatkikötőről szóló megállapodásra és az adatvédelmi keretmegállapodásra irányuló tárgyalások sikeres lezárását; |
| --- | --- |

O.

mivel fontos biztosítani a védett adatkikötőről szóló megállapodásra és az adatvédelmi keretmegállapodásra irányuló tárgyalások sikeres lezárását;

| P. | mivel Juncker elnök politikai iránymutatásában azt is egyértelműen kijelentette, hogy nem fogadja el, hogy az uniós tagállamok bíróságainak joghatóságát a befektetői jogviták esetében különszabályok korlátozzák; mivel a TTIP keretein belüli beruházásvédelemről és beruházó és állam közötti vitarendezésről folytatott nyilvános konzultáció eredményei immár elérhetőek, a három intézmény jelenleg – külön-külön és egymással egyeztetve, valamint eszmecserét folytatva a civil társadalommal és az üzleti ágazattal – végiggondolja azt, hogy hogyan lehet a leghatékonyabban biztosítani a beruházások védelmét és a beruházókkal való egyenlő bánásmódot, biztosítva egyúttal az államok szabályozási jogát is; |
| --- | --- |

P.

mivel Juncker elnök politikai iránymutatásában azt is egyértelműen kijelentette, hogy nem fogadja el, hogy az uniós tagállamok bíróságainak joghatóságát a befektetői jogviták esetében különszabályok korlátozzák; mivel a TTIP keretein belüli beruházásvédelemről és beruházó és állam közötti vitarendezésről folytatott nyilvános konzultáció eredményei immár elérhetőek, a három intézmény jelenleg – külön-külön és egymással egyeztetve, valamint eszmecserét folytatva a civil társadalommal és az üzleti ágazattal – végiggondolja azt, hogy hogyan lehet a leghatékonyabban biztosítani a beruházások védelmét és a beruházókkal való egyenlő bánásmódot, biztosítva egyúttal az államok szabályozási jogát is;

| Q. | mivel a Parlament teljes körűen támogatja a tárgyalási irányelvek titkosításának feloldására irányuló tanácsi döntést, valamint a Bizottság átláthatósági kezdeményezését; mivel a TTIP tárgyában Európa-szerte folytatott éles viták megmutatták, hogy a TTIP-tárgyalásokat átláthatóbb és inkluzívabb módon kell lefolytatni, figyelembe véve az európai polgárok által felvetett aggályokat és a tárgyalások eredményeit a közvélemény tudomására hozva; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Parlament teljes körűen támogatja a tárgyalási irányelvek titkosításának feloldására irányuló tanácsi döntést, valamint a Bizottság átláthatósági kezdeményezését; mivel a TTIP tárgyában Európa-szerte folytatott éles viták megmutatták, hogy a TTIP-tárgyalásokat átláthatóbb és inkluzívabb módon kell lefolytatni, figyelembe véve az európai polgárok által felvetett aggályokat és a tárgyalások eredményeit a közvélemény tudomására hozva;

| R. | mivel az USA és az EU 2013 júliusa óta folytat tárgyalásokat, de ez idáig nem sikerült közös szövegben megállapodni; |
| --- | --- |

R.

mivel az USA és az EU 2013 júliusa óta folytat tárgyalásokat, de ez idáig nem sikerült közös szövegben megállapodni;

| S. | mivel a TTIP várhatóan vegyes megállapodás lesz, amelyet az Európai Parlamentnek és mind a 28 uniós tagállamnak ratifikálnia kell; |
| --- | --- |

S.

mivel a TTIP várhatóan vegyes megállapodás lesz, amelyet az Európai Parlamentnek és mind a 28 uniós tagállamnak ratifikálnia kell;

| 1. | úgy véli, hogy az EU és az USA kulcsfontosságú stratégiai partnerek; hangsúlyozza, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP) a közelmúlt legjelentősebb EU–USA projektje, amely a kereskedelmi vonatkozásain túl a transzatlanti partnerség egészét fellendíti; hangsúlyozza, hogy sikeres megkötése nagy politikai jelentőséggel bír; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az EU és az USA kulcsfontosságú stratégiai partnerek; hangsúlyozza, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP) a közelmúlt legjelentősebb EU–USA projektje, amely a kereskedelmi vonatkozásain túl a transzatlanti partnerség egészét fellendíti; hangsúlyozza, hogy sikeres megkötése nagy politikai jelentőséggel bír;

| 2. | a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről (TTIP) szóló jelenlegi tárgyalásokkal összefüggésben a következő ajánlásokat intézi a Bizottsághoz:






  a) | a hatályt és a tágabb összefüggéseket illetően:






  i. | biztosítsa, hogy átlátható TTIP-tárgyalások eredményeképpen színvonalas, ambiciózus, átfogó és kiegyensúlyozott kereskedelmi és beruházási megállapodás jöjjön létre, amely előmozdítja a fenntartható növekedést, közös hasznot hajt a tagállamokban, kölcsönösen előnyös a partnerkapcsolatokban, fokozza a nemzetközi versenyképességet, és új távlatokat nyit az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k előtt, támogatja jó minőségű munkahelyek teremtését az európai polgárok számára, közvetlen előnyökkel jár az európai fogyasztók számára; a megállapodás tartalma és végrehajtása fontosabb, mint a tárgyalások üteme; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről (TTIP) szóló jelenlegi tárgyalásokkal összefüggésben a következő ajánlásokat intézi a Bizottsághoz:

a)

a hatályt és a tágabb összefüggéseket illetően:

i.

biztosítsa, hogy átlátható TTIP-tárgyalások eredményeképpen színvonalas, ambiciózus, átfogó és kiegyensúlyozott kereskedelmi és beruházási megállapodás jöjjön létre, amely előmozdítja a fenntartható növekedést, közös hasznot hajt a tagállamokban, kölcsönösen előnyös a partnerkapcsolatokban, fokozza a nemzetközi versenyképességet, és új távlatokat nyit az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k előtt, támogatja jó minőségű munkahelyek teremtését az európai polgárok számára, közvetlen előnyökkel jár az európai fogyasztók számára; a megállapodás tartalma és végrehajtása fontosabb, mint a tárgyalások üteme;

| ii. | hangsúlyozza, hogy a TTIP-tárgyalások keretében a felek ugyan három fő területről – a kölcsönös piacra jutás lehetőségeinek nagymértékű javítása (áruk, szolgáltatások, beruházások és a valamennyi kormányzati szinten folyó közbeszerzések tekintetében), a nem vámjellegű akadályok csökkentése és a szabályozási rendszerek összeegyeztethetőségének fejlesztése, valamint közös szabályok kidolgozása a minden felet érintő globális kereskedelmi kihívások leküzdése és lehetőségek kiaknázása érdekében – egyeztetnek, ezek a területek azonban egyforma jelentőséggel bírnak fontosak, és egy átfogó csomagba kell belefoglalni őket; a TTIP-nek ambiciózusnak és valamennyi kormányzati szinten kötelezőnek kell lennie az Atlanti-óceán mindkét oldalán, a megállapodásnak viszonosságon alapuló, tartós és valódi piaci nyitáshoz és a kereskedelmi eljárások egyszerűsödéséhez kell vezetnie, és a szélesebb körű transzatlanti együttműködés megvalósítása érdekében különös figyelmet kell fordítania a strukturális intézkedésekre, egyúttal eleget téve a szabályozási előírásoknak, fenntartva a fogyasztóvédelmet és kizárva a szociális, adóügyi és környezeti dömpinget; |
| --- | --- |

ii.

hangsúlyozza, hogy a TTIP-tárgyalások keretében a felek ugyan három fő területről – a kölcsönös piacra jutás lehetőségeinek nagymértékű javítása (áruk, szolgáltatások, beruházások és a valamennyi kormányzati szinten folyó közbeszerzések tekintetében), a nem vámjellegű akadályok csökkentése és a szabályozási rendszerek összeegyeztethetőségének fejlesztése, valamint közös szabályok kidolgozása a minden felet érintő globális kereskedelmi kihívások leküzdése és lehetőségek kiaknázása érdekében – egyeztetnek, ezek a területek azonban egyforma jelentőséggel bírnak fontosak, és egy átfogó csomagba kell belefoglalni őket; a TTIP-nek ambiciózusnak és valamennyi kormányzati szinten kötelezőnek kell lennie az Atlanti-óceán mindkét oldalán, a megállapodásnak viszonosságon alapuló, tartós és valódi piaci nyitáshoz és a kereskedelmi eljárások egyszerűsödéséhez kell vezetnie, és a szélesebb körű transzatlanti együttműködés megvalósítása érdekében különös figyelmet kell fordítania a strukturális intézkedésekre, egyúttal eleget téve a szabályozási előírásoknak, fenntartva a fogyasztóvédelmet és kizárva a szociális, adóügyi és környezeti dömpinget;

| iii. | tartsa szem előtt általában véve az EU és az USA közötti gazdasági kapcsolatok, de különösen a TTIP stratégiai fontosságát, többek között azért, mert lehetőséget kínál a szabályalapú keretrendszerben gyökerező, az EU és az USA által egyaránt osztott és ápolt elvek és értékek érvényesítésére és egyúttal a globális kereskedelem, a beruházások és a kereskedelemmel kapcsolatos kérdések, például a szigorú szabványok, normák és szabályok terén közös megközelítés és szemlélet kialakítására, hogy mindezek révén átfogóbb transzatlanti jövőképet és közös stratégiai célokat lehessen kialakítani; vegye figyelembe, hogy a TTIP a transzatlanti piac méretére tekintettel lehetőséget kínál a nemzetközi kereskedelem rendjének alakítására és szabályozására annak érdekében, hogy mindkét félé számára biztosított legyen a virágzás egy hálózatszerűen összekapcsolódó világban; |
| --- | --- |

iii.

tartsa szem előtt általában véve az EU és az USA közötti gazdasági kapcsolatok, de különösen a TTIP stratégiai fontosságát, többek között azért, mert lehetőséget kínál a szabályalapú keretrendszerben gyökerező, az EU és az USA által egyaránt osztott és ápolt elvek és értékek érvényesítésére és egyúttal a globális kereskedelem, a beruházások és a kereskedelemmel kapcsolatos kérdések, például a szigorú szabványok, normák és szabályok terén közös megközelítés és szemlélet kialakítására, hogy mindezek révén átfogóbb transzatlanti jövőképet és közös stratégiai célokat lehessen kialakítani; vegye figyelembe, hogy a TTIP a transzatlanti piac méretére tekintettel lehetőséget kínál a nemzetközi kereskedelem rendjének alakítására és szabályozására annak érdekében, hogy mindkét félé számára biztosított legyen a virágzás egy hálózatszerűen összekapcsolódó világban;

| iv. | különösen a Kereskedelmi Világszervezeten (WTO) belül elért közelmúltbeli kedvező fejlemények fényében biztosítsa, hogy az Egyesült Államokkal kötött megállapodás ugródeszkaként szolgáljon az átfogóbb kereskedelmi tárgyalásokhoz, és ne hátráltassa vagy akadályozza meg a WTO-folyamatot; a két- és többoldalú kereskedelmi megállapodásokat általános értelemben a második legjobb választási lehetőségnek kell tekinteni, és nem gátolhatják a többoldalú megállapodásokkal elérhető jelentős előrelépések érdekében tett erőfeszítéseket; a TTIP-nek szinergiákat kell biztosítania a jelenleg tárgyalás alatt álló egyéb kereskedelmi megállapodásokkal; |
| --- | --- |

iv.

különösen a Kereskedelmi Világszervezeten (WTO) belül elért közelmúltbeli kedvező fejlemények fényében biztosítsa, hogy az Egyesült Államokkal kötött megállapodás ugródeszkaként szolgáljon az átfogóbb kereskedelmi tárgyalásokhoz, és ne hátráltassa vagy akadályozza meg a WTO-folyamatot; a két- és többoldalú kereskedelmi megállapodásokat általános értelemben a második legjobb választási lehetőségnek kell tekinteni, és nem gátolhatják a többoldalú megállapodásokkal elérhető jelentős előrelépések érdekében tett erőfeszítéseket; a TTIP-nek szinergiákat kell biztosítania a jelenleg tárgyalás alatt álló egyéb kereskedelmi megállapodásokkal;

| v. | tartsa szem előtt, hogy az EUMSZ az EU kereskedelempolitikáját az Unió általános külső fellépésének szerves részeként határozza meg, ezért értékelje a végleges megállapodás következményeit, elismerve a lehetőségeket, például a piacokhoz való könnyebb hozzáférést a közös transzatlanti normáknak köszönhetően, de egyúttal a kockázatokat is, például a kereskedelem elterelődését a fejlődő országoktól a vámjellegű preferenciák sorvadása következtében; |
| --- | --- |

v.

tartsa szem előtt, hogy az EUMSZ az EU kereskedelempolitikáját az Unió általános külső fellépésének szerves részeként határozza meg, ezért értékelje a végleges megállapodás következményeit, elismerve a lehetőségeket, például a piacokhoz való könnyebb hozzáférést a közös transzatlanti normáknak köszönhetően, de egyúttal a kockázatokat is, például a kereskedelem elterelődését a fejlődő országoktól a vámjellegű preferenciák sorvadása következtében;

| vi. | biztosítsa, hogy a megállapodás garantálja az uniós alapvető jogi normák maradéktalan tiszteletben tartását egy jogilag kötelező erővel és halasztó hatállyal bíró emberi jogi klauzula beiktatása révén, ami az EU harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodásainak állandó része; |
| --- | --- |

vi.

biztosítsa, hogy a megállapodás garantálja az uniós alapvető jogi normák maradéktalan tiszteletben tartását egy jogilag kötelező erővel és halasztó hatállyal bíró emberi jogi klauzula beiktatása révén, ami az EU harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodásainak állandó része;

| b) | a piacra jutást illetően:






  i. | biztosítsa, hogy a piacra jutási ajánlatok mindegyik területen kölcsönösek és ugyanolyan ambiciózusak legyenek, és mindkét fél elvárásait tükrözzék, és hangsúlyozza, hogy az e területekre vonatkozó javaslatoknak kiegyensúlyozottaknak kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

b)

a piacra jutást illetően:

i.

biztosítsa, hogy a piacra jutási ajánlatok mindegyik területen kölcsönösek és ugyanolyan ambiciózusak legyenek, és mindkét fél elvárásait tükrözzék, és hangsúlyozza, hogy az e területekre vonatkozó javaslatoknak kiegyensúlyozottaknak kell lenniük;

| ii. | örekedjen valamennyi vámtarifa eltörlésére, egyúttal tiszteletben tartva, hogy mindkét fél részéről számos érzékeny mezőgazdasági és ipari termék létezik, amelyek kimerítő jegyzékeit a tárgyalási folyamat során kell jóváhagyni; irányozzon elő megfelelő átmeneti időszakot és kvótákat – és néhány esetben kizárást – a legérzékenyebb termékekre, figyelembe véve, hogy sok esetben e termékek termelési költsége az uniós szabályok miatt magasabb az EU-ban; |
| --- | --- |

ii.

örekedjen valamennyi vámtarifa eltörlésére, egyúttal tiszteletben tartva, hogy mindkét fél részéről számos érzékeny mezőgazdasági és ipari termék létezik, amelyek kimerítő jegyzékeit a tárgyalási folyamat során kell jóváhagyni; irányozzon elő megfelelő átmeneti időszakot és kvótákat – és néhány esetben kizárást – a legérzékenyebb termékekre, figyelembe véve, hogy sok esetben e termékek termelési költsége az uniós szabályok miatt magasabb az EU-ban;

| iii. | a tárgyalási mandátumban egyértelműen meghatározottaknak megfelelően egy védzáradék felvétele a megállapodásba, amely akkor kerülne alkalmazásra, ha egy bizonyos termék behozatalának fokozódása nyomán jelentős kár fenyegetné a helyi termelést, különös tekintettel az élelmiszer-termelésre és az EU energiaigényes, a kibocsátásáthelyezésben érintett ágazataira, valamint vegyipari, nyersanyagtermelő ipari és acélipari ágazatára; |
| --- | --- |

iii.

a tárgyalási mandátumban egyértelműen meghatározottaknak megfelelően egy védzáradék felvétele a megállapodásba, amely akkor kerülne alkalmazásra, ha egy bizonyos termék behozatalának fokozódása nyomán jelentős kár fenyegetné a helyi termelést, különös tekintettel az élelmiszer-termelésre és az EU energiaigényes, a kibocsátásáthelyezésben érintett ágazataira, valamint vegyipari, nyersanyagtermelő ipari és acélipari ágazatára;

| iv. | tartsa szem előtt, hogy mivel az EU a világon a legnagyobb kereskedelmi blokk, jelentős offenzív érdekei fűződnek az erősen szakosodott szolgáltatási ágazathoz, például a mérnöki és egyéb szakmai szolgáltatások, a távközlési, a pénzügyi vagy a közlekedési szolgáltatások területén; |
| --- | --- |

iv.

tartsa szem előtt, hogy mivel az EU a világon a legnagyobb kereskedelmi blokk, jelentős offenzív érdekei fűződnek az erősen szakosodott szolgáltatási ágazathoz, például a mérnöki és egyéb szakmai szolgáltatások, a távközlési, a pénzügyi vagy a közlekedési szolgáltatások területén;

| v. | ösztönözze a szolgáltatások piacra jutását a pozitív listás piacra jutáshoz használt, úgynevezett hibrid listás megközelítés szerint, amelynek értelmében a külföldi vállalkozások előtt megnyitandó szolgáltatásokat kifejezetten meg kell említeni, az új szolgáltatásokat pedig ki kell zárni, egyúttal gondoskodjon arról, hogy az esetleges felfüggesztési és automatikus beemelési záradékok kizárólag a megkülönböztetésmentességről szóló rendelkezések esetében kerüljenek alkalmazásra, és kellő rugalmasságot engedjen meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatások újra állami ellenőrzés alá vonásához, valamint új és innovatív szolgáltatások létrejöttének figyelembevételéhez, továbbá „negatív listás megközelítést” alkalmazzon a nemzeti elbánás tekintetében; |
| --- | --- |

v.

ösztönözze a szolgáltatások piacra jutását a pozitív listás piacra jutáshoz használt, úgynevezett hibrid listás megközelítés szerint, amelynek értelmében a külföldi vállalkozások előtt megnyitandó szolgáltatásokat kifejezetten meg kell említeni, az új szolgáltatásokat pedig ki kell zárni, egyúttal gondoskodjon arról, hogy az esetleges felfüggesztési és automatikus beemelési záradékok kizárólag a megkülönböztetésmentességről szóló rendelkezések esetében kerüljenek alkalmazásra, és kellő rugalmasságot engedjen meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatások újra állami ellenőrzés alá vonásához, valamint új és innovatív szolgáltatások létrejöttének figyelembevételéhez, továbbá „negatív listás megközelítést” alkalmazzon a nemzeti elbánás tekintetében;

| vi. | a tárgyalásoknak érdemben kell foglalkozniuk az európai vállalkozások tulajdonában lévő tengeri és légi szállítási szolgáltatásokra vonatkozó jelenlegi egyesült államokbeli korlátozásokkal – és azokat meg kell szüntetniük –, amelyek olyan egyesült államokbeli jogszabályokból fakadnak, mint a Jones-törvény, a külföldi kotróhajókra vonatkozó törvény (Foreign Dredging Act), a szövetségi légi közlekedési törvény (Federal Aviation Act) és az Egyesült Államok légi kabotázsra vonatkozó törvénye (Air Cabotage Law), valamint a külföldi tulajdonban levő légitársaságok tőkéjének korlátozásával kapcsolatosak, amelyek súlyosan hátráltatják az USA-ban az uniós társaságok piacra jutását, valamint az innovációt magában az Egyesült Államokban; |
| --- | --- |

vi.

a tárgyalásoknak érdemben kell foglalkozniuk az európai vállalkozások tulajdonában lévő tengeri és légi szállítási szolgáltatásokra vonatkozó jelenlegi egyesült államokbeli korlátozásokkal – és azokat meg kell szüntetniük –, amelyek olyan egyesült államokbeli jogszabályokból fakadnak, mint a Jones-törvény, a külföldi kotróhajókra vonatkozó törvény (Foreign Dredging Act), a szövetségi légi közlekedési törvény (Federal Aviation Act) és az Egyesült Államok légi kabotázsra vonatkozó törvénye (Air Cabotage Law), valamint a külföldi tulajdonban levő légitársaságok tőkéjének korlátozásával kapcsolatosak, amelyek súlyosan hátráltatják az USA-ban az uniós társaságok piacra jutását, valamint az innovációt magában az Egyesült Államokban;

| vii. | építsen a közös nyilatkozatra, amely tükrözi a tárgyaló felek egyértelmű kötelezettségvállalását arra, hogy a TTIP alkalmazásának hatálya alól kizárnak minden jelenlegi és jövőbeli általános érdekű szolgáltatást és általános gazdasági érdekű szolgáltatást (beleértve, de nem kizárólag a vízszolgáltatást, az egészségügyet, a szociális szolgáltatásokat, a szociális biztonsági rendszereket és az oktatást, annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti és helyi hatóságok megőrizzék arra vonatkozó korlátlan jogukat, hogy intézkedéseket vezessenek be, fogadjanak el, tartsanak fenn vagy helyezzenek hatályon kívül a Szerződésekben és az uniós tárgyalási megbízatásban szereplő közszolgáltatások megrendelésével, szervezésével, finanszírozásával és nyújtásával kapcsolatban; ez a kizárás a szolgáltatások nyújtásának és finanszírozásának módjától függetlenül alkalmazandó; |
| --- | --- |

vii.

építsen a közös nyilatkozatra, amely tükrözi a tárgyaló felek egyértelmű kötelezettségvállalását arra, hogy a TTIP alkalmazásának hatálya alól kizárnak minden jelenlegi és jövőbeli általános érdekű szolgáltatást és általános gazdasági érdekű szolgáltatást (beleértve, de nem kizárólag a vízszolgáltatást, az egészségügyet, a szociális szolgáltatásokat, a szociális biztonsági rendszereket és az oktatást, annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti és helyi hatóságok megőrizzék arra vonatkozó korlátlan jogukat, hogy intézkedéseket vezessenek be, fogadjanak el, tartsanak fenn vagy helyezzenek hatályon kívül a Szerződésekben és az uniós tárgyalási megbízatásban szereplő közszolgáltatások megrendelésével, szervezésével, finanszírozásával és nyújtásával kapcsolatban; ez a kizárás a szolgáltatások nyújtásának és finanszírozásának módjától függetlenül alkalmazandó;

| viii. | törekedjen a szakmai képesítések felek közötti kölcsönös elismerésére – nevezetesen egy, az e területen szabályozási hatáskörrel rendelkező szövetségi államokkal létrehozott jogi kereten keresztül – annak érdekében, hogy lehetővé váljon az EU és az USA szakemberei számára, hogy az Atlanti-óceán bármely partján tevékenységet folytassanak, valamint segítse elő a beruházók, a szakemberek, a magasan képzett munkavállalók és a technikusok EU és USA közötti mobilitását a TTIP által érintett ágazatokban; |
| --- | --- |

viii.

törekedjen a szakmai képesítések felek közötti kölcsönös elismerésére – nevezetesen egy, az e területen szabályozási hatáskörrel rendelkező szövetségi államokkal létrehozott jogi kereten keresztül – annak érdekében, hogy lehetővé váljon az EU és az USA szakemberei számára, hogy az Atlanti-óceán bármely partján tevékenységet folytassanak, valamint segítse elő a beruházók, a szakemberek, a magasan képzett munkavállalók és a technikusok EU és USA közötti mobilitását a TTIP által érintett ágazatokban;

| ix. | tartsa szem előtt, hogy az európai szolgáltatások és áruk biztosítói számára a vízumkönnyítés a megállapodás nyújtotta előnyök kihasználásának központi eleme, és a tárgyalások keretében növelje az Egyesül Államokra gyakorolt politikai nyomást a teljes vízumkölcsönösség és annak biztosítása érdekében, hogy az Egyesült Államok valamennyi uniós tagállami polgárt egyenlően kezeljen anélkül, hogy a területére való bejutás tekintetében bármelyiküket hátrányosan megkülönböztetné; |
| --- | --- |

ix.

tartsa szem előtt, hogy az európai szolgáltatások és áruk biztosítói számára a vízumkönnyítés a megállapodás nyújtotta előnyök kihasználásának központi eleme, és a tárgyalások keretében növelje az Egyesül Államokra gyakorolt politikai nyomást a teljes vízumkölcsönösség és annak biztosítása érdekében, hogy az Egyesült Államok valamennyi uniós tagállami polgárt egyenlően kezeljen anélkül, hogy a területére való bejutás tekintetében bármelyiküket hátrányosan megkülönböztetné;

| x. | vonja össze a pénzügyi szolgáltatásokat érintő piacra jutási tárgyalásokat a pénzügyi szabályozás közelítésével a legmagasabb szinten, támogatva ezzel a szükséges előírások bevezetését és összeegyeztethetőségét a pénzügyi stabilitás megerősítése és a pénzügyi termékek és szolgáltatások fogyasztói megfelelő védelmének biztosítása, és a más nemzetközi fórumokon, például a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságban és a Pénzügyi Stabilitási Tanácsban már zajló együttműködési törekvések támogatása érdekében; biztosítsa, hogy az együttműködésre irányuló erőfeszítések nem korlátozzák az EU és a tagállamok szabályozási és felügyeleti szuverenitását, beleértve azt a képességüket, hogy bizonyos pénzügyi termékeket és tevékenységeket betilthassanak; |
| --- | --- |

x.

vonja össze a pénzügyi szolgáltatásokat érintő piacra jutási tárgyalásokat a pénzügyi szabályozás közelítésével a legmagasabb szinten, támogatva ezzel a szükséges előírások bevezetését és összeegyeztethetőségét a pénzügyi stabilitás megerősítése és a pénzügyi termékek és szolgáltatások fogyasztói megfelelő védelmének biztosítása, és a más nemzetközi fórumokon, például a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságban és a Pénzügyi Stabilitási Tanácsban már zajló együttműködési törekvések támogatása érdekében; biztosítsa, hogy az együttműködésre irányuló erőfeszítések nem korlátozzák az EU és a tagállamok szabályozási és felügyeleti szuverenitását, beleértve azt a képességüket, hogy bizonyos pénzügyi termékeket és tevékenységeket betilthassanak;

| xi. | alakítson ki fokozott együttműködést az EU, a tagállamok és az Egyesült Államok között, többek között a pénzügyi és adóbűncselekmények, valamint a korrupció elleni, globálisan magasabb normák kitűzését célzó, hatékonyabb nemzetközi együttműködésre irányuló mechanizmusok terén; |
| --- | --- |

xi.

alakítson ki fokozott együttműködést az EU, a tagállamok és az Egyesült Államok között, többek között a pénzügyi és adóbűncselekmények, valamint a korrupció elleni, globálisan magasabb normák kitűzését célzó, hatékonyabb nemzetközi együttműködésre irányuló mechanizmusok terén;

| xii. | gondoskodjon arról, hogy az adatvédelemre vonatkozó uniós vívmányokat ne veszélyeztesse az adatáramlás liberalizációja, különösen az e-kereskedelem és a pénzügyi szolgáltatások terén, egyúttal elismerve az adatáramlás fontosságát mint a transzatlanti kereskedelem és a digitális gazdaság gerincét; alapvető prioritásként foglaljon bele a megállapodásba egy – a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) XIV. cikkén alapuló – átfogó és egyértelmű, horizontális és önálló rendelkezést, amely a személyes adatok védelmére vonatkozó meglévő és jövőbeli uniós jogszabályokat teljes körűen kivonja a megállapodás alól, azon feltétel nélkül, hogy a záradéknak összhangban kell állnia a TTIP egyéb részeivel; csak akkor folytasson tárgyalásokat a személyes adatok forgalmát érintő rendelkezésekről, amennyiben garantálják és tiszteletben tartják az Atlanti-óceán mindkét partja adatvédelmi szabályainak teljes körű alkalmazását, és működjön együtt az USA-val, hogy a harmadik országokat szerte a világban hasonlóan magas szintű adatvédelmi normák elfogadására ösztönözzék; |
| --- | --- |

xii.

gondoskodjon arról, hogy az adatvédelemre vonatkozó uniós vívmányokat ne veszélyeztesse az adatáramlás liberalizációja, különösen az e-kereskedelem és a pénzügyi szolgáltatások terén, egyúttal elismerve az adatáramlás fontosságát mint a transzatlanti kereskedelem és a digitális gazdaság gerincét; alapvető prioritásként foglaljon bele a megállapodásba egy – a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) XIV. cikkén alapuló – átfogó és egyértelmű, horizontális és önálló rendelkezést, amely a személyes adatok védelmére vonatkozó meglévő és jövőbeli uniós jogszabályokat teljes körűen kivonja a megállapodás alól, azon feltétel nélkül, hogy a záradéknak összhangban kell állnia a TTIP egyéb részeivel; csak akkor folytasson tárgyalásokat a személyes adatok forgalmát érintő rendelkezésekről, amennyiben garantálják és tiszteletben tartják az Atlanti-óceán mindkét partja adatvédelmi szabályainak teljes körű alkalmazását, és működjön együtt az USA-val, hogy a harmadik országokat szerte a világban hasonlóan magas szintű adatvédelmi normák elfogadására ösztönözzék;

| xiii. | tartsa szem előtt, hogy veszélybe kerülhet az Európai Parlament végleges TTIP megállapodáshoz való hozzájárulása, ha az USA nem vet maradéktalanul véget a mindenre kiterjedő tömeges megfigyelési tevékenységeknek, valamint nem talál megfelelő megoldást az uniós polgárok adatvédelmi jogaira, ideértve a közigazgatási és bírósági jogorvoslatot is, a Parlament 2014. március 12-i állásfoglalásának (27) 74. bekezdésében foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

xiii.

tartsa szem előtt, hogy veszélybe kerülhet az Európai Parlament végleges TTIP megállapodáshoz való hozzájárulása, ha az USA nem vet maradéktalanul véget a mindenre kiterjedő tömeges megfigyelési tevékenységeknek, valamint nem talál megfelelő megoldást az uniós polgárok adatvédelmi jogaira, ideértve a közigazgatási és bírósági jogorvoslatot is, a Parlament 2014. március 12-i állásfoglalásának (27) 74. bekezdésében foglaltaknak megfelelően;

| xiv. | gondoskodjon arról, hogy mihamarabb és teljes körűen helyreállítsák az Unió és az Egyesült Államok közötti társfinanszírozást, amelyre kedvezőtlenül hatott a tömeges megfigyelési botrány; |
| --- | --- |

xiv.

gondoskodjon arról, hogy mihamarabb és teljes körűen helyreállítsák az Unió és az Egyesült Államok közötti társfinanszírozást, amelyre kedvezőtlenül hatott a tömeges megfigyelési botrány;

| xv. | foglaljon a megállapodásba egy ambiciózus fejezetet a versenyről, gondoskodva az európai versenyjog kellő tiszteletben tartásáról, különösen a digitális világban; biztosítsa, hogy a magántársaságok tisztességesen versenyezhessenek az állami tulajdonú vagy államilag ellenőrzött társaságokkal; biztosítsa, hogy a magántársaságoknak nyújtott állami támogatást szabályozzák, és hogy az átlátható ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

xv.

foglaljon a megállapodásba egy ambiciózus fejezetet a versenyről, gondoskodva az európai versenyjog kellő tiszteletben tartásáról, különösen a digitális világban; biztosítsa, hogy a magántársaságok tisztességesen versenyezhessenek az állami tulajdonú vagy államilag ellenőrzött társaságokkal; biztosítsa, hogy a magántársaságoknak nyújtott állami támogatást szabályozzák, és hogy az átlátható ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozik;

| xvi. | szorgalmazza a nyílt versenyt a digitális gazdaság fejlesztéséért, amely jellegénél fogva globális, de legfőbb bázisai az EU-ban és az Egyesült Államokban találhatók; hangsúlyozza, hogy a digitális gazdaságban központi szerepet kell kapnia a transzatlanti piacnak, amely kihat a világgazdaságra és még nyitottabbá teszi a globális piacokat; |
| --- | --- |

xvi.

szorgalmazza a nyílt versenyt a digitális gazdaság fejlesztéséért, amely jellegénél fogva globális, de legfőbb bázisai az EU-ban és az Egyesült Államokban találhatók; hangsúlyozza, hogy a digitális gazdaságban központi szerepet kell kapnia a transzatlanti piacnak, amely kihat a világgazdaságra és még nyitottabbá teszi a globális piacokat;

| xvii. | az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokkal és a távközlési szolgáltatásokkal kapcsolatban tartsa szem előtt annak a rendkívüli fontosságát, hogy a TTIP biztosítson egyenlő versenyfeltételeket, amelyekben az EU szolgáltató vállalatai a kölcsönösség elve alapján egyenlő és átlátható hozzáféréssel rendelkeznek az USA piacán, az USA szolgáltatói pedig az Európában vagy az európai fogyasztók számára nyújtott szolgáltatásaik során kötelesek tiszteletben tartani valamennyi vonatkozó ipari és termékbiztonsági normát, illetve fogyasztói jogokat, illetve meg kell felelniük azoknak; |
| --- | --- |

xvii.

az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokkal és a távközlési szolgáltatásokkal kapcsolatban tartsa szem előtt annak a rendkívüli fontosságát, hogy a TTIP biztosítson egyenlő versenyfeltételeket, amelyekben az EU szolgáltató vállalatai a kölcsönösség elve alapján egyenlő és átlátható hozzáféréssel rendelkeznek az USA piacán, az USA szolgáltatói pedig az Európában vagy az európai fogyasztók számára nyújtott szolgáltatásaik során kötelesek tiszteletben tartani valamennyi vonatkozó ipari és termékbiztonsági normát, illetve fogyasztói jogokat, illetve meg kell felelniük azoknak;

| xviii. | a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezménnyel való teljes körű megfelelés jegyében biztosítsa egy jogilag kötelező érvényű, a teljes megállapodásra érvényes általános záradék révén, hogy a megállapodás részes felei fenntarthassák maguknak a jogot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés megfelelő cikkeivel összhangban bármilyen (különösen szabályozási és/vagy pénzügyi jellegű) intézkedést elfogadjanak vagy fenntartsanak a kulturális és nyelvi sokszínűség védelmére vagy előmozdítására, továbbá a médiapluralizmus és a médiaszabadság védelmére és támogatására vonatkozóan, a használt technológiai vagy terjesztési platformtól függetlenül, és szem előtt tartva azt, hogy a tagállamok által az Európai Bizottságnak adott megbízatás kifejezetten kizárja az audiovizuális szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

xviii.

a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezménnyel való teljes körű megfelelés jegyében biztosítsa egy jogilag kötelező érvényű, a teljes megállapodásra érvényes általános záradék révén, hogy a megállapodás részes felei fenntarthassák maguknak a jogot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés megfelelő cikkeivel összhangban bármilyen (különösen szabályozási és/vagy pénzügyi jellegű) intézkedést elfogadjanak vagy fenntartsanak a kulturális és nyelvi sokszínűség védelmére vagy előmozdítására, továbbá a médiapluralizmus és a médiaszabadság védelmére és támogatására vonatkozóan, a használt technológiai vagy terjesztési platformtól függetlenül, és szem előtt tartva azt, hogy a tagállamok által az Európai Bizottságnak adott megbízatás kifejezetten kizárja az audiovizuális szolgáltatásokat;

| xix. | kösse ki, hogy a megállapodásban semmi ne korlátozza az EU vagy tagállamai azon hatáskörét, hogy szubvenciót vagy pénzügyi támogatást nyújtsanak a kulturális iparágak, valamint a kulturális, oktatási, audiovizuális és sajtószolgáltatások számára; |
| --- | --- |

xix.

kösse ki, hogy a megállapodásban semmi ne korlátozza az EU vagy tagállamai azon hatáskörét, hogy szubvenciót vagy pénzügyi támogatást nyújtsanak a kulturális iparágak, valamint a kulturális, oktatási, audiovizuális és sajtószolgáltatások számára;

| xx. | erősítse meg, hogy a TTIP-megállapodásból származó kötelezettségek nem befolyásolhatják a rögzített könyvár rendszerét, valamint a napilapokra és magazinokra vonatkozó árrögzítést; |
| --- | --- |

xx.

erősítse meg, hogy a TTIP-megállapodásból származó kötelezettségek nem befolyásolhatják a rögzített könyvár rendszerét, valamint a napilapokra és magazinokra vonatkozó árrögzítést;

| xxi. | biztosítsa egy általános záradék révén az olyan oktatási és kulturális szolgáltatások rendelkezésre bocsátására vonatkozó intézkedések elfogadására vagy fenntartására vonatkozó tagállami jogot, amelyek nem nyereségorientáltak, és/vagy amelyeket bármilyen összegben közforrásokból vagy bárminemű állami támogatással finanszíroznak, valamint biztosítsa, hogy a magántőkéből finanszírozott külföldi szolgáltatókra ugyanolyan minőségi és minősítési követelmények vonatkozzanak, mint a hazaiakra; |
| --- | --- |

xxi.

biztosítsa egy általános záradék révén az olyan oktatási és kulturális szolgáltatások rendelkezésre bocsátására vonatkozó intézkedések elfogadására vagy fenntartására vonatkozó tagállami jogot, amelyek nem nyereségorientáltak, és/vagy amelyeket bármilyen összegben közforrásokból vagy bárminemű állami támogatással finanszíroznak, valamint biztosítsa, hogy a magántőkéből finanszírozott külföldi szolgáltatókra ugyanolyan minőségi és minősítési követelmények vonatkozzanak, mint a hazaiakra;

| xxii. | tekintettel az európai vállalatok – különösen a kkv-k – körében az USA szövetségi és szövetséginél alacsonyabb szintű közbeszerzési szerződéseihez – például építési szolgáltatásokra, építőmérnöki területre, közlekedési és energetikai infrastruktúrára, valamint árukra és szolgáltatásokra vonatkozó szerződésekhez – való hozzáférés iránt mutatkozó óriási érdeklődésre, az új uniós közbeszerzési és koncessziós irányelveknek való megfelelést tiszteletben tartva ambiciózusan közelítse meg a közbeszerzésekre vonatkozó fejezetet, ugyanakkor tiszteletben tartva, hogy a fejezetnek meg kell felelnie a közbeszerzésekről és koncessziókról szóló uniós irányleveknek annak érdekében, hogy a kölcsönösség elvével összhangban így orvosolják az Atlanti-óceán mindkét oldalán a közbeszerzési piacok nyitottságában fennálló eltéréseket, jelentős mértékben, szövetségi és alacsonyabb szinten egyaránt megnyitva az amerikai piacot (amelyet jelenleg is az amerikai ajánlat előnyben részesítésére vonatkozó 1933. évi törvény (Buy American Act) szabályoz) a közbeszerzésről szóló megállapodás (GPA) keretében vállalt kötelezettségekből és az Egyesült Államokban szövetségi, állami és helyi szinten jelenleg alkalmazott korlátozások megszüntetéséből kiindulva; és állítson fel mechanizmusokat az USA szövetségi hatóságai által vállalt kötelezettségek tiszteletben tartásának valamennyi politikai és közigazgatási szinten történő garantálásához; |
| --- | --- |

xxii.

tekintettel az európai vállalatok – különösen a kkv-k – körében az USA szövetségi és szövetséginél alacsonyabb szintű közbeszerzési szerződéseihez – például építési szolgáltatásokra, építőmérnöki területre, közlekedési és energetikai infrastruktúrára, valamint árukra és szolgáltatásokra vonatkozó szerződésekhez – való hozzáférés iránt mutatkozó óriási érdeklődésre, az új uniós közbeszerzési és koncessziós irányelveknek való megfelelést tiszteletben tartva ambiciózusan közelítse meg a közbeszerzésekre vonatkozó fejezetet, ugyanakkor tiszteletben tartva, hogy a fejezetnek meg kell felelnie a közbeszerzésekről és koncessziókról szóló uniós irányleveknek annak érdekében, hogy a kölcsönösség elvével összhangban így orvosolják az Atlanti-óceán mindkét oldalán a közbeszerzési piacok nyitottságában fennálló eltéréseket, jelentős mértékben, szövetségi és alacsonyabb szinten egyaránt megnyitva az amerikai piacot (amelyet jelenleg is az amerikai ajánlat előnyben részesítésére vonatkozó 1933. évi törvény (Buy American Act) szabályoz) a közbeszerzésről szóló megállapodás (GPA) keretében vállalt kötelezettségekből és az Egyesült Államokban szövetségi, állami és helyi szinten jelenleg alkalmazott korlátozások megszüntetéséből kiindulva; és állítson fel mechanizmusokat az USA szövetségi hatóságai által vállalt kötelezettségek tiszteletben tartásának valamennyi politikai és közigazgatási szinten történő garantálásához;

| xxiii. | a közbeszerzési szerződések elnyerése érdekében ajánlatot tevő uniós és amerikai vállalatok – különösen a kkv-k – egyenlő hozzáférését biztosító, nyílt, hátrányos megkülönböztetéstől mentes és kiszámítható eljárási követelmények kialakítása érdekében biztosítsa, hogy az USA fokozza a területén hatályban lévő odaítélési eljárás átláthatóságát; |
| --- | --- |

xxiii.

a közbeszerzési szerződések elnyerése érdekében ajánlatot tevő uniós és amerikai vállalatok – különösen a kkv-k – egyenlő hozzáférését biztosító, nyílt, hátrányos megkülönböztetéstől mentes és kiszámítható eljárási követelmények kialakítása érdekében biztosítsa, hogy az USA fokozza a területén hatályban lévő odaítélési eljárás átláthatóságát;

| xxiv. | nemzetközi szinten mozdítsa elő az EU–USA közötti együttműködést a közigazgatás valamennyi szövetségi és ennél alacsonyabb szintű közbeszerzésére vonatkozó közös fenntarthatósági előírások támogatása céljából, többek között a nemrég felülvizsgált közbeszerzési megállapodás végrehajtása terén; valamint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) vállalkozásoknak szóló iránymutatásain alapuló vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó normák elfogadása és tiszteletben tartása terén; |
| --- | --- |

xxiv.

nemzetközi szinten mozdítsa elő az EU–USA közötti együttműködést a közigazgatás valamennyi szövetségi és ennél alacsonyabb szintű közbeszerzésére vonatkozó közös fenntarthatósági előírások támogatása céljából, többek között a nemrég felülvizsgált közbeszerzési megállapodás végrehajtása terén; valamint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) vállalkozásoknak szóló iránymutatásain alapuló vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó normák elfogadása és tiszteletben tartása terén;

| xxv. | biztosítsa, hogy az USA államait bevonják a tárgyalási folyamatba, és így érdemi eredményeket lehessen elérni az egyesült államokbeli közbeszerzési szerződések uniós vállalatok előtti megnyitása terén; |
| --- | --- |

xxv.

biztosítsa, hogy az USA államait bevonják a tárgyalási folyamatba, és így érdemi eredményeket lehessen elérni az egyesült államokbeli közbeszerzési szerződések uniós vállalatok előtti megnyitása terén;

| xxvi. | a közbeszerzést illetően legyen tisztában a védelem és biztonság érzékeny területére és vegye figyelembe az állam- és kormányfők 2013. évi védelmi tanácsa által megállapított, az európai védelmi és biztonsági piac és az európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) létrehozását ösztönző célkitűzéseket; |
| --- | --- |

xxvi.

a közbeszerzést illetően legyen tisztában a védelem és biztonság érzékeny területére és vegye figyelembe az állam- és kormányfők 2013. évi védelmi tanácsa által megállapított, az európai védelmi és biztonsági piac és az európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) létrehozását ösztönző célkitűzéseket;

| xxvii. | gondoskodjon arról, hogy a származási szabályokkal kapcsolatos egyeztetéseken az uniós és az egyesült államokbeli megközelítést összehangolják és hatékony származási szabályokat állapítsanak meg, ezzel elkerülve, hogy más megállapodások aláássák a származási szabályokat, tekintse a tárgyalásokat lehetőségnek, melynek révén előre lehet lépni a termékek kötelező származási jelölésének közös szabványai felé; tekintettel az Unió és Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások lezárására, valamint az Unió és Mexikó közötti szabadkereskedelmi megállapodás lehetséges megújítására, mérlegelni kell a halmozódás lehetőségét és mértékét; mindazonáltal szem előtt kell tartani, hogy a TTIP célja a valóban az USA-ban és az EU-ban készült termékek kereskedelmének elősegítése és nem a harmadik országokból érkező importok lehetővé tétele, ezért fontolóra kell venni egyes termékek eseti alapon történő kizárását, és az érzékeny ágazatok esetében biztosítani kell a kizárást a halmozódás valamennyi fajtájából; |
| --- | --- |

xxvii.

gondoskodjon arról, hogy a származási szabályokkal kapcsolatos egyeztetéseken az uniós és az egyesült államokbeli megközelítést összehangolják és hatékony származási szabályokat állapítsanak meg, ezzel elkerülve, hogy más megállapodások aláássák a származási szabályokat, tekintse a tárgyalásokat lehetőségnek, melynek révén előre lehet lépni a termékek kötelező származási jelölésének közös szabványai felé; tekintettel az Unió és Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások lezárására, valamint az Unió és Mexikó közötti szabadkereskedelmi megállapodás lehetséges megújítására, mérlegelni kell a halmozódás lehetőségét és mértékét; mindazonáltal szem előtt kell tartani, hogy a TTIP célja a valóban az USA-ban és az EU-ban készült termékek kereskedelmének elősegítése és nem a harmadik országokból érkező importok lehetővé tétele, ezért fontolóra kell venni egyes termékek eseti alapon történő kizárását, és az érzékeny ágazatok esetében biztosítani kell a kizárást a halmozódás valamennyi fajtájából;

| xxviii. | biztosítsa, hogy a TTIP nyílt megállapodás legyen, és keressen módot arra, hogy azokat az értékes partnereket, akik az EU-val vagy az USA-val fennálló vámuniós megállapodás miatt érdekeltek a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségi tárgyalásokban aktívabban lehessen tájékoztatni a fejleményekről; |
| --- | --- |

xxviii.

biztosítsa, hogy a TTIP nyílt megállapodás legyen, és keressen módot arra, hogy azokat az értékes partnereket, akik az EU-val vagy az USA-val fennálló vámuniós megállapodás miatt érdekeltek a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségi tárgyalásokban aktívabban lehessen tájékoztatni a fejleményekről;

| c) | a szabályozási együttműködés és koherencia pillérjét és a nem vámjellegű akadályokat illetően:






  i. | biztosítsa, hogy a szabályozási együttműködésről szóló fejezet a kereskedelem azon lehetséges jövőbeli, nem vámjellegű, a kkv-kat aránytalan mértékben sújtó akadályainak azonosításával és elhárításával elősegítse az átlátható, jól működő és versenybarát gazdasági környezet megteremtését és a kereskedelem és beruházások előmozdítását, egyúttal pedig az EUMSZ 191. cikkében lefektetett elővigyázatossági elvvel összhangban biztonsági és egészségvédelmi, fogyasztóvédelmi, munkaügyi, környezetvédelmi és állatjóléti jogszabályok, valamint az Unión belüli kulturális sokféleség legmagasabb szintű védelmének kialakítását és fenntartását is szolgálja; a szabályozási autonómia teljes körű tiszteletben tartásával támogassa a szabályozók közötti, a lehető legátláthatóbb módon és az érdekelt felek bevonásával zajló strukturált párbeszéd és együttműködés létrehozását; vegyen fel átfogó szabályokat a szabályozási összhangról és átláthatóságról az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó eredményes, költséghatékony és összeegyeztethetőbb szabályozás kialakítása és végrehajtása érdekében; az évek óta különböző fórumok – többek között a Transzatlanti Gazdasági Tanács és a Magas Szintű Szabályozási Együttműködési Fórum keretében zajló tárgyalásokból leszűrt tapasztalatok alapján mindkét tárgyaló félnek meg kell határoznia, és egyértelműen meg kell fogalmaznia, hogy mely technikai és eljárási standardokat tekinti alapvető fontosságúnak és megváltoztathatatlannak, melyek esetében alkalmazható közös megközelítés, mely területeken van szükség szigorú közös előírásokon és erős piacfelügyeleti rendszeren alapuló kölcsönös elismerésre, és hol lehet egyszerűen csak jobb információcserére szükség, és hasonlóképpen biztosítsa, hogy a megállapodás ne érintse a még kialakításra váró normákat az USA jogszabályaitól és normáitól az EU-hoz képest nagymértékben eltérő területeken, amilyen például a hatályos (keret)jogszabályok végrehajtása (pl. a REACH), új jogszabályok elfogadása (pl. klónozás) vagy a védelem szintjét érintő jövőbeli meghatározások (pl. hormonháztartást zavaró anyagok); biztosítsa, hogy a TTIP keretében történő szabályozási együttműködéssel kapcsolatos rendelkezések ne írjanak elő eljárási követelményt a vonatkozó uniós jogszabályok elfogadására, és ne keletkeztessenek érvényesíthető jogokat e tekintetben; |
| --- | --- | --- |

c)

a szabályozási együttműködés és koherencia pillérjét és a nem vámjellegű akadályokat illetően:

i.

biztosítsa, hogy a szabályozási együttműködésről szóló fejezet a kereskedelem azon lehetséges jövőbeli, nem vámjellegű, a kkv-kat aránytalan mértékben sújtó akadályainak azonosításával és elhárításával elősegítse az átlátható, jól működő és versenybarát gazdasági környezet megteremtését és a kereskedelem és beruházások előmozdítását, egyúttal pedig az EUMSZ 191. cikkében lefektetett elővigyázatossági elvvel összhangban biztonsági és egészségvédelmi, fogyasztóvédelmi, munkaügyi, környezetvédelmi és állatjóléti jogszabályok, valamint az Unión belüli kulturális sokféleség legmagasabb szintű védelmének kialakítását és fenntartását is szolgálja; a szabályozási autonómia teljes körű tiszteletben tartásával támogassa a szabályozók közötti, a lehető legátláthatóbb módon és az érdekelt felek bevonásával zajló strukturált párbeszéd és együttműködés létrehozását; vegyen fel átfogó szabályokat a szabályozási összhangról és átláthatóságról az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó eredményes, költséghatékony és összeegyeztethetőbb szabályozás kialakítása és végrehajtása érdekében; az évek óta különböző fórumok – többek között a Transzatlanti Gazdasági Tanács és a Magas Szintű Szabályozási Együttműködési Fórum keretében zajló tárgyalásokból leszűrt tapasztalatok alapján mindkét tárgyaló félnek meg kell határoznia, és egyértelműen meg kell fogalmaznia, hogy mely technikai és eljárási standardokat tekinti alapvető fontosságúnak és megváltoztathatatlannak, melyek esetében alkalmazható közös megközelítés, mely területeken van szükség szigorú közös előírásokon és erős piacfelügyeleti rendszeren alapuló kölcsönös elismerésre, és hol lehet egyszerűen csak jobb információcserére szükség, és hasonlóképpen biztosítsa, hogy a megállapodás ne érintse a még kialakításra váró normákat az USA jogszabályaitól és normáitól az EU-hoz képest nagymértékben eltérő területeken, amilyen például a hatályos (keret)jogszabályok végrehajtása (pl. a REACH), új jogszabályok elfogadása (pl. klónozás) vagy a védelem szintjét érintő jövőbeli meghatározások (pl. hormonháztartást zavaró anyagok); biztosítsa, hogy a TTIP keretében történő szabályozási együttműködéssel kapcsolatos rendelkezések ne írjanak elő eljárási követelményt a vonatkozó uniós jogszabályok elfogadására, és ne keletkeztessenek érvényesíthető jogokat e tekintetben;

| ii. | gondoskodjon arról, hogy az állat- és növény-egészségügyi intézkedéseket érintő és a kereskedelem technikai akadályaival kapcsolatos tárgyalások egyaránt az állat- és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról, illetve a kereskedelem technikai akadályairól szóló többoldalú megállapodások központi elvein alapuljanak, valamint védje az európai egészségügyi és növény-egészségügyi előírásokat és eljárásokat; törekedjen elsősorban a túlzott terhekkel járó állat- és növény-egészségügyi intézkedések – köztük a vonatkozó behozatali eljárások – eltörlésére vagy jelentős csökkentésére; különösen azt biztosítsa, hogy az előzetes jóváhagyásokat, kötelező eljárási szabályokat, illetve vámkezelés előtti vizsgálatokat ne alkalmazzák állandó behozatali intézkedésként; érje el az átláthatóság és a nyitottság fokozását, az egyenértékű normák kölcsönös elismerését, a bevált gyakorlatok cseréjét, a szabályozó hatóságok és az érdekelt felek közötti párbeszéd fokozását, illetve a nemzetközi szabványalkotó testületeken belüli együttműködés erősítését; az állat- és növény-egészségügyi, valamint a kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó intézkedésekről folytatott tárgyalások keretében biztosítsa, hogy az élelmiszer-biztonság garantálása, valamint az emberek, állatok és növények életének vagy egészségének megóvása érdekében az Unióban bevezetett magas szintű normák semmilyen módon ne sérüljenek; |
| --- | --- |

ii.

gondoskodjon arról, hogy az állat- és növény-egészségügyi intézkedéseket érintő és a kereskedelem technikai akadályaival kapcsolatos tárgyalások egyaránt az állat- és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról, illetve a kereskedelem technikai akadályairól szóló többoldalú megállapodások központi elvein alapuljanak, valamint védje az európai egészségügyi és növény-egészségügyi előírásokat és eljárásokat; törekedjen elsősorban a túlzott terhekkel járó állat- és növény-egészségügyi intézkedések – köztük a vonatkozó behozatali eljárások – eltörlésére vagy jelentős csökkentésére; különösen azt biztosítsa, hogy az előzetes jóváhagyásokat, kötelező eljárási szabályokat, illetve vámkezelés előtti vizsgálatokat ne alkalmazzák állandó behozatali intézkedésként; érje el az átláthatóság és a nyitottság fokozását, az egyenértékű normák kölcsönös elismerését, a bevált gyakorlatok cseréjét, a szabályozó hatóságok és az érdekelt felek közötti párbeszéd fokozását, illetve a nemzetközi szabványalkotó testületeken belüli együttműködés erősítését; az állat- és növény-egészségügyi, valamint a kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó intézkedésekről folytatott tárgyalások keretében biztosítsa, hogy az élelmiszer-biztonság garantálása, valamint az emberek, állatok és növények életének vagy egészségének megóvása érdekében az Unióban bevezetett magas szintű normák semmilyen módon ne sérüljenek;

| iii. | ismerje el, hogy nem fog sor kerülni megállapodásra olyan területeken, amelyeken az EU és az USA igen eltérő szabályokkal rendelkezik – ilyen például az egészségügyi szolgáltatások, a GMO-k, a hormonok alkalmazása a szarvasmarha-ágazatban, a REACH és végrehajtása, valamint az állatok mezőgazdasági célú klónozása –, ezért e kérdésekben ne is folytasson tárgyalásokat; |
| --- | --- |

iii.

ismerje el, hogy nem fog sor kerülni megállapodásra olyan területeken, amelyeken az EU és az USA igen eltérő szabályokkal rendelkezik – ilyen például az egészségügyi szolgáltatások, a GMO-k, a hormonok alkalmazása a szarvasmarha-ágazatban, a REACH és végrehajtása, valamint az állatok mezőgazdasági célú klónozása –, ezért e kérdésekben ne is folytasson tárgyalásokat;

| iv. | bátorítsa az USA-t, hogy oldja fel az Unióból származó marhahús behozatalára vonatkozó tilalmat; |
| --- | --- |

iv.

bátorítsa az USA-t, hogy oldja fel az Unióból származó marhahús behozatalára vonatkozó tilalmat;

| v. | a horizontális szabályozási együttműködésről szóló fejezettel kapcsolatosan fordítson kiemelt figyelmet a szabályozó testületek között megvalósított kétoldalú együttműködés elősegítésére a szükségtelen eltérések elkerülése érdekében, különösen az új technológiák és szolgáltatások tekintetében, az európai és az amerikai versenyképesség és a fogyasztók szabad választása érdekében; ezt a jobb információcsere révén valósítsa meg, és javítsa a nemzetközi jogi eszközök elfogadását, egyidejűleg tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét, a kedvező – például az ISO szabványokkal kapcsolatos – nemzetközi tapasztalatok alapján vagy az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) járműelőírások harmonizálásával foglalkozó világfóruma (WP.29) keretében; ne felejtse el, hogy a gépjárművek biztonságára vonatkozó lehető legtöbb szabályozás egyenértékűségének a bizonyítottan a magasabb szinthez igazított összehangoláson alapuló elismerése lenne a megállapodás egyik legfontosabb eredménye; biztosítsa, hogy az egyes szabályozási aktusokkal kapcsolatos előzetes hatásvizsgálatok a kereskedelemre és a beruházásra gyakorolt hatások mellett kitérjenek a fogyasztókra és a környezetre gyakorolt hatásokra is; mozdítsa elő a szabályozási összeegyeztethetőséget a legitim szabályozási és politikai célkitűzések, valamint az uniós és az egyesült államokbeli jogalkotók kompetenciáinak sérelme nélkül; |
| --- | --- |

v.

a horizontális szabályozási együttműködésről szóló fejezettel kapcsolatosan fordítson kiemelt figyelmet a szabályozó testületek között megvalósított kétoldalú együttműködés elősegítésére a szükségtelen eltérések elkerülése érdekében, különösen az új technológiák és szolgáltatások tekintetében, az európai és az amerikai versenyképesség és a fogyasztók szabad választása érdekében; ezt a jobb információcsere révén valósítsa meg, és javítsa a nemzetközi jogi eszközök elfogadását, egyidejűleg tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét, a kedvező – például az ISO szabványokkal kapcsolatos – nemzetközi tapasztalatok alapján vagy az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) járműelőírások harmonizálásával foglalkozó világfóruma (WP.29) keretében; ne felejtse el, hogy a gépjárművek biztonságára vonatkozó lehető legtöbb szabályozás egyenértékűségének a bizonyítottan a magasabb szinthez igazított összehangoláson alapuló elismerése lenne a megállapodás egyik legfontosabb eredménye; biztosítsa, hogy az egyes szabályozási aktusokkal kapcsolatos előzetes hatásvizsgálatok a kereskedelemre és a beruházásra gyakorolt hatások mellett kitérjenek a fogyasztókra és a környezetre gyakorolt hatásokra is; mozdítsa elő a szabályozási összeegyeztethetőséget a legitim szabályozási és politikai célkitűzések, valamint az uniós és az egyesült államokbeli jogalkotók kompetenciáinak sérelme nélkül;

| vi. | törekedjen az Unión belüli termékbiztonság magas szintjének további garantálására, – különösen az alacsony kockázatú termékek esetén – az erőforrásokat pazarló, felesleges párhuzamos vizsgálatok kiküszöbölése mellett; |
| --- | --- |

vi.

törekedjen az Unión belüli termékbiztonság magas szintjének további garantálására, – különösen az alacsony kockázatú termékek esetén – az erőforrásokat pazarló, felesleges párhuzamos vizsgálatok kiküszöbölése mellett;

| vii. | foglalkozzon a WTO kereskedelemkönnyítési megállapodásának szabályain (TFA) túlmutató vámügyekkel, és nyomatékosítsa, hogy az adminisztratív terhek tényleges felszámolásának eléréséhez munkálkodni kell a vámügyekkel kapcsolatos szabályozás és a határral kapcsolatos politikák és gyakorlatok teljes körű összehangolásán; |
| --- | --- |

vii.

foglalkozzon a WTO kereskedelemkönnyítési megállapodásának szabályain (TFA) túlmutató vámügyekkel, és nyomatékosítsa, hogy az adminisztratív terhek tényleges felszámolásának eléréséhez munkálkodni kell a vámügyekkel kapcsolatos szabályozás és a határral kapcsolatos politikák és gyakorlatok teljes körű összehangolásán;

| viii. | a jövőbeli szabályozási együttműködéssel összefüggésben világosan határozza meg, mely intézkedések jelentenek kereskedelemmel kapcsolatos technikai akadályokat, valamint ismétlődő vagy szükségtelen adminisztratív terheket és alaki követelményeket, illetve melyek kapcsolódnak alapvető szabványokhoz és előírásokhoz, vagy közpolitikai célkitűzést szolgáló eljárásokhoz; |
| --- | --- |

viii.

a jövőbeli szabályozási együttműködéssel összefüggésben világosan határozza meg, mely intézkedések jelentenek kereskedelemmel kapcsolatos technikai akadályokat, valamint ismétlődő vagy szükségtelen adminisztratív terheket és alaki követelményeket, illetve melyek kapcsolódnak alapvető szabványokhoz és előírásokhoz, vagy közpolitikai célkitűzést szolgáló eljárásokhoz;

| ix. | a jövőbeli együttműködés keretének kialakítása során, a lehető legnagyobb fokú átláthatóság biztosítása mellett, teljes mértékben tartsa tiszteletben az Atlanti-óceán két oldalán működő szabályozási rendszereket, továbbá az Európai Parlament uniós döntéshozatali folyamatban játszott szerepét és az uniós szabályozási eljárások feletti demokratikus ellenőrzését, egyúttal pedig ügyeljen arra, hogy az érdekelt felek kiegyensúlyozott módon részt vehessenek a szabályozási javaslatok kidolgozása során folytatott egyeztetésekben és ne késleltesse az európai jogalkotási folyamatot; pontosítsa a Szabályozási Együttműködési Tanács szerepét, összetételét és jogi helyzetét, figyelembe véve azt, hogy ajánlásainak közvetlen és kötelező alkalmazása a Szerződésekben meghatározott jogalkotási eljárások megsértését jelentené; kövesse nyomon azt is, hogy az teljes egészében fenntartsa a nemzeti, regionális és helyi hatóságok arra irányuló képességét, hogy saját politikáikat – különösen a szociális és a környezetvédelmi politikákat – jogszabályba foglalják; |
| --- | --- |

ix.

a jövőbeli együttműködés keretének kialakítása során, a lehető legnagyobb fokú átláthatóság biztosítása mellett, teljes mértékben tartsa tiszteletben az Atlanti-óceán két oldalán működő szabályozási rendszereket, továbbá az Európai Parlament uniós döntéshozatali folyamatban játszott szerepét és az uniós szabályozási eljárások feletti demokratikus ellenőrzését, egyúttal pedig ügyeljen arra, hogy az érdekelt felek kiegyensúlyozott módon részt vehessenek a szabályozási javaslatok kidolgozása során folytatott egyeztetésekben és ne késleltesse az európai jogalkotási folyamatot; pontosítsa a Szabályozási Együttműködési Tanács szerepét, összetételét és jogi helyzetét, figyelembe véve azt, hogy ajánlásainak közvetlen és kötelező alkalmazása a Szerződésekben meghatározott jogalkotási eljárások megsértését jelentené; kövesse nyomon azt is, hogy az teljes egészében fenntartsa a nemzeti, regionális és helyi hatóságok arra irányuló képességét, hogy saját politikáikat – különösen a szociális és a környezetvédelmi politikákat – jogszabályba foglalják;

| d) | a szabályokat illetően:






  i. | gondoskodjon arról, hogy a piacra jutásról és a szabályozási együttműködésről folyó tárgyalások keretében ambiciózus szabályokat és elveket alkossanak, szem előtt tartva, hogy minden pillérnek megvannak az érzékeny pontjai, többek között, de nem kizárólag olyan kérdésekről, mint a fenntartható fejlődés, az energetika, a kkv-k, a beruházás és az állami tulajdonban lévő vállalatok; |
| --- | --- | --- |

d)

a szabályokat illetően:

i.

gondoskodjon arról, hogy a piacra jutásról és a szabályozási együttműködésről folyó tárgyalások keretében ambiciózus szabályokat és elveket alkossanak, szem előtt tartva, hogy minden pillérnek megvannak az érzékeny pontjai, többek között, de nem kizárólag olyan kérdésekről, mint a fenntartható fejlődés, az energetika, a kkv-k, a beruházás és az állami tulajdonban lévő vállalatok;

| ii. | biztosítsa, hogy a fenntartható fejlődésről szóló fejezet kötelező és érvényesíthető célja a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nyolc alapegyezményének, azok tartalmának, az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjének, valamint az alapvető nemzetközi környezetvédelmi megállapodásoknak a teljes körű és tényleges ratifikálása, végrehajtása és érvényesítése legyen; a rendelkezésekben a munkaügyi és a környezetvédelmi előírások szintjének további javítására kell törekedni; egy ambiciózus kereskedelmi és fenntartható fejlődési fejezetben szerepelniük kell a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalkozásoknak szóló iránymutatásain alapuló vállalati társadalmi felelősségvállalásra és a civil társadalom egyértelmű, strukturált bevonására vonatkozó szabályoknak is; |
| --- | --- |

ii.

biztosítsa, hogy a fenntartható fejlődésről szóló fejezet kötelező és érvényesíthető célja a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nyolc alapegyezményének, azok tartalmának, az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjének, valamint az alapvető nemzetközi környezetvédelmi megállapodásoknak a teljes körű és tényleges ratifikálása, végrehajtása és érvényesítése legyen; a rendelkezésekben a munkaügyi és a környezetvédelmi előírások szintjének további javítására kell törekedni; egy ambiciózus kereskedelmi és fenntartható fejlődési fejezetben szerepelniük kell a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalkozásoknak szóló iránymutatásain alapuló vállalati társadalmi felelősségvállalásra és a civil társadalom egyértelmű, strukturált bevonására vonatkozó szabályoknak is;

| iii. | biztosítsa, hogy a munkaügyi és környezetvédelmi előírások ne korlátozódjanak a kereskedelmi és fenntartható fejlődési fejezetre, hanem a megállapodás más részeiben, például a beruházásokra, a szolgáltatások kereskedelmére, a szabályozási együttműködésre és a közbeszerzésre vonatkozó fejezetekben is helyet kapjanak; |
| --- | --- |

iii.

biztosítsa, hogy a munkaügyi és környezetvédelmi előírások ne korlátozódjanak a kereskedelmi és fenntartható fejlődési fejezetre, hanem a megállapodás más részeiben, például a beruházásokra, a szolgáltatások kereskedelmére, a szabályozási együttműködésre és a közbeszerzésre vonatkozó fejezetekben is helyet kapjanak;

| iv. | gondoskodjon arról, hogy – a hatályos szabadkereskedelmi megállapodások kedvező tapasztalataira építve – az egyesült államokbeli, uniós és nemzeti szintű jogszabályokon keresztül érvényesíthetőek legyenek a munkaügyi és környezetvédelmi előírások; biztosítsa, hogy a munkaügyi rendelkezések végrehajtására és betartására, valamint a megállapodás egészére kiható általános vitarendezési mechanizmusra hatékony nyomon követési folyamat vonatkozzon, amelybe a szociális partnereket és a civil társadalom képviselőit is be kell vonni; |
| --- | --- |

iv.

gondoskodjon arról, hogy – a hatályos szabadkereskedelmi megállapodások kedvező tapasztalataira építve – az egyesült államokbeli, uniós és nemzeti szintű jogszabályokon keresztül érvényesíthetőek legyenek a munkaügyi és környezetvédelmi előírások; biztosítsa, hogy a munkaügyi rendelkezések végrehajtására és betartására, valamint a megállapodás egészére kiható általános vitarendezési mechanizmusra hatékony nyomon követési folyamat vonatkozzon, amelybe a szociális partnereket és a civil társadalom képviselőit is be kell vonni;

| v. | a nemzeti jogszabályok maradéktalan tiszteletben tartása mellett érje el, hogy az uniós tagállam joga alapján bejegyzett transzatlanti vállalkozások munkavállalói számára biztosítsanak tájékoztatást és konzultációs lehetőséget az európai üzemi tanácsról szóló irányelvnek megfelelően; |
| --- | --- |

v.

a nemzeti jogszabályok maradéktalan tiszteletben tartása mellett érje el, hogy az uniós tagállam joga alapján bejegyzett transzatlanti vállalkozások munkavállalói számára biztosítsanak tájékoztatást és konzultációs lehetőséget az európai üzemi tanácsról szóló irányelvnek megfelelően;

| vi. | gondoskodjon arról, hogy a TTIP gazdasági, foglalkoztatási, társadalmi és környezeti hatását értékeljék az összes érintett érdekelt fél – köztük a civil társadalom – egyértelmű és strukturált bevonásával készített, mindenre kiterjedő és objektív előzetes kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálat keretében is, a kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálatról szóló uniós irányelv teljes mértékű tiszteletben tartása mellett; kéri a Bizottságot, hogy minden egyes tagállamra vonatkozóan készítsen mélyreható összehasonlító hatástanulmányokat, valamint értékelje az uniós ágazatok és egyesült államokbeli partnereik versenyképességét, azzal a céllal, hogy előrejelzéseket készíthessen az egyes tagállamok érintett ágazataiban megszűnő és megszülető álláshelyekről, az ezzel kapcsolatos kiigazítási költségeket pedig részben az uniós és tagállami költségvetésből lehetne fedezni; |
| --- | --- |

vi.

gondoskodjon arról, hogy a TTIP gazdasági, foglalkoztatási, társadalmi és környezeti hatását értékeljék az összes érintett érdekelt fél – köztük a civil társadalom – egyértelmű és strukturált bevonásával készített, mindenre kiterjedő és objektív előzetes kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálat keretében is, a kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálatról szóló uniós irányelv teljes mértékű tiszteletben tartása mellett; kéri a Bizottságot, hogy minden egyes tagállamra vonatkozóan készítsen mélyreható összehasonlító hatástanulmányokat, valamint értékelje az uniós ágazatok és egyesült államokbeli partnereik versenyképességét, azzal a céllal, hogy előrejelzéseket készíthessen az egyes tagállamok érintett ágazataiban megszűnő és megszülető álláshelyekről, az ezzel kapcsolatos kiigazítási költségeket pedig részben az uniós és tagállami költségvetésből lehetne fedezni;

| vii. | ragaszkodjon ahhoz, hogy külön fejezetet szenteljenek az energetikai, köztük az ipari nyersanyagokkal foglalkozó kérdéseknek; biztosítsa, hogy a tárgyalások során a felek megvizsgálják az energiaexport megkönnyítésének lehetőségeit annak érdekében, hogy a TTIP a két kereskedelmi partner közötti minden jelenlegi, az üzemanyagok – köztük az LNG és a nyersolaj – exportját érintő korlátozást és akadályt megszüntessen a versenyképes, átlátható és megkülönböztetésmentes energiapiac létrehozása érdekében, támogatva ezzel az energiaforrások diverzifikálását, hozzájárulva az ellátás biztonságához és alacsonyabb energiaárakat eredményezve; hangsúlyozza, hogy ezen energetikai fejezetnek egyértelmű garanciákat kell tartalmaznia az uniós környezetvédelmi normák és éghajlat-politikai célok sérthetetlenségére vonatkozóan; ösztönözze az Unió és az Egyesült Államok közötti együttműködést annak érdekében, hogy véget lehessen vetni a kereskedelmi repülés üzemanyagadó-fizetés alóli mentességének a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának kivezetésével kapcsolatos G-20-as kötelezettségvállalásoknak megfelelően; |
| --- | --- |

vii.

ragaszkodjon ahhoz, hogy külön fejezetet szenteljenek az energetikai, köztük az ipari nyersanyagokkal foglalkozó kérdéseknek; biztosítsa, hogy a tárgyalások során a felek megvizsgálják az energiaexport megkönnyítésének lehetőségeit annak érdekében, hogy a TTIP a két kereskedelmi partner közötti minden jelenlegi, az üzemanyagok – köztük az LNG és a nyersolaj – exportját érintő korlátozást és akadályt megszüntessen a versenyképes, átlátható és megkülönböztetésmentes energiapiac létrehozása érdekében, támogatva ezzel az energiaforrások diverzifikálását, hozzájárulva az ellátás biztonságához és alacsonyabb energiaárakat eredményezve; hangsúlyozza, hogy ezen energetikai fejezetnek egyértelmű garanciákat kell tartalmaznia az uniós környezetvédelmi normák és éghajlat-politikai célok sérthetetlenségére vonatkozóan; ösztönözze az Unió és az Egyesült Államok közötti együttműködést annak érdekében, hogy véget lehessen vetni a kereskedelmi repülés üzemanyagadó-fizetés alóli mentességének a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának kivezetésével kapcsolatos G-20-as kötelezettségvállalásoknak megfelelően;

| viii. | gondoskodjon arról, hogy semmilyen megállapodás ne érintse a két félnek az energiaforrások feltárásának, kitermelésének és előállításának szabályozásához és irányításához való jogát, azonban a kitermelésre vonatkozó döntést követően érvényesüljön a megkülönböztetés tilalmának elve; tartsa szem előtt, hogy a megállapodásban semmi sem gyengítheti az energiatermeléssel kapcsolatos legitim, megkülönböztetésmentes demokratikus döntéseket, az elővigyázatosság elvének megfelelően; szavatolja, hogy a nyersanyagokhoz és az energiához való hozzáférést biztosítása szintén megkülönböztetésmentes módon történjen az uniós, illetve az egyesült államokbeli vállalatok részére, az energiatermékekre vonatkozó minőségi előírásokat pedig be kell tartani, beleértve az energiatermékek szén-dioxid-kibocsátásra gyakorolt hatásukkal kapcsolatos előírásokat, mint például az üzemanyagok minőségéről szóló irányelvben foglalt előírás; |
| --- | --- |

viii.

gondoskodjon arról, hogy semmilyen megállapodás ne érintse a két félnek az energiaforrások feltárásának, kitermelésének és előállításának szabályozásához és irányításához való jogát, azonban a kitermelésre vonatkozó döntést követően érvényesüljön a megkülönböztetés tilalmának elve; tartsa szem előtt, hogy a megállapodásban semmi sem gyengítheti az energiatermeléssel kapcsolatos legitim, megkülönböztetésmentes demokratikus döntéseket, az elővigyázatosság elvének megfelelően; szavatolja, hogy a nyersanyagokhoz és az energiához való hozzáférést biztosítása szintén megkülönböztetésmentes módon történjen az uniós, illetve az egyesült államokbeli vállalatok részére, az energiatermékekre vonatkozó minőségi előírásokat pedig be kell tartani, beleértve az energiatermékek szén-dioxid-kibocsátásra gyakorolt hatásukkal kapcsolatos előírásokat, mint például az üzemanyagok minőségéről szóló irányelvben foglalt előírás;

| ix. | biztosítsa, hogy a TTIP támogassa a környezetbarát áruk és szolgáltatások igénybevételét és népszerűsítését, többek között kifejlesztésük elősegítése révén, és egyszerűsítése exportjukat és importjukat, kihasználva ezzel a transzatlanti gazdaság által kínált jelentős potenciális környezeti és gazdasági előnyöket és kiegészítve a környezetbarát árukról szóló megállapodással kapcsolatos, folyamatban lévő többoldalú tárgyalásokat a globális felmelegedés elleni küzdelemhez történő hozzájárulás és a környezetbarát gazdaságban történő új munkahelyek létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

ix.

biztosítsa, hogy a TTIP támogassa a környezetbarát áruk és szolgáltatások igénybevételét és népszerűsítését, többek között kifejlesztésük elősegítése révén, és egyszerűsítése exportjukat és importjukat, kihasználva ezzel a transzatlanti gazdaság által kínált jelentős potenciális környezeti és gazdasági előnyöket és kiegészítve a környezetbarát árukról szóló megállapodással kapcsolatos, folyamatban lévő többoldalú tárgyalásokat a globális felmelegedés elleni küzdelemhez történő hozzájárulás és a környezetbarát gazdaságban történő új munkahelyek létrehozása érdekében;

| x. | érje el egyrészt, hogy a TTIP az energiatermelésre és energiahatékonyságra vonatkozó nagyratörő és kötelező érvényű közös fenntarthatósági előírások kidolgozásának fórumaként szolgáljon, amelynek keretében mindenkor figyelembe veszik és tiszteletben tartják a két oldalon már meglévő előírásokat, mint például az energiafogyasztás címkézéséről és a környezettudatos tervezésről szóló irányelveit, másrészt hogy vizsgálja meg az együttműködés elmélyítésének lehetőségeit az energiával kapcsolatos kutatás, fejlesztés és innováció, valamint a szénszegény és környezetkímélőbb technológiák előmozdítása terén; |
| --- | --- |

x.

érje el egyrészt, hogy a TTIP az energiatermelésre és energiahatékonyságra vonatkozó nagyratörő és kötelező érvényű közös fenntarthatósági előírások kidolgozásának fórumaként szolgáljon, amelynek keretében mindenkor figyelembe veszik és tiszteletben tartják a két oldalon már meglévő előírásokat, mint például az energiafogyasztás címkézéséről és a környezettudatos tervezésről szóló irányelveit, másrészt hogy vizsgálja meg az együttműködés elmélyítésének lehetőségeit az energiával kapcsolatos kutatás, fejlesztés és innováció, valamint a szénszegény és környezetkímélőbb technológiák előmozdítása terén;

| xi. | biztosítsa, hogy a TTIP hozzájáruljon a halászati erőforrások megőrzéséhez és fenntartható kezeléséhez, különösen a két félnek a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (IUU) elleni küzdelemmel kapcsolatos együttműködése terén; |
| --- | --- |

xi.

biztosítsa, hogy a TTIP hozzájáruljon a halászati erőforrások megőrzéséhez és fenntartható kezeléséhez, különösen a két félnek a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (IUU) elleni küzdelemmel kapcsolatos együttműködése terén;

| xii. | gondoskodjon arról, hogy a TTIP külön fejezetben foglalkozzon a kkv-kkal a mindkét tárgyaló fél által tett közös kötelezettségvállalás alapján, és törekedjen arra, hogy új lehetőségeket teremtsen az európai kkv-k (köztük a mikrovállalkozások) számára az Egyesült Államokban az exportáló kkv-k által szerzett és összegyűjtött tapasztalatok alapján, például a kettős tanúsítási követelmények megszüntetésével, a különböző szabályozásokat és bevált gyakorlatokat tartalmazó internetes információs rendszer létrehozásával, a kkv-kra vonatkozó támogatási rendszerekhez történő hozzáférés megkönnyítésével, a határokon gyorsított eljárások bevezetésével, valamint a továbbra is fennálló kiemelkedően magas vámok eltörlésével; hozzon létre olyan mechanizmusokat, amelyek révén a két fél együttműködhet a kkv-k transzatlanti kereskedelemben és beruházásokban való részvételének előmozdításáért, például a kkv-k közös, egyablakos ügyintézése útján, és az érdekelt kkv-knak kulcsfontosságú szerepet kell játszaniuk a rendszer létrehozásában, amely konkrét információkkal szolgálna az Egyesült Államokba való export-, import- és befektetési tevékenységek megvalósítása érdekében, többek között a vámokról és adókról, a szabályozásról, a vámeljárásokról és a piaci lehetőségekről; |
| --- | --- |

xii.

gondoskodjon arról, hogy a TTIP külön fejezetben foglalkozzon a kkv-kkal a mindkét tárgyaló fél által tett közös kötelezettségvállalás alapján, és törekedjen arra, hogy új lehetőségeket teremtsen az európai kkv-k (köztük a mikrovállalkozások) számára az Egyesült Államokban az exportáló kkv-k által szerzett és összegyűjtött tapasztalatok alapján, például a kettős tanúsítási követelmények megszüntetésével, a különböző szabályozásokat és bevált gyakorlatokat tartalmazó internetes információs rendszer létrehozásával, a kkv-kra vonatkozó támogatási rendszerekhez történő hozzáférés megkönnyítésével, a határokon gyorsított eljárások bevezetésével, valamint a továbbra is fennálló kiemelkedően magas vámok eltörlésével; hozzon létre olyan mechanizmusokat, amelyek révén a két fél együttműködhet a kkv-k transzatlanti kereskedelemben és beruházásokban való részvételének előmozdításáért, például a kkv-k közös, egyablakos ügyintézése útján, és az érdekelt kkv-knak kulcsfontosságú szerepet kell játszaniuk a rendszer létrehozásában, amely konkrét információkkal szolgálna az Egyesült Államokba való export-, import- és befektetési tevékenységek megvalósítása érdekében, többek között a vámokról és adókról, a szabályozásról, a vámeljárásokról és a piaci lehetőségekről;

| xiii. | biztosítsa, hogy TTIP átfogó fejezetet tartalmazzon a beruházásokról, amely egyaránt tartalmaz a piacra jutásra és a beruházások védelmére vonatkozó rendelkezéseket, elismerve, hogy a tőkéhez való hozzájutás serkentheti a munkahelyteremtést és a növekedést; a beruházásról szóló fejezetben törekedni kell az európai és amerikai vállalatok részére egymás területén biztosított megkülönböztetésmentes bánásmód szavatolására, egyes ágazatok érzékeny jellegére is figyelemmel; mindennek célja, hogy erősítse Európa mint befektetési célállomás szerepét, fokozza az uniós befektetők Egyesült Államok iránti bizalmát, valamint foglalkozzon a beruházók kötelességeivel és felelősségével, mértékként hivatkozva többek között az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatásaira és az ENSZ vállalatok emberi jogi felelősségére vonatkozó elveire; |
| --- | --- |

xiii.

biztosítsa, hogy TTIP átfogó fejezetet tartalmazzon a beruházásokról, amely egyaránt tartalmaz a piacra jutásra és a beruházások védelmére vonatkozó rendelkezéseket, elismerve, hogy a tőkéhez való hozzájutás serkentheti a munkahelyteremtést és a növekedést; a beruházásról szóló fejezetben törekedni kell az európai és amerikai vállalatok részére egymás területén biztosított megkülönböztetésmentes bánásmód szavatolására, egyes ágazatok érzékeny jellegére is figyelemmel; mindennek célja, hogy erősítse Európa mint befektetési célállomás szerepét, fokozza az uniós befektetők Egyesült Államok iránti bizalmát, valamint foglalkozzon a beruházók kötelességeivel és felelősségével, mértékként hivatkozva többek között az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatásaira és az ENSZ vállalatok emberi jogi felelősségére vonatkozó elveire;

| xiv. | gondoskodjon arról, hogy a beruházásvédelmi rendelkezések a letelepedést követő rendelkezésekre korlátozódjanak és a nemzeti elbánásra, a legnagyobb kedvezmény elvére, a tisztességes és egyenlő bánásmódra, valamint a közvetlen és közvetett kisajátítással szembeni védelemre összpontosítsanak, beleértve az azonnali, megfelelő és hatékony kártérítéshez való jogot; a védelmi előírásokat, valamint a beruházó és a beruházás fogalmának meghatározását jogilag pontosan meg kell fogalmazni, ezáltal védelmet nyújtva a köz érdekében érvényesülő szabályozási jog számára, és egyértelműen meghatározva a közvetett kisajátítás fogalmát és megakadályozva a megalapozatlan vagy komolytalan követeléseket; a tőke szabad mozgását az EU Szerződéseiben foglalt rendelkezések szerint kell biztosítani, pénzügyi válságok esetére pedig időben nem korlátozott prudenciális kivételt kell megállapítani; |
| --- | --- |

xiv.

gondoskodjon arról, hogy a beruházásvédelmi rendelkezések a letelepedést követő rendelkezésekre korlátozódjanak és a nemzeti elbánásra, a legnagyobb kedvezmény elvére, a tisztességes és egyenlő bánásmódra, valamint a közvetlen és közvetett kisajátítással szembeni védelemre összpontosítsanak, beleértve az azonnali, megfelelő és hatékony kártérítéshez való jogot; a védelmi előírásokat, valamint a beruházó és a beruházás fogalmának meghatározását jogilag pontosan meg kell fogalmazni, ezáltal védelmet nyújtva a köz érdekében érvényesülő szabályozási jog számára, és egyértelműen meghatározva a közvetett kisajátítás fogalmát és megakadályozva a megalapozatlan vagy komolytalan követeléseket; a tőke szabad mozgását az EU Szerződéseiben foglalt rendelkezések szerint kell biztosítani, pénzügyi válságok esetére pedig időben nem korlátozott prudenciális kivételt kell megállapítani;

| xv. | biztosítsa, hogy a külföldi beruházók megkülönböztetésmentes bánásmódban részesüljenek, ugyanakkor ne élhessenek több joggal, mint a hazai beruházók, és a beruházó és állam közötti vitarendezésre szolgáló magán döntőbíróságok rendszerét váltsa fel a beruházók és államok közötti vitarendezés egy olyan rendszerével, amelyre a demokratikus elvek és felügyelet érvényes, és amelynek keretében az esetleges ügyeket államilag kinevezett, független hivatásos bírók nyilvános tárgyalás keretében átlátható módon bírálják el, és amely fellebbezési mechanizmust tartalmaz, ahol szavatolják a bírói döntések következetességét és tiszteletben tartják az uniós és tagállamai bíróságának joghatóságát, továbbá ahol a magánérdek nem áshatja alá a közpolitikai célkitűzéseket; |
| --- | --- |

xv.

biztosítsa, hogy a külföldi beruházók megkülönböztetésmentes bánásmódban részesüljenek, ugyanakkor ne élhessenek több joggal, mint a hazai beruházók, és a beruházó és állam közötti vitarendezésre szolgáló magán döntőbíróságok rendszerét váltsa fel a beruházók és államok közötti vitarendezés egy olyan rendszerével, amelyre a demokratikus elvek és felügyelet érvényes, és amelynek keretében az esetleges ügyeket államilag kinevezett, független hivatásos bírók nyilvános tárgyalás keretében átlátható módon bírálják el, és amely fellebbezési mechanizmust tartalmaz, ahol szavatolják a bírói döntések következetességét és tiszteletben tartják az uniós és tagállamai bíróságának joghatóságát, továbbá ahol a magánérdek nem áshatja alá a közpolitikai célkitűzéseket;

| xvi. | érje el, hogy a TTIP ambiciózus, kiegyensúlyozott és modern szellemi tulajdonjogi fejezetet foglaljon magában, amely a szellemi tulajdonjogok pontosan meghatározott területeit tartalmazza, többek között az európai földrajzi árujelzők elismerésével és fokozott védelmével, továbbá tisztességes és hatékony védelmi szintet tükröz anélkül, hogy akadályokat gördítene a szerzői jogok Unióban szükséges reformja elé, egyúttal pedig tisztességes egyensúlyt biztosít a szellemitulajdon-jogok és a közérdek között, különös tekintettel a megfizethető gyógyszerekhez való hozzáférés megőrzésének szükségességére a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodásban (TRIPS) biztosított rugalmas szabályokat további támogatásával; |
| --- | --- |

xvi.

érje el, hogy a TTIP ambiciózus, kiegyensúlyozott és modern szellemi tulajdonjogi fejezetet foglaljon magában, amely a szellemi tulajdonjogok pontosan meghatározott területeit tartalmazza, többek között az európai földrajzi árujelzők elismerésével és fokozott védelmével, továbbá tisztességes és hatékony védelmi szintet tükröz anélkül, hogy akadályokat gördítene a szerzői jogok Unióban szükséges reformja elé, egyúttal pedig tisztességes egyensúlyt biztosít a szellemitulajdon-jogok és a közérdek között, különös tekintettel a megfizethető gyógyszerekhez való hozzáférés megőrzésének szükségességére a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodásban (TRIPS) biztosított rugalmas szabályokat további támogatásával;

| xvii. | tartsa kiemelkedő jelentőségűnek, hogy az EU és az USA továbbra is elköteleződjön a szabadalmak harmonizációjára irányuló, meglévő nemzetközi szervek közreműködésével globális szinten folytatott többoldalú tárgyalások mellett, és így óva int a szabadalmi tárgyú anyagi jogi rendelkezések TTIP-megállapodásba foglalására tett kísérletektől, különösen a szabadalmaztathatóságot és a türelmi időket érintő kérdések tekintetében; |
| --- | --- |

xvii.

tartsa kiemelkedő jelentőségűnek, hogy az EU és az USA továbbra is elköteleződjön a szabadalmak harmonizációjára irányuló, meglévő nemzetközi szervek közreműködésével globális szinten folytatott többoldalú tárgyalások mellett, és így óva int a szabadalmi tárgyú anyagi jogi rendelkezések TTIP-megállapodásba foglalására tett kísérletektől, különösen a szabadalmaztathatóságot és a türelmi időket érintő kérdések tekintetében;

| xviii | . biztosítsa, hogy a szellemitulajdon-jogi fejezet az érvényesítés eszközeként ne tartalmazzon az internetes közvetítők felelősségére vagy büntetőjogi szankciókra vonatkozó rendelkezéseket, köztük a javasolt ACTA-szerződést, amelyeket az Európai Parlament korábban már elutasított; |
| --- | --- |

xviii

. biztosítsa, hogy a szellemitulajdon-jogi fejezet az érvényesítés eszközeként ne tartalmazzon az internetes közvetítők felelősségére vagy büntetőjogi szankciókra vonatkozó rendelkezéseket, köztük a javasolt ACTA-szerződést, amelyeket az Európai Parlament korábban már elutasított;

| xix. | biztosítsa az uniós földrajzi jelzések teljes körű elismerését és erős jogi védelmét és olyan intézkedéseket, amelyek célja az ezekkel való visszaélések, valamint a félrevezető tájékoztatás és gyakorlatok kezelése; a kiegyensúlyozott megállapodás alapvető fontosságú elemeként szavatolja e termékek címkézését, nyomonkövethetőségét és tényleges származási helyét a fogyasztók számára és a termelők szakmai ismereteinek védelmét; |
| --- | --- |

xix.

biztosítsa az uniós földrajzi jelzések teljes körű elismerését és erős jogi védelmét és olyan intézkedéseket, amelyek célja az ezekkel való visszaélések, valamint a félrevezető tájékoztatás és gyakorlatok kezelése; a kiegyensúlyozott megállapodás alapvető fontosságú elemeként szavatolja e termékek címkézését, nyomonkövethetőségét és tényleges származási helyét a fogyasztók számára és a termelők szakmai ismereteinek védelmét;

| e) | az átláthatóságot, a civil társadalmi részvételt és a nyilvánosság, valamint a politikai szféra tájékoztatását illetően:






  i. | folytassa arra irányuló törekvéseit, hogy – az európai ombudsman ajánlásának, és különösen a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló szabályokkal kapcsolatos ajánlásának végrehajtása érdekében – minél több tárgyalási javaslat nyilvánosságra hozatalával növelje a tárgyalások átláthatóságát; |
| --- | --- | --- |

e)

az átláthatóságot, a civil társadalmi részvételt és a nyilvánosság, valamint a politikai szféra tájékoztatását illetően:

i.

folytassa arra irányuló törekvéseit, hogy – az európai ombudsman ajánlásának, és különösen a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló szabályokkal kapcsolatos ajánlásának végrehajtása érdekében – minél több tárgyalási javaslat nyilvánosságra hozatalával növelje a tárgyalások átláthatóságát;

| ii. | az átláthatóság iránti törekvésekkel érjen el kézzelfogható eredményeket a gyakorlatban többek között úgy, hogy az amerikai féllel érdemi megállapodásra jut az átláthatóság javításáról, így az összes tárgyalási dokumentum, köztük a már egységesített szövegek európai parlamenti képviselők rendelkezésére bocsátásáról is, hogy a parlamenti képviselők és a tagállamok építő jellegű párbeszédet alakíthassanak ki az érdekeltekkel és a nyilvánossággal, a kellő titoktartás egyidejű biztosítása mellett; biztosítsa, hogy mindkét tárgyaló fél indokolja meg, amennyiben visszautasítja valamely tárgyalási javaslat nyilvánosságra hozatalát; |
| --- | --- |

ii.

az átláthatóság iránti törekvésekkel érjen el kézzelfogható eredményeket a gyakorlatban többek között úgy, hogy az amerikai féllel érdemi megállapodásra jut az átláthatóság javításáról, így az összes tárgyalási dokumentum, köztük a már egységesített szövegek európai parlamenti képviselők rendelkezésére bocsátásáról is, hogy a parlamenti képviselők és a tagállamok építő jellegű párbeszédet alakíthassanak ki az érdekeltekkel és a nyilvánossággal, a kellő titoktartás egyidejű biztosítása mellett; biztosítsa, hogy mindkét tárgyaló fél indokolja meg, amennyiben visszautasítja valamely tárgyalási javaslat nyilvánosságra hozatalát;

| iii. | vonja be még jobban az Európai Bizottság és az Egyesült Államok közötti tárgyalások megkezdésére utasító tárgyalási megbízásért felelős tagállamokat azért, hogy a 2015. március 20-án elfogadott tanácsi következtetésekben tett kötelezettségvállalásnak megfelelően aktívan szerepet vállaljanak a megállapodás hatályának és lehetséges előnyeinek európai polgárok felé való eredményesebb tolmácsolásában, valamint annak biztosítása érdekében, hogy széles körű, tényeken alapuló nyilvános vita alakuljon ki a TTIP-ről Európában a megállapodással kapcsolatos valós aggályok feltárása céljából; |
| --- | --- |

iii.

vonja be még jobban az Európai Bizottság és az Egyesült Államok közötti tárgyalások megkezdésére utasító tárgyalási megbízásért felelős tagállamokat azért, hogy a 2015. március 20-án elfogadott tanácsi következtetésekben tett kötelezettségvállalásnak megfelelően aktívan szerepet vállaljanak a megállapodás hatályának és lehetséges előnyeinek európai polgárok felé való eredményesebb tolmácsolásában, valamint annak biztosítása érdekében, hogy széles körű, tényeken alapuló nyilvános vita alakuljon ki a TTIP-ről Európában a megállapodással kapcsolatos valós aggályok feltárása céljából;

| iv. | erősítse meg a különféle érdekeltekkel a tárgyalási folyamat során folyamatosan és átlátható módon zajló együttműködését; ösztönözze valamennyi érdekeltet az aktív részvételre, valamint arra, hogy indítsanak kezdeményezéseket és nyújtsanak be információkat a tárgyalásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

iv.

erősítse meg a különféle érdekeltekkel a tárgyalási folyamat során folyamatosan és átlátható módon zajló együttműködését; ösztönözze valamennyi érdekeltet az aktív részvételre, valamint arra, hogy indítsanak kezdeményezéseket és nyújtsanak be információkat a tárgyalásokkal kapcsolatban;

| v. | ösztönözze a tagállamokat, hogy saját alkotmányos kötelezettségeiknek megfelelően vonják be a nemzeti parlamenteket, hogy megadják az összes szükséges támogatást a tagállamoknak ahhoz, hogy elvégezhessék feladataikat és erősítsék a nemzeti parlamentek bevonását a nemzeti parlamentek folyamatban lévő tárgyalásokról történő megfelelő folyamatos tájékoztatása érdekében; |
| --- | --- |

v.

ösztönözze a tagállamokat, hogy saját alkotmányos kötelezettségeiknek megfelelően vonják be a nemzeti parlamenteket, hogy megadják az összes szükséges támogatást a tagállamoknak ahhoz, hogy elvégezhessék feladataikat és erősítsék a nemzeti parlamentek bevonását a nemzeti parlamentek folyamatban lévő tárgyalásokról történő megfelelő folyamatos tájékoztatása érdekében;

| vi. | tekintse alapként a Parlament szoros bevonását és törekedjen még szorosabb, strukturált párbeszédre, amely a továbbiakban is szorosan figyelemmel kíséri a tárgyalási folyamatot, és a Bizottsággal, a tagállamokkal, az Egyesült Államok Kongresszusával és kormányával, valamint az Atlanti-óceán mindkét partján az érdekelt felekkel együttműködve gondoskodjon arról, hogy a végeredmény az Unióban és az Egyesült Államokban, illetve ezek határain túl is előnyös legyen a polgárok számára; |
| --- | --- |

vi.

tekintse alapként a Parlament szoros bevonását és törekedjen még szorosabb, strukturált párbeszédre, amely a továbbiakban is szorosan figyelemmel kíséri a tárgyalási folyamatot, és a Bizottsággal, a tagállamokkal, az Egyesült Államok Kongresszusával és kormányával, valamint az Atlanti-óceán mindkét partján az érdekelt felekkel együttműködve gondoskodjon arról, hogy a végeredmény az Unióban és az Egyesült Államokban, illetve ezek határain túl is előnyös legyen a polgárok számára;

| vii. | biztosítsa, hogy a TTIP-et és jövőbeli végrehajtását a transzatlanti parlamenti együttműködés elmélyülése kísérje a Jogalkotók transzatlanti párbeszédének tapasztalati alapján és azokat felhasználva, ami közös megközelítések kidolgozásának, a stratégiai partnerség megerősítésének, valamint az EU és az Egyesült Államok közötti globális együttműködés fejlesztésének szélesebb és továbbfejlesztett politikai keretét eredményezi a jövőben; |
| --- | --- |

vii.

biztosítsa, hogy a TTIP-et és jövőbeli végrehajtását a transzatlanti parlamenti együttműködés elmélyülése kísérje a Jogalkotók transzatlanti párbeszédének tapasztalati alapján és azokat felhasználva, ami közös megközelítések kidolgozásának, a stratégiai partnerség megerősítésének, valamint az EU és az Egyesült Államok közötti globális együttműködés fejlesztésének szélesebb és továbbfejlesztett politikai keretét eredményezi a jövőben;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az európai parlamenti ajánlásokat tartalmazó állásfoglalást a Bizottságnak és tájékoztatás céljából a Tanácsnak, a tagállami kormányoknak és parlamenteknek, valamint az Egyesült Államok Kormányának és Kongresszusának. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az európai parlamenti ajánlásokat tartalmazó állásfoglalást a Bizottságnak és tájékoztatás céljából a Tanácsnak, a tagállami kormányoknak és parlamenteknek, valamint az Egyesült Államok Kormányának és Kongresszusának.

---

(1)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11103-2013-DCL-1/hu/pdf

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/141920.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/145906.pdf

(4)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-14-1820_en.htm

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-79-2014-INIT/en/pdf

(6)  http://ec.europa.eu/priorities/docs/pg_hu.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/news/2014/docs/c_2014_9052_en.pdf

(8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-2341_en.htm

(9)  http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/information_sources/docs/from_farm_to_fork_2004_en.pdf

(10)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153022.pdf

(11)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153023.pdf

(12)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153024.pdf

(13)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153025.pdf

(14)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153026.pdf

(15)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153027.pdf

(16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf

(17)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153029.pdf

(18)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153030.pdf

(19)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153031.pdf

(20)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153032.pdf

(21)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/february/tradoc_153120.pdf

(22)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/may/tradoc_152512.pdf

(23)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/march/tradoc_153259.pdf

(24)  HL C 68. E, 2014.3.7., 53. o.

(25)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0227.

(26)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0009.

(27)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0230.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/48

---

P8_TA(2015)0264

„Zöld foglalkoztatás” kezdeményezés: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása

Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása a „Zöld foglalkoztatás” kezdeményezésről: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása (2014/2238(INI))

(2017/C 265/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a „Zöld foglalkoztatás kezdeményezés: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása” című bizottsági közleményre (COM(2014)0446), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Zöld foglalkoztatás kezdeményezés: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása” című bizottsági közleményre (COM(2014)0446),

| — | tekintettel „Zöld cselekvési terv a kkv-k számára” című bizottsági közleményre (COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Zöld cselekvési terv a kkv-k számára” című bizottsági közleményre (COM(2014)0440),

| — | tekintettel az „Úton a körforgásos gazdaság felé: »zéró hulladék« program Európa számára” című bizottsági közleményre (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Úton a körforgásos gazdaság felé: »zéró hulladék« program Európa számára” című bizottsági közleményre (COM(2014)0398),

| — | tekintettel „A zöld gazdaság növekedésében rejlő foglalkoztatási lehetőségek kiaknázása” című bizottsági munkadokumentumra (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A zöld gazdaság növekedésében rejlő foglalkoztatási lehetőségek kiaknázása” című bizottsági munkadokumentumra (SWD(2012)0092),

| — | tekintettel a versenyképes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony és zöld gazdaságot szolgáló foglalkoztatáspolitikákról szóló, 2010. december 6-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a versenyképes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony és zöld gazdaságot szolgáló foglalkoztatáspolitikákról szóló, 2010. december 6-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2010. október 21-i 2010/707/EU tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2010. október 21-i 2010/707/EU tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának „A zöld cselekvési terv a kkv-k számára és a »Zöld foglalkoztatás« kezdeményezés” című véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának „A zöld cselekvési terv a kkv-k számára és a »Zöld foglalkoztatás« kezdeményezés” című véleményére,

| — | tekintettel az az OECD/Európai Szakképzésfejlesztési Központ „Zöldebb készségek és munkahelyek, az OECD zöld növekedésről szóló tanulmányai” című 2014-es tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az az OECD/Európai Szakképzésfejlesztési Központ „Zöldebb készségek és munkahelyek, az OECD zöld növekedésről szóló tanulmányai” című 2014-es tanulmányára,

| — | tekintettel az Európai Foglalkoztatási Megfigyelőközpont „Zöld munkahelyteremtés a válság alatt – a bevált gyakorlatok európai kézikönyve” című 2013. áprilisi kiadványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Foglalkoztatási Megfigyelőközpont „Zöld munkahelyteremtés a válság alatt – a bevált gyakorlatok európai kézikönyve” című 2013. áprilisi kiadványára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet/Európai Szakképzésfejlesztési Központ „A zöld munkahelyekhez szükséges készségek – globális áttekintés: 21 országtanulmányon alapuló összegző jelentés” című 2011-es jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet/Európai Szakképzésfejlesztési Központ „A zöld munkahelyekhez szükséges készségek – globális áttekintés: 21 országtanulmányon alapuló összegző jelentés” című 2011-es jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Szakképzésfejlesztési Központ „A zöld munkahelyekhez szükséges készségek – európai összefoglaló jelentés” című 2010-es jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szakképzésfejlesztési Központ „A zöld munkahelyekhez szükséges készségek – európai összefoglaló jelentés” című 2010-es jelentésére,

| — | tekintettel a „Munkaügyi kapcsolatok és fenntarthatóság: a szociális partnerek szerepe a zöld gazdaságra való átállásban” című Eurofound-jelentésre (2011), „Az európai gazdaság környezetbaráttá tétele: a tagállamok és a szociális partnerek válaszai és kezdeményezései” (Greening the European economy: Responses and initiatives by Member States and social partners) című Eurofound-jelentésre (2009) és „Az iparágak környezetbaráttá tétele az EU-ban: a munkahelyek mennyiségére és minőségére gyakorolt hatások előrejelzése és kezelése” (Greening of industries in the EU: Anticipating and managing the effects on quantity and quality of jobs) című Eurofound-jelentésre (2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Munkaügyi kapcsolatok és fenntarthatóság: a szociális partnerek szerepe a zöld gazdaságra való átállásban” című Eurofound-jelentésre (2011), „Az európai gazdaság környezetbaráttá tétele: a tagállamok és a szociális partnerek válaszai és kezdeményezései” (Greening the European economy: Responses and initiatives by Member States and social partners) című Eurofound-jelentésre (2009) és „Az iparágak környezetbaráttá tétele az EU-ban: a munkahelyek mennyiségére és minőségére gyakorolt hatások előrejelzése és kezelése” (Greening of industries in the EU: Anticipating and managing the effects on quantity and quality of jobs) című Eurofound-jelentésre (2013),

| — | tekintettel az OECD, CFE-LEED „Zöld munkahelyek és készségek: az éghajlatváltozás kezelésének helyi munkaerő-piaci vonatkozásai” című 2010. február 8-i munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD, CFE-LEED „Zöld munkahelyek és készségek: az éghajlatváltozás kezelésének helyi munkaerő-piaci vonatkozásai” című 2010. február 8-i munkadokumentumára,

| — | tekintettel a zöld munkahelynek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) és az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) által adott fogalommeghatározására, amely szerint a zöld munkahely olyan tisztességes munkahely – függetlenül attól, hogy az a mezőgazdasági, ipari, szolgáltatási vagy a kormányzati szektorban található-e –, amely hozzájárul a környezet minőségének megőrzéséhez és helyreállításához, |
| --- | --- |

—

tekintettel a zöld munkahelynek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) és az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) által adott fogalommeghatározására, amely szerint a zöld munkahely olyan tisztességes munkahely – függetlenül attól, hogy az a mezőgazdasági, ipari, szolgáltatási vagy a kormányzati szektorban található-e –, amely hozzájárul a környezet minőségének megőrzéséhez és helyreállításához,

| — | tekintettel az „Ökoinnováció – növekedés és munkahely-teremtés a környezetpolitikának köszönhetően” című 2013. december 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ökoinnováció – növekedés és munkahely-teremtés a környezetpolitikának köszönhetően” című 2013. december 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az új fenntartható gazdaságban rejlő foglalkoztatási potenciál feltárásáról szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új fenntartható gazdaságban rejlő foglalkoztatási potenciál feltárásáról szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0204/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0204/2015),

| A. | mivel az olyan globális trendek, mint például az erőforrások nem hatékony felhasználása, a környezetre gyakorolt fenntarthatatlan nyomás és az éghajlatváltozás olyan méreteket öltenek, amelyeken túl a társadalmunkra és a természeti környezetre gyakorolt visszafordíthatatlan hatásokat nem lehet megakadályozni, és a fokozódó társadalmi kirekesztés és egyenlőtlenség kihívást jelent a társadalmak számára; |
| --- | --- |

A.

mivel az olyan globális trendek, mint például az erőforrások nem hatékony felhasználása, a környezetre gyakorolt fenntarthatatlan nyomás és az éghajlatváltozás olyan méreteket öltenek, amelyeken túl a társadalmunkra és a természeti környezetre gyakorolt visszafordíthatatlan hatásokat nem lehet megakadályozni, és a fokozódó társadalmi kirekesztés és egyenlőtlenség kihívást jelent a társadalmak számára;

| B. | mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2015. évi jelentése rámutatott arra, hogy a jelenlegi intézkedések nem elégségesek a biológiai sokféleség védelmére, a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásának csökkentésére, az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és az éghajlatváltozás emberi egészségre és környezetre gyakorolt hatásának megelőzésére vonatkozó célkitűzések teljesítéséhez; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2015. évi jelentése rámutatott arra, hogy a jelenlegi intézkedések nem elégségesek a biológiai sokféleség védelmére, a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásának csökkentésére, az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és az éghajlatváltozás emberi egészségre és környezetre gyakorolt hatásának megelőzésére vonatkozó célkitűzések teljesítéséhez;

| C. | mivel az e közös kihívások kezelésére szolgáló következetes szakpolitikai válasz hiánya miatt fennáll a kockázata annak, hogy a fenntartható munkahelyek létrehozására a zöld és inkluzív átmenetben rejlő potenciál jelentős része kiaknázatlan marad; |
| --- | --- |

C.

mivel az e közös kihívások kezelésére szolgáló következetes szakpolitikai válasz hiánya miatt fennáll a kockázata annak, hogy a fenntartható munkahelyek létrehozására a zöld és inkluzív átmenetben rejlő potenciál jelentős része kiaknázatlan marad;

| D. | mivel az e veszélyekre adott válaszként megfigyelhetjük, hogy új ágazatok alakulnak ki, míg számos másik átalakul, egyesek pedig – például a súlyos mértékben környezetszennyezőek – hanyatlásnak indulnak; mivel az innovációra és a szennyezés csökkentésének módjaira kell összpontosítani; mivel egyes hanyatló ágazatok esetében az átképzést és az alternatív foglalkoztatást illetően különös figyelmet kell fordítani a munkaerőre; mivel a Bizottság zöld munkahelyek létrehozására irányuló menetrendjében szereplő kiemelt területek, többek között az újrafeldolgozás, a biodiverzitás, az energiahatékonyság és az összes megújuló energiával kapcsolatos technológia, úgymint a megújuló tengeri energiaforrások, jelentős munkahelyteremtési potenciállal bírnak, többek között a gyéren lakott területeken is; |
| --- | --- |

D.

mivel az e veszélyekre adott válaszként megfigyelhetjük, hogy új ágazatok alakulnak ki, míg számos másik átalakul, egyesek pedig – például a súlyos mértékben környezetszennyezőek – hanyatlásnak indulnak; mivel az innovációra és a szennyezés csökkentésének módjaira kell összpontosítani; mivel egyes hanyatló ágazatok esetében az átképzést és az alternatív foglalkoztatást illetően különös figyelmet kell fordítani a munkaerőre; mivel a Bizottság zöld munkahelyek létrehozására irányuló menetrendjében szereplő kiemelt területek, többek között az újrafeldolgozás, a biodiverzitás, az energiahatékonyság és az összes megújuló energiával kapcsolatos technológia, úgymint a megújuló tengeri energiaforrások, jelentős munkahelyteremtési potenciállal bírnak, többek között a gyéren lakott területeken is;

| E. | mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség szerint a zöld áruk és szolgáltatások ágazata 2000 és 2011 között 50 %-ot meghaladó mértékben nőtt, és több mint 1,3 millió munkahelyet hozott létre, és mivel az Európai Bizottság számításai alapján 2020-ig a megújuló energiára épülő gazdaság 20 millió új munkahely forrása lesz Európában; mivel a megújuló energiára, az erdőgazdálkodásra, a fenntartható mezőgazdaságra és (a hidrogeológiai egyensúly felborulásának megelőzését és orvoslását szolgáló) talajvédelemre vonatkozó ambiciózus és következetes uniós szakpolitikában jelentős munkahelyteremtő potenciál rejlik; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség szerint a zöld áruk és szolgáltatások ágazata 2000 és 2011 között 50 %-ot meghaladó mértékben nőtt, és több mint 1,3 millió munkahelyet hozott létre, és mivel az Európai Bizottság számításai alapján 2020-ig a megújuló energiára épülő gazdaság 20 millió új munkahely forrása lesz Európában; mivel a megújuló energiára, az erdőgazdálkodásra, a fenntartható mezőgazdaságra és (a hidrogeológiai egyensúly felborulásának megelőzését és orvoslását szolgáló) talajvédelemre vonatkozó ambiciózus és következetes uniós szakpolitikában jelentős munkahelyteremtő potenciál rejlik;

| F. | mivel a Lisszaboni Szerződés rögzíti a fenntartható fejlődés célját, ennek végrehajtásából pedig az következik, hogy a gazdasági és társadalmi kérdésekkel azonos szinten kezelik a környezetvédelmi kérdéseket; |
| --- | --- |

F.

mivel a Lisszaboni Szerződés rögzíti a fenntartható fejlődés célját, ennek végrehajtásából pedig az következik, hogy a gazdasági és társadalmi kérdésekkel azonos szinten kezelik a környezetvédelmi kérdéseket;

| G. | mivel az intelligens, fenntartható és inkluzív gazdaságok előmozdítására irányuló Európa 2020 stratégia elismeri a zöld és társadalmilag igazságos gazdaságokra való áttérés sarkalatos szerepét; |
| --- | --- |

G.

mivel az intelligens, fenntartható és inkluzív gazdaságok előmozdítására irányuló Európa 2020 stratégia elismeri a zöld és társadalmilag igazságos gazdaságokra való áttérés sarkalatos szerepét;

| H. | mivel a munkaerő-piaci rugalmatlanságok akadályozzák a munkahelyteremtést, míg egy versenyképes uniós munkaerőpiac hozzájárulhat az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási céljainak eléréséhez; |
| --- | --- |

H.

mivel a munkaerő-piaci rugalmatlanságok akadályozzák a munkahelyteremtést, míg egy versenyképes uniós munkaerőpiac hozzájárulhat az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási céljainak eléréséhez;

| I. | mivel az EU és tagállamai kötelezettséget vállaltak az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye 2010. évi cancúni konferenciáján arra, hogy biztosítják az igazságos átállást a zöld munkaerőre, ami tisztességes munkát és minőségi munkahelyeket eredményez; mivel a környezeti szempontból fenntartható gazdaság felé történő mindenki számára igazságos átmenetet jól meg kell szervezni a fenntartható és hosszú távú teljes foglalkoztatásra – többek között a magasan képzett munkaerőre – vonatkozó célkitűzés megvalósítása, a társadalmi befogadás és a szegénység felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU és tagállamai kötelezettséget vállaltak az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye 2010. évi cancúni konferenciáján arra, hogy biztosítják az igazságos átállást a zöld munkaerőre, ami tisztességes munkát és minőségi munkahelyeket eredményez; mivel a környezeti szempontból fenntartható gazdaság felé történő mindenki számára igazságos átmenetet jól meg kell szervezni a fenntartható és hosszú távú teljes foglalkoztatásra – többek között a magasan képzett munkaerőre – vonatkozó célkitűzés megvalósítása, a társadalmi befogadás és a szegénység felszámolása érdekében;

| J. | mivel az igazságos átmenet a következő öt pilléren nyugszik: egyeztetés/a szakszervezetek beleszólása, a zöld és tisztességes munkahelyekbe való beruházás, zöld készségek, a munka- és emberi jogok tiszteletben tartása, valamint szociális védelem a magas szén-dioxid-kibocsátású gazdaságról az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés frontvonalában dolgozó munkavállalók és közösségek számára; |
| --- | --- |

J.

mivel az igazságos átmenet a következő öt pilléren nyugszik: egyeztetés/a szakszervezetek beleszólása, a zöld és tisztességes munkahelyekbe való beruházás, zöld készségek, a munka- és emberi jogok tiszteletben tartása, valamint szociális védelem a magas szén-dioxid-kibocsátású gazdaságról az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés frontvonalában dolgozó munkavállalók és közösségek számára;

| K. | mivel a környezettudatosság növeléséhez, az erőforrás-hatékonyság és az általunk a környezetre gyakorolt hatás csökkentése szükségességének megértéséhez alapvető a munkavállalók átmenetben való intenzív részvétele; |
| --- | --- |

K.

mivel a környezettudatosság növeléséhez, az erőforrás-hatékonyság és az általunk a környezetre gyakorolt hatás csökkentése szükségességének megértéséhez alapvető a munkavállalók átmenetben való intenzív részvétele;

| L. | mivel a számos tényező – így a fenntarthatósággal kapcsolatos tananyagok eltérései, meghatározott ágazatokban azonosított hiányosságok és eltérések, a szükséges természettudományos, technológiai, műszaki tudományos és matematikai (STEM) készségekkel és IT-készségekkel rendelkező diákok hiánya, valamint egyes ágazatokban a nemek egyensúlya helyett fennálló nemi koncentráció – által okozott képességbeli hátrány akadályozza a zöld munkahelyek számának növekedését; |
| --- | --- |

L.

mivel a számos tényező – így a fenntarthatósággal kapcsolatos tananyagok eltérései, meghatározott ágazatokban azonosított hiányosságok és eltérések, a szükséges természettudományos, technológiai, műszaki tudományos és matematikai (STEM) készségekkel és IT-készségekkel rendelkező diákok hiánya, valamint egyes ágazatokban a nemek egyensúlya helyett fennálló nemi koncentráció – által okozott képességbeli hátrány akadályozza a zöld munkahelyek számának növekedését;

| M. | mivel egyértelműen bizonyítható, hogy az energiába és az erőforrás-hatékonyságba történő beruházás, egy egyértelmű ipari stratégián keresztül megvalósuló ellátási lánc, valamint a munka adóztatásáról a környezetvédelmi adóztatásra történő áttérés kialakítása kedvező hatással van a munkahelyteremtésre; |
| --- | --- |

M.

mivel egyértelműen bizonyítható, hogy az energiába és az erőforrás-hatékonyságba történő beruházás, egy egyértelmű ipari stratégián keresztül megvalósuló ellátási lánc, valamint a munka adóztatásáról a környezetvédelmi adóztatásra történő áttérés kialakítása kedvező hatással van a munkahelyteremtésre;

| N. | mivel Európa a globális verseny résztvevője, és a megfizethető energiaköltségek, az EU belső piacának kiteljesítése és a jobb beruházási környezet döntő szerepet játszanak a fenntartható növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából; |
| --- | --- |

N.

mivel Európa a globális verseny résztvevője, és a megfizethető energiaköltségek, az EU belső piacának kiteljesítése és a jobb beruházási környezet döntő szerepet játszanak a fenntartható növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából;

| O. | mivel bizonyos ágazatok – így az épületek erőforrás-hatékonyság céljából történő felújítása – helyhez kötöttek, és nem szervezhetők ki és nem telepíthetők át máshová; |
| --- | --- |

O.

mivel bizonyos ágazatok – így az épületek erőforrás-hatékonyság céljából történő felújítása – helyhez kötöttek, és nem szervezhetők ki és nem telepíthetők át máshová;

| P. | mivel a bizonytalanság, a politikai irányvonal következetességének hiánya és a világos célok hiánya akadályozza a beruházást, a készségfejlesztést, a K+F-et, és ezáltal meghiúsítja a foglalkoztatási lehetőségek létrehozását; |
| --- | --- |

P.

mivel a bizonytalanság, a politikai irányvonal következetességének hiánya és a világos célok hiánya akadályozza a beruházást, a készségfejlesztést, a K+F-et, és ezáltal meghiúsítja a foglalkoztatási lehetőségek létrehozását;

| Q. | mivel javulnának a foglalkoztatási lehetőségek, ha a társadalom jobban tudatában lenne a zöld gazdaság jelentőségének és szükségességének; |
| --- | --- |

Q.

mivel javulnának a foglalkoztatási lehetőségek, ha a társadalom jobban tudatában lenne a zöld gazdaság jelentőségének és szükségességének;

| R. | mivel egy egyértelmű, rögzített, közép- és hosszú távú célkitűzések – többek között az energiahatékonyságra és szennyezésre vonatkozó uniós célkitűzések – a változás fontos tényezői lehetnek, és mivel e tekintetben az uniós szabályozás is fontos szerepet játszik; mivel a munkahelyteremtést elősegítő célzott – többek között az Unión belüli ellátási láncok fejlesztésébe irányuló – beruházásoknak világos szakpolitikai keretből kell fakadniuk és összhangban kell lenniük azzal; |
| --- | --- |

R.

mivel egy egyértelmű, rögzített, közép- és hosszú távú célkitűzések – többek között az energiahatékonyságra és szennyezésre vonatkozó uniós célkitűzések – a változás fontos tényezői lehetnek, és mivel e tekintetben az uniós szabályozás is fontos szerepet játszik; mivel a munkahelyteremtést elősegítő célzott – többek között az Unión belüli ellátási láncok fejlesztésébe irányuló – beruházásoknak világos szakpolitikai keretből kell fakadniuk és összhangban kell lenniük azzal;

| S. | mivel a közszektor és a helyi és regionális hatóságok sarkalatos szerepet játszhatnak a zöld gazdaságra való áttérés megkönnyítésében és az inkluzív munkaerőpiacok megteremtésében; |
| --- | --- |

S.

mivel a közszektor és a helyi és regionális hatóságok sarkalatos szerepet játszhatnak a zöld gazdaságra való áttérés megkönnyítésében és az inkluzív munkaerőpiacok megteremtésében;

| T. | mivel az olyan eszközök, mint az ökocímke, az EMAS és a zöld közbeszerzés, hozzájárulnak a zöld munkahelyek létrehozásához; |
| --- | --- |

T.

mivel az olyan eszközök, mint az ökocímke, az EMAS és a zöld közbeszerzés, hozzájárulnak a zöld munkahelyek létrehozásához;

| U. | mivel az Unióban a mikro-, kis- és középvállalkozások képezik a foglalkoztatás legfőbb hajtóerejét, az összes munkahely messze több mint 80 %-át biztosítják, és számos zöld ágazatban töltenek be jelentős szerepet, azonban bizonyos nehézségekkel nézhetnek szembe a szükséges készségek előrejelzése és az átmenetben rejlő munkahely-teremtési lehetőségek kiaknázása során; |
| --- | --- |

U.

mivel az Unióban a mikro-, kis- és középvállalkozások képezik a foglalkoztatás legfőbb hajtóerejét, az összes munkahely messze több mint 80 %-át biztosítják, és számos zöld ágazatban töltenek be jelentős szerepet, azonban bizonyos nehézségekkel nézhetnek szembe a szükséges készségek előrejelzése és az átmenetben rejlő munkahely-teremtési lehetőségek kiaknázása során;

| V. | mivel az integrált iránymutatások a tagállami gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák összehangolásának kulcsfontosságú szempontjai, és azok képezik az országspecifikus ajánlások alapját; továbbá mivel ezeknek az iránymutatásoknak kell alátámasztaniuk az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit, kiváltképp a foglalkoztatási célt, egyebek mellett a minőségi munkahelyteremtés többek között zöld foglalkoztatáson keresztül történő előmozdítása révén is; |
| --- | --- |

V.

mivel az integrált iránymutatások a tagállami gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák összehangolásának kulcsfontosságú szempontjai, és azok képezik az országspecifikus ajánlások alapját; továbbá mivel ezeknek az iránymutatásoknak kell alátámasztaniuk az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit, kiváltképp a foglalkoztatási célt, egyebek mellett a minőségi munkahelyteremtés többek között zöld foglalkoztatáson keresztül történő előmozdítása révén is;

| W. | mivel a nőknek egyenlően részesülniük kell a megfelelő zöld munkahelyek teremtéséből, és át kell törni az „üvegplafont”; |
| --- | --- |

W.

mivel a nőknek egyenlően részesülniük kell a megfelelő zöld munkahelyek teremtéséből, és át kell törni az „üvegplafont”;

| X. | mivel a nőket aránytalanul súlyosan érintették a válságok és a megszorító intézkedések, és a zöld munkahelyek más munkahelyekhez képest ellenállóbbnak bizonyultak a válságokkal szemben; |
| --- | --- |

X.

mivel a nőket aránytalanul súlyosan érintették a válságok és a megszorító intézkedések, és a zöld munkahelyek más munkahelyekhez képest ellenállóbbnak bizonyultak a válságokkal szemben;

| Y. | mivel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású ágazatokban rendszerint magasabb a munka termelékenysége, és a bérek aránya ezekben az ágazatokban kevésbé esett vissza, mint a 15 legnagyobb szén-dioxid-kibocsátású iparágban; |
| --- | --- |

Y.

mivel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású ágazatokban rendszerint magasabb a munka termelékenysége, és a bérek aránya ezekben az ágazatokban kevésbé esett vissza, mint a 15 legnagyobb szén-dioxid-kibocsátású iparágban;

| Z. | mivel az Eurobarométer adatai a kkv-k által kínált zöld munkahelyekről azt mutatják, hogy az energiamegtakarítás, valamint a hulladék és a nyersanyagok mennyiségének csökkentése a költséghatékonyság szempontjából előnyös intézkedések; |
| --- | --- |

Z.

mivel az Eurobarométer adatai a kkv-k által kínált zöld munkahelyekről azt mutatják, hogy az energiamegtakarítás, valamint a hulladék és a nyersanyagok mennyiségének csökkentése a költséghatékonyság szempontjából előnyös intézkedések;

A zöld gazdaság felé – munkaerő-piaci lehetőségek

| 1. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható társadalmak és gazdaságok felé való átmenet – többek között a fogyasztás és termelés fenntartható formái – lehetőséget teremthet mind új, minőségi munkahelyek létrehozására, mind pedig a már létező munkahelyek zöld munkahelyekké való átalakítására szinte valamennyi ágazatban a teljes értéklánc mentén; a kutatástól a termelésig, az elosztásig és a szolgáltatásig, az új zöld csúcstechnológiai ágazatokban, így például a megújuló energiák terén, a hagyományos ágazatokban, mint például a feldolgozóiparban és az építőiparban, illetve a mezőgazdaság és a halászat területén, vagy a szolgáltató ágazatokban, így az idegenforgalomban, a vendéglátásban, a közlekedésben és az oktatásban; kiemeli ugyanakkor, hogy a megújuló energiákkal és az energiahatékonysággal kapcsolatos befektetések nagyszámú munkahelyteremtés mellett hozzájárulnak az európai gazdaság és ipar versenyképességének megtartásához, valamint Európa energia függőségének csökkentéséhez; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható társadalmak és gazdaságok felé való átmenet – többek között a fogyasztás és termelés fenntartható formái – lehetőséget teremthet mind új, minőségi munkahelyek létrehozására, mind pedig a már létező munkahelyek zöld munkahelyekké való átalakítására szinte valamennyi ágazatban a teljes értéklánc mentén; a kutatástól a termelésig, az elosztásig és a szolgáltatásig, az új zöld csúcstechnológiai ágazatokban, így például a megújuló energiák terén, a hagyományos ágazatokban, mint például a feldolgozóiparban és az építőiparban, illetve a mezőgazdaság és a halászat területén, vagy a szolgáltató ágazatokban, így az idegenforgalomban, a vendéglátásban, a közlekedésben és az oktatásban; kiemeli ugyanakkor, hogy a megújuló energiákkal és az energiahatékonysággal kapcsolatos befektetések nagyszámú munkahelyteremtés mellett hozzájárulnak az európai gazdaság és ipar versenyképességének megtartásához, valamint Európa energia függőségének csökkentéséhez;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a természet által nyújtott szolgáltatások – többek között a termékeny földterület és a tiszta víz és levegő – kétharmada eltűnőben van, a globális felmelegedés és a biológiai sokféleség csökkenése pedig hamarosan olyan méreteket ölt, amelyeken túl a társadalmunkra és a természeti környezetre gyakorolt visszafordíthatatlan hatásokat nem lehet megakadályozni; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a természet által nyújtott szolgáltatások – többek között a termékeny földterület és a tiszta víz és levegő – kétharmada eltűnőben van, a globális felmelegedés és a biológiai sokféleség csökkenése pedig hamarosan olyan méreteket ölt, amelyeken túl a társadalmunkra és a természeti környezetre gyakorolt visszafordíthatatlan hatásokat nem lehet megakadályozni;

| 3. | rámutat, hogy a folyamatos gazdasági növekedés csak akkor lehetséges, ha az figyelembe veszi a környezet korlátait; ebben a vonatkozásban kiemeli, hogy a zöld és a körforgásos gazdaság megoldásokat kínálhat a környezet, de általában véve a gazdaság és a társadalom számára is; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy a folyamatos gazdasági növekedés csak akkor lehetséges, ha az figyelembe veszi a környezet korlátait; ebben a vonatkozásban kiemeli, hogy a zöld és a körforgásos gazdaság megoldásokat kínálhat a környezet, de általában véve a gazdaság és a társadalom számára is;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi jogszabályok teljes körű végrehajtása, valamint a környezetvédelmi integrációnak és az EU-n belüli különböző ágazati politikák közötti szakpolitikai koherenciának a javítása elengedhetetlen a zöld gazdasághoz kapcsolódó potenciál teljes körű kiaknázásához, és így zöld munkahelyek létrehozásához; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi jogszabályok teljes körű végrehajtása, valamint a környezetvédelmi integrációnak és az EU-n belüli különböző ágazati politikák közötti szakpolitikai koherenciának a javítása elengedhetetlen a zöld gazdasághoz kapcsolódó potenciál teljes körű kiaknázásához, és így zöld munkahelyek létrehozásához;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2015. évi jelentése rámutatott arra, hogy a jelenlegi intézkedések nem elégségesek a biodiverzitás védelmére, a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásának csökkentésére, az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és az éghajlatváltozás emberi egészségre és a környezet minőségére gyakorolt hatásának megelőzésére vonatkozó célkitűzések teljesítéséhez; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2015. évi jelentése rámutatott arra, hogy a jelenlegi intézkedések nem elégségesek a biodiverzitás védelmére, a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásának csökkentésére, az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és az éghajlatváltozás emberi egészségre és a környezet minőségére gyakorolt hatásának megelőzésére vonatkozó célkitűzések teljesítéséhez;

| 6. | megjegyzi, hogy a zöld átmenetben jelentős lehetőség rejlik olyan helyi munkahelyek teremtésére vonatkozóan, amelyeket nem lehet áthelyezni, valamint olyan területeken, amelyeket nem lehet kihelyezni, továbbá a válság által sújtott ágazatokban, így az építőipari ágazatban; megállapítja, hogy erőteljes bizonyítékok szólnak amellett, hogy a zöld átmenet – egyenlegét tekintve – pozitív hatással lesz a foglalkoztatásra, ami azt tükrözi, hogy a fenntartható gazdasági tevékenységek, mint az energiamegtakarítás vagy az ökológiai gazdálkodás, munkaigényesebbek az általuk kiváltott tevékenységeknél, és lehetővé tehetik, hogy a régiók önellátóbbá váljanak; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a zöld átmenetben jelentős lehetőség rejlik olyan helyi munkahelyek teremtésére vonatkozóan, amelyeket nem lehet áthelyezni, valamint olyan területeken, amelyeket nem lehet kihelyezni, továbbá a válság által sújtott ágazatokban, így az építőipari ágazatban; megállapítja, hogy erőteljes bizonyítékok szólnak amellett, hogy a zöld átmenet – egyenlegét tekintve – pozitív hatással lesz a foglalkoztatásra, ami azt tükrözi, hogy a fenntartható gazdasági tevékenységek, mint az energiamegtakarítás vagy az ökológiai gazdálkodás, munkaigényesebbek az általuk kiváltott tevékenységeknél, és lehetővé tehetik, hogy a régiók önellátóbbá váljanak;

| 7. | úgy véli, hogy el kell fogadni a „zöld munkahely” fogalmának megállapodás szerinti meghatározását, az ILO és a Statisztikusok Nemzetközi Konferenciájának fogalommeghatározása alapján; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy el kell fogadni a „zöld munkahely” fogalmának megállapodás szerinti meghatározását, az ILO és a Statisztikusok Nemzetközi Konferenciájának fogalommeghatározása alapján;

Igazságos átmenet és minőségi és fenntartható munkahelyek létrehozása

| 8. | üdvözli a Bizottság nyilatkozatát, miszerint az átszervezést társadalmilag felelős módon kell megvalósítani, annak egyidejű elismerése mellett, hogy a vállalatoknak végre kell hajtaniuk az innovációt és az átszervezést; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság nyilatkozatát, miszerint az átszervezést társadalmilag felelős módon kell megvalósítani, annak egyidejű elismerése mellett, hogy a vállalatoknak végre kell hajtaniuk az innovációt és az átszervezést;

| 9. | úgy véli, hogy a zöld gazdaság nettó munkahely-teremtési potenciáljának maximalizálása érdekében kritikus jelentőséggel bír, hogy meglévő munkaerő-állományunk számára megfelelő lehetőségeket biztosítsunk arra, hogy elsajátítsák a körforgásos gazdasághoz szükséges új készségeket; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a zöld gazdaság nettó munkahely-teremtési potenciáljának maximalizálása érdekében kritikus jelentőséggel bír, hogy meglévő munkaerő-állományunk számára megfelelő lehetőségeket biztosítsunk arra, hogy elsajátítsák a körforgásos gazdasághoz szükséges új készségeket;

| 10. | felhívja a tagállamokat, hogy az energiahatékonyság növelése és a fogyasztás csökkentése érdekében ösztönözzék a középületek biztonságossá tételére és korszerűsítésére irányuló politikákat; |
| --- | --- |

10.

felhívja a tagállamokat, hogy az energiahatékonyság növelése és a fogyasztás csökkentése érdekében ösztönözzék a középületek biztonságossá tételére és korszerűsítésére irányuló politikákat;

| 11. | felszólítja a tagállamokat és – adott esetben – a Bizottságot, hogy kötelezzék el magukat egy igazságos átmenet ütemterve mellett, hogy az ambiciózus környezeti célokat tűzzenek ki a következő szempontok érvényesítése mellett: megfelelő szociális védelem és bérezés, hosszú távú munkahelyek és egészséges és biztonságos munkahelyi feltételek, a kormányzat által irányított beruházások az oktatásba, képzésbe és készségfejlesztő programokba, a munkajogok tiszteletben tartása és a munkavállalók tájékozódáshoz, konzultációhoz és részvételhez való jogának megerősítése a fenntartható fejlődéssel, valamint a munkaerő hatékony képviseletével kapcsolatos kérdések tekintetében; felszólítja a tagállamokat, hogy törekedjenek e célok megvalósulására; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a tagállamokat és – adott esetben – a Bizottságot, hogy kötelezzék el magukat egy igazságos átmenet ütemterve mellett, hogy az ambiciózus környezeti célokat tűzzenek ki a következő szempontok érvényesítése mellett: megfelelő szociális védelem és bérezés, hosszú távú munkahelyek és egészséges és biztonságos munkahelyi feltételek, a kormányzat által irányított beruházások az oktatásba, képzésbe és készségfejlesztő programokba, a munkajogok tiszteletben tartása és a munkavállalók tájékozódáshoz, konzultációhoz és részvételhez való jogának megerősítése a fenntartható fejlődéssel, valamint a munkaerő hatékony képviseletével kapcsolatos kérdések tekintetében; felszólítja a tagállamokat, hogy törekedjenek e célok megvalósulására;

| 12. | emlékeztet arra, hogy az Unió felülvizsgált egészségvédelmi és biztonsági stratégiájának – adott esetben – figyelembe kell vennie az új ágazatokban bekövetkezett fejleményeket; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy az Unió felülvizsgált egészségvédelmi és biztonsági stratégiájának – adott esetben – figyelembe kell vennie az új ágazatokban bekövetkezett fejleményeket;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatásban végbemenő várható változás megkívánja, hogy az átalakulást proaktív módon kezeljék, javítsák a jelenlegi és jövőbeni munkaerő-piaci szükségletekre vonatkozó jó minőségű adatok gyűjtését, az európai felsőoktatási intézmények részvételével, továbbá hangsúlyozza, hogy a hatékony átmenet és a megnövelt foglalkoztatás biztosítása érdekében elengedhetetlen a hosszú távú tervezés; kiemeli a helyi és regionális hatóságok zöldebb gazdaságra való áttérésben betöltött fontos szerepét az oktatás, az infrastruktúra, a helyi vállalkozások támogatása és a kollektív szerződések vagy a nemzeti jogszabályban meghatározott egyéb eszközök által szabályozott stabil munkahelyek létrehozása terén; mivel a társadalmi párbeszéd az átalakulás irányításának elengedhetetlen része; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, a regionális és helyi önkormányzatokat és a szociális partnereket, hogy – a szubszidiaritás elvének figyelembe vétele mellett – vállalják a felelősséget és közösen birkózzanak meg e kihívással; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatásban végbemenő várható változás megkívánja, hogy az átalakulást proaktív módon kezeljék, javítsák a jelenlegi és jövőbeni munkaerő-piaci szükségletekre vonatkozó jó minőségű adatok gyűjtését, az európai felsőoktatási intézmények részvételével, továbbá hangsúlyozza, hogy a hatékony átmenet és a megnövelt foglalkoztatás biztosítása érdekében elengedhetetlen a hosszú távú tervezés; kiemeli a helyi és regionális hatóságok zöldebb gazdaságra való áttérésben betöltött fontos szerepét az oktatás, az infrastruktúra, a helyi vállalkozások támogatása és a kollektív szerződések vagy a nemzeti jogszabályban meghatározott egyéb eszközök által szabályozott stabil munkahelyek létrehozása terén; mivel a társadalmi párbeszéd az átalakulás irányításának elengedhetetlen része; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, a regionális és helyi önkormányzatokat és a szociális partnereket, hogy – a szubszidiaritás elvének figyelembe vétele mellett – vállalják a felelősséget és közösen birkózzanak meg e kihívással;

| 14. | megállapítja, hogy utóbbi években fokozatosan nőtt a szociális partnerek szerepe a zöld munkahelyekre való áttérésben, de emlékeztet arra, hogy többet kell tenni egy tartós és fenntartható társadalmi párbeszéd kiépítése érdekében, amely segíthet megbirkózni a versenyképes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és erőforrás-hatékony gazdaságra való átállás támasztotta kihívásokkal; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy utóbbi években fokozatosan nőtt a szociális partnerek szerepe a zöld munkahelyekre való áttérésben, de emlékeztet arra, hogy többet kell tenni egy tartós és fenntartható társadalmi párbeszéd kiépítése érdekében, amely segíthet megbirkózni a versenyképes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és erőforrás-hatékony gazdaságra való átállás támasztotta kihívásokkal;

| 15. | kiemeli a nemzeti kormányok jelentőségét az ágazati társadalmi párbeszéd előmozdításában, különösen az újonnan megjelenő zöld iparágakban, valamint a kkv-k bevonásának biztosításában is; |
| --- | --- |

15.

kiemeli a nemzeti kormányok jelentőségét az ágazati társadalmi párbeszéd előmozdításában, különösen az újonnan megjelenő zöld iparágakban, valamint a kkv-k bevonásának biztosításában is;

| 16. | megjegyzi, hogy egyes régiók nagyobb kihívásokkal néznek szembe, mint mások, a nagy energia- és erőforrás-igényű és szennyező iparágak, illetve a magas szintű szegénység vagy munkanélküliség földrajzi koncentrációja miatt; felhívja a tagállamokat és az Európai Unió által támogatott helyi és regionális önkormányzatokat, hogy működjenek együtt a szociális partnerekkel és helyi és regionális gazdaságaik társadalmilag igazságos, zöld átállása érdekében közösen hajtsanak végre a változás által érintett közösségeket és munkavállalókat támogató, a munkahelyek áthelyeződése miatti bizonytalanságot csökkentő és az új munkahelyi készségek iránti kereslet kielégítését biztosító, igazságos átmenetre vonatkozó ütemtervet; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy egyes régiók nagyobb kihívásokkal néznek szembe, mint mások, a nagy energia- és erőforrás-igényű és szennyező iparágak, illetve a magas szintű szegénység vagy munkanélküliség földrajzi koncentrációja miatt; felhívja a tagállamokat és az Európai Unió által támogatott helyi és regionális önkormányzatokat, hogy működjenek együtt a szociális partnerekkel és helyi és regionális gazdaságaik társadalmilag igazságos, zöld átállása érdekében közösen hajtsanak végre a változás által érintett közösségeket és munkavállalókat támogató, a munkahelyek áthelyeződése miatti bizonytalanságot csökkentő és az új munkahelyi készségek iránti kereslet kielégítését biztosító, igazságos átmenetre vonatkozó ütemtervet;

| 17. | kiemeli, hogy a helyi hatóságok kulcsszerepet tölthetnek be a zöld gazdaságban a foglalkoztatás növelésének, illetve a tisztességesebb és inkluzív munkahelyeknek az előmozdításában a következők révén:






  — | zöld beruházások, |
| --- | --- | --- |

17.

kiemeli, hogy a helyi hatóságok kulcsszerepet tölthetnek be a zöld gazdaságban a foglalkoztatás növelésének, illetve a tisztességesebb és inkluzív munkahelyeknek az előmozdításában a következők révén:

—

zöld beruházások,

| — | a közbeszerzés erejének mozgósítása, ezen belül szociális és környezeti jellegű záradékok használata a közbeszerzésben, |
| --- | --- |

—

a közbeszerzés erejének mozgósítása, ezen belül szociális és környezeti jellegű záradékok használata a közbeszerzésben,

| — | partnerségek létrehozása, többek között képzési intézményekkel, hogy javítsák a helyi munkaerőpiacon a munkahelyek és a készségek egymással való összehangolását, |
| --- | --- |

—

partnerségek létrehozása, többek között képzési intézményekkel, hogy javítsák a helyi munkaerőpiacon a munkahelyek és a készségek egymással való összehangolását,

| — | a zöld kkv-k és a kkv-k zöldítésének támogatása, |
| --- | --- |

—

a zöld kkv-k és a kkv-k zöldítésének támogatása,

| — | zöld inkluzív foglalkoztatási programok létrehozása, amelyek biztosítják, hogy a kiszolgáltatott csoportok is tőkét kovácsolhassanak a zöld növekedésből; |
| --- | --- |

—

zöld inkluzív foglalkoztatási programok létrehozása, amelyek biztosítják, hogy a kiszolgáltatott csoportok is tőkét kovácsolhassanak a zöld növekedésből;

| 18. | rámutat az arra vonatkozó bizonyítékra, amely kiemeli a vezetés és az alkalmazottak közötti konzultáció fontos szerepét az alkalmazottak érdemi részvételének biztosítása érdekében, az említett változások szociális partnerek révén történő elérése érdekében; ajánlja, hogy a munkáltatókkal együttműködve a szakszervezetek „zöld képviseleteit” vonják be a zöld gazdaság megerősítésébe és a fenntarthatóság fokozásába a munkahelyükön; felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak célzott támogatást az ágazatok zöldítésére irányuló közös munkavállalói és munkaadói kezdeményezésekhez; |
| --- | --- |

18.

rámutat az arra vonatkozó bizonyítékra, amely kiemeli a vezetés és az alkalmazottak közötti konzultáció fontos szerepét az alkalmazottak érdemi részvételének biztosítása érdekében, az említett változások szociális partnerek révén történő elérése érdekében; ajánlja, hogy a munkáltatókkal együttműködve a szakszervezetek „zöld képviseleteit” vonják be a zöld gazdaság megerősítésébe és a fenntarthatóság fokozásába a munkahelyükön; felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak célzott támogatást az ágazatok zöldítésére irányuló közös munkavállalói és munkaadói kezdeményezésekhez;

| 19. | úgy véli, hogy e célkitűzések közül néhány támogatása céljából kísérleti projekteket kell kidolgozni; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy e célkitűzések közül néhány támogatása céljából kísérleti projekteket kell kidolgozni;

| 20. | üdvözli a Bizottság elkötelezettségét a mellett, hogy az álláskeresők munkavállalói mobilitása érdekében kiaknázza a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának égisze alatt megvalósuló, célzott munkaerő-mobilitási rendszereket; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a Bizottság elkötelezettségét a mellett, hogy az álláskeresők munkavállalói mobilitása érdekében kiaknázza a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának égisze alatt megvalósuló, célzott munkaerő-mobilitási rendszereket;

A zöld foglalkoztatáshoz szükséges készségek

| 21. | üdvözli a készségfejlesztés eszközeit és a Bizottság készségigényekkel kapcsolatos előrejelzését; hangsúlyozza, hogy a készségfejlesztésnek ösztönöznie kell a gazdaságon belül széles körben hasznos STEM-készségek fejlesztését; azonban hangsúlyozza, hogy ambiciózusabb lépésekre és beruházásokra van szükség; úgy véli, hogy a készségek iránti jövőbeni igények előrejelzéséhez valamennyi szinten minden munkaerő-piaci érdekelt felet erőteljesen be kell vonni; |
| --- | --- |

21.

üdvözli a készségfejlesztés eszközeit és a Bizottság készségigényekkel kapcsolatos előrejelzését; hangsúlyozza, hogy a készségfejlesztésnek ösztönöznie kell a gazdaságon belül széles körben hasznos STEM-készségek fejlesztését; azonban hangsúlyozza, hogy ambiciózusabb lépésekre és beruházásokra van szükség; úgy véli, hogy a készségek iránti jövőbeni igények előrejelzéséhez valamennyi szinten minden munkaerő-piaci érdekelt felet erőteljesen be kell vonni;

| 22. | felszólítja tagállamokat, hogy a Bizottsággal együttműködve dolgozzák ki a munkavállalók zöld készségeit fejlesztő képzési és munkalehetőségek adatbankját az életpályákra és a gazdaság zöldítése által nyújtott foglalkoztatási lehetőségek kihasználásához szükséges készségekre vonatkozóan rendelkezésre álló tájékoztatás, tanácsadás és útmutatás minőségének javítása érdekében; |
| --- | --- |

22.

felszólítja tagállamokat, hogy a Bizottsággal együttműködve dolgozzák ki a munkavállalók zöld készségeit fejlesztő képzési és munkalehetőségek adatbankját az életpályákra és a gazdaság zöldítése által nyújtott foglalkoztatási lehetőségek kihasználásához szükséges készségekre vonatkozóan rendelkezésre álló tájékoztatás, tanácsadás és útmutatás minőségének javítása érdekében;

| 23. | felszólítja a Bizottságot az adatgyűjtés végrehajtásának biztosítására valamennyi zöld ágazatban, ideértve a jelenleg elhanyagolt ágazatokat is, például a tömegközlekedést és a kiskereskedelmi szektort; kéri a Bizottságot, hogy egyfelől támogassa a nemzeti statisztikai hivatalokat és állami foglalkoztatási szolgálatokat (ÁFSZ) és erősítse meg a mennyiségi modellezési eszközök alkalmazását, másfelől pedig foglaljon bele nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szempontokat az összes zöld foglalkoztatási ágazattal kapcsolatos adatgyűjtésbe; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot az adatgyűjtés végrehajtásának biztosítására valamennyi zöld ágazatban, ideértve a jelenleg elhanyagolt ágazatokat is, például a tömegközlekedést és a kiskereskedelmi szektort; kéri a Bizottságot, hogy egyfelől támogassa a nemzeti statisztikai hivatalokat és állami foglalkoztatási szolgálatokat (ÁFSZ) és erősítse meg a mennyiségi modellezési eszközök alkalmazását, másfelől pedig foglaljon bele nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szempontokat az összes zöld foglalkoztatási ágazattal kapcsolatos adatgyűjtésbe;

| 24. | kéri a Bizottságot, hogy az új adatgyűjtési, adatrendszerezési és elemzési eljárások kifejlesztése során vezesse be a nemi szempontok alkalmazását, például a FIDELIO ökonometriai eszközzel végzett munka, továbbá az érdekeltekkel – például a Munkaügyi Statisztikusok Nemzetközi Konferenciájával – folytatott együttműködés tekintetében; |
| --- | --- |

24.

kéri a Bizottságot, hogy az új adatgyűjtési, adatrendszerezési és elemzési eljárások kifejlesztése során vezesse be a nemi szempontok alkalmazását, például a FIDELIO ökonometriai eszközzel végzett munka, továbbá az érdekeltekkel – például a Munkaügyi Statisztikusok Nemzetközi Konferenciájával – folytatott együttműködés tekintetében;

| 25. | hangsúlyozza, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a készséghiány készségfejlesztés elősegítése révén történő áthidalására; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a készséghiány készségfejlesztés elősegítése révén történő áthidalására;

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy segítse a készségfejlesztés előmozdítását a képesítések és a megfelelő oktatási és képzési tantervek uniós szintű frissítése révén; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot, hogy segítse a készségfejlesztés előmozdítását a képesítések és a megfelelő oktatási és képzési tantervek uniós szintű frissítése révén;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy hangsúlyozza az olyan osztályozási rendszerek nagyobb mértékű használatát, mint az ESCO, amelyek felhasználhatók a készséghiányok azonosítására; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy hangsúlyozza az olyan osztályozási rendszerek nagyobb mértékű használatát, mint az ESCO, amelyek felhasználhatók a készséghiányok azonosítására;

| 28. | hangsúlyozza az oktatási rendszerek és az újonnan megjelenő zöld munkahelyek közötti jobb szinergiák fontosságát, az oktatási intézmények és a munkaadói szövetségek és egyéb érintett szervezetek közötti jobb koordináció révén; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza az oktatási rendszerek és az újonnan megjelenő zöld munkahelyek közötti jobb szinergiák fontosságát, az oktatási intézmények és a munkaadói szövetségek és egyéb érintett szervezetek közötti jobb koordináció révén;

| 29. | felhívja a tagállamokat, a regionális önkormányzatokat és a helyi hatóságokat, hogy a szociális partnerekkel és a képzésszolgáltatókkal közösen fogadjanak el és vezessenek be készségfejlesztésre és a készségek előrejelzésére irányuló stratégiákat, melyek célja, hogy fejlesszék az általános, ágazati és foglalkozás-specifikus készségeket; hangsúlyozza továbbá az oktatási intézmények, a vállalkozások, a szociális partnerek és a hatóságok közötti partnerségek és bizalom fontosságát; |
| --- | --- |

29.

felhívja a tagállamokat, a regionális önkormányzatokat és a helyi hatóságokat, hogy a szociális partnerekkel és a képzésszolgáltatókkal közösen fogadjanak el és vezessenek be készségfejlesztésre és a készségek előrejelzésére irányuló stratégiákat, melyek célja, hogy fejlesszék az általános, ágazati és foglalkozás-specifikus készségeket; hangsúlyozza továbbá az oktatási intézmények, a vállalkozások, a szociális partnerek és a hatóságok közötti partnerségek és bizalom fontosságát;

| 30. | megjegyzi, hogy e stratégiáknak a létrehozandó zöld munkahelyek típusára és szintjére, valamint az igényelt készségekre és tudásra irányuló alapos értékelést is tartalmazniuk kell, amely a készségek terén mutatkozó hiányosságok azonosításához és a célzott szakképzési és élethosszig tartó tanulási programokhoz vezet, a készségek és a munkahelyek összehangolására helyezve a hangsúlyt; kiemeli, hogy a stratégiákba aktívan be kell vonni mind az elbocsátott, mind az alacsony képzettségű munkavállalókat, akiket az a veszély fenyeget, hogy kiszorulnak a munkaerőpiacról, annak biztosítása révén, hogy e munkavállalók számára a készségekre irányuló képzés célzott, hozzáférhető és ingyenes legyen; |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy e stratégiáknak a létrehozandó zöld munkahelyek típusára és szintjére, valamint az igényelt készségekre és tudásra irányuló alapos értékelést is tartalmazniuk kell, amely a készségek terén mutatkozó hiányosságok azonosításához és a célzott szakképzési és élethosszig tartó tanulási programokhoz vezet, a készségek és a munkahelyek összehangolására helyezve a hangsúlyt; kiemeli, hogy a stratégiákba aktívan be kell vonni mind az elbocsátott, mind az alacsony képzettségű munkavállalókat, akiket az a veszély fenyeget, hogy kiszorulnak a munkaerőpiacról, annak biztosítása révén, hogy e munkavállalók számára a készségekre irányuló képzés célzott, hozzáférhető és ingyenes legyen;

| 31. | tudomásul veszi a CEDEFOP javaslatát, miszerint jobb a tanterveket kiigazítani és ezekbe beépíteni a környezettudatosságot a fenntartható fejlődés és az üzleti hatékonyság megértése mellett, mint új képzési programokra javaslatot tenni; |
| --- | --- |

31.

tudomásul veszi a CEDEFOP javaslatát, miszerint jobb a tanterveket kiigazítani és ezekbe beépíteni a környezettudatosságot a fenntartható fejlődés és az üzleti hatékonyság megértése mellett, mint új képzési programokra javaslatot tenni;

| 32. | arra ösztönzi a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat, hogy a fenntartható fejlődést és a környezettel kapcsolatos képességeket és készségeket építsék be a képzési és oktatási rendszerekbe, különösen a szakképzés erősítése, valamint azáltal, hogy a kutatóközpontokat – az új zöld vállalkozásokkal együttműködve – környezetkímélő technológiák, tervek és termelési szabadalmak kidolgozására ösztönzik; bátorítja a kutatóközpontok, üzleti hálózatok és szakemberek közötti együttműködést; emlékeztet a tudományos, technológiai, mérnöki és matematikai készségek (STEM készségek) fontosságára, és arra, hogy biztosítani kell, hogy több nő tanuljon STEM-tárgyakat; |
| --- | --- |

32.

arra ösztönzi a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat, hogy a fenntartható fejlődést és a környezettel kapcsolatos képességeket és készségeket építsék be a képzési és oktatási rendszerekbe, különösen a szakképzés erősítése, valamint azáltal, hogy a kutatóközpontokat – az új zöld vállalkozásokkal együttműködve – környezetkímélő technológiák, tervek és termelési szabadalmak kidolgozására ösztönzik; bátorítja a kutatóközpontok, üzleti hálózatok és szakemberek közötti együttműködést; emlékeztet a tudományos, technológiai, mérnöki és matematikai készségek (STEM készségek) fontosságára, és arra, hogy biztosítani kell, hogy több nő tanuljon STEM-tárgyakat;

| 33. | felszólít egy jobb és fenntartható munkahelyek teremtésére irányuló ambiciózus stratégia követésére, amely magában foglalja a strukturális munkaerőhiány kezelését, és külön hangsúlyt helyez a zöldebb gazdaság készségszükségleteinek kielégítésére; |
| --- | --- |

33.

felszólít egy jobb és fenntartható munkahelyek teremtésére irányuló ambiciózus stratégia követésére, amely magában foglalja a strukturális munkaerőhiány kezelését, és külön hangsúlyt helyez a zöldebb gazdaság készségszükségleteinek kielégítésére;

| 34. | sürgeti a tagállamokat, hogy e szektor fejlődését használják ki magas képzettséget igénylő gyakornoki programok létrehozására, hogy szaktudással és szakképzéssel lássák el a fiatalokat, és elősegítsék a nagymértékű ifjúsági munkanélküliség kezelését; |
| --- | --- |

34.

sürgeti a tagállamokat, hogy e szektor fejlődését használják ki magas képzettséget igénylő gyakornoki programok létrehozására, hogy szaktudással és szakképzéssel lássák el a fiatalokat, és elősegítsék a nagymértékű ifjúsági munkanélküliség kezelését;

| 35. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a zöld gazdaságra való áttérés során vegyék figyelembe, hogy a nőknek és a lányoknak jobb lehetőségekre van szükségük az egész életen át tartó tanulás terén, különösen a jelentős számú új zöld munkahely biztosítására képes területeken – pl. a természettudományok, a kutatás, a műszaki tudományok, a digitális technológia és az új technológiák területén –, azzal a céllal, hogy erősítsék a nők társadalmon belüli helyzetét, megszüntessék a nemi sztereotípiákat és olyan munkahelyeket biztosítsanak, amelyek teljes mértékben megfelelnek a nők különleges szükségleteinek és készségeinek; |
| --- | --- |

35.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a zöld gazdaságra való áttérés során vegyék figyelembe, hogy a nőknek és a lányoknak jobb lehetőségekre van szükségük az egész életen át tartó tanulás terén, különösen a jelentős számú új zöld munkahely biztosítására képes területeken – pl. a természettudományok, a kutatás, a műszaki tudományok, a digitális technológia és az új technológiák területén –, azzal a céllal, hogy erősítsék a nők társadalmon belüli helyzetét, megszüntessék a nemi sztereotípiákat és olyan munkahelyeket biztosítsanak, amelyek teljes mértékben megfelelnek a nők különleges szükségleteinek és készségeinek;

| 36. | kéri a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy az esélyegyenlőség garantálásának biztosítása céljából a nemek közötti egyenlőség szempontjait minden szinten szisztematikusan foglalják bele a zöld munkahelyteremtésre vonatkozó szakpolitikák meghatározásába, végrehajtásába és nyomon követésébe, figyelembe véve a zöld munkahelyteremtéssel járó kihívásokat a vidéki térségekben; bátorítja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a nőket teljes mértékben bevonják a szakpolitikák kialakításába, a döntéshozatalba és a zöld készségeket magában foglaló zöld foglalkoztatási stratégia végrehajtásába; |
| --- | --- |

36.

kéri a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy az esélyegyenlőség garantálásának biztosítása céljából a nemek közötti egyenlőség szempontjait minden szinten szisztematikusan foglalják bele a zöld munkahelyteremtésre vonatkozó szakpolitikák meghatározásába, végrehajtásába és nyomon követésébe, figyelembe véve a zöld munkahelyteremtéssel járó kihívásokat a vidéki térségekben; bátorítja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a nőket teljes mértékben bevonják a szakpolitikák kialakításába, a döntéshozatalba és a zöld készségeket magában foglaló zöld foglalkoztatási stratégia végrehajtásába;

| 37. | kéri a Bizottságot, hogy kezdeményezzen nyilvános vitát a „fenntartható fejlődést támogató oktatás” koncepciójáról, és támogassa azt, különös hangsúlyt fektetve a lányok és nők oktatására; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy mozdítsanak elő olyan szakpolitikákat, amelyek ösztönzik a nők nagyobb arányú részvételét a STEM-tudományterületek oktatásában és a vállalkozások létrehozásában, valamint hogy a zöld munkahelyteremtési menetrendet kapcsolják össze a nők szerepének az oktatás révén történő megerősítésével; szorgalmazza a nők szakoktatásban és szakképzésben való részvételének ösztönzésére irányuló intézkedéseket, valamint élethosszig tartó tanulási lehetőségek kialakítását számukra a zöld ágazatokban; |
| --- | --- |

37.

kéri a Bizottságot, hogy kezdeményezzen nyilvános vitát a „fenntartható fejlődést támogató oktatás” koncepciójáról, és támogassa azt, különös hangsúlyt fektetve a lányok és nők oktatására; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy mozdítsanak elő olyan szakpolitikákat, amelyek ösztönzik a nők nagyobb arányú részvételét a STEM-tudományterületek oktatásában és a vállalkozások létrehozásában, valamint hogy a zöld munkahelyteremtési menetrendet kapcsolják össze a nők szerepének az oktatás révén történő megerősítésével; szorgalmazza a nők szakoktatásban és szakképzésben való részvételének ösztönzésére irányuló intézkedéseket, valamint élethosszig tartó tanulási lehetőségek kialakítását számukra a zöld ágazatokban;

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el európai stratégiát a 2015–2020-as időszakra a nemek közötti esélyegyenlőség előmozdítása terén, amely figyelembe veszi az Európa 2020 stratégia keretében kitűzött, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló foglalkoztatási célértékeket. |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el európai stratégiát a 2015–2020-as időszakra a nemek közötti esélyegyenlőség előmozdítása terén, amely figyelembe veszi az Európa 2020 stratégia keretében kitűzött, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló foglalkoztatási célértékeket.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a közhatóságoknak és közszolgálatoknak célzott fellépéseket kell végrehajtaniuk annak érdekében, hogy valamennyi piaci érdekeltet – köztük a munkaadói és munkavállalói szervezeteket – bevonják a strukturális munkaerőhiány csökkentésébe; felhívja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy alakítsanak ki mechanizmusokat a munkaügyi hatóságok és foglalkoztatási szolgálatok személyzetének arra való kiképzéséhez, hogy a munkaerő-piaci szakpolitikájuk kidolgozása során vegyék figyelembe a zöld foglalkoztatással kapcsolatos készségek szempontjait, és dolgozzák ki az ilyen képzések hatásának értékelésére szolgáló eszközöket; kiemeli annak fontosságát, hogy az európai oktatási intézmények a zöld gazdaság és általában a munkaerőpiac igényeihez igazítsák képzési programjaikat; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a közhatóságoknak és közszolgálatoknak célzott fellépéseket kell végrehajtaniuk annak érdekében, hogy valamennyi piaci érdekeltet – köztük a munkaadói és munkavállalói szervezeteket – bevonják a strukturális munkaerőhiány csökkentésébe; felhívja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy alakítsanak ki mechanizmusokat a munkaügyi hatóságok és foglalkoztatási szolgálatok személyzetének arra való kiképzéséhez, hogy a munkaerő-piaci szakpolitikájuk kidolgozása során vegyék figyelembe a zöld foglalkoztatással kapcsolatos készségek szempontjait, és dolgozzák ki az ilyen képzések hatásának értékelésére szolgáló eszközöket; kiemeli annak fontosságát, hogy az európai oktatási intézmények a zöld gazdaság és általában a munkaerőpiac igényeihez igazítsák képzési programjaikat;

| 40. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan szabályozási környezetet, amely ösztönzi az innovációt a zöld gazdaságban; |
| --- | --- |

40.

felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan szabályozási környezetet, amely ösztönzi az innovációt a zöld gazdaságban;

Politikai koherencia a fenntartható gazdaságokban rejlő munkahely-teremtési potenciál kiaknázása céljából

| 41. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el a fenntartható beruházásokra vonatkozó nagyratörő, hosszú távú és integrált szabályozási, költségvetési, illetve pénzügyi kereteket, és ösztönözzék az innovációt, ezáltal teljes mértékben kiaknázva az e változásokban rejlő foglalkoztatási potenciált; hangsúlyozza, hogy a szakpolitikákat egy olyan hosszú távú megközelítés keretében kell kialakítani, amely magában foglal célokat, valamint az e célok felé tett előrehaladás mérésére szolgáló mutatókat; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el a fenntartható beruházásokra vonatkozó nagyratörő, hosszú távú és integrált szabályozási, költségvetési, illetve pénzügyi kereteket, és ösztönözzék az innovációt, ezáltal teljes mértékben kiaknázva az e változásokban rejlő foglalkoztatási potenciált; hangsúlyozza, hogy a szakpolitikákat egy olyan hosszú távú megközelítés keretében kell kialakítani, amely magában foglal célokat, valamint az e célok felé tett előrehaladás mérésére szolgáló mutatókat;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság és az érintett minisztériumok körében végzett nemzeti szintű koordináció fontos a változás átfogó, a kormányzat egészét érintő keretének megteremtéséhez, amely képes megfelelő figyelmet szentelni az átmenet elosztási hatásainak; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság és az érintett minisztériumok körében végzett nemzeti szintű koordináció fontos a változás átfogó, a kormányzat egészét érintő keretének megteremtéséhez, amely képes megfelelő figyelmet szentelni az átmenet elosztási hatásainak;

| 43. | megállapítja, hogy a zöld foglalkoztatási kezdeményezés sikere vagy kudarca a Bizottság megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó kötelező céljaiban rejlő ambíció mértékétől, valamint a megújuló energiával kapcsolatos technológiába és a tagállamok által vállalt energiahatékonysági programokba való befektetésektől függ; |
| --- | --- |

43.

megállapítja, hogy a zöld foglalkoztatási kezdeményezés sikere vagy kudarca a Bizottság megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó kötelező céljaiban rejlő ambíció mértékétől, valamint a megújuló energiával kapcsolatos technológiába és a tagállamok által vállalt energiahatékonysági programokba való befektetésektől függ;

| 44. | kiemeli, hogy a Bizottság és a tagállamok a felelősek azokért a következetes szakpolitikákért, amelyek elősegítik a megújulóenergia-termelést és az energiahatékonyságot, ösztönözve a helyi és regionális fejlesztést és a minőségi munkahelyek teremtését; hangsúlyozza, hogy a következő években a megújuló energiába és az energiahatékonyság növelésébe való beruházások az európai munkahelyteremtés legfőbb forrásaivá válhatnak; |
| --- | --- |

44.

kiemeli, hogy a Bizottság és a tagállamok a felelősek azokért a következetes szakpolitikákért, amelyek elősegítik a megújulóenergia-termelést és az energiahatékonyságot, ösztönözve a helyi és regionális fejlesztést és a minőségi munkahelyek teremtését; hangsúlyozza, hogy a következő években a megújuló energiába és az energiahatékonyság növelésébe való beruházások az európai munkahelyteremtés legfőbb forrásaivá válhatnak;

| 45. | emlékeztet, hogy a területek energia-önellátása továbbra is az uniós gazdasági és energiapolitika egyik távlati célkitűzése; hangsúlyozza továbbá, hogy a beruházások területi kiterjedését feltétlenül figyelembe kell venni, ugyanis ez hozzájárul az uniós területi kohéziós politika vidéki és városi térségek megfelelő összeköttetésére vonatkozó célkitűzésének megvalósításához; |
| --- | --- |

45.

emlékeztet, hogy a területek energia-önellátása továbbra is az uniós gazdasági és energiapolitika egyik távlati célkitűzése; hangsúlyozza továbbá, hogy a beruházások területi kiterjedését feltétlenül figyelembe kell venni, ugyanis ez hozzájárul az uniós területi kohéziós politika vidéki és városi térségek megfelelő összeköttetésére vonatkozó célkitűzésének megvalósításához;

| 46. | üdvözli, hogy a Bizottság – a 2010-es cancúni megállapodásra és a későbbi kezdeményezésekre építve – a COP21 párizsi tárgyalásaira vonatkozó uniós megbízásba felvette a tisztességes munkahelyek kérdését; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az „igazságos átmenet” menetrendje továbbra is a tárgyalásokon képviselt álláspontja részét képezze; |
| --- | --- |

46.

üdvözli, hogy a Bizottság – a 2010-es cancúni megállapodásra és a későbbi kezdeményezésekre építve – a COP21 párizsi tárgyalásaira vonatkozó uniós megbízásba felvette a tisztességes munkahelyek kérdését; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az „igazságos átmenet” menetrendje továbbra is a tárgyalásokon képviselt álláspontja részét képezze;

| 47. | felkéri az EU-t és a tagállamokat, hogy határozzanak meg kötelező energiatakarékossági és -hatékonysági célkitűzéseket, és az energiamegtakarításra vonatkozó uniós célkitűzések elérését megkönnyítő eszközként támogassa a fehér tanúsítványokat; felhívja a tagállamokat, hogy hatékonyan hajtsák végre és juttassák érvényre az energiahatékonysági irányelvet, és tartsák fenn – minimumként – a 2030-ra vonatkozó energiahatékonysági célok elérése iránti kötelezettségvállalásukat; |
| --- | --- |

47.

felkéri az EU-t és a tagállamokat, hogy határozzanak meg kötelező energiatakarékossági és -hatékonysági célkitűzéseket, és az energiamegtakarításra vonatkozó uniós célkitűzések elérését megkönnyítő eszközként támogassa a fehér tanúsítványokat; felhívja a tagállamokat, hogy hatékonyan hajtsák végre és juttassák érvényre az energiahatékonysági irányelvet, és tartsák fenn – minimumként – a 2030-ra vonatkozó energiahatékonysági célok elérése iránti kötelezettségvállalásukat;

| 48. | támogatja az inkluzív zöld gazdaságra való – a többi nemzetközi partnerrel együttműködésben történő – igazságos globális áttérés előmozdítása iránti uniós kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

48.

támogatja az inkluzív zöld gazdaságra való – a többi nemzetközi partnerrel együttműködésben történő – igazságos globális áttérés előmozdítása iránti uniós kötelezettségvállalásokat;

| 49. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben és hajtsák végre a közbeszerzésről szóló felülvizsgált uniós jogszabályok új rendelkezéseit, valamint vegyék fontolóra annak értékelését, hogy a környezetvédelmi és szociális szempontok közbeszerzési szakpolitikáikba való beemelése fellendítené-e a munkahelyteremtést a zöldebb gazdaságban; hangsúlyozza, hogy tisztázni kellene a szociális és környezetvédelmi záradékok közbeszerzésben való használatával kapcsolatban továbbra is fennálló jogbizonytalanságokat; |
| --- | --- |

49.

felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben és hajtsák végre a közbeszerzésről szóló felülvizsgált uniós jogszabályok új rendelkezéseit, valamint vegyék fontolóra annak értékelését, hogy a környezetvédelmi és szociális szempontok közbeszerzési szakpolitikáikba való beemelése fellendítené-e a munkahelyteremtést a zöldebb gazdaságban; hangsúlyozza, hogy tisztázni kellene a szociális és környezetvédelmi záradékok közbeszerzésben való használatával kapcsolatban továbbra is fennálló jogbizonytalanságokat;

| 50. | felhívja a Bizottságot, hogy segítsen a javítási ágazat újraélesztésében, amely olyan új munkahelyek teremtéséhez vezethet, amelyek jellegüknél fogva környezetbarátak; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Bizottságot, hogy segítsen a javítási ágazat újraélesztésében, amely olyan új munkahelyek teremtéséhez vezethet, amelyek jellegüknél fogva környezetbarátak;

| 51. | felhívja a tagállamokat, hogy támogassák a közszolgáltatások fenntartható gazdaságra való igazságos áttéréshez való hozzájárulását, kiváltképp annak proaktív biztosításával, hogy az olyan szolgáltatásokat, mint a távközlés, az energia, a közlekedés, a hulladék- és vízgazdálkodás, fenntartható módon nyújtsák; |
| --- | --- |

51.

felhívja a tagállamokat, hogy támogassák a közszolgáltatások fenntartható gazdaságra való igazságos áttéréshez való hozzájárulását, kiváltképp annak proaktív biztosításával, hogy az olyan szolgáltatásokat, mint a távközlés, az energia, a közlekedés, a hulladék- és vízgazdálkodás, fenntartható módon nyújtsák;

| 52. | mély csalódottságának ad hangot a körforgásos gazdaságról szóló jogalkotási csomag visszavonása miatt, amelynek rendelkezései a várakozások szerint csupán az Unió hulladékgazdálkodási ágazatában akár 180 000 munkahely teremtéséhez járultak volna hozzá; felhívja ezért a Bizottságot, hogy – a tagállamok hatásköreinek tiszteletben tartása mellett – sürgősen tegyen eleget a hulladékokkal kapcsolatos ambiciózus jogszabály előterjesztése iránti kötelezettségvállalásának, amelynek célja a hulladékmennyiség csökkentése, új újrafeldolgozási célok meghatározása, valamint a ténylegesen újrafeldolgozott anyagok számítási kritériumainak újbóli meghatározása; |
| --- | --- |

52.

mély csalódottságának ad hangot a körforgásos gazdaságról szóló jogalkotási csomag visszavonása miatt, amelynek rendelkezései a várakozások szerint csupán az Unió hulladékgazdálkodási ágazatában akár 180 000 munkahely teremtéséhez járultak volna hozzá; felhívja ezért a Bizottságot, hogy – a tagállamok hatásköreinek tiszteletben tartása mellett – sürgősen tegyen eleget a hulladékokkal kapcsolatos ambiciózus jogszabály előterjesztése iránti kötelezettségvállalásának, amelynek célja a hulladékmennyiség csökkentése, új újrafeldolgozási célok meghatározása, valamint a ténylegesen újrafeldolgozott anyagok számítási kritériumainak újbóli meghatározása;

| 53. | felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a példaértékű és környezetileg fenntartható ártalmatlanítási ciklussal rendelkező vállalatok ösztönzésével kapcsolatos kritériumok bevezetésének lehetőségét; |
| --- | --- |

53.

felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a példaértékű és környezetileg fenntartható ártalmatlanítási ciklussal rendelkező vállalatok ösztönzésével kapcsolatos kritériumok bevezetésének lehetőségét;

| 54. | elismeri, hogy ha a biológiai sokféleséget szem előtt tartó termékek iránti fogyasztói kereslet ösztönzése érdekében a fenntartható mezőgazdasági termelést összekapcsoljuk a gazdaságokban fellelhető biológiai sokféleség nyomon követésével és védelmével, majd a mezőgazdasági termékek környezetre gyakorolt hatásuk szerinti intelligens címkézésének használatával, az jelentős potenciált hordoz az EU vidéki területein történő zöld foglalkoztatás tekintetében; |
| --- | --- |

54.

elismeri, hogy ha a biológiai sokféleséget szem előtt tartó termékek iránti fogyasztói kereslet ösztönzése érdekében a fenntartható mezőgazdasági termelést összekapcsoljuk a gazdaságokban fellelhető biológiai sokféleség nyomon követésével és védelmével, majd a mezőgazdasági termékek környezetre gyakorolt hatásuk szerinti intelligens címkézésének használatával, az jelentős potenciált hordoz az EU vidéki területein történő zöld foglalkoztatás tekintetében;

| 55. | megjegyzi, hogy a fenntartható erdőgazdálkodásban valódi potenciál rejlik a munkahelyteremtésre, egyszersmind az éghajlatváltozás mérsékléséhez való hozzájárulásra és a biológiai sokféleség védelmére; |
| --- | --- |

55.

megjegyzi, hogy a fenntartható erdőgazdálkodásban valódi potenciál rejlik a munkahelyteremtésre, egyszersmind az éghajlatváltozás mérsékléséhez való hozzájárulásra és a biológiai sokféleség védelmére;

| 56. | felhívja a Bizottságot, hogy a zöld munkahelyteremtés támogatása érdekében használja fel az európai szemesztert és az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatát; felhívja a Bizottságot, hogy bocsásson ki olyan országspecifikus ajánlásokat, amelyek hozzájárulhatnak a foglalkoztatás fellendüléséhez és az ökológiai lábnyom csökkentéséhez, és részletes független tanulmányokat kér az adóterhek áthelyezésének (pl. a munka adóztatásáról a környezetvédelmi adóztatásra történő áttérésnek) és a támogatások 2020-ig történő fokozatos megszüntetésének a költségeire és előnyeire vonatkozóan; |
| --- | --- |

56.

felhívja a Bizottságot, hogy a zöld munkahelyteremtés támogatása érdekében használja fel az európai szemesztert és az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatát; felhívja a Bizottságot, hogy bocsásson ki olyan országspecifikus ajánlásokat, amelyek hozzájárulhatnak a foglalkoztatás fellendüléséhez és az ökológiai lábnyom csökkentéséhez, és részletes független tanulmányokat kér az adóterhek áthelyezésének (pl. a munka adóztatásáról a környezetvédelmi adóztatásra történő áttérésnek) és a támogatások 2020-ig történő fokozatos megszüntetésének a költségeire és előnyeire vonatkozóan;

| 57. | hangsúlyozza, hogy az ajánlásoknak ösztönözniük kell a munkát terhelő adókról más adóforrásokra történő áttérést, és hogy ennek egyik célja a szennyező magatartás megváltoztatása, mindazonáltal az áttérés nem járhat nem kívánt következményekkel a társadalombiztosítási rendszerekre nézve, illetve nem érintheti aránytalanul hátrányosan az alacsony jövedelmű csoportokat; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy az ajánlásoknak ösztönözniük kell a munkát terhelő adókról más adóforrásokra történő áttérést, és hogy ennek egyik célja a szennyező magatartás megváltoztatása, mindazonáltal az áttérés nem járhat nem kívánt következményekkel a társadalombiztosítási rendszerekre nézve, illetve nem érintheti aránytalanul hátrányosan az alacsony jövedelmű csoportokat;

| 58. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozatosan szüntessék meg a környezetre káros közvetlen és közvetett támogatásokat, többek között, de nem kizárólag a fosszilis tüzelőanyagokra irányulókat; felkéri a Bizottságot, hogy alakítson ki a tagállamok által megvalósítható modelleket, amelyek az adóztatást a munkáról a környezetszennyezésre helyeznék át, és „a szennyező fizet” elv szellemében vegye figyelembe az áruk és szolgáltatások környezeti hatását; felhívja a Bizottságot, hogy bocsásson ki a tagállamok számára olyan országspecifikus ajánlásokat, amelyek hozzájárulnak a zöld foglalkoztatás fellendüléséhez és az ökológiai lábnyom csökkentéséhez; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a zöld munkahelyteremtés támogatása érdekében proaktív módon integrálja az európai szemeszterbe a környezetvédelemmel és éghajlattal kapcsolatos megfontolásokat; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozatosan szüntessék meg a környezetre káros közvetlen és közvetett támogatásokat, többek között, de nem kizárólag a fosszilis tüzelőanyagokra irányulókat; felkéri a Bizottságot, hogy alakítson ki a tagállamok által megvalósítható modelleket, amelyek az adóztatást a munkáról a környezetszennyezésre helyeznék át, és „a szennyező fizet” elv szellemében vegye figyelembe az áruk és szolgáltatások környezeti hatását; felhívja a Bizottságot, hogy bocsásson ki a tagállamok számára olyan országspecifikus ajánlásokat, amelyek hozzájárulnak a zöld foglalkoztatás fellendüléséhez és az ökológiai lábnyom csökkentéséhez; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a zöld munkahelyteremtés támogatása érdekében proaktív módon integrálja az európai szemeszterbe a környezetvédelemmel és éghajlattal kapcsolatos megfontolásokat;

| 59. | felkéri a tagállamokat, hogy vezessenek be megfelelő támogatásokat és/vagy adómentességeket a jelentős környezetvédelmi többletértékkel – többek között csökkentett széntartalommal – rendelkező termékekkel és szolgáltatásokkal foglalkozó induló vállalkozások, illetve mikro-, kis- és középvállalkozások számára; |
| --- | --- |

59.

felkéri a tagállamokat, hogy vezessenek be megfelelő támogatásokat és/vagy adómentességeket a jelentős környezetvédelmi többletértékkel – többek között csökkentett széntartalommal – rendelkező termékekkel és szolgáltatásokkal foglalkozó induló vállalkozások, illetve mikro-, kis- és középvállalkozások számára;

| 60. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szakpolitikáikban biztosítsanak nagyobb fokú koherenciát és kohéziót, és a legmagasabb szinten vállaljanak jelentősebb politikai kötelezettségeket a kapcsolódó területeken, a pénzügyi tranzakciós adó és az adócsalás és adókijátszás elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

60.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szakpolitikáikban biztosítsanak nagyobb fokú koherenciát és kohéziót, és a legmagasabb szinten vállaljanak jelentősebb politikai kötelezettségeket a kapcsolódó területeken, a pénzügyi tranzakciós adó és az adócsalás és adókijátszás elleni küzdelem terén;

| 61. | felhívja a Bizottságot, hogy újítsa meg az Európa 2020 stratégia iránti kötelezettségvállalását, valamint hogy haladéktalanul, de legkésőbb 2015-ig végezze el annak félidős felülvizsgálatát; felhívja a Bizottságot, hogy újólag erősítse meg az európai szemeszter keretében kitűzött célokat, figyelembe véve a makrogazdasági egyensúlyhiányok eredménytábláját és az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatát; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon nagyratörőbb szociális és környezetvédelmi célkitűzéseket a 2030-ig és a 2050-ig tartó időszakra; hangsúlyozza, hogy a zöld munkahelyek pontos, módszertanilag megalapozott és közös nyomon követése segíthet a tagállamoknak környezeti és munkaügyi politikáik eredményességének értékelésében is, és erősítheti az Európa 2020 stratégia keretében a foglalkoztatási iránymutatások előrehaladásának nyomon követésére és figyelemmel kísérésére kidolgozott európai szintű eszközöket; |
| --- | --- |

61.

felhívja a Bizottságot, hogy újítsa meg az Európa 2020 stratégia iránti kötelezettségvállalását, valamint hogy haladéktalanul, de legkésőbb 2015-ig végezze el annak félidős felülvizsgálatát; felhívja a Bizottságot, hogy újólag erősítse meg az európai szemeszter keretében kitűzött célokat, figyelembe véve a makrogazdasági egyensúlyhiányok eredménytábláját és az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatát; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon nagyratörőbb szociális és környezetvédelmi célkitűzéseket a 2030-ig és a 2050-ig tartó időszakra; hangsúlyozza, hogy a zöld munkahelyek pontos, módszertanilag megalapozott és közös nyomon követése segíthet a tagállamoknak környezeti és munkaügyi politikáik eredményességének értékelésében is, és erősítheti az Európa 2020 stratégia keretében a foglalkoztatási iránymutatások előrehaladásának nyomon követésére és figyelemmel kísérésére kidolgozott európai szintű eszközöket;

| 62. | hangsúlyozza a 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai csomag által a munkahelyteremtés terén kínált lehetőségeket, valamint a jövőbeli környezetvédelmi jogszabályoknak az EU hosszú távú környezetvédelmi céljai elérésében, illetve a munkahelyteremtésben és a zöld növekedésben betöltendő szerepét; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza a 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai csomag által a munkahelyteremtés terén kínált lehetőségeket, valamint a jövőbeli környezetvédelmi jogszabályoknak az EU hosszú távú környezetvédelmi céljai elérésében, illetve a munkahelyteremtésben és a zöld növekedésben betöltendő szerepét;

| 63. | felhívja a Bizottságot, hogy tekintse az innovációt az európai ipar sarokkövének, és dolgozzon ki aktív stratégiákat annak biztosítására, hogy a társadalmi átmeneteket jól kezeljék, és az előnyök Európa-szerte mindenütt egyenletesen jelentkezzenek; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fenntartható iparpolitikai és piaci átalakításra sarkalló ösztönzők révén támogassák az erőforrás-hatékonysággal, árukkal és szolgáltatásokkal foglalkozó új ellátási láncok és ipari hálózatok kialakulását; |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot, hogy tekintse az innovációt az európai ipar sarokkövének, és dolgozzon ki aktív stratégiákat annak biztosítására, hogy a társadalmi átmeneteket jól kezeljék, és az előnyök Európa-szerte mindenütt egyenletesen jelentkezzenek; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fenntartható iparpolitikai és piaci átalakításra sarkalló ösztönzők révén támogassák az erőforrás-hatékonysággal, árukkal és szolgáltatásokkal foglalkozó új ellátási láncok és ipari hálózatok kialakulását;

| 64. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a tagállamok felkészítsék a gazdaságukat az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó, erőforrás- és energiahatékony jövőre, számolva eközben a munkahely- és kibocsátásáthelyezés éghajlati politikák hatása miatt fennálló kockázatával; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a tagállamok felkészítsék a gazdaságukat az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó, erőforrás- és energiahatékony jövőre, számolva eközben a munkahely- és kibocsátásáthelyezés éghajlati politikák hatása miatt fennálló kockázatával;

| 65. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az olyan globális környezetpolitika megteremtésére irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, amely korlátozhatja az ipari termelés Unión kívülre telepítése és a kibocsátásáthelyezés által okozott kárt; |
| --- | --- |

65.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az olyan globális környezetpolitika megteremtésére irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, amely korlátozhatja az ipari termelés Unión kívülre telepítése és a kibocsátásáthelyezés által okozott kárt;

| 66. | felhívja a Bizottságot, hogy mielőbb ismertesse az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (ETS) megreformálására irányuló javaslatát, tekintettel arra, hogy meg kell védeni a kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának kitett iparágakat; |
| --- | --- |

66.

felhívja a Bizottságot, hogy mielőbb ismertesse az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (ETS) megreformálására irányuló javaslatát, tekintettel arra, hogy meg kell védeni a kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának kitett iparágakat;

| 67. | felhívja a Bizottságot, hogy az energiaunió megvalósítása során térjen ki a zöld foglalkoztatás ügyére; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Bizottságot, hogy az energiaunió megvalósítása során térjen ki a zöld foglalkoztatás ügyére;

Befektetés a fenntartható munkahelyteremtésbe

| 68. | kiemeli, hogy a kínálat- és keresletoldali beavatkozások megfelelő elegyét kell alkalmazni, amely a munkahelyteremtésnek a megfelelő aktív munkaerő-piaci intézkedésekkel való kombinálásából adódik, igazodva a különböző helyi munkaerőpiacok szükségleteihez; |
| --- | --- |

68.

kiemeli, hogy a kínálat- és keresletoldali beavatkozások megfelelő elegyét kell alkalmazni, amely a munkahelyteremtésnek a megfelelő aktív munkaerő-piaci intézkedésekkel való kombinálásából adódik, igazodva a különböző helyi munkaerőpiacok szükségleteihez;

| 69. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – többek között az Európai Stratégiai Beruházási Alap keretében – támogassák a társadalmi és gazdasági előnyökkel járó minőségi beruházásokat, így a fenntartható minőségi munkahelyeket, a nemek közötti egyenlőséget, a minőségi oktatást, valamint a zöld átmenetet előmozdító és az energiaszegénység leküzdését célzó innovációt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a befektetéseket kedvező munkaerő-piaci hatással járó területekre összpontosítsák annak érdekében, hogy fenntartható, teljes körű szociális védelmet biztosító munkahelyeket teremtsenek és visszaszorítsák a munkanélküliséget; hangsúlyozza, hogy a finanszírozott projekteknek mérhető módon hozzá kell járulniuk az Európa 2020 stratégia megvalósításához; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy a zöld szektorokban a munkahelyteremtés a recesszió alatt végig pozitív maradt; |
| --- | --- |

69.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – többek között az Európai Stratégiai Beruházási Alap keretében – támogassák a társadalmi és gazdasági előnyökkel járó minőségi beruházásokat, így a fenntartható minőségi munkahelyeket, a nemek közötti egyenlőséget, a minőségi oktatást, valamint a zöld átmenetet előmozdító és az energiaszegénység leküzdését célzó innovációt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a befektetéseket kedvező munkaerő-piaci hatással járó területekre összpontosítsák annak érdekében, hogy fenntartható, teljes körű szociális védelmet biztosító munkahelyeket teremtsenek és visszaszorítsák a munkanélküliséget; hangsúlyozza, hogy a finanszírozott projekteknek mérhető módon hozzá kell járulniuk az Európa 2020 stratégia megvalósításához; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy a zöld szektorokban a munkahelyteremtés a recesszió alatt végig pozitív maradt;

| 70. | hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyságba történő befektetés elősegítheti a helyi munkahelyek teremtését és a helyi gazdasági fejlődést, továbbá csökkentheti az energiaszegénységet, valamint hogy az épületek energiahatékonyságának biztosítása a legköltséghatékonyabb módja annak, hogy hosszú távú megoldást kínáljanak az – Európában akár 125 millió embert érintő – energiaszegénység problémájára, és fontos elem az európai energia hatékonyabb felhasználásának biztosításában és a zöld munkahelyek létesítésében; megismétli, hogy az épületek biztonságosságának biztosítása szintén kulcsfontosságú e tekintetben; felkéri a Bizottságot, hogy mielőbb ismertesse az „Intelligens finanszírozás az intelligens épületekért” elnevezésű kezdeményezését; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyságba történő befektetés elősegítheti a helyi munkahelyek teremtését és a helyi gazdasági fejlődést, továbbá csökkentheti az energiaszegénységet, valamint hogy az épületek energiahatékonyságának biztosítása a legköltséghatékonyabb módja annak, hogy hosszú távú megoldást kínáljanak az – Európában akár 125 millió embert érintő – energiaszegénység problémájára, és fontos elem az európai energia hatékonyabb felhasználásának biztosításában és a zöld munkahelyek létesítésében; megismétli, hogy az épületek biztonságosságának biztosítása szintén kulcsfontosságú e tekintetben; felkéri a Bizottságot, hogy mielőbb ismertesse az „Intelligens finanszírozás az intelligens épületekért” elnevezésű kezdeményezését;

| 71. | javasolja, hogy az éghajlatváltozásra, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra vonatkozó célokat tekintsék beruházási céloknak és a politikai fellépés vezérlő elveinek; |
| --- | --- |

71.

javasolja, hogy az éghajlatváltozásra, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra vonatkozó célokat tekintsék beruházási céloknak és a politikai fellépés vezérlő elveinek;

| 72. | óva int a káros környezeti és társadalmi hatásokkal járó tevékenységek támogatásától, mivel azok aláássák a zöld munkahelyek foglalkoztatási potenciáljának maximalizálásához szükséges politikai koherenciát; |
| --- | --- |

72.

óva int a káros környezeti és társadalmi hatásokkal járó tevékenységek támogatásától, mivel azok aláássák a zöld munkahelyek foglalkoztatási potenciáljának maximalizálásához szükséges politikai koherenciát;

| 73. | a fenntartható közbeszerzési eljárások támogatása és a zöld készségek általános érvényesítése érdekében a kulcsfontosságú közszolgáltatásokba, így a távközlésbe, az energiába, a közlekedésbe, a hulladék- és vízgazdálkodásba való minőségi beruházások célként való kitűzését ajánlja; |
| --- | --- |

73.

a fenntartható közbeszerzési eljárások támogatása és a zöld készségek általános érvényesítése érdekében a kulcsfontosságú közszolgáltatásokba, így a távközlésbe, az energiába, a közlekedésbe, a hulladék- és vízgazdálkodásba való minőségi beruházások célként való kitűzését ajánlja;

| 74. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogi keret kínálta lehetőségeket, valamint használjanak fel más uniós finanszírozási forrásokat a zöld foglalkozást előmozdító fenntartható projektek támogatása érdekében, és az uniós finanszírozási és pénzügyi eszközöket tegyék a helyi hatóságok számára a lehető legegyszerűbben hozzáférhetővé, világos, egyértelmű szabályok és elérhető minimális finanszírozási küszöbértékek mellett; |
| --- | --- |

74.

felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogi keret kínálta lehetőségeket, valamint használjanak fel más uniós finanszírozási forrásokat a zöld foglalkozást előmozdító fenntartható projektek támogatása érdekében, és az uniós finanszírozási és pénzügyi eszközöket tegyék a helyi hatóságok számára a lehető legegyszerűbben hozzáférhetővé, világos, egyértelmű szabályok és elérhető minimális finanszírozási küszöbértékek mellett;

| 75. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják ki a többéves pénzügyi keret választások utáni 2016-os felülvizsgálatát olyan lehetőségként, amellyel elősegíthetik a gazdaságainkban bekövetkező zöld átmenetet; |
| --- | --- |

75.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják ki a többéves pénzügyi keret választások utáni 2016-os felülvizsgálatát olyan lehetőségként, amellyel elősegíthetik a gazdaságainkban bekövetkező zöld átmenetet;

| 76. | megállapítja, hogy a zöld gazdasági és foglalkoztatási növekedés támogatásának elősegítésére ESZA-támogatás áll rendelkezésre, és ösztönzi a nemzeti kormányokat és az érintett nemzeti szolgálatokat, hogy a gazdaságilag indokolt és gazdaságilag fenntartható zöld munkahelyek teremtésének előmozdítása érdekében mérlegeljék e finanszírozás aktívabb igénybevételét; |
| --- | --- |

76.

megállapítja, hogy a zöld gazdasági és foglalkoztatási növekedés támogatásának elősegítésére ESZA-támogatás áll rendelkezésre, és ösztönzi a nemzeti kormányokat és az érintett nemzeti szolgálatokat, hogy a gazdaságilag indokolt és gazdaságilag fenntartható zöld munkahelyek teremtésének előmozdítása érdekében mérlegeljék e finanszírozás aktívabb igénybevételét;

| 77. | megállapítja, hogy egyes tagállamok jelentős előrelépéseket tettek a gazdaság környezetbaráttá tétele terén, és ösztönzi az Uniót és a tagállamokat, hogy a zökkenőmentes átmenet biztosítása érdekében segítsék elő az elképzelések, ismeretek, tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

77.

megállapítja, hogy egyes tagállamok jelentős előrelépéseket tettek a gazdaság környezetbaráttá tétele terén, és ösztönzi az Uniót és a tagállamokat, hogy a zökkenőmentes átmenet biztosítása érdekében segítsék elő az elképzelések, ismeretek, tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztását;

| 78. | sürgeti a tagállamokat és a magánszférát, hogy éljenek az olyan eszközökkel, mint környezettudatos tervezés, az ökocímke, az EMAS és a zöld közbeszerzés, mivel ezek hozzájárulhatnak a zöld gazdasághoz, és ily módon a zöld munkahelyek létrehozásához; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson útmutatást a kedvező piaci feltételek kialakításához ezen önkéntes eszközök teljes körű elfogadása érdekében; |
| --- | --- |

78.

sürgeti a tagállamokat és a magánszférát, hogy éljenek az olyan eszközökkel, mint környezettudatos tervezés, az ökocímke, az EMAS és a zöld közbeszerzés, mivel ezek hozzájárulhatnak a zöld gazdasághoz, és ily módon a zöld munkahelyek létrehozásához; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson útmutatást a kedvező piaci feltételek kialakításához ezen önkéntes eszközök teljes körű elfogadása érdekében;

| 79. | felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak több figyelmet az európai szabványon (ISO 14000) alapuló környezetgazdálkodási és környezetvédelmi ellenőrzési rendszerek végrehajtására; |
| --- | --- |

79.

felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak több figyelmet az európai szabványon (ISO 14000) alapuló környezetgazdálkodási és környezetvédelmi ellenőrzési rendszerek végrehajtására;

Kis- és középvállalkozások (kkv-k)

| 80. | támogatja a kkv-k számára kidolgozott zöld cselekvési terv célkitűzéseit és kkv-orientált intézkedéseit, ideértve egy európai erőforrás-hatékonysági kiválósági központ létrehozását, amely tanácsot és támogatást biztosít az erőforrás-hatékonysági teljesítményüket javítani igyekvő kkv-k számára, támogatja a zöld vállalkozásokat, kiaknázza a zöldebb értékláncok lehetőségeit, valamint megkönnyíti a zöld kkv-k és mikrovállalkozások piacra jutását; úgy véli, hogy a tudatosságnövelő tevékenységek és a technikai segítségnyújtás kulcsfontosságúak ahhoz, hogy a kkv-k aktívan részt tudjanak venni a körforgásos gazdaságban; |
| --- | --- |

80.

támogatja a kkv-k számára kidolgozott zöld cselekvési terv célkitűzéseit és kkv-orientált intézkedéseit, ideértve egy európai erőforrás-hatékonysági kiválósági központ létrehozását, amely tanácsot és támogatást biztosít az erőforrás-hatékonysági teljesítményüket javítani igyekvő kkv-k számára, támogatja a zöld vállalkozásokat, kiaknázza a zöldebb értékláncok lehetőségeit, valamint megkönnyíti a zöld kkv-k és mikrovállalkozások piacra jutását; úgy véli, hogy a tudatosságnövelő tevékenységek és a technikai segítségnyújtás kulcsfontosságúak ahhoz, hogy a kkv-k aktívan részt tudjanak venni a körforgásos gazdaságban;

| 81. | emlékeztet arra, hogy a kkv-kban óriási potenciál rejlik a munkahelyteremtés terén, különösen a fiatalok számára, valamint a szakképzés és a gyakorlati képzés duális rendszerének előmozdítására; |
| --- | --- |

81.

emlékeztet arra, hogy a kkv-kban óriási potenciál rejlik a munkahelyteremtés terén, különösen a fiatalok számára, valamint a szakképzés és a gyakorlati képzés duális rendszerének előmozdítására;

| 82. | elismeri, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) elő tudja segíteni a környezeti és társadalmi szempontból fokozottan innovatív tevékenységek fejlődését a mikro-, kis- és középvállalkozások körében; |
| --- | --- |

82.

elismeri, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) elő tudja segíteni a környezeti és társadalmi szempontból fokozottan innovatív tevékenységek fejlődését a mikro-, kis- és középvállalkozások körében;

| 83. | emlékeztet arra, hogy az Eurobarométer adatai a kkv-k által kínált zöld munkahelyekről azt mutatják, hogy az energiamegtakarítás, valamint a hulladék és a nyersanyagok mennyiségének csökkentése gazdaságilag előnyös intézkedések; |
| --- | --- |

83.

emlékeztet arra, hogy az Eurobarométer adatai a kkv-k által kínált zöld munkahelyekről azt mutatják, hogy az energiamegtakarítás, valamint a hulladék és a nyersanyagok mennyiségének csökkentése gazdaságilag előnyös intézkedések;

| 84. | felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze az új üzleti modelleket – például a szövetkezeti vállalkozásokat – a termelési és forgalmazási folyamatok hatékonyságának növelésére, a forrásokkal való takarékosság érdekében innovatív megoldások elsajátítására vagy fenntarthatóbb termékek és szolgáltatások biztosítására irányuló törekvéseinek részeként; |
| --- | --- |

84.

felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze az új üzleti modelleket – például a szövetkezeti vállalkozásokat – a termelési és forgalmazási folyamatok hatékonyságának növelésére, a forrásokkal való takarékosság érdekében innovatív megoldások elsajátítására vagy fenntarthatóbb termékek és szolgáltatások biztosítására irányuló törekvéseinek részeként;

| 85. | rámutat, hogy a kkv-k csak akkor hozhatnak létre növekedést és teremthetnek munkahelyeket, ha a zöld gazdaság révén kedvező ösztönzési lehetőségek is rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

85.

rámutat, hogy a kkv-k csak akkor hozhatnak létre növekedést és teremthetnek munkahelyeket, ha a zöld gazdaság révén kedvező ösztönzési lehetőségek is rendelkezésre állnak;

| 86. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a kkv-knak szóló zöld ösztönzők érdemi hatást fejtsenek ki ott, ahol a legnagyobb szükség van rájuk; |
| --- | --- |

86.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a kkv-knak szóló zöld ösztönzők érdemi hatást fejtsenek ki ott, ahol a legnagyobb szükség van rájuk;

| 87. | megjegyzi, hogy a kkv-k és mikrovállalkozások az európai munkahelyteremtés legfontosabb mozgatórugói; kiemeli, hogy a kkv-k és mikrovállalkozások különleges kihívással néznek szembe a zöld átmenet által nyújtott álláslehetőségek kiaknázása során, különös tekintettel a finanszírozási eszközökhöz és képzéshez való hozzáférésre, valamint a készségek terén meglévő hiányosságok pótlására; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak ambiciózus intézkedéseket – beleértve a célzott tájékoztatást, a figyelemfelhívást, a technikai segítségnyújtást, valamint a finanszírozási eszközökhöz és képzéshez való hozzáférést – annak érdekében, hogy elősegítsék a fokozottabb munkahelyteremtést a kkv-knál és mikrovállalkozásoknál; |
| --- | --- |

87.

megjegyzi, hogy a kkv-k és mikrovállalkozások az európai munkahelyteremtés legfontosabb mozgatórugói; kiemeli, hogy a kkv-k és mikrovállalkozások különleges kihívással néznek szembe a zöld átmenet által nyújtott álláslehetőségek kiaknázása során, különös tekintettel a finanszírozási eszközökhöz és képzéshez való hozzáférésre, valamint a készségek terén meglévő hiányosságok pótlására; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak ambiciózus intézkedéseket – beleértve a célzott tájékoztatást, a figyelemfelhívást, a technikai segítségnyújtást, valamint a finanszírozási eszközökhöz és képzéshez való hozzáférést – annak érdekében, hogy elősegítsék a fokozottabb munkahelyteremtést a kkv-knál és mikrovállalkozásoknál;

| 88. | rámutat arra, hogy a zöldebb értéklánc, amely újragyártást, javítást, karbantartást, újrafeldolgozást és ökotervezést foglal magában, jelentős üzleti lehetőségeket kínálhat sok kkv számára; |
| --- | --- |

88.

rámutat arra, hogy a zöldebb értéklánc, amely újragyártást, javítást, karbantartást, újrafeldolgozást és ökotervezést foglal magában, jelentős üzleti lehetőségeket kínálhat sok kkv számára;

o

o o

| 89. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

89.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0584.

(2)  HL C 251. E, 2013.8.31., 75. o.

(3)  HL C 308. E, 2011.10.20., 6. o.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/59

---

P8_TA(2015)0265

Az adókikerülés és az adócsalás mint a fejlődő országok kormányzása, szociális védelme és fejlődése számára jelentett kihívás

Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása az adókikerülésről és az adócsalásról mint a fejlődő országok kormányzása, szociális védelme és fejlődése számára jelentett kihívásról (2015/2058(INI))

(2017/C 265/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Monterrey-i Nyilatkozatra (2002), a dohai fejlesztésfinanszírozási konferenciára (2008), a Párizsi Nyilatkozatra (2005) és az accrai cselekvési programra (2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Monterrey-i Nyilatkozatra (2002), a dohai fejlesztésfinanszírozási konferenciára (2008), a Párizsi Nyilatkozatra (2005) és az accrai cselekvési programra (2008),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az etiópiai Addisz-Abebában 2015. július 13-tól16-ig tartandó harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferenciáról szóló 68/204. és 68/279. sz. határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az etiópiai Addisz-Abebában 2015. július 13-tól16-ig tartandó harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferenciáról szóló 68/204. és 68/279. sz. határozataira,

| — | tekintettel az ENSZ nemzetközi adóügyi együttműködési szakértői bizottságának munkájára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ nemzetközi adóügyi együttműködési szakértői bizottságának munkájára (1),

| — | tekintettel az ENSZ fejlett és fejlődő országok közötti kettős adóztatás elkerüléséről szóló modellegyezményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fejlett és fejlődő országok közötti kettős adóztatás elkerüléséről szóló modellegyezményére (2),

| — | tekintettel a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című, 2010. április 21-i bizottsági közleményre (COM(2010)0163), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című, 2010. április 21-i bizottsági közleményre (COM(2010)0163),

| — | tekintettel a „Globális partnerség a szegénység felszámolásáért és a fenntartható fejlődésért 2015 után” című, 2015. február 5-i bizottsági közleményre (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Globális partnerség a szegénység felszámolásáért és a fenntartható fejlődésért 2015 után” című, 2015. február 5-i bizottsági közleményre (COM(2015)0044),

| — | tekintettel a Bizottságnak az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelmet szolgáló adózási átláthatóságról szóló 2015. március 18-i közleményére (COM(2015)0136), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelmet szolgáló adózási átláthatóságról szóló 2015. március 18-i közleményére (COM(2015)0136),

| — | tekintettel az adócsalás, az adóelkerülés és az adóparadicsomok elleni küzdelemről szóló 2013. május 21-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adócsalás, az adóelkerülés és az adóparadicsomok elleni küzdelemről szóló 2013. május 21-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a jó kormányzás adóügyek terén történő előmozdításáról szóló, 2010. február 10-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jó kormányzás adóügyek terén történő előmozdításáról szóló, 2010. február 10-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a „Korrupció a köz- és a magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2013. október 8-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Korrupció a köz- és a magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2013. október 8-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a fejlődés felelősségteljes üzleti gyakorlatok révén történő előmozdításáról, ezen belül a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlődő országokban betöltött szerepéről szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődés felelősségteljes üzleti gyakorlatok révén történő előmozdításáról, ezen belül a nyersanyag-kitermelő iparágak fejlődő országokban betöltött szerepéről szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2013. évi uniós jelentésről szóló 2014. március 13-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2013. évi uniós jelentésről szóló 2014. március 13-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az EUMSZ 208. cikkére, amely kimondja, hogy az Unió fejlesztési politikája elsődleges célként a szegénység felszámolására irányul, és megalapozza a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 208. cikkére, amely kimondja, hogy az Unió fejlesztési politikája elsődleges célként a szegénység felszámolására irányul, és megalapozza a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A8–0184/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A8–0184/2015),

| A. | mivel az illegális pénzmozgások – azaz valamennyi nem nyilvántartott, olyan tőkét érintő magánpénzmozgás, amelyet illegálisan kerestek meg, utaltak át vagy használtak fel – tipikusan adócsalásból és adókikerülésből, például a transzferárakkal való visszaélésből származnak, és sértik az adóknak a nyereség keletkezése helyén történő megfizetésének elvét, és mivel a fejlesztésfinanszírozásról szóló valamennyi fontosabb nemzetközi dokumentum és konferencia az adócsalást és adókikerülést nevezi meg a hazai bevételek fejlesztési célú mozgósítása egyik fő akadályaként; |
| --- | --- |

A.

mivel az illegális pénzmozgások – azaz valamennyi nem nyilvántartott, olyan tőkét érintő magánpénzmozgás, amelyet illegálisan kerestek meg, utaltak át vagy használtak fel – tipikusan adócsalásból és adókikerülésből, például a transzferárakkal való visszaélésből származnak, és sértik az adóknak a nyereség keletkezése helyén történő megfizetésének elvét, és mivel a fejlesztésfinanszírozásról szóló valamennyi fontosabb nemzetközi dokumentum és konferencia az adócsalást és adókikerülést nevezi meg a hazai bevételek fejlesztési célú mozgósítása egyik fő akadályaként;

| B. | mivel a Global Financial Integrity kutatóintézet 2014-es jelentése szerint a 2003 és 2012 közötti közvetlen külföldi befektetések és hivatalos fejlesztési támogatások összesített értéke alig volt kevesebb, mint az illegális pénzkiáramlásoké; mivel az illegális pénzmozgások a fejlődő országok által a szegénység felszámolása, a jólét és a fenntartható fejlődés céljából kapott támogatások körülbelül tízszeresét teszik ki, ami a becslések szerint évente 1 milliárd dollár illegális tőkekiáramlást jelent a fejlődő országokból; |
| --- | --- |

B.

mivel a Global Financial Integrity kutatóintézet 2014-es jelentése szerint a 2003 és 2012 közötti közvetlen külföldi befektetések és hivatalos fejlesztési támogatások összesített értéke alig volt kevesebb, mint az illegális pénzkiáramlásoké; mivel az illegális pénzmozgások a fejlődő országok által a szegénység felszámolása, a jólét és a fenntartható fejlődés céljából kapott támogatások körülbelül tízszeresét teszik ki, ami a becslések szerint évente 1 milliárd dollár illegális tőkekiáramlást jelent a fejlődő országokból;

| C. | mivel a nyersanyag-kitermelő iparágakból származó állami bevételek előteremtése alapvetően szükséges számos fejlődő ország, különösen a legkevésbé fejlett országok fejlesztési stratégiája számára, azonban összességében nem használják ki jól a nyersanyag-kitermelő iparágakban rejlő potenciált a költségvetési bevételek növelésére, a nem megfelelő adószabályok vagy az azok végrehajtásával kapcsolatos nehézségek miatt, mert a fejlődő országok kormányai és a kitermelő vállalatok közötti megállapodások általában eseti jellegűek, továbbá azokat átláthatatlan módon és egyértelmű iránymutatások nélkül tárgyalják meg; |
| --- | --- |

C.

mivel a nyersanyag-kitermelő iparágakból származó állami bevételek előteremtése alapvetően szükséges számos fejlődő ország, különösen a legkevésbé fejlett országok fejlesztési stratégiája számára, azonban összességében nem használják ki jól a nyersanyag-kitermelő iparágakban rejlő potenciált a költségvetési bevételek növelésére, a nem megfelelő adószabályok vagy az azok végrehajtásával kapcsolatos nehézségek miatt, mert a fejlődő országok kormányai és a kitermelő vállalatok közötti megállapodások általában eseti jellegűek, továbbá azokat átláthatatlan módon és egyértelmű iránymutatások nélkül tárgyalják meg;

| D. | mivel a fejlődő országok gazdaságában a jelentős méretű informális ágazatok csaknem lehetetlenné teszik a szélesebb bázison történő adóztatást, és mivel az olyan országokban, ahol a lakosság nagy része szegénységben él, a GDP számottevő része nem adóztatható; |
| --- | --- |

D.

mivel a fejlődő országok gazdaságában a jelentős méretű informális ágazatok csaknem lehetetlenné teszik a szélesebb bázison történő adóztatást, és mivel az olyan országokban, ahol a lakosság nagy része szegénységben él, a GDP számottevő része nem adóztatható;

| E. | mivel a kiegyensúlyozott, hatékony és átlátható adórendszerek biztosítják a kormányok számára a létfontosságú finanszírozást, hogy fedezzék azokat az alapvető közszolgáltatásokat, amelyekre a polgárok jogosultak, így például az általános egészségügyi ellátást és oktatást, és mivel a hatékony redisztributív fiskális politikák hozzájárulnak a növekvő egyenlőtlenségek leginkább segítségre szorulókra gyakorolt hatásának csökkentéséhez; |
| --- | --- |

E.

mivel a kiegyensúlyozott, hatékony és átlátható adórendszerek biztosítják a kormányok számára a létfontosságú finanszírozást, hogy fedezzék azokat az alapvető közszolgáltatásokat, amelyekre a polgárok jogosultak, így például az általános egészségügyi ellátást és oktatást, és mivel a hatékony redisztributív fiskális politikák hozzájárulnak a növekvő egyenlőtlenségek leginkább segítségre szorulókra gyakorolt hatásának csökkentéséhez;

| F. | mivel az UNCTAD szerint a határokon átnyúló vállalati beruházási állomány mintegy 30 %-a közvetítő országokon ment keresztül, mielőtt termelési eszközként elérte volna végcélját; |
| --- | --- |

F.

mivel az UNCTAD szerint a határokon átnyúló vállalati beruházási állomány mintegy 30 %-a közvetítő országokon ment keresztül, mielőtt termelési eszközként elérte volna végcélját;

| G. | mivel a társasági adóból származó bevételek a fejlődő országok nemzeti jövedelmének jelentős részét teszik ki, ami miatt a vállalatok általi adókikerülés őket különösen nagy mértékben érinti, és az elmúlt éves során a fejlődő országok folyamatosan csökkentették a társaságiadó-kulcsokat; |
| --- | --- |

G.

mivel a társasági adóból származó bevételek a fejlődő országok nemzeti jövedelmének jelentős részét teszik ki, ami miatt a vállalatok általi adókikerülés őket különösen nagy mértékben érinti, és az elmúlt éves során a fejlődő országok folyamatosan csökkentették a társaságiadó-kulcsokat;

| H. | mivel az adóparadicsomok és a banktitkot fenntartó országok, amelyek lehetővé teszik a banki és pénzügyi információk titokban tartását, az olyan tőkét és bevételt vonzó adómentes rendszerekkel kombinálva, amelyeket más országokban kellene megadóztatni, káros adóversenyhez vezetnek, veszélyeztetik az adórendszer méltányosságát és torzítják a versenyt és a befektetéseket, ami különösen a fejlődő országokat érinti, és ami a becslések szerint évi 189 milliárd dolláros adóbevétel-kiesést eredményez; |
| --- | --- |

H.

mivel az adóparadicsomok és a banktitkot fenntartó országok, amelyek lehetővé teszik a banki és pénzügyi információk titokban tartását, az olyan tőkét és bevételt vonzó adómentes rendszerekkel kombinálva, amelyeket más országokban kellene megadóztatni, káros adóversenyhez vezetnek, veszélyeztetik az adórendszer méltányosságát és torzítják a versenyt és a befektetéseket, ami különösen a fejlődő országokat érinti, és ami a becslések szerint évi 189 milliárd dolláros adóbevétel-kiesést eredményez;

| I. | mivel az adózás a fejlődő országok bevételeinek megbízható és fenntartható forrása lehet és a stabilitás előnyével jár az olyan hagyományos fejlesztésfinanszírozási mechanizmusokkal szemben, mint a kedvezményes hitelek, amennyiben méltányos, kiegyensúlyozott, hatékony és átlátható adózási rendszer van hatályban, az adózási fegyelem előmozdítását szolgáló adóigazgatás hatékony és eredményes, valamint a költségvetési bevételek felhasználása felelősségteljes és elszámoltatható; |
| --- | --- |

I.

mivel az adózás a fejlődő országok bevételeinek megbízható és fenntartható forrása lehet és a stabilitás előnyével jár az olyan hagyományos fejlesztésfinanszírozási mechanizmusokkal szemben, mint a kedvezményes hitelek, amennyiben méltányos, kiegyensúlyozott, hatékony és átlátható adózási rendszer van hatályban, az adózási fegyelem előmozdítását szolgáló adóigazgatás hatékony és eredményes, valamint a költségvetési bevételek felhasználása felelősségteljes és elszámoltatható;

| J. | mivel a hatékony és átlátható adó- és fiskális politikák potenciális előnyei túlmutatnak a fejlődés előmozdítására rendelkezésre álló erőforrások növelésén, és közvetlen pozitív hatást gyakorolnak a jó kormányzásra és az államépítésre a demokratikus intézmények, a jogállamiság, valamint a kormány és a polgárok közötti társadalmi szerződés megerősítése révén, az adók, a közszolgáltatások és a szociális szolgáltatások közötti kölcsönös kapcsolat megteremtése, valamint a kormányzati költségvetések stabilitásának előmozdítása érdekében, ezáltal egyúttal elősegítik a külföldi támogatásoktól való hosszú távú függetlenséget és lehetővé teszik a fejlődő országok számára, hogy a nemzeti célokra érzékenyek és azokkal kapcsolatban elszámoltathatók legyenek, valamint saját szakpolitikai választásaikért felelősséget vállaljanak; |
| --- | --- |

J.

mivel a hatékony és átlátható adó- és fiskális politikák potenciális előnyei túlmutatnak a fejlődés előmozdítására rendelkezésre álló erőforrások növelésén, és közvetlen pozitív hatást gyakorolnak a jó kormányzásra és az államépítésre a demokratikus intézmények, a jogállamiság, valamint a kormány és a polgárok közötti társadalmi szerződés megerősítése révén, az adók, a közszolgáltatások és a szociális szolgáltatások közötti kölcsönös kapcsolat megteremtése, valamint a kormányzati költségvetések stabilitásának előmozdítása érdekében, ezáltal egyúttal elősegítik a külföldi támogatásoktól való hosszú távú függetlenséget és lehetővé teszik a fejlődő országok számára, hogy a nemzeti célokra érzékenyek és azokkal kapcsolatban elszámoltathatók legyenek, valamint saját szakpolitikai választásaikért felelősséget vállaljanak;

| K. | mivel a pénzügyi és gazdasági válság következtében sürgetőbbé vált a belföldi bevételek növelésének szükségessége; |
| --- | --- |

K.

mivel a pénzügyi és gazdasági válság következtében sürgetőbbé vált a belföldi bevételek növelésének szükségessége;

| L. | mivel a fejlődő országok által a belföldi bevételek mozgósítása révén nyert források összege folyamatosan emelkedik, és a nemzetközi adományozók segítségével a közelmúltban fontos előrelépés történt ezen a területen; |
| --- | --- |

L.

mivel a fejlődő országok által a belföldi bevételek mozgósítása révén nyert források összege folyamatosan emelkedik, és a nemzetközi adományozók segítségével a közelmúltban fontos előrelépés történt ezen a területen;

| M. | mivel a fejlődő országok jelentős politikai, adminisztratív és technikai korlátokkal szembesülnek az adóbevételek növelése terén az adóbeszedéshez rendelkezésre álló humán és pénzügyi erőforrások elégtelensége, a transznacionális vállalatoktól való adóbeszedés összetettségének kezeléséhez gyenge igazgatási kapacitások, az adóbeszedési kapacitások és infrastruktúra hiánya, a szakképzett alkalmazottak adóigazgatásból való elszívása, a korrupció, a politikai rendszer legitimitásának hiánya, a nemzetközi adóügyi együttműködésben való részvétel hiánya, valamint a bevételek igazságtalan megoszlása és a gyenge adóügyi kormányzás miatt; |
| --- | --- |

M.

mivel a fejlődő országok jelentős politikai, adminisztratív és technikai korlátokkal szembesülnek az adóbevételek növelése terén az adóbeszedéshez rendelkezésre álló humán és pénzügyi erőforrások elégtelensége, a transznacionális vállalatoktól való adóbeszedés összetettségének kezeléséhez gyenge igazgatási kapacitások, az adóbeszedési kapacitások és infrastruktúra hiánya, a szakképzett alkalmazottak adóigazgatásból való elszívása, a korrupció, a politikai rendszer legitimitásának hiánya, a nemzetközi adóügyi együttműködésben való részvétel hiánya, valamint a bevételek igazságtalan megoszlása és a gyenge adóügyi kormányzás miatt;

| N. | mivel a kereskedelem jelenlegi globális szintű liberalizációja és a kereskedelmi akadályok elmúlt évtizedekben történt folyamatos lebontása növelte az áruk és szolgáltatások határokon keresztüli kereskedelmét, ami ugyanakkor nehézségeket okozott a nagymértékben a kereskedelem adóztatására támaszkodó fejlődő országok, különösen az LDC-országok számára a kereskedelmi adók csökkenésének ellensúlyozása és a más belföldi erőforrások – különösen egy kiegyensúlyozott adószerkezetet – felé való elmozdulás terén; |
| --- | --- |

N.

mivel a kereskedelem jelenlegi globális szintű liberalizációja és a kereskedelmi akadályok elmúlt évtizedekben történt folyamatos lebontása növelte az áruk és szolgáltatások határokon keresztüli kereskedelmét, ami ugyanakkor nehézségeket okozott a nagymértékben a kereskedelem adóztatására támaszkodó fejlődő országok, különösen az LDC-országok számára a kereskedelmi adók csökkenésének ellensúlyozása és a más belföldi erőforrások – különösen egy kiegyensúlyozott adószerkezetet – felé való elmozdulás terén;

| O. | mivel az elmúlt évek során nőtt az olyan fejlett és fejlődő országok közötti adóegyezmények száma, amelyeket arra használtak, hogy csökkentsék a határokon átnyúló pénztranszferek adóterheit, ezzel minimálisra csökkentve a fejlődő országok belföldi források mobilizálására való képességét, és különböző lehetőségeket teremtve a multinacionális vállalatok számára az adózás elkerülésére; mivel egy holland hatóságok által nemrég készített hatásvizsgálat (11) arra a következtetésre jutott, hogy a holland adórendszer megkönnyíti a forrásadó kikerülését, ami a fejlődő országokban évente mintegy 150–550 millió euró összegű elmaradt osztalékhoz és forrásadó-bevételből származó kamathoz vezet; |
| --- | --- |

O.

mivel az elmúlt évek során nőtt az olyan fejlett és fejlődő országok közötti adóegyezmények száma, amelyeket arra használtak, hogy csökkentsék a határokon átnyúló pénztranszferek adóterheit, ezzel minimálisra csökkentve a fejlődő országok belföldi források mobilizálására való képességét, és különböző lehetőségeket teremtve a multinacionális vállalatok számára az adózás elkerülésére; mivel egy holland hatóságok által nemrég készített hatásvizsgálat (11) arra a következtetésre jutott, hogy a holland adórendszer megkönnyíti a forrásadó kikerülését, ami a fejlődő országokban évente mintegy 150–550 millió euró összegű elmaradt osztalékhoz és forrásadó-bevételből származó kamathoz vezet;

| P. | mivel a fejlődő országok összehasonlítva lényegesen kevesebb bevételre tesznek szert, mint a fejlett gazdaságok (mivel GDP-arányos adórátájuk 10–20 %, szemben az OECD országok 30–40 %-os arányával), továbbá nagyon szűk adóbázis jellemzi őket; mivel jelentős potenciál van az adóbázis kiterjesztésére és az adóbevételek növelésére az alapvető kormányzati feladatok ellátásához szükséges eszközök biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

P.

mivel a fejlődő országok összehasonlítva lényegesen kevesebb bevételre tesznek szert, mint a fejlett gazdaságok (mivel GDP-arányos adórátájuk 10–20 %, szemben az OECD országok 30–40 %-os arányával), továbbá nagyon szűk adóbázis jellemzi őket; mivel jelentős potenciál van az adóbázis kiterjesztésére és az adóbevételek növelésére az alapvető kormányzati feladatok ellátásához szükséges eszközök biztosítása érdekében;

| Q. | mivel a fejlődő országok elsősorban úgy próbálnak befektetőket vonzani, hogy különféle adókedvezményeket és mentességeket kínálnak, amelyek nem átláthatóak, nem megfelelő költség-haszon elemzésen alapulnak, gyakran nem képesek valódi és fenntartható beruházásokat bevonzani, a fejlődő gazdaságokat a legkedvezőbb adózási feltételek biztosítása tekintetében egymás versenytársaivá téve, ami az adórendszerek hatékonysága és eredményessége szempontjából elégtelen eredményekhez és káros adóversenyhez vezet; |
| --- | --- |

Q.

mivel a fejlődő országok elsősorban úgy próbálnak befektetőket vonzani, hogy különféle adókedvezményeket és mentességeket kínálnak, amelyek nem átláthatóak, nem megfelelő költség-haszon elemzésen alapulnak, gyakran nem képesek valódi és fenntartható beruházásokat bevonzani, a fejlődő gazdaságokat a legkedvezőbb adózási feltételek biztosítása tekintetében egymás versenytársaivá téve, ami az adórendszerek hatékonysága és eredményessége szempontjából elégtelen eredményekhez és káros adóversenyhez vezet;

| R. | mivel a tagállamok már elkötelezték magukat amellett, hogy bruttó nemzeti jövedelmük (GNI) 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra fordítják, és mivel a hazai erőforrások mobilizálásának előmozdítása érdekében nyújtott támogatás összege még mindig alacsony – 2011-ben a teljes hivatalos fejlesztési támogatás kevesebb mint egy százalékát tette ki – és a becslések szerint 2012-ben a hivatalos fejlesztési támogatásnak csak 0,1 %-át (118,4 millió dollárt) fordították adóügyi kapacitásépítésre; |
| --- | --- |

R.

mivel a tagállamok már elkötelezték magukat amellett, hogy bruttó nemzeti jövedelmük (GNI) 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra fordítják, és mivel a hazai erőforrások mobilizálásának előmozdítása érdekében nyújtott támogatás összege még mindig alacsony – 2011-ben a teljes hivatalos fejlesztési támogatás kevesebb mint egy százalékát tette ki – és a becslések szerint 2012-ben a hivatalos fejlesztési támogatásnak csak 0,1 %-át (118,4 millió dollárt) fordították adóügyi kapacitásépítésre;

| S. | mivel sok fejlődő ország nem tudja elérni még az alapvető működése, a közszolgáltatások és a szegénységcsökkentési törekvései finanszírozásához szükséges minimális adószintet sem; |
| --- | --- |

S.

mivel sok fejlődő ország nem tudja elérni még az alapvető működése, a közszolgáltatások és a szegénységcsökkentési törekvései finanszírozásához szükséges minimális adószintet sem;

| T. | mivel az Európai Beruházási Bank (EBB), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) és a tagállamok fejlesztésfinanszírozási intézményei a fejlődő országokban közvetlenül támogatnak magántársaságokat kölcsönök nyújtása révén, illetve közvetetten, pénzügyi közvetítők – például kereskedelmi bankok és magántőkealapok – támogatása révén, amelyek aztán kölcsönöket nyújtanak vállalkozások számára, vagy befektetnek azokba; |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Beruházási Bank (EBB), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) és a tagállamok fejlesztésfinanszírozási intézményei a fejlődő országokban közvetlenül támogatnak magántársaságokat kölcsönök nyújtása révén, illetve közvetetten, pénzügyi közvetítők – például kereskedelmi bankok és magántőkealapok – támogatása révén, amelyek aztán kölcsönöket nyújtanak vállalkozások számára, vagy befektetnek azokba;

| U. | mivel a fejlődő országoknak jobb képviselettel kellene rendelkezniük a nemzetközi adóügyi együttműködés struktúráiban és eljárásaiban annak érdekében, hogy a globális adópolitikák kialakításában és reformjában egyenlő feltételekkel vegyenek részt; |
| --- | --- |

U.

mivel a fejlődő országoknak jobb képviselettel kellene rendelkezniük a nemzetközi adóügyi együttműködés struktúráiban és eljárásaiban annak érdekében, hogy a globális adópolitikák kialakításában és reformjában egyenlő feltételekkel vegyenek részt;

| V. | mivel az ENSZ nemzetközi adóügyi együttműködési szakértői bizottsága kisegítő testületként működik a Gazdasági és Szociális Tanács mellett, amely különleges figyelmet fordít a fejlődő országokra és az átalakulóban lévő gazdasággal rendelkező országokra; |
| --- | --- |

V.

mivel az ENSZ nemzetközi adóügyi együttműködési szakértői bizottsága kisegítő testületként működik a Gazdasági és Szociális Tanács mellett, amely különleges figyelmet fordít a fejlődő országokra és az átalakulóban lévő gazdasággal rendelkező országokra;

| W. | mivel a megfelelő szintű államháztartási bevételek beszedése döntő szerepet játszhat az olyan méltányosabb társadalmak előmozdításában, amelyek elutasítják a férfiak és nők közötti hátrányos megkülönböztetést, és amelyek különleges támogatást biztosítanak a gyermekek és a más kiszolgáltatott csoportok számára; |
| --- | --- |

W.

mivel a megfelelő szintű államháztartási bevételek beszedése döntő szerepet játszhat az olyan méltányosabb társadalmak előmozdításában, amelyek elutasítják a férfiak és nők közötti hátrányos megkülönböztetést, és amelyek különleges támogatást biztosítanak a gyermekek és a más kiszolgáltatott csoportok számára;

| 1. | felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjesszen elő nagyratörő cselekvési tervet egy közlemény formájában annak érdekében, hogy támogassa a fejlődő országokat az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelemben és a méltányos kiegyensúlyozott és átlátható adórendszerek létrehozásában, figyelembe véve az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának az Addisz-Abebában, Etiópiában 2015. július 13–16. között megtartásra kerülő nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferenciát megelőző munkáját, valamint a nemzetközi adóegyezmények fejlődő országokra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjesszen elő nagyratörő cselekvési tervet egy közlemény formájában annak érdekében, hogy támogassa a fejlődő országokat az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelemben és a méltányos kiegyensúlyozott és átlátható adórendszerek létrehozásában, figyelembe véve az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának az Addisz-Abebában, Etiópiában 2015. július 13–16. között megtartásra kerülő nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferenciát megelőző munkáját, valamint a nemzetközi adóegyezmények fejlődő országokra gyakorolt hatását;

| 2. | kitart amellett, hogy a hazai erőforrások hatékony mobilizálása és az adórendszerek megerősítése elengedhetetlen tényező lesz a millenniumi fejlesztési célokat felváltó 2015 utáni keret elérésében, ami életképes stratégiát jelent a külföldi segélyektől való függőség hosszú távú leküzdésében, valamint hogy a hatékony és méltányos adórendszerek döntő fontosságúak a szegénység felszámolása, az egyenlőtlenségek elleni küzdelem, a jó kormányzás és az államépítés szempontjából; emlékeztet arra, hogy bizonyos transznacionális gazdasági tevékenységek hatással voltak az országok hazai kormányzati bevételeinek beszedéséhez és az adóztatási szerkezet megválasztásához való képességére, miközben a tőke megnövekedett mobilitása az adóparadicsomok használatával párosulva nagymértékben módosította az adóztatás feltételeit; aggodalmának ad hangot továbbá a korrupció szintjével és az átláthatatlan közigazgatással kapcsolatban, ami megakadályozza az adóbevételek államépítésbe, közszolgáltatásokba vagy állami infrastruktúrákba való befektetését; |
| --- | --- |

2.

kitart amellett, hogy a hazai erőforrások hatékony mobilizálása és az adórendszerek megerősítése elengedhetetlen tényező lesz a millenniumi fejlesztési célokat felváltó 2015 utáni keret elérésében, ami életképes stratégiát jelent a külföldi segélyektől való függőség hosszú távú leküzdésében, valamint hogy a hatékony és méltányos adórendszerek döntő fontosságúak a szegénység felszámolása, az egyenlőtlenségek elleni küzdelem, a jó kormányzás és az államépítés szempontjából; emlékeztet arra, hogy bizonyos transznacionális gazdasági tevékenységek hatással voltak az országok hazai kormányzati bevételeinek beszedéséhez és az adóztatási szerkezet megválasztásához való képességére, miközben a tőke megnövekedett mobilitása az adóparadicsomok használatával párosulva nagymértékben módosította az adóztatás feltételeit; aggodalmának ad hangot továbbá a korrupció szintjével és az átláthatatlan közigazgatással kapcsolatban, ami megakadályozza az adóbevételek államépítésbe, közszolgáltatásokba vagy állami infrastruktúrákba való befektetését;

| 3. | megjegyzi, hogy a legtöbb fejlődő országban az adóbevételek GDP-hez viszonyított aránya továbbra is alacsony, ezért ezek az országok különösen kiszolgáltatottak az egyéni adófizetők és a vállalatok adócsalási és adókikerülési tevékenységével szemben; hangsúlyozza, hogy ez jelentős pénzügyi veszteséget jelent a fejlődő országok számára, ami korrupcióra ösztönöz és káros az EU fejlesztési politikája számára, továbbá hogy az EU-nak és tagállamainak kiemelt prioritásként kellene kezelnie az ilyen gyakorlatokkal szembeni megfelelő nemzeti, uniós és nemzetközi szintű intézkedések megtételét, figyelembe véve a fejlődő országok azon szükségleteit és korlátait, amelyekkel az adóbevételeikhez való hozzáférés terén szembesülnek; úgy véli, hogy jó példával elöl járva az Európai Uniónak vezető szerepet kellene vállalnia az adóparadicsomok, adócsalás és adókijátszás elleni küzdelemre irányuló nemzetközi erőfeszítésekben, továbbá hogy együtt kell működnie a fejlődő országokkal a bizonyos multinacionális vállalatok által folytatott agresszív adókikerülési gyakorlatok elleni fellépésben, valamint a tekintetben, hogy segítsen nekik ellenállni az adóversenyben való részvételre ösztönző nyomásnak; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a legtöbb fejlődő országban az adóbevételek GDP-hez viszonyított aránya továbbra is alacsony, ezért ezek az országok különösen kiszolgáltatottak az egyéni adófizetők és a vállalatok adócsalási és adókikerülési tevékenységével szemben; hangsúlyozza, hogy ez jelentős pénzügyi veszteséget jelent a fejlődő országok számára, ami korrupcióra ösztönöz és káros az EU fejlesztési politikája számára, továbbá hogy az EU-nak és tagállamainak kiemelt prioritásként kellene kezelnie az ilyen gyakorlatokkal szembeni megfelelő nemzeti, uniós és nemzetközi szintű intézkedések megtételét, figyelembe véve a fejlődő országok azon szükségleteit és korlátait, amelyekkel az adóbevételeikhez való hozzáférés terén szembesülnek; úgy véli, hogy jó példával elöl járva az Európai Uniónak vezető szerepet kellene vállalnia az adóparadicsomok, adócsalás és adókijátszás elleni küzdelemre irányuló nemzetközi erőfeszítésekben, továbbá hogy együtt kell működnie a fejlődő országokkal a bizonyos multinacionális vállalatok által folytatott agresszív adókikerülési gyakorlatok elleni fellépésben, valamint a tekintetben, hogy segítsen nekik ellenállni az adóversenyben való részvételre ösztönző nyomásnak;

Cselekvési terv az adókikerülés és az adócsalás leküzdésére a fejlődő országokban

| 4. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen konkrét és hatékony intézkedéseket annak érdekében, hogy támogassa a fejlődő országokat és a regionális adóigazgatási keretrendszereket – például az afrikai adóigazgatási fórumot és az adóhatóságok Amerika-közi központját – az adócsalással és az adókikerüléssel szembeni küzdelemben, a méltányos, kiegyensúlyozott, hatékony és átlátható adópolitikák kialakításában, az adminisztratív reformok előmozdításában, továbbá annak érdekében, hogy a támogatás és a fejlesztés tekintetében növekedjen a fejlődő országok nemzeti adóigazgatása számára biztosított pénzbeli és technikai segítségnyújtás részaránya; úgy véli, hogy ezt a támogatást ezen országok igazságszolgáltatása és korrupcióellenes hivatalai megerősítése céljára is biztosítani kell; felhív a tagállamok és a kedvezményezett országok közszférára vonatkozó szakértelmének egyesítésére az együttműködési tevékenységek fokozása érdekében, valamint hogy konkrét előzetes eredményeket hozzanak a kedvezményezett országok számára; támogatja munkaértekezletek, képzések, szakértői missziók, tanulmányutak és tanácsadás megszervezését; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen konkrét és hatékony intézkedéseket annak érdekében, hogy támogassa a fejlődő országokat és a regionális adóigazgatási keretrendszereket – például az afrikai adóigazgatási fórumot és az adóhatóságok Amerika-közi központját – az adócsalással és az adókikerüléssel szembeni küzdelemben, a méltányos, kiegyensúlyozott, hatékony és átlátható adópolitikák kialakításában, az adminisztratív reformok előmozdításában, továbbá annak érdekében, hogy a támogatás és a fejlesztés tekintetében növekedjen a fejlődő országok nemzeti adóigazgatása számára biztosított pénzbeli és technikai segítségnyújtás részaránya; úgy véli, hogy ezt a támogatást ezen országok igazságszolgáltatása és korrupcióellenes hivatalai megerősítése céljára is biztosítani kell; felhív a tagállamok és a kedvezményezett országok közszférára vonatkozó szakértelmének egyesítésére az együttműködési tevékenységek fokozása érdekében, valamint hogy konkrét előzetes eredményeket hozzanak a kedvezményezett országok számára; támogatja munkaértekezletek, képzések, szakértői missziók, tanulmányutak és tanácsadás megszervezését;

| 5. | kéri a Bizottságot, hogy a (politikai, fejlesztési és kereskedelmi) politikai párbeszéd napirendjében, továbbá a partnerországokkal kötött fejlesztési együttműködési megállapodásokban helyezze előkelő helyre a jó adóügyi kormányzást és a méltányos, kiegyensúlyozott, hatékony és átlátható adóbeszedést, fokozva a felelősségvállalást és a hazai elszámoltathatóságot azáltal, hogy olyan környezetet mozdítanak elő, amelyben a nemzeti parlamentek képesek érdemben hozzájárulni a nemzeti költségvetések kialakításához és felügyeletéhez, ideértve a hazai bevételeket és az adóügyeket is, valamint támogatva a civil társadalom szerepét az adóügyi kormányzás nyilvános ellenőrzésének biztosításában és az adócsalási ügyek figyelemmel kísérésében, többek között azáltal, hogy eredményes rendszereket hoznak létre a visszaélést jelentő személyek és az újságírói források védelmére; |
| --- | --- |

5.

kéri a Bizottságot, hogy a (politikai, fejlesztési és kereskedelmi) politikai párbeszéd napirendjében, továbbá a partnerországokkal kötött fejlesztési együttműködési megállapodásokban helyezze előkelő helyre a jó adóügyi kormányzást és a méltányos, kiegyensúlyozott, hatékony és átlátható adóbeszedést, fokozva a felelősségvállalást és a hazai elszámoltathatóságot azáltal, hogy olyan környezetet mozdítanak elő, amelyben a nemzeti parlamentek képesek érdemben hozzájárulni a nemzeti költségvetések kialakításához és felügyeletéhez, ideértve a hazai bevételeket és az adóügyeket is, valamint támogatva a civil társadalom szerepét az adóügyi kormányzás nyilvános ellenőrzésének biztosításában és az adócsalási ügyek figyelemmel kísérésében, többek között azáltal, hogy eredményes rendszereket hoznak létre a visszaélést jelentő személyek és az újságírói források védelmére;

| 6. | sürgősen felszólít arra, hogy a társaságok, kezelt vagyonok és más intézmények tényleges tulajdonosaira vonatkozó információkat tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé nyílt adatformátumban annak megakadályozása érdekében, hogy az anonim fedőcégeket és más hasonló jogalanyokat pénzmosásra, illegális tevékenységek vagy terrorista tevékenységek finanszírozására, korrupt és bűnöző személyek személyazonosságának leplezésére, továbbá ellopott közpénzek és illegális kereskedelemből, illetve illegális adókijátszásból származó nyereség elrejtésére lehessen felhasználni; úgy véli továbbá, hogy minden országnak el kellene fogadnia és teljes mértékben végre kellene hajtania legalább a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) pénzmosás elleni ajánlásait; |
| --- | --- |

6.

sürgősen felszólít arra, hogy a társaságok, kezelt vagyonok és más intézmények tényleges tulajdonosaira vonatkozó információkat tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé nyílt adatformátumban annak megakadályozása érdekében, hogy az anonim fedőcégeket és más hasonló jogalanyokat pénzmosásra, illegális tevékenységek vagy terrorista tevékenységek finanszírozására, korrupt és bűnöző személyek személyazonosságának leplezésére, továbbá ellopott közpénzek és illegális kereskedelemből, illetve illegális adókijátszásból származó nyereség elrejtésére lehessen felhasználni; úgy véli továbbá, hogy minden országnak el kellene fogadnia és teljes mértékben végre kellene hajtania legalább a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) pénzmosás elleni ajánlásait;

| 7. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy minden ország és minden ágazat vállalataira vonatkozóan standardként érvényesítsék a tőzsdén jegyzett vagy nem jegyzett multinacionális vállalatok, és különösen a természeti erőforrások kitermelésével foglalkozó vállalatok tekintetében az országonkénti beszámolási kötelezettség elvét, amely megkövetelné tőlük, hogy éves beszámolójuk részeként országonként valamennyi működési területükre vonatkozóan közzétegyék minden leányvállalatuk nevét, ezek pénzügyi teljesítményét, a releváns adózási információkat, az eszközeikre vonatkozó adatokat és az alkalmazottak számát, valamint hogy biztosítsák ezen információk nyilvános hozzáférhetőségét, egyúttal minimalizálják az adminisztratív terheket a mikrovállalkozások kizárása révén; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot a számviteli irányelv ennek megfelelő módosítására; emlékeztet arra, hogy a nyilvános átláthatóság elengedhetetlen lépés a jelenlegi adórendszer hibáinak kijavításához és a közbizalom megteremtéséhez; felhívja az OECD-t annak ajánlására, hogy az általa javasolt országonkénti beszámoló sablont valamennyi multinacionális vállalat tegye közzé, továbbá biztosítsa, hogy minden ország valamennyi adóhatósága hozzáférhessen a részletes információkhoz, amelyek lehetővé teszik számukra a transzferárazással kapcsolatos kockázatok felmérését és az ellenőrzési erőforrások leghatékonyabb felhasználási módjának meghatározását; hangsúlyozza, hogy a külföldi befektetők számára kétoldalú adómegállapodások révén nyújtott adómentességek és adókedvezmények a multinacionális vállalatok számára tisztességtelen versenyelőnyt biztosítanak a hazai cégekhez, különösen a kkv-khoz képest; |
| --- | --- |

7.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy minden ország és minden ágazat vállalataira vonatkozóan standardként érvényesítsék a tőzsdén jegyzett vagy nem jegyzett multinacionális vállalatok, és különösen a természeti erőforrások kitermelésével foglalkozó vállalatok tekintetében az országonkénti beszámolási kötelezettség elvét, amely megkövetelné tőlük, hogy éves beszámolójuk részeként országonként valamennyi működési területükre vonatkozóan közzétegyék minden leányvállalatuk nevét, ezek pénzügyi teljesítményét, a releváns adózási információkat, az eszközeikre vonatkozó adatokat és az alkalmazottak számát, valamint hogy biztosítsák ezen információk nyilvános hozzáférhetőségét, egyúttal minimalizálják az adminisztratív terheket a mikrovállalkozások kizárása révén; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot a számviteli irányelv ennek megfelelő módosítására; emlékeztet arra, hogy a nyilvános átláthatóság elengedhetetlen lépés a jelenlegi adórendszer hibáinak kijavításához és a közbizalom megteremtéséhez; felhívja az OECD-t annak ajánlására, hogy az általa javasolt országonkénti beszámoló sablont valamennyi multinacionális vállalat tegye közzé, továbbá biztosítsa, hogy minden ország valamennyi adóhatósága hozzáférhessen a részletes információkhoz, amelyek lehetővé teszik számukra a transzferárazással kapcsolatos kockázatok felmérését és az ellenőrzési erőforrások leghatékonyabb felhasználási módjának meghatározását; hangsúlyozza, hogy a külföldi befektetők számára kétoldalú adómegállapodások révén nyújtott adómentességek és adókedvezmények a multinacionális vállalatok számára tisztességtelen versenyelőnyt biztosítanak a hazai cégekhez, különösen a kkv-khoz képest;

| 8. | felhív a kitermelő iparágak működését szabályozó adózási feltételek és szabályok felülvizsgálatára; felhívja az Uniót, hogy növelje segítségnyújtását a fejlődő országokban azzal a céllal, hogy megfelelően megadóztassák a természeti erőforrások kitermelését, hogy megerősödjön a fogadó országok alkupozíciója a természeti erőforrásaikból szerzett jövedelem növelése tekintetében és gazdaságuk diverzifikációjának ösztönzése érdekében; támogatja a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést (EITI) és annak a termelő és a nyersanyag-kereskedő vállalatokra történő kiterjesztését; |
| --- | --- |

8.

felhív a kitermelő iparágak működését szabályozó adózási feltételek és szabályok felülvizsgálatára; felhívja az Uniót, hogy növelje segítségnyújtását a fejlődő országokban azzal a céllal, hogy megfelelően megadóztassák a természeti erőforrások kitermelését, hogy megerősödjön a fogadó országok alkupozíciója a természeti erőforrásaikból szerzett jövedelem növelése tekintetében és gazdaságuk diverzifikációjának ösztönzése érdekében; támogatja a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést (EITI) és annak a termelő és a nyersanyag-kereskedő vállalatokra történő kiterjesztését;

| 9. | üdvözli az automatikus információcsere-mechanizmus elfogadását, amely alapvető eszköze a globális átláthatóság növelésének és az adókikerüléssel, illetve az adócsalással szembeni küzdelem területén való együttműködésnek; elismeri azonban, hogy folyamatos pénzügyi és technikai szakértői támogatásra, valamint időre van szükség ahhoz, hogy a fejlődő országok kiépítsék az információk küldéséhez és feldolgozásához szükséges kapacitásokat; hangsúlyozza ezért, hogy fontos biztosítani, hogy az OECD automatikus információcserére vonatkozó új nemzetközi standardja foglaljon magában egy átmeneti időszakot a fejlődő országokra vonatkozóan, felismerve azt, hogy a standard viszonossági alapúvá tétele miatt gyakorlatilag kívül rekedhetnek a rendszeren azok az országok, amelyek nem rendelkeznek az előírt információk gyűjtéséhez, kezeléséhez és megosztásához nélkülözhetetlen infrastruktúra létrehozásához szükséges erőforrásokkal és képességekkel; úgy véli továbbá, hogy a titoktartásra vonatkozóan egységes standardot kellene előirányozni; |
| --- | --- |

9.

üdvözli az automatikus információcsere-mechanizmus elfogadását, amely alapvető eszköze a globális átláthatóság növelésének és az adókikerüléssel, illetve az adócsalással szembeni küzdelem területén való együttműködésnek; elismeri azonban, hogy folyamatos pénzügyi és technikai szakértői támogatásra, valamint időre van szükség ahhoz, hogy a fejlődő országok kiépítsék az információk küldéséhez és feldolgozásához szükséges kapacitásokat; hangsúlyozza ezért, hogy fontos biztosítani, hogy az OECD automatikus információcserére vonatkozó új nemzetközi standardja foglaljon magában egy átmeneti időszakot a fejlődő országokra vonatkozóan, felismerve azt, hogy a standard viszonossági alapúvá tétele miatt gyakorlatilag kívül rekedhetnek a rendszeren azok az országok, amelyek nem rendelkeznek az előírt információk gyűjtéséhez, kezeléséhez és megosztásához nélkülözhetetlen infrastruktúra létrehozásához szükséges erőforrásokkal és képességekkel; úgy véli továbbá, hogy a titoktartásra vonatkozóan egységes standardot kellene előirányozni;

| 10. | felhív arra, hogy 2015 végére állapítsák meg az adóparadicsomok fogalmának nemzetközileg elfogadott meghatározást, az ezeket igénybe vevő gazdasági szereplőkre vonatkozó szankciókat, továbbá állítsanak össze feketelistát azon országokról – az uniós országokat is ideértve –, amelyek nem harcolnak az adócsalás ellen vagy elfogadják azt; felszólítja az EU-t, hogy támogassa az adóparadicsomként szolgáló fejlődő országok gazdasági szerkezetátalakítását; kéri az Unió részét nem képező fennhatóságokkal és területekkel rendelkező tagállamokat, hogy a szóban forgó területek igazgatásával együttműködve törekedjenek az adózási átláthatóság elveinek elfogadására, valamint biztosítsák, hogy e területek egyike se szolgáljon adóparadicsomként; |
| --- | --- |

10.

felhív arra, hogy 2015 végére állapítsák meg az adóparadicsomok fogalmának nemzetközileg elfogadott meghatározást, az ezeket igénybe vevő gazdasági szereplőkre vonatkozó szankciókat, továbbá állítsanak össze feketelistát azon országokról – az uniós országokat is ideértve –, amelyek nem harcolnak az adócsalás ellen vagy elfogadják azt; felszólítja az EU-t, hogy támogassa az adóparadicsomként szolgáló fejlődő országok gazdasági szerkezetátalakítását; kéri az Unió részét nem képező fennhatóságokkal és területekkel rendelkező tagállamokat, hogy a szóban forgó területek igazgatásával együttműködve törekedjenek az adózási átláthatóság elveinek elfogadására, valamint biztosítsák, hogy e területek egyike se szolgáljon adóparadicsomként;

| 11. | felszólítja az Európai Uniót és tagállamait, hogy az adóegyezmények fejlődő országokkal való tárgyalása során biztosítsák, hogy a határokon átnyúló tevékenységből származó jövedelem vagy nyereség után a forrásországban kelljen adózni, ahol az értéket kitermelik vagy létrehozzák; hangsúlyozza e tekintetben, hogy az ENSZ adózásról szóló modellegyezménye biztosítja az adóztatáshoz való jogoknak a forrásország és az illetőség szerinti ország közötti méltányos felosztását; hangsúlyozza, hogy az adóegyezményekre irányuló tárgyalások során az Európai Uniónak és tagállamainak be kell tartaniuk az EUMSZ 208. cikkében rögzített fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az Európai Uniót és tagállamait, hogy az adóegyezmények fejlődő országokkal való tárgyalása során biztosítsák, hogy a határokon átnyúló tevékenységből származó jövedelem vagy nyereség után a forrásországban kelljen adózni, ahol az értéket kitermelik vagy létrehozzák; hangsúlyozza e tekintetben, hogy az ENSZ adózásról szóló modellegyezménye biztosítja az adóztatáshoz való jogoknak a forrásország és az illetőség szerinti ország közötti méltányos felosztását; hangsúlyozza, hogy az adóegyezményekre irányuló tárgyalások során az Európai Uniónak és tagállamainak be kell tartaniuk az EUMSZ 208. cikkében rögzített fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét;

| 12. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egyes tagállamok példáját követve végezzenek az európai adópolitikák fejlődő országokra gyakorolt hatásával kapcsolatos hatásvizsgálatokat, továbbá osszák meg a bevált gyakorlatokat a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia növelése és a jelenlegi gyakorlatok javítása, valamint a fejlődő országokra átgyűrűző negatív hatások és ezen országok különleges szükségleteinek nagyobb mértékű figyelembe vétele érdekében; üdvözli ezzel összefüggésben a Bizottság 2015-ben előterjesztendő, adócsalásról és adókikerülésről szóló felülvizsgált cselekvési tervét, és sürgeti a tagállamokat, hogy mielőbb állapodjanak meg a közös konszolidált társaságiadó-alapról; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egyes tagállamok példáját követve végezzenek az európai adópolitikák fejlődő országokra gyakorolt hatásával kapcsolatos hatásvizsgálatokat, továbbá osszák meg a bevált gyakorlatokat a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia növelése és a jelenlegi gyakorlatok javítása, valamint a fejlődő országokra átgyűrűző negatív hatások és ezen országok különleges szükségleteinek nagyobb mértékű figyelembe vétele érdekében; üdvözli ezzel összefüggésben a Bizottság 2015-ben előterjesztendő, adócsalásról és adókikerülésről szóló felülvizsgált cselekvési tervét, és sürgeti a tagállamokat, hogy mielőbb állapodjanak meg a közös konszolidált társaságiadó-alapról;

| 13. | határozottan támogatja a globális rendszer reformjára irányuló különféle jelenlegi nemzetközi kezdeményezéseket, ideértve az OECD adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással kapcsolatos (BEPS) kezdeményezését is, a fejlődő országoknak a nemzetközi adóügyi együttműködési struktúrákban és eljárásokban való fokozott részvételére összpontosítva; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az ENSZ adóügyi bizottsága az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa keretében valódi kormányközi testületté alakuljon át, amelynek rendelkezésére állnak a megfelelő kiegészítő erőforrások, biztosítva, hogy a minden ország egyenlő feltételekkel vehessen részt a globális adópolitikák kialakításában és reformjában; hangsúlyozza, hogy szankciókat kell fontolóra venni a nem együttműködő országokra és az adóparadicsomokban működő pénzügyi intézményekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

13.

határozottan támogatja a globális rendszer reformjára irányuló különféle jelenlegi nemzetközi kezdeményezéseket, ideértve az OECD adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással kapcsolatos (BEPS) kezdeményezését is, a fejlődő országoknak a nemzetközi adóügyi együttműködési struktúrákban és eljárásokban való fokozott részvételére összpontosítva; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az ENSZ adóügyi bizottsága az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa keretében valódi kormányközi testületté alakuljon át, amelynek rendelkezésére állnak a megfelelő kiegészítő erőforrások, biztosítva, hogy a minden ország egyenlő feltételekkel vehessen részt a globális adópolitikák kialakításában és reformjában; hangsúlyozza, hogy szankciókat kell fontolóra venni a nem együttműködő országokra és az adóparadicsomokban működő pénzügyi intézményekre vonatkozóan;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a megfelelő szintű közfinanszírozás hozzájárulhat a nemek közötti egyenlőtlenségek kiegyensúlyozásához, és eszközt adhat a gyermekek és a társadalom más kiszolgáltatott csoportjainak jobb támogatásához, és elismeri, hogy míg az adócsalás kihat az egyének jólétére, az különösen káros a szegény és alacsony jövedelmű háztartások számára, amelyekben a nők aránytalanul felülreprezentáltak; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a megfelelő szintű közfinanszírozás hozzájárulhat a nemek közötti egyenlőtlenségek kiegyensúlyozásához, és eszközt adhat a gyermekek és a társadalom más kiszolgáltatott csoportjainak jobb támogatásához, és elismeri, hogy míg az adócsalás kihat az egyének jólétére, az különösen káros a szegény és alacsony jövedelmű háztartások számára, amelyekben a nők aránytalanul felülreprezentáltak;

| 15. | aggodalommal jegyzi meg, hogy sok fejlődő ország rendkívül gyenge alkupozícióban van egyes külföldi közvetlen befektetőkkel szemben; úgy tartja, hogy a vállalatoktól meg kell követelni, hogy pontosan meghatározott kötelezettségvállalásokat tegyenek a befektetéseiknek a fogadó ország helyi és/vagy nemzeti társadalmi-gazdasági fejlődésére gyakorolt pozitív átgyűrűző hatásai tekintetében; felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a partnerkormányokat annak biztosítására, hogy az adóösztönzők ne adjanak további lehetőségeket az adókikerülésre; hangsúlyozza, hogy az ösztönzőket átláthatóbbá kell tenni és azoknak ideális esetben a fenntartható fejlődésbe való befektetések előmozdítására kell irányulniuk; |
| --- | --- |

15.

aggodalommal jegyzi meg, hogy sok fejlődő ország rendkívül gyenge alkupozícióban van egyes külföldi közvetlen befektetőkkel szemben; úgy tartja, hogy a vállalatoktól meg kell követelni, hogy pontosan meghatározott kötelezettségvállalásokat tegyenek a befektetéseiknek a fogadó ország helyi és/vagy nemzeti társadalmi-gazdasági fejlődésére gyakorolt pozitív átgyűrűző hatásai tekintetében; felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a partnerkormányokat annak biztosítására, hogy az adóösztönzők ne adjanak további lehetőségeket az adókikerülésre; hangsúlyozza, hogy az ösztönzőket átláthatóbbá kell tenni és azoknak ideális esetben a fenntartható fejlődésbe való befektetések előmozdítására kell irányulniuk;

| 16. | felszólítja az EBB-t, az EBRD-t és a tagállamok fejlesztésfinanszírozási intézményeit, hogy ellenőrizzék és biztosítsák, hogy a támogatásban részesülő vállalatok és más jogalanyok ne vegyenek részt adócsalásban és adókikerülésben offshore központokban és adóparadicsomokban letelepedett pénzügyi közvetítőkkel való kapcsolatok, vagy az illegális tőkemozgások elősegítése révén, valamint hogy javítsák átláthatósági politikáikat, például azáltal, hogy valamennyi jelentésüket és vizsgálatukat nyilvánosan hozzáférhetővé teszik; felszólítja az EBB-t, hogy járjon el kellő körültekintéssel, követelje meg az országonkénti éves jelentéseket, kövesse nyomon a valódi tulajdonosokat, valamint ellenőrizze a transzferárakat a beruházások átláthatóságának biztosítása, valamint az adócsalás és az adókikerülés megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az EBB-t, az EBRD-t és a tagállamok fejlesztésfinanszírozási intézményeit, hogy ellenőrizzék és biztosítsák, hogy a támogatásban részesülő vállalatok és más jogalanyok ne vegyenek részt adócsalásban és adókikerülésben offshore központokban és adóparadicsomokban letelepedett pénzügyi közvetítőkkel való kapcsolatok, vagy az illegális tőkemozgások elősegítése révén, valamint hogy javítsák átláthatósági politikáikat, például azáltal, hogy valamennyi jelentésüket és vizsgálatukat nyilvánosan hozzáférhetővé teszik; felszólítja az EBB-t, hogy járjon el kellő körültekintéssel, követelje meg az országonkénti éves jelentéseket, kövesse nyomon a valódi tulajdonosokat, valamint ellenőrizze a transzferárakat a beruházások átláthatóságának biztosítása, valamint az adócsalás és az adókikerülés megakadályozása érdekében;

o

o o

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  http://www.un.org/esa/ffd/tax/

(2)  http://www.un.org/esa/ffd/tax/unmodel.htm

(3)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0205.

(5)  HL C 199. E, 2012.7.7., 37. o.

(6)  HL C 341. E, 2010.12.16., 29. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0394.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0163.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0059.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0251.

(11)  „Evaluation issues in financing for development Analysing effects of Dutch corporate tax policy on developing countries” („Értékelési kérdések a fejlesztésfinanszírozásban – A holland társaságiadó-politika fejlődő országokra gyakorolt hatásainak elemzése”), a holland külügyminisztérium politikai és műveleti értékeléssel foglalkozó osztálya által rendelt tanulmány, 2013. november.

---

2015. július 9., csütörtök

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/65

---

P8_TA(2015)0266

Erőforrás-hatékonyság: elmozdulás a körforgásos gazdaság felé

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az erőforrás-hatékonyságról: úton a körforgásos gazdaság felé (2014/2208(INI))

(2017/C 265/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az „Úton a körkörös gazdaság felé: 'zéró hulladék' program Európa számára” című bizottsági közleményre (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Úton a körkörös gazdaság felé: 'zéró hulladék' program Európa számára” című bizottsági közleményre (COM(2014)0398),

| — | tekintettel az „Erőforrás-hatékony lehetőségek az építőiparban” című bizottsági közleményre (COM(2014)0445), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erőforrás-hatékony lehetőségek az építőiparban” című bizottsági közleményre (COM(2014)0445),

| — | tekintettel a „Zöld cselekvési terv a kkv-k számára: a környezeti kihívások üzleti lehetőséggé formálásának lehetővé tételéről” című bizottsági közleményre (COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Zöld cselekvési terv a kkv-k számára: a környezeti kihívások üzleti lehetőséggé formálásának lehetővé tételéről” című bizottsági közleményre (COM(2014)0440),

| — | tekintettel a Bizottság „A stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiája” című közleményére (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiája” című közleményére (COM(2015)0080),

| — | tekintettel „A zöld termékek egységes piacának kialakítása –A termékek és a szervezetek környezeti teljesítményével kapcsolatos tájékoztatás fejlesztése” című bizottsági közleményre (COM(2013)0196), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A zöld termékek egységes piacának kialakítása –A termékek és a szervezetek környezeti teljesítményével kapcsolatos tájékoztatás fejlesztése” című bizottsági közleményre (COM(2013)0196),

| — | tekintettel az „Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című bizottsági közleményre (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című bizottsági közleményre (COM(2012)0060),

| — | tekintettel „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című bizottsági közleményre (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című bizottsági közleményre (COM(2011)0571),

| — | tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című bizottsági közleményre (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című bizottsági közleményre (COM(2011)0021),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az „Ökoinnováció – növekedés és munkahely-teremtés a környezetpolitikának köszönhetően” című 2013. december 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ökoinnováció – növekedés és munkahely-teremtés a környezetpolitikának köszönhetően” című 2013. december 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a környezetben található műanyaghulladékokkal kapcsolatos európai stratégiáról szóló, 2014. január 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezetben található műanyaghulladékokkal kapcsolatos európai stratégiáról szóló, 2014. január 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az erőforrás-hatékony Európáról szóló 2012. május 24-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az erőforrás-hatékony Európáról szóló 2012. május 24-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a hatékony európai nyersanyag-politikai stratégiáról szóló 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékony európai nyersanyag-politikai stratégiáról szóló 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a 7. környezetvédelmi cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 7. környezetvédelmi cselekvési programra,

| — | tekintettel az Európai Unió 2006. évi fenntartható fejlődési stratégiájára és annak 2009. évi felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2006. évi fenntartható fejlődési stratégiájára és annak 2009. évi felülvizsgálatára,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi Tanács „Az európai szemeszter és az Európa 2020 stratégia zöldebbé tétele – Félidős felülvizsgálat” című, 2014. október 28-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi Tanács „Az európai szemeszter és az Európa 2020 stratégia zöldebbé tétele – Félidős felülvizsgálat” című, 2014. október 28-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Az európai környezet – Állapot és előretekintés 2015” című összefoglaló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Az európai környezet – Állapot és előretekintés 2015” című összefoglaló jelentésére,

| — | tekintettel a biológiai sokféleségről szóló egyezményre (a CBD), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleségről szóló egyezményre (a CBD),

| — | tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) keretében zajló, fenntartható pénzügyi rendszer kialakítására irányuló vizsgálatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) keretében zajló, fenntartható pénzügyi rendszer kialakítására irányuló vizsgálatra,

| — | tekintettel az UNEP nemzetközi erőforráspanelének „A fémek ember okozta áramlásaiban és -ciklusaiban rejlő környezeti kockázatok és kihívások” című következtetéseire (2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNEP nemzetközi erőforráspanelének „A fémek ember okozta áramlásaiban és -ciklusaiban rejlő környezeti kockázatok és kihívások” című következtetéseire (2013),

| — | tekintettel az UNEP nemzetközi erőforráspanelének „A gazdasági növekedés függetlenítése a természeti erőforrások felhasználásától és a környezeti hatásoktól” című következtetéseire (2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNEP nemzetközi erőforráspanelének „A gazdasági növekedés függetlenítése a természeti erőforrások felhasználásától és a környezeti hatásoktól” című következtetéseire (2011),

| — | tekintettel a „Vessünk véget az élelmiszerpazarlásnak Európában” című petícióra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Vessünk véget az élelmiszerpazarlásnak Európában” című petícióra,

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (5),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2015. február 12-i véleményére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2015. február 12-i véleményére (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0215/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0215/2015),

| A. | mivel az erőforrások fenntarthatatlan mértékű felhasználása olyan különböző környezeti kockázatokat okozott, mint az éghajlatváltozás, az elsivatagosodás, az erdőirtás és a biológiai sokféleség csökkentése, és az ökoszisztéma-szolgáltatások gyengülése; mivel a világgazdaság annyi erőforrást használ fel és annyi hulladékot termel, amelynek előállításához, illetve elnyeléséhez a Föld másfélszerese lenne csak elegendő, és ez az igény a becslések szerint 2030-ra a Föld erőforrásainak kétszeresét fogja kitenni; |
| --- | --- |

A.

mivel az erőforrások fenntarthatatlan mértékű felhasználása olyan különböző környezeti kockázatokat okozott, mint az éghajlatváltozás, az elsivatagosodás, az erdőirtás és a biológiai sokféleség csökkentése, és az ökoszisztéma-szolgáltatások gyengülése; mivel a világgazdaság annyi erőforrást használ fel és annyi hulladékot termel, amelynek előállításához, illetve elnyeléséhez a Föld másfélszerese lenne csak elegendő, és ez az igény a becslések szerint 2030-ra a Föld erőforrásainak kétszeresét fogja kitenni;

| B. | mivel Európa a világ minden más régiójánál jobban függ az importált erőforrásoktól, és mivel viszonylag rövid időn belül számos erőforrás ki fog merülni; mivel Európa versenyképessége jelentősen növelhető azáltal, hogy a gazdaság erőforrásaiból nagyobb hozzáadott értéket nyernek ki, illetve az európai forrásokból származó nyersanyagok fenntartható kínálatának elősegítése révén; mivel ráadásul a nyersanyagellátás biztosításához való hozzájárulásként fokozni kell az ipar és a hulladékgazdálkodási ágazat közötti, az innovációt előmozdító partnerségeket és a fontos nyersanyagok újrafeldolgozhatóságára irányuló kutatásokat; |
| --- | --- |

B.

mivel Európa a világ minden más régiójánál jobban függ az importált erőforrásoktól, és mivel viszonylag rövid időn belül számos erőforrás ki fog merülni; mivel Európa versenyképessége jelentősen növelhető azáltal, hogy a gazdaság erőforrásaiból nagyobb hozzáadott értéket nyernek ki, illetve az európai forrásokból származó nyersanyagok fenntartható kínálatának elősegítése révén; mivel ráadásul a nyersanyagellátás biztosításához való hozzájárulásként fokozni kell az ipar és a hulladékgazdálkodási ágazat közötti, az innovációt előmozdító partnerségeket és a fontos nyersanyagok újrafeldolgozhatóságára irányuló kutatásokat;

| C. | mivel a körforgásos gazdaságra való áttérés alapvetően a nyersanyagokhoz való hozzáférhetőségét vagy fenntartható rendelkezésre állását, Európa újraiparosítását és további digitalizálását, a munkahelyteremtést, valamint az éghajlattal, az energiával és a szűkös erőforrásokkal kapcsolatos kihívásokat érintő gazdasági kérdés; mivel ezért a körforgásos gazdaságba való befektetés teljesen összeegyeztethető lehet a Bizottság munkahelyteremtéssel, növekedéssel és versenyképességgel kapcsolatos ütemtervével, és az összes érdekelt fél számára előnyös helyzetet teremthet; |
| --- | --- |

C.

mivel a körforgásos gazdaságra való áttérés alapvetően a nyersanyagokhoz való hozzáférhetőségét vagy fenntartható rendelkezésre állását, Európa újraiparosítását és további digitalizálását, a munkahelyteremtést, valamint az éghajlattal, az energiával és a szűkös erőforrásokkal kapcsolatos kihívásokat érintő gazdasági kérdés; mivel ezért a körforgásos gazdaságba való befektetés teljesen összeegyeztethető lehet a Bizottság munkahelyteremtéssel, növekedéssel és versenyképességgel kapcsolatos ütemtervével, és az összes érdekelt fél számára előnyös helyzetet teremthet;

| D. | mivel az erőforrás-hatékonyságnak figyelembe kell vennie a fenntarthatósággal – többek között a környezeti, az etikai, a gazdasági és a társadalmi dimenziókkal – kapcsolatos átfogóbb aggályokat is, és összhangban kell állnia azokkal; |
| --- | --- |

D.

mivel az erőforrás-hatékonyságnak figyelembe kell vennie a fenntarthatósággal – többek között a környezeti, az etikai, a gazdasági és a társadalmi dimenziókkal – kapcsolatos átfogóbb aggályokat is, és összhangban kell állnia azokkal;

| E. | mivel a hetedik környezetvédelmi cselekvési programban célkitűzései és végleges prioritási tevékenységei kötelező erejűek; |
| --- | --- |

E.

mivel a hetedik környezetvédelmi cselekvési programban célkitűzései és végleges prioritási tevékenységei kötelező erejűek;

| F. | mivel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Környezetvédelmi Programja szerint „az önkéntességen alapuló megközelítések környezeti hatékonysága gyakran megkérdőjelezhető, gazdasági hatékonyságuk pedig általában véve alacsony” (7); |
| --- | --- |

F.

mivel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Környezetvédelmi Programja szerint „az önkéntességen alapuló megközelítések környezeti hatékonysága gyakran megkérdőjelezhető, gazdasági hatékonyságuk pedig általában véve alacsony” (7);

| G. | mivel a körforgásos gazdaság felé történő elmozduláshoz az értéklánc valamennyi szereplőjét érintő rendszerszintű változásra, valamint a technológia, a vállalkozások és a társadalom egésze tekintetében jelentős innovációra van szükség; |
| --- | --- |

G.

mivel a körforgásos gazdaság felé történő elmozduláshoz az értéklánc valamennyi szereplőjét érintő rendszerszintű változásra, valamint a technológia, a vállalkozások és a társadalom egésze tekintetében jelentős innovációra van szükség;

| H. | mivel a polgárok, a kisvállalkozások és a helyi hatóságok különös szerepet töltenek be az energiahatékonyság biztosításában, valamint a gazdasági növekedés és az erőforrás-felhasználás egymástól való függetlenítésének előmozdításában; |
| --- | --- |

H.

mivel a polgárok, a kisvállalkozások és a helyi hatóságok különös szerepet töltenek be az energiahatékonyság biztosításában, valamint a gazdasági növekedés és az erőforrás-felhasználás egymástól való függetlenítésének előmozdításában;

| I. | mivel a megfelelően működő körforgásos gazdasághoz versenyképes vállalkozásokra van szükség, és mivel a körforgásos gazdaságra való áttérés mozgatórugói maguk a vállalkozások; |
| --- | --- |

I.

mivel a megfelelően működő körforgásos gazdasághoz versenyképes vállalkozásokra van szükség, és mivel a körforgásos gazdaságra való áttérés mozgatórugói maguk a vállalkozások;

| J. | mivel fontos, hogy az uniós erőforrás-hatékonysági stratégia középpontjában a kkv-k álljanak, mivel ők teszik ki az uniós vállalkozások 99 %-át, és ők foglalkoztatják a munkaerő 2/3-át; |
| --- | --- |

J.

mivel fontos, hogy az uniós erőforrás-hatékonysági stratégia középpontjában a kkv-k álljanak, mivel ők teszik ki az uniós vállalkozások 99 %-át, és ők foglalkoztatják a munkaerő 2/3-át;

| K. | mivel egy körforgásos gazdaságra irányuló, ambiciózus európai csomag üzleti lehetőségeket nyit meg, biztosítja az elsődleges nyersanyagokhoz való hozzáférést, meghosszabbítja azok produktív felhasználását (újrahasználat, újragyártás, újrafeldolgozás vagy alkatrészként történő felhasználás révén) és minőségi újrafeldolgozási folyamatokat biztosít az élettartamuk végén, emellett további felhasználás céljából értékes erőforrásáramként kezel minden mellékterméket és a hulladékot; |
| --- | --- |

K.

mivel egy körforgásos gazdaságra irányuló, ambiciózus európai csomag üzleti lehetőségeket nyit meg, biztosítja az elsődleges nyersanyagokhoz való hozzáférést, meghosszabbítja azok produktív felhasználását (újrahasználat, újragyártás, újrafeldolgozás vagy alkatrészként történő felhasználás révén) és minőségi újrafeldolgozási folyamatokat biztosít az élettartamuk végén, emellett további felhasználás céljából értékes erőforrásáramként kezel minden mellékterméket és a hulladékot;

| L. | mivel az erőforrás-hatékonyság megvalósításához és a körforgásos gazdaság céljainak eléréséhez kulcsfontosságú az elsődleges nyersanyagok fenntartható és felelős beszerzése; |
| --- | --- |

L.

mivel az erőforrás-hatékonyság megvalósításához és a körforgásos gazdaság céljainak eléréséhez kulcsfontosságú az elsődleges nyersanyagok fenntartható és felelős beszerzése;

| M. | mivel az energiahatékonysági célok és a körforgásos gazdaság megvalósításához fejleszteni kell a másodlagos nyersanyagok piacát; |
| --- | --- |

M.

mivel az energiahatékonysági célok és a körforgásos gazdaság megvalósításához fejleszteni kell a másodlagos nyersanyagok piacát;

| N. | mivel a Parlament többször is felhívta a Bizottságot, hogy határozzon meg mutatókat és célkitűzéseket az erőforrás-hatékonyságra vonatkozóan; |
| --- | --- |

N.

mivel a Parlament többször is felhívta a Bizottságot, hogy határozzon meg mutatókat és célkitűzéseket az erőforrás-hatékonyságra vonatkozóan;

| O. | mivel a mérgező vegyi anyagok – amelyek helyett már léteznek vagy fejlesztés alatt állnak a vegyi anyagokra vonatkozó hatályos jogszabályoknak megfelelő biztonságosabb alternatívák – felszámolása központi szerepet játszik a körforgásos gazdaság kiépítésében; |
| --- | --- |

O.

mivel a mérgező vegyi anyagok – amelyek helyett már léteznek vagy fejlesztés alatt állnak a vegyi anyagokra vonatkozó hatályos jogszabályoknak megfelelő biztonságosabb alternatívák – felszámolása központi szerepet játszik a körforgásos gazdaság kiépítésében;

| P. | mivel a 28 tagú Unión belüli települési hulladék feldolgozásával kapcsolatos Eurostat-adatok világosan mutatják, hogy a hulladékpolitika területén még nincsenek egyenlő versenyfeltételek, és hogy a hatályos jogszabályok végrehajtása és érvényesítése jelentős kihívásokat támaszt; |
| --- | --- |

P.

mivel a 28 tagú Unión belüli települési hulladék feldolgozásával kapcsolatos Eurostat-adatok világosan mutatják, hogy a hulladékpolitika területén még nincsenek egyenlő versenyfeltételek, és hogy a hatályos jogszabályok végrehajtása és érvényesítése jelentős kihívásokat támaszt;

| Q. | mivel a szilárd hulladéknak átlagosan mindössze 40 %-át használják fel vagy dolgozzák fel újra, és a fennmaradó rész hulladéklerakókba vagy hulladékégetőkbe kerül; |
| --- | --- |

Q.

mivel a szilárd hulladéknak átlagosan mindössze 40 %-át használják fel vagy dolgozzák fel újra, és a fennmaradó rész hulladéklerakókba vagy hulladékégetőkbe kerül;

| R. | mivel az erőforrás-felhasználás jelentős részét a mezőgazdasági élelmiszertermékek termelése és fogyasztása teszi ki, ami jelentős hatásokkal jár a környezetre, a közegészségügyre, az állategészségügyre és az állatjólétre nézve; mivel fenntartható megoldásokra van szükség az élelmiszerforrások nem megfelelő hatékonyságának holisztikus kezelése érdekében; |
| --- | --- |

R.

mivel az erőforrás-felhasználás jelentős részét a mezőgazdasági élelmiszertermékek termelése és fogyasztása teszi ki, ami jelentős hatásokkal jár a környezetre, a közegészségügyre, az állategészségügyre és az állatjólétre nézve; mivel fenntartható megoldásokra van szükség az élelmiszerforrások nem megfelelő hatékonyságának holisztikus kezelése érdekében;

| S. | mivel a környezeti szempontból káros támogatások – köztük a fosszilis tüzelőanyagokhoz nyújtott közvetlen és közvetett támogatások – megszüntetése jelentős mértékben csökkentené az üvegházhatású gázok kibocsátását, segítené az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, és lehetővé tenné a körforgásos gazdaság kiteljesülését; |
| --- | --- |

S.

mivel a környezeti szempontból káros támogatások – köztük a fosszilis tüzelőanyagokhoz nyújtott közvetlen és közvetett támogatások – megszüntetése jelentős mértékben csökkentené az üvegházhatású gázok kibocsátását, segítené az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, és lehetővé tenné a körforgásos gazdaság kiteljesülését;

| 1. | üdvözli a Bizottság „Úton a körkörös gazdaság felé: 'zéró hulladék' program Európa számára” című közleményét (COM(2014)0398); egyetért a Bizottság megközelítésével a körforgásos gazdaságot célzó tervezés és innováció, az erőforrás-hatékonyságot támogató politikai keret kialakítása és a közleményben vázolt erőforrás-hatékonysági célok meghatározása terén;, valamint olyan szakpolitikai keret kialakítása terén, amely lehetővé teszi a kkv-k számára, hogy a környezetvédelmi kihívásokban környezetileg fenntartható üzleti lehetőségeket lássanak; felszólítja a Bizottságot, hogy 2015 végéig nyújtson be ambiciózus javaslatot a körforgásos gazdaságról, a 2015-ös munkaprogramjában bejelentetteknek megfelelően; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság „Úton a körkörös gazdaság felé: 'zéró hulladék' program Európa számára” című közleményét (COM(2014)0398); egyetért a Bizottság megközelítésével a körforgásos gazdaságot célzó tervezés és innováció, az erőforrás-hatékonyságot támogató politikai keret kialakítása és a közleményben vázolt erőforrás-hatékonysági célok meghatározása terén;, valamint olyan szakpolitikai keret kialakítása terén, amely lehetővé teszi a kkv-k számára, hogy a környezetvédelmi kihívásokban környezetileg fenntartható üzleti lehetőségeket lássanak; felszólítja a Bizottságot, hogy 2015 végéig nyújtson be ambiciózus javaslatot a körforgásos gazdaságról, a 2015-ös munkaprogramjában bejelentetteknek megfelelően;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az erőforrások szűkösségének kezelése érdekében csökkenteni kell az erőforrások kitermelését és felhasználását, függetleníteni kell a növekedést a természeti erőforrások felhasználásától – e rendszerszintű változáshoz a fellépéseknek a 2050-re kitűzött fenntarthatóság szempontjából történő visszamenőleges elemzésére van szükség, azonnal megkezdve a fellépéseket; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az erőforrások szűkösségének kezelése érdekében csökkenteni kell az erőforrások kitermelését és felhasználását, függetleníteni kell a növekedést a természeti erőforrások felhasználásától – e rendszerszintű változáshoz a fellépéseknek a 2050-re kitűzött fenntarthatóság szempontjából történő visszamenőleges elemzésére van szükség, azonnal megkezdve a fellépéseket;

| 3. | rámutat arra, hogy a termelés és a fogyasztás kérdésével olyan módon kell foglalkozni, hogy biztosított legyen az összhang a fenntartható fejlődés átfogóbb célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy a termelés és a fogyasztás kérdésével olyan módon kell foglalkozni, hogy biztosított legyen az összhang a fenntartható fejlődés átfogóbb célkitűzéseivel;

| 4. | emlékeztet arra, hogy bár már történtek előrelépések a hatékony erőforrás-felhasználás terén, a folyamatos termelésnövekedés meghaladta a hatékonyság javulását, és az erőforrások kitermelése drámai világszerte drámai mértékben nő, ezért szükséges az erőforrások kitermelésének és felhasználásának általános csökkentése a bumeránghatás elkerülése érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot ennek megfelelő intézkedésekre; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy bár már történtek előrelépések a hatékony erőforrás-felhasználás terén, a folyamatos termelésnövekedés meghaladta a hatékonyság javulását, és az erőforrások kitermelése drámai világszerte drámai mértékben nő, ezért szükséges az erőforrások kitermelésének és felhasználásának általános csökkentése a bumeránghatás elkerülése érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot ennek megfelelő intézkedésekre;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a vizet mint a gyártási folyamatokban felhasznált természeti erőforrást és mint közjót tekintetbe kell venni a nyersanyag-felhasználás számszerűsítésekor, és hatékonyan kell felhasználni; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a vizet mint a gyártási folyamatokban felhasznált természeti erőforrást és mint közjót tekintetbe kell venni a nyersanyag-felhasználás számszerűsítésekor, és hatékonyan kell felhasználni;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az erőforrás-felhasználás javítása a tervezésre vonatkozó jobb követelmények, a hulladékhierarchiában a kedvezőbb kezelési lehetőségek felé való előrelépést biztosító és ezáltal a hulladékképződés megelőzését, az újrafelhasználást, az újrafelhasználásra való előkészítést és újrahasznosítást segítő hulladékgazdálkodási jogszabályok révén jelentős nettó megtakarítást eredményezne az uniós vállalatok, a hatóságok és a fogyasztók számára, amely a becslések szerint 600 milliárd eurót tenne ki, azaz éves forgalmuk 8 %-át, ugyanakkor 2–4 %-kal csökkentené az üvegházhatású gázok kibocsátását; hangsúlyozza, hogy az erőforrás-termelékenység 30 %-os növelése 2030-ig közel 1 %-kal növelné a GDP-t, és további 2 millió fenntartható munkahelyet teremtene (8); emlékeztet arra, hogy az energiahatékonyság kiemelt célkitűzésként szerepel a hetedik környezetvédelmi cselekvési programban, amely hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a környezeti szempontból fenntartható termékek és szolgáltatások előállítását és az azok iránti fogyasztói keresletet, olyan szakpolitikák révén, amelyek fokozzák e termékek és szolgáltatások elérhetőségét, megfizethetőségét, funkcionalitását és vonzerejét; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az erőforrás-felhasználás javítása a tervezésre vonatkozó jobb követelmények, a hulladékhierarchiában a kedvezőbb kezelési lehetőségek felé való előrelépést biztosító és ezáltal a hulladékképződés megelőzését, az újrafelhasználást, az újrafelhasználásra való előkészítést és újrahasznosítást segítő hulladékgazdálkodási jogszabályok révén jelentős nettó megtakarítást eredményezne az uniós vállalatok, a hatóságok és a fogyasztók számára, amely a becslések szerint 600 milliárd eurót tenne ki, azaz éves forgalmuk 8 %-át, ugyanakkor 2–4 %-kal csökkentené az üvegházhatású gázok kibocsátását; hangsúlyozza, hogy az erőforrás-termelékenység 30 %-os növelése 2030-ig közel 1 %-kal növelné a GDP-t, és további 2 millió fenntartható munkahelyet teremtene (8); emlékeztet arra, hogy az energiahatékonyság kiemelt célkitűzésként szerepel a hetedik környezetvédelmi cselekvési programban, amely hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a környezeti szempontból fenntartható termékek és szolgáltatások előállítását és az azok iránti fogyasztói keresletet, olyan szakpolitikák révén, amelyek fokozzák e termékek és szolgáltatások elérhetőségét, megfizethetőségét, funkcionalitását és vonzerejét;

| 7. | meggyőződése, hogy az erőforrás-hatékonyság javításához jogi és gazdasági ösztönzőkre, a külső költségek internalizálására, illetve a kutatás és az innováció további finanszírozására, valamint társadalmi és életmódbeli változásokra egyaránt szükség van; rámutat, hogy különféle eszközökre van szükség különböző politikai szinteken, szem előtt tartva a szubszidiaritást; |
| --- | --- |

7.

meggyőződése, hogy az erőforrás-hatékonyság javításához jogi és gazdasági ösztönzőkre, a külső költségek internalizálására, illetve a kutatás és az innováció további finanszírozására, valamint társadalmi és életmódbeli változásokra egyaránt szükség van; rámutat, hogy különféle eszközökre van szükség különböző politikai szinteken, szem előtt tartva a szubszidiaritást;

| 8. | úgy véli, hogy az átfogó jellegű körforgásos gazdaság megvalósítása az összes érdekelt fél, régió, város, helyi közösség, kkv, civil szervezet, gyáripari képviselők, szakszervezetek és polgárok bevonását igényli; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az átfogó jellegű körforgásos gazdaság megvalósítása az összes érdekelt fél, régió, város, helyi közösség, kkv, civil szervezet, gyáripari képviselők, szakszervezetek és polgárok bevonását igényli;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy a körforgásos gazdaságról szóló csomag kidolgozása során végig vonja be a helyi és regionális hatóságokat; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy a körforgásos gazdaságról szóló csomag kidolgozása során végig vonja be a helyi és regionális hatóságokat;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a körforgásos gazdaságra való sikeres áttéréshez döntő fontosságú a közvélemény tájékozottsága, a polgárok körében élő kép és a polgárok részvétele; megjegyzi, hogy megfelelő figyelmet és elegendő erőforrást kell fordítani az oktatásra és a tájékoztatásra, hogy azok révén elő lehessen mozdítani a fenntartható fogyasztás és termelés modelljeit, és ki lehessen emelni az erőforrás-hatékony körforgásos gazdaságra való áttérés előnyeit; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a körforgásos gazdaságra való sikeres áttéréshez döntő fontosságú a közvélemény tájékozottsága, a polgárok körében élő kép és a polgárok részvétele; megjegyzi, hogy megfelelő figyelmet és elegendő erőforrást kell fordítani az oktatásra és a tájékoztatásra, hogy azok révén elő lehessen mozdítani a fenntartható fogyasztás és termelés modelljeit, és ki lehessen emelni az erőforrás-hatékony körforgásos gazdaságra való áttérés előnyeit;

| 11. | rámutat, hogy a körforgásos gazdaságra való áttérés képzett munkaerőt igényel, és az oktatásnak és képzésnek figyelembe kell vennie a zöld készségek iránti igényt; |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy a körforgásos gazdaságra való áttérés képzett munkaerőt igényel, és az oktatásnak és képzésnek figyelembe kell vennie a zöld készségek iránti igényt;

| 12. | hangsúlyozza, hogy európai szinten már léteznek bizonyos, a körforgásos gazdaságot szolgáló pénzügyi eszközök, különösen a Horizont 2020 program és a Life+ keretében, és ezek – megfelelő alkalmazásuk esetén – lehetővé tehetnék az ökoinnováció és az ipari ökológia előmozdítását a tagállamokban és az európai régiókban; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy európai szinten már léteznek bizonyos, a körforgásos gazdaságot szolgáló pénzügyi eszközök, különösen a Horizont 2020 program és a Life+ keretében, és ezek – megfelelő alkalmazásuk esetén – lehetővé tehetnék az ökoinnováció és az ipari ökológia előmozdítását a tagállamokban és az európai régiókban;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a jogbiztonság és a hosszú távú kiszámíthatóság kulcsfontosságú az Európai Stratégiai Beruházási Alapban rejlő potenciál körforgásos gazdaság céljára történő kiaknázásához a beruházások fenntartható gazdaságba történő becsatornázása érdekében; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a jogbiztonság és a hosszú távú kiszámíthatóság kulcsfontosságú az Európai Stratégiai Beruházási Alapban rejlő potenciál körforgásos gazdaság céljára történő kiaknázásához a beruházások fenntartható gazdaságba történő becsatornázása érdekében;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható és körforgásos gazdaság felé tartó átmenet során össze kell kötni az ambiciózus környezetvédelmi célokat a szilárd szociális követelményekkel, köztük a tisztességes munka, valamint az egészséges és biztonságos munkakörülmények előmozdításával (azaz biztosítani kell, hogy a munkavállalók munkahelyükön ne legyenek kitéve káros anyagoknak); |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható és körforgásos gazdaság felé tartó átmenet során össze kell kötni az ambiciózus környezetvédelmi célokat a szilárd szociális követelményekkel, köztük a tisztességes munka, valamint az egészséges és biztonságos munkakörülmények előmozdításával (azaz biztosítani kell, hogy a munkavállalók munkahelyükön ne legyenek kitéve káros anyagoknak);

| 15. | hangsúlyozza, hogy egyöntetűbb uniós jogi keretet kell meghatározni a fenntartható termelésre és fogyasztásra vonatkozóan, amelynek hatálya a termelési lánc egészére kiterjed, a fenntartható beszerzéstől egészen az életciklus végén történő hasznosításig; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy egyöntetűbb uniós jogi keretet kell meghatározni a fenntartható termelésre és fogyasztásra vonatkozóan, amelynek hatálya a termelési lánc egészére kiterjed, a fenntartható beszerzéstől egészen az életciklus végén történő hasznosításig;

Mutatók és célkitűzések

| 16. | hangsúlyozza, hogy 2050-re el kell érni az uniós források fenntartható felhasználását, és ehhez szükség van többek között az erőforrás-fogyasztás fenntartható szintre történő abszolút csökkentésére – az ellátási lánc egészében – az erőforrás-fogyasztás megbízható mérése alapján, a hulladékhierarchia szigorú alkalmazására, az erőforrások lépcsőzetes hasznosítására, mégpedig a biomassza használata révén, felelős és fenntartható beszerzésre, a nem megújuló erőforrások zárt rendszerű felhasználásnak kialakítása révén, a megújuló energiaforrások megújíthatóságuk korlátain belüli használatára, valamint az olyan mérgező anyagok fokozatos kiiktatására, amelyek helyett már léteznek vagy fejlesztés alatt állnak a vegyi anyagokra vonatkozó hatályos jogszabályoknak megfelelő biztonságosabb alternatívák, a mérgektől mentes anyagkörforgás kialakítása és az ökoszisztéma-szolgáltatások javítása érdekében; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy 2050-re el kell érni az uniós források fenntartható felhasználását, és ehhez szükség van többek között az erőforrás-fogyasztás fenntartható szintre történő abszolút csökkentésére – az ellátási lánc egészében – az erőforrás-fogyasztás megbízható mérése alapján, a hulladékhierarchia szigorú alkalmazására, az erőforrások lépcsőzetes hasznosítására, mégpedig a biomassza használata révén, felelős és fenntartható beszerzésre, a nem megújuló erőforrások zárt rendszerű felhasználásnak kialakítása révén, a megújuló energiaforrások megújíthatóságuk korlátain belüli használatára, valamint az olyan mérgező anyagok fokozatos kiiktatására, amelyek helyett már léteznek vagy fejlesztés alatt állnak a vegyi anyagokra vonatkozó hatályos jogszabályoknak megfelelő biztonságosabb alternatívák, a mérgektől mentes anyagkörforgás kialakítása és az ökoszisztéma-szolgáltatások javítása érdekében;

| 17. | emlékeztet arra, hogy a Parlament már 2012-ben olyan egyértelmű, szilárd és mérhető mutatókat sürgetett a gazdasági tevékenységekre vonatkozóan, amelyek figyelembe veszik az éghajlatváltozást, a biológiai sokféleséget és az életciklus-szempontú erőforrás-hatékonyságot, és kérte, hogy használják ezeket a mutatókat a jogalkotási kezdeményezések és konkrét csökkentési célkitűzések alapjaként; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy a Parlament már 2012-ben olyan egyértelmű, szilárd és mérhető mutatókat sürgetett a gazdasági tevékenységekre vonatkozóan, amelyek figyelembe veszik az éghajlatváltozást, a biológiai sokféleséget és az életciklus-szempontú erőforrás-hatékonyságot, és kérte, hogy használják ezeket a mutatókat a jogalkotási kezdeményezések és konkrét csökkentési célkitűzések alapjaként;

| 18. | sürgeti a Bizottságot, hogy 2015-ig tegyen javaslatot egy fő mutatóra és almutatókat tartalmazó eredménytáblára a forráshatékonyságot illetően, az ökoszisztéma-szolgáltatásokat is beleértve; rámutat, hogy a harmonizált indikátorok használatának 2018-tól kezdve jogilag kötelezőnek kell lennie, és mérniük kell az erőforrás-fogyasztást, beleértve az importot és exportot is, uniós, tagállami és iparági szinten, továbbá figyelembe kell venniük a termékek és szolgáltatások egész életciklusát, és a lábnyom módszerén kell alapulniuk, és a föld-, víz- és anyaghasználatot, valamint az üvegházhatású gázok kibocsátását kell mérniük; |
| --- | --- |

18.

sürgeti a Bizottságot, hogy 2015-ig tegyen javaslatot egy fő mutatóra és almutatókat tartalmazó eredménytáblára a forráshatékonyságot illetően, az ökoszisztéma-szolgáltatásokat is beleértve; rámutat, hogy a harmonizált indikátorok használatának 2018-tól kezdve jogilag kötelezőnek kell lennie, és mérniük kell az erőforrás-fogyasztást, beleértve az importot és exportot is, uniós, tagállami és iparági szinten, továbbá figyelembe kell venniük a termékek és szolgáltatások egész életciklusát, és a lábnyom módszerén kell alapulniuk, és a föld-, víz- és anyaghasználatot, valamint az üvegházhatású gázok kibocsátását kell mérniük;

| 19. | sürgeti a Bizottságot, hogy 2015 végéig állapítson meg célkitűzést az erőforrás-hatékonyság 2030-ig elérendő növelésére, uniós szinten a 2014-es adatokhoz képest 30 %-os növekedést, az egyes tagállamok szintjén pedig egyedi célokat kitűzve; hangsúlyozza, hogy az erőforrás-hatékonysági célkitűzéseket végrehajtásukat megelőzően mutatókkal kell alátámasztani; |
| --- | --- |

19.

sürgeti a Bizottságot, hogy 2015 végéig állapítson meg célkitűzést az erőforrás-hatékonyság 2030-ig elérendő növelésére, uniós szinten a 2014-es adatokhoz képest 30 %-os növekedést, az egyes tagállamok szintjén pedig egyedi célokat kitűzve; hangsúlyozza, hogy az erőforrás-hatékonysági célkitűzéseket végrehajtásukat megelőzően mutatókkal kell alátámasztani;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy nemzetközi egyezményeken keresztül mozdítsa elő a megfelelő erőforrás-hatékonysági mutatók alkalmazását az iparágak és gazdaságok közötti összehasonlíthatóság lehetővé tétele és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a harmadik országokkal folytatott párbeszéd és együttműködés támogatása érdekében; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy nemzetközi egyezményeken keresztül mozdítsa elő a megfelelő erőforrás-hatékonysági mutatók alkalmazását az iparágak és gazdaságok közötti összehasonlíthatóság lehetővé tétele és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a harmadik országokkal folytatott párbeszéd és együttműködés támogatása érdekében;

| 21. | hangsúlyozza, hogy ezeket a mutatókat bele kell foglalni az európai szemeszterbe és valamennyi hatásvizsgálatba; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy ezeket a mutatókat bele kell foglalni az európai szemeszterbe és valamennyi hatásvizsgálatba;

Termékpolitika és környezetbarát tervezés

| 22. | hangsúlyozza a termékek élettartamának, tartósságának, újrahasználhatóságának és újrahasznosíthatóságának növelésére irányuló, jól átgondolt politika szükségességét; rámutat arra, hogy egy termék teljes életciklusa során felhasznált erőforrások mennyisége, valamint a termék javíthatósága, újrafelhasználhatósága és újrafeldolgozhatósága túlnyomórészt a tervezési szakaszban dől el; kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze az életciklus-alapú megközelítést a termékpolitikákban, különösen a termékek környezeti lábnyomának értékelésére irányuló harmonizált módszertanok létrehozása révén; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a termékek élettartamának, tartósságának, újrahasználhatóságának és újrahasznosíthatóságának növelésére irányuló, jól átgondolt politika szükségességét; rámutat arra, hogy egy termék teljes életciklusa során felhasznált erőforrások mennyisége, valamint a termék javíthatósága, újrafelhasználhatósága és újrafeldolgozhatósága túlnyomórészt a tervezési szakaszban dől el; kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze az életciklus-alapú megközelítést a termékpolitikákban, különösen a termékek környezeti lábnyomának értékelésére irányuló harmonizált módszertanok létrehozása révén;

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a fentiekre irányuló ambiciózus munkaprogramot, továbbá az új és a frissített végrehajtási intézkedésekben átfogóan és ambiciózus módon hajtsa végre a környezetbarát tervezésről szóló hatályos irányelv környezetbarát tervezésre vonatkozó követelményeit, kezdve a már kidolgozott intézkedések haladéktalan elfogadásával; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a fentiekre irányuló ambiciózus munkaprogramot, továbbá az új és a frissített végrehajtási intézkedésekben átfogóan és ambiciózus módon hajtsa végre a környezetbarát tervezésről szóló hatályos irányelv környezetbarát tervezésre vonatkozó követelményeit, kezdve a már kidolgozott intézkedések haladéktalan elfogadásával;

| 24. | sürgeti a Bizottságot, hogy –hatásvizsgálattal alátámasztva – tegyen javaslatot a környezetbarát tervezésről szóló irányelv, és egyéb vonatkozó termékpolitikai jogszabályok 2016 végéig megvalósuló felülvizsgálatára, beépítve az alábbi alapvető módosításokat: a környezetbarát tervezésre vonatkozó követelmények kiterjesztése az összes fő termékcsoportra, az energiával kapcsolatos termékeken túlmenően; minden lényeges erőforrás-hatékonysági jellemző fokozatos beépítése a termék tervezésére vonatkozó kötelező követelményekbe; kötelező termékútlevél bevezetése e követelmények alapján; önellenőrzés és harmadik fél általi ellenőrzés bevezetése annak biztosítása érdekében, hogy a termékek megfeleljenek ezeknek az előírásoknak; valamint horizontális követelmények megfogalmazása többek között a tartósságra, a javíthatóságra, az újrafelhasználhatóságra és az újrafeldolgozhatóságra vonatkozóan; |
| --- | --- |

24.

sürgeti a Bizottságot, hogy –hatásvizsgálattal alátámasztva – tegyen javaslatot a környezetbarát tervezésről szóló irányelv, és egyéb vonatkozó termékpolitikai jogszabályok 2016 végéig megvalósuló felülvizsgálatára, beépítve az alábbi alapvető módosításokat: a környezetbarát tervezésre vonatkozó követelmények kiterjesztése az összes fő termékcsoportra, az energiával kapcsolatos termékeken túlmenően; minden lényeges erőforrás-hatékonysági jellemző fokozatos beépítése a termék tervezésére vonatkozó kötelező követelményekbe; kötelező termékútlevél bevezetése e követelmények alapján; önellenőrzés és harmadik fél általi ellenőrzés bevezetése annak biztosítása érdekében, hogy a termékek megfeleljenek ezeknek az előírásoknak; valamint horizontális követelmények megfogalmazása többek között a tartósságra, a javíthatóságra, az újrafelhasználhatóságra és az újrafeldolgozhatóságra vonatkozóan;

| 25. | kéri a Bizottságot, hogy a környezetbarát tervezésről szóló irányelv jövőbeli felülvizsgálata keretében egy költség-haszon elemzés alapján értékelje annak lehetőségét, hogy meghatározza az újrafeldolgozott anyagok új termékeken belüli minimális arányát; |
| --- | --- |

25.

kéri a Bizottságot, hogy a környezetbarát tervezésről szóló irányelv jövőbeli felülvizsgálata keretében egy költség-haszon elemzés alapján értékelje annak lehetőségét, hogy meghatározza az újrafeldolgozott anyagok új termékeken belüli minimális arányát;

| 26. | sürgeti a Bizottságot a tervezett elavulás elleni intézkedések, és a körforgásos gazdaság termékeire vonatkozó további normák kidolgozására, belefoglalva a felújítást és a javítást, a szétszerelés megkönnyítését, a nyersanyagok, a megújuló források és az újrafeldolgozott anyagok termékekben való hatékony felhasználását; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a Bizottságot a tervezett elavulás elleni intézkedések, és a körforgásos gazdaság termékeire vonatkozó további normák kidolgozására, belefoglalva a felújítást és a javítást, a szétszerelés megkönnyítését, a nyersanyagok, a megújuló források és az újrafeldolgozott anyagok termékekben való hatékony felhasználását;

| 27. | emlékeztet arra, hogy a sikeres körforgásos gazdaság tervezésében fontos szerepet játszik a szabványosított és elemekből álló alkatrészek rendelkezésre állása, a szétszerelés, tartós termékek és hatékony termelési folyamatok tervezése; sürgeti a Bizottságot, hogy tegye meg a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a termékek tartósak legyenek, könnyű legyen a korszerűsítésük, újbóli felhasználásuk, átalakításuk, javításuk, újrahasznosításuk, és esetleg új erőforrások kinyerése érdekében történő szétszerelésük, valamint hogy a veszélyes anyagokat tartalmazó alkotóelemek egyértelműen azonosításra kerüljenek a használati utasításokban, hogy könnyebben külön lehessen őket választani az újrafeldolgozás előtt; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet arra, hogy a sikeres körforgásos gazdaság tervezésében fontos szerepet játszik a szabványosított és elemekből álló alkatrészek rendelkezésre állása, a szétszerelés, tartós termékek és hatékony termelési folyamatok tervezése; sürgeti a Bizottságot, hogy tegye meg a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a termékek tartósak legyenek, könnyű legyen a korszerűsítésük, újbóli felhasználásuk, átalakításuk, javításuk, újrahasznosításuk, és esetleg új erőforrások kinyerése érdekében történő szétszerelésük, valamint hogy a veszélyes anyagokat tartalmazó alkotóelemek egyértelműen azonosításra kerüljenek a használati utasításokban, hogy könnyebben külön lehessen őket választani az újrafeldolgozás előtt;

| 28. | hangsúlyozza a fogyasztók fokozottabb tájékozottságának és proaktív szerepük növelésének fontosságát; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza a fogyasztók fokozottabb tájékozottságának és proaktív szerepük növelésének fontosságát;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy – a termékek várható élettartamának meghosszabbítása céljával – tegyen javaslatot a tartós fogyasztási cikkekre vonatkozó minimális garanciák kiterjesztésére, és tegye világossá, hogy az 1999/44/EK irányelvvel összhangban a fogyasztói javak eladóinak a jogi garancia első két évében meg kell vizsgálniuk a meghibásodott termékeket, és csak akkor számíthatnak fel díjat, ha a hibát helytelen használat okozta; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy – a termékek várható élettartamának meghosszabbítása céljával – tegyen javaslatot a tartós fogyasztási cikkekre vonatkozó minimális garanciák kiterjesztésére, és tegye világossá, hogy az 1999/44/EK irányelvvel összhangban a fogyasztói javak eladóinak a jogi garancia első két évében meg kell vizsgálniuk a meghibásodott termékeket, és csak akkor számíthatnak fel díjat, ha a hibát helytelen használat okozta;

| 30. | felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon megfelelő intézkedéseket az alkatrészek elérhetőségére vonatkozóan annak érdekében, hogy a termékek teljes életciklusuk során történő megjavíthatósága biztosítva legyen; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon megfelelő intézkedéseket az alkatrészek elérhetőségére vonatkozóan annak érdekében, hogy a termékek teljes életciklusuk során történő megjavíthatósága biztosítva legyen;

| 31. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az Európai Vegyianyag-ügynökséget, hogy a REACH keretében fokozzák erőfeszítéseiket a különös aggodalomra okot adó anyagok helyettesítése és az emberi egészségre vagy a környezetre nézve elfogathatatlan kockázatokat jelentő anyagok korlátozása érdekében, nem utolsósorban annak eszközeként, hogy teljesüljön a hetedik környezetvédelmi cselekvési program nem toxikus anyagciklusok kidolgozására irányuló követelménye, amelynek célja, hogy az újrafeldolgozott hulladékot jelentős, megbízható uniós nyersanyagforrásként lehessen hasznosítani; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul vessen véget az Európai Vegyianyag-ügynökség által kiadott ajánlások feldolgozására vonatkozó egyoldalú moratóriumának a különös aggodalomra okot adó anyagoknak a REACH XIV. mellékletébe történő felvétele tekintetében, és mihamarabb végezze el ezen anyagok mellékletbe való felvételét; a hulladékhierarchiának megfelelően hangsúlyozza, hogy a megelőzés elsőbbséget élvez az újrafeldolgozással szemben, és ennek megfelelően az újrafeldolgozás nem igazolhatja a veszélyes maradványanyagok felhasználásának állandósulását; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az Európai Vegyianyag-ügynökséget, hogy a REACH keretében fokozzák erőfeszítéseiket a különös aggodalomra okot adó anyagok helyettesítése és az emberi egészségre vagy a környezetre nézve elfogathatatlan kockázatokat jelentő anyagok korlátozása érdekében, nem utolsósorban annak eszközeként, hogy teljesüljön a hetedik környezetvédelmi cselekvési program nem toxikus anyagciklusok kidolgozására irányuló követelménye, amelynek célja, hogy az újrafeldolgozott hulladékot jelentős, megbízható uniós nyersanyagforrásként lehessen hasznosítani; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul vessen véget az Európai Vegyianyag-ügynökség által kiadott ajánlások feldolgozására vonatkozó egyoldalú moratóriumának a különös aggodalomra okot adó anyagoknak a REACH XIV. mellékletébe történő felvétele tekintetében, és mihamarabb végezze el ezen anyagok mellékletbe való felvételét; a hulladékhierarchiának megfelelően hangsúlyozza, hogy a megelőzés elsőbbséget élvez az újrafeldolgozással szemben, és ennek megfelelően az újrafeldolgozás nem igazolhatja a veszélyes maradványanyagok felhasználásának állandósulását;

| 32. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 2011/65/EU irányelvvel összefüggésben fokozzák a veszélyes anyagok helyettesítésére irányuló erőfeszítéseiket nem toxikus anyagciklusok létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 2011/65/EU irányelvvel összefüggésben fokozzák a veszélyes anyagok helyettesítésére irányuló erőfeszítéseiket nem toxikus anyagciklusok létrehozása érdekében;

| 33. | felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a piac hatékony ellenőrzéséről annak érdekében, hogy mind az európai, mind az importált termékek a termékpolitika és a környezetbarát tervezés vonatkozásában megfeleljenek e követelményeknek; felszólítja a tagállamokat, hogy a piac hatékony ellenőrzésének biztosítása érdekében haladéktalanul tegyenek előrelépést a piacfelügyeletről szóló rendelet felülvizsgálatára irányuló jogalkotási eljárásban; megjegyzi, hogy minden további késlekedés veszélyeztetné a vállalkozások és a polgárok érdekeit; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a piac hatékony ellenőrzéséről annak érdekében, hogy mind az európai, mind az importált termékek a termékpolitika és a környezetbarát tervezés vonatkozásában megfeleljenek e követelményeknek; felszólítja a tagállamokat, hogy a piac hatékony ellenőrzésének biztosítása érdekében haladéktalanul tegyenek előrelépést a piacfelügyeletről szóló rendelet felülvizsgálatára irányuló jogalkotási eljárásban; megjegyzi, hogy minden további késlekedés veszélyeztetné a vállalkozások és a polgárok érdekeit;

A zéró hulladék felé

| 34. | kiemeli a Bizottság elemzését, amely kimutatja, hogy új hulladékgazdálkodási célkitűzések elfogadása 180 000 munkahelyet hozna létre, versenyképesebbé tenné az EU-t, és csökkentené a költséges szűkös erőforrások iránti keresletet (9); sajnálatosnak tartja a hulladékgazdálkodásra vonatkozó jogalkotási javaslat (10) visszavonását, ám Timmerman alelnöknek a 2014. decemberi plenáris ülésen tett felszólalása alapján lehetőséget lát egy körforgásos gazdaságról szóló új és ambiciózusabb csomag kialakítására; |
| --- | --- |

34.

kiemeli a Bizottság elemzését, amely kimutatja, hogy új hulladékgazdálkodási célkitűzések elfogadása 180 000 munkahelyet hozna létre, versenyképesebbé tenné az EU-t, és csökkentené a költséges szűkös erőforrások iránti keresletet (9); sajnálatosnak tartja a hulladékgazdálkodásra vonatkozó jogalkotási javaslat (10) visszavonását, ám Timmerman alelnöknek a 2014. decemberi plenáris ülésen tett felszólalása alapján lehetőséget lát egy körforgásos gazdaságról szóló új és ambiciózusabb csomag kialakítására;

| 35. | sürgeti a Bizottságot, hogy 2015 végéig nyújtsa be a hulladékokkal kapcsolatos jogszabályok felülvizsgálatára vonatkozóan bejelentett javaslatot, gondosan alkalmazva a hulladékhierarchiát, és azt a következő pontokkal egészítse ki:






  — | világos és egyértelmű fogalommeghatározások; |
| --- | --- | --- |

35.

sürgeti a Bizottságot, hogy 2015 végéig nyújtsa be a hulladékokkal kapcsolatos jogszabályok felülvizsgálatára vonatkozóan bejelentett javaslatot, gondosan alkalmazva a hulladékhierarchiát, és azt a következő pontokkal egészítse ki:

—

világos és egyértelmű fogalommeghatározások;

| — | a hulladéktermelődést megelőző intézkedések kidolgozása; |
| --- | --- |

—

a hulladéktermelődést megelőző intézkedések kidolgozása;

| — | a hulladékkeletkezés csökkentésére irányuló kötelező, 2025-ig elérendő célok megállapítása a települési, kereskedelmi és ipari hulladék tekintetében; |
| --- | --- |

—

a hulladékkeletkezés csökkentésére irányuló kötelező, 2025-ig elérendő célok megállapítása a települési, kereskedelmi és ipari hulladék tekintetében;

| — | a kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó, egyértelmű minimumkövetelmények megállapítása a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek átláthatóságának és költséghatékonyságának biztosítása céljából; |
| --- | --- |

—

a kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó, egyértelmű minimumkövetelmények megállapítása a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek átláthatóságának és költséghatékonyságának biztosítása céljából;

| — | a maradékhulladék tekintetében a „szennyező fizet” elv támogatása, a papírra, a fémre, a műanyagra és az üvegre vonatkozó, kötelező erejű szelektív hulladékgyűjtési rendszerekkel kombinálva az újrafeldolgozott anyagok magas minőségének elősegítése érdekében; a biológiai hulladék szelektív gyűjtésének kötelezővé tétele 2020-ig; |
| --- | --- |

—

a maradékhulladék tekintetében a „szennyező fizet” elv támogatása, a papírra, a fémre, a műanyagra és az üvegre vonatkozó, kötelező erejű szelektív hulladékgyűjtési rendszerekkel kombinálva az újrafeldolgozott anyagok magas minőségének elősegítése érdekében; a biológiai hulladék szelektív gyűjtésének kötelezővé tétele 2020-ig;

| — | az újrafeldolgozási és újrahasználatra való előkészítési célkitűzések növelése 2030-ig a települési szilárd hulladék legalább 70 %-ának és a csomagolási hulladékok 80 %-ának újrafeldolgozására egy megalapozott jelentéstételi módszer alapján, amely megakadályozza, hogy a hasznosítatlan (lerakóban elhelyezett vagy elégetett) hulladékot újrafeldolgozott hulladékként jelentsék, minden tagállamban ugyanazt a harmonizált módszert és a külső ellenőrzésnek alávetett statisztikákat alkalmazva; olyan kötelezettség bevezetése az újrafeldolgozók számára, amely szerint jelenteniük kell a szétválogató létesítménybe beérkező hulladékmennyiséget és az onnan kikerülő újrahasznosított anyagok mennyiségét; |
| --- | --- |

—

az újrafeldolgozási és újrahasználatra való előkészítési célkitűzések növelése 2030-ig a települési szilárd hulladék legalább 70 %-ának és a csomagolási hulladékok 80 %-ának újrafeldolgozására egy megalapozott jelentéstételi módszer alapján, amely megakadályozza, hogy a hasznosítatlan (lerakóban elhelyezett vagy elégetett) hulladékot újrafeldolgozott hulladékként jelentsék, minden tagállamban ugyanazt a harmonizált módszert és a külső ellenőrzésnek alávetett statisztikákat alkalmazva; olyan kötelezettség bevezetése az újrafeldolgozók számára, amely szerint jelenteniük kell a szétválogató létesítménybe beérkező hulladékmennyiséget és az onnan kikerülő újrahasznosított anyagok mennyiségét;

| — | nem újrafeldolgozható és biológiailag nem lebomló hulladékok energetikai hasznosítás mellett vagy anélkül történő elégetésének szigorú korlátozása 2020-ig; |
| --- | --- |

—

nem újrafeldolgozható és biológiailag nem lebomló hulladékok energetikai hasznosítás mellett vagy anélkül történő elégetésének szigorú korlátozása 2020-ig;

| — | a hulladéklerakás fokozatos, kötelező erejű csökkentése az újrafeldolgozásra vonatkozó követelményekkel összhangban végrehajtva és három szakaszra bontva (2020, 2025 és 2030), egészen az összes hulladéklerakásra vonatkozó tilalomig, kivéve bizonyos veszélyes hulladékokat és maradékhulladékokat, amelyek esetében a hulladéklerakás a környezeti szempontból legmegfelelőbb megoldás; |
| --- | --- |

—

a hulladéklerakás fokozatos, kötelező erejű csökkentése az újrafeldolgozásra vonatkozó követelményekkel összhangban végrehajtva és három szakaszra bontva (2020, 2025 és 2030), egészen az összes hulladéklerakásra vonatkozó tilalomig, kivéve bizonyos veszélyes hulladékokat és maradékhulladékokat, amelyek esetében a hulladéklerakás a környezeti szempontból legmegfelelőbb megoldás;

| — | a tagállamok ösztönzése arra, hogy vezessenek be díjakat a hulladéklerakásra vagy -égetésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

a tagállamok ösztönzése arra, hogy vezessenek be díjakat a hulladéklerakásra vagy -égetésre vonatkozóan;

| 36. | hangsúlyozza az európai hulladékpolitikai célok fontosságát és hozzáadott értékét, nemcsak a jogbiztonság, a kiszámíthatóság és a belső piacon belüli egyenlő feltételek megteremtése szempontjából, hanem annak biztosítása szempontjából is, hogy védjék és javítsák valamennyi uniós polgár lakókörnyezetét; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza az európai hulladékpolitikai célok fontosságát és hozzáadott értékét, nemcsak a jogbiztonság, a kiszámíthatóság és a belső piacon belüli egyenlő feltételek megteremtése szempontjából, hanem annak biztosítása szempontjából is, hogy védjék és javítsák valamennyi uniós polgár lakókörnyezetét;

| 37. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy valamennyi uniós tagállam tekintetében ugyanazokat a célértékeket terjessze elő, hogy biztosítsa a környezetvédelem EU-szerte egyformán magas szintjét, és ne ássa alá az egységes piacot; |
| --- | --- |

37.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy valamennyi uniós tagállam tekintetében ugyanazokat a célértékeket terjessze elő, hogy biztosítsa a környezetvédelem EU-szerte egyformán magas szintjét, és ne ássa alá az egységes piacot;

| 38. | sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa a hulladékokra vonatkozó hatályos jogszabályok és célok teljes körű és megfelelő végrehajtását, különös tekintettel a szelektív hulladékgyűjtési rendszerekre vonatkozó kötelezettségre, és hogy a tagállamok fokozzák a meglévő célok elérésére irányuló erőfeszítéseiket, valamint hogy állapítson meg intézkedéseket, amelyekkel támogatja a tagállamokat a célok határidőn belüli eléréséhez szükséges megfelelő eszközök bevezetésében; |
| --- | --- |

38.

sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa a hulladékokra vonatkozó hatályos jogszabályok és célok teljes körű és megfelelő végrehajtását, különös tekintettel a szelektív hulladékgyűjtési rendszerekre vonatkozó kötelezettségre, és hogy a tagállamok fokozzák a meglévő célok elérésére irányuló erőfeszítéseiket, valamint hogy állapítson meg intézkedéseket, amelyekkel támogatja a tagállamokat a célok határidőn belüli eléréséhez szükséges megfelelő eszközök bevezetésében;

| 39. | rámutat arra, hogy az EU-ban rendelkezésre álló hulladékgazdálkodási kapacitások legjobb kihasználása érdekében jobb tervezésre és információmegosztásra van szükség a többletkapacitások elkerüléséhez; |
| --- | --- |

39.

rámutat arra, hogy az EU-ban rendelkezésre álló hulladékgazdálkodási kapacitások legjobb kihasználása érdekében jobb tervezésre és információmegosztásra van szükség a többletkapacitások elkerüléséhez;

| 40. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja tovább, lenne-e lehetőség arra, hogy javaslatot tegyen a lerakókban való emelt szintű bányászatot szabályozó keretre annak érdekében, hogy lehetővé váljék a meglévő hulladéklerakókban lévő másodlagos nyersanyagok visszanyerése, valamint hogy vizsgálja meg az újrafeldolgozási ipar számára egy környezetvédelmi engedélyezési rendszer kialakítását; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja tovább, lenne-e lehetőség arra, hogy javaslatot tegyen a lerakókban való emelt szintű bányászatot szabályozó keretre annak érdekében, hogy lehetővé váljék a meglévő hulladéklerakókban lévő másodlagos nyersanyagok visszanyerése, valamint hogy vizsgálja meg az újrafeldolgozási ipar számára egy környezetvédelmi engedélyezési rendszer kialakítását;

| 41. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb átláthatóságot és jobb ellenőrzést annak elkerülése céljából, hogy a hulladékot az EU-belieknél alacsonyabb szintű környezetvédelmi és szociális normákkal rendelkező országokba szállítsák; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb átláthatóságot és jobb ellenőrzést annak elkerülése céljából, hogy a hulladékot az EU-belieknél alacsonyabb szintű környezetvédelmi és szociális normákkal rendelkező országokba szállítsák;

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal közösen gyorsítsa fel a fogyasztói hulladékok illegális kivitelének megakadályozása érdekében tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

42.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal közösen gyorsítsa fel a fogyasztói hulladékok illegális kivitelének megakadályozása érdekében tett erőfeszítéseit;

| 43. | sürgeti a Bizottságot, hogy a hulladékról szóló irányelv keretében határozzon meg minimumkövetelményeket a hulladékkeletkezés megelőzését célzó nemzeti programokra vonatkozóan, valamint határozzon meg célokat és mutatókat, melyek összehasonlíthatóvá teszik a tagállamok által elért egyéni eredményeket; |
| --- | --- |

43.

sürgeti a Bizottságot, hogy a hulladékról szóló irányelv keretében határozzon meg minimumkövetelményeket a hulladékkeletkezés megelőzését célzó nemzeti programokra vonatkozóan, valamint határozzon meg célokat és mutatókat, melyek összehasonlíthatóvá teszik a tagállamok által elért egyéni eredményeket;

| 44. | sürgeti a Bizottságot, hogy foglalkozzon a hulladékokkal kapcsolatos speciális kihívásokkal, és tegye meg a körforgásos gazdaságról szóló bizottsági közleményben (COM(2014)0398) vázolt lépéseket; biztatja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák az uniós források mozgósítását az integrált hulladékgazdálkodási célkitűzések – így a szelektív gyűjtés és az újrafeldolgozási infrastruktúra fejlesztése – megvalósításának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

44.

sürgeti a Bizottságot, hogy foglalkozzon a hulladékokkal kapcsolatos speciális kihívásokkal, és tegye meg a körforgásos gazdaságról szóló bizottsági közleményben (COM(2014)0398) vázolt lépéseket; biztatja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák az uniós források mozgósítását az integrált hulladékgazdálkodási célkitűzések – így a szelektív gyűjtés és az újrafeldolgozási infrastruktúra fejlesztése – megvalósításának elősegítése érdekében;

| 45. | sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon célkitűzést a tengeri hulladék 2025-ig elérendő, a 2014-es adatokhoz képesti 50 %-os csökkentésére; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon célkitűzést a tengeri hulladék 2025-ig elérendő, a 2014-es adatokhoz képesti 50 %-os csökkentésére;

| 46. | hangsúlyozza, hogy célkitűzéseket kell megfogalmazni bizonyos kritikus fémek gyűjtésére és újrafeldolgozására vonatkozóan, tekintettel azok fokozódó szűkösségére, és a függőség csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy célkitűzéseket kell megfogalmazni bizonyos kritikus fémek gyűjtésére és újrafeldolgozására vonatkozóan, tekintettel azok fokozódó szűkösségére, és a függőség csökkentése érdekében;

| 47. | felhívja a Bizottságot, hogy 2015 végéig tegyen javaslatot az élelmiszer-hulladék hatékony kezelését szolgáló célokra, intézkedésekre és eszközökre, többek között a feldolgozóipar, a kiskereskedelem és a forgalmazás, az élelmezési szolgáltatások és a vendéglátóipar terén, valamint a háztartásokban képződő élelmiszer-hulladék 2025-ig elérendő 30 %-os csökkentésére vonatkozó kötelező célra; kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a tagállamokban olyan megállapodások létrejöttét, amelyek értelmében az élelmiszer-kiskereskedelmi ágazat szereplői az eladatlan termékeket szétosztják jótékonysági szervezetek között; felszólítja a Bizottságot, hogy amikor hatásvizsgálatot készít az új vonatkozó jogalkotási javaslatokról, értékelje azok élelmiszer-pazarlásra gyakorolt lehetséges hatását; |
| --- | --- |

47.

felhívja a Bizottságot, hogy 2015 végéig tegyen javaslatot az élelmiszer-hulladék hatékony kezelését szolgáló célokra, intézkedésekre és eszközökre, többek között a feldolgozóipar, a kiskereskedelem és a forgalmazás, az élelmezési szolgáltatások és a vendéglátóipar terén, valamint a háztartásokban képződő élelmiszer-hulladék 2025-ig elérendő 30 %-os csökkentésére vonatkozó kötelező célra; kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a tagállamokban olyan megállapodások létrejöttét, amelyek értelmében az élelmiszer-kiskereskedelmi ágazat szereplői az eladatlan termékeket szétosztják jótékonysági szervezetek között; felszólítja a Bizottságot, hogy amikor hatásvizsgálatot készít az új vonatkozó jogalkotási javaslatokról, értékelje azok élelmiszer-pazarlásra gyakorolt lehetséges hatását;

Fenntartható épületek

| 48. | üdvözli az „Erőforrás-hatékony lehetőségek az építőiparban” című bizottsági közleményt (COM(2014)0445); úgy véli, hogy az építőiparban szükség van egy ütemterven és hosszú távú célkitűzéseken alapuló megközelítésre; |
| --- | --- |

48.

üdvözli az „Erőforrás-hatékony lehetőségek az építőiparban” című bizottsági közleményt (COM(2014)0445); úgy véli, hogy az építőiparban szükség van egy ütemterven és hosszú távú célkitűzéseken alapuló megközelítésre;

| 49. | felhívja a Bizottságot, hogy javasolja a körforgásos gazdaság elveinek és követelményeinek az építőiparban való teljes körű végrehajtását, és fejlessze tovább az épületek erőforrás-hatékonyságára vonatkozó politikai keretet, amely a földhasználatra, várostervezésre, építészetre, statikus mérnökségre, építésre, karbantartásra, alkalmazkodóképességre, energiahatékonyságra, felújításra, újrahasználatra és újrafeldolgozásra vonatkozó mutatók, szabványok, módszerek és minőségi követelmények kidolgozását is magában foglalja; rámutat arra, hogy a fenntartható épületekről szóló mutatóknak a zöld infrastruktúrára – például a zöldtetőkre – is ki kell terjedniük; hangsúlyozza az európai ingatlanállománnyal kapcsolatos világos és ambiciózus, közép- és hosszú távú célkitűzéseket tartalmazó, holisztikus jövőkép, és e jövőkép végrehajtására vonatkozó menetrendek fontosságát; |
| --- | --- |

49.

felhívja a Bizottságot, hogy javasolja a körforgásos gazdaság elveinek és követelményeinek az építőiparban való teljes körű végrehajtását, és fejlessze tovább az épületek erőforrás-hatékonyságára vonatkozó politikai keretet, amely a földhasználatra, várostervezésre, építészetre, statikus mérnökségre, építésre, karbantartásra, alkalmazkodóképességre, energiahatékonyságra, felújításra, újrahasználatra és újrafeldolgozásra vonatkozó mutatók, szabványok, módszerek és minőségi követelmények kidolgozását is magában foglalja; rámutat arra, hogy a fenntartható épületekről szóló mutatóknak a zöld infrastruktúrára – például a zöldtetőkre – is ki kell terjedniük; hangsúlyozza az európai ingatlanállománnyal kapcsolatos világos és ambiciózus, közép- és hosszú távú célkitűzéseket tartalmazó, holisztikus jövőkép, és e jövőkép végrehajtására vonatkozó menetrendek fontosságát;

| 50. | úgy véli, hogy az épületek fenntarthatósági értékelésébe bele kell építeni a beltéri levegő minőségét, valamint a felhasználók jólétét és szociális igényeit; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy az épületek fenntarthatósági értékelésébe bele kell építeni a beltéri levegő minőségét, valamint a felhasználók jólétét és szociális igényeit;

| 51. | felszólítja a Bizottságot, hogy – a meglévő szabványok és módszerek felhasználásával és a társadalmi, gazdasági és környezeti fenntarthatóságot szem előtt tartó megközelítés alapján – az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó általános mutatók keretében dolgozzon ki mutatókat, hogy teljes életciklusukra vetítve értékelni lehessen az épületek fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot, hogy – a meglévő szabványok és módszerek felhasználásával és a társadalmi, gazdasági és környezeti fenntarthatóságot szem előtt tartó megközelítés alapján – az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó általános mutatók keretében dolgozzon ki mutatókat, hogy teljes életciklusukra vetítve értékelni lehessen az épületek fenntarthatóságát;

| 52. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy az elérhető legjobb technológia (BAT) elveit és normáit ki lehet-e terjeszteni oly módon, hogy azok valamennyi anyagra és épületelemre vonatkozzanak, illetve egy épület teljes életciklusára alapozva dolgozzon ki egy „épületútlevelet”; |
| --- | --- |

52.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy az elérhető legjobb technológia (BAT) elveit és normáit ki lehet-e terjeszteni oly módon, hogy azok valamennyi anyagra és épületelemre vonatkozzanak, illetve egy épület teljes életciklusára alapozva dolgozzon ki egy „épületútlevelet”;

| 53. | úgy ítéli meg, hogy mivel a 2050-beli épített környezet 90 %-a már most is létezik, különleges követelményeket és ösztönzőket kell megállapítani a korszerűsítési ágazat számára ahhoz, hogy 2050-re javuljon az épületek energialábnyoma; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy dolgozzon ki hosszú távú stratégiát a meglévő épületek korszerűsítésére, és értékelje fel a 2012/27/EU irányelv által bevezetett nemzeti felújítási stratégiák szerepét; |
| --- | --- |

53.

úgy ítéli meg, hogy mivel a 2050-beli épített környezet 90 %-a már most is létezik, különleges követelményeket és ösztönzőket kell megállapítani a korszerűsítési ágazat számára ahhoz, hogy 2050-re javuljon az épületek energialábnyoma; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy dolgozzon ki hosszú távú stratégiát a meglévő épületek korszerűsítésére, és értékelje fel a 2012/27/EU irányelv által bevezetett nemzeti felújítási stratégiák szerepét;

| 54. | sürgeti a tagállamokat, hogy az építőiparban a szelektív gyűjtés és újrafeldolgozás infrastruktúrájának fejlesztésén keresztül könnyítsék meg az újrafeldolgozás javulását; |
| --- | --- |

54.

sürgeti a tagállamokat, hogy az építőiparban a szelektív gyűjtés és újrafeldolgozás infrastruktúrájának fejlesztésén keresztül könnyítsék meg az újrafeldolgozás javulását;

| 55. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a bontás előtti ellenőrzések (ez az épület elbontás vagy lebontás előtti felmérése, amelynek célja a jelen lévő anyagok leírása és annak meghatározása, hogy mely törmelékeket lehetne újrafeldolgozásra elkülöníteni) és az újrafeldolgozható anyagok helyszíni szétválogatásának lehetőségeit (a helyszíni szétválogatás rendszerint nagyobb tisztaságú másodlagos nyersanyagokat eredményez, mint a helyszínen kívül történő újrafeldolgozás, és segíthet a szállítás környezeti hatásának csökkentésében, például a helyszíni zúzás és tömörítés révén); |
| --- | --- |

55.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a bontás előtti ellenőrzések (ez az épület elbontás vagy lebontás előtti felmérése, amelynek célja a jelen lévő anyagok leírása és annak meghatározása, hogy mely törmelékeket lehetne újrafeldolgozásra elkülöníteni) és az újrafeldolgozható anyagok helyszíni szétválogatásának lehetőségeit (a helyszíni szétválogatás rendszerint nagyobb tisztaságú másodlagos nyersanyagokat eredményez, mint a helyszínen kívül történő újrafeldolgozás, és segíthet a szállítás környezeti hatásának csökkentésében, például a helyszíni zúzás és tömörítés révén);

| 56. | megállapítja, hogy a beton az építőiparban használt egyik leggyakoribb anyag; felhívja a Bizottságot, hogy a németországi és svájci gyakorlat alapján mérje fel, milyen lehetőségek vannak a beton építőiparban való újrafelhasználásának növelésére; |
| --- | --- |

56.

megállapítja, hogy a beton az építőiparban használt egyik leggyakoribb anyag; felhívja a Bizottságot, hogy a németországi és svájci gyakorlat alapján mérje fel, milyen lehetőségek vannak a beton építőiparban való újrafelhasználásának növelésére;

A másodlagos nyersanyagok piacainak fejlesztése

| 57. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki intézkedéseket, amelyek ösztönzik és elősegítik a jó minőségű másodlagos nyersanyagok piacainak fejlődését és a másodlagos nyersanyagok újrafelhasználásán alapuló üzletág fejlődését; |
| --- | --- |

57.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki intézkedéseket, amelyek ösztönzik és elősegítik a jó minőségű másodlagos nyersanyagok piacainak fejlődését és a másodlagos nyersanyagok újrafelhasználásán alapuló üzletág fejlődését;

| 58. | úgy véli, hogy a hosszú távú és kiszámítható szakpolitikai keret segíteni fog a zöldebb technológiák piacainak teljes körű kibontakoztatásához és a fenntartható üzleti megoldások előmozdításához szükséges beruházások és intézkedések ösztönzésében; hangsúlyozza, hogy a megalapozott adatgyűjtéssel alátámasztott erőforrás-hatékonysági mutatók és célok biztosítanák a szükséges iránymutatást a köz- és magánszféra döntéshozói számára a gazdaság átalakítása során; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy a hosszú távú és kiszámítható szakpolitikai keret segíteni fog a zöldebb technológiák piacainak teljes körű kibontakoztatásához és a fenntartható üzleti megoldások előmozdításához szükséges beruházások és intézkedések ösztönzésében; hangsúlyozza, hogy a megalapozott adatgyűjtéssel alátámasztott erőforrás-hatékonysági mutatók és célok biztosítanák a szükséges iránymutatást a köz- és magánszféra döntéshozói számára a gazdaság átalakítása során;

| 59. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság és a tagállamok elősegítsék az ipari szimbiózis programok indítását, amelyek támogatják az újrafelhasználásra és újrafeldolgozásra irányuló ipari szinergiákat, és segítik a vállalkozásokat – különösen a kkv-kat – annak feltérképezésében, hogy az általuk termelt energia, hulladék és melléktermékek mi módon válhatnak erőforrássá mások számára; rámutat az olyan koncepciókra, mint a „bölcsőtől a bölcsőig” elv és az ipari ökológia; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság és a tagállamok elősegítsék az ipari szimbiózis programok indítását, amelyek támogatják az újrafelhasználásra és újrafeldolgozásra irányuló ipari szinergiákat, és segítik a vállalkozásokat – különösen a kkv-kat – annak feltérképezésében, hogy az általuk termelt energia, hulladék és melléktermékek mi módon válhatnak erőforrássá mások számára; rámutat az olyan koncepciókra, mint a „bölcsőtől a bölcsőig” elv és az ipari ökológia;

Egyéb intézkedések

| 60. | kéri a Bizottságot, hogy javasoljon olyan közbeszerzési eljárásokat, amelyek az újrafelhasznált, javított, átalakított és egyéb fenntartható és erőforrás-hatékony termékeket és megoldásokat részesítik előnyben, ellenkező esetben a „tartsd be, vagy magyarázd meg” elvet kell alkalmazni; |
| --- | --- |

60.

kéri a Bizottságot, hogy javasoljon olyan közbeszerzési eljárásokat, amelyek az újrafelhasznált, javított, átalakított és egyéb fenntartható és erőforrás-hatékony termékeket és megoldásokat részesítik előnyben, ellenkező esetben a „tartsd be, vagy magyarázd meg” elvet kell alkalmazni;

| 61. | hangsúlyozza egy olyan adóügyi keret szükségességét, amely összhangban áll a „szennyező fizet” elvvel, és amely megfelelő üzenetet hordoz az erőforrás-hatékonyság terén történő beruházások, a termelési folyamatok modernizálása és a könnyebben javítható és tartósabb termékek gyártása tekintetében; szorgalmazza, hogy a tagállamok az európai szemeszter folyamatának keretében tegyenek előrelépéseket ezen a téren (11); |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza egy olyan adóügyi keret szükségességét, amely összhangban áll a „szennyező fizet” elvvel, és amely megfelelő üzenetet hordoz az erőforrás-hatékonyság terén történő beruházások, a termelési folyamatok modernizálása és a könnyebben javítható és tartósabb termékek gyártása tekintetében; szorgalmazza, hogy a tagállamok az európai szemeszter folyamatának keretében tegyenek előrelépéseket ezen a téren (11);

| 62. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgáljon meg és javasoljon az adózással kapcsolatos intézkedéseket, így az újrafeldolgozott, újrafelhasznált és erőforrás-hatékony termékeket terhelő héa csökkentését; |
| --- | --- |

62.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgáljon meg és javasoljon az adózással kapcsolatos intézkedéseket, így az újrafeldolgozott, újrafelhasznált és erőforrás-hatékony termékeket terhelő héa csökkentését;

| 63. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a kis- és középvállalkozások zöld cselekvési tervét; |
| --- | --- |

63.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a kis- és középvállalkozások zöld cselekvési tervét;

| 64. | sürgeti a Bizottságot a tápanyagokra vonatkozó szakpolitikai keret kidolgozására annak érdekében, hogy a műtrágyákra, az élelmiszerekre, a vizekre és a hulladékokra vonatkozó uniós jogszabályok útján növelje a tápanyagok újrafeldolgozásának arányát, ösztönözze az innovációt, javítsa a piaci feltételeket és elősegítse a fenntartható használatot; |
| --- | --- |

64.

sürgeti a Bizottságot a tápanyagokra vonatkozó szakpolitikai keret kidolgozására annak érdekében, hogy a műtrágyákra, az élelmiszerekre, a vizekre és a hulladékokra vonatkozó uniós jogszabályok útján növelje a tápanyagok újrafeldolgozásának arányát, ösztönözze az innovációt, javítsa a piaci feltételeket és elősegítse a fenntartható használatot;

| 65. | sürgeti a Bizottságot, hogy 2016 első felében terjessze elő a fenntartható élelmiszer-ellátásról szóló közleményt, amelyet 2013 óta több alkalommal elhalasztott; hangsúlyozza, hogy mivel az élelmiszerek előállítása és fogyasztása az erőforrás-felhasználás jelentős részét teszi ki, e közleménynek holisztikusan kell kezelnie az élelmiszerláncnak az élelmiszerforrások használata terén mutatkozó hatékonyságbeli hiányosságait, és ösztönöznie kell egy fenntartható élelmiszer-politika kidolgozását; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, fokozható-e az élelmiszeriparban a környezetbarát csomagolóanyagok használata, ideértve azt, hogy az európai normákkal összhangban megvalósítható-e a csomagolóanyagok biológiai úton lebomló és komposztálható anyagokkal történő fokozatos helyettesítése; |
| --- | --- |

65.

sürgeti a Bizottságot, hogy 2016 első felében terjessze elő a fenntartható élelmiszer-ellátásról szóló közleményt, amelyet 2013 óta több alkalommal elhalasztott; hangsúlyozza, hogy mivel az élelmiszerek előállítása és fogyasztása az erőforrás-felhasználás jelentős részét teszi ki, e közleménynek holisztikusan kell kezelnie az élelmiszerláncnak az élelmiszerforrások használata terén mutatkozó hatékonyságbeli hiányosságait, és ösztönöznie kell egy fenntartható élelmiszer-politika kidolgozását; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, fokozható-e az élelmiszeriparban a környezetbarát csomagolóanyagok használata, ideértve azt, hogy az európai normákkal összhangban megvalósítható-e a csomagolóanyagok biológiai úton lebomló és komposztálható anyagokkal történő fokozatos helyettesítése;

| 66. | felhívja a Bizottságot, hogy a legújabb kutatási eredmények alkalmazásának ösztönzése és megkönnyítése, a bevált gyakorlatok cseréje és egy új ipari szintézis és ipari ökoszisztémák kialakulása érdekében hozzon létre egy állandó forráshatékonysági fórumot valamennyi érdekelt fél részvételével; |
| --- | --- |

66.

felhívja a Bizottságot, hogy a legújabb kutatási eredmények alkalmazásának ösztönzése és megkönnyítése, a bevált gyakorlatok cseréje és egy új ipari szintézis és ipari ökoszisztémák kialakulása érdekében hozzon létre egy állandó forráshatékonysági fórumot valamennyi érdekelt fél részvételével;

| 67. | felhívja a Bizottságot, hogy az ágazatok és főigazgatóságok között hozzon létre egy fenntartható finanszírozással foglalkozó munkacsoportot azzal a céllal, hogy az erőforrás-hatékonysági mutatók beépüljenek a vállalati szintű integrált jelentéstételbe és számvitelbe, bizonyos üzleti információk bizalmasságának a tiszteletben tartása mellett; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne integrálni az erőforrás-hatékonyságot és a környezeti kockázatokat többek között a bankok hitelminősítési és tőkekövetelményeibe, valamint hogy dolgozzon ki átfogó biztosítási rendszert a környezeti veszélyekre vonatkozóan, továbbá határozza meg a befektetési termékekkel kapcsolatos tájékoztatási követelményeket, megfelelő hatásvizsgálat mellett; úgy véli, hogy a Bizottság számára előnyös lenne, ha e tekintetben együttműködne az UNEP keretében zajló, fenntartható pénzügyi rendszer kialakítására irányuló vizsgálattal; felhívja a Bizottságot, hogy a bevált gyakorlatok lehetséges cseréjét szem előtt tartva tanulmányozza a tagállamokban működő önkéntes kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Bizottságot, hogy az ágazatok és főigazgatóságok között hozzon létre egy fenntartható finanszírozással foglalkozó munkacsoportot azzal a céllal, hogy az erőforrás-hatékonysági mutatók beépüljenek a vállalati szintű integrált jelentéstételbe és számvitelbe, bizonyos üzleti információk bizalmasságának a tiszteletben tartása mellett; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne integrálni az erőforrás-hatékonyságot és a környezeti kockázatokat többek között a bankok hitelminősítési és tőkekövetelményeibe, valamint hogy dolgozzon ki átfogó biztosítási rendszert a környezeti veszélyekre vonatkozóan, továbbá határozza meg a befektetési termékekkel kapcsolatos tájékoztatási követelményeket, megfelelő hatásvizsgálat mellett; úgy véli, hogy a Bizottság számára előnyös lenne, ha e tekintetben együttműködne az UNEP keretében zajló, fenntartható pénzügyi rendszer kialakítására irányuló vizsgálattal; felhívja a Bizottságot, hogy a bevált gyakorlatok lehetséges cseréjét szem előtt tartva tanulmányozza a tagállamokban működő önkéntes kezdeményezéseket;

| 68. | mivel az erőforrás-hatékonyság eléréséhez és a körforgásos gazdaság célkitűzéseinek teljesítéséhez kulcsfontosságú az elsődleges nyersanyagok fenntartható és felelősségteljes beszerzése, felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az Európai Erőforrás-hatékonysági Platform elsőbbségi anyagok és áruk fenntartható beszerzési szabványainak kidolgozására vonatkozó szakpolitikai ajánlásait; e tekintetben tudomásul veszi a fémek és ásványi anyagok konfliktusövezetekből való felelős beszerzésére vonatkozó bizottsági javaslatok Európai Parlament és Tanács általi együttes támogatását; |
| --- | --- |

68.

mivel az erőforrás-hatékonyság eléréséhez és a körforgásos gazdaság célkitűzéseinek teljesítéséhez kulcsfontosságú az elsődleges nyersanyagok fenntartható és felelősségteljes beszerzése, felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az Európai Erőforrás-hatékonysági Platform elsőbbségi anyagok és áruk fenntartható beszerzési szabványainak kidolgozására vonatkozó szakpolitikai ajánlásait; e tekintetben tudomásul veszi a fémek és ásványi anyagok konfliktusövezetekből való felelős beszerzésére vonatkozó bizottsági javaslatok Európai Parlament és Tanács általi együttes támogatását;

| 69. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a „kritikus” nyersanyagok fogalommeghatározását, jobban figyelembe véve a kitermelésükhöz és feldolgozásukhoz kapcsolódó környezeti hatásokat és kockázatokat, valamint a másodlagos anyagokkal való helyettesítésük lehetőségét; |
| --- | --- |

69.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a „kritikus” nyersanyagok fogalommeghatározását, jobban figyelembe véve a kitermelésükhöz és feldolgozásukhoz kapcsolódó környezeti hatásokat és kockázatokat, valamint a másodlagos anyagokkal való helyettesítésük lehetőségét;

| 70. | hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós finanszírozást – többek között az Európai Stratégiai Beruházási Alapon, a Horizont 2020-on, a kohéziós alapokon és az Európai Beruházási Bankon keresztüli finanszírozást – be kell vetni az erőforrás-hatékonyság előmozdítása érdekében, a hulladékhierarchiával összhangban, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek ki minden környezeti szempontból káros támogatást, ideértve az ipari és települési hulladék biológiailag lebontható részének elégetése útján történő energiatermeléshez a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv alapján nyújtott támogatásokat, valamint a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos közvetlen és közvetett támogatásokat is; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós finanszírozást – többek között az Európai Stratégiai Beruházási Alapon, a Horizont 2020-on, a kohéziós alapokon és az Európai Beruházási Bankon keresztüli finanszírozást – be kell vetni az erőforrás-hatékonyság előmozdítása érdekében, a hulladékhierarchiával összhangban, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek ki minden környezeti szempontból káros támogatást, ideértve az ipari és települési hulladék biológiailag lebontható részének elégetése útján történő energiatermeléshez a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv alapján nyújtott támogatásokat, valamint a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos közvetlen és közvetett támogatásokat is;

| 71. | felszólít arra, hogy a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő programnak (COSME), a Horizont 2020 programnak és az európai strukturális és beruházási alapoknak nyújtott finanszírozást fokozottabban összpontosítsák az ökoinnovatív és erőforrás-hatékony megoldásokra, az új üzleti modellekre (mint a lízing és a termékszolgáltatási rendszerek), a termékek tervezésének és nyersanyag-hatékonyságának javítására és a folyamatok hatékonyságára; |
| --- | --- |

71.

felszólít arra, hogy a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő programnak (COSME), a Horizont 2020 programnak és az európai strukturális és beruházási alapoknak nyújtott finanszírozást fokozottabban összpontosítsák az ökoinnovatív és erőforrás-hatékony megoldásokra, az új üzleti modellekre (mint a lízing és a termékszolgáltatási rendszerek), a termékek tervezésének és nyersanyag-hatékonyságának javítására és a folyamatok hatékonyságára;

| 72. | hangsúlyozza, hogy a kutatás és az innováció alapvetően elősegíti Európa körforgásos gazdaság felé történő elmozdulását, és hogy a Horizont 2020 program keretében támogatni kell azokat a kutatási és innovációs projekteket, amelyek a gyakorlatban is bizonyítják és tesztelik a körforgásos gazdaság gazdasági és környezeti fenntarthatóságát; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy – rendszerszintű megközelítés alkalmazása esetén – e projektek elősegíthetik egy innovációt ösztönző és könnyebben végrehajtható rendelet kialakítását azáltal, hogy azonosítják a lehetséges szabályozási bizonytalanságokat, akadályokat és/vagy hiányosságokat, amelyek meggátolhatják az erőforrások hatékony felhasználásán alapuló üzleti modellek kialakítását; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy a kutatás és az innováció alapvetően elősegíti Európa körforgásos gazdaság felé történő elmozdulását, és hogy a Horizont 2020 program keretében támogatni kell azokat a kutatási és innovációs projekteket, amelyek a gyakorlatban is bizonyítják és tesztelik a körforgásos gazdaság gazdasági és környezeti fenntarthatóságát; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy – rendszerszintű megközelítés alkalmazása esetén – e projektek elősegíthetik egy innovációt ösztönző és könnyebben végrehajtható rendelet kialakítását azáltal, hogy azonosítják a lehetséges szabályozási bizonytalanságokat, akadályokat és/vagy hiányosságokat, amelyek meggátolhatják az erőforrások hatékony felhasználásán alapuló üzleti modellek kialakítását;

| 73. | kéri a Bizottságot, hogy használja ki teljes körűen a digitális menetrend és az információs technológia által kínált lehetőségeket az erőforrás-hatékonyság és a körforgásos gazdaságra való áttérés előmozdítására; |
| --- | --- |

73.

kéri a Bizottságot, hogy használja ki teljes körűen a digitális menetrend és az információs technológia által kínált lehetőségeket az erőforrás-hatékonyság és a körforgásos gazdaságra való áttérés előmozdítására;

| 74. | kiemeli, hogy az Unió nyitott gazdasággal rendelkezik, import- és exporttevékenységet folytat a világpiacon; rámutat, hogy az erőforrások kimerülésének globális kihívását nemzetközi szinten is szükséges kezelni; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan támogassák az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) keretében működő nemzetközi erőforráspanel munkáját, amely az erőforrásokat érintő, világszinten problémát jelentő kérdéseket kutatja, és gyakorlati megoldásokat dolgoz ki a döntéshozók, az ipar és a társadalom számára; |
| --- | --- |

74.

kiemeli, hogy az Unió nyitott gazdasággal rendelkezik, import- és exporttevékenységet folytat a világpiacon; rámutat, hogy az erőforrások kimerülésének globális kihívását nemzetközi szinten is szükséges kezelni; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan támogassák az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) keretében működő nemzetközi erőforráspanel munkáját, amely az erőforrásokat érintő, világszinten problémát jelentő kérdéseket kutatja, és gyakorlati megoldásokat dolgoz ki a döntéshozók, az ipar és a társadalom számára;

| 75. | felhívja a Bizottságot, hogy nemzetközi szinten tegye meg a szükséges intézkedéseket a termékek nyomon követhetőségének javítása érdekében; |
| --- | --- |

75.

felhívja a Bizottságot, hogy nemzetközi szinten tegye meg a szükséges intézkedéseket a termékek nyomon követhetőségének javítása érdekében;

| 76. | kiemeli, hogy az energiahatékonyság növelése csökkenti Európa erőforrás-függőségét, valamint a mintegy 125 millió európai polgárt érintő energiaszegénységet; megállapítja, hogy az energiahatékonyságot külön energiaforrásnak érdemes tekinteni, amelynek növelése nagyban hozzájárul az európai ipar fejlődéséhez, a munkahelyteremtéshez és a lakossági energiaszámlák csökkenéséhez; |
| --- | --- |

76.

kiemeli, hogy az energiahatékonyság növelése csökkenti Európa erőforrás-függőségét, valamint a mintegy 125 millió európai polgárt érintő energiaszegénységet; megállapítja, hogy az energiahatékonyságot külön energiaforrásnak érdemes tekinteni, amelynek növelése nagyban hozzájárul az európai ipar fejlődéséhez, a munkahelyteremtéshez és a lakossági energiaszámlák csökkenéséhez;

| 77. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a meglévő vagy tervezett jogszabályok akadályozzák-e a körforgásos gazdaság kialakulását, valamint a meglévő innovatív üzleti modelleket – például a bérlésre épülő gazdaságot vagy a megosztásra épülő/együttműködő gazdaságot –, illetve új üzleti modellek megjelenését, továbbá azt, hogy fennállnak-e pénzügyi vagy intézményi akadályok e tekintetben; sürgeti a Bizottságot, hogy szükség esetén javítsa e jogszabályokat és építse le ezeket az akadályokat; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a kapcsolódó jogszabályokat a termékek teljes élettartamra vetített környezeti teljesítményének és erőforrás-hatékonyságának javítása, a meglévő eszközök közötti összhang növelése, valamint a vezető szerep felvállalása érdekében; |
| --- | --- |

77.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a meglévő vagy tervezett jogszabályok akadályozzák-e a körforgásos gazdaság kialakulását, valamint a meglévő innovatív üzleti modelleket – például a bérlésre épülő gazdaságot vagy a megosztásra épülő/együttműködő gazdaságot –, illetve új üzleti modellek megjelenését, továbbá azt, hogy fennállnak-e pénzügyi vagy intézményi akadályok e tekintetben; sürgeti a Bizottságot, hogy szükség esetén javítsa e jogszabályokat és építse le ezeket az akadályokat; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a kapcsolódó jogszabályokat a termékek teljes élettartamra vetített környezeti teljesítményének és erőforrás-hatékonyságának javítása, a meglévő eszközök közötti összhang növelése, valamint a vezető szerep felvállalása érdekében;

| 78. | kéri a Bizottságot, hogy tisztázza az uniós versenypolitika körforgásos gazdaságot érintő lényeges vonatkozásait, nevezetesen tisztázza a piaci összejátszás kockázatai és a gyártók és szállítóik közötti együttműködés elmélyítésének szükségessége közötti kompromisszumot; |
| --- | --- |

78.

kéri a Bizottságot, hogy tisztázza az uniós versenypolitika körforgásos gazdaságot érintő lényeges vonatkozásait, nevezetesen tisztázza a piaci összejátszás kockázatai és a gyártók és szállítóik közötti együttműködés elmélyítésének szükségessége közötti kompromisszumot;

| 79. | felszólítja a Bizottságot, hogy 2018-ig tegyen jelentést a Parlamentnek a fent körvonalazott valamennyi intézkedésről és az általa javasolt következő lépésekről; |
| --- | --- |

79.

felszólítja a Bizottságot, hogy 2018-ig tegyen jelentést a Parlamentnek a fent körvonalazott valamennyi intézkedésről és az általa javasolt következő lépésekről;

o

o o

| 80. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

80.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0584.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0016.

(3)  HL C 264. E, 2013.9.13., 59. o.

(4)  HL C 51. E, 2013.2.22., 21. o.

(5)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(6)  HL C 140., 2015.4.28., 37. o.

(7)  Az OECD Környezetvédelmi Programja: „A környezetvédelmi politika önkéntességen alapuló megközelítései”, 2003.

(8)  A Bizottság 2014. július 2-i„Úton a körkörös gazdaság felé: 'zéró hulladék' program Európa számára” című közleménye (COM(2014)0398).

(9)  2014. július 2-i bizottsági szolgálati munkadokumentum a hulladékokról szóló és (SWD(2014)0208) irányelvek módosításáról szóló irányelvjavaslatot kísérő hatásvizsgálat vezetői összefoglalójával.

(10)  A hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv, a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv, a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv, az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK irányelv, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelv, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2012/19/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat COM(2014)0397.

(11)  Green Budget Europe, 2015: Az európai szemeszter folyamatát támogató országspecifikus ajánlások, 6. oldal, http://www.foes.de/pdf/2015-02-25_CSR%20Recommendations_FINAL.pdf

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/76

---

P8_TA(2015)0268

A tőkepiaci unió kiépítése

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a tőkepiaci unió kiépítéséről (2015/2634(RSP))

(2017/C 265/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „A tőkepiaci unió kiépítése” című, 2015. február 18-i zöld könyvére (COM(2015)0063), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A tőkepiaci unió kiépítése” című, 2015. február 18-i zöld könyvére (COM(2015)0063),

| — | tekintettel a Bizottság „Az európai pénzügyi szektor megújítása” című, 2014. május 15-i közleményére (COM(2014)0279), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az európai pénzügyi szektor megújítása” című, 2014. május 15-i közleményére (COM(2014)0279),

| — | tekintettel a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felülvizsgálatáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2014. március 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felülvizsgálatáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2014. március 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Bizottság felülvizsgálati jelentéseire a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszeréről (az európai felügyeleti hatóságokról (EFH) szóló COM(2014)0509, valamint az Európai Rendszerkockázati Testületről (ERKT) szóló COM(2014)0508 dokumentumra), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság felülvizsgálati jelentéseire a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszeréről (az európai felügyeleti hatóságokról (EFH) szóló COM(2014)0509, valamint az Európai Rendszerkockázati Testületről (ERKT) szóló COM(2014)0508 dokumentumra),

| — | tekintettel a Bizottság „Az európai gazdaság hosszú távú finanszírozása” című, 2014. március 27-i közleményére (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az európai gazdaság hosszú távú finanszírozása” című, 2014. március 27-i közleményére (COM(2014)0168),

| — | tekintettel az európai gazdaság hosszú távú finanszírozásáról szóló 2014. február 26-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai gazdaság hosszú távú finanszírozásáról szóló 2014. február 26-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903),

| — | tekintettel a tőkepiaci unió kiépítéséről szóló zöld könyvvel kapcsolatban a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000075/2015 – B8–0564/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőkepiaci unió kiépítéséről szóló zöld könyvvel kapcsolatban a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000075/2015 – B8–0564/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az európai gazdaság hosszú távú finanszírozásáról szóló, 2014. február 26-i állásfoglalásában a Parlament hangsúlyozta, hogy „új finanszírozási források [...] révén javítani kell a tőkepiacokhoz való hozzáférést”, ugyanakkor megállapította, hogy „a finanszírozás fő forrásai valószínűleg továbbra is a kereskedelmi bankok lesznek, és hogy a tagállamok számára kulcsfontosságú, hogy új forrásokat hozzanak létre a bevett mechanizmusok kiegészítésére és a finanszírozási rés kitöltésére, a reálgazdaság szükségleteihez igazított, megfelelő szabályozási és felügyeleti keret biztosítása mellett”; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai gazdaság hosszú távú finanszírozásáról szóló, 2014. február 26-i állásfoglalásában a Parlament hangsúlyozta, hogy „új finanszírozási források [...] révén javítani kell a tőkepiacokhoz való hozzáférést”, ugyanakkor megállapította, hogy „a finanszírozás fő forrásai valószínűleg továbbra is a kereskedelmi bankok lesznek, és hogy a tagállamok számára kulcsfontosságú, hogy új forrásokat hozzanak létre a bevett mechanizmusok kiegészítésére és a finanszírozási rés kitöltésére, a reálgazdaság szükségleteihez igazított, megfelelő szabályozási és felügyeleti keret biztosítása mellett”;

| B. | mivel „Az európai gazdaság hosszú távú finanszírozása” című, 2014. március 27-i közleményében a Bizottság a pénzügyi eszközök diverzifikálása, az európai tőkepiacok fejlesztése és a finanszírozáshoz való hozzáférés – különösen a kkv-k számára történő – javítása érdekében feltárta konkrét intézkedések meghozatalának lehetőségeit például a részvény- és vállalatikötvény-piacok, az egyszerű és átlátható értékpapírosítás, a fedezett kötvények és a zártkörű kibocsátás terén; |
| --- | --- |

B.

mivel „Az európai gazdaság hosszú távú finanszírozása” című, 2014. március 27-i közleményében a Bizottság a pénzügyi eszközök diverzifikálása, az európai tőkepiacok fejlesztése és a finanszírozáshoz való hozzáférés – különösen a kkv-k számára történő – javítása érdekében feltárta konkrét intézkedések meghozatalának lehetőségeit például a részvény- és vállalatikötvény-piacok, az egyszerű és átlátható értékpapírosítás, a fedezett kötvények és a zártkörű kibocsátás terén;

| C. | mivel Jean-Claude Juncker, a Bizottság elnöke nyilatkozata szerint a Bizottság első számú stratégiai prioritása „Európa versenyképességének megerősítése és a beruházások ösztönzése a munkahelyteremtés céljából”; |
| --- | --- |

C.

mivel Jean-Claude Juncker, a Bizottság elnöke nyilatkozata szerint a Bizottság első számú stratégiai prioritása „Európa versenyképességének megerősítése és a beruházások ösztönzése a munkahelyteremtés céljából”;

| D. | mivel a pénzügyi válság kitörésének egyik fő okai a nem kellő mértékben szabályozott és ellenőrzött tőkepiacok voltak; mivel bármilyen új javaslatnak – különösen az értékpapírosításra vonatkozónak – megfelelően tükröznie kell ezt a tényt; |
| --- | --- |

D.

mivel a pénzügyi válság kitörésének egyik fő okai a nem kellő mértékben szabályozott és ellenőrzött tőkepiacok voltak; mivel bármilyen új javaslatnak – különösen az értékpapírosításra vonatkozónak – megfelelően tükröznie kell ezt a tényt;

| E. | mivel a pénzügyi válság nyomán az uniós intézmények számos jogszabályt vezettek be azzal a céllal, hogy megelőzzék a hasonló válságok újabb bekövetkezését, és kialakítsák a valóban fenntartható növekedéshez elengedhetetlen, pénzügyileg stabil környezetet; mivel e szabályozást a tőkepiaci unió keretrendszereként és nem annak akadályaként kell tekinteni; |
| --- | --- |

E.

mivel a pénzügyi válság nyomán az uniós intézmények számos jogszabályt vezettek be azzal a céllal, hogy megelőzzék a hasonló válságok újabb bekövetkezését, és kialakítsák a valóban fenntartható növekedéshez elengedhetetlen, pénzügyileg stabil környezetet; mivel e szabályozást a tőkepiaci unió keretrendszereként és nem annak akadályaként kell tekinteni;

| F. | mivel a tőkepiacok széttöredezettségének mérséklése alacsonyabb tőkeköltségeket eredményezhet, miközben javítja a tőke elosztását, és így támogathatja a vállalkozások, különösen a kkv-k növekedését és a munkahelyteremtést az Unión belül; |
| --- | --- |

F.

mivel a tőkepiacok széttöredezettségének mérséklése alacsonyabb tőkeköltségeket eredményezhet, miközben javítja a tőke elosztását, és így támogathatja a vállalkozások, különösen a kkv-k növekedését és a munkahelyteremtést az Unión belül;

| G. | mivel a különböző uniós intézmények és a magánszektor most dolgozzák ki a tőkepiacok továbbfejlesztésére irányuló megoldásokat, illetve ajánlásokat, például az egyszerű és átlátható értékpapírosítás, a zártkörű kibocsátás, a saját tőke bevonásával történő finanszírozás, az európai fedezett kötvények és az első nyilvános tőzsdei bevezetés terén; |
| --- | --- |

G.

mivel a különböző uniós intézmények és a magánszektor most dolgozzák ki a tőkepiacok továbbfejlesztésére irányuló megoldásokat, illetve ajánlásokat, például az egyszerű és átlátható értékpapírosítás, a zártkörű kibocsátás, a saját tőke bevonásával történő finanszírozás, az európai fedezett kötvények és az első nyilvános tőzsdei bevezetés terén;

| H. | mivel a tőkepiaci uniónak ki kell egészítenie és tovább kell fejlesztenie a korábbi szabályozási erőfeszítéseket (a tőkekövetelményekről szóló irányelvet, a pénzügyi eszközök piacairól szóló II. irányelvet (MiFID II)/a pénzügyi eszközök piacairól szóló rendeletet (MiFIR)); |
| --- | --- |

H.

mivel a tőkepiaci uniónak ki kell egészítenie és tovább kell fejlesztenie a korábbi szabályozási erőfeszítéseket (a tőkekövetelményekről szóló irányelvet, a pénzügyi eszközök piacairól szóló II. irányelvet (MiFID II)/a pénzügyi eszközök piacairól szóló rendeletet (MiFIR));

Gazdasági háttér

| 1. | megállapítja, hogy az elmúlt több évtizedben Európában a reálgazdaságba történő befektetések mértéke az európai és globális pénzügyi ágazat ugyanezen időszak alatt mutatott hatalmas növekedése ellenére viszonylagos csökkenést mutat; rámutat arra, hogy a reálgazdaság továbbra is erőteljesen a bankokra támaszkodik, ami kiszolgáltatottá teszi a gazdaságot a banki hitelezés szigorításával szemben; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy az elmúlt több évtizedben Európában a reálgazdaságba történő befektetések mértéke az európai és globális pénzügyi ágazat ugyanezen időszak alatt mutatott hatalmas növekedése ellenére viszonylagos csökkenést mutat; rámutat arra, hogy a reálgazdaság továbbra is erőteljesen a bankokra támaszkodik, ami kiszolgáltatottá teszi a gazdaságot a banki hitelezés szigorításával szemben;

| 2. | megállapítja, hogy a válság kezdete óta a pénzügyi ágazat csődje miatt folytatott nagymértékű állami beavatkozás bőséges likviditást eredményezett, ez azonban mégsem eredményezte a reálgazdaság finanszírozás iránti keresletének növekedését; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a válság kezdete óta a pénzügyi ágazat csődje miatt folytatott nagymértékű állami beavatkozás bőséges likviditást eredményezett, ez azonban mégsem eredményezte a reálgazdaság finanszírozás iránti keresletének növekedését;

| 3. | rámutat arra, hogy a válságot megelőzően Európában nem volt hiány határon átnyúló tőkeáramlásokban, ezek azonban a bankközi kölcsönzésben és a gyakran nagymértékben tőkeáttételes befektetők kezében lévő adósságokban koncentrálódtak, ami a kockázatok belső piacon belüli áthelyeződését eredményezte; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy a válságot megelőzően Európában nem volt hiány határon átnyúló tőkeáramlásokban, ezek azonban a bankközi kölcsönzésben és a gyakran nagymértékben tőkeáttételes befektetők kezében lévő adósságokban koncentrálódtak, ami a kockázatok belső piacon belüli áthelyeződését eredményezte;

| 4. | megállapítja, hogy az Unióban a bankrendszer stabilitásának helyreállítása vált kiemelt céllá a hosszú távú befektetések és a reálgazdaság finanszírozásával szemben; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az Unióban a bankrendszer stabilitásának helyreállítása vált kiemelt céllá a hosszú távú befektetések és a reálgazdaság finanszírozásával szemben;

| 5. | rámutat arra, hogy a biztosítási szektor jelentős mennyiségű kihasználatlan tőkét birtokol, amely hatékonyabban hasznosítható lenne a szabályozási keretrendszer javításával, a biztosítási ágazat által végrehajtott egyes befektetésekre vonatkozó tőkekövetelmények felülvizsgálata révén; |
| --- | --- |

5.

rámutat arra, hogy a biztosítási szektor jelentős mennyiségű kihasználatlan tőkét birtokol, amely hatékonyabban hasznosítható lenne a szabályozási keretrendszer javításával, a biztosítási ágazat által végrehajtott egyes befektetésekre vonatkozó tőkekövetelmények felülvizsgálata révén;

| 6. | rámutat arra, hogy egy jól megtervezett uniós tőkepiac kínálta lehetőségek ellenére nem lehet megkerülni azt a tényt, hogy más területeken, például az adózás terén hatalmas akadályok állnak fenn, különös tekintettel a saját tőke helyett a hitelből való finanszírozást ösztönző gyakorlatokra, a fizetésképtelenségre vonatkozó és a számviteli jogszabályokra; úgy véli, hogy az uniós harmonizáció ezeken a területeken nem járna automatikusan további előnyökkel, és hogy e tekintetben nincs szükség a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) kiterjesztésére Európában; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy egy jól megtervezett uniós tőkepiac kínálta lehetőségek ellenére nem lehet megkerülni azt a tényt, hogy más területeken, például az adózás terén hatalmas akadályok állnak fenn, különös tekintettel a saját tőke helyett a hitelből való finanszírozást ösztönző gyakorlatokra, a fizetésképtelenségre vonatkozó és a számviteli jogszabályokra; úgy véli, hogy az uniós harmonizáció ezeken a területeken nem járna automatikusan további előnyökkel, és hogy e tekintetben nincs szükség a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) kiterjesztésére Európában;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi integráció mértéke a válság óta csökkent, miután a bankok és a befektetők hazai piacaik felé mozdultak el; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi integráció mértéke a válság óta csökkent, miután a bankok és a befektetők hazai piacaik felé mozdultak el;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a kereslet és a kínálat a reálgazdaság iránti bizalom a befektetők számára kedvező befektetési környezet és jogbiztonság előmozdítására, a stabilizáló, versenyalapú és növekedésbarát jogalkotási keret hosszú távú kialakítására, valamint az infrastruktúrába történő beruházások ösztönzésére és diverzifikálására tett egyértelmű, tagállami és uniós szintű kötelezettségvállalások révén ösztönözhető, lehetővé téve ezáltal, hogy a cégek hosszú távra tervezhessenek; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a kereslet és a kínálat a reálgazdaság iránti bizalom a befektetők számára kedvező befektetési környezet és jogbiztonság előmozdítására, a stabilizáló, versenyalapú és növekedésbarát jogalkotási keret hosszú távú kialakítására, valamint az infrastruktúrába történő beruházások ösztönzésére és diverzifikálására tett egyértelmű, tagállami és uniós szintű kötelezettségvállalások révén ösztönözhető, lehetővé téve ezáltal, hogy a cégek hosszú távra tervezhessenek;

| 9. | elismeri, hogy Európa jövője innovációra való képességéhez kapcsolódik; úgy véli, hogy az innovációbarát szabályozási keretrendszer mellett a vállalkozások finanszírozáshoz való egyszerű, megfelelő és diverzifikált hozzáférése az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés kulcsa; |
| --- | --- |

9.

elismeri, hogy Európa jövője innovációra való képességéhez kapcsolódik; úgy véli, hogy az innovációbarát szabályozási keretrendszer mellett a vállalkozások finanszírozáshoz való egyszerű, megfelelő és diverzifikált hozzáférése az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés kulcsa;

| 10. | rámutat arra, hogy az európai vállalkozások számára fennálló finanszírozási feltételek javításának megerősített gazdasági és pénzügyi stabilitásra kell épülnie, ami reformok végrehajtását is magában foglalja valamennyi tagállamban; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy az európai vállalkozások számára fennálló finanszírozási feltételek javításának megerősített gazdasági és pénzügyi stabilitásra kell épülnie, ami reformok végrehajtását is magában foglalja valamennyi tagállamban;

| 11. | kiemeli, hogy a hiányos tőkepiacok a kockázatok hibás árazásához, valamint a várt megtérülés és a valós kockázat közötti kapcsolat megszűnéséhez vezettek, ami a piacok kkv-khoz hasonló szervezetek iránti kedvezőtlen elfogultságát eredményezte; úgy véli, hogy a tőkepiaci unió egyik céljának a piacok hatékonysága javításának, valamint a tisztességes, megfelelő és gazdasági szempontból ésszerű kockázat-megtérüléssel jellemzett kapcsolat biztosításának kell lennie az EU tőkepiacain; |
| --- | --- |

11.

kiemeli, hogy a hiányos tőkepiacok a kockázatok hibás árazásához, valamint a várt megtérülés és a valós kockázat közötti kapcsolat megszűnéséhez vezettek, ami a piacok kkv-khoz hasonló szervezetek iránti kedvezőtlen elfogultságát eredményezte; úgy véli, hogy a tőkepiaci unió egyik céljának a piacok hatékonysága javításának, valamint a tisztességes, megfelelő és gazdasági szempontból ésszerű kockázat-megtérüléssel jellemzett kapcsolat biztosításának kell lennie az EU tőkepiacain;

Valódi európai megközelítés

| 12. | úgy véli, hogy míg például az Egyesült Államok az Uniónál gyorsabban kilábalt a pénzügyi válságból – ami részben diverzifikáltabb pénzügyi rendszerének köszönhető – az Uniónak a tőkepiaci unió eredeti saját változatát kell kiépítenie, amelyhez felhasználhatja a világ más részeiről származó tapasztalatokat, de nem elegendő pusztán csak lemásolnia azokat; hangsúlyozza azonban, hogy a harmadik országok egyenértékű vagy hasonló standardjaival kapcsolatban az európai és a nemzetközi pénzügyi piacok közötti kompatibilitás biztosítása érdekében ésszerű megközelítést kell kialakítani; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy míg például az Egyesült Államok az Uniónál gyorsabban kilábalt a pénzügyi válságból – ami részben diverzifikáltabb pénzügyi rendszerének köszönhető – az Uniónak a tőkepiaci unió eredeti saját változatát kell kiépítenie, amelyhez felhasználhatja a világ más részeiről származó tapasztalatokat, de nem elegendő pusztán csak lemásolnia azokat; hangsúlyozza azonban, hogy a harmadik országok egyenértékű vagy hasonló standardjaival kapcsolatban az európai és a nemzetközi pénzügyi piacok közötti kompatibilitás biztosítása érdekében ésszerű megközelítést kell kialakítani;

| 13. | úgy véli, hogy a tőkepiacokra vonatkozó valódi európai megközelítésnek kellőképpen figyelembe kell vennie a nemzetközi fejleményeket, hogy a felesleges jogszabályi eltérések és átfedések elkerülése révén Európa vonzó maradjon a nemzetközi befektetők számára; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a tőkepiacokra vonatkozó valódi európai megközelítésnek kellőképpen figyelembe kell vennie a nemzetközi fejleményeket, hogy a felesleges jogszabályi eltérések és átfedések elkerülése révén Európa vonzó maradjon a nemzetközi befektetők számára;

| 14. | hangsúlyozza, hogy bár Európa megtakarításai a GDP arányában kifejezve nagyobbak, mint az Egyesült Államokéi (20 %, illetve 17 %), az uniós kölcsönös befektetési alapokban kezelt megtakarítások csak az USA-beli szint 50 %-át, a nyugdíjalapokban kezelt megtakarítások pedig csak 35 %-át teszik ki; rámutat továbbá arra, hogy az uniós részvénypiacok, vállalati kötvénypiacok és értékpapírosítás az egyesült államokbeli megfelelőik 60 %-ának, 35 %-ának, illetve 20 %-ának felelnek meg; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy bár Európa megtakarításai a GDP arányában kifejezve nagyobbak, mint az Egyesült Államokéi (20 %, illetve 17 %), az uniós kölcsönös befektetési alapokban kezelt megtakarítások csak az USA-beli szint 50 %-át, a nyugdíjalapokban kezelt megtakarítások pedig csak 35 %-át teszik ki; rámutat továbbá arra, hogy az uniós részvénypiacok, vállalati kötvénypiacok és értékpapírosítás az egyesült államokbeli megfelelőik 60 %-ának, 35 %-ának, illetve 20 %-ának felelnek meg;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a tőkepiaci uniónak a finanszírozáshoz való hozzáférés terén meglévő kiegyensúlyozatlanságot esetlegesen felerősítő megvalósításából adódó nem kívánt következmények elkerülése érdekében figyelembe kell vennie a kkv-ágazat tagállamonként eltérő gazdasági és kulturális összetételét; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a tőkepiaci uniónak a finanszírozáshoz való hozzáférés terén meglévő kiegyensúlyozatlanságot esetlegesen felerősítő megvalósításából adódó nem kívánt következmények elkerülése érdekében figyelembe kell vennie a kkv-ágazat tagállamonként eltérő gazdasági és kulturális összetételét;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy a tőkepiaci unió révén alakítson ki a finanszírozási források és az európai vállalkozásokba való befektetések diverzifikálásának erősítésére irányuló olyan európai megközelítést, amely az európai banki és tőkepiaci struktúra kölcsönös függőségére épül, szem előtt tartva a vállalkozásfinanszírozás európai modelljének sajátosságait, valamint annak szükségességét, hogy fejlődjenek a növekedést szolgáló finanszírozás megbízható, nem banki forrásai, és ezek olyan módszerekkel egészüljenek ki, amelyek lehetővé teszik a piaci szereplők számára a hitelből, saját vagy kockázati tőkéből származó források bevonását közvetlenül a piacról; megállapítja, hogy a Bizottságnak nem kell feltétlenül csak a más joghatóságokkal folytatott kölcsönös felülvizsgálatokra támaszkodnia; felhívja a Bizottság figyelmét arra, hogy a kulturális különbségeket nem szabad figyelmen kívül hagyni, és leküzdésük érdekében megfelelő választ kell adni rájuk; úgy véli továbbá, hogy a Bizottságnak a tőkepiacok reformja során figyelembe kell vennie a legújabb technológiai fejlesztéseket; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy a tőkepiaci unió révén alakítson ki a finanszírozási források és az európai vállalkozásokba való befektetések diverzifikálásának erősítésére irányuló olyan európai megközelítést, amely az európai banki és tőkepiaci struktúra kölcsönös függőségére épül, szem előtt tartva a vállalkozásfinanszírozás európai modelljének sajátosságait, valamint annak szükségességét, hogy fejlődjenek a növekedést szolgáló finanszírozás megbízható, nem banki forrásai, és ezek olyan módszerekkel egészüljenek ki, amelyek lehetővé teszik a piaci szereplők számára a hitelből, saját vagy kockázati tőkéből származó források bevonását közvetlenül a piacról; megállapítja, hogy a Bizottságnak nem kell feltétlenül csak a más joghatóságokkal folytatott kölcsönös felülvizsgálatokra támaszkodnia; felhívja a Bizottság figyelmét arra, hogy a kulturális különbségeket nem szabad figyelmen kívül hagyni, és leküzdésük érdekében megfelelő választ kell adni rájuk; úgy véli továbbá, hogy a Bizottságnak a tőkepiacok reformja során figyelembe kell vennie a legújabb technológiai fejlesztéseket;

| 17. | felhívja a Bizottságot annak elismerésére, hogy az üzleti modellek és a tagállamok tőkepiacainak sokszínűsége megvédésre érdemes erősség lehet Európa egésze számára; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot annak elismerésére, hogy az üzleti modellek és a tagállamok tőkepiacainak sokszínűsége megvédésre érdemes erősség lehet Európa egésze számára;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a tőkepiaci unióra és az alapjául szolgáló jogszabályokra irányuló kezdeményezésnek a teljes EU tőkepiacainak működését kell céloznia, kiteljesítve az egységes piacot, és fokozva a fenntartható növekedést; hangsúlyozza, hogy a válságot követően olyan lépések történtek a bankszektor felügyeletét illetően, amelyeket egyelőre még nem terjesztettek ki a tőkepiacokra; hangsúlyozza, hogy eltérések vannak a pénzügyi ágazatok között, amelyek eltérő megoldásokat tesznek szükségessé; hangsúlyozza azonban, hogy a hasonló finanszírozási tevékenységek tekintetében egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani a szereplők között, és hogy a fő célnak valamennyi ágazat esetében annak kell lennie, hogy javuljon a tőkeelosztás az európai gazdaságban, és a jelenleg kihasználatlan tőkeállomány jobban hasznosuljon; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a tőkepiaci unióra és az alapjául szolgáló jogszabályokra irányuló kezdeményezésnek a teljes EU tőkepiacainak működését kell céloznia, kiteljesítve az egységes piacot, és fokozva a fenntartható növekedést; hangsúlyozza, hogy a válságot követően olyan lépések történtek a bankszektor felügyeletét illetően, amelyeket egyelőre még nem terjesztettek ki a tőkepiacokra; hangsúlyozza, hogy eltérések vannak a pénzügyi ágazatok között, amelyek eltérő megoldásokat tesznek szükségessé; hangsúlyozza azonban, hogy a hasonló finanszírozási tevékenységek tekintetében egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani a szereplők között, és hogy a fő célnak valamennyi ágazat esetében annak kell lennie, hogy javuljon a tőkeelosztás az európai gazdaságban, és a jelenleg kihasználatlan tőkeállomány jobban hasznosuljon;

| 19. | hangsúlyozza, hogy e célból józan és átfogó helyzetértékelésre van szükség, amely figyelembe veszi az elmúlt években elfogadott valamennyi dosszié európai tőkepiacokra gyakorolt kumulatív hatását; rámutat arra, hogy ez annak körültekintő felülvizsgálatával is jár, hogy nincs-e szükség a banki és biztosítási ágazatra alkalmazott szigorú tőkekövetelményeknek átgondolására; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy e célból józan és átfogó helyzetértékelésre van szükség, amely figyelembe veszi az elmúlt években elfogadott valamennyi dosszié európai tőkepiacokra gyakorolt kumulatív hatását; rámutat arra, hogy ez annak körültekintő felülvizsgálatával is jár, hogy nincs-e szükség a banki és biztosítási ágazatra alkalmazott szigorú tőkekövetelményeknek átgondolására;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a tőkepiaci unióra irányuló kezdeményezéseknek nem kell újra feltalálniuk a spanyolviaszt, hanem el kell ismerniük, hogy a vállalkozások finanszírozása Európában fejlett, történelmileg kialakult struktúrákon alapul, amelyek korlátaik ellenére sikeresnek és a válságokkal szemben ellenállóaknak bizonyultak, és hogy a további diverzifikálás és az új csatornák kialakítása értékes lehet annak biztosítására, hogy a különböző típusú vállalkozások kiegészítő finanszírozási forrásokhoz jussanak; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a tőkepiaci unióra irányuló kezdeményezéseknek nem kell újra feltalálniuk a spanyolviaszt, hanem el kell ismerniük, hogy a vállalkozások finanszírozása Európában fejlett, történelmileg kialakult struktúrákon alapul, amelyek korlátaik ellenére sikeresnek és a válságokkal szemben ellenállóaknak bizonyultak, és hogy a további diverzifikálás és az új csatornák kialakítása értékes lehet annak biztosítására, hogy a különböző típusú vállalkozások kiegészítő finanszírozási forrásokhoz jussanak;

| 21. | megállapítja, hogy a hagyományos banki finanszírozási csatornák gyakran kevéssé kedvezőek az innovatív vállalkozások és a kkv-k számára; hangsúlyozza, hogy az Unióban a kkv-k számára a finanszírozáshoz való hozzájutás nehézsége jelenti a növekedés egyik legnagyobb akadályát; hangsúlyozza, hogy amíg a banki hitelekhez való hozzájutás folyamatos nehézséget jelent a kkv-k számára, szükség van a bankhitelen kívül más alternatívákra, kiváltképp a kockázati tőke és az együttműködő (peer-to-peer) alapok, a zártkörű kibocsátás, a kkv-kölcsönök értékpapírosítása és a hitelszövetkezetek üzleti környezetének javításával, de egyúttal a köz- és magánszféra közötti partnerségekre (PPP-k) vonatkozó szabályoknak az EU egész területére kiterjedő egységesítése révén is; |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy a hagyományos banki finanszírozási csatornák gyakran kevéssé kedvezőek az innovatív vállalkozások és a kkv-k számára; hangsúlyozza, hogy az Unióban a kkv-k számára a finanszírozáshoz való hozzájutás nehézsége jelenti a növekedés egyik legnagyobb akadályát; hangsúlyozza, hogy amíg a banki hitelekhez való hozzájutás folyamatos nehézséget jelent a kkv-k számára, szükség van a bankhitelen kívül más alternatívákra, kiváltképp a kockázati tőke és az együttműködő (peer-to-peer) alapok, a zártkörű kibocsátás, a kkv-kölcsönök értékpapírosítása és a hitelszövetkezetek üzleti környezetének javításával, de egyúttal a köz- és magánszféra közötti partnerségekre (PPP-k) vonatkozó szabályoknak az EU egész területére kiterjedő egységesítése révén is;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az Unión belüli hatékonyabb tőkeelosztás nem feltétlenül eredményezi mindig a határokon átnyúló tőkemozgás növekedését; emlékeztet arra, hogy a válságot megelőzően egyes tagállamokban az ingatlanpiaci buborékok kialakulásának – bizonyos mértékig – a túlzott tőkebeáramlás volt a hajtóereje; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az Unión belüli hatékonyabb tőkeelosztás nem feltétlenül eredményezi mindig a határokon átnyúló tőkemozgás növekedését; emlékeztet arra, hogy a válságot megelőzően egyes tagállamokban az ingatlanpiaci buborékok kialakulásának – bizonyos mértékig – a túlzott tőkebeáramlás volt a hajtóereje;

| 23. | kiemeli annak szükségességét, hogy azonosításra kerüljenek azok a meglévő pénzügyi struktúrák, amelyek hatékonynak bizonyultak és ezért megőrzendők, illetve azok, amelyek jelentős kiigazításra szorulnak; úgy véli, hogy a hatékony struktúrákat népszerűsíteni is kell a helyi és a decentralizált pénzügyi intézmények számára; |
| --- | --- |

23.

kiemeli annak szükségességét, hogy azonosításra kerüljenek azok a meglévő pénzügyi struktúrák, amelyek hatékonynak bizonyultak és ezért megőrzendők, illetve azok, amelyek jelentős kiigazításra szorulnak; úgy véli, hogy a hatékony struktúrákat népszerűsíteni is kell a helyi és a decentralizált pénzügyi intézmények számára;

| 24. | emlékeztet az uniós szintű kezdeményezések, például az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) sikerére, amelyek több tagállamban útlevéllel működve közel 8 billió eurót kitevő eszközállományukkal lehetővé tették az uniós befektetési alapok növekedését; úgy véli, hogy az alternatív befektetési alapok kezelőiről (ABAK) szóló irányelv is jó példa a sikerre; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet az uniós szintű kezdeményezések, például az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) sikerére, amelyek több tagállamban útlevéllel működve közel 8 billió eurót kitevő eszközállományukkal lehetővé tették az uniós befektetési alapok növekedését; úgy véli, hogy az alternatív befektetési alapok kezelőiről (ABAK) szóló irányelv is jó példa a sikerre;

| 25. | üdvözli az európai hosszú távú befektetési alapokról (EHTBA) szóló rendelet elfogadását; úgy véli, hogy az EHTBA-k megismételhetik az ÁÉKBV-k eredményeit azáltal, hogy ösztönzik a tőke nagyobb mértékű kihelyezését a finanszírozást igénylő hosszú távú projektekbe, például az infrastruktúra- és az energiaágazatban, különösen határokon átnyúló szinten; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehetne hatékonyan összekapcsolni a rendkívüli beruházási programokat – például az Európai Stratégiai Beruházási Alapot (ESBA) – a rendszeres európai uniós alapokkal; úgy véli, hogy az intézményi befektetőket fel kellene kérni arra, hogy az általuk kezelt alapokból járuljanak hozzá az európai tőkepiacokhoz; véleménye szerint az intézményi befektetőknek és a piacra való belépésük feltételeinek fontos szerepet kell játszaniuk a tőkepiaci unió fejlődésében; |
| --- | --- |

25.

üdvözli az európai hosszú távú befektetési alapokról (EHTBA) szóló rendelet elfogadását; úgy véli, hogy az EHTBA-k megismételhetik az ÁÉKBV-k eredményeit azáltal, hogy ösztönzik a tőke nagyobb mértékű kihelyezését a finanszírozást igénylő hosszú távú projektekbe, például az infrastruktúra- és az energiaágazatban, különösen határokon átnyúló szinten; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehetne hatékonyan összekapcsolni a rendkívüli beruházási programokat – például az Európai Stratégiai Beruházási Alapot (ESBA) – a rendszeres európai uniós alapokkal; úgy véli, hogy az intézményi befektetőket fel kellene kérni arra, hogy az általuk kezelt alapokból járuljanak hozzá az európai tőkepiacokhoz; véleménye szerint az intézményi befektetőknek és a piacra való belépésük feltételeinek fontos szerepet kell játszaniuk a tőkepiaci unió fejlődésében;

| 26. | emlékeztet a pénzügyi piacok integrációjával kapcsolatban korábban elvégzett munkára, például a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési tervre (1999), a Giovannini-jelentésre és a de Larosière-jelentésre, és felhívja a Bizottságot, hogy a tőkepiaci unióról szóló cselekvési tervében építsen ezekre a jelentésekre; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet a pénzügyi piacok integrációjával kapcsolatban korábban elvégzett munkára, például a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési tervre (1999), a Giovannini-jelentésre és a de Larosière-jelentésre, és felhívja a Bizottságot, hogy a tőkepiaci unióról szóló cselekvési tervében építsen ezekre a jelentésekre;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy országonként elemezze mélységében a tőkepiacok jelenlegi helyzetét azzal a céllal, hogy átfogó gazdasági elemzés keretében értékelje, hogy a tőkepiacokon keresztül hol és milyen mértékben állnak fenn uniós szintű, beruházásokat akadályozó tényezők, és jelezze, hogy ezen akadályok – nem jogalkotási és piaci alapú megközelítéseket is beleértve – milyen eszközökkel számolhatók fel vagy minimalizálhatók; úgy véli, hogy ez az elemzés a tőkepiaci unió sikerének előfeltétele; felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel ezt a folyamatot; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy országonként elemezze mélységében a tőkepiacok jelenlegi helyzetét azzal a céllal, hogy átfogó gazdasági elemzés keretében értékelje, hogy a tőkepiacokon keresztül hol és milyen mértékben állnak fenn uniós szintű, beruházásokat akadályozó tényezők, és jelezze, hogy ezen akadályok – nem jogalkotási és piaci alapú megközelítéseket is beleértve – milyen eszközökkel számolhatók fel vagy minimalizálhatók; úgy véli, hogy ez az elemzés a tőkepiaci unió sikerének előfeltétele; felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel ezt a folyamatot;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa a tagállamok közötti intézményi, jogi és szabályozási eltérésekből adódó határokon átnyúló kockázatokat a pénzügyi és a tőkepiacokon az Unióban, és kezelje ezeket hatékony intézkedésekkel határokon átnyúló tőkeáramlás ésszerűsítése és a befektetők körében a hazájuk iránt meglévő elfogultság mérséklése érdekében; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa a tagállamok közötti intézményi, jogi és szabályozási eltérésekből adódó határokon átnyúló kockázatokat a pénzügyi és a tőkepiacokon az Unióban, és kezelje ezeket hatékony intézkedésekkel határokon átnyúló tőkeáramlás ésszerűsítése és a befektetők körében a hazájuk iránt meglévő elfogultság mérséklése érdekében;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kínálati oldalt is, és különösen elemezze és kezelje annak alapvető okait, hogy a lakossági és intézményi befektetők miért nem képesek elegendő tőkét mozgósítani és átalakítani ahhoz, hogy megerősítsék az egyes pénzügyi szolgáltatásokat és a reálgazdaságba való hosszú távú beruházást; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kínálati oldalt is, és különösen elemezze és kezelje annak alapvető okait, hogy a lakossági és intézményi befektetők miért nem képesek elegendő tőkét mozgósítani és átalakítani ahhoz, hogy megerősítsék az egyes pénzügyi szolgáltatásokat és a reálgazdaságba való hosszú távú beruházást;

| 30. | javasolja, hogy a Bizottság mozdítsa elő mind a befektetők, mind pedig a vállalatok – mint tőkepiaci felhasználók – pénzügyi képzését, és az adatgyűjtés egységesítése és javítása érdekében fokozza az uniós adatok és kutatások elérhetőségét annak érdekében, hogy a vállalatok és a befektetők egyaránt megérthessék a tőkepiaci szereplők által nyújtott különböző szolgáltatások komparatív költségeit és előnyeit; |
| --- | --- |

30.

javasolja, hogy a Bizottság mozdítsa elő mind a befektetők, mind pedig a vállalatok – mint tőkepiaci felhasználók – pénzügyi képzését, és az adatgyűjtés egységesítése és javítása érdekében fokozza az uniós adatok és kutatások elérhetőségét annak érdekében, hogy a vállalatok és a befektetők egyaránt megérthessék a tőkepiaci szereplők által nyújtott különböző szolgáltatások komparatív költségeit és előnyeit;

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy a hitelminősítő intézetek piacának és az erre a piacra belépő új szereplők előtt álló akadályok tanulmányozásával vizsgálja meg a tőkepiacokon a kkv-k tekintetében tapasztalható információs aszimmetria mérséklésének módjait; kiemeli a kisebb befektetések számára is költséghatékony minősítéseket kínáló független európai hitelminősítő ügynökségek elképzelését; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, hogy a hitelminősítő intézetek piacának és az erre a piacra belépő új szereplők előtt álló akadályok tanulmányozásával vizsgálja meg a tőkepiacokon a kkv-k tekintetében tapasztalható információs aszimmetria mérséklésének módjait; kiemeli a kisebb befektetések számára is költséghatékony minősítéseket kínáló független európai hitelminősítő ügynökségek elképzelését;

| 32. | üdvözli a Bizottság azon bejelentését, hogy a tájékoztatók jelenlegi keretrendszerében tapasztalható hiányosságok kiküszöbölése érdekében felülvizsgálja a tájékoztatóról szóló irányelvet; hangsúlyozza az eljárások egyszerűsítésének fontosságát a kibocsátókra és a tőzsdén jegyzett cégekre adminisztratív terheinek arányos csökkentésével, különös tekintettel a kkv-kra és a közepes piaci tőkeértékű vállalatokra; úgy véli, hogy érdemes lenne megvizsgálni annak módjait, hogy a követelmények jobban igazodjanak az eszközök és/vagy a befektetők és/vagy a kibocsátók típusához; rámutat arra, hogy a szolgáltatandó adatok szabványosítása és digitális formában való elérhetővé tétele fokozná az átláthatóságot, és csökkentené a tranzakciós költségeket; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a Bizottság azon bejelentését, hogy a tájékoztatók jelenlegi keretrendszerében tapasztalható hiányosságok kiküszöbölése érdekében felülvizsgálja a tájékoztatóról szóló irányelvet; hangsúlyozza az eljárások egyszerűsítésének fontosságát a kibocsátókra és a tőzsdén jegyzett cégekre adminisztratív terheinek arányos csökkentésével, különös tekintettel a kkv-kra és a közepes piaci tőkeértékű vállalatokra; úgy véli, hogy érdemes lenne megvizsgálni annak módjait, hogy a követelmények jobban igazodjanak az eszközök és/vagy a befektetők és/vagy a kibocsátók típusához; rámutat arra, hogy a szolgáltatandó adatok szabványosítása és digitális formában való elérhetővé tétele fokozná az átláthatóságot, és csökkentené a tranzakciós költségeket;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye világosabbá a tőkepiaci unió és az európai beruházási terv másik két pillére, nevezetesen az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az Európai Beruházási Tanácsadó Platform közötti viszonyt; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy tegye világosabbá a tőkepiaci unió és az európai beruházási terv másik két pillére, nevezetesen az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az Európai Beruházási Tanácsadó Platform közötti viszonyt;

| 34. | hangsúlyozza a tőkepiacokra vonatkozó kezdeményezések és az egyéb politikai menetrendek, például az egységes digitális piac kialakítása, valamint a társasági jog és a vállalatirányítás terén folyamatban lévő reformok integrálását a különböző szabályozási és nem szabályozási jellegű kezdeményezések következetességének és egységességének biztosítása és ezáltal a gazdasági növekedéssel és a munkahelyteremtéssel kapcsolatos különböző szakpolitikák pozitív mellékhatásainak maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza a tőkepiacokra vonatkozó kezdeményezések és az egyéb politikai menetrendek, például az egységes digitális piac kialakítása, valamint a társasági jog és a vállalatirányítás terén folyamatban lévő reformok integrálását a különböző szabályozási és nem szabályozási jellegű kezdeményezések következetességének és egységességének biztosítása és ezáltal a gazdasági növekedéssel és a munkahelyteremtéssel kapcsolatos különböző szakpolitikák pozitív mellékhatásainak maximalizálása érdekében;

A tőkepiaci unió építőelemei

| 35. | úgy véli, hogy a tőkepiaci unió megvalósítása során lépésről lépésre haladó megközelítést kell alkalmazni, és a tőkepiaci uniónak három prioritást kell követnie: először, a vállalkozások számára rendelkezésre álló finanszírozási források elmélyítése és diverzifikálása révén ösztönöznie kell a megtakarítások lehető leghatékonyabb elosztását, és több befektetési lehetőséget, nagyobb átláthatóságot és portfóliódiverzifikálást kell kínálnia a megtakarítók és a befektetők számára; másodszor, mélyebb határokon átnyúló piacok létrehozása, a pénzügyi rendszer súlyos pénzügyi válságokkal szembeni ellenálló képessége fokozása, valamint az egyéni érzékenységnek megfelelő sokkhatások kisimítása révén lehetővé kell tennie a kockázatok nagyobb mértékű csökkentését; harmadszor, biztosítania kell egy hatékony kiegészítő csatorna meglétét a reálgazdaság finanszírozására; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a tőkepiaci unió megvalósítása során lépésről lépésre haladó megközelítést kell alkalmazni, és a tőkepiaci uniónak három prioritást kell követnie: először, a vállalkozások számára rendelkezésre álló finanszírozási források elmélyítése és diverzifikálása révén ösztönöznie kell a megtakarítások lehető leghatékonyabb elosztását, és több befektetési lehetőséget, nagyobb átláthatóságot és portfóliódiverzifikálást kell kínálnia a megtakarítók és a befektetők számára; másodszor, mélyebb határokon átnyúló piacok létrehozása, a pénzügyi rendszer súlyos pénzügyi válságokkal szembeni ellenálló képessége fokozása, valamint az egyéni érzékenységnek megfelelő sokkhatások kisimítása révén lehetővé kell tennie a kockázatok nagyobb mértékű csökkentését; harmadszor, biztosítania kell egy hatékony kiegészítő csatorna meglétét a reálgazdaság finanszírozására;

| 36. | felkéri a Bizottságot, hogy a befektetővédelem fokozása és teljessé tétele érdekében szükség esetén terjesszen elő javaslatokat a hatályos jogszabályok – különösen a hitelminősítő intézetekre és könyvvizsgáló cégekre vonatkozó jogszabályok – felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

36.

felkéri a Bizottságot, hogy a befektetővédelem fokozása és teljessé tétele érdekében szükség esetén terjesszen elő javaslatokat a hatályos jogszabályok – különösen a hitelminősítő intézetekre és könyvvizsgáló cégekre vonatkozó jogszabályok – felülvizsgálatára;

| 37. | hangsúlyozza, hogy fel kell számolni a határon átnyúló finanszírozás meglévő akadályait, különösen a kkv-k számára annak előmozdítása érdekében, hogy a vállalkozások mérettől és földrajzi területtől függetlenül élvezhessék a tőkepiaci unió előnyeit; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy fel kell számolni a határon átnyúló finanszírozás meglévő akadályait, különösen a kkv-k számára annak előmozdítása érdekében, hogy a vállalkozások mérettől és földrajzi területtől függetlenül élvezhessék a tőkepiaci unió előnyeit;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a tőkepiaci unió kiépítésének alapelvévé kell tenni a végfelhasználókra, azaz a vállalatokra és a befektetőkre helyezett nagyobb hangsúlyt és annak elismerését, hogy a piacok a vállalatokért és a befektetőkért vannak; ezért úgy véli, hogy az Unió politikáinak arra kell összpontosítaniuk, hogy a tőkepiacok a vállalatok számára jobb hozzáférést biztosítsanak a tőkéhez, a befektetők számára pedig sokrétű, diverzifikált, átlátható és megfizethető árú megtakarítási lehetőségeket nyújtsanak; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a tőkepiaci unió kiépítésének alapelvévé kell tenni a végfelhasználókra, azaz a vállalatokra és a befektetőkre helyezett nagyobb hangsúlyt és annak elismerését, hogy a piacok a vállalatokért és a befektetőkért vannak; ezért úgy véli, hogy az Unió politikáinak arra kell összpontosítaniuk, hogy a tőkepiacok a vállalatok számára jobb hozzáférést biztosítsanak a tőkéhez, a befektetők számára pedig sokrétű, diverzifikált, átlátható és megfizethető árú megtakarítási lehetőségeket nyújtsanak;

| 39. | felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő konzisztens javaslatokat annak biztosítására, hogy a tőkepiaci unióhoz az árnyékbankrendszer kontraproduktív hatásaival szembenéző világos stratégia társul majd; |
| --- | --- |

39.

felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő konzisztens javaslatokat annak biztosítására, hogy a tőkepiaci unióhoz az árnyékbankrendszer kontraproduktív hatásaival szembenéző világos stratégia társul majd;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a fent említett prioritások előmozdítása érdekében a tőkepiaci uniónak a megtakarítók és a befektetések közötti közvetítői lánc összetettségének korlátozására és egyúttal hatékonyságának fokozására és költségeinek csökkentésére kell irányulnia, fokozva a végfelhasználók közvetítői lánccal és költségszerkezetével kapcsolatos ismereteit, fokozva a befektetők védelmét, megfelelő prudenciális szabályokkal biztosítva a közvetítői lánc stabilitását, és biztosítva, hogy a közvetítők csődje és helyettesítése a pénzügyi rendszerre és a reálgazdaságra gyakorolt minimális zavaró hatások mellett mehessen végbe; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a fent említett prioritások előmozdítása érdekében a tőkepiaci uniónak a megtakarítók és a befektetések közötti közvetítői lánc összetettségének korlátozására és egyúttal hatékonyságának fokozására és költségeinek csökkentésére kell irányulnia, fokozva a végfelhasználók közvetítői lánccal és költségszerkezetével kapcsolatos ismereteit, fokozva a befektetők védelmét, megfelelő prudenciális szabályokkal biztosítva a közvetítői lánc stabilitását, és biztosítva, hogy a közvetítők csődje és helyettesítése a pénzügyi rendszerre és a reálgazdaságra gyakorolt minimális zavaró hatások mellett mehessen végbe;

| 41. | üdvözli a Bizottság arra vonatkozó tervét, hogy felmérje a pénzügyi szabályozás és különösen az elmúlt öt év jogszabályainak átfogó hatását; hangsúlyozza, hogy a hatályos pénzügyi szabályozás felülvizsgálatának elvégzése során figyelembe kell venni a fent említett prioritásokat; |
| --- | --- |

41.

üdvözli a Bizottság arra vonatkozó tervét, hogy felmérje a pénzügyi szabályozás és különösen az elmúlt öt év jogszabályainak átfogó hatását; hangsúlyozza, hogy a hatályos pénzügyi szabályozás felülvizsgálatának elvégzése során figyelembe kell venni a fent említett prioritásokat;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a banki finanszírozás és a bankok tőkepiaci közvetítő szerepe a vállalkozások finanszírozásának fontos pillére; kiemeli, hogy a tőkepiaci uniónak a bankok alapvető szerepének kiigazításán és nem kiiktatásán kell alapulnia, mivel a banki finanszírozásnak továbbra is kulcsfontosságú szerepet kell játszania az európai gazdaság finanszírozásában; hangsúlyozza a személyes kapcsolatokon alapuló banki finanszírozás fontos szerepét a mikro-, kis- és középvállalkozások finanszírozásában, amely alternatív finanszírozási módszerek nyújtására is felhasználható; emlékeztet az erős és diverzifikált európai bankszektor meglétének stratégiai dimenziójára; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kkv-k bankkölcsönökhöz való hozzáférését az Unió egészében, és számolja fel ennek nem kívánatos akadályait; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a banki finanszírozás és a bankok tőkepiaci közvetítő szerepe a vállalkozások finanszírozásának fontos pillére; kiemeli, hogy a tőkepiaci uniónak a bankok alapvető szerepének kiigazításán és nem kiiktatásán kell alapulnia, mivel a banki finanszírozásnak továbbra is kulcsfontosságú szerepet kell játszania az európai gazdaság finanszírozásában; hangsúlyozza a személyes kapcsolatokon alapuló banki finanszírozás fontos szerepét a mikro-, kis- és középvállalkozások finanszírozásában, amely alternatív finanszírozási módszerek nyújtására is felhasználható; emlékeztet az erős és diverzifikált európai bankszektor meglétének stratégiai dimenziójára; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kkv-k bankkölcsönökhöz való hozzáférését az Unió egészében, és számolja fel ennek nem kívánatos akadályait;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a kkv-k számára a finanszírozási struktúrák rendelkezésre álló legszélesebb választékát kell biztosítani, hogy ők maguk választhassanak a különböző költségű és összetettségű finanszírozási lehetőségek közül, beleértve a jelzáloghitelezést és az értékpapírosításon alapuló finanszírozást is; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a kkv-k számára a finanszírozási struktúrák rendelkezésre álló legszélesebb választékát kell biztosítani, hogy ők maguk választhassanak a különböző költségű és összetettségű finanszírozási lehetőségek közül, beleértve a jelzáloghitelezést és az értékpapírosításon alapuló finanszírozást is;

| 44. | kiemeli egy olyan környezet elősegítésének szükségességét, ahol a háztartások és a vállalkozások megtakarításai nagyobb mennyiségben áramlanak a tőkepiacokon befektető eszközökbe, és amely arra ösztönzi a befektetőket, hogy a tagállamok határain átnyúló tőkekihelyezést folytassanak; hangsúlyozza a megfelelő biztosítékok szükségességét, különösen a háztartások számára annak biztosítása érdekében, hogy teljes mértékben tisztában legyenek a tőkepiaci befektetések előnyeivel és hátrányaival; hangsúlyozza a befektetők – különösen a kisbefektetők – tőkepiacok iránti bizalmának erősítésére irányuló pénzügyi oktatáshoz való hozzáférés bővítésének fontosságát; hangsúlyozza továbbá, hogy a pénzügyi oktatásnak a kkv-ra kell irányulnia, megtanítva őket tőkepiacok felhasználására; |
| --- | --- |

44.

kiemeli egy olyan környezet elősegítésének szükségességét, ahol a háztartások és a vállalkozások megtakarításai nagyobb mennyiségben áramlanak a tőkepiacokon befektető eszközökbe, és amely arra ösztönzi a befektetőket, hogy a tagállamok határain átnyúló tőkekihelyezést folytassanak; hangsúlyozza a megfelelő biztosítékok szükségességét, különösen a háztartások számára annak biztosítása érdekében, hogy teljes mértékben tisztában legyenek a tőkepiaci befektetések előnyeivel és hátrányaival; hangsúlyozza a befektetők – különösen a kisbefektetők – tőkepiacok iránti bizalmának erősítésére irányuló pénzügyi oktatáshoz való hozzáférés bővítésének fontosságát; hangsúlyozza továbbá, hogy a pénzügyi oktatásnak a kkv-ra kell irányulnia, megtanítva őket tőkepiacok felhasználására;

| 45. | kiemeli, hogy a tőkepiaci unióra irányuló kezdeményezéseknek lehetővé kell tenniük a hitelfelvevők számára a piaci forrásokból származó forrásokhoz való hozzáférést támogatva a kölcsönfelvétel formáinak – például a részvények és vállalati kötvények – nagyobb sokszínűségét, valamint a finanszírozás olyan közvetett formáit, amelynek keretében a bankok és a piacok együttműködnek; |
| --- | --- |

45.

kiemeli, hogy a tőkepiaci unióra irányuló kezdeményezéseknek lehetővé kell tenniük a hitelfelvevők számára a piaci forrásokból származó forrásokhoz való hozzáférést támogatva a kölcsönfelvétel formáinak – például a részvények és vállalati kötvények – nagyobb sokszínűségét, valamint a finanszírozás olyan közvetett formáit, amelynek keretében a bankok és a piacok együttműködnek;

| 46. | hangsúlyozza a pénzügyi szereplők rendelkezésére álló befektetési lehetőségek érthető összehasonlítása elősegítésének fontosságát a hatékony tőkepiaci unió létrehozása érdekében; e tekintetben szorgalmazza a különböző pénzügyi eszközök közötti összehasonlíthatóság és átláthatóság előmozdítására szolgáló közös keretrendszer megerősítését, különösen a MIFID irányelvben, a biztosítási közvetítésről szóló irányelvben és a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek tekintetében e célból előirányzott intézkedések megfelelő végrehajtásával; hangsúlyozza a jogszabályi következetesség fontosságát általában és különösen a fent említett jogalkotási dossziék között a szabályozási arbitrázs elkerülése és a legmagasabb szintű befektetővédelmi normák piacokon átívelő biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza a pénzügyi szereplők rendelkezésére álló befektetési lehetőségek érthető összehasonlítása elősegítésének fontosságát a hatékony tőkepiaci unió létrehozása érdekében; e tekintetben szorgalmazza a különböző pénzügyi eszközök közötti összehasonlíthatóság és átláthatóság előmozdítására szolgáló közös keretrendszer megerősítését, különösen a MIFID irányelvben, a biztosítási közvetítésről szóló irányelvben és a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek tekintetében e célból előirányzott intézkedések megfelelő végrehajtásával; hangsúlyozza a jogszabályi következetesség fontosságát általában és különösen a fent említett jogalkotási dossziék között a szabályozási arbitrázs elkerülése és a legmagasabb szintű befektetővédelmi normák piacokon átívelő biztosítása érdekében;

| 47. | úgy véli, hogy a tőkepiaci uniónak olyan megfelelő szabályozási környezetet kell teremtenie, amely fokozza a hitelt, kvázisajáttőke- vagy sajáttőke-struktúrákat kereső vállalatokra vonatkozó információkhoz való határokon átnyúló hozzáférést a nem banki alapú finanszírozási modellek, többek között a közösségi finanszírozás és a személyközi hitelezés növekedésének elősegítése érdekében; úgy véli, hogy ezen információk közlésének önkéntes alapon kell történnie a kkv-k esetében; hangsúlyozza, hogy a befektetővédelmi szabályokat valamennyi finanszírozási modellre egyenlő mértékben kell alkalmazni, tekintet nélkül arra, hogy banki vagy nem banki alapú finanszírozási modellekről van-e szó; úgy véli, hogy egy ilyen környezet szükségessé tenné a rendszerszintű ellenálló képesség és a bankszektoron kívüli rendszerszintű pénzügyi közvetítők felügyeletének fokozását; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy a tőkepiaci uniónak olyan megfelelő szabályozási környezetet kell teremtenie, amely fokozza a hitelt, kvázisajáttőke- vagy sajáttőke-struktúrákat kereső vállalatokra vonatkozó információkhoz való határokon átnyúló hozzáférést a nem banki alapú finanszírozási modellek, többek között a közösségi finanszírozás és a személyközi hitelezés növekedésének elősegítése érdekében; úgy véli, hogy ezen információk közlésének önkéntes alapon kell történnie a kkv-k esetében; hangsúlyozza, hogy a befektetővédelmi szabályokat valamennyi finanszírozási modellre egyenlő mértékben kell alkalmazni, tekintet nélkül arra, hogy banki vagy nem banki alapú finanszírozási modellekről van-e szó; úgy véli, hogy egy ilyen környezet szükségessé tenné a rendszerszintű ellenálló képesség és a bankszektoron kívüli rendszerszintű pénzügyi közvetítők felügyeletének fokozását;

| 48. | úgy véli, hogy egyes pénzügyi eszközök és határon átnyúló hozzáférhetőségük belső piacon átívelő standardizálása megfelelő eszköz lehetne arra, hogy a meglévő tagállami standardok bevált gyakorlatainak figyelembevételével elősegítse a likviditás növelését, az egységes piac működésének erősítését, és lehetővé tegye az európai tőkepiacok átfogó áttekintését és felügyeletét; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy fennmaradjon az egyedi kibocsátói és befektetői igényekhez illeszkedő, testre szabott pénzügyi eszközök kibocsátásának lehetősége; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy egyes pénzügyi eszközök és határon átnyúló hozzáférhetőségük belső piacon átívelő standardizálása megfelelő eszköz lehetne arra, hogy a meglévő tagállami standardok bevált gyakorlatainak figyelembevételével elősegítse a likviditás növelését, az egységes piac működésének erősítését, és lehetővé tegye az európai tőkepiacok átfogó áttekintését és felügyeletét; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy fennmaradjon az egyedi kibocsátói és befektetői igényekhez illeszkedő, testre szabott pénzügyi eszközök kibocsátásának lehetősége;

| 49. | emlékeztet arra, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési terv történeti áttekintése a végrehajtás nyomán megjelent két hiányosság vizsgálatát teszi szükségessé, a belső piac keretei között kidolgozott intézkedések euroövezet működésére gyakorolt hatása gondos vizsgálatának szükségességét, valamint a piac és a felügyelet párhuzamos integrációja javításának szükségességét; felkéri a Bizottságot, hogy a cselekvési terv kidolgozása során vonja le a szükséges tanulságokat ebből a precedensből; |
| --- | --- |

49.

emlékeztet arra, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési terv történeti áttekintése a végrehajtás nyomán megjelent két hiányosság vizsgálatát teszi szükségessé, a belső piac keretei között kidolgozott intézkedések euroövezet működésére gyakorolt hatása gondos vizsgálatának szükségességét, valamint a piac és a felügyelet párhuzamos integrációja javításának szükségességét; felkéri a Bizottságot, hogy a cselekvési terv kidolgozása során vonja le a szükséges tanulságokat ebből a precedensből;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a jogi és felügyeleti keretrendszernek alapvető szerepet kell játszania a túlzott kockázatvállalás és az instabilitás elkerülése terén a pénzügyi piacokon; hangsúlyozza, hogy egy tőkepiaci unióra irányuló erős projektet határozott, uniós szintű és nemzeti felügyeletnek és ezen belül megfelelő makroprudenciális eszközöknek kell kísérnie; úgy véli, hogy a lehetséges választási lehetőségek közül a felügyeleti konvergencia javítása terén nagyobb szerepet kell biztosítani az Európai Értékpapír-piaci Hatóságnak (ESMA); |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a jogi és felügyeleti keretrendszernek alapvető szerepet kell játszania a túlzott kockázatvállalás és az instabilitás elkerülése terén a pénzügyi piacokon; hangsúlyozza, hogy egy tőkepiaci unióra irányuló erős projektet határozott, uniós szintű és nemzeti felügyeletnek és ezen belül megfelelő makroprudenciális eszközöknek kell kísérnie; úgy véli, hogy a lehetséges választási lehetőségek közül a felügyeleti konvergencia javítása terén nagyobb szerepet kell biztosítani az Európai Értékpapír-piaci Hatóságnak (ESMA);

| 51. | felhívja a Bizottságot, hogy körültekintően mérje fel a tőkepiaci hitelfinanszírozás kockázatait és a 2007–2008-as pénzügyi válság kibontakozása során felmerült vonatkozó tapasztalatokat, és kezelje az ezekből eredő esetleges problémákat; |
| --- | --- |

51.

felhívja a Bizottságot, hogy körültekintően mérje fel a tőkepiaci hitelfinanszírozás kockázatait és a 2007–2008-as pénzügyi válság kibontakozása során felmerült vonatkozó tapasztalatokat, és kezelje az ezekből eredő esetleges problémákat;

A tőkepiacok közelítése a kkv-khoz

| 52. | rámutat arra, hogy pénzügyi közvetítőkre vonatkozó hatályos szabályozási keret lehetséges változásainak és kiegészítéseinek a kis- és középvállalkozások piacra való belépése akadályainak felszámolására és különösen az induló innovatív vállalkozások és a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférésének javítására, valamint a kockázatokkal arányos prudenciális standardok biztosítására kell irányulniuk; |
| --- | --- |

52.

rámutat arra, hogy pénzügyi közvetítőkre vonatkozó hatályos szabályozási keret lehetséges változásainak és kiegészítéseinek a kis- és középvállalkozások piacra való belépése akadályainak felszámolására és különösen az induló innovatív vállalkozások és a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférésének javítására, valamint a kockázatokkal arányos prudenciális standardok biztosítására kell irányulniuk;

| 53. | üdvözli a Bizottságnak a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése, valamint a 2013/34/EU irányelvnek a vállalatirányítási nyilatkozat egyes elemei tekintetében történő módosításáról szóló irányelvre (COM(2014)0213) irányuló javaslatát; úgy véli különösen, hogy e javaslat olyan eszköz lehet, amely támogatja a befektetők számára vonzó környezet kialakítását azáltal, hogy javítja a tőkebefektetési lánc hatékonyságát; hangsúlyozza, hogy egy eredményes és megvalósítható vállalatirányítási keret erősítené a tőkepiaci uniót; |
| --- | --- |

53.

üdvözli a Bizottságnak a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése, valamint a 2013/34/EU irányelvnek a vállalatirányítási nyilatkozat egyes elemei tekintetében történő módosításáról szóló irányelvre (COM(2014)0213) irányuló javaslatát; úgy véli különösen, hogy e javaslat olyan eszköz lehet, amely támogatja a befektetők számára vonzó környezet kialakítását azáltal, hogy javítja a tőkebefektetési lánc hatékonyságát; hangsúlyozza, hogy egy eredményes és megvalósítható vállalatirányítási keret erősítené a tőkepiaci uniót;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a tőkepiacok összetettsége nem járhat azzal az eredménnyel, hogy kizárja a kkv-kat, vagyis azokat a vállalkozásokat, amelyeknek a legnagyobb szükségük van a kiegészítő finanszírozásra, különösen azokban a tagállamokban, amelyek gazdasági nehézségekkel szembesülnek vagy szembesültek; hangsúlyozza, hogy a kkv-k sikeres finanszírozása szempontjából kedvező környezethez kkv-barát gazdasági és szabályozási feltételekre is szükség van uniós és nemzeti szinten egyaránt; különösen hangsúlyozza, hogy fel kell hívni a figyelmet a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok első nyilvános tőzsdei bevezetéshez való hozzáférésére szolgáló eljárások lehetséges egyszerűsítésére, ugyanakkor biztosítani kell, hogy a vállalkozások ellenálló képességének és támogathatóságának értékelésére szolgáló szigorú kritériumokat továbbra is fennmaradjanak; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy milyen további módon lehetne a kkv-kat segíteni abban, hogy befektetéseket vonzzanak; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a tőkepiacok összetettsége nem járhat azzal az eredménnyel, hogy kizárja a kkv-kat, vagyis azokat a vállalkozásokat, amelyeknek a legnagyobb szükségük van a kiegészítő finanszírozásra, különösen azokban a tagállamokban, amelyek gazdasági nehézségekkel szembesülnek vagy szembesültek; hangsúlyozza, hogy a kkv-k sikeres finanszírozása szempontjából kedvező környezethez kkv-barát gazdasági és szabályozási feltételekre is szükség van uniós és nemzeti szinten egyaránt; különösen hangsúlyozza, hogy fel kell hívni a figyelmet a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok első nyilvános tőzsdei bevezetéshez való hozzáférésére szolgáló eljárások lehetséges egyszerűsítésére, ugyanakkor biztosítani kell, hogy a vállalkozások ellenálló képességének és támogathatóságának értékelésére szolgáló szigorú kritériumokat továbbra is fennmaradjanak; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy milyen további módon lehetne a kkv-kat segíteni abban, hogy befektetéseket vonzzanak;

| 55. | emlékeztet arra, hogy a kkv-k pénzügyi helyzetével kapcsolatos információhiány az ilyen típusú vállalatokba való befektetések egyik legfőbb akadálya; kéri annak alapos átgondolását, hogy milyen módszerekkel és eszközökkel lehetne javítani a befektetők kkv-kra vonatkozó átlátható és összehasonlítható adatokhoz való hozzáférését oly módon, hogy az ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben korlátozza a kkv-kra nehezedő terhek növekedését; |
| --- | --- |

55.

emlékeztet arra, hogy a kkv-k pénzügyi helyzetével kapcsolatos információhiány az ilyen típusú vállalatokba való befektetések egyik legfőbb akadálya; kéri annak alapos átgondolását, hogy milyen módszerekkel és eszközökkel lehetne javítani a befektetők kkv-kra vonatkozó átlátható és összehasonlítható adatokhoz való hozzáférését oly módon, hogy az ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben korlátozza a kkv-kra nehezedő terhek növekedését;

| 56. | ösztönzi egy sokszínű és vonzó finanszírozási alap gondolatát a nyilvános európai piacokon a különféle méretű vállalkozások számára, ugyanakkor támogatva a „Gondolkozz előbb kicsiben!” koncepcióját a növekedést mutató feltörekvő vállalatokra vonatkozó uniós pénzügyi szabályozásban és a vállalatok tőzsdei bejegyzésének adminisztratív költségei 30–50 %-os csökkentése céljából felülvizsgálva az uniós pénzügyi szabályozást; |
| --- | --- |

56.

ösztönzi egy sokszínű és vonzó finanszírozási alap gondolatát a nyilvános európai piacokon a különféle méretű vállalkozások számára, ugyanakkor támogatva a „Gondolkozz előbb kicsiben!” koncepcióját a növekedést mutató feltörekvő vállalatokra vonatkozó uniós pénzügyi szabályozásban és a vállalatok tőzsdei bejegyzésének adminisztratív költségei 30–50 %-os csökkentése céljából felülvizsgálva az uniós pénzügyi szabályozást;

| 57. | úgy véli, hogy tekintettel a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok munkahelyteremtésben betöltött fontos szerepére, jobban ki kell aknázni a meglévő nem banki finanszírozási lehetőségeket, mint például a speciális másodlagos piacok (pl. a gyorsan növekvő kkv-k piacai) és az egyszerű, átlátható és standardizált értékpapírosítás fejlődését; üdvözli a fenntartható, átlátható értékpapírosítási piac létrehozására irányuló, egy külön szabályozási keret kialakítása révén megvalósuló kezdeményezést, amely magában foglalná a jó minőségű értékpapírosítás egységes fogalommeghatározását, ötvözve azt a kockázatok nyomon követésére, mérésére és kezelésére szolgáló hatékony módszerekkel; hangsúlyozza azonban, hogy a kkv-k rendkívül változatos csoportot alkotnak, és az értékpapírosítás nem az egyetlen rendelkezésre álló eszköz; ezért felhívja a Bizottságot, hogy alkalmazza a megközelítések széles skáláját, és vizsgáljon meg sokféle lehetőséget a kkv-k finanszírozásának javítására; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy tekintettel a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok munkahelyteremtésben betöltött fontos szerepére, jobban ki kell aknázni a meglévő nem banki finanszírozási lehetőségeket, mint például a speciális másodlagos piacok (pl. a gyorsan növekvő kkv-k piacai) és az egyszerű, átlátható és standardizált értékpapírosítás fejlődését; üdvözli a fenntartható, átlátható értékpapírosítási piac létrehozására irányuló, egy külön szabályozási keret kialakítása révén megvalósuló kezdeményezést, amely magában foglalná a jó minőségű értékpapírosítás egységes fogalommeghatározását, ötvözve azt a kockázatok nyomon követésére, mérésére és kezelésére szolgáló hatékony módszerekkel; hangsúlyozza azonban, hogy a kkv-k rendkívül változatos csoportot alkotnak, és az értékpapírosítás nem az egyetlen rendelkezésre álló eszköz; ezért felhívja a Bizottságot, hogy alkalmazza a megközelítések széles skáláját, és vizsgáljon meg sokféle lehetőséget a kkv-k finanszírozásának javítására;

| 58. | támogatja az európai vállalatok, különösen a kkv-k adatokhoz való hozzáférésének lehetőségeit bővítő javaslatokat; ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy a piaci adatok költségei a teljes tranzakciós költségekhez képest viszonylag alacsonyak; |
| --- | --- |

58.

támogatja az európai vállalatok, különösen a kkv-k adatokhoz való hozzáférésének lehetőségeit bővítő javaslatokat; ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy a piaci adatok költségei a teljes tranzakciós költségekhez képest viszonylag alacsonyak;

| 59. | sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse meg a szabályozott banki ágazaton kívül folytatott bankszerű közvetítési tevékenységek típusainak, mennyiségének és tendenciáinak nyomon követésére szolgáló kapacitását, és hajtson végre megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy ezek tekintetében érvényesüljön az „azonos kockázat, azonos szabályok” elv; |
| --- | --- |

59.

sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse meg a szabályozott banki ágazaton kívül folytatott bankszerű közvetítési tevékenységek típusainak, mennyiségének és tendenciáinak nyomon követésére szolgáló kapacitását, és hajtson végre megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy ezek tekintetében érvényesüljön az „azonos kockázat, azonos szabályok” elv;

| 60. | rámutat arra, hogy a magántőke-alapok és kockázatitőke-alapok érdekes finanszírozási alternatívákat kínálnak, különösen az induló vállalkozások számára; felhívja a Bizottságot, hogy az európai kockázatitőke-alapok és az európai szociális vállalkozási alapok révén szerzett tapasztalatokra építve dolgozzon ki további eszközöket az EU kockázatitőke-piacai legfontosabb hiányosságainak – például a befektetők számára rendelkezésre álló információk hiánya – kiküszöbölése érdekében; úgy véli, hogy egy, a kkv-kra és induló vállalkozásokra vonatkozó információk összegyűjtésére szolgáló, önkéntes alapon működő célzott adatbázis hasznos eszköz lehetne a befektetők tájékoztatására, ezáltal szélesítve a piaci szereplők körét és tovább erősítve a kockázatitőke-piacokat a tagállamok között; |
| --- | --- |

60.

rámutat arra, hogy a magántőke-alapok és kockázatitőke-alapok érdekes finanszírozási alternatívákat kínálnak, különösen az induló vállalkozások számára; felhívja a Bizottságot, hogy az európai kockázatitőke-alapok és az európai szociális vállalkozási alapok révén szerzett tapasztalatokra építve dolgozzon ki további eszközöket az EU kockázatitőke-piacai legfontosabb hiányosságainak – például a befektetők számára rendelkezésre álló információk hiánya – kiküszöbölése érdekében; úgy véli, hogy egy, a kkv-kra és induló vállalkozásokra vonatkozó információk összegyűjtésére szolgáló, önkéntes alapon működő célzott adatbázis hasznos eszköz lehetne a befektetők tájékoztatására, ezáltal szélesítve a piaci szereplők körét és tovább erősítve a kockázatitőke-piacokat a tagállamok között;

| 61. | üdvözli a zártkörű kibocsátási piacok standardizált dokumentumok és definíciók révén történő fejlesztésének támogatására tett lépéseket, amelyek egyúttal biztosítják a potenciális befektetők megfelelő tájékoztatását e befektetési forma kockázatairól és előnyeiről; |
| --- | --- |

61.

üdvözli a zártkörű kibocsátási piacok standardizált dokumentumok és definíciók révén történő fejlesztésének támogatására tett lépéseket, amelyek egyúttal biztosítják a potenciális befektetők megfelelő tájékoztatását e befektetési forma kockázatairól és előnyeiről;

| 62. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tőkepiaci unió keretében kidolgozandó esetleges „alapok alapjával” kapcsolatos javaslatai ne eredményezzenek joghézagokat a rendszerszintű és egyedi kockázatok általános értékelése és kezelése terén; |
| --- | --- |

62.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tőkepiaci unió keretében kidolgozandó esetleges „alapok alapjával” kapcsolatos javaslatai ne eredményezzenek joghézagokat a rendszerszintű és egyedi kockázatok általános értékelése és kezelése terén;

| 63. | kitart amellett, hogy a tőkepiaci unió kiépítése során erősíteni és javítani kell az uniós koordinációt nemzetközi szinten, különösen a G20 csoport, az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO), a Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete (IASB) és a Bázeli Bizottság keretein belül; |
| --- | --- |

63.

kitart amellett, hogy a tőkepiaci unió kiépítése során erősíteni és javítani kell az uniós koordinációt nemzetközi szinten, különösen a G20 csoport, az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO), a Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete (IASB) és a Bázeli Bizottság keretein belül;

A tőkepiacokra vonatkozó következetes uniós szabályozási környezet megteremtése

| 64. | hangsúlyozza továbbá a saját tőkéből történő finanszírozás fontosságát, amely elősegítheti a kockázatok mérséklését és a túlzott eladósodás és tőkeáttétel csökkentését a pénzügyi rendszerben; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják felül és kezeljék a magánvállalatok sajáttőke-finanszírozására vonatkozó, túlzott terhekkel járó szabályozást; hangsúlyozza a kölcsönből, illetve a saját tőkéből történő finanszírozás adójogi megkülönböztetése kezelésének fontosságát; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza továbbá a saját tőkéből történő finanszírozás fontosságát, amely elősegítheti a kockázatok mérséklését és a túlzott eladósodás és tőkeáttétel csökkentését a pénzügyi rendszerben; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják felül és kezeljék a magánvállalatok sajáttőke-finanszírozására vonatkozó, túlzott terhekkel járó szabályozást; hangsúlyozza a kölcsönből, illetve a saját tőkéből történő finanszírozás adójogi megkülönböztetése kezelésének fontosságát;

| 65. | tisztában van azzal, hogy a fizetésképtelenségi szabályok sokfélesége bonyolulttá teszi a határokon átnyúló eszközhalmazok létrehozását és ennélfogva az értékpapírosítási folyamatot; e tekintetben tudomásul veszi a Bizottság azon javaslatát, hogy a határokon átnyúló fizetésképtelenséget a jól működő tőkepiaci unió megvalósításához szükséges mértékig kezeljék; kéri, hogy hozzanak létre egy helyreállítási és szanálási keretet a nem banki szervezetek, különösen a központi szerződő felek számára; |
| --- | --- |

65.

tisztában van azzal, hogy a fizetésképtelenségi szabályok sokfélesége bonyolulttá teszi a határokon átnyúló eszközhalmazok létrehozását és ennélfogva az értékpapírosítási folyamatot; e tekintetben tudomásul veszi a Bizottság azon javaslatát, hogy a határokon átnyúló fizetésképtelenséget a jól működő tőkepiaci unió megvalósításához szükséges mértékig kezeljék; kéri, hogy hozzanak létre egy helyreállítási és szanálási keretet a nem banki szervezetek, különösen a központi szerződő felek számára;

| 66. | emlékeztet a fizetési rendszerek és az értékpapír-elszámolások értékpapírosítási piac vonatkozásában betöltött szerepére, és kéri egy európai piaci infrastruktúra létrehozását erre a célra, valamint a kritikus piaci infrastruktúra összehangolt és harmonizáltabb nyomon követését, különösen egy olyan értékpapírosításra vonatkozó adattár létrehozásának lehetőségét, amely rögzíti minden egyes értékpapírosítás résztvevőit, nyomon követi az összesített kitettségeket és piaci szereplők közötti mozgásokat, figyeli a szakpolitikai kezdeményezések hatékonyságát és eredményességét, továbbá észleli a kialakulóban lévő lehetséges piaci buborékokat, és mérsékli az információs aszimmetriákat; |
| --- | --- |

66.

emlékeztet a fizetési rendszerek és az értékpapír-elszámolások értékpapírosítási piac vonatkozásában betöltött szerepére, és kéri egy európai piaci infrastruktúra létrehozását erre a célra, valamint a kritikus piaci infrastruktúra összehangolt és harmonizáltabb nyomon követését, különösen egy olyan értékpapírosításra vonatkozó adattár létrehozásának lehetőségét, amely rögzíti minden egyes értékpapírosítás résztvevőit, nyomon követi az összesített kitettségeket és piaci szereplők közötti mozgásokat, figyeli a szakpolitikai kezdeményezések hatékonyságát és eredményességét, továbbá észleli a kialakulóban lévő lehetséges piaci buborékokat, és mérsékli az információs aszimmetriákat;

| 67. | hangsúlyozza, hogy tekintettel az információs és kommunikációs technológiák szerepére, szükség van a számítógépes támadások fenyegetésének kezelésére és az egész pénzügyi rendszer ellenállóvá tételére az ilyen támadásokkal szemben; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy tekintettel az információs és kommunikációs technológiák szerepére, szükség van a számítógépes támadások fenyegetésének kezelésére és az egész pénzügyi rendszer ellenállóvá tételére az ilyen támadásokkal szemben;

| 68. | arra buzdítja a Bizottságot, hogy növelje a pénzügyi információk összehasonlíthatóságát és minőségét, globális szempontból, valamint a konzervatív értékelési modellek és a követelmények arányossága tekintetében is áttekintve a számviteli standardokra vonatkozó jelenlegi keretet; tudomásul veszi, hogy elsőként a gyakorlatban értékelni kell a közelmúltban felülvizsgált európai számviteli jogot; |
| --- | --- |

68.

arra buzdítja a Bizottságot, hogy növelje a pénzügyi információk összehasonlíthatóságát és minőségét, globális szempontból, valamint a konzervatív értékelési modellek és a követelmények arányossága tekintetében is áttekintve a számviteli standardokra vonatkozó jelenlegi keretet; tudomásul veszi, hogy elsőként a gyakorlatban értékelni kell a közelmúltban felülvizsgált európai számviteli jogot;

| 69. | hangsúlyozza bármilyen további jogszabály – a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusokat is beleértve – hatásvizsgálata és a költség-haszon elemzése elvégzésének szükségességét; megállapítja, hogy nem mindig új jogszabály elfogadása a megfelelő politikai válasz ezekre a kihívásokra, és hogy át kell tekinteni a nem jogalkotási és piaci alapú megközelítéseket, valamint egyes esetekben a már meglévő nemzeti megoldásokat; felhívja a Bizottságot az arányosság elvének megvalósítására a vonatkozó jogalkotás terén a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok számára kedvező hatások fokozása érdekében; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza bármilyen további jogszabály – a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusokat is beleértve – hatásvizsgálata és a költség-haszon elemzése elvégzésének szükségességét; megállapítja, hogy nem mindig új jogszabály elfogadása a megfelelő politikai válasz ezekre a kihívásokra, és hogy át kell tekinteni a nem jogalkotási és piaci alapú megközelítéseket, valamint egyes esetekben a már meglévő nemzeti megoldásokat; felhívja a Bizottságot az arányosság elvének megvalósítására a vonatkozó jogalkotás terén a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok számára kedvező hatások fokozása érdekében;

| 70. | úgy véli, hogy a teljes mértékben működőképes tőkepiaci unió építőelemeinek legkésőbb 2018-ra a helyükön kell lenniük; megismétli az EU tőkepiacain tapasztalható jelenlegi helyzet, valamint a meglévő uniós szintű akadályok átfogó elemzésére irányuló kérését; felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a cselekvési tervvel kapcsolatos munkáját, és mielőbb terjesszen elő jogalkotási és nem jogalkotási javaslatokat a teljes mértékben integrált, egységes uniós tőkepiac célkitűzésének 2018 végére történő elérése érdekében; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy a teljes mértékben működőképes tőkepiaci unió építőelemeinek legkésőbb 2018-ra a helyükön kell lenniük; megismétli az EU tőkepiacain tapasztalható jelenlegi helyzet, valamint a meglévő uniós szintű akadályok átfogó elemzésére irányuló kérését; felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a cselekvési tervvel kapcsolatos munkáját, és mielőbb terjesszen elő jogalkotási és nem jogalkotási javaslatokat a teljes mértékben integrált, egységes uniós tőkepiac célkitűzésének 2018 végére történő elérése érdekében;

| 71. | megállapítja, hogy a fejlődő digitális környezetet lehetőségnek kell tekinteni a tőkepiaci ágazatban a vállalkozások, a befektetők és általában a társadalom számára nyújtott teljesítmény és érték javítására; |
| --- | --- |

71.

megállapítja, hogy a fejlődő digitális környezetet lehetőségnek kell tekinteni a tőkepiaci ágazatban a vállalkozások, a befektetők és általában a társadalom számára nyújtott teljesítmény és érték javítására;

o

o o

| 72. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

72.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0202.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0161.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/84

---

P8_TA(2015)0269

Európai biztonsági stratégia

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az európai biztonsági stratégiáról (2015/2697(RSP))

(2017/C 265/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6., 7. és 21. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4., 16., 20., 67., 68., 70—72., 75., 82—87. és 88. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6., 7. és 21. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4., 16., 20., 67., 68., 70—72., 75., 82—87. és 88. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 6., 7. és 8. cikkére, 10. cikke (1) bekezdésére, valamint 11., 12., 21., 47—50., 52. és 53. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 6., 7. és 8. cikkére, 10. cikke (1) bekezdésére, valamint 11., 12., 21., 47—50., 52. és 53. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE), az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, Miniszteri Bizottságának, emberi jogi biztosának és Velencei Bizottságának egyezményeire, ajánlásaira, határozataira és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE), az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, Miniszteri Bizottságának, emberi jogi biztosának és Velencei Bizottságának egyezményeire, ajánlásaira, határozataira és jelentéseire,

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. április 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. április 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0185),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló bizottsági stratégiáról szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0573), valamint az alapvető jogoknak a hatásvizsgálatok végzése során történő figyelembevételére vonatkozó gyakorlati útmutatásról szóló bizottsági közleményre (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló bizottsági stratégiáról szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0573), valamint az alapvető jogoknak a hatásvizsgálatok végzése során történő figyelembevételére vonatkozó gyakorlati útmutatásról szóló bizottsági közleményre (SEC(2011)0567),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-293/12. és C-594/12. sz. egyesített ügyekben hozott 2014. április 8-i ítéletére, amely a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv megsemmisítéséről rendelkezik; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-293/12. és C-594/12. sz. egyesített ügyekben hozott 2014. április 8-i ítéletére, amely a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv megsemmisítéséről rendelkezik;

| — | tekintettel a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és a 2007/125/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 513/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és a 2007/125/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 513/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel „Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások” című 2011. december 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások” című 2011. december 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2012)” című 2014. február 27-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2012)” című 2014. február 27-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira gyakorolt hatásukról, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésről szóló 2014. március 12-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira gyakorolt hatásukról, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésről szóló 2014. március 12-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az EU belső biztonsági stratégiájának megújításáról szóló 2014. december 17-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU belső biztonsági stratégiájának megújításáról szóló 2014. december 17-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a terrorizmus elleni intézkedésekről szóló 2015. február 11-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus elleni intézkedésekről szóló 2015. február 11-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégiáról a 2015. április 28-i plenáris ülésen folytatott vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégiáról a 2015. április 28-i plenáris ülésen folytatott vitára,

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégiáról a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000064/2015 – B8-0566/2015 és O-000065/2015 – B8-0567/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégiáról a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000064/2015 – B8-0566/2015 és O-000065/2015 – B8-0567/2015),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Unió belső biztonsági fenyegetettsége összetettebbé, hibridebbé, aszimmetrikusabbá, a szokásostól eltérővé, nemzetközivé, gyorsan változóvá és nehezen előre láthatóvá vált, ami meghaladja az egyes tagállamok kapacitását, és ezért minden eddiginél koherensebb, átfogóbb, többrétegű és koordináltabb uniós választ kíván meg, amely teljes mértékben figyelembe veszi az alapvető jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió belső biztonsági fenyegetettsége összetettebbé, hibridebbé, aszimmetrikusabbá, a szokásostól eltérővé, nemzetközivé, gyorsan változóvá és nehezen előre láthatóvá vált, ami meghaladja az egyes tagállamok kapacitását, és ezért minden eddiginél koherensebb, átfogóbb, többrétegű és koordináltabb uniós választ kíván meg, amely teljes mértékben figyelembe veszi az alapvető jogok tiszteletben tartását;

| B. | mivel az Európai Unió biztonságpolitikájának alakulásáért közös felelősséggel tartozunk, és mivel ezért összehangolt és egyeztetett erőfeszítésekre van szükség a tagállamok, az uniós intézmények és szervek, a civil társadalom és a bűnüldöző hatóságok között, amelyeknek közös célok felé kell irányulniuk, és amelyeknek a jogállamiságon és az alapvető jogok tiszteletben tartásán kell alapulniuk; mivel annak érdekében, hogy a lehető legjobb eredmények szülessenek, a konkrét közös célok és prioritások végrehajtását a szubszidiaritás elve alapján, valamint szigorú és hatékony parlamenti és igazságügyi felügyelet mellett egyértelműen össze kell kapcsolni az uniós és a nemzeti szintek közötti feladatmegosztással; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió biztonságpolitikájának alakulásáért közös felelősséggel tartozunk, és mivel ezért összehangolt és egyeztetett erőfeszítésekre van szükség a tagállamok, az uniós intézmények és szervek, a civil társadalom és a bűnüldöző hatóságok között, amelyeknek közös célok felé kell irányulniuk, és amelyeknek a jogállamiságon és az alapvető jogok tiszteletben tartásán kell alapulniuk; mivel annak érdekében, hogy a lehető legjobb eredmények szülessenek, a konkrét közös célok és prioritások végrehajtását a szubszidiaritás elve alapján, valamint szigorú és hatékony parlamenti és igazságügyi felügyelet mellett egyértelműen össze kell kapcsolni az uniós és a nemzeti szintek közötti feladatmegosztással;

| C. | mivel a nemzetbiztonsággal kapcsolatos, az EUSZ 4. cikke (2) bekezdésében említett kivétel alapján nem lehet megengedni a nemzetbiztonsági ügynökségek számára, hogy megsértsék más tagállamok — többek között — gazdasági érdekeit, azok polgárainak és lakosainak jogait, és általánosságban véve az Európai Unió és a harmadik országok politikáit és jogszabályait; |
| --- | --- |

C.

mivel a nemzetbiztonsággal kapcsolatos, az EUSZ 4. cikke (2) bekezdésében említett kivétel alapján nem lehet megengedni a nemzetbiztonsági ügynökségek számára, hogy megsértsék más tagállamok — többek között — gazdasági érdekeit, azok polgárainak és lakosainak jogait, és általánosságban véve az Európai Unió és a harmadik országok politikáit és jogszabályait;

| D. | mivel fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a 9/11 utáni belső és külső biztonsági együttműködés kapcsán le kell vonni a tanulságokat az európai és egyetemes normák és értékek számos vetületéből; |
| --- | --- |

D.

mivel fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a 9/11 utáni belső és külső biztonsági együttműködés kapcsán le kell vonni a tanulságokat az európai és egyetemes normák és értékek számos vetületéből;

| E. | mivel a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése olyan célkitűzések, amelyeket párhuzamosan kell megvalósítani; mivel a szabadság és a jogérvényesülés megvalósulásához a biztonsági intézkedéseknek a szükségesség és az arányosság elvével összhangban mindig tiszteletben kell tartaniuk a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat, és megfelelő demokratikus ellenőrzés és elszámoltathatóság alá kell vonni őket; mivel az európai biztonsági stratégia nem fedi le kellőképpen az igazságügyi és a megelőzési dimenziót; |
| --- | --- |

E.

mivel a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése olyan célkitűzések, amelyeket párhuzamosan kell megvalósítani; mivel a szabadság és a jogérvényesülés megvalósulásához a biztonsági intézkedéseknek a szükségesség és az arányosság elvével összhangban mindig tiszteletben kell tartaniuk a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat, és megfelelő demokratikus ellenőrzés és elszámoltathatóság alá kell vonni őket; mivel az európai biztonsági stratégia nem fedi le kellőképpen az igazságügyi és a megelőzési dimenziót;

| F. | mivel a bűnözés kiváltó okait – például a növekvő egyenlőtlenséget, a szegénységet, a rasszista és idegengyűlölő erőszakot, valamint a gyűlölet-bűncselekményeket — nem lehet felszámolni pusztán biztonsági intézkedések révén, hanem azokat szélesebb értelemben vett szakpolitikai kontextusban kell kezelni, ideértve a jobb szociális, foglalkoztatási, oktatási, kulturális és külső politikákat is; |
| --- | --- |

F.

mivel a bűnözés kiváltó okait – például a növekvő egyenlőtlenséget, a szegénységet, a rasszista és idegengyűlölő erőszakot, valamint a gyűlölet-bűncselekményeket — nem lehet felszámolni pusztán biztonsági intézkedések révén, hanem azokat szélesebb értelemben vett szakpolitikai kontextusban kell kezelni, ideértve a jobb szociális, foglalkoztatási, oktatási, kulturális és külső politikákat is;

| G. | mivel az európai biztonsági stratégia megelőzési aspektusa különösen fontos a fokozódó gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek idején, amelyek aláássák a szociális paktumot, valamint az alapvető jogok és a polgári szabadságjogok érvényesülését; mivel a bebörtönzés helyetti alternatív intézkedéseknek és a visszailleszkedési intézkedéseknek, különösen a kisebb súlyú bűncselekmények esetén fontos helyet kell kapniuk e megelőzési politikákban; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai biztonsági stratégia megelőzési aspektusa különösen fontos a fokozódó gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek idején, amelyek aláássák a szociális paktumot, valamint az alapvető jogok és a polgári szabadságjogok érvényesülését; mivel a bebörtönzés helyetti alternatív intézkedéseknek és a visszailleszkedési intézkedéseknek, különösen a kisebb súlyú bűncselekmények esetén fontos helyet kell kapniuk e megelőzési politikákban;

| H. | mivel a Szerződésekhez csatolt 36. jegyzőkönyvben előírt átmeneti időszak lejártával az Európai Bizottság és az Európai Unió Bírósága teljes körű hatáskörrel rendelkeznek a korábbi harmadik pillérbe tartozó jogi eszközöket illetően, és ezzel kiterjed a demokratikus és alapjogi elszámoltathatóság azon intézkedések kapcsán, amelyek fontos szerepet játszanak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség formálásában; |
| --- | --- |

H.

mivel a Szerződésekhez csatolt 36. jegyzőkönyvben előírt átmeneti időszak lejártával az Európai Bizottság és az Európai Unió Bírósága teljes körű hatáskörrel rendelkeznek a korábbi harmadik pillérbe tartozó jogi eszközöket illetően, és ezzel kiterjed a demokratikus és alapjogi elszámoltathatóság azon intézkedések kapcsán, amelyek fontos szerepet játszanak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség formálásában;

| I. | mivel a számítástechnikai bűnözés és a számítástechnikával támogatott bűnözés hatással van az uniós állampolgárok biztonságára, a belső piacra, valamint a szellemi tulajdonjogokra és az Európai Unió prosperitására; mivel például a botnetek, mint a számítástechnikai bűnözés formái, számítógépek és felhasználók millióit érintik; |
| --- | --- |

I.

mivel a számítástechnikai bűnözés és a számítástechnikával támogatott bűnözés hatással van az uniós állampolgárok biztonságára, a belső piacra, valamint a szellemi tulajdonjogokra és az Európai Unió prosperitására; mivel például a botnetek, mint a számítástechnikai bűnözés formái, számítógépek és felhasználók millióit érintik;

| J. | mivel a belső és külső biztonság közötti határvonalak egyre inkább elmosódnak, ami fokozottabb együttműködést és koordinációt tesz szükségessé a tagállamok között egy átfogó, többdimenziós megközelítés érdekében; |
| --- | --- |

J.

mivel a belső és külső biztonság közötti határvonalak egyre inkább elmosódnak, ami fokozottabb együttműködést és koordinációt tesz szükségessé a tagállamok között egy átfogó, többdimenziós megközelítés érdekében;

| K. | mivel a biztonsági stratégia fontos részeként különös figyelmet kell fordítani a terrorizmus és a bűncselekmények valamennyi áldozatának támogatására és védelmére az egész Unió területén; |
| --- | --- |

K.

mivel a biztonsági stratégia fontos részeként különös figyelmet kell fordítani a terrorizmus és a bűncselekmények valamennyi áldozatának támogatására és védelmére az egész Unió területén;

| 1. | tudomásul veszi a 2015–2020 közötti időszak európai biztonsági stratégiájára irányuló bizottsági javaslatot, és az abban meghatározott prioritásokat; úgy véli, hogy az Európai Unió előtt jelenleg álló kihívások közül a terrorizmus, az erőszakos szélsőségesség, a határokon átnyúló szervezett bűnözés és a számítástechnikai bűnözés jelentik a legkomolyabb fenyegetést, amelyekkel szemben nemzeti, uniós és globális szintű összehangolt fellépésre van szükség; emlékeztet arra, hogy a stratégiát rugalmasan kell kialakítani annak érdekében, hogy meg tudjon felelni a jövő új kihívásainak; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 2015–2020 közötti időszak európai biztonsági stratégiájára irányuló bizottsági javaslatot, és az abban meghatározott prioritásokat; úgy véli, hogy az Európai Unió előtt jelenleg álló kihívások közül a terrorizmus, az erőszakos szélsőségesség, a határokon átnyúló szervezett bűnözés és a számítástechnikai bűnözés jelentik a legkomolyabb fenyegetést, amelyekkel szemben nemzeti, uniós és globális szintű összehangolt fellépésre van szükség; emlékeztet arra, hogy a stratégiát rugalmasan kell kialakítani annak érdekében, hogy meg tudjon felelni a jövő új kihívásainak;

| 2. | megismétli annak szükségességét, hogy tovább kell foglalkozni a bűnözés kiváltó okaival, úgymint az egyenlőtlenséggel, a szegénységgel és a hátrányos megkülönböztetéssel; hangsúlyozza továbbá annak szükségességét, hogy megfelelő forrásokat kell biztosítani a szociális munkások, a helyi és nemzeti rendőri erők és az igazságügyi tisztviselők számára, akiknek költségvetését egyes tagállamokban megnyirbálták; |
| --- | --- |

2.

megismétli annak szükségességét, hogy tovább kell foglalkozni a bűnözés kiváltó okaival, úgymint az egyenlőtlenséggel, a szegénységgel és a hátrányos megkülönböztetéssel; hangsúlyozza továbbá annak szükségességét, hogy megfelelő forrásokat kell biztosítani a szociális munkások, a helyi és nemzeti rendőri erők és az igazságügyi tisztviselők számára, akiknek költségvetését egyes tagállamokban megnyirbálták;

| 3. | a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés megőrzése érdekében szorgalmazza a megelőzést szolgáló politikák és a visszaszorító intézkedések közötti megfelelő egyensúly megtalálását; hangsúlyozza, hogy a biztonsági intézkedéseket mindig a jogállamiság elveivel és valamennyi alapvető jog – többek között a magánélethez és az adatvédelemhez való jog, a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságához és a tisztességes eljáráshoz való jog – védelmével összhangban kell meghozni; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy az európai biztonsági stratégia végrehajtásakor kellően vegye figyelembe az Európai Bíróság adatmegőrzési irányelvről szóló közelmúltbeli, a C-293/12. és a C-594/12. számú egyesített ügyekben hozott ítéletét, amely előírja, hogy az összes eszköznek meg kell felelnie az arányosság, a szükségesség és a jogszerűség elveinek, valamint megfelelő, az elszámoltathatóságot és a jogorvoslatot lehetővé tevő biztosítékokat kell tartalmaznia; felhívja a Bizottságot, hogy teljes körűen vizsgálja meg, milyen hatással van ez az ítélet a bűnüldözési célú adatmegőrzéssel kapcsolatos eszközökre; |
| --- | --- |

3.

a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés megőrzése érdekében szorgalmazza a megelőzést szolgáló politikák és a visszaszorító intézkedések közötti megfelelő egyensúly megtalálását; hangsúlyozza, hogy a biztonsági intézkedéseket mindig a jogállamiság elveivel és valamennyi alapvető jog – többek között a magánélethez és az adatvédelemhez való jog, a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságához és a tisztességes eljáráshoz való jog – védelmével összhangban kell meghozni; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy az európai biztonsági stratégia végrehajtásakor kellően vegye figyelembe az Európai Bíróság adatmegőrzési irányelvről szóló közelmúltbeli, a C-293/12. és a C-594/12. számú egyesített ügyekben hozott ítéletét, amely előírja, hogy az összes eszköznek meg kell felelnie az arányosság, a szükségesség és a jogszerűség elveinek, valamint megfelelő, az elszámoltathatóságot és a jogorvoslatot lehetővé tevő biztosítékokat kell tartalmaznia; felhívja a Bizottságot, hogy teljes körűen vizsgálja meg, milyen hatással van ez az ítélet a bűnüldözési célú adatmegőrzéssel kapcsolatos eszközökre;

| 4. | emlékeztet arra, hogy annak érdekében, hogy hiteles szereplő legyen az alapvető jogok ösztönzése terén az EU-n belül és kívül egyaránt, az Európai Uniónak a biztonságra, a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre, valamint a biztonság terén a harmadik országokkal fennálló partnerségekre vonatkozó politikáit egy olyan átfogó megközelítésre kell alapoznia, amely magában foglalja az összes olyan tényezőt, ami miatt egyesek késztetést éreznek arra, hogy terrorcselekményeket kövessenek el vagy szervezett bűnözésben vegyenek részt, és hogy ebbe a politikába integrálni kell olyan gazdasági és szociális politikákat, amelyeket az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett dolgoztak ki és hajtanak végre, és amelyek bírósági és demokratikus ellenőrzésnek, továbbá alapos értékelésnek vannak alávetve; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy annak érdekében, hogy hiteles szereplő legyen az alapvető jogok ösztönzése terén az EU-n belül és kívül egyaránt, az Európai Uniónak a biztonságra, a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre, valamint a biztonság terén a harmadik országokkal fennálló partnerségekre vonatkozó politikáit egy olyan átfogó megközelítésre kell alapoznia, amely magában foglalja az összes olyan tényezőt, ami miatt egyesek késztetést éreznek arra, hogy terrorcselekményeket kövessenek el vagy szervezett bűnözésben vegyenek részt, és hogy ebbe a politikába integrálni kell olyan gazdasági és szociális politikákat, amelyeket az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett dolgoztak ki és hajtanak végre, és amelyek bírósági és demokratikus ellenőrzésnek, továbbá alapos értékelésnek vannak alávetve;

| 5. | üdvözli, hogy a Bizottság a stratégiát a jogállamiság és az alapvető jogok maradéktalan, bírósági ellenőrzés tárgyát képező tiszteletben tartására, valamint a következőkre alapozta: nagyobb átláthatóság, elszámoltathatóság és demokratikus ellenőrzés; a hatályos jogi eszközök jobb alkalmazása és végrehajtása; összehangoltabb intézményközi és ágazatközi megközelítés; a biztonság belső és külső dimenziója közötti szorosabb kapcsolat; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy szigorúan feleljenek meg ezeknek az elveknek a stratégia megvalósításában; rámutat arra, hogy a Parlament ezeket az elveket mindenképpen nyomon fogja követni a stratégia végrehajtása során; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Bizottság a stratégiát a jogállamiság és az alapvető jogok maradéktalan, bírósági ellenőrzés tárgyát képező tiszteletben tartására, valamint a következőkre alapozta: nagyobb átláthatóság, elszámoltathatóság és demokratikus ellenőrzés; a hatályos jogi eszközök jobb alkalmazása és végrehajtása; összehangoltabb intézményközi és ágazatközi megközelítés; a biztonság belső és külső dimenziója közötti szorosabb kapcsolat; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy szigorúan feleljenek meg ezeknek az elveknek a stratégia megvalósításában; rámutat arra, hogy a Parlament ezeket az elveket mindenképpen nyomon fogja követni a stratégia végrehajtása során;

| 6. | üdvözli, hogy a stratégia kiemelt figyelmet szentel az alapvető jogoknak, és különösen üdvözli a Bizottság ígéretét, hogy alaposan fel fogja mérni a javasolt biztonsági intézkedéseket, nem csupán a cél elérése, hanem az alapvető jogok tiszteletben tartásának szempontjából is; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Bizottság bevonja az értékelésbe az összes érintett szervet és ügynökséget, különösen az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét, az európai adatvédelmi biztost, az Europolt és az Eurojustot; kéri a Bizottságot, hogy bocsásson rendelkezésre az értékelésre vonatkozó minden információt és dokumentációt annak érdekében, hogy a Parlament elláthassa a demokratikus ellenőrzési hatáskörét; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a stratégia kiemelt figyelmet szentel az alapvető jogoknak, és különösen üdvözli a Bizottság ígéretét, hogy alaposan fel fogja mérni a javasolt biztonsági intézkedéseket, nem csupán a cél elérése, hanem az alapvető jogok tiszteletben tartásának szempontjából is; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Bizottság bevonja az értékelésbe az összes érintett szervet és ügynökséget, különösen az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét, az európai adatvédelmi biztost, az Europolt és az Eurojustot; kéri a Bizottságot, hogy bocsásson rendelkezésre az értékelésre vonatkozó minden információt és dokumentációt annak érdekében, hogy a Parlament elláthassa a demokratikus ellenőrzési hatáskörét;

| 7. | e tekintetben emlékeztet arra, hogy elítéli az ártatlan emberek személyes adatainak módszeres és átfogó, tekintet nélküli összegyűjtését, különösen a tisztességes eljáráshoz való jogra, a megkülönböztetés tilalmára, a magánélet védelmére és az adatvédelemre, a sajtószabadságra, a gondolat- és szólásszabadságra, valamint a gyülekezés és az egyesülés szabadságára potenciálisan gyakorolt súlyos hatás, továbbá amiatt, hogy az összegyűjtött információkkal a politikai ellenfelek kárára visszaélhetnek; súlyos aggodalmának ad hangot a tömeges megfigyelési intézkedések hasznosságát illetően, mivel ezek gyakran túl tág körből merítenek, és így túl sok a hamis pozitív és negatív; figyelmeztet arra a veszélyre, hogy a tömeges megfigyelési intézkedések miatt nem fordítanak kellő figyelmet a kevésbé költséges, hatékonyabb és a magántitkot kevésbé sértő intézkedések megerősítésére; |
| --- | --- |

7.

e tekintetben emlékeztet arra, hogy elítéli az ártatlan emberek személyes adatainak módszeres és átfogó, tekintet nélküli összegyűjtését, különösen a tisztességes eljáráshoz való jogra, a megkülönböztetés tilalmára, a magánélet védelmére és az adatvédelemre, a sajtószabadságra, a gondolat- és szólásszabadságra, valamint a gyülekezés és az egyesülés szabadságára potenciálisan gyakorolt súlyos hatás, továbbá amiatt, hogy az összegyűjtött információkkal a politikai ellenfelek kárára visszaélhetnek; súlyos aggodalmának ad hangot a tömeges megfigyelési intézkedések hasznosságát illetően, mivel ezek gyakran túl tág körből merítenek, és így túl sok a hamis pozitív és negatív; figyelmeztet arra a veszélyre, hogy a tömeges megfigyelési intézkedések miatt nem fordítanak kellő figyelmet a kevésbé költséges, hatékonyabb és a magántitkot kevésbé sértő intézkedések megerősítésére;

| 8. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a gyermek mindenek felett álló érdekét tartsák tiszteletben a biztonságra vonatkozó valamennyi jogszabályban; |
| --- | --- |

8.

felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a gyermek mindenek felett álló érdekét tartsák tiszteletben a biztonságra vonatkozó valamennyi jogszabályban;

| 9. | megállapítja, hogy az EU-ban hiányzik a „nemzetbiztonság” fogalmának közös meghatározása, ami a „nemzetbiztonsággal” kapcsolatos utalásokat tartalmazó uniós jogi aktusokban értelmezési bizonytalansághoz vezet; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy az EU-ban hiányzik a „nemzetbiztonság” fogalmának közös meghatározása, ami a „nemzetbiztonsággal” kapcsolatos utalásokat tartalmazó uniós jogi aktusokban értelmezési bizonytalansághoz vezet;

| 10. | úgy véli, hogy ahhoz, hogy a polgárok nagyobb bizalommal legyenek a biztonsági politikák iránt, az uniós intézményeknek és ügynökségeknek, valamint a tagállamoknak biztosítaniuk kell az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot és a demokratikus ellenőrzést a szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása során; üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy rendszeresen terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé naprakész tájékoztatást a stratégia megvalósításáról; ismételten kifejezi abbéli szándékát, hogy a nemzeti parlamentekkel együttműködve rendszeresen ellenőrizze a stratégia megfelelő végrehajtását és eredményeit; érdeklődéssel veszi tudomásul a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy hozzanak létre uniós biztonsági konzultációs fórumot; kéri, hogy a fórum biztosítsa az összes érdekelt fél kiegyensúlyozott képviseletét, és várakozással tekint az elé, hogy részletesebb tájékoztatást kapjon különösen a fórum pontos szerepét, feladatait, összetételét és hatáskörét, valamint az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek bevonását illetően; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy ahhoz, hogy a polgárok nagyobb bizalommal legyenek a biztonsági politikák iránt, az uniós intézményeknek és ügynökségeknek, valamint a tagállamoknak biztosítaniuk kell az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot és a demokratikus ellenőrzést a szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása során; üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy rendszeresen terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé naprakész tájékoztatást a stratégia megvalósításáról; ismételten kifejezi abbéli szándékát, hogy a nemzeti parlamentekkel együttműködve rendszeresen ellenőrizze a stratégia megfelelő végrehajtását és eredményeit; érdeklődéssel veszi tudomásul a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy hozzanak létre uniós biztonsági konzultációs fórumot; kéri, hogy a fórum biztosítsa az összes érdekelt fél kiegyensúlyozott képviseletét, és várakozással tekint az elé, hogy részletesebb tájékoztatást kapjon különösen a fórum pontos szerepét, feladatait, összetételét és hatáskörét, valamint az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek bevonását illetően;

| 11. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a tagállamok hírszerző szolgálatainak demokratikus és bírósági felügyeletét; megjegyzi, hogy a Parlament, az Európai Unió Bírósága és az ombudsman nem rendelkezik elegendő hatáskörrel egy hatékony európai szintű ellenőrzés lefolytatására; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy javítani kell a tagállamok hírszerző szolgálatainak demokratikus és bírósági felügyeletét; megjegyzi, hogy a Parlament, az Európai Unió Bírósága és az ombudsman nem rendelkezik elegendő hatáskörrel egy hatékony európai szintű ellenőrzés lefolytatására;

| 12. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy mihamarabb készítsenek útitervet vagy hasonló eszközt a stratégia hatékony és gyakorlati végrehajtásának biztosítására, és nyújtsák azt be a Parlamentnek, illetve kezdjék meg végrehajtását a következő hat hónapon belül; úgy véli, hogy az „uniós szakpolitikai ciklus” típusú megközelítés (a közös fenyegetések és a sebezhetőség azonosítása és értékelése, a politikai prioritások meghatározása, a stratégiai és műveleti tervek hatékony végrehajtása, egyértelmű ütemezés és eredményértékelés) biztosítaná a szükséges koherenciát és folytonosságot a stratégia megvalósításában, feltéve, hogy a Parlament megfelelően részt vesz a politikai prioritások és a stratégiai célkitűzések meghatározásában; várakozással tekint e kérdések további megvitatására a Bizottsággal és a belső biztonságra vonatkozó operatív együttműködéssel foglalkozó állandó bizottsággal (COSI); |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy mihamarabb készítsenek útitervet vagy hasonló eszközt a stratégia hatékony és gyakorlati végrehajtásának biztosítására, és nyújtsák azt be a Parlamentnek, illetve kezdjék meg végrehajtását a következő hat hónapon belül; úgy véli, hogy az „uniós szakpolitikai ciklus” típusú megközelítés (a közös fenyegetések és a sebezhetőség azonosítása és értékelése, a politikai prioritások meghatározása, a stratégiai és műveleti tervek hatékony végrehajtása, egyértelmű ütemezés és eredményértékelés) biztosítaná a szükséges koherenciát és folytonosságot a stratégia megvalósításában, feltéve, hogy a Parlament megfelelően részt vesz a politikai prioritások és a stratégiai célkitűzések meghatározásában; várakozással tekint e kérdések további megvitatására a Bizottsággal és a belső biztonságra vonatkozó operatív együttműködéssel foglalkozó állandó bizottsággal (COSI);

| 13. | üdvözli, hogy a stratégia kidolgozásának vezérfonala a meglévő eszközök teljes körű alkalmazása és végrehajtása a biztonság területén, mielőtt új eszközökre tennének javaslatot; megismétli, hogy gyorsabban és hatékonyabb kell megosztani a vonatkozó adatokat és információkat, megfelelő adatvédelmi és a magánélet védelmére vonatkozó garanciák mellett; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a Parlament felhívásai ellenére továbbra sem végezték el a meglévő uniós eszközök – többek között az új biztonsági fenyegetésekkel szembeni – hatékonyságának, és a fennálló hiányosságok értékelését; úgy véli, hogy el kell végezni az értékelést annak biztosítása érdekében, hogy az európai biztonsági politika hatékony, megfelelő, arányos, koherens és átfogó legyen; felszólítja a Bizottságot, hogy a stratégia végrehajtási ütemtervének kiemelt fontosságú intézkedéseként értékelje a meglévő uniós eszközök, erőforrások és finanszírozás működését a belső biztonsági térségre vonatkozóan; ismételten felhívja a Tanácsot, hogy az EUMSZ 70. cikkében előírt eljárás alapján a Bizottsággal együttműködve végezze el a belső biztonság terén a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt elfogadott intézkedések végrehajtásának értékelését; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy a stratégia kidolgozásának vezérfonala a meglévő eszközök teljes körű alkalmazása és végrehajtása a biztonság területén, mielőtt új eszközökre tennének javaslatot; megismétli, hogy gyorsabban és hatékonyabb kell megosztani a vonatkozó adatokat és információkat, megfelelő adatvédelmi és a magánélet védelmére vonatkozó garanciák mellett; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a Parlament felhívásai ellenére továbbra sem végezték el a meglévő uniós eszközök – többek között az új biztonsági fenyegetésekkel szembeni – hatékonyságának, és a fennálló hiányosságok értékelését; úgy véli, hogy el kell végezni az értékelést annak biztosítása érdekében, hogy az európai biztonsági politika hatékony, megfelelő, arányos, koherens és átfogó legyen; felszólítja a Bizottságot, hogy a stratégia végrehajtási ütemtervének kiemelt fontosságú intézkedéseként értékelje a meglévő uniós eszközök, erőforrások és finanszírozás működését a belső biztonsági térségre vonatkozóan; ismételten felhívja a Tanácsot, hogy az EUMSZ 70. cikkében előírt eljárás alapján a Bizottsággal együttműködve végezze el a belső biztonság terén a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt elfogadott intézkedések végrehajtásának értékelését;

| 14. | üdvözli, hogy a Bizottság a határigazgatást a határokon átnyúló bűnözés és terrorizmus megelőzése elengedhetetlen elemének tekinti; hangsúlyozza, hogy az uniós határbiztonságot a már létező adatbázisok, például a Schengeni Információs Rendszer (SIS) szerinti rendszeres ellenőrzések révén meg kell erősíteni; üdvözli a Bizottság arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy 2016 elejéig benyújtja az intelligens határellenőrzésről szóló felülvizsgált javaslatát; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy a Bizottság a határigazgatást a határokon átnyúló bűnözés és terrorizmus megelőzése elengedhetetlen elemének tekinti; hangsúlyozza, hogy az uniós határbiztonságot a már létező adatbázisok, például a Schengeni Információs Rendszer (SIS) szerinti rendszeres ellenőrzések révén meg kell erősíteni; üdvözli a Bizottság arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy 2016 elejéig benyújtja az intelligens határellenőrzésről szóló felülvizsgált javaslatát;

| 15. | támogatja a Bizottság felhívását egy szorosabb ügynökségek közötti és ágazatközi megközelítésre, valamint az arra irányuló, javasolt intézkedéseket, hogy növeljék az információk és a bevált gyakorlatok cseréjét, továbbá erősítsék a tagállamok és az Európai Unió ügynökségei közötti operatív együttműködést; ismételten felszólít arra, hogy használják ki jobban a meglévő eszközöket és adatbázisokat, mint pl. a SIS-t és az ECRIS-t, valamint a közös nyomozócsoportokat; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy felgyorsítsa az ügynökségek közötti folyamatban lévő munkamegállapodásokat; sajnálattal veszi tudomásul, hogy a stratégia nem tartalmaz elegendő konkrét intézkedést az igazságügyi dimenzió megerősítésére; felszólít a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés valamennyi aspektusának integrálására és továbbfejlesztésére, beleértve a gyanúsítottak és a vádlottak, valamint a sértettek és a tanúk jogainak megerősítését, továbbá a kölcsönös elismerésre vonatkozó meglévő uniós eszközök végrehajtásának javítását; |
| --- | --- |

15.

támogatja a Bizottság felhívását egy szorosabb ügynökségek közötti és ágazatközi megközelítésre, valamint az arra irányuló, javasolt intézkedéseket, hogy növeljék az információk és a bevált gyakorlatok cseréjét, továbbá erősítsék a tagállamok és az Európai Unió ügynökségei közötti operatív együttműködést; ismételten felszólít arra, hogy használják ki jobban a meglévő eszközöket és adatbázisokat, mint pl. a SIS-t és az ECRIS-t, valamint a közös nyomozócsoportokat; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy felgyorsítsa az ügynökségek közötti folyamatban lévő munkamegállapodásokat; sajnálattal veszi tudomásul, hogy a stratégia nem tartalmaz elegendő konkrét intézkedést az igazságügyi dimenzió megerősítésére; felszólít a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés valamennyi aspektusának integrálására és továbbfejlesztésére, beleértve a gyanúsítottak és a vádlottak, valamint a sértettek és a tanúk jogainak megerősítését, továbbá a kölcsönös elismerésre vonatkozó meglévő uniós eszközök végrehajtásának javítását;

| 16. | teljes mértékben támogatja a Bizottság azon prioritását, hogy segítse a tagállamokat a kölcsönös bizalom továbbfejlesztésében, hogy teljes mértékben használják ki az információcserére szolgáló eszközöket, és hogy elősegítsék a határokon átnyúló operatív együttműködést az illetékes hatóságok között; hangsúlyozza a határokon átnyúló operatív együttműködés fontosságát különösen a határ menti régiókban; |
| --- | --- |

16.

teljes mértékben támogatja a Bizottság azon prioritását, hogy segítse a tagállamokat a kölcsönös bizalom továbbfejlesztésében, hogy teljes mértékben használják ki az információcserére szolgáló eszközöket, és hogy elősegítsék a határokon átnyúló operatív együttműködést az illetékes hatóságok között; hangsúlyozza a határokon átnyúló operatív együttműködés fontosságát különösen a határ menti régiókban;

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy hogy sürgősen nyújtson be jogalkotási javaslatot a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) módosítására annak érdekében, hogy összehangolja a figyelmeztető jelzés kritériumait és kötelezővé tegye figyelmeztető jelzések kiadását a terrorizmus miatt elítélt vagy azzal gyanúsított személyekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot, hogy hogy sürgősen nyújtson be jogalkotási javaslatot a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) módosítására annak érdekében, hogy összehangolja a figyelmeztető jelzés kritériumait és kötelezővé tegye figyelmeztető jelzések kiadását a terrorizmus miatt elítélt vagy azzal gyanúsított személyekre vonatkozóan;

| 18. | üdvözli, hogy a Bizottság meg szándékozik vizsgálni, hogy szükséges-e és rendelkezik-e hozzáadott értékkel az Európai Rendőrségi Nyilvántartási Indexrendszer (EPRIS), amelynek rendeltetése a nemzeti rendőrségi nyilvántartásokban tárolt információkhoz való határokon átnyúló hozzáférés megkönnyítése, és teljes mértékben támogatja egy olyan kísérleti projekt elindítását, amelyet a tagállamok egy csoportja kezdeményezett a a nemzeti nyilvántartások „találat/nincs találat” alapon történő, automatizált és határokon átnyúló keresési mechanizmusainak létrehozására; hangsúlyozza a határokon átnyúló információs hozzáférés fontosságát különösen a határ menti régiókban; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy a Bizottság meg szándékozik vizsgálni, hogy szükséges-e és rendelkezik-e hozzáadott értékkel az Európai Rendőrségi Nyilvántartási Indexrendszer (EPRIS), amelynek rendeltetése a nemzeti rendőrségi nyilvántartásokban tárolt információkhoz való határokon átnyúló hozzáférés megkönnyítése, és teljes mértékben támogatja egy olyan kísérleti projekt elindítását, amelyet a tagállamok egy csoportja kezdeményezett a a nemzeti nyilvántartások „találat/nincs találat” alapon történő, automatizált és határokon átnyúló keresési mechanizmusainak létrehozására; hangsúlyozza a határokon átnyúló információs hozzáférés fontosságát különösen a határ menti régiókban;

| 19. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a közös nyomozócsoportok (JIT-ek) vizsgálják az egyes, határokon átnyúló eseteket, és felszólítja a tagállamokat, hogy rendszeresebben alkalmazzák ezt a sikeres eszközt; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatokat egy olyan jogi keretre, amely lehetővé tenné a félállandó vagy állandó közös nyomozócsoportok létrehozását, amelyek feladata — a különösen a határmenti régiókban jelentkező — állandó fenyegetések, így a kábítószer-kereskedelem, az emberkereskedelem és a motorkerékpáros bandák kezelése lenne; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a közös nyomozócsoportok (JIT-ek) vizsgálják az egyes, határokon átnyúló eseteket, és felszólítja a tagállamokat, hogy rendszeresebben alkalmazzák ezt a sikeres eszközt; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatokat egy olyan jogi keretre, amely lehetővé tenné a félállandó vagy állandó közös nyomozócsoportok létrehozását, amelyek feladata — a különösen a határmenti régiókban jelentkező — állandó fenyegetések, így a kábítószer-kereskedelem, az emberkereskedelem és a motorkerékpáros bandák kezelése lenne;

| 20. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az olyan eszközöket, mint például a bűnözésből származó vagyon befagyasztását és elkobzását még mindig nem alkalmazzák szisztematikusan a határon átnyúló ügyekben, és fokozott erőfeszítéseket kér a tagállamoktól és a Bizottságtól e területen; |
| --- | --- |

20.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az olyan eszközöket, mint például a bűnözésből származó vagyon befagyasztását és elkobzását még mindig nem alkalmazzák szisztematikusan a határon átnyúló ügyekben, és fokozott erőfeszítéseket kér a tagállamoktól és a Bizottságtól e területen;

| 21. | hangsúlyozza, hogy demokratikus szakadék és az igazságügyi felügyelet terén jelentkező szakadék áll fenn a nemzeti hírszerzési ügynökségek közötti, határokon átnyúló együttműködés terén; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a demokratikus és igazságügyi felügyeletet súlyosan akadályozzák a dokumentumokhoz való hozzáféréshez kapcsolódó, harmadik felekre vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy demokratikus szakadék és az igazságügyi felügyelet terén jelentkező szakadék áll fenn a nemzeti hírszerzési ügynökségek közötti, határokon átnyúló együttműködés terén; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a demokratikus és igazságügyi felügyeletet súlyosan akadályozzák a dokumentumokhoz való hozzáféréshez kapcsolódó, harmadik felekre vonatkozó szabályok;

| 22. | megjegyzi, hogy a külső és belső biztonság közötti határmezsgye egyre inkább elmosódik, ezért üdvözli, hogy az Európai Bizottság kötelezettséget vállalt annak biztosítására, hogy a biztonsági politika belső és külső dimenziója egymást kiegészítve működjön; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, rendszeresen értékeljék a belső biztonsági stratégiának az EU külső biztonsági stratégiájára gyakorolt hatását, illetve fordítva – többek között a szabadságok és az alapjogok, valamint a ratifikált, illetve aláírt nemzetközi szövegekben, egyezményekben és megállapodásokban szereplő demokratikus értékek és elvek tiszteletben tartásával és előmozdításával kapcsolatos kötelezettségek tekintetében is; hangsúlyozza, hogy tovább kell erősíteni a két terület közötti kapcsolatot, szinergiákat és koherenciát, különösen az Európa előtt álló új, átfogó és összetett fenyegetések kezelése kapcsán, tiszteletben tartva az Unió értékeit és az alapvető jogokat; kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen készítsen jelentést a Parlament számára minden olyan további fellépésről, amely a biztonságpolitika belső és külső dimenziója közötti kapcsolat fejlesztését és a harmadik országokkal a biztonság területén való együttműködést célozza, annak érdekében, hogy a Parlament a nemzeti parlamentekkel közösen gyakorolhassa demokratikus ellenőrzési jogait; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy a külső és belső biztonság közötti határmezsgye egyre inkább elmosódik, ezért üdvözli, hogy az Európai Bizottság kötelezettséget vállalt annak biztosítására, hogy a biztonsági politika belső és külső dimenziója egymást kiegészítve működjön; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, rendszeresen értékeljék a belső biztonsági stratégiának az EU külső biztonsági stratégiájára gyakorolt hatását, illetve fordítva – többek között a szabadságok és az alapjogok, valamint a ratifikált, illetve aláírt nemzetközi szövegekben, egyezményekben és megállapodásokban szereplő demokratikus értékek és elvek tiszteletben tartásával és előmozdításával kapcsolatos kötelezettségek tekintetében is; hangsúlyozza, hogy tovább kell erősíteni a két terület közötti kapcsolatot, szinergiákat és koherenciát, különösen az Európa előtt álló új, átfogó és összetett fenyegetések kezelése kapcsán, tiszteletben tartva az Unió értékeit és az alapvető jogokat; kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen készítsen jelentést a Parlament számára minden olyan további fellépésről, amely a biztonságpolitika belső és külső dimenziója közötti kapcsolat fejlesztését és a harmadik országokkal a biztonság területén való együttműködést célozza, annak érdekében, hogy a Parlament a nemzeti parlamentekkel közösen gyakorolhassa demokratikus ellenőrzési jogait;

| 23. | rámutat a főképviselő/alelnök által az Európai Tanács 2013. decemberi felkérése nyomán jelenleg folytatott stratégiai felülvizsgálat jelentőségére és időszerűségére, és arra, hogy a felülvizsgálatnak az új európai biztonsági stratégia elfogadását kell eredményeznie; a kül- és biztonságpolitikai kérdéseket is magában foglaló átfogó stratégiának azonosítania és rögzítenie kell az uniós érdekeket, prioritásokat, célkitűzéseket, jelenlegi és kialakulóban lévő fenyegetéseket, a kihívásokat és a lehetőségeket, és az azok kezeléséhez rendelkezésre álló uniós eszközöket és forrásokat; |
| --- | --- |

23.

rámutat a főképviselő/alelnök által az Európai Tanács 2013. decemberi felkérése nyomán jelenleg folytatott stratégiai felülvizsgálat jelentőségére és időszerűségére, és arra, hogy a felülvizsgálatnak az új európai biztonsági stratégia elfogadását kell eredményeznie; a kül- és biztonságpolitikai kérdéseket is magában foglaló átfogó stratégiának azonosítania és rögzítenie kell az uniós érdekeket, prioritásokat, célkitűzéseket, jelenlegi és kialakulóban lévő fenyegetéseket, a kihívásokat és a lehetőségeket, és az azok kezeléséhez rendelkezésre álló uniós eszközöket és forrásokat;

| 24. | kéri, hogy a harmadik országokkal kötött együttműködési megállapodásokhoz fűzzenek rendkívül határozott emberi jogi záradékokat, különösen Észak-Afrika és a Perzsa-öböl térségében a biztonsággal kapcsolatos együttműködés tekintetében; szorgalmazza, hogy vizsgálják felül az elszomorító emberi jogi állapotokkal rendelkező, nem demokratikus országokkal való együttműködést; |
| --- | --- |

24.

kéri, hogy a harmadik országokkal kötött együttműködési megállapodásokhoz fűzzenek rendkívül határozott emberi jogi záradékokat, különösen Észak-Afrika és a Perzsa-öböl térségében a biztonsággal kapcsolatos együttműködés tekintetében; szorgalmazza, hogy vizsgálják felül az elszomorító emberi jogi állapotokkal rendelkező, nem demokratikus országokkal való együttműködést;

| 25. | hangsúlyozza annak döntő jelentőségét, hogy kezeljék a fegyveres konfliktusok és a szélsőségesség kiváltó okait, és megoldást találjanak a szegénységre a harmadik országokban, mivel ezek az EU számára biztonsági kihívásokat okoznak; sürgeti a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy támogassák a jól működő, pluralista és inkluzív államokat, amelyek erős és életképes civil társadalommal rendelkeznek, és képesek arra, hogy biztosítsák állampolgáraik számára a szabadságot, a biztonságot, a jog érvényesülését, valamint a foglalkoztatást; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza annak döntő jelentőségét, hogy kezeljék a fegyveres konfliktusok és a szélsőségesség kiváltó okait, és megoldást találjanak a szegénységre a harmadik országokban, mivel ezek az EU számára biztonsági kihívásokat okoznak; sürgeti a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy támogassák a jól működő, pluralista és inkluzív államokat, amelyek erős és életképes civil társadalommal rendelkeznek, és képesek arra, hogy biztosítsák állampolgáraik számára a szabadságot, a biztonságot, a jog érvényesülését, valamint a foglalkoztatást;

| 26. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy terjesszen elő közös álláspont-tervezetet a katonai robotrepülőgépek használatáról, összhangban a Parlament 2014. február 27-i, a katonai robotrepülőgépek használatáról szóló állásfoglalásával (8); |
| --- | --- |

26.

sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy terjesszen elő közös álláspont-tervezetet a katonai robotrepülőgépek használatáról, összhangban a Parlament 2014. február 27-i, a katonai robotrepülőgépek használatáról szóló állásfoglalásával (8);

| 27. | tudomásul veszi a Bizottság arra irányuló felhívását, hogy minél hamarabb zárják le az uniós PNR-irányelv elfogadásához kapcsolódó munkát; megismétli elkötelezettségét aziránt, hogy lépéseket tegyen az év végéig történő véglegesítés érdekében; hangsúlyozza, hogy az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló irányelvnek tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat és az adatvédelmi normákat, beleértve a Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatát, ugyanakkor uniós szinten hatékony eszközt kell biztosítania; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa ezt a folyamatot azáltal, hogy rendelkezésre bocsát minden további, az uniós PNR-irányelv szükségessége és arányossága szempontjából lényeges elemet; kéri, hogy mindenfajta jövőbeli javaslat, amely a biztonság terén új eszközöket hoz létre, mint például az utas-nyilvántartási adatállomány, rendszeresen foglaljon magában a tagállamok közötti információcserét és együttműködést szolgáló mechanizmusokat; |
| --- | --- |

27.

tudomásul veszi a Bizottság arra irányuló felhívását, hogy minél hamarabb zárják le az uniós PNR-irányelv elfogadásához kapcsolódó munkát; megismétli elkötelezettségét aziránt, hogy lépéseket tegyen az év végéig történő véglegesítés érdekében; hangsúlyozza, hogy az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló irányelvnek tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat és az adatvédelmi normákat, beleértve a Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatát, ugyanakkor uniós szinten hatékony eszközt kell biztosítania; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa ezt a folyamatot azáltal, hogy rendelkezésre bocsát minden további, az uniós PNR-irányelv szükségessége és arányossága szempontjából lényeges elemet; kéri, hogy mindenfajta jövőbeli javaslat, amely a biztonság terén új eszközöket hoz létre, mint például az utas-nyilvántartási adatállomány, rendszeresen foglaljon magában a tagállamok közötti információcserét és együttműködést szolgáló mechanizmusokat;

| 28. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a képzéshez, a kutatáshoz és az innovációhoz kapcsolódó támogató tevékenységek kiemelt jelentőséggel bírnak, és az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) kiemelkedően fontos munkát végez e területen; úgy véli, hogy a bűnüldöző hatóságok tisztviselőit célzó képzési és csereprogramok fokozott jelentőséggel bírnak e területen az európai bűnüldöző kultúra előmozdítása és a bevált gyakorlatok támogatása szempontjából; úgy véli, hogy több befektetésre van szükség a biztonsággal kapcsolatos kutatás és innováció terén, többek között a megelőzés területén; |
| --- | --- |

28.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a képzéshez, a kutatáshoz és az innovációhoz kapcsolódó támogató tevékenységek kiemelt jelentőséggel bírnak, és az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) kiemelkedően fontos munkát végez e területen; úgy véli, hogy a bűnüldöző hatóságok tisztviselőit célzó képzési és csereprogramok fokozott jelentőséggel bírnak e területen az európai bűnüldöző kultúra előmozdítása és a bevált gyakorlatok támogatása szempontjából; úgy véli, hogy több befektetésre van szükség a biztonsággal kapcsolatos kutatás és innováció terén, többek között a megelőzés területén;

| 29. | rámutat arra, hogy a gyorsan változó biztonsági helyzet szükségessé teszi az alkalmazkodó, rugalmas és reaktív megközelítési módot, a technikai képességek fejlesztését, valamint a stratégiában meghatározott kiemelt intézkedések rendszeres felülvizsgálatát; e tekintetben rámutat arra, hogy igénybe lehetne venni az EUMSZ 222. cikkét, amely előírja, hogy az Európai Tanács rendszeresen értékelje az Uniót fenyegető veszélyeket, többek között a tagállamok és az Europol által már elvégzett fenyegetésértékelésekre építve, és tájékoztassa az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket annak eredményéről és nyomon követéséről; |
| --- | --- |

29.

rámutat arra, hogy a gyorsan változó biztonsági helyzet szükségessé teszi az alkalmazkodó, rugalmas és reaktív megközelítési módot, a technikai képességek fejlesztését, valamint a stratégiában meghatározott kiemelt intézkedések rendszeres felülvizsgálatát; e tekintetben rámutat arra, hogy igénybe lehetne venni az EUMSZ 222. cikkét, amely előírja, hogy az Európai Tanács rendszeresen értékelje az Uniót fenyegető veszélyeket, többek között a tagállamok és az Europol által már elvégzett fenyegetésértékelésekre építve, és tájékoztassa az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket annak eredményéről és nyomon követéséről;

Terrorizmus

| 30. | üdvözli a stratégiában meghatározott azon intézkedéseket, amelyek a terrorizmus elleni küzdelemre, a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre, a külföldre utazó uniós állampolgárok és lakosok elleni fenyegetéssel szembeni fellépésre és radikalizálódás megelőzésére irányulnak; tudomásul veszi az Europolon belül létrehozandó Európai Terrorizmusellenes Központ javasolt új struktúráját, és felkéri a Bizottságot, hogy egyértelműsítse tovább annak pontos szerepét, feladatait, hatásköreit és felügyeletét, különös tekintettel arra, hogy biztosítani kell a megfelelő demokratikus és igazságügyi felügyeletet a megfelelő szinteken, többek között az Europol megbízatásának folyamatban lévő felülvizsgálata révén; hangsúlyozza, hogy a tagállamok közötti információcsere alapvető fontosságú a terrorizmus elleni küzdelemben, valamint hogy annak strukturáltabb formában kell történnie; |
| --- | --- |

30.

üdvözli a stratégiában meghatározott azon intézkedéseket, amelyek a terrorizmus elleni küzdelemre, a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre, a külföldre utazó uniós állampolgárok és lakosok elleni fenyegetéssel szembeni fellépésre és radikalizálódás megelőzésére irányulnak; tudomásul veszi az Europolon belül létrehozandó Európai Terrorizmusellenes Központ javasolt új struktúráját, és felkéri a Bizottságot, hogy egyértelműsítse tovább annak pontos szerepét, feladatait, hatásköreit és felügyeletét, különös tekintettel arra, hogy biztosítani kell a megfelelő demokratikus és igazságügyi felügyeletet a megfelelő szinteken, többek között az Europol megbízatásának folyamatban lévő felülvizsgálata révén; hangsúlyozza, hogy a tagállamok közötti információcsere alapvető fontosságú a terrorizmus elleni küzdelemben, valamint hogy annak strukturáltabb formában kell történnie;

| 31. | elítél minden olyan elemzést, amely összekeveri a terrorizmus, a biztonság hiánya, az iszlám és a migránsok fogalmát; |
| --- | --- |

31.

elítél minden olyan elemzést, amely összekeveri a terrorizmus, a biztonság hiánya, az iszlám és a migránsok fogalmát;

| 32. | emlékeztet arra, hogy a közelmúltban Brüsszelben, Párizsban, Koppenhágában és Saint-Quentin-Fallavierben történt terrortámadások fényében sürgősen szükség van arra, hogy az Unió jobban tudja értékelni az Unió biztonságára jelentett fenyegetést, és a terrorizmus elleni küzdelem haladéktalanul kezelendő problémaköreire tudjon összpontosítani: az uniós határok biztonságának megerősítésére, a jogsértő vagy káros tartalmak on-line bejelentésére szolgáló kapacitások fokozására, a lőfegyverek illegális kereskedelme elleni küzdelemre, valamint a nemzeti bűnüldöző hatóságok és a hírszerző szolgálatok közötti információcsere és operatív együttműködés fokozására; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet arra, hogy a közelmúltban Brüsszelben, Párizsban, Koppenhágában és Saint-Quentin-Fallavierben történt terrortámadások fényében sürgősen szükség van arra, hogy az Unió jobban tudja értékelni az Unió biztonságára jelentett fenyegetést, és a terrorizmus elleni küzdelem haladéktalanul kezelendő problémaköreire tudjon összpontosítani: az uniós határok biztonságának megerősítésére, a jogsértő vagy káros tartalmak on-line bejelentésére szolgáló kapacitások fokozására, a lőfegyverek illegális kereskedelme elleni küzdelemre, valamint a nemzeti bűnüldöző hatóságok és a hírszerző szolgálatok közötti információcsere és operatív együttműködés fokozására;

| 33. | emlékeztet arra, hogy a terrorhálózatok és a szervezett bűnözői csoportok elleni küzdelemben alapvető fontosságú a pénzmozgások nyomon követése és megszakítása, beleértve a SWIFT-kóddal nem rendelkező pénzmozgásokat is; üdvözli a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programban (TFTP) való méltányos és kiegyensúlyozott részvétel biztosítására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet arra, hogy a terrorhálózatok és a szervezett bűnözői csoportok elleni küzdelemben alapvető fontosságú a pénzmozgások nyomon követése és megszakítása, beleértve a SWIFT-kóddal nem rendelkező pénzmozgásokat is; üdvözli a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programban (TFTP) való méltányos és kiegyensúlyozott részvétel biztosítására irányuló erőfeszítéseket;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a hazai terrorizmus által jelentett fenyegetés az EU-ban veszélyes szintet ért el, amióta iszlám fundamentalisták területeket foglaltak el Szíriában és Irakban, és az egész világra kiterjedő propagandakampányba kezdtek azért, hogy egyesítsék erőiket a dzsihádistákkal, és hogy támadásokat hajtsanak végre az Unió határain belül; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a hazai terrorizmus által jelentett fenyegetés az EU-ban veszélyes szintet ért el, amióta iszlám fundamentalisták területeket foglaltak el Szíriában és Irakban, és az egész világra kiterjedő propagandakampányba kezdtek azért, hogy egyesítsék erőiket a dzsihádistákkal, és hogy támadásokat hajtsanak végre az Unió határain belül;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a külföldi harcosok és általában a terrorizmus jelentette fenyegetés kezelése egy olyan többrétegű megközelítést tesz szükségessé, amely a politikai és vallási tolerancia előmozdítása révén átfogó módon kezeli a mögöttes tényezőket, például a radikalizálódást, fejleszti a társadalmi kohéziót és befogadást, és előmozdítja a társadalomba való visszailleszkedést, elemzi és ellensúlyozza a terrorcselekmények elkövetésére való internetes felbujtást, megakadályozza a terrorszervezetekhez való csatlakozás céljából történő elutazást, megelőzi és megakadályozza a toborzást és a fegyveres konfliktusokban való részvételt, megakasztja a terrorszervezeteknek és a csatlakozni kívánó magánszemélyeknek nyújtott pénzügyi támogatást, megfelelő esetekben biztosítja a vádemelést, és megfelelő eszközöket ad a bűnüldöző hatóságok kezébe ahhoz, hogy az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett elláthassák feladataikat; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a külföldi harcosok és általában a terrorizmus jelentette fenyegetés kezelése egy olyan többrétegű megközelítést tesz szükségessé, amely a politikai és vallási tolerancia előmozdítása révén átfogó módon kezeli a mögöttes tényezőket, például a radikalizálódást, fejleszti a társadalmi kohéziót és befogadást, és előmozdítja a társadalomba való visszailleszkedést, elemzi és ellensúlyozza a terrorcselekmények elkövetésére való internetes felbujtást, megakadályozza a terrorszervezetekhez való csatlakozás céljából történő elutazást, megelőzi és megakadályozza a toborzást és a fegyveres konfliktusokban való részvételt, megakasztja a terrorszervezeteknek és a csatlakozni kívánó magánszemélyeknek nyújtott pénzügyi támogatást, megfelelő esetekben biztosítja a vádemelést, és megfelelő eszközöket ad a bűnüldöző hatóságok kezébe ahhoz, hogy az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett elláthassák feladataikat;

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt dolgozzon ki tényleges stratégiát az európai harcosokra vonatkozóan – ami a biztonsági stratégiából egyelőre hiányzik –, különös tekintettel a konfliktus sújtotta övezetekből visszatérő személyekre, akik el kívánják hagyni a terrorista szervezeteket, amelyeknek tagjai voltak, és szeretnének visszailleszkedni a társadalomba; úgy véli, hogy különös hangsúlyt kell fektetni a fiatal európai harcosok helyzetére; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt dolgozzon ki tényleges stratégiát az európai harcosokra vonatkozóan – ami a biztonsági stratégiából egyelőre hiányzik –, különös tekintettel a konfliktus sújtotta övezetekből visszatérő személyekre, akik el kívánják hagyni a terrorista szervezeteket, amelyeknek tagjai voltak, és szeretnének visszailleszkedni a társadalomba; úgy véli, hogy különös hangsúlyt kell fektetni a fiatal európai harcosok helyzetére;

| 37. | megerősíti azon szándékát, hogy nyílt és átlátható vizsgálatok révén biztosítsa az elszámoltathatóságot, amennyiben a terrorizmus elleni küzdelem leple alatt jelentősen megsértik az alapvető jogokat, különösen a foglyok CIA általi szállítása és európai országokban történő illegális fogva tartása kapcsán; kéri, hogy biztosítsák az ilyen jogsértéseket felfedők, így például az újságírók és a visszaélést bejelentők védelmét; |
| --- | --- |

37.

megerősíti azon szándékát, hogy nyílt és átlátható vizsgálatok révén biztosítsa az elszámoltathatóságot, amennyiben a terrorizmus elleni küzdelem leple alatt jelentősen megsértik az alapvető jogokat, különösen a foglyok CIA általi szállítása és európai országokban történő illegális fogva tartása kapcsán; kéri, hogy biztosítsák az ilyen jogsértéseket felfedők, így például az újságírók és a visszaélést bejelentők védelmét;

Radikalizálódás

| 38. | egyetért azzal, hogy a radikalizálódást megelőzését az EU-nak kiemelt fontosságú kérdésként kell kezelnie; sajnálja, hogy a stratégiából hiányoznak a konkrétabb intézkedések, melyek a radikalizálódás kezelését szolgálják Európában, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen sürgős és átfogó lépéseket a radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség megelőzését célzó intézkedések fokozására, a szélsőséges ideológiák terjedésének megfékezésére és az integráció és a befogadás elősegítésére; kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg az uniós radikalizálódás-tudatossági hálózatot, amely összefog a radikalizálódást a gyökerének szintjén kezelő kezdeményezésekben részt vevő valamennyi érintett szereplőt, és tisztázza a radikalizálódás-tudatossági hálózat javasolt új kiválósági központjának a megbízatását, feladatait és hatáskörét; javasolja, hogy a szakértők és az érdekelt felek által kidolgozott ajánlások gyakorlati végrehajtásának biztosítása érdekében ennek szerkezete foglalja magában a helyi és nemzeti döntéshozókat is; határozottabb intézkedésekre szólít fel annak érdekében, hogy foglalkozzanak az interneten keresztül történő radikalizálódás és a szélsőséges nézetek internetes honlapok vagy a közösségi média felhasználásával Európában történő terjesztésével; üdvözli a szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egység Europolon belüli létrehozását, amely segítséget nyújt a tagállamoknak abban, hogy az ágazat támogatásával azonosítsák és eltávolítsák a szélsőséges és erőszakos online tartalmakat, és felszólítja a Bizottságot, hogy bocsássák rendelkezésre a működéséhez szükséges további forrásokat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nincsenek konkrét intézkedések, amelyek célja, hogy megerősítsék az internet szerepét a radikalizálódás elleni figyelemfelkeltés terén, és különösen az online ellenpropaganda proaktív módon való terjesztése szempontjából, a terrorista propaganda ellensúlyozása érdekében; |
| --- | --- |

38.

egyetért azzal, hogy a radikalizálódást megelőzését az EU-nak kiemelt fontosságú kérdésként kell kezelnie; sajnálja, hogy a stratégiából hiányoznak a konkrétabb intézkedések, melyek a radikalizálódás kezelését szolgálják Európában, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen sürgős és átfogó lépéseket a radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség megelőzését célzó intézkedések fokozására, a szélsőséges ideológiák terjedésének megfékezésére és az integráció és a befogadás elősegítésére; kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg az uniós radikalizálódás-tudatossági hálózatot, amely összefog a radikalizálódást a gyökerének szintjén kezelő kezdeményezésekben részt vevő valamennyi érintett szereplőt, és tisztázza a radikalizálódás-tudatossági hálózat javasolt új kiválósági központjának a megbízatását, feladatait és hatáskörét; javasolja, hogy a szakértők és az érdekelt felek által kidolgozott ajánlások gyakorlati végrehajtásának biztosítása érdekében ennek szerkezete foglalja magában a helyi és nemzeti döntéshozókat is; határozottabb intézkedésekre szólít fel annak érdekében, hogy foglalkozzanak az interneten keresztül történő radikalizálódás és a szélsőséges nézetek internetes honlapok vagy a közösségi média felhasználásával Európában történő terjesztésével; üdvözli a szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egység Europolon belüli létrehozását, amely segítséget nyújt a tagállamoknak abban, hogy az ágazat támogatásával azonosítsák és eltávolítsák a szélsőséges és erőszakos online tartalmakat, és felszólítja a Bizottságot, hogy bocsássák rendelkezésre a működéséhez szükséges további forrásokat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nincsenek konkrét intézkedések, amelyek célja, hogy megerősítsék az internet szerepét a radikalizálódás elleni figyelemfelkeltés terén, és különösen az online ellenpropaganda proaktív módon való terjesztése szempontjából, a terrorista propaganda ellensúlyozása érdekében;

| 39. | rámutat arra, hogy a sikeres biztonságpoltikának a politikai és vallási tolerancia előmozdítása, a társadalmi kohézió és befogadás fejlesztése, valamint a társadalomba való visszailleszkedés megkönnyítése révén foglalkoznia kell a szélsőségesség mögöttes tényezőivel is, mint például a radikalizálódással, az intoleranciával és a diszkriminációval; |
| --- | --- |

39.

rámutat arra, hogy a sikeres biztonságpoltikának a politikai és vallási tolerancia előmozdítása, a társadalmi kohézió és befogadás fejlesztése, valamint a társadalomba való visszailleszkedés megkönnyítése révén foglalkoznia kell a szélsőségesség mögöttes tényezőivel is, mint például a radikalizálódással, az intoleranciával és a diszkriminációval;

| 40. | úgy véli, hogy széles körű kutatást kell végezni és konkrét intézkedéseket kell kidolgozni a Bizottság pénzügyi és operatív támogatása mellett annak érdekében, hogy az eredményes kommunikációs csatornák révén támogassák és valamennyi európai polgárral megosszák közös értékeinket, amelyek a toleranciához, a pluralizmushoz, a lelkiismereti szabadsághoz, a szólásszabadsághoz és általában véve az alapvető jogokhoz kapcsolódnak; úgy véli, hogy a stratégiának hangsúlyoznia kell a vallásokkal kapcsolatos tévhitekkel szembeni küzdelem fontosságát, különösen az iszlám tekintetében, mivel az önmagában nem játszik szerepet a radikalizálódásban és a terrorizmusban; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy széles körű kutatást kell végezni és konkrét intézkedéseket kell kidolgozni a Bizottság pénzügyi és operatív támogatása mellett annak érdekében, hogy az eredményes kommunikációs csatornák révén támogassák és valamennyi európai polgárral megosszák közös értékeinket, amelyek a toleranciához, a pluralizmushoz, a lelkiismereti szabadsághoz, a szólásszabadsághoz és általában véve az alapvető jogokhoz kapcsolódnak; úgy véli, hogy a stratégiának hangsúlyoznia kell a vallásokkal kapcsolatos tévhitekkel szembeni küzdelem fontosságát, különösen az iszlám tekintetében, mivel az önmagában nem játszik szerepet a radikalizálódásban és a terrorizmusban;

| 41. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a közelmúltban elszaporodtak az uniós polgárokkal szembeni gyűlölet-bűncselekmények – többek között az interneten; kéri a tagállamokat, hogy védjék meg polgáraikat a további támadásoktól és előzzék meg a gyűlöletre uszítást és a származáson, meggyőződésen vagy valláson alapuló intolerancia minden formáját, többek között a fiatalokat célzó oktatási tevékenység és inkluzív párbeszéd ösztönzése révén; |
| --- | --- |

41.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a közelmúltban elszaporodtak az uniós polgárokkal szembeni gyűlölet-bűncselekmények – többek között az interneten; kéri a tagállamokat, hogy védjék meg polgáraikat a további támadásoktól és előzzék meg a gyűlöletre uszítást és a származáson, meggyőződésen vagy valláson alapuló intolerancia minden formáját, többek között a fiatalokat célzó oktatási tevékenység és inkluzív párbeszéd ösztönzése révén;

Szervezett bűnözés

| 42. | egyetért azzal, hogy az emberkereskedelem olyan jelenség, amelyet hatékonyabban kell kezelni uniós szinten; határozottan elutasítja ugyanakkor az illegális migráció és a terrorizmus közötti bármifajta kapcsolatot; emlékeztet arra, hogy a védelem kérése céljából az EU-ba irányuló legális útvonal hiánya állandó keresletet generál az illegális útvonalak iránt, ami veszélybe sodorja a nemzetközi védelemre szoruló, kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsokat; |
| --- | --- |

42.

egyetért azzal, hogy az emberkereskedelem olyan jelenség, amelyet hatékonyabban kell kezelni uniós szinten; határozottan elutasítja ugyanakkor az illegális migráció és a terrorizmus közötti bármifajta kapcsolatot; emlékeztet arra, hogy a védelem kérése céljából az EU-ba irányuló legális útvonal hiánya állandó keresletet generál az illegális útvonalak iránt, ami veszélybe sodorja a nemzetközi védelemre szoruló, kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsokat;

| 43. | hangsúlyozza a szervezett bűnözés súlyosságát az emberkereskedelem terén; felhívja a figyelmet arra, hogy a bűnözők rendkívüli mértékű erőszakot és brutalitást alkalmaznak e különösen kiszolgáltatott csoporttal szemben; üdvözli a meglévő keretet, és egyetért azzal, hogy szükség van a 2016 utáni időszakra szóló stratégiára, amely kiterjed az Europol és az Eurojust speciális szakértelmére e téren; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza a szervezett bűnözés súlyosságát az emberkereskedelem terén; felhívja a figyelmet arra, hogy a bűnözők rendkívüli mértékű erőszakot és brutalitást alkalmaznak e különösen kiszolgáltatott csoporttal szemben; üdvözli a meglévő keretet, és egyetért azzal, hogy szükség van a 2016 utáni időszakra szóló stratégiára, amely kiterjed az Europol és az Eurojust speciális szakértelmére e téren;

| 44. | elismeri, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelemben határozott európai fellépésre van szükség; támogatja a Bizottság azon eltökéltségét, hogy megoldja e problémát; nyomatékosan felszólítja a Bizottságot, hogy alakítson ki szoros együttműködést a harmadik országokkal az emberkereskedelem elleni küzdelem terén, a migránsok csempészetének és a földközi-tengeri térségben az újabb tragédiák elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

44.

elismeri, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelemben határozott európai fellépésre van szükség; támogatja a Bizottság azon eltökéltségét, hogy megoldja e problémát; nyomatékosan felszólítja a Bizottságot, hogy alakítson ki szoros együttműködést a harmadik országokkal az emberkereskedelem elleni küzdelem terén, a migránsok csempészetének és a földközi-tengeri térségben az újabb tragédiák elkerülése érdekében;

| 45. | rámutat arra, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani a határokon átnyúló szervezett bűnözés alakulására, a fegyverkereskedelem, az emberkereskedelem, a tiltott kábítószerek előállítása és értékesítése tekintetében; elégedetten állapítja meg, hogy a stratégia elismeri a kábítószer-probléma dinamikus jellegét, és különösen annak kapcsolatát a szervezett bűnözéssel, valamint az új és már használatban lévő drogok előállítása és értékesítése terén jelentkező innováció jelentette folyamatosan változó fenyegetésekkel; hangsúlyozza, hogy sürgősen el kell fogadni az új pszichoaktív szerekre vonatkozóan javasolt csomagot, és sürgeti a Tanácsot, hogy tegyen előrelépéseket e tekintetben; |
| --- | --- |

45.

rámutat arra, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani a határokon átnyúló szervezett bűnözés alakulására, a fegyverkereskedelem, az emberkereskedelem, a tiltott kábítószerek előállítása és értékesítése tekintetében; elégedetten állapítja meg, hogy a stratégia elismeri a kábítószer-probléma dinamikus jellegét, és különösen annak kapcsolatát a szervezett bűnözéssel, valamint az új és már használatban lévő drogok előállítása és értékesítése terén jelentkező innováció jelentette folyamatosan változó fenyegetésekkel; hangsúlyozza, hogy sürgősen el kell fogadni az új pszichoaktív szerekre vonatkozóan javasolt csomagot, és sürgeti a Tanácsot, hogy tegyen előrelépéseket e tekintetben;

| 46. | úgy véli, hogy a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelmet célzó uniós eszközökön kívül a biztonságra vonatkozó európai stratégiának az ilyen súlyos bűncselekmények áldozatait védő mechanizmusokat is magában kell foglalnia annak elkerülése érdekében, hogy ismételten áldozattá váljanak; megjegyzi, hogy az áldozatok védelmét fontos eszköznek kell tekinteni a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemben, mivel ez egyértelműen jelzi a bűnelkövetőknek, hogy a társadalom nem adja meg magát az erőszaknak és hogy mindig védeni fogja az áldozatokat és méltóságukat; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelmet célzó uniós eszközökön kívül a biztonságra vonatkozó európai stratégiának az ilyen súlyos bűncselekmények áldozatait védő mechanizmusokat is magában kell foglalnia annak elkerülése érdekében, hogy ismételten áldozattá váljanak; megjegyzi, hogy az áldozatok védelmét fontos eszköznek kell tekinteni a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemben, mivel ez egyértelműen jelzi a bűnelkövetőknek, hogy a társadalom nem adja meg magát az erőszaknak és hogy mindig védeni fogja az áldozatokat és méltóságukat;

Számítástechnikai bűnözés

| 47. | hangsúlyozza, hogy a terrorszervezetek és a szervezett bűnözői csoportok egyre inkább kihasználják a kiberteret a bűncselekmények valamennyi formájának elkövetése során, és hogy a számítástechnikai bűnözés és a számítástechnikával támogatott bűnözés jelentős veszélyt jelent az uniós gazdaság és az uniós polgárok számára; megjegyzi, hogy a digitális korban a számítástechnikai bűnözés új megközelítést tesz szükségessé a bűnüldözési és igazságügyi együttműködés terén; rámutat arra, hogy az új technikai előrelépések növelik a számítástechnikai bűnözés hatását és méretét, és ezért kéri a Bizottságot, hogy végezzen alapos elemzést a bűnüldözési és igazságügyi hatóságok hatásköreiről, valamint jogi és technikai képességeiről az interneten és azon kívül egyaránt, ezáltal lehetővé téve számukra, hogy hatékonyan kezeljék a számítástechnikai bűnözést, hangsúlyozva, hogy minden végrehajtási intézkedésnek szigorúan tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat, szükségesnek és arányosnak kell lennie, és be kell tartania az uniós és nemzeti jogszabályokat; fokozottan felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a titkosítás használatának joga az Európai Unióban mindenhol sértetlen maradjon és hogy — a rendőrségi nyomozások vagy igazságügyi eljárások keretében megfelelő bírói felhatalmazással folytatott lehallgatások sérelme nélkül — semelyik tagállam se hajthasson végre olyan intézkedéseket, amelyek korlátozzák az adattitkosítási jogot; kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a működéséhez szükséges további forrásokat az Europol szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egysége számára ahelyett, hogy belső áthelyezéseket foganatosít, többek között a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ (EC3) személyzeti állományának átcsoportosítása révén, mivel a központ nem maradhat kellő számú személyzet nélkül; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a terrorszervezetek és a szervezett bűnözői csoportok egyre inkább kihasználják a kiberteret a bűncselekmények valamennyi formájának elkövetése során, és hogy a számítástechnikai bűnözés és a számítástechnikával támogatott bűnözés jelentős veszélyt jelent az uniós gazdaság és az uniós polgárok számára; megjegyzi, hogy a digitális korban a számítástechnikai bűnözés új megközelítést tesz szükségessé a bűnüldözési és igazságügyi együttműködés terén; rámutat arra, hogy az új technikai előrelépések növelik a számítástechnikai bűnözés hatását és méretét, és ezért kéri a Bizottságot, hogy végezzen alapos elemzést a bűnüldözési és igazságügyi hatóságok hatásköreiről, valamint jogi és technikai képességeiről az interneten és azon kívül egyaránt, ezáltal lehetővé téve számukra, hogy hatékonyan kezeljék a számítástechnikai bűnözést, hangsúlyozva, hogy minden végrehajtási intézkedésnek szigorúan tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat, szükségesnek és arányosnak kell lennie, és be kell tartania az uniós és nemzeti jogszabályokat; fokozottan felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a titkosítás használatának joga az Európai Unióban mindenhol sértetlen maradjon és hogy — a rendőrségi nyomozások vagy igazságügyi eljárások keretében megfelelő bírói felhatalmazással folytatott lehallgatások sérelme nélkül — semelyik tagállam se hajthasson végre olyan intézkedéseket, amelyek korlátozzák az adattitkosítási jogot; kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a működéséhez szükséges további forrásokat az Europol szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egysége számára ahelyett, hogy belső áthelyezéseket foganatosít, többek között a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ (EC3) személyzeti állományának átcsoportosítása révén, mivel a központ nem maradhat kellő számú személyzet nélkül;

| 48. | hangsúlyozza a kutatás és az innováció alapvető fontosságát ahhoz, hogy az EU folyamatosan naprakész maradjon a változó biztonsági igények tekintetében; hangsúlyozza a versenyképes uniós biztonsági iparág jelentőségét, amely hozzá tud járulni az EU biztonsági autonómiájához; megismétli azt a kérését, hogy biztosítsanak nagyobb autonómiát az uniós informatikai biztonság számára, és hogy fontolóra kell venni az EU-ban gyártott biztonsági berendezések és szolgáltatások alkalmazását a kritikus infrastruktúrákra és közszolgáltatások számára; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza a kutatás és az innováció alapvető fontosságát ahhoz, hogy az EU folyamatosan naprakész maradjon a változó biztonsági igények tekintetében; hangsúlyozza a versenyképes uniós biztonsági iparág jelentőségét, amely hozzá tud járulni az EU biztonsági autonómiájához; megismétli azt a kérését, hogy biztosítsanak nagyobb autonómiát az uniós informatikai biztonság számára, és hogy fontolóra kell venni az EU-ban gyártott biztonsági berendezések és szolgáltatások alkalmazását a kritikus infrastruktúrákra és közszolgáltatások számára;

| 49. | kéri a Bizottságot, hogy indítson a tájékozottság és felkészültség fokozására irányuló kampányt a súlyos számítástechnikai bűnözéshez kapcsolódó kockázatokról annak érdekében, hogy javítsa az informatikai támadásokkal szembeni ellenállóképességet; |
| --- | --- |

49.

kéri a Bizottságot, hogy indítson a tájékozottság és felkészültség fokozására irányuló kampányt a súlyos számítástechnikai bűnözéshez kapcsolódó kockázatokról annak érdekében, hogy javítsa az informatikai támadásokkal szembeni ellenállóképességet;

| 50. | üdvözli az EC3 által a súlyos transznacionális számítástechnikai bűnözés és számítástechnikával támogatott bűnözés elleni küzdelem terén végzett a munkát; hangsúlyozza, hogy az EC3 kulcsszerepet játszik a tagállamok támogatásában, különösen a gyermekek szexuális kizsákmányolása elleni küzdelem terén; emlékeztet a Bizottság azon közleményére, miszerint biztosítja az EC3 számára a szükséges szakértőket és költségvetést annak érdekében, hogy fokozzák az európai együttműködést, amellyel a 2013-as létrehozása óta nem foglalkoztak; |
| --- | --- |

50.

üdvözli az EC3 által a súlyos transznacionális számítástechnikai bűnözés és számítástechnikával támogatott bűnözés elleni küzdelem terén végzett a munkát; hangsúlyozza, hogy az EC3 kulcsszerepet játszik a tagállamok támogatásában, különösen a gyermekek szexuális kizsákmányolása elleni küzdelem terén; emlékeztet a Bizottság azon közleményére, miszerint biztosítja az EC3 számára a szükséges szakértőket és költségvetést annak érdekében, hogy fokozzák az európai együttműködést, amellyel a 2013-as létrehozása óta nem foglalkoztak;

| 51. | felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen teljes körű értékelést a gyermekek online szexuális kizsákmányolása elleni küzdelemmel kapcsolatos meglévő intézkedésekről, mérje fel, hogy szükség van-e további jogalkotási eszközökre, valamint vizsgálja meg, hogy az EUROPOL rendelkezik-e kellő szakértelemmel, erőforrásokkal és személyzettel ahhoz, hogy kezelni tudja ezt a szörnyű bűncselekményt; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen teljes körű értékelést a gyermekek online szexuális kizsákmányolása elleni küzdelemmel kapcsolatos meglévő intézkedésekről, mérje fel, hogy szükség van-e további jogalkotási eszközökre, valamint vizsgálja meg, hogy az EUROPOL rendelkezik-e kellő szakértelemmel, erőforrásokkal és személyzettel ahhoz, hogy kezelni tudja ezt a szörnyű bűncselekményt;

Finanszírozás

| 52. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság 2016. évi költségvetési tervezete mindössze kb. 1,5 millió euróval növeli az Europol költségvetését, és ez nem biztosítja számára az ahhoz szükséges forrásokat, hogy a terveknek megfelelően létrehozza az Európai Terrorizmusellenes Központot és a szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egységet; |
| --- | --- |

52.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság 2016. évi költségvetési tervezete mindössze kb. 1,5 millió euróval növeli az Europol költségvetését, és ez nem biztosítja számára az ahhoz szükséges forrásokat, hogy a terveknek megfelelően létrehozza az Európai Terrorizmusellenes Központot és a szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egységet;

| 53. | üdvözli a Bizottság az első alelnökének, Frans Timmermansnak a Parlamentben elhangzott nyilatkozatát, mely szerint a Bizottság a rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat összhangba hozza a stratégia prioritásaival; e tekintetben ismételten hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell arról, hogy az érintett uniós ügynökségek rendelkezzenek a jelenlegi és a stratégiában lefektetett új feladataik ellátásához szükséges megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokkal; alaposan meg kívánja vizsgálni a végrehajtást, valamint értékelni kívánja a Belső Biztonsági Alap uniós és nemzeti szintű jövőbeli szükségleteit; |
| --- | --- |

53.

üdvözli a Bizottság az első alelnökének, Frans Timmermansnak a Parlamentben elhangzott nyilatkozatát, mely szerint a Bizottság a rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat összhangba hozza a stratégia prioritásaival; e tekintetben ismételten hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell arról, hogy az érintett uniós ügynökségek rendelkezzenek a jelenlegi és a stratégiában lefektetett új feladataik ellátásához szükséges megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokkal; alaposan meg kívánja vizsgálni a végrehajtást, valamint értékelni kívánja a Belső Biztonsági Alap uniós és nemzeti szintű jövőbeli szükségleteit;

o

o o

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

54.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 150., 2014.5.20., 93. o.

(2)  HL C 168. E, 2013.6.14., 45. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0173.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0230.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0102.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0032.

(7)  HL L 381., 2006.12.28., 4. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0172.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/93 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/93

---

P8_TA(2015)0270

A jemeni helyzet

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a jemeni helyzetről (2015/2760(RSP))

(2017/C 265/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Jemenről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jemenről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által a jemeni helyzetről 2015. március 26-án tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által a jemeni helyzetről 2015. március 26-án tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Federica Mogherini alelnök/főképviselő és Hrisztosz Sztilijanídisz humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztos által a jemeni harcok hatásáról tett 2015. április 1-jei közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Federica Mogherini alelnök/főképviselő és Hrisztosz Sztilijanídisz humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztos által a jemeni harcok hatásáról tett 2015. április 1-jei közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Federica Mogherini alelnök/főképviselő és Hrisztosz Sztilijanídisz humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztos által a javasolt jemeni tűzszünetről tett 2015. május 11-i közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Federica Mogherini alelnök/főképviselő és Hrisztosz Sztilijanídisz humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztos által a javasolt jemeni tűzszünetről tett 2015. május 11-i közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Federica Mogherini alelnök/főképviselő és Hrisztosz Sztilijanídisz humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztos által a jemeni válsághelyzetről tett 2015. július 3-i közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Federica Mogherini alelnök/főképviselő és Hrisztosz Sztilijanídisz humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztos által a jemeni válsághelyzetről tett 2015. július 3-i közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Tanács Jemenről szóló, 2015. április 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Jemenről szóló, 2015. április 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának 2014 (2011), 2051 (2012), 2140 (2014), 2201 (2015) és 2216 (2015) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának 2014 (2011), 2051 (2012), 2140 (2014), 2201 (2015) és 2216 (2015) számú határozatára,

| — | tekintettel a társelnökök által az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti 24., vegyes tanácsi és miniszteri találkozóról kiadott 2015. május 24-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a társelnökök által az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti 24., vegyes tanácsi és miniszteri találkozóról kiadott 2015. május 24-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a jemeni helyzetről szóló, 2015. június 25-i sajtónyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a jemeni helyzetről szóló, 2015. június 25-i sajtónyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2014. szeptember 21-i béke- és nemzeti partnerségi megállapodásra, a 2014. január 25-i nemzeti párbeszédre irányuló konferencia zárónyilatkozatára és az Öböl-menti Együttműködési Tanács 2011. november 21-i kezdeményezésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. szeptember 21-i béke- és nemzeti partnerségi megállapodásra, a 2014. január 25-i nemzeti párbeszédre irányuló konferencia zárónyilatkozatára és az Öböl-menti Együttműködési Tanács 2011. november 21-i kezdeményezésére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a jelenlegi jemeni válság az egymást követő kormányok kudarcainak következménye, amelyek nem voltak képesek eleget tenni a jemeni nép demokratikus, gazdasági és társadalmi fejlődésre, stabilitásra és biztonságra irányuló törekvéseinek; mivel ez a kudarc megteremette a feltételeket az erőszakos konfliktus kirobbanásához, mivel nem hozott létre inkluzív kormányt és tisztességes hatalommegosztást, szisztematikusan figyelmen kívül hagyta az országban fennálló számos törzsi feszültséget, valamint a széles körű bizonytalanságot és a gazdasági bénultságot; |
| --- | --- |

A.

mivel a jelenlegi jemeni válság az egymást követő kormányok kudarcainak következménye, amelyek nem voltak képesek eleget tenni a jemeni nép demokratikus, gazdasági és társadalmi fejlődésre, stabilitásra és biztonságra irányuló törekvéseinek; mivel ez a kudarc megteremette a feltételeket az erőszakos konfliktus kirobbanásához, mivel nem hozott létre inkluzív kormányt és tisztességes hatalommegosztást, szisztematikusan figyelmen kívül hagyta az országban fennálló számos törzsi feszültséget, valamint a széles körű bizonytalanságot és a gazdasági bénultságot;

| B. | mivel a jelenlegi jemeni konfliktus a 20 kormányzóság közül már 20-ra kiterjedt; mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) legutóbbi összesített adatai szerint 2015. március 19. és május 5. között legalább 1 439 embert vesztette életét, 5 951-en pedig – köztük sok civil – megsebesültek; mivel a harcok kirobbanása óta több mint 3 000 ember vesztette életét és több mint 10 000 ember sebesült meg; |
| --- | --- |

B.

mivel a jelenlegi jemeni konfliktus a 20 kormányzóság közül már 20-ra kiterjedt; mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) legutóbbi összesített adatai szerint 2015. március 19. és május 5. között legalább 1 439 embert vesztette életét, 5 951-en pedig – köztük sok civil – megsebesültek; mivel a harcok kirobbanása óta több mint 3 000 ember vesztette életét és több mint 10 000 ember sebesült meg;

| C. | mivel Jemen a Közel-Kelet egyik legszegényebb országa, ahol magas a munkanélküliség és az írástudatlanság és nincsenek alapvető szolgáltatások; mivel jelenleg 20 millió ember – köztük a becslések szerint 9,4 millió jemeni gyermek, több mint 250 000 menekült és 335 000 lakóhelyét elhagyni kényszerült személy – szorul humanitárius segítségre; |
| --- | --- |

C.

mivel Jemen a Közel-Kelet egyik legszegényebb országa, ahol magas a munkanélküliség és az írástudatlanság és nincsenek alapvető szolgáltatások; mivel jelenleg 20 millió ember – köztük a becslések szerint 9,4 millió jemeni gyermek, több mint 250 000 menekült és 335 000 lakóhelyét elhagyni kényszerült személy – szorul humanitárius segítségre;

| D. | mivel a közelmúlt eseményei komoly kockázatot jelentenek a régió, különösen Afrika szarva, a Vörös-tenger és a tágabb Közel-Kelet térségének stabilitására nézve; |
| --- | --- |

D.

mivel a közelmúlt eseményei komoly kockázatot jelentenek a régió, különösen Afrika szarva, a Vörös-tenger és a tágabb Közel-Kelet térségének stabilitására nézve;

| E. | mivel 2015. március 26-án a szaúdi vezette koalíció – Bahrein, Egyiptom, Jordánia, Kuvait, Marokkó, Katar, Szudán és az Egyesült Arab Emírségek részvételével – Abd Rabbu Manszúr Hádi jemeni elnök felkérésére katonai műveletet indított Jemenben a húszi lázadók ellen; mivel a beszámolók szerint ez a koalíció nemzetközileg tiltott kazettás bombákat használ Jemenben, és mivel ezt jelenleg az ENSZ emberi jogi főbiztosa vizsgálja; |
| --- | --- |

E.

mivel 2015. március 26-án a szaúdi vezette koalíció – Bahrein, Egyiptom, Jordánia, Kuvait, Marokkó, Katar, Szudán és az Egyesült Arab Emírségek részvételével – Abd Rabbu Manszúr Hádi jemeni elnök felkérésére katonai műveletet indított Jemenben a húszi lázadók ellen; mivel a beszámolók szerint ez a koalíció nemzetközileg tiltott kazettás bombákat használ Jemenben, és mivel ezt jelenleg az ENSZ emberi jogi főbiztosa vizsgálja;

| F. | mivel a húszi fegyveres csoportok és a hozzájuk csatlakozó erők számos polgári áldozat halálát okozták Jemenben, többek között légvédelmi ütegek bevetésével, amelyek a lakott területekre történő becsapódásuk után robbantak fel, és ezáltal polgári személyeket öltek meg vagy nyomorítottak meg; |
| --- | --- |

F.

mivel a húszi fegyveres csoportok és a hozzájuk csatlakozó erők számos polgári áldozat halálát okozták Jemenben, többek között légvédelmi ütegek bevetésével, amelyek a lakott területekre történő becsapódásuk után robbantak fel, és ezáltal polgári személyeket öltek meg vagy nyomorítottak meg;

| G. | mivel a Szaúd-Arábia vezette katonai koalíció Jemenben végrehajtott légitámadásai sok esetben követeltek polgári áldozatokat, megsértve ezzel a nemzetközi humanitárius jogot, amely előírja, hogy valamennyi lehetséges intézkedést meg kell tenni a polgári áldozatok megakadályozása vagy minimálisra csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel a Szaúd-Arábia vezette katonai koalíció Jemenben végrehajtott légitámadásai sok esetben követeltek polgári áldozatokat, megsértve ezzel a nemzetközi humanitárius jogot, amely előírja, hogy valamennyi lehetséges intézkedést meg kell tenni a polgári áldozatok megakadályozása vagy minimálisra csökkentése érdekében;

| H. | mivel a légitámadásokon kívül Szaúd-Arábia tengeri blokád alá vonta Jement, ami tragikus következményekkel járt a polgári lakossága nézve, így 22 millió ember, azaz a lakosság közel 80 %-a sürgős élelmiszer-, víz és orvosi ellátmányra szorul; |
| --- | --- |

H.

mivel a légitámadásokon kívül Szaúd-Arábia tengeri blokád alá vonta Jement, ami tragikus következményekkel járt a polgári lakossága nézve, így 22 millió ember, azaz a lakosság közel 80 %-a sürgős élelmiszer-, víz és orvosi ellátmányra szorul;

| I. | mivel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár, tekintettel az ENSZ béketárgyalásokra, 2015. június 15-én humanitárius okok miatt felszólított arra, hogy a harcokat a ramadán idején legalább két hétre felfüggesszék, hogy lehetővé váljon az összes nélkülöző jemeni számára létfontosságú segítséget nyújtani, de mivel nem született megállapodás; mivel 2015. június 19-én a harcban álló jemeni feleknek nem sikerült tűzszüneti megállapodást kötniük az ENSZ különmegbízottja, Ismail Ould Cheikh Ahmed közvetítésével zajló diplomáciai tárgyalások során; |
| --- | --- |

I.

mivel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár, tekintettel az ENSZ béketárgyalásokra, 2015. június 15-én humanitárius okok miatt felszólított arra, hogy a harcokat a ramadán idején legalább két hétre felfüggesszék, hogy lehetővé váljon az összes nélkülöző jemeni számára létfontosságú segítséget nyújtani, de mivel nem született megállapodás; mivel 2015. június 19-én a harcban álló jemeni feleknek nem sikerült tűzszüneti megállapodást kötniük az ENSZ különmegbízottja, Ismail Ould Cheikh Ahmed közvetítésével zajló diplomáciai tárgyalások során;

| J. | mivel 2015. június 30-én kb. 1 200 fogoly – köztük al-Kaida tagsággal gyanúsítottak – szökött meg Taiz városának központi börtönéből; mivel 2015. áprilisában mintegy 300 fogoly szökött meg egy másik börtönből Hadramaut kormányzóságban; mivel Jemenben több terrortámadásra is sor került, például 2015. június 17-én Szanaa városában, többek kötött három mecset ellen, amelyek számos halálos áldozatot és sebesültet követeltek; |
| --- | --- |

J.

mivel 2015. június 30-én kb. 1 200 fogoly – köztük al-Kaida tagsággal gyanúsítottak – szökött meg Taiz városának központi börtönéből; mivel 2015. áprilisában mintegy 300 fogoly szökött meg egy másik börtönből Hadramaut kormányzóságban; mivel Jemenben több terrortámadásra is sor került, például 2015. június 17-én Szanaa városában, többek kötött három mecset ellen, amelyek számos halálos áldozatot és sebesültet követeltek;

| K. | mivel 2015. július 1-jén az ENSZ a Jemenben uralkodó humanitárius vészhelyzetet a legmagasabb, hármas szintre sorolta; mivel a vészhelyzeti terv értelmében az ENSZ 11,7 millió leginkább rászoruló embert próbál elérni; mivel az egészségügyi rendszert „azonnali összeomlás” fenyegeti, mivel a biztonság, az üzemanyag és a készletek hiánya miatt legalább 160 egészségügyi létesítmény bezárt; |
| --- | --- |

K.

mivel 2015. július 1-jén az ENSZ a Jemenben uralkodó humanitárius vészhelyzetet a legmagasabb, hármas szintre sorolta; mivel a vészhelyzeti terv értelmében az ENSZ 11,7 millió leginkább rászoruló embert próbál elérni; mivel az egészségügyi rendszert „azonnali összeomlás” fenyegeti, mivel a biztonság, az üzemanyag és a készletek hiánya miatt legalább 160 egészségügyi létesítmény bezárt;

| L. | mivel Jemenben 15,9 millió embernek van szüksége humanitárius segítségre; mivel a biztonság jelenleg tapasztalható hiánya miatt a legtöbb sérülékeny gyermek nem jut hozzá a szükséges egészségügyi ellátáshoz vagy élelmezéshez; |
| --- | --- |

L.

mivel Jemenben 15,9 millió embernek van szüksége humanitárius segítségre; mivel a biztonság jelenleg tapasztalható hiánya miatt a legtöbb sérülékeny gyermek nem jut hozzá a szükséges egészségügyi ellátáshoz vagy élelmezéshez;

| M. | mivel 9,9 millió gyermeket súlyosan érintett a válság, 279 gyermek halt meg és 402 sebesült 2015 márciusa óta; mivel legalább 1,8 millió gyermek veszítette el az oktatáshoz való hozzáférést az iskolák konfliktus miatti bezárása miatt, és emiatt fokozottan ki vannak téve annak a veszélynek, hogy fegyveres csoportokba toborozzák vagy ott használják őket, illetve egyéb módon visszaélnek velük; mivel a UNICEF szerint a Jemenben harcolók egyharmada gyermek, csak a 2015. március 26. és április 24. és közötti időszakban legalább 140 gyermeket toboroztak; mivel megerősítették, hogy 156 gyermeket toboroztak és alkalmaztak fegyveres csoportoknál; mivel 2015-ben ez a szám már a kétszeresére nőtt; |
| --- | --- |

M.

mivel 9,9 millió gyermeket súlyosan érintett a válság, 279 gyermek halt meg és 402 sebesült 2015 márciusa óta; mivel legalább 1,8 millió gyermek veszítette el az oktatáshoz való hozzáférést az iskolák konfliktus miatti bezárása miatt, és emiatt fokozottan ki vannak téve annak a veszélynek, hogy fegyveres csoportokba toborozzák vagy ott használják őket, illetve egyéb módon visszaélnek velük; mivel a UNICEF szerint a Jemenben harcolók egyharmada gyermek, csak a 2015. március 26. és április 24. és közötti időszakban legalább 140 gyermeket toboroztak; mivel megerősítették, hogy 156 gyermeket toboroztak és alkalmaztak fegyveres csoportoknál; mivel 2015-ben ez a szám már a kétszeresére nőtt;

| N. | mivel az UNICEF becslései szerint több mint fél millió öt év alatti gyermeket fenyeget a súlyos, akut alultápláltság, 1,2 millió öt év alatti gyermeket pedig a mérsékelt akut alultápláltság, és ez majdnem megduplázódást jelent a válság kezdete óta; |
| --- | --- |

N.

mivel az UNICEF becslései szerint több mint fél millió öt év alatti gyermeket fenyeget a súlyos, akut alultápláltság, 1,2 millió öt év alatti gyermeket pedig a mérsékelt akut alultápláltság, és ez majdnem megduplázódást jelent a válság kezdete óta;

| O. | mivel egészségügyi rendszer az összeomlás szélén áll, és a védőoltási szolgáltatások szüneteltetése miatt a becslések szerint 2,6 millió 15 év alatti gyermek van kitéve annak a kockázatnak, hogy kanyarót kap és 2,5 millió gyermeket fenyeget a hasmenés, ami egy potenciálisan halálos egészégügyi állapot, amely gyorsan terjed a konfliktusok és a lakosság lakhelyelhagyása idején; mivel terjed a dengue-láz, a krónikus betegségek kezeletlenül maradnak, és a létfontosságú orvosi ellátmányok és személyzet útja el van zárva a szükséget szenvedő emberektől; |
| --- | --- |

O.

mivel egészségügyi rendszer az összeomlás szélén áll, és a védőoltási szolgáltatások szüneteltetése miatt a becslések szerint 2,6 millió 15 év alatti gyermek van kitéve annak a kockázatnak, hogy kanyarót kap és 2,5 millió gyermeket fenyeget a hasmenés, ami egy potenciálisan halálos egészégügyi állapot, amely gyorsan terjed a konfliktusok és a lakosság lakhelyelhagyása idején; mivel terjed a dengue-láz, a krónikus betegségek kezeletlenül maradnak, és a létfontosságú orvosi ellátmányok és személyzet útja el van zárva a szükséget szenvedő emberektől;

| P. | mivel az országban gyorsan fogy az üzemanyag, és mivel ez már most súlyosan akadályozza, hogy a segélyszállítmányok eljussanak rendeltetési helyükre és hamarosan életveszélyes vízhiányt idéz majd elő, mivel az aszály sújtotta Jemen vízellátása teljes mértékben a mélyfúrású kutak üzemanyag-működtetésű szivattyúitól függ; |
| --- | --- |

P.

mivel az országban gyorsan fogy az üzemanyag, és mivel ez már most súlyosan akadályozza, hogy a segélyszállítmányok eljussanak rendeltetési helyükre és hamarosan életveszélyes vízhiányt idéz majd elő, mivel az aszály sújtotta Jemen vízellátása teljes mértékben a mélyfúrású kutak üzemanyag-működtetésű szivattyúitól függ;

| Q. | mivel Jement is közvetlenül érinti az Afrika szarván kialakult humanitárius válság, mivel több mint 250 000 – főként szomáliai – menekült tartózkodik az országban, és él nyomorúságos körülmények között; mivel a kormány becslése szerint Jemen ezenkívül mintegy egymillió etiópiai migránst fogadott be; |
| --- | --- |

Q.

mivel Jement is közvetlenül érinti az Afrika szarván kialakult humanitárius válság, mivel több mint 250 000 – főként szomáliai – menekült tartózkodik az országban, és él nyomorúságos körülmények között; mivel a kormány becslése szerint Jemen ezenkívül mintegy egymillió etiópiai migránst fogadott be;

| R. | mivel a romló biztonsági helyzet okán a humanitárius szervezetek nemzetközi személyzetük legnagyobb részét az országon kívülre helyzték át; mivel még csak kevés szervezet képes arra, hogy Jemenben működjön és tevékenységeik lehetőségei nagymértékben korlátozottak; |
| --- | --- |

R.

mivel a romló biztonsági helyzet okán a humanitárius szervezetek nemzetközi személyzetük legnagyobb részét az országon kívülre helyzték át; mivel még csak kevés szervezet képes arra, hogy Jemenben működjön és tevékenységeik lehetőségei nagymértékben korlátozottak;

| S. | mivel az arab-félszigeti al-Kaida csoport (AQAP) hasznot húz a jemeni politikai és biztonsági helyzet romlásából, kiterjesztve jelenlétét és növelve terrortámadásai számát és nagyságát; |
| --- | --- |

S.

mivel az arab-félszigeti al-Kaida csoport (AQAP) hasznot húz a jemeni politikai és biztonsági helyzet romlásából, kiterjesztve jelenlétét és növelve terrortámadásai számát és nagyságát;

| T. | mivel az úgynevezett Iszlám Állam (IS) / Dáis már megvetette lábát Jemenben és terrortámadásokat intézett síita mecsetek ellen, amelyek során több száz ember vesztette életét; mivel mind az AQAP, mint az IS/Dáis várhatóan kihasználják a jemeni biztonsági vákuumot, hogy fokozzák képességeiket és támadásokat szervezzenek a jemeni biztonsági erők, a húszik és a nyugati jelenlét ellen; |
| --- | --- |

T.

mivel az úgynevezett Iszlám Állam (IS) / Dáis már megvetette lábát Jemenben és terrortámadásokat intézett síita mecsetek ellen, amelyek során több száz ember vesztette életét; mivel mind az AQAP, mint az IS/Dáis várhatóan kihasználják a jemeni biztonsági vákuumot, hogy fokozzák képességeiket és támadásokat szervezzenek a jemeni biztonsági erők, a húszik és a nyugati jelenlét ellen;

| U. | mivel a fegyveres konfliktus eszkalálódása veszélyezteti a jemeni kulturális örökséget; mivel 2015. július 2-án a Világörökségi Bizottság két jemeni helyszínt – Szanaa óvárosát és Sibám fallal körülvett óvárosát – felvett a veszélyeztetett világörökségi helyszínek listájára; |
| --- | --- |

U.

mivel a fegyveres konfliktus eszkalálódása veszélyezteti a jemeni kulturális örökséget; mivel 2015. július 2-án a Világörökségi Bizottság két jemeni helyszínt – Szanaa óvárosát és Sibám fallal körülvett óvárosát – felvett a veszélyeztetett világörökségi helyszínek listájára;

| V. | mivel az EU fegyverembargót, valamint további célzott szankciókat rendelt el a húszik vezetőjével és Ali Abdullah Száleh volt elnök fiával szemben; mivel a húszi mozgalom két másik tagjával és a volt elnökkel szemben már 2014 decembere óta érvényben vannak ugyanezek a korlátozások; |
| --- | --- |

V.

mivel az EU fegyverembargót, valamint további célzott szankciókat rendelt el a húszik vezetőjével és Ali Abdullah Száleh volt elnök fiával szemben; mivel a húszi mozgalom két másik tagjával és a volt elnökkel szemben már 2014 decembere óta érvényben vannak ugyanezek a korlátozások;

| W. | mivel 2015-ben a Bizottság Humanitárius Segély és Polgári Védelem Osztálya (ECHO) 25 millió eurót különített el az akut alultápláltság, a konfliktus és a lakóhely kényszerű elhagyása által érintett helyi közösségek megsegítésére az ország egész területén; mivel 2014-ben az uniós finanszírozás keretében Jemen humanitárius megsegítésére a tagállamok és a Bizottság együttesen 100,8 millió eurót fordított, amelyből 33 millió euró az ECHO-tól származott; |
| --- | --- |

W.

mivel 2015-ben a Bizottság Humanitárius Segély és Polgári Védelem Osztálya (ECHO) 25 millió eurót különített el az akut alultápláltság, a konfliktus és a lakóhely kényszerű elhagyása által érintett helyi közösségek megsegítésére az ország egész területén; mivel 2014-ben az uniós finanszírozás keretében Jemen humanitárius megsegítésére a tagállamok és a Bizottság együttesen 100,8 millió eurót fordított, amelyből 33 millió euró az ECHO-tól származott;

| X. | mivel az ENSZ felülvizsgált humanitárius felhívásában 1,6 milliárd dollárt kért, de mivel jelenleg ennek az összegnek csupán 10 %-a áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

X.

mivel az ENSZ felülvizsgált humanitárius felhívásában 1,6 milliárd dollárt kért, de mivel jelenleg ennek az összegnek csupán 10 %-a áll rendelkezésre;

| 1. | mélységesen aggasztja, hogy Jemenben gyorsan romlik a politikai, biztonsági és humanitárius helyzet; sürgeti a harcban álló feleket, hogy haladéktalanul szüntessék be az erőszak alkalmazását; részvétét fejezi ki az áldozatok családtagjainak; hangsúlyozza, hogy az EU megerősítette elkötelezettségét amellett, hogy továbbra is támogatja Jement és a jemeni népet; |
| --- | --- |

1.

mélységesen aggasztja, hogy Jemenben gyorsan romlik a politikai, biztonsági és humanitárius helyzet; sürgeti a harcban álló feleket, hogy haladéktalanul szüntessék be az erőszak alkalmazását; részvétét fejezi ki az áldozatok családtagjainak; hangsúlyozza, hogy az EU megerősítette elkötelezettségét amellett, hogy továbbra is támogatja Jement és a jemeni népet;

| 2. | ismételten kijelenti, hogy határozottan támogatja Jemen egységét, szuverenitását, függetlenségét és területi integritását, és kiáll a jemeni nép mellett; |
| --- | --- |

2.

ismételten kijelenti, hogy határozottan támogatja Jemen egységét, szuverenitását, függetlenségét és területi integritását, és kiáll a jemeni nép mellett;

| 3. | elítéli a húszik és a Száleh volt elnökhöz hű katonai alakulatok destabilizáló és erőszakos egyoldalú akcióit; elítéli továbbá a szaúdi vezette koalíció légitámadásait és a Jemen köré vont tengeri blokádot, ami több ezer emberéletet követelt, ezáltal tovább destabilizálva Jement, kedvező feltételeket teremtve olyan terror- és szélsőséges csoportok térnyeréséhez, mint az IS/Dáis és az AQAP és súlyosbítva a már így is kritikus humanitárius helyzetet; |
| --- | --- |

3.

elítéli a húszik és a Száleh volt elnökhöz hű katonai alakulatok destabilizáló és erőszakos egyoldalú akcióit; elítéli továbbá a szaúdi vezette koalíció légitámadásait és a Jemen köré vont tengeri blokádot, ami több ezer emberéletet követelt, ezáltal tovább destabilizálva Jement, kedvező feltételeket teremtve olyan terror- és szélsőséges csoportok térnyeréséhez, mint az IS/Dáis és az AQAP és súlyosbítva a már így is kritikus humanitárius helyzetet;

| 4. | sürgeti valamennyi jemeni felet, különösen a húszikat, hogy törekedjenek a vitás kérdéseket párbeszéd és konzultáció útján rendezni; arra kéri a régió minden szereplőjét, hogy konstruktív módon működjön együtt a jemeni felekkel, és ezáltal járuljon hozzá a válság enyhítéséhez és ahhoz, hogy a régió stabilitása ne romoljon tovább; felhívja valamennyi felet, hogy tartózkodjon a kulturális örökséghez tartozó helyszínek és épületek tűz alá vételétől és bombázásától, valamint katonai célú igénybevételétől; |
| --- | --- |

4.

sürgeti valamennyi jemeni felet, különösen a húszikat, hogy törekedjenek a vitás kérdéseket párbeszéd és konzultáció útján rendezni; arra kéri a régió minden szereplőjét, hogy konstruktív módon működjön együtt a jemeni felekkel, és ezáltal járuljon hozzá a válság enyhítéséhez és ahhoz, hogy a régió stabilitása ne romoljon tovább; felhívja valamennyi felet, hogy tartózkodjon a kulturális örökséghez tartozó helyszínek és épületek tűz alá vételétől és bombázásától, valamint katonai célú igénybevételétől;

| 5. | üdvözli, hogy az EU sziklaszilárdan elkötelezett és kitart amellett, hogy fellépjen az olyan szélsőséges és terrorista csoportok jelentette fenyegetéssel szemben, mint az AQAP, és megakadályozza, hogy e csoportok további hasznot húzzanak a jelenlegi helyzetből; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az EU sziklaszilárdan elkötelezett és kitart amellett, hogy fellépjen az olyan szélsőséges és terrorista csoportok jelentette fenyegetéssel szemben, mint az AQAP, és megakadályozza, hogy e csoportok további hasznot húzzanak a jelenlegi helyzetből;

| 6. | elítéli az erőszak minden megnyilvánulását, illetve az erőszakkal való fenyegetést vagy ennek kísérletét, melyeknek célja az ENSZ ösztönözte konzultációkban való részvételtől való elrettentés; hangsúlyozza, hogy az ENSZ ösztönözte inkluzív politikai párbeszéd élén Jemennek kell állnia, és célul a jemeni válság konszenzuson alapuló politikai megoldásának kialakítását kell kitűzni, összhangban az Öböl-menti Együttműködési Tanács kezdeményezésével és annak végrehajtási mechanizmusával, az átfogó Nemzeti Párbeszéd Konferencia eredményeivel, a béke- és nemzeti partnerségi megállapodással és az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozataival; |
| --- | --- |

6.

elítéli az erőszak minden megnyilvánulását, illetve az erőszakkal való fenyegetést vagy ennek kísérletét, melyeknek célja az ENSZ ösztönözte konzultációkban való részvételtől való elrettentés; hangsúlyozza, hogy az ENSZ ösztönözte inkluzív politikai párbeszéd élén Jemennek kell állnia, és célul a jemeni válság konszenzuson alapuló politikai megoldásának kialakítását kell kitűzni, összhangban az Öböl-menti Együttműködési Tanács kezdeményezésével és annak végrehajtási mechanizmusával, az átfogó Nemzeti Párbeszéd Konferencia eredményeivel, a béke- és nemzeti partnerségi megállapodással és az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozataival;

| 7. | a lehető leghatározottabban elítéli az IS/Dáis által a szanaai és szaadai síita mecsetek ellen elkövetett terrortámadásokat, amelyek több száz embert öltek meg és sebesítettek meg, továbbá elítéli az e bűncselekmények mögötti, szélsőséges csoportok által hirdetett ideológia terjedését; |
| --- | --- |

7.

a lehető leghatározottabban elítéli az IS/Dáis által a szanaai és szaadai síita mecsetek ellen elkövetett terrortámadásokat, amelyek több száz embert öltek meg és sebesítettek meg, továbbá elítéli az e bűncselekmények mögötti, szélsőséges csoportok által hirdetett ideológia terjedését;

| 8. | riasztónak tartja, hogy az AQAP képes hasznot húzni a jemeni politikai és biztonsági helyzet súlyosbodásából; sürgeti a konfliktusban részt vevő valamennyi felet, hogy elsődleges prioritásként tegyenek tanúságot szilárd elkötelezettségükről és eltökéltségükről az olyan szélsőséges és terrorista csoportok elleni küzdelemben, mint az IS/Dáis és az AQAP; |
| --- | --- |

8.

riasztónak tartja, hogy az AQAP képes hasznot húzni a jemeni politikai és biztonsági helyzet súlyosbodásából; sürgeti a konfliktusban részt vevő valamennyi felet, hogy elsődleges prioritásként tegyenek tanúságot szilárd elkötelezettségükről és eltökéltségükről az olyan szélsőséges és terrorista csoportok elleni küzdelemben, mint az IS/Dáis és az AQAP;

| 9. | elítéli, hogy a konfliktusban részt vevő felek gyermekeket toboroznak és vetnek be; |
| --- | --- |

9.

elítéli, hogy a konfliktusban részt vevő felek gyermekeket toboroznak és vetnek be;

| 10. | teljes mértékben támogatja az ENSZ és az ENSZ jemeni különmegbízottja, Iszmáíl Uld Sejk Áhmed erőfeszítéseit a felek közötti béketárgyalások ösztönzése érdekében; a tárgyalásos politikai megoldás felé tett első lépésként támogatja Omán erőfeszítéseit a húszik és a jemeni kormányhoz hű erők közötti tűzszünet elérésére; |
| --- | --- |

10.

teljes mértékben támogatja az ENSZ és az ENSZ jemeni különmegbízottja, Iszmáíl Uld Sejk Áhmed erőfeszítéseit a felek közötti béketárgyalások ösztönzése érdekében; a tárgyalásos politikai megoldás felé tett első lépésként támogatja Omán erőfeszítéseit a húszik és a jemeni kormányhoz hű erők közötti tűzszünet elérésére;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a konfliktust csakis politikai, inkluzív és tárgyalásos úton lehet megoldani; ezért sürgeti az összes jemeni pártot, hogy párbeszéd, kompromisszumok és hatalommegosztás révén törekedjenek a közöttük lévő ellentétek megoldására egy nemzeti egységkormány létrehozása céljából a béke helyreállítása, a gazdasági és pénzügyi összeomlás megakadályozása és a humanitárius válság kezelése érdekében; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a konfliktust csakis politikai, inkluzív és tárgyalásos úton lehet megoldani; ezért sürgeti az összes jemeni pártot, hogy párbeszéd, kompromisszumok és hatalommegosztás révén törekedjenek a közöttük lévő ellentétek megoldására egy nemzeti egységkormány létrehozása céljából a béke helyreállítása, a gazdasági és pénzügyi összeomlás megakadályozása és a humanitárius válság kezelése érdekében;

| 12. | humanitárius célú szünetet kér, hogy Jemen népéhez sürgősen eljuthasson az életmentő segítség; sürgeti valamennyi felet, hogy a pártatlanság, a semlegesség és a függetlenség elveinek megfelelően segítsék elő a humanitárius segítség sürgős eljuttatását Jemen valamennyi részébe, valamint hogy a humanitárius segítők gyorsan, biztonságosan és akadálytalanul elérhessék a humanitárius – és orvosi – segítségre szoruló embereket; emlékeztet ezenkívül arra, hogy emiatt alapvető fontosságú, hogy tovább könnyítsék Jemen kereskedelmi hajókkal való elérhetőségét; |
| --- | --- |

12.

humanitárius célú szünetet kér, hogy Jemen népéhez sürgősen eljuthasson az életmentő segítség; sürgeti valamennyi felet, hogy a pártatlanság, a semlegesség és a függetlenség elveinek megfelelően segítsék elő a humanitárius segítség sürgős eljuttatását Jemen valamennyi részébe, valamint hogy a humanitárius segítők gyorsan, biztonságosan és akadálytalanul elérhessék a humanitárius – és orvosi – segítségre szoruló embereket; emlékeztet ezenkívül arra, hogy emiatt alapvető fontosságú, hogy tovább könnyítsék Jemen kereskedelmi hajókkal való elérhetőségét;

| 13. | felszólítja valamennyi felet, hogy a civilek védelmének biztosítása érdekében tartsák tiszteletben a nemzetközi humanitárius jogot és a nemzetközi emberi jogi normákat, tartózkodjanak a polgári infrastruktúra – különösen az egészségügyi intézmények és a vízellátó rendszerek – célzott támadásától és civil épületek katonai célú használatától, valamint a szükséget szenvedők segítése érdekében sürgősen működjenek együtt az ENSZ-szel és a humanitárius segélyszervezetekkel; |
| --- | --- |

13.

felszólítja valamennyi felet, hogy a civilek védelmének biztosítása érdekében tartsák tiszteletben a nemzetközi humanitárius jogot és a nemzetközi emberi jogi normákat, tartózkodjanak a polgári infrastruktúra – különösen az egészségügyi intézmények és a vízellátó rendszerek – célzott támadásától és civil épületek katonai célú használatától, valamint a szükséget szenvedők segítése érdekében sürgősen működjenek együtt az ENSZ-szel és a humanitárius segélyszervezetekkel;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ vezetése alatt összehangolt humanitárius fellépésre van szükség, és arra sürget minden országot, hogy vegyen részt a humanitárius szükségletek kielégítésében; kéri a nemzetközi közösséget, hogy járuljon hozzá az ENSZ által felülvizsgált humanitárius felhíváshoz; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az ENSZ vezetése alatt összehangolt humanitárius fellépésre van szükség, és arra sürget minden országot, hogy vegyen részt a humanitárius szükségletek kielégítésében; kéri a nemzetközi közösséget, hogy járuljon hozzá az ENSZ által felülvizsgált humanitárius felhíváshoz;

| 15. | szorgalmazza, hogy a nemzetközi emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog minden feltételezett megsértésére vonatkozóan független nemzetközi vizsgálatot folytassanak le; |
| --- | --- |

15.

szorgalmazza, hogy a nemzetközi emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog minden feltételezett megsértésére vonatkozóan független nemzetközi vizsgálatot folytassanak le;

| 16. | üdvözli az alkotmányelőkészítő bizottság eredményeit, és inkluzív, átlátható alkotmány kidolgozására szólít fel, amely megfelel a jemeni nép legitim törekvéseinek és tükrözi a nemzeti párbeszédre irányuló konferencia eredményeit, továbbá hogy tartsanak népszavazást az alkotmánytervezetről, és kellő időben kerítsenek sort az általános választásokra a jemeni humanitárius és biztonsági helyzet további romlásának elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az alkotmányelőkészítő bizottság eredményeit, és inkluzív, átlátható alkotmány kidolgozására szólít fel, amely megfelel a jemeni nép legitim törekvéseinek és tükrözi a nemzeti párbeszédre irányuló konferencia eredményeit, továbbá hogy tartsanak népszavazást az alkotmánytervezetről, és kellő időben kerítsenek sort az általános választásokra a jemeni humanitárius és biztonsági helyzet további romlásának elkerülése érdekében;

| 17. | emlékeztet arra, hogy a vallásszabadság és a meggyőződés szabadsága alapvető jog, és határozottan elítéli a valláson vagy a meggyőződésen alapuló erőszak vagy megkülönböztetés bármely formáját Jemenben; ismételten megerősíti, hogy támogat minden olyan kezdeményezést, amely előmozdítja a vallási és egyéb közösségek közötti párbeszédet és kölcsönös tiszteletet; felhív minden vallási vezetőt, hogy mozdítsa elő a toleranciát, és tegyen kezdeményezéseket a gyűlölet, a szektarianizmus és a szélsőséges és erőszakos radikalizálódás ellen; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy a vallásszabadság és a meggyőződés szabadsága alapvető jog, és határozottan elítéli a valláson vagy a meggyőződésen alapuló erőszak vagy megkülönböztetés bármely formáját Jemenben; ismételten megerősíti, hogy támogat minden olyan kezdeményezést, amely előmozdítja a vallási és egyéb közösségek közötti párbeszédet és kölcsönös tiszteletet; felhív minden vallási vezetőt, hogy mozdítsa elő a toleranciát, és tegyen kezdeményezéseket a gyűlölet, a szektarianizmus és a szélsőséges és erőszakos radikalizálódás ellen;

| 18. | felkéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a tagállamokkal együtt sürgősséggel szerezzenek támogatást az ENSZ-en belül egy nagyszabású nemzetközi tervhez Jemen vízellátásának biztosítására, mivel egy ilyen fellépés döntő fontosságú lehet a lehetséges békefolyamat sikeres lezárásához és kilátást biztosíthat a lakosság számára a mezőgazdaság fejlesztésére, az önellátásra és az ország újjáépítésére; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a tagállamokkal együtt sürgősséggel szerezzenek támogatást az ENSZ-en belül egy nagyszabású nemzetközi tervhez Jemen vízellátásának biztosítására, mivel egy ilyen fellépés döntő fontosságú lehet a lehetséges békefolyamat sikeres lezárásához és kilátást biztosíthat a lakosság számára a mezőgazdaság fejlesztésére, az önellátásra és az ország újjáépítésére;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az Öböl-menti Együttműködési Tanács főtitkárának, az Arab Államok Ligája főtitkárának, valamint Jemen kormányának. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az Öböl-menti Együttműködési Tanács főtitkárának, az Arab Államok Ligája főtitkárának, valamint Jemen kormányának.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/98

---

P8_TA(2015)0271

A közel-keleti és észak-afrikai régió biztonsági kihívásai és politikai stabilitása

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a közel-keleti és észak-afrikai régió biztonsági kihívásairól és a politikai stabilitás kilátásairól (2014/2229(INI))

(2017/C 265/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 8. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 8. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az ezen együttműködésről szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az ezen együttműködésről szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a 2003. december 12-i európai biztonsági stratégiára és a Tanács 2008. december 11-i, a kapacitásépítésről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003. december 12-i európai biztonsági stratégiára és a Tanács 2008. december 11-i, a kapacitásépítésről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság „Partnerség a dél-mediterrán országokkal a demokráciáért és a közös jólétért” című, 2011. március 8-i közös közleményére (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság „Partnerség a dél-mediterrán országokkal a demokráciáért és a közös jólétért” című, 2011. március 8-i közös közleményére (COM(2011)0200),

| — | tekintettel az állam- és kormányfők 2011. május 21-i deauville-i csúcstalálkozóján a G8-ak által útjára indított deauville-i partnerségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az állam- és kormányfők 2011. május 21-i deauville-i csúcstalálkozóján a G8-ak által útjára indított deauville-i partnerségre,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303),

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság „A Szíriára és Irakra, valamint a Dáis jelentette veszélyre vonatkozó uniós regionális stratégia elemei” című, 2015. február 6-i közös nyilatkozatára (JOIN(2015)0002), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság „A Szíriára és Irakra, valamint a Dáis jelentette veszélyre vonatkozó uniós regionális stratégia elemei” című, 2015. február 6-i közös nyilatkozatára (JOIN(2015)0002),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Arab Liga külügyminisztereinek harmadik találkozóján, 2014. június 11-én Athénban elfogadott nyilatkozatra, valamint az Európai Külügyi Szolgálat és az Arab Liga főtitkársága által 2015. január 19-én Brüsszelben aláírt egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Arab Liga külügyminisztereinek harmadik találkozóján, 2014. június 11-én Athénban elfogadott nyilatkozatra, valamint az Európai Külügyi Szolgálat és az Arab Liga főtitkársága által 2015. január 19-én Brüsszelben aláírt egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel a Tanács Irakról és Szíriáról szóló, 2014. augusztus 30-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Irakról és Szíriáról szóló, 2014. augusztus 30-i következtetéseire,

| — | tekintettel az iraki békéről és biztonságról szóló, 2014. szeptember 15-én, Párizsban megrendezett nemzetközi konferencia következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az iraki békéről és biztonságról szóló, 2014. szeptember 15-én, Párizsban megrendezett nemzetközi konferencia következtetéseire,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának a közel-keleti békefolyamatról szóló, 2014. november 17-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának a közel-keleti békefolyamatról szóló, 2014. november 17-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának az Európai Unió Szíriával és Irakkal kapcsolatos regionális stratégiájáról szóló, 2014. december 15-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának az Európai Unió Szíriával és Irakkal kapcsolatos regionális stratégiájáról szóló, 2014. december 15-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2015. február 9-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2015. február 9-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti kapcsolatokról szóló, 2011. március 24-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti kapcsolatokról szóló, 2011. március 24-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az EU Iránnal kapcsolatos megközelítéséről szóló, 2011. március 10-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Iránnal kapcsolatos megközelítéséről szóló, 2011. március 10-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a „Kereskedelem a változásért: az EU dél-mediterrán országokra vonatkozó kereskedelmi és befektetési stratégiája az arab tavasz forradalmai után” témáról szóló, 2012. május 10-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kereskedelem a változásért: az EU dél-mediterrán országokra vonatkozó kereskedelmi és befektetési stratégiája az arab tavasz forradalmai után” témáról szóló, 2012. május 10-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Szaúd-Arábiáról, az Unióval való kapcsolatairól, illetve a Közel-Keleten és Észak-Afrikában játszott szerepéről szóló, 2014. március 11-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szaúd-Arábiáról, az Unióval való kapcsolatairól, illetve a Közel-Keleten és Észak-Afrikában játszott szerepéről szóló, 2014. március 11-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Irakban és Szíriában uralkodó helyzetről, valamint – a kisebbségek üldözését is beleértve – az Iszlám Állam által indított offenzíváról szóló, 2014. szeptember 18-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Irakban és Szíriában uralkodó helyzetről, valamint – a kisebbségek üldözését is beleértve – az Iszlám Állam által indított offenzíváról szóló, 2014. szeptember 18-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a líbiai helyzetről szóló, 2015. január 15-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a líbiai helyzetről szóló, 2015. január 15-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Irakban és Szíriában, különösen az Iszlám Állammal összefüggésben kialakult humanitárius válságról szóló, 2015. február 12-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Irakban és Szíriában, különösen az Iszlám Állammal összefüggésben kialakult humanitárius válságról szóló, 2015. február 12-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Arab Államok Ligája közötti kapcsolatokról és a terrorizmus elleni küzdelemben való együttműködésről szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Arab Államok Ligája közötti kapcsolatokról és a terrorizmus elleni küzdelemben való együttműködésről szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az ISIS/DÁIS által a közelmúltban a Közel-Keleten, elsősorban az asszírok ellen végrehajtott támadásokról és emberrablásokról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ISIS/DÁIS által a közelmúltban a Közel-Keleten, elsősorban az asszírok ellen végrehajtott támadásokról és emberrablásokról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a líbiai önkormányzati képviselőknek az ENSZ líbiai támogató missziója által összehívott és az Európai Unió által megrendezett, 2015. március 23-án Brüsszelben tartott ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a líbiai önkormányzati képviselőknek az ENSZ líbiai támogató missziója által összehívott és az Európai Unió által megrendezett, 2015. március 23-án Brüsszelben tartott ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az uniós tagállamok és a dél-mediterrán országok külügyminiszterei közötti, Spanyolország, a litván elnökség és az EU által szervezett, az európai szomszédságpolitika jövőjéről szóló megbeszélésre, amelyet 2015. április 13-án tartottak Barcelonában, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós tagállamok és a dél-mediterrán országok külügyminiszterei közötti, Spanyolország, a litván elnökség és az EU által szervezett, az európai szomszédságpolitika jövőjéről szóló megbeszélésre, amelyet 2015. április 13-án tartottak Barcelonában,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2139(2014)., 2165(2014). és 2191(2014). számú határozataira, amelyek felhatalmazást adnak az ENSZ-nek és partnereinek arra, hogy humanitárius segély Szíriába való szállítása céljából állami hozzájárulás nélkül átkeljenek a határátkelőhelyeken, illetve átlépjék a határt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2139(2014)., 2165(2014). és 2191(2014). számú határozataira, amelyek felhatalmazást adnak az ENSZ-nek és partnereinek arra, hogy humanitárius segély Szíriába való szállítása céljából állami hozzájárulás nélkül átkeljenek a határátkelőhelyeken, illetve átlépjék a határt,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0193/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0193/2015),

| A. | mivel a szíriai, iraki, jemeni és líbiai konfliktus, valamint a közel-keleti és észak-afrikai régióbeli feszültség fokozódása jelentős mértékben destabilizálja a régiót; mivel a terrorizmus elleni küzdelem közel-keleti és Száhil övi frontja összekapcsolódik, és mivel ezek a frontok közel vannak Afrika szarvának érzékeny térségéhez; mivel egy ilyen helyzetnek az egész régió biztonságára gyakorolt következményei katasztrofálisak, mivel hosszú távon is károsan hatnak a régió politikai és gazdasági fejlődésére, kritikus infrastruktúráira és a lakosság kohéziójára; mivel ezek a fejlemények komoly kockázatokkal járnak az európai biztonságra, polgárokra és érdekekre; mivel magas a polgári áldozatok és a civilek ellen elkövetett terrorcselekmények száma; mivel súlyosak a különösen az etnikai és vallási kisebbségek ellen elkövetett emberi jogi és humanitárius jogi jogsértések; mivel az e konfliktusok okozta súlyos humanitárius válság rengeteg embert kényszerít lakóhelye elhagyására, illetve rendkívüli nehézségeket okoz a menekülteknek és az őket befogadóknak is; mivel továbbra is nehéz megtalálni a koherens konfliktusrendezési stratégiát és inkluzív, többoldalú, legitim és hiteles párbeszédet szervezni; |
| --- | --- |

A.

mivel a szíriai, iraki, jemeni és líbiai konfliktus, valamint a közel-keleti és észak-afrikai régióbeli feszültség fokozódása jelentős mértékben destabilizálja a régiót; mivel a terrorizmus elleni küzdelem közel-keleti és Száhil övi frontja összekapcsolódik, és mivel ezek a frontok közel vannak Afrika szarvának érzékeny térségéhez; mivel egy ilyen helyzetnek az egész régió biztonságára gyakorolt következményei katasztrofálisak, mivel hosszú távon is károsan hatnak a régió politikai és gazdasági fejlődésére, kritikus infrastruktúráira és a lakosság kohéziójára; mivel ezek a fejlemények komoly kockázatokkal járnak az európai biztonságra, polgárokra és érdekekre; mivel magas a polgári áldozatok és a civilek ellen elkövetett terrorcselekmények száma; mivel súlyosak a különösen az etnikai és vallási kisebbségek ellen elkövetett emberi jogi és humanitárius jogi jogsértések; mivel az e konfliktusok okozta súlyos humanitárius válság rengeteg embert kényszerít lakóhelye elhagyására, illetve rendkívüli nehézségeket okoz a menekülteknek és az őket befogadóknak is; mivel továbbra is nehéz megtalálni a koherens konfliktusrendezési stratégiát és inkluzív, többoldalú, legitim és hiteles párbeszédet szervezni;

| B. | mivel az arab felkelések által az érintett országokra gyakorolt különböző hatások, valamint az így kialakult új és összetett helyzet, illetve az ISIS és más terrorszervezetek elleni küzdelem feltétlen szükségessége fényében felül kell vizsgálni az Európai Unió fellépését a közel-keleti és észak-afrikai térségben; mivel az inkluzív politikák bevezetése érdekében fokozni kell a tekintélyuralmi rendszerekre gyakorolt nyomást; mivel a térség stabilizálásának célkitűzése nem csupán biztonsági, hanem gazdasági, politikai és szociális kérdés is, amelyhez kapcsolódóan az Uniónak és tagállamainak stratégiai jellegű, átfogó és többtényezős politikákat és teljes együttműködést kell kialakítaniuk a térség szereplőivel, közép- és hosszú távon egyaránt; |
| --- | --- |

B.

mivel az arab felkelések által az érintett országokra gyakorolt különböző hatások, valamint az így kialakult új és összetett helyzet, illetve az ISIS és más terrorszervezetek elleni küzdelem feltétlen szükségessége fényében felül kell vizsgálni az Európai Unió fellépését a közel-keleti és észak-afrikai térségben; mivel az inkluzív politikák bevezetése érdekében fokozni kell a tekintélyuralmi rendszerekre gyakorolt nyomást; mivel a térség stabilizálásának célkitűzése nem csupán biztonsági, hanem gazdasági, politikai és szociális kérdés is, amelyhez kapcsolódóan az Uniónak és tagállamainak stratégiai jellegű, átfogó és többtényezős politikákat és teljes együttműködést kell kialakítaniuk a térség szereplőivel, közép- és hosszú távon egyaránt;

| C. | mivel az ISIL/Dáis szisztematikus etnikai tisztogatásokat hajtott végre Észak-Irakban és Szíriában, amelyek során háborús bűncselekményeket, köztük etnikai és vallási kisebbségek elleni tömeggyilkosságokat és emberrablásokat követett el; mivel az ENSZ már készített jelentéseket a célzott gyilkosságokról, a kényszertérítésekről, az emberrablásokról, a nőkkel való kereskedelemről, a nők és gyermekek rabszolgaságba kényszerítéséről, gyermekek öngyilkos merényletekhez történő toborzásáról, valamint a szexuális visszaélésekről, a fizikai bántalmazásokról és a kínzásokról; mivel az ISIL/Dáis erőszakos cselekményei keresztény, jezidita, türkmén, sabak, kakae, szábeus és síita kisebbségek, valamint arabok és szunnita muzulmánok ellen is irányulnak; |
| --- | --- |

C.

mivel az ISIL/Dáis szisztematikus etnikai tisztogatásokat hajtott végre Észak-Irakban és Szíriában, amelyek során háborús bűncselekményeket, köztük etnikai és vallási kisebbségek elleni tömeggyilkosságokat és emberrablásokat követett el; mivel az ENSZ már készített jelentéseket a célzott gyilkosságokról, a kényszertérítésekről, az emberrablásokról, a nőkkel való kereskedelemről, a nők és gyermekek rabszolgaságba kényszerítéséről, gyermekek öngyilkos merényletekhez történő toborzásáról, valamint a szexuális visszaélésekről, a fizikai bántalmazásokról és a kínzásokról; mivel az ISIL/Dáis erőszakos cselekményei keresztény, jezidita, türkmén, sabak, kakae, szábeus és síita kisebbségek, valamint arabok és szunnita muzulmánok ellen is irányulnak;

| D. | mivel a Közel-Keleten és Észak-Afrikában olyan geopolitikai átalakulás zajlik, amely alapjaiban és előre nem látható módon változtathatja meg a regionális egyensúlyokat; mivel a régióban válságok és konfliktusok eszkalálódnak, és ezeknek politikai, etnikai és vallási dimenziói vannak, félkatonai csoportok nyernek tért, valamint bizonyos térségbeli államok vagy rezsimek meggyengülnek vagy összeomlanak; mivel ennek eredményeként számos emberi jogi jogsértésre kerül sor; mivel a közel-keleti és észak-afrikai országok és a nemzetközi közösség egyaránt biztonsági érdeknek tekinti a terrorizmus elleni küzdelmet és az inkluzív, valódi demokratikus reform támogatását a régióban; |
| --- | --- |

D.

mivel a Közel-Keleten és Észak-Afrikában olyan geopolitikai átalakulás zajlik, amely alapjaiban és előre nem látható módon változtathatja meg a regionális egyensúlyokat; mivel a régióban válságok és konfliktusok eszkalálódnak, és ezeknek politikai, etnikai és vallási dimenziói vannak, félkatonai csoportok nyernek tért, valamint bizonyos térségbeli államok vagy rezsimek meggyengülnek vagy összeomlanak; mivel ennek eredményeként számos emberi jogi jogsértésre kerül sor; mivel a közel-keleti és észak-afrikai országok és a nemzetközi közösség egyaránt biztonsági érdeknek tekinti a terrorizmus elleni küzdelmet és az inkluzív, valódi demokratikus reform támogatását a régióban;

| E. | mivel az iraki és szíriai konfliktus, valamint a jemeni és a líbiai konfliktus fokozza a régióbeli és a nemzetközi feszültségeket mivel a vallás és az etnikumok kérdését politikai és hatalmi célokból eszközként használják fel; mivel ez azzal a veszéllyel jár, hogy a szunniták és síiták közötti összecsapás túlterjed a közvetlen földrajzi határokon; |
| --- | --- |

E.

mivel az iraki és szíriai konfliktus, valamint a jemeni és a líbiai konfliktus fokozza a régióbeli és a nemzetközi feszültségeket mivel a vallás és az etnikumok kérdését politikai és hatalmi célokból eszközként használják fel; mivel ez azzal a veszéllyel jár, hogy a szunniták és síiták közötti összecsapás túlterjed a közvetlen földrajzi határokon;

| F. | mivel Tunézia az arab felkelést követő demokratizálódás legtöbbet emlegetett példája, de az országot 2015. március 18-án az ISIL/Dáis által vállalt terrortámadás sújtotta, ami emlékeztet arra, hogy a régió országainak és különösen Tunéziának erős és folyamatos támogatásra van szüksége; |
| --- | --- |

F.

mivel Tunézia az arab felkelést követő demokratizálódás legtöbbet emlegetett példája, de az országot 2015. március 18-án az ISIL/Dáis által vállalt terrortámadás sújtotta, ami emlékeztet arra, hogy a régió országainak és különösen Tunéziának erős és folyamatos támogatásra van szüksége;

| G. | mivel az Unió nők elleni erőszakra vonatkozó 2008-as iránymutatásával összhangban a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség előmozdításának az Unió és a közel-keleti és észak-afrikai térség (MENA) országai közötti politikai és emberi jogi párbeszéd alapvető részét kell képeznie; mivel a közel-keleti és észak-afrikai térségben a stabilitás, a béke és a gazdasági jólét hosszú távú előmozdításához kulcsfontosságú a nők részvétele és felelősségvállalása a közszférában, valamint a politikai, gazdasági és kulturális életben; mivel a nők és lányok szerepének az oktatáson keresztül történő erősítése elengedhetetlen szerepvállalásuk előmozdításához e területeken; mivel a közel-keleti és észak-afrikai országokban a nők jogaival és a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó civil társadalmi szervezetek fontos szerepet játszhatnak a nők szerepvállalásának erősítésében; |
| --- | --- |

G.

mivel az Unió nők elleni erőszakra vonatkozó 2008-as iránymutatásával összhangban a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség előmozdításának az Unió és a közel-keleti és észak-afrikai térség (MENA) országai közötti politikai és emberi jogi párbeszéd alapvető részét kell képeznie; mivel a közel-keleti és észak-afrikai térségben a stabilitás, a béke és a gazdasági jólét hosszú távú előmozdításához kulcsfontosságú a nők részvétele és felelősségvállalása a közszférában, valamint a politikai, gazdasági és kulturális életben; mivel a nők és lányok szerepének az oktatáson keresztül történő erősítése elengedhetetlen szerepvállalásuk előmozdításához e területeken; mivel a közel-keleti és észak-afrikai országokban a nők jogaival és a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó civil társadalmi szervezetek fontos szerepet játszhatnak a nők szerepvállalásának erősítésében;

| H. | mivel a tagállamok térségbeli befolyása igen egyenlőtlen; mivel erősíteni kell az Európai Unió befolyását; mivel a közel-keleti és észak-afrikai régió hosszú távú politikai és gazdasági stabilitása alapvető stratégiai jelentőségű az Unió számára; mivel az Uniónak mindezeknél fogva elsődleges szerepet kell játszania a konfliktusrendezés és a demokratikus kormányzás előmozdításában a közel-keleti és észak-afrikai régióban; |
| --- | --- |

H.

mivel a tagállamok térségbeli befolyása igen egyenlőtlen; mivel erősíteni kell az Európai Unió befolyását; mivel a közel-keleti és észak-afrikai régió hosszú távú politikai és gazdasági stabilitása alapvető stratégiai jelentőségű az Unió számára; mivel az Uniónak mindezeknél fogva elsődleges szerepet kell játszania a konfliktusrendezés és a demokratikus kormányzás előmozdításában a közel-keleti és észak-afrikai régióban;

| I. | mivel a múltban az EU által a közel-keleti és észak-afrikai államoknak nyújtott támogatás túlságosan elaprózott volt, és nem tudott elég gyorsan alkalmazkodni az érintett országok politikai és gazdasági igényeihez, ezáltal aláásva az EU arra irányuló képességét, hogy jelentős szerepet töltsön be a régióban; |
| --- | --- |

I.

mivel a múltban az EU által a közel-keleti és észak-afrikai államoknak nyújtott támogatás túlságosan elaprózott volt, és nem tudott elég gyorsan alkalmazkodni az érintett országok politikai és gazdasági igényeihez, ezáltal aláásva az EU arra irányuló képességét, hogy jelentős szerepet töltsön be a régióban;

| J. | mivel a múltban az EU által a közel-keleti és észak-afrikai államoknak például az európai szomszédságpolitika keretében nyújtott támogatás gyakran differenciálatlan stratégiai koncepciót követett, és nem volt kellően tekintettel az érintett országok egyedi helyzetére, továbbá nem azonosította a támogatást és kapacitásépítési segítséget igénylő civil társadalmi partnereket; mivel az úgynevezett „arab tavaszt” követő, demokratikus átmenetre irányuló kísérleteket hosszú távú megközelítésre alapozva aktívan kell támogatni; |
| --- | --- |

J.

mivel a múltban az EU által a közel-keleti és észak-afrikai államoknak például az európai szomszédságpolitika keretében nyújtott támogatás gyakran differenciálatlan stratégiai koncepciót követett, és nem volt kellően tekintettel az érintett országok egyedi helyzetére, továbbá nem azonosította a támogatást és kapacitásépítési segítséget igénylő civil társadalmi partnereket; mivel az úgynevezett „arab tavaszt” követő, demokratikus átmenetre irányuló kísérleteket hosszú távú megközelítésre alapozva aktívan kell támogatni;

| K. | mivel a közel-keleti és észak-afrikai régió forrongása kihat az Európai Unió azon képességére, hogy politikai és demokratikus értékeit előmozdítsa; mivel ez a forrongás kihat az EU érintett országokkal való gazdasági kapcsolatainak fejlődésére, és veszélyeztetheti az EU energiabiztonságát; |
| --- | --- |

K.

mivel a közel-keleti és észak-afrikai régió forrongása kihat az Európai Unió azon képességére, hogy politikai és demokratikus értékeit előmozdítsa; mivel ez a forrongás kihat az EU érintett országokkal való gazdasági kapcsolatainak fejlődésére, és veszélyeztetheti az EU energiabiztonságát;

| L. | mivel az EU nem tudta előre jelezni a közel-keleti és észak-afrikai térség egymást követő válságait, és ezért kénytelen volt kapkodva reagálni azokra, továbbá bizonyos jelek ellenére sem tudta kielemezni az alapvető okokat, és nem tudta kezelni a 2011-es arab felkelések összetettségét, elvárásait, következményeit és kilátásait; mivel az EU legfőképpen nem tudott megfelelően reagálni arra, hogy igen hosszú távú stratégiára van szükség a tényleges demokratikus átmenet, gazdasági fejlődés és politikai stabilitás fenntartásához és támogatásához; mivel a 2013. decemberi Európai Tanács utasításai alapján az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője alapvető stratégiai eszmecserére irányuló folyamatot kezdeményezett; mivel az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat széles körű konzultációs folyamatot indított az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról; mivel az EKSZ felállítása lehetővé teszi az országonkénti politikai és stratégiai elemzést, aminek kulcsfontosságú tényezőnek kell lennie a régió országainak nyújtott támogatás, köztük az európai szomszédságpolitika keretében nyújtott támogatás tervezésekor; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU nem tudta előre jelezni a közel-keleti és észak-afrikai térség egymást követő válságait, és ezért kénytelen volt kapkodva reagálni azokra, továbbá bizonyos jelek ellenére sem tudta kielemezni az alapvető okokat, és nem tudta kezelni a 2011-es arab felkelések összetettségét, elvárásait, következményeit és kilátásait; mivel az EU legfőképpen nem tudott megfelelően reagálni arra, hogy igen hosszú távú stratégiára van szükség a tényleges demokratikus átmenet, gazdasági fejlődés és politikai stabilitás fenntartásához és támogatásához; mivel a 2013. decemberi Európai Tanács utasításai alapján az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője alapvető stratégiai eszmecserére irányuló folyamatot kezdeményezett; mivel az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat széles körű konzultációs folyamatot indított az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról; mivel az EKSZ felállítása lehetővé teszi az országonkénti politikai és stratégiai elemzést, aminek kulcsfontosságú tényezőnek kell lennie a régió országainak nyújtott támogatás, köztük az európai szomszédságpolitika keretében nyújtott támogatás tervezésekor;

| M. | mivel az Európai Uniónak a gazdasági együttműködés egyszerű kilátásba helyezésénél többet, elsősorban nagyléptékű politikai és stratégiai partnerséget kell kínálnia annak érdekében, hogy kedvező hatást tudjon gyakorolni a közel-keleti és észak-afrikai országokra; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Uniónak a gazdasági együttműködés egyszerű kilátásba helyezésénél többet, elsősorban nagyléptékű politikai és stratégiai partnerséget kell kínálnia annak érdekében, hogy kedvező hatást tudjon gyakorolni a közel-keleti és észak-afrikai országokra;

| N. | mivel a 2015. június 26–30. között Tunéziában, Kuvaitban és Jemenben bekövetkezett támadások, melyekért az ISIS/Dáis vállalt felelősséget, 92 ember halálát okozták és több százat megsebesítettek; mivel ezek a támadások ismételten rávilágítottak arra, hogy hatékonyan kell kezelni a régióbeli biztonsági kihívásokat és a politikai stabilitás hiányát; |
| --- | --- |

N.

mivel a 2015. június 26–30. között Tunéziában, Kuvaitban és Jemenben bekövetkezett támadások, melyekért az ISIS/Dáis vállalt felelősséget, 92 ember halálát okozták és több százat megsebesítettek; mivel ezek a támadások ismételten rávilágítottak arra, hogy hatékonyan kell kezelni a régióbeli biztonsági kihívásokat és a politikai stabilitás hiányát;

A fenyegetéssel és a biztonsági helyzettel való szembenézés

| 1. | felszólítja az Uniót és az uniós tagállamokat, hogy holisztikus és ambiciózus megközelítést alkalmazva orvosolják az egész közel-keleti és észak-afrikai régióban gyorsan romló helyzet kiváltó okait; támogatja az ISIL/Dáis elleni nemzetközi kampányt, és üdvözli a koalíciós partnerek közös stratégia keretében folytatandó együttműködés iránti elkötelezettségét; üdvözli különösen azon uniós tagállamok fellépését, amelyek vagy katonai csapások formájában, vagy logisztikai, pénzügyi és humanitárius hozzájárulás formájában vesznek részt az ISIS elleni nemzetközi koalícióban; fokozott mozgósításra hív azonban fel valamennyi területen, és hangsúlyozza az átgondoltabb fellépések szükségességét; megjegyzi, hogy e fellépéseket hasznos lenne az EU égisze alatt összehangolni, szükség esetén egy közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) művelet keretében, és felhívja az EU-t, hogy e célból hozzon létre megfelelő operatív kapacitást, és alakítson ki valódi közös európai védelmet; hangsúlyozza azonban, hogy az ISIL/Dáis, az an-Nuszra Front és más terrorista csoportok elleni küzdelem problémájára a politikai és régiók közötti ellentéteket figyelembe vevő, testre szabott választ kell találni; kéri az Uniót, hogy vállalja magára a fő közvetítő szerepét a regionális párbeszédben, és vonjon be abba minden regionális érintett felet, különösen az Arab Ligát, Szaúd-Arábiát, Egyiptomot, Törökországot és Iránt; emlékeztet a helyi lakosság jogos igényeinek, különösen a 2011-es arab felkelések során kifejezett igények kezelésének jelentőségére a régió hosszú távú stabilitásának biztosítása érdekében; tudomásul veszi az Arab Liga arra vonatkozó közelmúltbeli bejelentését, hogy állandó gyorsreagálású egységet hoz létre, különös hangsúlyt fektetve az ISIS és más, újonnan megjelenő terroristacsoportok elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

1.

felszólítja az Uniót és az uniós tagállamokat, hogy holisztikus és ambiciózus megközelítést alkalmazva orvosolják az egész közel-keleti és észak-afrikai régióban gyorsan romló helyzet kiváltó okait; támogatja az ISIL/Dáis elleni nemzetközi kampányt, és üdvözli a koalíciós partnerek közös stratégia keretében folytatandó együttműködés iránti elkötelezettségét; üdvözli különösen azon uniós tagállamok fellépését, amelyek vagy katonai csapások formájában, vagy logisztikai, pénzügyi és humanitárius hozzájárulás formájában vesznek részt az ISIS elleni nemzetközi koalícióban; fokozott mozgósításra hív azonban fel valamennyi területen, és hangsúlyozza az átgondoltabb fellépések szükségességét; megjegyzi, hogy e fellépéseket hasznos lenne az EU égisze alatt összehangolni, szükség esetén egy közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) művelet keretében, és felhívja az EU-t, hogy e célból hozzon létre megfelelő operatív kapacitást, és alakítson ki valódi közös európai védelmet; hangsúlyozza azonban, hogy az ISIL/Dáis, az an-Nuszra Front és más terrorista csoportok elleni küzdelem problémájára a politikai és régiók közötti ellentéteket figyelembe vevő, testre szabott választ kell találni; kéri az Uniót, hogy vállalja magára a fő közvetítő szerepét a regionális párbeszédben, és vonjon be abba minden regionális érintett felet, különösen az Arab Ligát, Szaúd-Arábiát, Egyiptomot, Törökországot és Iránt; emlékeztet a helyi lakosság jogos igényeinek, különösen a 2011-es arab felkelések során kifejezett igények kezelésének jelentőségére a régió hosszú távú stabilitásának biztosítása érdekében; tudomásul veszi az Arab Liga arra vonatkozó közelmúltbeli bejelentését, hogy állandó gyorsreagálású egységet hoz létre, különös hangsúlyt fektetve az ISIS és más, újonnan megjelenő terroristacsoportok elleni küzdelemre;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az EU lehető legmagasabb szintű, állandó politikai jelenléte fontos a hosszú távú stratégiai politikai párbeszéd, valamint annak biztosítása érdekében, hogy valódi közös gondolkodás jöjjön létre a közel-keleti és észak-afrikai térség országaival a regionális stabilitás előmozdításával kapcsolatos szükségleteikről; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió csak akkor lehet hatékony szereplő a nemzetközi színtéren, ha képes egyetlen közös hangon szólni; ezért felszólítja az Uniót, hogy mihamarabb alakítson ki valódi közös külpolitikát, szorosan összehangolva belső és külső fellépéseit; kéri ezért az alelnököt/főképviselőt, hogy támaszkodjon az uniós tagállamok külügyminisztereire vagy a régió szereplői által elismert politikai személyiségekre annak érdekében, hogy a felügyelete alatt és az Unió nevében folyamatos és magas szintű párbeszédet biztosítsanak a régió országaival; emlékeztet arra, hogy a hosszú távú politikai és biztonsági stabilitás biztosítása érdekében azonosítani kell a legfontosabb partnerországokat, és támaszkodni kell rájuk; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az EU lehető legmagasabb szintű, állandó politikai jelenléte fontos a hosszú távú stratégiai politikai párbeszéd, valamint annak biztosítása érdekében, hogy valódi közös gondolkodás jöjjön létre a közel-keleti és észak-afrikai térség országaival a regionális stabilitás előmozdításával kapcsolatos szükségleteikről; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió csak akkor lehet hatékony szereplő a nemzetközi színtéren, ha képes egyetlen közös hangon szólni; ezért felszólítja az Uniót, hogy mihamarabb alakítson ki valódi közös külpolitikát, szorosan összehangolva belső és külső fellépéseit; kéri ezért az alelnököt/főképviselőt, hogy támaszkodjon az uniós tagállamok külügyminisztereire vagy a régió szereplői által elismert politikai személyiségekre annak érdekében, hogy a felügyelete alatt és az Unió nevében folyamatos és magas szintű párbeszédet biztosítsanak a régió országaival; emlékeztet arra, hogy a hosszú távú politikai és biztonsági stabilitás biztosítása érdekében azonosítani kell a legfontosabb partnerországokat, és támaszkodni kell rájuk;

| 3. | hangsúlyozza a következő kezdeményezések hatékony végrehajtásának szükségességét 2015 folyamán: a közel-keleti és észak-afrikai országokkal folytatott kapacitásépítési projektek és tevékenységek támogatása, a radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelem, a nemzetközi együttműködés előmozdítása, a mögöttes tényezők és a jelenleg is tartó válságok kezelése és a partneri viszony erősítése a kiemelt jelentőségű országokkal, beleértve a politikai párbeszéd erősítését az Arab Államok Ligájával, az Iszlám Együttműködés Szervezetével, az Afrikai Unióval és más érintett regionális együttműködési szervezetekkel, például a Száhil G5-tel; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a következő kezdeményezések hatékony végrehajtásának szükségességét 2015 folyamán: a közel-keleti és észak-afrikai országokkal folytatott kapacitásépítési projektek és tevékenységek támogatása, a radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelem, a nemzetközi együttműködés előmozdítása, a mögöttes tényezők és a jelenleg is tartó válságok kezelése és a partneri viszony erősítése a kiemelt jelentőségű országokkal, beleértve a politikai párbeszéd erősítését az Arab Államok Ligájával, az Iszlám Együttműködés Szervezetével, az Afrikai Unióval és más érintett regionális együttműködési szervezetekkel, például a Száhil G5-tel;

| 4. | kitart amellett, hogy a közel-keleti és észak-afrikai régió stabilitása és biztonsága alapvető fontosságú az Unió biztonsága szempontjából; emlékeztet arra, hogy az ISIL/Dáis és más terrorista szervezetek gyökerei évek óta Irakban és Szíriában találhatók, és céljuk, hogy regionális befolyást szerezzenek; megjegyzi, hogy a csoport győzelmei ezen országok intézményi, demokratikus és biztonsági válságának és közös határaik átjárhatóságának eredményei; hangsúlyozza, hogy az ISIL/Dáis és az an-Nuszra Front toborzási kapacitását és térnyerését a régiót átható gazdasági, politikai, társadalmi és kulturális válság erősíti; kéri az Uniót, hogy az arab világgal együtt tárja fel a radikalizálódás alapvető okait, és fogadjon el olyan globális megközelítést, amely a biztonságon, a demokratikus kormányzásra való képességen, illetve a politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődésen alapszik, amelyben a részvétel vezérelv; véleménye szerint amíg nincs konkrét és tartós megoldás e súlyos problémákra, az ISIL/Dáis és más terroristacsoportok jelentette veszély felszámolására irányuló minden fellépés fokozott és tartós nehézségekkel jár; |
| --- | --- |

4.

kitart amellett, hogy a közel-keleti és észak-afrikai régió stabilitása és biztonsága alapvető fontosságú az Unió biztonsága szempontjából; emlékeztet arra, hogy az ISIL/Dáis és más terrorista szervezetek gyökerei évek óta Irakban és Szíriában találhatók, és céljuk, hogy regionális befolyást szerezzenek; megjegyzi, hogy a csoport győzelmei ezen országok intézményi, demokratikus és biztonsági válságának és közös határaik átjárhatóságának eredményei; hangsúlyozza, hogy az ISIL/Dáis és az an-Nuszra Front toborzási kapacitását és térnyerését a régiót átható gazdasági, politikai, társadalmi és kulturális válság erősíti; kéri az Uniót, hogy az arab világgal együtt tárja fel a radikalizálódás alapvető okait, és fogadjon el olyan globális megközelítést, amely a biztonságon, a demokratikus kormányzásra való képességen, illetve a politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődésen alapszik, amelyben a részvétel vezérelv; véleménye szerint amíg nincs konkrét és tartós megoldás e súlyos problémákra, az ISIL/Dáis és más terroristacsoportok jelentette veszély felszámolására irányuló minden fellépés fokozott és tartós nehézségekkel jár;

| 5. | tudomásul veszi, hogy „A Szíriára és Irakra, valamint az ISIL/Dáis jelentette veszélyre vonatkozó uniós regionális stratégia elemei” elnevezésű európai uniós stratégia keretében egymilliárd eurót irányoztak elő, amelyből 400 milliót humanitárius segítségre fordítanak majd; üdvözli az arra irányuló kísérleteket, hogy az uniós humanitárius segítségnyújtást a nemmel és életkorral kapcsolatos szükségletekhez igazítsák; felszólít arra, hogy Jordánia és Libanon, amely országok a lakosságukhoz képest a legnagyobb arányban fogadnak be menekülteket, kapjanak megkülönböztetett figyelmet; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az említett két ország megkönnyíti a menekültek biztonságos átvonulását területeikre, és tiszteletben tartja a visszaküldés tilalmának elvét; emlékeztet továbbá a menekültválságnak az iraki kurd regionális kormányzatra gyakorolt következményeire; nyugtalanítja, hogy a menekülttáborok az ott uralkodó rendkívüli szegénység és nélkülözés miatt a radikalizálódás melegágyai lehetnek; úgy véli, hogy ezek hosszú távon a befogadó országokat destabilizáló tényezők lehetnek, ezért hosszú távú megoldást kér, amely segít mind a menekülteknek, mind a befogadó államoknak; felhívja az Uniót, hogy működjön együtt más partnerekkel, különösen az ENSZ menekültügyi főbiztosával és az UNICEF-fel az Irakban, Jordániában, Libanonban és Törökországban található menekülttáborokban és a belső menekültek számára létesített táborokban fennálló problémák kezelésében, különösen a gyermekek és fiatalok iskoláztatásának hiányával kapcsolatban; üdvözli, hogy az új stratégia és a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz forrásokkal támogatja majd a menekülteket befogadó országok lakosságát; felhívja az uniós tagállamokat, hogy pénzügyi források biztosítása és a legkiszolgáltatottabb menekültek letelepítése tekintetében egyaránt növeljék a menekültválsággal kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi, hogy „A Szíriára és Irakra, valamint az ISIL/Dáis jelentette veszélyre vonatkozó uniós regionális stratégia elemei” elnevezésű európai uniós stratégia keretében egymilliárd eurót irányoztak elő, amelyből 400 milliót humanitárius segítségre fordítanak majd; üdvözli az arra irányuló kísérleteket, hogy az uniós humanitárius segítségnyújtást a nemmel és életkorral kapcsolatos szükségletekhez igazítsák; felszólít arra, hogy Jordánia és Libanon, amely országok a lakosságukhoz képest a legnagyobb arányban fogadnak be menekülteket, kapjanak megkülönböztetett figyelmet; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az említett két ország megkönnyíti a menekültek biztonságos átvonulását területeikre, és tiszteletben tartja a visszaküldés tilalmának elvét; emlékeztet továbbá a menekültválságnak az iraki kurd regionális kormányzatra gyakorolt következményeire; nyugtalanítja, hogy a menekülttáborok az ott uralkodó rendkívüli szegénység és nélkülözés miatt a radikalizálódás melegágyai lehetnek; úgy véli, hogy ezek hosszú távon a befogadó országokat destabilizáló tényezők lehetnek, ezért hosszú távú megoldást kér, amely segít mind a menekülteknek, mind a befogadó államoknak; felhívja az Uniót, hogy működjön együtt más partnerekkel, különösen az ENSZ menekültügyi főbiztosával és az UNICEF-fel az Irakban, Jordániában, Libanonban és Törökországban található menekülttáborokban és a belső menekültek számára létesített táborokban fennálló problémák kezelésében, különösen a gyermekek és fiatalok iskoláztatásának hiányával kapcsolatban; üdvözli, hogy az új stratégia és a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz forrásokkal támogatja majd a menekülteket befogadó országok lakosságát; felhívja az uniós tagállamokat, hogy pénzügyi források biztosítása és a legkiszolgáltatottabb menekültek letelepítése tekintetében egyaránt növeljék a menekültválsággal kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat;

| 6. | megállapítja, hogy a Szíriából és Irakból érkező menedékkérelmek száma folyamatosan növekszik, és felhívja az uniós tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a menedékkérők befogadására és a függőben lévő ügyek gyors intézésére irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy a Szíriából és Irakból érkező menedékkérelmek száma folyamatosan növekszik, és felhívja az uniós tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a menedékkérők befogadására és a függőben lévő ügyek gyors intézésére irányuló erőfeszítéseiket;

| 7. | üdvözli a közel-keleti és észak-afrikai térség egyes államainak részvételét az ISIL/Dáis elleni nemzetközi koalícióban; sürgeti kormányaikat és a nemzetközi közösséget, hogy kettőzzék meg erőfeszítéseiket a nemzetközi terrorizmus és a szíriai és líbiai háborúk finanszírozásának megakadályozása érdekében; ismételten felhívja a térség valamennyi államát, hogy akadályozzák meg a magánszemélyeket, illetve a magán- és köztulajdonban lévő szervezeteket abban, hogy terrorszervezetek, valamint az uniós szankciókkal – amelyeknek kellően súlyosnak kell lenniük – sújtott szíriai kormánnyal összefüggésbe hozható személyek és vállalatok számára finanszírozást nyújtsanak, vagy ilyen finanszírozást tegyenek lehetővé; felszólít a tőkemozgások nyomon követésére irányuló regionális együttműködési rendszerekben való részvételükre annak érdekében, hogy együttműködés alakuljon ki az Öböl-menti Együttműködési Tanács, az Arab Liga, az Iszlám Együttműködés Szervezete és az uniós intézmények között; felhívja a figyelmet arra, hogy sürgősen életbe kell léptetni egy hatékony, az Arab Ligával, az Iszlám Együttműködés Szervezetével és az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal egyeztetett szankciórendszert, amely képes véget vetni az ISIL/Dáis nemzetközi szereplőktől és illegálisan előállított olaj terroristaszervezetek általi értékesítéséből származó finanszírozásának; e tekintetben hangsúlyozza továbbá a vámhatóságok mielőbbi fokozott együttműködésének szükségességét Törökország, Irak és Szíria határain annak megakadályozása érdekében, hogy az ISIL/Dáis illegálisan kőolajt adjon el; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a közel-keleti és észak-afrikai térség egyes államainak részvételét az ISIL/Dáis elleni nemzetközi koalícióban; sürgeti kormányaikat és a nemzetközi közösséget, hogy kettőzzék meg erőfeszítéseiket a nemzetközi terrorizmus és a szíriai és líbiai háborúk finanszírozásának megakadályozása érdekében; ismételten felhívja a térség valamennyi államát, hogy akadályozzák meg a magánszemélyeket, illetve a magán- és köztulajdonban lévő szervezeteket abban, hogy terrorszervezetek, valamint az uniós szankciókkal – amelyeknek kellően súlyosnak kell lenniük – sújtott szíriai kormánnyal összefüggésbe hozható személyek és vállalatok számára finanszírozást nyújtsanak, vagy ilyen finanszírozást tegyenek lehetővé; felszólít a tőkemozgások nyomon követésére irányuló regionális együttműködési rendszerekben való részvételükre annak érdekében, hogy együttműködés alakuljon ki az Öböl-menti Együttműködési Tanács, az Arab Liga, az Iszlám Együttműködés Szervezete és az uniós intézmények között; felhívja a figyelmet arra, hogy sürgősen életbe kell léptetni egy hatékony, az Arab Ligával, az Iszlám Együttműködés Szervezetével és az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal egyeztetett szankciórendszert, amely képes véget vetni az ISIL/Dáis nemzetközi szereplőktől és illegálisan előállított olaj terroristaszervezetek általi értékesítéséből származó finanszírozásának; e tekintetben hangsúlyozza továbbá a vámhatóságok mielőbbi fokozott együttműködésének szükségességét Törökország, Irak és Szíria határain annak megakadályozása érdekében, hogy az ISIL/Dáis illegálisan kőolajt adjon el;

| 8. | hangsúlyozza az Arab Ligával, az Iszlám Együttműködés Szervezetével és az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal folytatott hosszú távú, stratégiai párbeszéd jelentőségét; üdvözli ezzel összefüggésben az Athénban 2014. június 11-én elfogadott nyilatkozatot, valamint a 2015. januári egyetértési megállapodást, és felszólít ezek maradéktalan végrehajtására; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az EU és az Arab Liga, az Iszlám Együttműködés Szervezete és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti gyakori csúcstalálkozók szervezése kiemelt jelentőséggel bír; hangsúlyozza, hogy az Arab Ligának központi szerepet kell játszania a válságok megoldásában; meggyőződése, hogy e válságok egyértelművé teszik az Arab Liga államai számára, hogy e szervezetet kötelező érvényű határozatok elfogadására képes, teljes felhatalmazással bíró végrehajtó szervvé kell átalakítaniuk; emlékeztet az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti stratégiai együttműködésre; hangsúlyozza, hogy az Öböl-menti Együttműködési Tanács kedvező politikai befolyást gyakorolhat a válság- és konfliktuskezelésre a közel-keleti és észak-afrikai országokban; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza az Arab Ligával, az Iszlám Együttműködés Szervezetével és az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal folytatott hosszú távú, stratégiai párbeszéd jelentőségét; üdvözli ezzel összefüggésben az Athénban 2014. június 11-én elfogadott nyilatkozatot, valamint a 2015. januári egyetértési megállapodást, és felszólít ezek maradéktalan végrehajtására; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az EU és az Arab Liga, az Iszlám Együttműködés Szervezete és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti gyakori csúcstalálkozók szervezése kiemelt jelentőséggel bír; hangsúlyozza, hogy az Arab Ligának központi szerepet kell játszania a válságok megoldásában; meggyőződése, hogy e válságok egyértelművé teszik az Arab Liga államai számára, hogy e szervezetet kötelező érvényű határozatok elfogadására képes, teljes felhatalmazással bíró végrehajtó szervvé kell átalakítaniuk; emlékeztet az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti stratégiai együttműködésre; hangsúlyozza, hogy az Öböl-menti Együttműködési Tanács kedvező politikai befolyást gyakorolhat a válság- és konfliktuskezelésre a közel-keleti és észak-afrikai országokban;

| 9. | hangsúlyozza egyúttal a Törökországgal és Iránnal folytatott regionális párbeszéd jelentőségét; üdvözli az EU3+3 és Irán által elért, az iráni nukleáris programmal kapcsolatos közelmúltbeli megállapodást, és reméli, hogy az a megállapított határidőre végleges átfogó megállapodássá alakul; felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy amennyiben végleges megállapodás születik a nukleáris kérdésről, folytassanak részletes konzultációt Iránnal, és egyúttal bizonyosodjanak meg Irán nonproliferáció melletti elkötelezettségéről, amíg az illetékes nemzetközi szervezetek, köztük a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség ezt meg nem erősíti; ennek érdekében sürgeti, hogy az EU vállaljon aktív szerepet az Irán és Szaúd-Arábia közötti bizalomépítő intézkedések előmozdításában; kiemeli, hogy fel kell gyorsítani a Törökországgal való terrorizmusellenes együttműködést; kitart amellett, hogy Törökország a NATO tagjaként jelentős szerepet játszhat az ISIL/Dáis elleni küzdelemben, valamint Irak és Szíria stabilizálásában; felszólítja Törökországot arra, hogy bizonyos kétértelműségeket oszlasson el, és teljes mértékben feleljen meg a régióban betöltött stabilizáló szerepének azáltal, hogy Szíriával közös határát hatékonyan ellenőrzi és az EU-val együttműködve aktívabb szerepet vállal az ISIL/Dáis elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza egyúttal a Törökországgal és Iránnal folytatott regionális párbeszéd jelentőségét; üdvözli az EU3+3 és Irán által elért, az iráni nukleáris programmal kapcsolatos közelmúltbeli megállapodást, és reméli, hogy az a megállapított határidőre végleges átfogó megállapodássá alakul; felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy amennyiben végleges megállapodás születik a nukleáris kérdésről, folytassanak részletes konzultációt Iránnal, és egyúttal bizonyosodjanak meg Irán nonproliferáció melletti elkötelezettségéről, amíg az illetékes nemzetközi szervezetek, köztük a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség ezt meg nem erősíti; ennek érdekében sürgeti, hogy az EU vállaljon aktív szerepet az Irán és Szaúd-Arábia közötti bizalomépítő intézkedések előmozdításában; kiemeli, hogy fel kell gyorsítani a Törökországgal való terrorizmusellenes együttműködést; kitart amellett, hogy Törökország a NATO tagjaként jelentős szerepet játszhat az ISIL/Dáis elleni küzdelemben, valamint Irak és Szíria stabilizálásában; felszólítja Törökországot arra, hogy bizonyos kétértelműségeket oszlasson el, és teljes mértékben feleljen meg a régióban betöltött stabilizáló szerepének azáltal, hogy Szíriával közös határát hatékonyan ellenőrzi és az EU-val együttműködve aktívabb szerepet vállal az ISIL/Dáis elleni küzdelemben;

| 10. | felszólítja a térségbeli országokat, hogy tartózkodjanak a terrorizmus és a fegyverek szomszédos országokba való exportálásától, mivel ez tovább destabilizálhatja az ottani helyzetet; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a térségbeli országokat, hogy tartózkodjanak a terrorizmus és a fegyverek szomszédos országokba való exportálásától, mivel ez tovább destabilizálhatja az ottani helyzetet;

| 11. | emlékeztet arra, hogy meg kell teremteni a feltételeket az Izrael és a Palesztin Hatóság közötti béketárgyalások újrafelvételéhez, a konfliktus a nemzetközi joggal összhangban álló, a két állam békés és biztonságos egymás mellett élésén alapuló, végleges rendezése érdekében, az 1976-es határok alapján, amelynek keretében mindkét államnak Jeruzsálem lenne a fővárosa; mélységes aggodalmának ad hangot a Gázai övezetben fennálló humanitárius helyzet gyors romlása miatt; súlyos aggodalmának ad hangot Izrael Ciszjordániában folytatott telepítési politikája miatt; mélységes aggodalmát fejezi ki a párbeszédben kialakult patthelyzet és az izraeliek és palesztinok közötti növekvő feszültségek miatt; kéri, hogy mindkét oldal, az Unió és a nemzetközi közösség egyaránt komolyan és hitelt érdemlően törekedjen ennek rendezésére; üdvözli és támogatja Mogherini főképviselő eltökéltségét aziránt, hogy az Unió erősítse meg szerepvállalását a közel-keleti békefolyamatban, és lépjen fel segítőként; az összes felet nyomatékosan felszólítja, hogy tartózkodjanak minden olyan cselekménytől, amely uszítás, provokáció, erőszak alkalmazása vagy megtorlás révén súlyosbítaná a helyzetet; megismétli, hogy teljes mértékben támogatja a 2002-es arab békekezdeményezést, és felszólítja az Arab Liga országait és Izraelt, hogy hajtsák azt végre; hangsúlyozza, hogy a békefolyamat újrakezdéséről és a Gázai övezet Palesztin Hatóság általi közigazgatási és politikai ellenőrzéséről folytatott vitát nagyban elősegítené az Arab Liga bevonása; hangsúlyozza, hogy Egyiptom meghatározó szerepet játszott a végleges tűzszünet elérésében a Hamasz és Izrael között 2014 nyarán kialakult konfliktusban; kéri a nemzetközi adományozókat, hogy tegyenek eleget a 2014. októberi Kairói Konferencián tett kötelezettségvállalásaiknak; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy meg kell teremteni a feltételeket az Izrael és a Palesztin Hatóság közötti béketárgyalások újrafelvételéhez, a konfliktus a nemzetközi joggal összhangban álló, a két állam békés és biztonságos egymás mellett élésén alapuló, végleges rendezése érdekében, az 1976-es határok alapján, amelynek keretében mindkét államnak Jeruzsálem lenne a fővárosa; mélységes aggodalmának ad hangot a Gázai övezetben fennálló humanitárius helyzet gyors romlása miatt; súlyos aggodalmának ad hangot Izrael Ciszjordániában folytatott telepítési politikája miatt; mélységes aggodalmát fejezi ki a párbeszédben kialakult patthelyzet és az izraeliek és palesztinok közötti növekvő feszültségek miatt; kéri, hogy mindkét oldal, az Unió és a nemzetközi közösség egyaránt komolyan és hitelt érdemlően törekedjen ennek rendezésére; üdvözli és támogatja Mogherini főképviselő eltökéltségét aziránt, hogy az Unió erősítse meg szerepvállalását a közel-keleti békefolyamatban, és lépjen fel segítőként; az összes felet nyomatékosan felszólítja, hogy tartózkodjanak minden olyan cselekménytől, amely uszítás, provokáció, erőszak alkalmazása vagy megtorlás révén súlyosbítaná a helyzetet; megismétli, hogy teljes mértékben támogatja a 2002-es arab békekezdeményezést, és felszólítja az Arab Liga országait és Izraelt, hogy hajtsák azt végre; hangsúlyozza, hogy a békefolyamat újrakezdéséről és a Gázai övezet Palesztin Hatóság általi közigazgatási és politikai ellenőrzéséről folytatott vitát nagyban elősegítené az Arab Liga bevonása; hangsúlyozza, hogy Egyiptom meghatározó szerepet játszott a végleges tűzszünet elérésében a Hamasz és Izrael között 2014 nyarán kialakult konfliktusban; kéri a nemzetközi adományozókat, hogy tegyenek eleget a 2014. októberi Kairói Konferencián tett kötelezettségvállalásaiknak;

| 12. | teljes támogatásáról biztosít egy olyan, az EU által a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében elfogadandó konkrét fellépést, amelynek célja a közel-keleti és észak-afrikai országok stabilitásának és biztonságának előmozdítása; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a régióban (EUBAM Libye, EUPOL COPPS és EUBAM Rafah) végrehajtott KBVP-missziókat és -műveleteket alulméretezték, és hogy azok nincsenek összhangban a régió biztonsági kihívásaival, ezért e missziók stratégiai felülvizsgálatára szólít fel; rámutat, hogy az EU az emberi jogok és a jogállamiság melletti elkötelezettsége keretében jelentős szerepet játszhat célzott segítség és képzés nyújtásában a büntető igazságszolgáltatás reformja, a biztonsági ágazat reformja és a lefegyverzés, leszerelés és reintegráció területén, a határfelügyelet, a terrorizmus és radikalizálódás elleni küzdelem, a fegyver-, kábítószer és emberkereskedelem felszámolása tekintetében; kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet Líbiára; hangsúlyozza az Arab Ligával és az Afrikai Unióval folytatott párbeszéd és együttműködés fontosságát annak érdekében, hogy a partnerországok kialakíthassák a szükséges katonai és emberi erőforrásokat a szélsőségek elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

12.

teljes támogatásáról biztosít egy olyan, az EU által a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében elfogadandó konkrét fellépést, amelynek célja a közel-keleti és észak-afrikai országok stabilitásának és biztonságának előmozdítása; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a régióban (EUBAM Libye, EUPOL COPPS és EUBAM Rafah) végrehajtott KBVP-missziókat és -műveleteket alulméretezték, és hogy azok nincsenek összhangban a régió biztonsági kihívásaival, ezért e missziók stratégiai felülvizsgálatára szólít fel; rámutat, hogy az EU az emberi jogok és a jogállamiság melletti elkötelezettsége keretében jelentős szerepet játszhat célzott segítség és képzés nyújtásában a büntető igazságszolgáltatás reformja, a biztonsági ágazat reformja és a lefegyverzés, leszerelés és reintegráció területén, a határfelügyelet, a terrorizmus és radikalizálódás elleni küzdelem, a fegyver-, kábítószer és emberkereskedelem felszámolása tekintetében; kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet Líbiára; hangsúlyozza az Arab Ligával és az Afrikai Unióval folytatott párbeszéd és együttműködés fontosságát annak érdekében, hogy a partnerországok kialakíthassák a szükséges katonai és emberi erőforrásokat a szélsőségek elleni küzdelemhez;

| 13. | határozottan ellenzi a terrorizmussal gyanúsított személyek pilóta nélküli légi járművek használatával történő törvénytelen és felségterületen kívül elkövetett kivégzését, és követeli az ilyen típusú légi járművek e célra történő bevetésének betiltását; |
| --- | --- |

13.

határozottan ellenzi a terrorizmussal gyanúsított személyek pilóta nélküli légi járművek használatával történő törvénytelen és felségterületen kívül elkövetett kivégzését, és követeli az ilyen típusú légi járművek e célra történő bevetésének betiltását;

| 14. | kéri az uniós tagállamok és a közel-keleti, illetve észak-afrikai államok hatóságait, hogy tartsák tiszteletben a kínzásra vonatkozó, az e tagállamok többsége által aláírt és ratifikált, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezmény által különösen megerősített tilalmat; emlékeztet arra, hogy a kínzással kikényszerített vallomások érvénytelenek, és elítéli ezt a gyakorlatot; |
| --- | --- |

14.

kéri az uniós tagállamok és a közel-keleti, illetve észak-afrikai államok hatóságait, hogy tartsák tiszteletben a kínzásra vonatkozó, az e tagállamok többsége által aláírt és ratifikált, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezmény által különösen megerősített tilalmat; emlékeztet arra, hogy a kínzással kikényszerített vallomások érvénytelenek, és elítéli ezt a gyakorlatot;

| 15. | különös aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a régiót sújtó különböző politikai válságok csökkentették a tagállamok hírszerzési kapacitásait; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió tagállamai, valamint a közel-keleti és észak-afrikai országok közötti jobb együttműködés előmozdítása döntő jelentőséggel bír az emberi jogi és nemzetközi jogi kereten belüli terrorizmus elleni küzdelemben; felszólítja ezeket az országokat, hogy szisztematikusan és hatékonyan működjenek együtt egymással, illetve az Europollal és az Interpollal, segítve ezzel azt, hogy kialakítsák a terrorizmus és a szervezett bűnözés – többek között az emberkereskedelem – elleni küzdelemhez szükséges struktúrákat és forrásokat olyan integrált védelmi rendszerek bevezetése révén, melyeket főként az érintett magánszemélyek emberi jogainak védelmére alakítottak ki, feltéve, hogy megfelelő emberi jogi garanciák vannak hatályban; kiemeli az 5+5 párbeszédet, amely az Unió a Mediterrán Térségért tevékenységét egészíti ki és lehetővé teszi a biztonsági együttműködés terén folytatott munkát; hangsúlyozza, hogy meg kell oldani a külföldi harcosok származási, tranzit- és célországaival folytatott együttműködés terén továbbra is fennálló hiányosságokat; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy az Unió külső határain történő ellenőrzés javítása érdekében egyesítsék forrásaikat, erősítsék meg a meglévő mechanizmusokat (Frontex, Eurosur), és vezessék be az európai utas-nyilvántartási rendszert (PNR); hangsúlyozza, hogy a külügyminiszterek és belügyminiszterek aktív együttműködését erősíteni kell, különösen az igazságügyi és rendőrségi együttműködést és információmegosztást illetően; |
| --- | --- |

15.

különös aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a régiót sújtó különböző politikai válságok csökkentették a tagállamok hírszerzési kapacitásait; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió tagállamai, valamint a közel-keleti és észak-afrikai országok közötti jobb együttműködés előmozdítása döntő jelentőséggel bír az emberi jogi és nemzetközi jogi kereten belüli terrorizmus elleni küzdelemben; felszólítja ezeket az országokat, hogy szisztematikusan és hatékonyan működjenek együtt egymással, illetve az Europollal és az Interpollal, segítve ezzel azt, hogy kialakítsák a terrorizmus és a szervezett bűnözés – többek között az emberkereskedelem – elleni küzdelemhez szükséges struktúrákat és forrásokat olyan integrált védelmi rendszerek bevezetése révén, melyeket főként az érintett magánszemélyek emberi jogainak védelmére alakítottak ki, feltéve, hogy megfelelő emberi jogi garanciák vannak hatályban; kiemeli az 5+5 párbeszédet, amely az Unió a Mediterrán Térségért tevékenységét egészíti ki és lehetővé teszi a biztonsági együttműködés terén folytatott munkát; hangsúlyozza, hogy meg kell oldani a külföldi harcosok származási, tranzit- és célországaival folytatott együttműködés terén továbbra is fennálló hiányosságokat; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy az Unió külső határain történő ellenőrzés javítása érdekében egyesítsék forrásaikat, erősítsék meg a meglévő mechanizmusokat (Frontex, Eurosur), és vezessék be az európai utas-nyilvántartási rendszert (PNR); hangsúlyozza, hogy a külügyminiszterek és belügyminiszterek aktív együttműködését erősíteni kell, különösen az igazságügyi és rendőrségi együttműködést és információmegosztást illetően;

| 16. | emlékeztet arra, hogy a Szíriában kialakult konfliktusra sürgősen politikai megoldást kell találni; hangsúlyozza, hogy az ország egységének, szuverenitásának és területi integritásának megőrzése érdekében a tartós rendezéshez az átmenethez elvezető, szíriai vezetésű, inkluzív politikai folyamatra van szükség, a 2012. június 30-i genfi közlemény alapján és az ENSZ Biztonsági Tanácsa vonatkozó határozatainak megfelelően; üdvözli a szíriai Nemzeti Koalíció tagsága bővítésére irányuló erőfeszítéseit és a többi ellenzéki csoporttal folytatott együttműködést, beleértve a Nemzeti Koordinációs Bizottsággal a politikai átmenet ellenzéki elképzelésének kialakítására a közelmúltban létrejött együttműködést; támogatja az ENSZ különmegbízottja, Staffan de Mistura által a fegyveres konfliktusok megszüntetése és a politikai párbeszéd újraindítása érdekében tett erőfeszítéseket; hangsúlyozza a demokratikus szíriai ellenzék védelmének és támogatásának szükségességét; emlékeztet a Basar al-Aszad rezsimje által a konfliktus során elkövetett emberiesség elleni bűncselekmények, háborús bűncselekmények és súlyos emberi jogi jogsértések miatti elszámoltatás szükségességére; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy a Szíriában kialakult konfliktusra sürgősen politikai megoldást kell találni; hangsúlyozza, hogy az ország egységének, szuverenitásának és területi integritásának megőrzése érdekében a tartós rendezéshez az átmenethez elvezető, szíriai vezetésű, inkluzív politikai folyamatra van szükség, a 2012. június 30-i genfi közlemény alapján és az ENSZ Biztonsági Tanácsa vonatkozó határozatainak megfelelően; üdvözli a szíriai Nemzeti Koalíció tagsága bővítésére irányuló erőfeszítéseit és a többi ellenzéki csoporttal folytatott együttműködést, beleértve a Nemzeti Koordinációs Bizottsággal a politikai átmenet ellenzéki elképzelésének kialakítására a közelmúltban létrejött együttműködést; támogatja az ENSZ különmegbízottja, Staffan de Mistura által a fegyveres konfliktusok megszüntetése és a politikai párbeszéd újraindítása érdekében tett erőfeszítéseket; hangsúlyozza a demokratikus szíriai ellenzék védelmének és támogatásának szükségességét; emlékeztet a Basar al-Aszad rezsimje által a konfliktus során elkövetett emberiesség elleni bűncselekmények, háborús bűncselekmények és súlyos emberi jogi jogsértések miatti elszámoltatás szükségességére;

| 17. | kéri, hogy a Szíriában folyó küzdelmek leállítására irányuló minden kezdeményezés vegye figyelembe a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogból – amely utóbbi háborúban és békeidőben egyaránt alkalmazandó – és a nemzetközi büntetőjogból fakadó követelményeket; felhívja az Európai Uniót, hogy fokozza az Aszad-rezsimre gyakorolt nyomást az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2139(2014), 2165(2014) és 2191(2014) sz. határozatának betartása és a humanitárius segély helyszínre – ezen belül a mérsékelt ellenzék ellenőrzése alatt álló övezetekbe – való eljuttatására irányuló erőfeszítések fokozása érdekében, valamint hogy nyújtson segítséget a kapacitásépítés terén; üdvözli a harmadik kuvaiti konferencián tett kötelezettségvállalásokat, valamint felhívja az EU-t és a többi nemzetközi adományozót a szíriai konfliktusra reagálva tett pénzügyi kötelezettségvállalásaik teljesítésére; támogatja a Bizottság azon ajánlását, hogy Szíria elpusztított régióiban elő kell segíteni a közigazgatás és a közszolgáltatások helyreállítását, és sürgősen felszólít Kobani város újjáépítésének támogatására; |
| --- | --- |

17.

kéri, hogy a Szíriában folyó küzdelmek leállítására irányuló minden kezdeményezés vegye figyelembe a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogból – amely utóbbi háborúban és békeidőben egyaránt alkalmazandó – és a nemzetközi büntetőjogból fakadó követelményeket; felhívja az Európai Uniót, hogy fokozza az Aszad-rezsimre gyakorolt nyomást az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2139(2014), 2165(2014) és 2191(2014) sz. határozatának betartása és a humanitárius segély helyszínre – ezen belül a mérsékelt ellenzék ellenőrzése alatt álló övezetekbe – való eljuttatására irányuló erőfeszítések fokozása érdekében, valamint hogy nyújtson segítséget a kapacitásépítés terén; üdvözli a harmadik kuvaiti konferencián tett kötelezettségvállalásokat, valamint felhívja az EU-t és a többi nemzetközi adományozót a szíriai konfliktusra reagálva tett pénzügyi kötelezettségvállalásaik teljesítésére; támogatja a Bizottság azon ajánlását, hogy Szíria elpusztított régióiban elő kell segíteni a közigazgatás és a közszolgáltatások helyreállítását, és sürgősen felszólít Kobani város újjáépítésének támogatására;

| 18. | mély aggodalmának ad hangot Szíria négy éve folyamatosan romló humanitárius helyzete miatt; megállapítja, hogy a segélyek szándékos akadályozása miatt romlik a humanitárius szervezetek célterületekhez való hozzáférése, és ennek azonnal véget kell vetni; mély aggodalommal jegyzi meg, hogy az elmúlt két évben csaknem megkétszereződött a segélyszervezetek számára nehezen vagy egyáltalán nem megközelíthető területeken élő emberek száma; |
| --- | --- |

18.

mély aggodalmának ad hangot Szíria négy éve folyamatosan romló humanitárius helyzete miatt; megállapítja, hogy a segélyek szándékos akadályozása miatt romlik a humanitárius szervezetek célterületekhez való hozzáférése, és ennek azonnal véget kell vetni; mély aggodalommal jegyzi meg, hogy az elmúlt két évben csaknem megkétszereződött a segélyszervezetek számára nehezen vagy egyáltalán nem megközelíthető területeken élő emberek száma;

| 19. | rámutat, hogy asszonyokon és lányokon háborúban elkövetett nemi erőszakot dokumentáltak Szíriában, Irakban és a Dáis ellenőrzése alatt álló területeken; sürgeti, hogy a háborús konfliktusban elkövetett nemi erőszakok női áldozatai számára uniós finanszírozású humanitárius létesítményekben biztosítsák a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatások teljes körét, köztük az abortuszt, a nemzetközi humanitárius jogszabályokkal, az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozataival és a genfi egyezmény közös 3. cikkével összhangban, mindenféle hátrányos megkülönböztetés nélkül garantálva minden szükséges egészségügyi ellátást a sérülteknek és a betegeknek; |
| --- | --- |

19.

rámutat, hogy asszonyokon és lányokon háborúban elkövetett nemi erőszakot dokumentáltak Szíriában, Irakban és a Dáis ellenőrzése alatt álló területeken; sürgeti, hogy a háborús konfliktusban elkövetett nemi erőszakok női áldozatai számára uniós finanszírozású humanitárius létesítményekben biztosítsák a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatások teljes körét, köztük az abortuszt, a nemzetközi humanitárius jogszabályokkal, az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozataival és a genfi egyezmény közös 3. cikkével összhangban, mindenféle hátrányos megkülönböztetés nélkül garantálva minden szükséges egészségügyi ellátást a sérülteknek és a betegeknek;

| 20. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az iraki kormány előmozdítsa a politikai hatáskörök, a hatalom és az olajból származó haszon inkluzív módon történő megosztását, amelynek ki kell terjednie az ország valamennyi vallási és etnikai közösségére, különösen a szunnita kisebbségekre; kéri, hogy e megosztást tegyék az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megvalósításának lényeges előfeltételévé; felhívja az iraki kormányt, hogy késlekedés nélkül nyújtson védelmet az etnikai és vallási kisebbségeknek azt megelőzendő, hogy a síita milíciák erőszakot alkalmazzanak a szunnita kisebbséggel szemben, és nyújtson biztonságos menedéket és alapvető segítséget az ISIS terrorja elől menekülőknek; tudomásul veszi az iraki kormány és az iraki kurd regionális kormány között létrejött megállapodást, és sürgeti annak maradéktalan végrehajtását, és felhívja Irakot, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben az iraki kurd regionális kormány alkotmányban biztosított pénzügyi jogosultságait; hangsúlyozza a Bagdad és Erbil közötti együttműködés jelentőségét, és Irak és a régió biztonsága és gazdasági prosperitása érdekében szorgalmazza annak fokozását; felhívja az Európai Uniót, hogy járuljon hozzá az iraki kormány politikai, közigazgatási és katonai kapacitásainak kiépítéséhez, különösen a társadalmi és gazdasági válság, valamint az emberi jogok védelmének nem megfelelő mértékű védelme jelentette kihívások kezelése érdekében; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az iraki kormány előmozdítsa a politikai hatáskörök, a hatalom és az olajból származó haszon inkluzív módon történő megosztását, amelynek ki kell terjednie az ország valamennyi vallási és etnikai közösségére, különösen a szunnita kisebbségekre; kéri, hogy e megosztást tegyék az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megvalósításának lényeges előfeltételévé; felhívja az iraki kormányt, hogy késlekedés nélkül nyújtson védelmet az etnikai és vallási kisebbségeknek azt megelőzendő, hogy a síita milíciák erőszakot alkalmazzanak a szunnita kisebbséggel szemben, és nyújtson biztonságos menedéket és alapvető segítséget az ISIS terrorja elől menekülőknek; tudomásul veszi az iraki kormány és az iraki kurd regionális kormány között létrejött megállapodást, és sürgeti annak maradéktalan végrehajtását, és felhívja Irakot, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben az iraki kurd regionális kormány alkotmányban biztosított pénzügyi jogosultságait; hangsúlyozza a Bagdad és Erbil közötti együttműködés jelentőségét, és Irak és a régió biztonsága és gazdasági prosperitása érdekében szorgalmazza annak fokozását; felhívja az Európai Uniót, hogy járuljon hozzá az iraki kormány politikai, közigazgatási és katonai kapacitásainak kiépítéséhez, különösen a társadalmi és gazdasági válság, valamint az emberi jogok védelmének nem megfelelő mértékű védelme jelentette kihívások kezelése érdekében;

| 21. | meggyőződése, hogy az ISIS és más terroristacsoportok uralma alól felszabadított régiók tartós biztonságának megvalósításához e területeken további stabilizációra van szükség; rámutat arra, hogy ez csak humanitárius segítségnyújtás, aknamentesítési programok és rendfenntartás biztosítása révén valósulhat meg; |
| --- | --- |

21.

meggyőződése, hogy az ISIS és más terroristacsoportok uralma alól felszabadított régiók tartós biztonságának megvalósításához e területeken további stabilizációra van szükség; rámutat arra, hogy ez csak humanitárius segítségnyújtás, aknamentesítési programok és rendfenntartás biztosítása révén valósulhat meg;

| 22. | határozottan elítéli a tuniszi Bardo Múzeum ellen 2015. március 18-án elkövetett terrorista merényletet, amelyért az Iszlám Állam vállalta a felelősséget; aggodalmát fejezi ki a terrorista hálózatok toborzóképessége miatt egy olyan országban, amelyet a mérsékelt iszlám Ennahda pártot is soraiban tudó nemzeti egységkormány irányít; aggodalmát fejezi ki Tunézia líbiai határainak átjárhatósága miatt is, amelyeket különösen kábítószer- és fegyvercsempészésre használnak, és üdvözli a Tunézia és az EU, valamint tagállamai között e tekintetben folytatott új keletű együttműködést; továbbra is aggódik amiatt, hogy a líbiai menekültek tömegesen áramlanak be Tunéziába, ami óriási nyomást gyakorol az ország stabilitására, és üdvözli, hogy Tunézia – ahol jelenleg több mint egymillió líbiai menekült tartózkodik – megszervezte befogadásukat; hangsúlyozza, hogy az EU és Tunézia számára fontos, hogy elsősorban közös biztonsági programok kialakítása révén folytassák és megerősítsék biztonsági együttműködésüket; megítélése szerint létfontosságú, hogy a törékeny demokratikus átmenet támogatása érdekében Tunézia kérdése többek között gazdasági és beruházási szempontból is konkrét kötelezettségvállalások révén nagyobb támogatást kapjon, szem előtt tartva, hogy a tunéziai kísérlet sikere az egész régiónak és az EU-nak is érdekében áll; sürgeti a Bizottságot, hogy hangsúlyozza a demokratikus átalakulás jelentőségét, és az arab felkeléseket követően küldjön szimbolikus üzenetet egy, az EU és a közel-keleti és észak-afrikai országok közötti, tuniszi csúcstalálkozó megszervezésével; |
| --- | --- |

22.

határozottan elítéli a tuniszi Bardo Múzeum ellen 2015. március 18-án elkövetett terrorista merényletet, amelyért az Iszlám Állam vállalta a felelősséget; aggodalmát fejezi ki a terrorista hálózatok toborzóképessége miatt egy olyan országban, amelyet a mérsékelt iszlám Ennahda pártot is soraiban tudó nemzeti egységkormány irányít; aggodalmát fejezi ki Tunézia líbiai határainak átjárhatósága miatt is, amelyeket különösen kábítószer- és fegyvercsempészésre használnak, és üdvözli a Tunézia és az EU, valamint tagállamai között e tekintetben folytatott új keletű együttműködést; továbbra is aggódik amiatt, hogy a líbiai menekültek tömegesen áramlanak be Tunéziába, ami óriási nyomást gyakorol az ország stabilitására, és üdvözli, hogy Tunézia – ahol jelenleg több mint egymillió líbiai menekült tartózkodik – megszervezte befogadásukat; hangsúlyozza, hogy az EU és Tunézia számára fontos, hogy elsősorban közös biztonsági programok kialakítása révén folytassák és megerősítsék biztonsági együttműködésüket; megítélése szerint létfontosságú, hogy a törékeny demokratikus átmenet támogatása érdekében Tunézia kérdése többek között gazdasági és beruházási szempontból is konkrét kötelezettségvállalások révén nagyobb támogatást kapjon, szem előtt tartva, hogy a tunéziai kísérlet sikere az egész régiónak és az EU-nak is érdekében áll; sürgeti a Bizottságot, hogy hangsúlyozza a demokratikus átalakulás jelentőségét, és az arab felkeléseket követően küldjön szimbolikus üzenetet egy, az EU és a közel-keleti és észak-afrikai országok közötti, tuniszi csúcstalálkozó megszervezésével;

| 23. | komoly aggodalmának ad hangot a Líbiában kialakult, romló biztonsági és humanitárius helyzet miatt; mély aggodalommal tölti el a terrorista csoportok és különösen az ISIL/Dáis terjeszkedése az országban, amelyek kihasználják a politikai vákuumot és az erőszak fokozódását; hangsúlyozza a terrorszervezetek befolyásának korlátozására és felszámolására irányuló sürgős intézkedések fontosságát Líbia területén; riasztónak tartja az ország déli részén kialakult, különösen súlyos helyzetet, mivel az a szervezett bűnözés és a fegyveres csoportok támaszpontjaként szolgál; hangsúlyozza, hogy meg kell őrizni Líbia területi integritását és nemzeti egységét, ami csak olyan politika révén valósítható meg, amely valamennyi jól azonosított szereplőt magában foglalja; megerősíti támogatását a főtitkár különmegbízottja, Bernardino León által folytatott, az ENSZ vezetésével zajló tárgyalások iránt, amelyek egy líbiai egységkormány megalakulásához vezető, tárgyalásos megoldás keresésére irányulnak; üdvözli Algériának és Marokkónak a Líbián belüli párbeszéd előmozdítására irányuló erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy az EU már kifejezésre juttatta, hogy az ENSZ BT 2174(2014) sz. határozatának megfelelően kész korlátozó intézkedéseket bevezetni a párbeszéd folyamatának megzavaróival szemben; kiemeli, hogy az EU-nak késznek kell állnia arra, hogy a politikai megoldás és a tűzszünet elérése után haladéktalanul támogatást nyújtson a líbiai intézményeknek; hangsúlyozza, hogy az Uniónak az egységkormány beiktatását követően azonnal és annak kérésére hozzá kell járulnia a líbiai lefegyverzési, leszerelési és reintegrációs, valamint a biztonsági ágazat reformját célzó erőfeszítéshez; figyelmeztet azonban arra, hogy a politikai tárgyalások megrekedése és a fegyveres konfliktus fokozódása esetén az EU-nak készen kell állnia az ENSZ Biztonsága Tanácsa megbízásával zajló békefenntartó beavatkozásban való részvételre; |
| --- | --- |

23.

komoly aggodalmának ad hangot a Líbiában kialakult, romló biztonsági és humanitárius helyzet miatt; mély aggodalommal tölti el a terrorista csoportok és különösen az ISIL/Dáis terjeszkedése az országban, amelyek kihasználják a politikai vákuumot és az erőszak fokozódását; hangsúlyozza a terrorszervezetek befolyásának korlátozására és felszámolására irányuló sürgős intézkedések fontosságát Líbia területén; riasztónak tartja az ország déli részén kialakult, különösen súlyos helyzetet, mivel az a szervezett bűnözés és a fegyveres csoportok támaszpontjaként szolgál; hangsúlyozza, hogy meg kell őrizni Líbia területi integritását és nemzeti egységét, ami csak olyan politika révén valósítható meg, amely valamennyi jól azonosított szereplőt magában foglalja; megerősíti támogatását a főtitkár különmegbízottja, Bernardino León által folytatott, az ENSZ vezetésével zajló tárgyalások iránt, amelyek egy líbiai egységkormány megalakulásához vezető, tárgyalásos megoldás keresésére irányulnak; üdvözli Algériának és Marokkónak a Líbián belüli párbeszéd előmozdítására irányuló erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy az EU már kifejezésre juttatta, hogy az ENSZ BT 2174(2014) sz. határozatának megfelelően kész korlátozó intézkedéseket bevezetni a párbeszéd folyamatának megzavaróival szemben; kiemeli, hogy az EU-nak késznek kell állnia arra, hogy a politikai megoldás és a tűzszünet elérése után haladéktalanul támogatást nyújtson a líbiai intézményeknek; hangsúlyozza, hogy az Uniónak az egységkormány beiktatását követően azonnal és annak kérésére hozzá kell járulnia a líbiai lefegyverzési, leszerelési és reintegrációs, valamint a biztonsági ágazat reformját célzó erőfeszítéshez; figyelmeztet azonban arra, hogy a politikai tárgyalások megrekedése és a fegyveres konfliktus fokozódása esetén az EU-nak készen kell állnia az ENSZ Biztonsága Tanácsa megbízásával zajló békefenntartó beavatkozásban való részvételre;

| 24. | aggodalmát fejezi ki a jemeni biztonsági helyzet romlása miatt; hangsúlyozza, hogy a politikai válság biztonsági és humanitárius válsággá alakult át, amely az egész Arab-félszigetet, azon túl pedig az összes közel-keleti és észak-afrikai országot destabilizálja; támogatja ENSZ-nek a tárgyalások újrakezdésére irányuló erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy a mostani válságra csak a főbb politikai csoportok közötti, félelemtől mentes légkörben zajló békés tárgyalásokon elért széles körű politikai konszenzus hozhat fenntartható megoldást, és őrizheti meg az ország egységét és területi integritását; felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy hozzanak gyakorlati intézkedéseket a polgári lakosság megsegítése és a válság megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

24.

aggodalmát fejezi ki a jemeni biztonsági helyzet romlása miatt; hangsúlyozza, hogy a politikai válság biztonsági és humanitárius válsággá alakult át, amely az egész Arab-félszigetet, azon túl pedig az összes közel-keleti és észak-afrikai országot destabilizálja; támogatja ENSZ-nek a tárgyalások újrakezdésére irányuló erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy a mostani válságra csak a főbb politikai csoportok közötti, félelemtől mentes légkörben zajló békés tárgyalásokon elért széles körű politikai konszenzus hozhat fenntartható megoldást, és őrizheti meg az ország egységét és területi integritását; felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy hozzanak gyakorlati intézkedéseket a polgári lakosság megsegítése és a válság megszüntetése érdekében;

| 25. | határozottan elítéli a jemeni polgári infrastruktúra és lakosság elleni támadásokat, amelyek számos áldozatot követeltek, és súlyosan rontották a már egyébként is siralmas humanitárius helyzetet; felhívja az Uniót, hogy a nemzetközi és a regionális szereplőkkel karöltve közvetítőként működjön közre az azonnali fegyverszünet elérése és a polgári lakosság elleni erőszak leállítása érdekében; kéri, hogy a többi nemzetközi adományozóval összehangolva bocsássanak rendelkezésre további pénzeszközöket a humanitárius válság megelőzésére, valamint hogy biztosítsanak alapvető segítségnyújtást a szükséget szenvedők számára; |
| --- | --- |

25.

határozottan elítéli a jemeni polgári infrastruktúra és lakosság elleni támadásokat, amelyek számos áldozatot követeltek, és súlyosan rontották a már egyébként is siralmas humanitárius helyzetet; felhívja az Uniót, hogy a nemzetközi és a regionális szereplőkkel karöltve közvetítőként működjön közre az azonnali fegyverszünet elérése és a polgári lakosság elleni erőszak leállítása érdekében; kéri, hogy a többi nemzetközi adományozóval összehangolva bocsássanak rendelkezésre további pénzeszközöket a humanitárius válság megelőzésére, valamint hogy biztosítsanak alapvető segítségnyújtást a szükséget szenvedők számára;

| 26. | sürgeti a Bizottságot, hogy a közel-keleti és észak-afrikai térség országaival együttesen találjon strukturális megoldást azon fiatalok problémájára, akik azért hagyják el az Uniót, hogy Szíriában és Irakban az ISIS/Dáis és más terrorszervezetek oldalán harcoljanak; sürgeti a tagállamokat, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2170 (2014) sz. határozatával összhangban hozzák meg a megfelelő intézkedéseket a harcosok területükről történő elutazásának megakadályozása érdekében, és hogy dolgozzanak ki közös stratégiát biztonsági szolgálataik és az uniós ügynökségek számára a dzsihádisták nyomon követése és ellenőrzése tekintetében; szorgalmazza az uniós és nemzetközi szintű együttműködést a terrorcselekményekben való részvétellel gyanúsított személyek elleni megfelelő jogi fellépés és a radikalizálódás felderítését és megszüntetését célzó egyéb megelőző intézkedések érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák az egymás közötti és az uniós szervekkel folytatott együttműködést és információcserét; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a Bizottságot, hogy a közel-keleti és észak-afrikai térség országaival együttesen találjon strukturális megoldást azon fiatalok problémájára, akik azért hagyják el az Uniót, hogy Szíriában és Irakban az ISIS/Dáis és más terrorszervezetek oldalán harcoljanak; sürgeti a tagállamokat, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2170 (2014) sz. határozatával összhangban hozzák meg a megfelelő intézkedéseket a harcosok területükről történő elutazásának megakadályozása érdekében, és hogy dolgozzanak ki közös stratégiát biztonsági szolgálataik és az uniós ügynökségek számára a dzsihádisták nyomon követése és ellenőrzése tekintetében; szorgalmazza az uniós és nemzetközi szintű együttműködést a terrorcselekményekben való részvétellel gyanúsított személyek elleni megfelelő jogi fellépés és a radikalizálódás felderítését és megszüntetését célzó egyéb megelőző intézkedések érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák az egymás közötti és az uniós szervekkel folytatott együttműködést és információcserét;

| 27. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy Egyiptom kormánya a terrorizmus elleni küzdelemben tiszteletben tartsa az alapvető emberi jogokat és politikai szabadságokat, állítsa le a békés tiltakozók és aktivisták módszeres letartóztatását, és fenntartsa a tisztességes tárgyaláshoz való jogot; megjegyzi, hogy üdvözölné a halálbüntetés tilalmát, amely a politikai és társadalmi szervezetek közelmúltban elítélt tagjainak javát szolgálná; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy Egyiptom kormánya a terrorizmus elleni küzdelemben tiszteletben tartsa az alapvető emberi jogokat és politikai szabadságokat, állítsa le a békés tiltakozók és aktivisták módszeres letartóztatását, és fenntartsa a tisztességes tárgyaláshoz való jogot; megjegyzi, hogy üdvözölné a halálbüntetés tilalmát, amely a politikai és társadalmi szervezetek közelmúltban elítélt tagjainak javát szolgálná;

| 28. | üdvözli az Egyiptom, Szudán és Etiópia által 2015. március 23-án a Nílus folyó medréről elért előzetes megállapodást; hangsúlyozza, hogy a Nílus vizének közösen elfogadott felhasználása alapvető jelentőségű az összes érintett ország biztonsága szempontjából; hangsúlyozza, hogy az Uniónak készen kell állnia az összes fél közötti további párbeszéd előmozdítására, ha az a tárgyalások szempontjából hasznosnak tekinthető; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az Egyiptom, Szudán és Etiópia által 2015. március 23-án a Nílus folyó medréről elért előzetes megállapodást; hangsúlyozza, hogy a Nílus vizének közösen elfogadott felhasználása alapvető jelentőségű az összes érintett ország biztonsága szempontjából; hangsúlyozza, hogy az Uniónak készen kell állnia az összes fél közötti további párbeszéd előmozdítására, ha az a tárgyalások szempontjából hasznosnak tekinthető;

A demokráciára és az emberi jogokra irányuló globális stratégia megerősítése

| 29. | meggyőződése, hogy a régióban a politikai stabilitás hiányának egyik alapvető oka a demokrácia hiánya, és hogy az emberi jogok és az alapvető demokratikus elvek tiszteletben tartása a legerőteljesebb hosszú távú biztosíték a krónikus instabilitással szemben a közel-keleti és észak-afrikai térség országaiban; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy ne csak a rövid távú biztonsági fenyegetések szempontjából tekintsenek a közel-keleti és észak-afrikai régióra, és nyújtsanak tevékeny és tartós támogatást a térség társadalmainak demokratikus törekvéseihez; kiemeli a demokráciát szolgáló holisztikus és nagyratörő megközelítés keretében végrehajtandó kiegyensúlyozott fellépés, valamint a biztonságpolitika és az EU egyik kiemelt célja, az emberi jogi politika összekapcsolásának szükségességét; hangsúlyozza a közel-keleti és észak-afrikai térség hosszú távú stabilitásának a civil társadalom részére – különösen az a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén és a Szomszédságpolitikai Civil Társadalmi Eszközön, valamint a demokrácia támogatására szolgáló új eszközökön, többek között a Demokráciáért Európai Alapítványon keresztül – nyújtott folyamatos uniós támogatás révén történő megerősítésének fontosságát; felhívja a tagállamokat, hogy a szolidaritás és a kötelezettségvállalás szellemében nyújtsanak elegendő finanszírozást az Alapítvány költségvetése számára, hogy a legrugalmasabb és leghatékonyabb támogatást biztosítsák a demokratikus változás helyi szereplői számára; felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy tegyen még több erőfeszítést az európai értékek terjesztése és kifejtése érdekében, különösen a hatóságokkal és ezzel párhuzamosan a civil társadalom képviselőivel fenntartott rendszeres kapcsolatokon keresztül; |
| --- | --- |

29.

meggyőződése, hogy a régióban a politikai stabilitás hiányának egyik alapvető oka a demokrácia hiánya, és hogy az emberi jogok és az alapvető demokratikus elvek tiszteletben tartása a legerőteljesebb hosszú távú biztosíték a krónikus instabilitással szemben a közel-keleti és észak-afrikai térség országaiban; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy ne csak a rövid távú biztonsági fenyegetések szempontjából tekintsenek a közel-keleti és észak-afrikai régióra, és nyújtsanak tevékeny és tartós támogatást a térség társadalmainak demokratikus törekvéseihez; kiemeli a demokráciát szolgáló holisztikus és nagyratörő megközelítés keretében végrehajtandó kiegyensúlyozott fellépés, valamint a biztonságpolitika és az EU egyik kiemelt célja, az emberi jogi politika összekapcsolásának szükségességét; hangsúlyozza a közel-keleti és észak-afrikai térség hosszú távú stabilitásának a civil társadalom részére – különösen az a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén és a Szomszédságpolitikai Civil Társadalmi Eszközön, valamint a demokrácia támogatására szolgáló új eszközökön, többek között a Demokráciáért Európai Alapítványon keresztül – nyújtott folyamatos uniós támogatás révén történő megerősítésének fontosságát; felhívja a tagállamokat, hogy a szolidaritás és a kötelezettségvállalás szellemében nyújtsanak elegendő finanszírozást az Alapítvány költségvetése számára, hogy a legrugalmasabb és leghatékonyabb támogatást biztosítsák a demokratikus változás helyi szereplői számára; felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy tegyen még több erőfeszítést az európai értékek terjesztése és kifejtése érdekében, különösen a hatóságokkal és ezzel párhuzamosan a civil társadalom képviselőivel fenntartott rendszeres kapcsolatokon keresztül;

| 30. | üdvözli, hogy a főképviselő/alelnök és a Bizottság széles körű konzultációt indított az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról; felhívja a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy dolgozzák ki az európai szomszédságpolitika hatékonyabb és innovatív politikai és stratégiai dimenzióját; üdvözli az EU és a földközi-tengeri térség déli partvidékén fekvő országok külügyminisztereinek találkozóját; emlékeztet arra, hogy hét év után ez volt az első alkalom, amikor a külügyminiszterek találkoztak; meggyőződése, hogy évente kellene miniszteri találkozókat tartani; kéri az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy továbbra is bátorítsanak minden demokratikus reformfolyamatot és támogassák a demokratikus szereplőket a közel-keleti és észak-afrikai térségben, különösen az Unióval szomszédos országokban; hangsúlyozza az európai szomszédságpolitika támogatására előirányzott pénzeszközök elosztásában alkalmazott jelenlegi egyensúly megőrzésének fontosságát; emlékeztet arra, hogy a reformok végrehajtásában eredményeket elérő és az európai politikát követő országoknak – különös tekintettel Tunéziára – jelentős többlettámogatást kell kapniuk, és hangsúlyozza a nők jogai előmozdításának szükségességét; |
| --- | --- |

30.

üdvözli, hogy a főképviselő/alelnök és a Bizottság széles körű konzultációt indított az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról; felhívja a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy dolgozzák ki az európai szomszédságpolitika hatékonyabb és innovatív politikai és stratégiai dimenzióját; üdvözli az EU és a földközi-tengeri térség déli partvidékén fekvő országok külügyminisztereinek találkozóját; emlékeztet arra, hogy hét év után ez volt az első alkalom, amikor a külügyminiszterek találkoztak; meggyőződése, hogy évente kellene miniszteri találkozókat tartani; kéri az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy továbbra is bátorítsanak minden demokratikus reformfolyamatot és támogassák a demokratikus szereplőket a közel-keleti és észak-afrikai térségben, különösen az Unióval szomszédos országokban; hangsúlyozza az európai szomszédságpolitika támogatására előirányzott pénzeszközök elosztásában alkalmazott jelenlegi egyensúly megőrzésének fontosságát; emlékeztet arra, hogy a reformok végrehajtásában eredményeket elérő és az európai politikát követő országoknak – különös tekintettel Tunéziára – jelentős többlettámogatást kell kapniuk, és hangsúlyozza a nők jogai előmozdításának szükségességét;

| 31. | felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egy külön programot a közel-keleti és észak-afrikai régió, és különösen Szíria és Irak konfliktusövezeteiben szexuális erőszak vagy rabszolgaság áldozatává vált nők és lányok támogatására és rehabilitációjára; felszólítja a közel-keleti és észak-afrikai térség kormányait és országait, az ENSZ-t, az Uniót és az érintett nem kormányzati szervezeteket, hogy legyenek tekintettel a menekült nők és lányok – különösen a családjuktól elszigeteltek – rendkívül kiszolgáltatott helyzetére, nyújtsanak számukra megfelelő védelmet, és tegyenek további erőfeszítéseket a nemi erőszak áldozatainak támogatása érdekében, olyan szociálpolitikai intézkedések bevezetésével, amelyek lehetővé teszik a társadalomba való visszailleszkedésüket; felszólítja a fegyveres konfliktusokban részt vevő feleket, hogy tartsák tiszteletben az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1325 (2000) számú határozatában foglalt rendelkezéseket, lépjenek fel a nők és lányok – különösen a szexuális kizsákmányolással, csempészettel és szexuális kereskedelemmel szembeni – védelme érdekében, és küzdjenek az elkövetők büntetlensége ellen; sürgeti a közel-keleti és észak-afrikai régió országainak kormányait, hogy írják alá és ratifikálják az Isztambuli Egyezményt, amely a nők és lányok elleni erőszak, például a családon belüli erőszak és a női nemi szervek megcsonkítása problémáinak átfogó kezelését lehetővé tevő, hatékony eszköz; |
| --- | --- |

31.

felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egy külön programot a közel-keleti és észak-afrikai régió, és különösen Szíria és Irak konfliktusövezeteiben szexuális erőszak vagy rabszolgaság áldozatává vált nők és lányok támogatására és rehabilitációjára; felszólítja a közel-keleti és észak-afrikai térség kormányait és országait, az ENSZ-t, az Uniót és az érintett nem kormányzati szervezeteket, hogy legyenek tekintettel a menekült nők és lányok – különösen a családjuktól elszigeteltek – rendkívül kiszolgáltatott helyzetére, nyújtsanak számukra megfelelő védelmet, és tegyenek további erőfeszítéseket a nemi erőszak áldozatainak támogatása érdekében, olyan szociálpolitikai intézkedések bevezetésével, amelyek lehetővé teszik a társadalomba való visszailleszkedésüket; felszólítja a fegyveres konfliktusokban részt vevő feleket, hogy tartsák tiszteletben az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1325 (2000) számú határozatában foglalt rendelkezéseket, lépjenek fel a nők és lányok – különösen a szexuális kizsákmányolással, csempészettel és szexuális kereskedelemmel szembeni – védelme érdekében, és küzdjenek az elkövetők büntetlensége ellen; sürgeti a közel-keleti és észak-afrikai régió országainak kormányait, hogy írják alá és ratifikálják az Isztambuli Egyezményt, amely a nők és lányok elleni erőszak, például a családon belüli erőszak és a női nemi szervek megcsonkítása problémáinak átfogó kezelését lehetővé tevő, hatékony eszköz;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a társulási megállapodásokról folytatott tárgyalások lehetőséget nyújtanak a reformok ösztönzésére; hangsúlyozza, hogy valamennyi dimenziót össze kell kapcsolni annak érdekében, hogy az EU átfogó módon és egységesen elmélyíthesse kapcsolatait; hangsúlyozza, hogy tényleges és kézzelfogható ösztönzőket kell beépíteni ezekbe a megállapodásokba annak érdekében, hogy a reform útja vonzóbbá, hatékonyabbá és érzékelhetőbbé váljon a polgári lakosság számára; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a társulási megállapodásokról folytatott tárgyalások lehetőséget nyújtanak a reformok ösztönzésére; hangsúlyozza, hogy valamennyi dimenziót össze kell kapcsolni annak érdekében, hogy az EU átfogó módon és egységesen elmélyíthesse kapcsolatait; hangsúlyozza, hogy tényleges és kézzelfogható ösztönzőket kell beépíteni ezekbe a megállapodásokba annak érdekében, hogy a reform útja vonzóbbá, hatékonyabbá és érzékelhetőbbé váljon a polgári lakosság számára;

| 33. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és a közel-keleti és észak-afrikai országoknak közös érdekeken alapuló, kölcsönösen elfogadható célkitűzések alapján szorosabbra kell fűzniük együttműködésüket; kiemeli azokat az előnyöket, amelyeket az Európai Unió által a közel-keleti és észak-afrikai országoknak nyújtott támogatás más nemzetközi adományozókkal történő összehangolása jelenthetne; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat ezen összehangolás javítása érdekében, és hangsúlyozza a sürgősségi segítségnyújtás és a hosszú távú fejlesztési támogatás összehangolásának szükségességét; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak és a közel-keleti és észak-afrikai országoknak közös érdekeken alapuló, kölcsönösen elfogadható célkitűzések alapján szorosabbra kell fűzniük együttműködésüket; kiemeli azokat az előnyöket, amelyeket az Európai Unió által a közel-keleti és észak-afrikai országoknak nyújtott támogatás más nemzetközi adományozókkal történő összehangolása jelenthetne; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat ezen összehangolás javítása érdekében, és hangsúlyozza a sürgősségi segítségnyújtás és a hosszú távú fejlesztési támogatás összehangolásának szükségességét;

| 34. | határozott meggyőződése, hogy a helyi demokrácia és a tényleges helyi irányítás kulcsfontosságú a közel-keleti és észak-afrikai országok stabilizációjában, ezért szorgalmazza a helyi és regionális hatóságok társulásainak intézményesítését és kapacitásaik erősítését a közel-keleti és észak-afrikai országokban; |
| --- | --- |

34.

határozott meggyőződése, hogy a helyi demokrácia és a tényleges helyi irányítás kulcsfontosságú a közel-keleti és észak-afrikai országok stabilizációjában, ezért szorgalmazza a helyi és regionális hatóságok társulásainak intézményesítését és kapacitásaik erősítését a közel-keleti és észak-afrikai országokban;

| 35. | elítéli a vallás vagy a meggyőződés szabadságának a régióban folytatódó megsértését, és megismétli, hogy az EU nagy jelentőséget tulajdonít ennek a kérdésnek; ismételten hangsúlyozza, hogy a gondolat és a lelkiismeret szabadságához és a vallásszabadsághoz való jog alapvető emberi jog; ezért hangsúlyozza, hogy le kell küzdeni a vallási kisebbségekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formáját; kéri a közel-keleti és észak-afrikai országok kormányait, hogy védjék meg a vallási pluralizmust; felhívja az Európai Uniót, hogy fokozza erőfeszítéseit a vallási kisebbségek aktív védelme és biztonságos menedékhelyek biztosítása érdekében; üdvözli, hogy a 2013-as beszámolási évben a vallásszabadságnak, illetve a meggyőződés szabadságának előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós iránymutatásokat fogadtak el, és felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet ezen iránymutatások végrehajtására mind a nemzetközi és regionális fórumokon, mind pedig a harmadik országokhoz fűződő kétoldalú kapcsolatokban; ösztönzi az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy kezdeményezzen állandó párbeszédet a nem kormányzati szervezetekkel, a vallási vagy világnézeti csoportokkal és a vallási vezetőkkel; |
| --- | --- |

35.

elítéli a vallás vagy a meggyőződés szabadságának a régióban folytatódó megsértését, és megismétli, hogy az EU nagy jelentőséget tulajdonít ennek a kérdésnek; ismételten hangsúlyozza, hogy a gondolat és a lelkiismeret szabadságához és a vallásszabadsághoz való jog alapvető emberi jog; ezért hangsúlyozza, hogy le kell küzdeni a vallási kisebbségekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formáját; kéri a közel-keleti és észak-afrikai országok kormányait, hogy védjék meg a vallási pluralizmust; felhívja az Európai Uniót, hogy fokozza erőfeszítéseit a vallási kisebbségek aktív védelme és biztonságos menedékhelyek biztosítása érdekében; üdvözli, hogy a 2013-as beszámolási évben a vallásszabadságnak, illetve a meggyőződés szabadságának előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós iránymutatásokat fogadtak el, és felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet ezen iránymutatások végrehajtására mind a nemzetközi és regionális fórumokon, mind pedig a harmadik országokhoz fűződő kétoldalú kapcsolatokban; ösztönzi az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy kezdeményezzen állandó párbeszédet a nem kormányzati szervezetekkel, a vallási vagy világnézeti csoportokkal és a vallási vezetőkkel;

| 36. | meggyőződése, hogy a kulturális együttműködés és a kulturális diplomácia, valamint a felsőoktatási együttműködés és a vallási párbeszéd alapvető fontosságú a terrorizmus és a radikalizmus minden formája ellen folytatott küzdelem szempontjából; hangsúlyozza, hogy az oktatás és a kritikai gondolkodásra képes emberfők képzése mind Európa, mind pedig a közel-keleti és észak-afrikai régió számára védelmet jelent a radikalizálódással szemben, ezért felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy támogassák az ezen a téren szükséges beruházásokat; hangsúlyozza a közel-keleti és észak-afrikai országok iszlám vallási képviselőit és az európai iszlám közösségeket is bevonó kulturális és felsőoktatási párbeszéd előmozdításának rendkívüli jelentőségét; buzdítja a partnerállamokat, hogy vegyenek részt az Unió kulturális programjaiban; felhívja az Európai Bizottságot, hogy tegye magáévá az Európai Parlament javaslatát, amelynek tárgya az Erasmus+ programtól különválasztott, nagyra törő euromediterrán Erasmus program létrehozása; felkéri a Bizottságot, hogy rövid távon fordítson különös figyelmet a dél-mediterrán térség számára kidolgozott Erasmus+ programokra; szorgalmazza, hogy a csereprogramok terjedjenek ki az olyan közel-keleti és észak-afrikai országokbeli résztvevőkre is, amelyek nem tagjai az európai szomszédságpolitikának |
| --- | --- |

36.

meggyőződése, hogy a kulturális együttműködés és a kulturális diplomácia, valamint a felsőoktatási együttműködés és a vallási párbeszéd alapvető fontosságú a terrorizmus és a radikalizmus minden formája ellen folytatott küzdelem szempontjából; hangsúlyozza, hogy az oktatás és a kritikai gondolkodásra képes emberfők képzése mind Európa, mind pedig a közel-keleti és észak-afrikai régió számára védelmet jelent a radikalizálódással szemben, ezért felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy támogassák az ezen a téren szükséges beruházásokat; hangsúlyozza a közel-keleti és észak-afrikai országok iszlám vallási képviselőit és az európai iszlám közösségeket is bevonó kulturális és felsőoktatási párbeszéd előmozdításának rendkívüli jelentőségét; buzdítja a partnerállamokat, hogy vegyenek részt az Unió kulturális programjaiban; felhívja az Európai Bizottságot, hogy tegye magáévá az Európai Parlament javaslatát, amelynek tárgya az Erasmus+ programtól különválasztott, nagyra törő euromediterrán Erasmus program létrehozása; felkéri a Bizottságot, hogy rövid távon fordítson különös figyelmet a dél-mediterrán térség számára kidolgozott Erasmus+ programokra; szorgalmazza, hogy a csereprogramok terjedjenek ki az olyan közel-keleti és észak-afrikai országokbeli résztvevőkre is, amelyek nem tagjai az európai szomszédságpolitikának

| 37. | hangsúlyozza hathatós, valamennyi tagállam számára közös európai kommunikáció kialakításának szükségességet a dzsihádista propagandával és a hazai radikalizálódással szemben, figyelembe véve a digitális eszközök, az internet és a közösségi hálózatok felhasználását, bevonva Európa helyi hatóságait és együttműködve azon európai polgárok közösségeivel, akiket szoros kulturális kötelékek fűznek a közel-keleti és észak-afrikai országokhoz; úgy véli, hogy ennek az ellenpropagandának az emberi jogok egyetemességén alapuló közös értékek előmozdítására kell épülnie, és hiteltelenítenie kell a vallások vagy civilizációk közötti konfliktus eszméjét; szorgalmazza a közel-keleti és észak-afrikai térség nyelveit beszélő személyzet kinevezését az EKSZ-en belül a kommunikáció eredményességének fokozása érdekében; felhívja a figyelmet arra, hogy konkrét példákkal kísért pozitív kommunikáció terjesztésével kell támogatni az Európai Unió, illetve a közel-keleti és észak-afrikai országok közötti kapcsolatokat és együttműködést; hangsúlyozza, hogy növelni kell az Európai Unió és tagállamai ismertségét a régióban; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza hathatós, valamennyi tagállam számára közös európai kommunikáció kialakításának szükségességet a dzsihádista propagandával és a hazai radikalizálódással szemben, figyelembe véve a digitális eszközök, az internet és a közösségi hálózatok felhasználását, bevonva Európa helyi hatóságait és együttműködve azon európai polgárok közösségeivel, akiket szoros kulturális kötelékek fűznek a közel-keleti és észak-afrikai országokhoz; úgy véli, hogy ennek az ellenpropagandának az emberi jogok egyetemességén alapuló közös értékek előmozdítására kell épülnie, és hiteltelenítenie kell a vallások vagy civilizációk közötti konfliktus eszméjét; szorgalmazza a közel-keleti és észak-afrikai térség nyelveit beszélő személyzet kinevezését az EKSZ-en belül a kommunikáció eredményességének fokozása érdekében; felhívja a figyelmet arra, hogy konkrét példákkal kísért pozitív kommunikáció terjesztésével kell támogatni az Európai Unió, illetve a közel-keleti és észak-afrikai országok közötti kapcsolatokat és együttműködést; hangsúlyozza, hogy növelni kell az Európai Unió és tagállamai ismertségét a régióban;

| 38. | hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika lehetőségeket nyújt a kulturális és a vallások közötti párbeszédre; hangsúlyozza, hogy összefüggés van egyrészt az EU és az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok közötti kulturális és oktatási csereprogramok és együttműködés, másrészt a nyitott civil társadalom, a demokrácia és a jogállamiság fejlődése és megerősödése, valamint az alapvető jogok és az emberi jogok előmozdítása között; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika lehetőségeket nyújt a kulturális és a vallások közötti párbeszédre; hangsúlyozza, hogy összefüggés van egyrészt az EU és az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok közötti kulturális és oktatási csereprogramok és együttműködés, másrészt a nyitott civil társadalom, a demokrácia és a jogállamiság fejlődése és megerősödése, valamint az alapvető jogok és az emberi jogok előmozdítása között;

| 39. | hangsúlyozza a közvetlen párbeszéd kibontakoztatásának jelentőségét a közel-keleti és észak-afrikai országok civil társadalmaival, elvárásaik jobb megértése érdekében; hangsúlyozza, hogy támogatja a civil társadalmi szervezetek és az új generációk megkérdezését és szerephez juttatását célzó rendszer létrehozását az európai szomszédságpolitika keretében; hangsúlyozza különösen ezekben az országokban a fiatalok őszinte és közvetlen kapcsolaton alapuló, egyenlő feltételek melletti párbeszédbe való bevonásának különös fontosságát; emlékeztet a választási megfigyelő küldöttségek fontos szerepére, és kéri az Európai Parlamentet és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy indítsanak küldöttségeket a régió valamennyi országába ezen országok kormányainak meghívására, ha valós kilátások vannak a ténylegesen demokratikus választások lebonyolítására, és biztosítsák, hogy ezek a küldöttségek ne váljanak manipulált választási eredmények legitimálásának eszközeivé; kéri e küldöttségek ajánlásainak rendszeres nyomon követését; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a közvetlen párbeszéd kibontakoztatásának jelentőségét a közel-keleti és észak-afrikai országok civil társadalmaival, elvárásaik jobb megértése érdekében; hangsúlyozza, hogy támogatja a civil társadalmi szervezetek és az új generációk megkérdezését és szerephez juttatását célzó rendszer létrehozását az európai szomszédságpolitika keretében; hangsúlyozza különösen ezekben az országokban a fiatalok őszinte és közvetlen kapcsolaton alapuló, egyenlő feltételek melletti párbeszédbe való bevonásának különös fontosságát; emlékeztet a választási megfigyelő küldöttségek fontos szerepére, és kéri az Európai Parlamentet és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy indítsanak küldöttségeket a régió valamennyi országába ezen országok kormányainak meghívására, ha valós kilátások vannak a ténylegesen demokratikus választások lebonyolítására, és biztosítsák, hogy ezek a küldöttségek ne váljanak manipulált választási eredmények legitimálásának eszközeivé; kéri e küldöttségek ajánlásainak rendszeres nyomon követését;

| 40. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az Európai Unió és a Földközi-tengert övező összes ország közötti partnerségről folytatott párbeszéd egyedüli fóruma, az Unió a Mediterrán Térségért központi szerepét, amelynek a régió fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődésére fordított beruházások motorjává kell válnia; rámutat annak szükségességére, hogy az Unió a Mediterrán Térségért maga is képes legyen előteremteni a projektek megvalósításához szükséges pénzeszközöket; támogatja a miniszteri találkozókon elfogadott iránymutatást; kéri, hogy e találkozók programjai és fellépései – köztük a közös választási megfigyelő küldöttségek és a közös értékelő küldöttségek – nagyobb nyilvánosságot kapjanak, és fokozódjon az együttműködés az Európai Unióval; megismétli az Euro-Mediterrán Parlamenti Közgyűlés újjáélesztésének és politikai törekvései felélesztésének jelentőségét azzal a céllal, hogy mindkét oldal számára elfogadható módon kezelni lehessen a földközi-tengeri térség biztonsági és stabilitási kihívásait; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az Európai Unió és a Földközi-tengert övező összes ország közötti partnerségről folytatott párbeszéd egyedüli fóruma, az Unió a Mediterrán Térségért központi szerepét, amelynek a régió fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődésére fordított beruházások motorjává kell válnia; rámutat annak szükségességére, hogy az Unió a Mediterrán Térségért maga is képes legyen előteremteni a projektek megvalósításához szükséges pénzeszközöket; támogatja a miniszteri találkozókon elfogadott iránymutatást; kéri, hogy e találkozók programjai és fellépései – köztük a közös választási megfigyelő küldöttségek és a közös értékelő küldöttségek – nagyobb nyilvánosságot kapjanak, és fokozódjon az együttműködés az Európai Unióval; megismétli az Euro-Mediterrán Parlamenti Közgyűlés újjáélesztésének és politikai törekvései felélesztésének jelentőségét azzal a céllal, hogy mindkét oldal számára elfogadható módon kezelni lehessen a földközi-tengeri térség biztonsági és stabilitási kihívásait;

| 41. | mély aggodalmának ad hangot a különösen a kiszolgáltatott csoportok ellen irányuló emberi jogi jogsértések miatt a konfliktusokkal küzdő közel-keleti és észak-afrikai országokban; megítélése szerint a gyermekek a legkiszolgáltatottabb csoportok egyikét alkotják, ezért megismétli, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket a gyermekekről és fegyveres konfliktusokról szóló uniós iránymutatásokra vonatkozó felülvizsgált végrehajtási stratégia végrehajtása érdekében; szorgalmazza, hogy az EU még jobban mélyítse el együttműködését az ENSZ gyermekekkel és fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különmegbízottjával, támogatva a cselekvési terveket, valamint a nyomon követési és jelentéstételi mechanizmusokat; |
| --- | --- |

41.

mély aggodalmának ad hangot a különösen a kiszolgáltatott csoportok ellen irányuló emberi jogi jogsértések miatt a konfliktusokkal küzdő közel-keleti és észak-afrikai országokban; megítélése szerint a gyermekek a legkiszolgáltatottabb csoportok egyikét alkotják, ezért megismétli, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket a gyermekekről és fegyveres konfliktusokról szóló uniós iránymutatásokra vonatkozó felülvizsgált végrehajtási stratégia végrehajtása érdekében; szorgalmazza, hogy az EU még jobban mélyítse el együttműködését az ENSZ gyermekekkel és fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különmegbízottjával, támogatva a cselekvési terveket, valamint a nyomon követési és jelentéstételi mechanizmusokat;

A gazdasági fejlődésre irányuló együttműködés elmélyítése

| 42. | megállapítja, hogy a szegénység és az egyenlőtlenségek különösen nagymértékben sújtják a közel-keleti és észak-afrikai régiót; meggyőződése, hogy a politikai stabilitás eléréséhez gazdasági és társadalmi fejlődésre van szükség, és meg kell erősíteni a demokráciát és az igazságszolgáltatást; aggódik a fiatalok helyzete miatt, és alapvető fontosságúnak tartja, hogy tisztességes és legitim jövőbeli kilátásaik legyenek; hangsúlyozza, hogy a korrupció elleni küzdelem a közel-keleti és észak-afrikai országokban alapvető jelentőségű, nem csak azért, hogy vonzóvá váljanak az európai befektetések számára, és lehetővé váljon a fenntartható gazdasági fejlődés, de a biztonsági kihívások kezelése érdekében is; hangsúlyozza, hogy bizonyított kapcsolat áll fenn az átláthatóság, a jogállamiság és a terrorizmus elleni küzdelem között, és ezeket együttesen kell kezelni; felhívja az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat a közel-keleti és észak-afrikai országokban a terrorizmus elleni küzdelemben prioritásként kezelendő korrupció elleni küzdelem terén folytatott együttműködésük fokozására; |
| --- | --- |

42.

megállapítja, hogy a szegénység és az egyenlőtlenségek különösen nagymértékben sújtják a közel-keleti és észak-afrikai régiót; meggyőződése, hogy a politikai stabilitás eléréséhez gazdasági és társadalmi fejlődésre van szükség, és meg kell erősíteni a demokráciát és az igazságszolgáltatást; aggódik a fiatalok helyzete miatt, és alapvető fontosságúnak tartja, hogy tisztességes és legitim jövőbeli kilátásaik legyenek; hangsúlyozza, hogy a korrupció elleni küzdelem a közel-keleti és észak-afrikai országokban alapvető jelentőségű, nem csak azért, hogy vonzóvá váljanak az európai befektetések számára, és lehetővé váljon a fenntartható gazdasági fejlődés, de a biztonsági kihívások kezelése érdekében is; hangsúlyozza, hogy bizonyított kapcsolat áll fenn az átláthatóság, a jogállamiság és a terrorizmus elleni küzdelem között, és ezeket együttesen kell kezelni; felhívja az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat a közel-keleti és észak-afrikai országokban a terrorizmus elleni küzdelemben prioritásként kezelendő korrupció elleni küzdelem terén folytatott együttműködésük fokozására;

| 43. | úgy véli, hogy az Európai Unió, illetve a közel-keleti és észak-afrikai országok közötti stratégiai párbeszédet tovább kell lendíteni a fenntartható gazdasági fejlődés irányába, elősegítve az egyenlőtlenségek felszámolását, valamint foglalkoztatási és oktatási lehetőségeket teremtve, főként a fiatalok számára; hangsúlyozza, hogy meg kell teremteni a feltételeket a közel-keleti és észak-afrikai országok számára az Unió egységes piacára való bejutásához, minden szükséges védelmet is megadva ehhez a számukra; hangsúlyozza az európai befektetéseknek – köztük az energetikai és infrastrukturális projekteknek – a fenntartható fejlődés és a demokratikus elszámoltathatóság előmozdítására irányuló stratégiai céllal történő előmozdítása fontosságát a közel-keleti és észak-afrikai országokban; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy az Európai Unió, illetve a közel-keleti és észak-afrikai országok közötti stratégiai párbeszédet tovább kell lendíteni a fenntartható gazdasági fejlődés irányába, elősegítve az egyenlőtlenségek felszámolását, valamint foglalkoztatási és oktatási lehetőségeket teremtve, főként a fiatalok számára; hangsúlyozza, hogy meg kell teremteni a feltételeket a közel-keleti és észak-afrikai országok számára az Unió egységes piacára való bejutásához, minden szükséges védelmet is megadva ehhez a számukra; hangsúlyozza az európai befektetéseknek – köztük az energetikai és infrastrukturális projekteknek – a fenntartható fejlődés és a demokratikus elszámoltathatóság előmozdítására irányuló stratégiai céllal történő előmozdítása fontosságát a közel-keleti és észak-afrikai országokban;

| 44. | emlékeztet arra, hogy 2015 a fejlesztés európai éve, amelynek célja, hogy minél több európait meggyőzzön a szegénység világszerte történő felszámolásában való részvételről, és amely egybeesik a nemzetközi közösség azon tervével, hogy fenntartható fejlesztési célokat fogadjon el; felhívja a közel-keleti és észak-afrikai országok hatóságait az összes kormányzati szinten, hogy e célok elérését kezeljék prioritásként; |
| --- | --- |

44.

emlékeztet arra, hogy 2015 a fejlesztés európai éve, amelynek célja, hogy minél több európait meggyőzzön a szegénység világszerte történő felszámolásában való részvételről, és amely egybeesik a nemzetközi közösség azon tervével, hogy fenntartható fejlesztési célokat fogadjon el; felhívja a közel-keleti és észak-afrikai országok hatóságait az összes kormányzati szinten, hogy e célok elérését kezeljék prioritásként;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a földközi-tengeri térség energiával kapcsolatos kérdéseiről folytatott megerősített párbeszéd segíthet a regionális együttműködés fellendítésében, a regionális stabilitás előmozdításában és a környezeti integritás biztosításában; ezért javasolja, hogy az EU – az energiaunióban előirányzott módon –fokozottabban vegyen részt a közel-keleti és észak-afrikai régióban az energetikai diplomáciában; hangsúlyozza, hogy az Európai Unióval szomszédos déli országok számára biztosított energiaellátás mind stratégiai, mind gazdasági szempontból fontos; üdvözli az euromediterrán gázplatform létrehozását, és megerősíti az euromediterrán összeköttetések ösztönzésének szükségességét a villamosenergia- és a földgázágazatban; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a földközi-tengeri térség energiával kapcsolatos kérdéseiről folytatott megerősített párbeszéd segíthet a regionális együttműködés fellendítésében, a regionális stabilitás előmozdításában és a környezeti integritás biztosításában; ezért javasolja, hogy az EU – az energiaunióban előirányzott módon –fokozottabban vegyen részt a közel-keleti és észak-afrikai régióban az energetikai diplomáciában; hangsúlyozza, hogy az Európai Unióval szomszédos déli országok számára biztosított energiaellátás mind stratégiai, mind gazdasági szempontból fontos; üdvözli az euromediterrán gázplatform létrehozását, és megerősíti az euromediterrán összeköttetések ösztönzésének szükségességét a villamosenergia- és a földgázágazatban;

| 46. | támogatja az egyetemi és a szakképzés támogatását a közel-keleti és észak-afrikai országokban, a szakmai kompetencia széles bázisának megalapozása céljával; megjegyzi, hogy az Európai Unió szakképzésre vonatkozó körkörös mobilitási programját rugalmas és továbbfejleszthető eszközök, például mobilitási partnerségek segítségével a lehető legszélesebb körben ki kellene terjeszteni a közel-keleti és észak-afrikai országokra; |
| --- | --- |

46.

támogatja az egyetemi és a szakképzés támogatását a közel-keleti és észak-afrikai országokban, a szakmai kompetencia széles bázisának megalapozása céljával; megjegyzi, hogy az Európai Unió szakképzésre vonatkozó körkörös mobilitási programját rugalmas és továbbfejleszthető eszközök, például mobilitási partnerségek segítségével a lehető legszélesebb körben ki kellene terjeszteni a közel-keleti és észak-afrikai országokra;

| 47. | felszólítja az Európai Uniót, hogy minden rendelkezésére álló eszközzel erősítse meg részvételét a régió államai gazdasági fejlődésének valamennyi szakaszában; emlékeztet arra, hogy ezek az eszközök a humanitárius segélytől az átfogó és mélyreható szabadkereskedelmi megállapodásokig terjednek, és képesek lefedni a válságból való kilábalástól a stabil intézmények létrehozásáig terjedő folyamatot; |
| --- | --- |

47.

felszólítja az Európai Uniót, hogy minden rendelkezésére álló eszközzel erősítse meg részvételét a régió államai gazdasági fejlődésének valamennyi szakaszában; emlékeztet arra, hogy ezek az eszközök a humanitárius segélytől az átfogó és mélyreható szabadkereskedelmi megállapodásokig terjednek, és képesek lefedni a válságból való kilábalástól a stabil intézmények létrehozásáig terjedő folyamatot;

| 48. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy legalább egyéves határidő szükséges ahhoz, hogy makroszintű pénzügyi támogatást lehessen nyújtani a rendkívül bizonytalan költségvetési helyzetben lévő országok számára; sürgeti az Uniót, hogy rendkívüli sürgősséggel mozgósítson vagy irányítson át forrásokat; szorgalmazza, hogy mind az EU külső fellépésének pénzügyi eszközei alapján biztosított segítségnyújtás keretében, mind pedig a makroszintű pénzügyi támogatás szintjén vezessék be az európai támogatás új eljárási dimenzióját; a makroszintű pénzügyi támogatással összefüggésben kiemeli, hogy az EU-nak megfelelően fel kell mérnie a kedvezményezett országtól kért intézkedések társadalmi-gazdasági és emberi jogi hatását annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás – például a jóléti szolgáltatások gyengítése révén – ne jelentsen destabilizáló tényezőt; kéri az arab világ adományozóit, hogy az Arab Liga és az Öböl-menti Együttműködési Tanács keretei között nyújtott pénzügyi segélyeiket a lehető legnagyobb mértékben hangolják össze az Európai Unió által nyújtottakkal; |
| --- | --- |

48.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy legalább egyéves határidő szükséges ahhoz, hogy makroszintű pénzügyi támogatást lehessen nyújtani a rendkívül bizonytalan költségvetési helyzetben lévő országok számára; sürgeti az Uniót, hogy rendkívüli sürgősséggel mozgósítson vagy irányítson át forrásokat; szorgalmazza, hogy mind az EU külső fellépésének pénzügyi eszközei alapján biztosított segítségnyújtás keretében, mind pedig a makroszintű pénzügyi támogatás szintjén vezessék be az európai támogatás új eljárási dimenzióját; a makroszintű pénzügyi támogatással összefüggésben kiemeli, hogy az EU-nak megfelelően fel kell mérnie a kedvezményezett országtól kért intézkedések társadalmi-gazdasági és emberi jogi hatását annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás – például a jóléti szolgáltatások gyengítése révén – ne jelentsen destabilizáló tényezőt; kéri az arab világ adományozóit, hogy az Arab Liga és az Öböl-menti Együttműködési Tanács keretei között nyújtott pénzügyi segélyeiket a lehető legnagyobb mértékben hangolják össze az Európai Unió által nyújtottakkal;

| 49. | felszólítja az Európai Beruházási Bankot (EBB) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot (EBRD), hogy a kedvező szinergiák kialakítása érdekében beruházási stratégiáikat hangolják össze az Unió a Mediterrán Térségért szervezetével; |
| --- | --- |

49.

felszólítja az Európai Beruházási Bankot (EBB) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot (EBRD), hogy a kedvező szinergiák kialakítása érdekében beruházási stratégiáikat hangolják össze az Unió a Mediterrán Térségért szervezetével;

| 50. | felhívja az Európai Uniót, hogy alakítson ki partnerséget a régiónak az Unióval nem közvetlenül szomszédos országaival is; támogatja szabadkereskedelmi övezet létrehozását célzó megállapodás megkötését az Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács között, amennyiben olyan kölcsönösen előnyös megállapodást sikerül elérni, amely még nagyobb jelenlétet és további eszközöket biztosít az Unió számára a régióban, különösen az új közös cselekvési programra vonatkozó tárgyalások újrafelvétele révén; emlékeztet arra, hogy 2014. július 1-jén az Öböl-menti Együttműködési Tanács és az EFTA között hatályba lépett egy ilyen típusú megállapodás; |
| --- | --- |

50.

felhívja az Európai Uniót, hogy alakítson ki partnerséget a régiónak az Unióval nem közvetlenül szomszédos országaival is; támogatja szabadkereskedelmi övezet létrehozását célzó megállapodás megkötését az Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács között, amennyiben olyan kölcsönösen előnyös megállapodást sikerül elérni, amely még nagyobb jelenlétet és további eszközöket biztosít az Unió számára a régióban, különösen az új közös cselekvési programra vonatkozó tárgyalások újrafelvétele révén; emlékeztet arra, hogy 2014. július 1-jén az Öböl-menti Együttműködési Tanács és az EFTA között hatályba lépett egy ilyen típusú megállapodás;

| 51. | ösztönzi az Uniót, hogy a deauville-i partnerséget követően általa vállalt kötelezettségeknek megfelelően folytasson átfogó és mélyreható szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdéséről szóló megbeszéléseket a régió egyes országaival; emlékeztet arra, hogy a kereskedelmi kapcsolatok fejlesztése az EU külpolitikájának részét képezi, és hozzájárul a békével, a jóléttel és a stabilitással kapcsolatos célokhoz; |
| --- | --- |

51.

ösztönzi az Uniót, hogy a deauville-i partnerséget követően általa vállalt kötelezettségeknek megfelelően folytasson átfogó és mélyreható szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdéséről szóló megbeszéléseket a régió egyes országaival; emlékeztet arra, hogy a kereskedelmi kapcsolatok fejlesztése az EU külpolitikájának részét képezi, és hozzájárul a békével, a jóléttel és a stabilitással kapcsolatos célokhoz;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a közel-keleti és észak-afrikai országok regionális integrációja lehetővé tenné a politikai kapcsolatok megerősítését, és előmozdítaná a kereskedelmet és a fejlődést; felhívja a közel-keleti és észak-afrikai országokat, hogy diverzifikálják gazdaságukat és behozatalukat; rámutat arra, hogy a közel-keleti és észak-afrikai országok kereskedelmi forgalmuk legnagyobb részét a közel-keleti és észak-afrikai térségen kívüli országokkal bonyolítják; sajnálja, hogy az EU és az Arab Maghreb Unió (AMU) közötti kapcsolatok holtpontra jutottak; felhívja az Uniót, hogy tegyen meg minden diplomáciai, politikai és pénzügyi szintű erőfeszítést a Maghreb-országok AMU vagy a szélesebb területi hatályú agadiri megállapodások keretében történő regionális integrációjának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a közel-keleti és észak-afrikai országok regionális integrációja lehetővé tenné a politikai kapcsolatok megerősítését, és előmozdítaná a kereskedelmet és a fejlődést; felhívja a közel-keleti és észak-afrikai országokat, hogy diverzifikálják gazdaságukat és behozatalukat; rámutat arra, hogy a közel-keleti és észak-afrikai országok kereskedelmi forgalmuk legnagyobb részét a közel-keleti és észak-afrikai térségen kívüli országokkal bonyolítják; sajnálja, hogy az EU és az Arab Maghreb Unió (AMU) közötti kapcsolatok holtpontra jutottak; felhívja az Uniót, hogy tegyen meg minden diplomáciai, politikai és pénzügyi szintű erőfeszítést a Maghreb-országok AMU vagy a szélesebb területi hatályú agadiri megállapodások keretében történő regionális integrációjának elősegítése érdekében;

| 53. | üdvözli, hogy a Külügyek Tanácsa támogatja a dél-mediterrán régióban a beruházások összehangolására irányuló kezdeményezést (AMICI); hangsúlyozza az Európai Unió külső fellépésének egységességét és hatékonyságát elősegítő kezdeményezések fontosságát; |
| --- | --- |

53.

üdvözli, hogy a Külügyek Tanácsa támogatja a dél-mediterrán régióban a beruházások összehangolására irányuló kezdeményezést (AMICI); hangsúlyozza az Európai Unió külső fellépésének egységességét és hatékonyságát elősegítő kezdeményezések fontosságát;

| 54. | támogatja a további együttműködést a közlekedési ágazatban, többek között az EU és a partnerországok infrastruktúra-hálózatának szorosabb összekapcsolása révén, a személyek és az áruk mozgásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

54.

támogatja a további együttműködést a közlekedési ágazatban, többek között az EU és a partnerországok infrastruktúra-hálózatának szorosabb összekapcsolása révén, a személyek és az áruk mozgásának elősegítése érdekében;

o

o o

| 55. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Régiók Bizottságának, az Unió valamennyi tagállama kormányának és parlamentjének, az Arab Államok Ligája főtitkárának, az Unió a Mediterrán Térségért főtitkárának, valamint e szervezetek tagállama |
| --- | --- |

55.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Régiók Bizottságának, az Unió valamennyi tagállama kormányának és parlamentjének, az Arab Államok Ligája főtitkárának, az Unió a Mediterrán Térségért főtitkárának, valamint e szervezetek tagállama

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0023.

(2)  HL C 247. E, 2012.8.17., 1. o.

(3)  HL C 199. E, 2012.7.7., 163.o.

(4)  HL C 168. E, 2013.6.14., 26.o.

(5)  HL C 261. E, 2013.9.10., 21.o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0207.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0027.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0010.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0040.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0077.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0071.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/110

---

P8_TA(2015)0272

Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról (2015/2002(INI))

(2017/C 265/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, 8. cikkére és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, 8. cikkére és 21. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság és az alelnök/főképviselő „Új európai szomszédságpolitika felé” című, 2015. március 4-én közzétett közös konzultációs anyagára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az alelnök/főképviselő „Új európai szomszédságpolitika felé” című, 2015. március 4-én közzétett közös konzultációs anyagára (1),

| — | tekintettel az alelnök és a főképviselő 2011. március 8-án közzétett közös „Partnerség a dél-mediterrán térséggel a demokráciáért és a közös jólétért” (COM(2011)0200) (2), valamint a 2011. május 25-én közzétett „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” (COM(2011)0303) (3) című közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök és a főképviselő 2011. március 8-án közzétett közös „Partnerség a dél-mediterrán térséggel a demokráciáért és a közös jólétért” (COM(2011)0200) (2), valamint a 2011. május 25-én közzétett „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” (COM(2011)0303) (3) című közleményére,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácsnak és Európai Parlamentnek 2003. március 11-én benyújtott „Kibővült Európa – szomszédság: keleti és déli szomszédainkhoz fűződő kapcsolataink új kerete” című közleményére (COM(2003)0104) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácsnak és Európai Parlamentnek 2003. március 11-én benyújtott „Kibővült Európa – szomszédság: keleti és déli szomszédainkhoz fűződő kapcsolataink új kerete” című közleményére (COM(2003)0104) (4),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitikáról szóló, 2008. február 18-i (5) és az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2015. április 20-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitikáról szóló, 2008. február 18-i (5) és az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2015. április 20-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának 2013. június 24-i ülésén elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának 2013. június 24-i ülésén elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló iránymutatásokra,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitikáról szóló korábbi állásfoglalásaira, konkrétan az alábbiakra: „A keleti és déli szomszédainkkal fenntartott kapcsolatainkról” (2003. november 20.) (6), „A tágabb Európa – Új szomszédságpolitika” (2004. április 20.) (7), „Az európai szomszédságpolitika” (2006. január 19.) (8), „Az európai szomszédságpolitika megerősítése” (2007. november 15.) (9), „Az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálata” (2011. április 7.) (10), „Az európai szomszédságpolitika déli dimenziójának felülvizsgálata” (2011. április 7.) (11), „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata” (2011. december 14.) (12), „Európai szomszédságpolitika: a partnerség erősítése felé – Az Európai Parlament álláspontja a 2012. évi eredményjelentésekről” (2013. október 23.) (13) és „Az Unió és a keleti partnerség országai közti kapcsolatok értékelése és a prioritások meghatározása” (2014. március 12.) (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitikáról szóló korábbi állásfoglalásaira, konkrétan az alábbiakra: „A keleti és déli szomszédainkkal fenntartott kapcsolatainkról” (2003. november 20.) (6), „A tágabb Európa – Új szomszédságpolitika” (2004. április 20.) (7), „Az európai szomszédságpolitika” (2006. január 19.) (8), „Az európai szomszédságpolitika megerősítése” (2007. november 15.) (9), „Az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálata” (2011. április 7.) (10), „Az európai szomszédságpolitika déli dimenziójának felülvizsgálata” (2011. április 7.) (11), „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata” (2011. december 14.) (12), „Európai szomszédságpolitika: a partnerség erősítése felé – Az Európai Parlament álláspontja a 2012. évi eredményjelentésekről” (2013. október 23.) (13) és „Az Unió és a keleti partnerség országai közti kapcsolatok értékelése és a prioritások meghatározása” (2014. március 12.) (14),

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2015. május 22-i csúcstalálkozón elfogadott rigai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2015. május 22-i csúcstalálkozón elfogadott rigai nyilatkozatra,

| — | tekintettel a magas szintű munkacsoportnak a jövő energiaközösségéről szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magas szintű munkacsoportnak a jövő energiaközösségéről szóló jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0194/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0194/2015),

| A. | mivel az európai szomszédságpolitika létrehozatalának célja az Európai Unió szomszédos országokkal való viszonyának elmélyítése, együttműködésük fokozása és partnerségeinek megerősítése volt a közös stabilitás, biztonság és jólét térségének kialakítása céljából, amint azt az EUSZ 8. cikke kiemeli; mivel a cél változatlan; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai szomszédságpolitika létrehozatalának célja az Európai Unió szomszédos országokkal való viszonyának elmélyítése, együttműködésük fokozása és partnerségeinek megerősítése volt a közös stabilitás, biztonság és jólét térségének kialakítása céljából, amint azt az EUSZ 8. cikke kiemeli; mivel a cél változatlan;

| B. | mivel a szomszédság helyzete jelenleg a növekvő számú, régóta fennálló és újonnan megjelenő biztonsági kihívás miatt átmeneti állapotban van, és az európai szomszédságpolitika létrehozásának időszakához képest alacsonyabb fokú stabilitás és jelentősen alacsonyabb fokú biztonság jellemzi, valamint mélyrehatóbb gazdasági válsággal áll szemben; |
| --- | --- |

B.

mivel a szomszédság helyzete jelenleg a növekvő számú, régóta fennálló és újonnan megjelenő biztonsági kihívás miatt átmeneti állapotban van, és az európai szomszédságpolitika létrehozásának időszakához képest alacsonyabb fokú stabilitás és jelentősen alacsonyabb fokú biztonság jellemzi, valamint mélyrehatóbb gazdasági válsággal áll szemben;

| C. | mivel a felülvizsgált szomszédságpolitikának a kölcsönös elszámoltathatóságon és az EU értékein és alapelvein – többek között a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és a hatékony, elszámoltatható és átlátható közintézmények – kell alapulnia, és mivel a stabilitás, a biztonság és a jólét tekintetében éppen úgy szolgálják a szomszédos országok társadalmainak érdekét, mint a sajátunkat; mivel a gyakorlatban tapasztalható bonyodalmak és kihívások ellenére az Európai Uniónak továbbra is állhatatosan támogatnia kell az átmenet folyamatát minden országban a demokratizálódás, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel a felülvizsgált szomszédságpolitikának a kölcsönös elszámoltathatóságon és az EU értékein és alapelvein – többek között a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és a hatékony, elszámoltatható és átlátható közintézmények – kell alapulnia, és mivel a stabilitás, a biztonság és a jólét tekintetében éppen úgy szolgálják a szomszédos országok társadalmainak érdekét, mint a sajátunkat; mivel a gyakorlatban tapasztalható bonyodalmak és kihívások ellenére az Európai Uniónak továbbra is állhatatosan támogatnia kell az átmenet folyamatát minden országban a demokratizálódás, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása érdekében;

| D. | mivel a szomszédság nagy részére továbbra is fegyveres vagy befagyasztott konfliktusok és válságok vannak kihatással; mivel a partnerországoknak törekedniük kell a meglévő konfliktusok békés rendezésére; mivel a konfliktusok, többek között a befagyasztott vagy elhúzódó konfliktusok fennállása akadályozza a gazdasági, társadalmi és politikai átalakulást, valamint a regionális együttműködést, stabilitást és biztonságot; mivel az EU-nak aktívabb szerepet kell játszania a meglévő konfliktusok békés rendezésében; |
| --- | --- |

D.

mivel a szomszédság nagy részére továbbra is fegyveres vagy befagyasztott konfliktusok és válságok vannak kihatással; mivel a partnerországoknak törekedniük kell a meglévő konfliktusok békés rendezésére; mivel a konfliktusok, többek között a befagyasztott vagy elhúzódó konfliktusok fennállása akadályozza a gazdasági, társadalmi és politikai átalakulást, valamint a regionális együttműködést, stabilitást és biztonságot; mivel az EU-nak aktívabb szerepet kell játszania a meglévő konfliktusok békés rendezésében;

| E. | mivel ezek a konfliktusok aláássák az európai szomszédságpolitika valódi és hatékony, többoldalú dimenziójának kialakulását; mivel a béke és a stabilitás az európai szomszédságpolitika alapvető elemét képezi; mivel a partnerországoknak meg kell felelniük ezeknek az elveknek; |
| --- | --- |

E.

mivel ezek a konfliktusok aláássák az európai szomszédságpolitika valódi és hatékony, többoldalú dimenziójának kialakulását; mivel a béke és a stabilitás az európai szomszédságpolitika alapvető elemét képezi; mivel a partnerországoknak meg kell felelniük ezeknek az elveknek;

| F. | mivel az EU határozottan elítéli az emberi jogok megsértésének minden formáját, többek között a nők és a lányok elleni erőszakot, erőszakos közösülést, rabszolgaságot, becsületbeli bűncselekményeket, kényszerházasságokat, gyermekmunkát és a női nemi szervek megcsonkítását; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU határozottan elítéli az emberi jogok megsértésének minden formáját, többek között a nők és a lányok elleni erőszakot, erőszakos közösülést, rabszolgaságot, becsületbeli bűncselekményeket, kényszerházasságokat, gyermekmunkát és a női nemi szervek megcsonkítását;

| G. | mivel a régióban 2004 óta – és különösen az utóbbi pár évben – bekövetkezett fejlemények megmutatták, hogy az európai szomszédságpolitika nem képes megfelelő és gyors választ adni a körülmények gyors és kihívásokat tartalmazó változásaira; |
| --- | --- |

G.

mivel a régióban 2004 óta – és különösen az utóbbi pár évben – bekövetkezett fejlemények megmutatták, hogy az európai szomszédságpolitika nem képes megfelelő és gyors választ adni a körülmények gyors és kihívásokat tartalmazó változásaira;

| H. | mivel az európai szomszédságpolitika továbbra is az EU külpolitikájának egyik stratégiai prioritása; mivel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatát a megerősítésének céljával és egy összességében átfogó és hatékony uniós közös kül- és biztonságpolitika létrehozására irányuló folyamatos fejlődés szellemében kell végrehajtani; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai szomszédságpolitika továbbra is az EU külpolitikájának egyik stratégiai prioritása; mivel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatát a megerősítésének céljával és egy összességében átfogó és hatékony uniós közös kül- és biztonságpolitika létrehozására irányuló folyamatos fejlődés szellemében kell végrehajtani;

| I. | mivel a Bizottság és az EKSZ, a Tanáccsal és a Parlamenttel együtt többször is sikertelenül tett kísérletet az európai szomszédságpolitika átszabására a hiányosságok kiküszöbölése és – különösen az arab tavasz után – a megváltozott nemzetközi és nemzeti körülményekhez való igazodás céljából; mivel ez az európai szomszédságpolitika 2014–2020-as időszakára kialakított új finanszírozási eszközben – az európai szomszédsági támogatási eszközben (ENI) – mutatkozott meg; mivel a kelet-ukrajnai válság, a Krím-félsziget elfoglalása és a Dáis által jelentett kihívásokat figyelembe kell venni az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság és az EKSZ, a Tanáccsal és a Parlamenttel együtt többször is sikertelenül tett kísérletet az európai szomszédságpolitika átszabására a hiányosságok kiküszöbölése és – különösen az arab tavasz után – a megváltozott nemzetközi és nemzeti körülményekhez való igazodás céljából; mivel ez az európai szomszédságpolitika 2014–2020-as időszakára kialakított új finanszírozási eszközben – az európai szomszédsági támogatási eszközben (ENI) – mutatkozott meg; mivel a kelet-ukrajnai válság, a Krím-félsziget elfoglalása és a Dáis által jelentett kihívásokat figyelembe kell venni az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata során;

| J. | mivel a szomszédos országokban fennálló bizonytalanság, instabilitás és kedvezőtlen társadalmi-gazdasági viszonyok negatív hatással járhatnak, és visszafordíthatják a múltbeli demokratikus folyamatokat; |
| --- | --- |

J.

mivel a szomszédos országokban fennálló bizonytalanság, instabilitás és kedvezőtlen társadalmi-gazdasági viszonyok negatív hatással járhatnak, és visszafordíthatják a múltbeli demokratikus folyamatokat;

| K. | mivel az új megközelítés 2011. évi bevezetése óta a szomszédságban bekövetkezett politikai fejlemények beigazolták, hogy az EU-nak még inkább át kell gondolnia a szomszédokkal fenntartott kapcsolatait, figyelembe véve a különböző külső és belső realitáselemeket; mivel az EU-nak foglalkoznia kell a szomszédságában jelentkező új kihívásokkal és módosítania kell stratégiáját, átgondolva érdekeit és prioritásait, értékelve a rendelkezésére álló politikai eszközöket, ösztönzőket és a szóba jöhető erőforrásokat, illetve ezek partnereire gyakorolt vonzerejét; |
| --- | --- |

K.

mivel az új megközelítés 2011. évi bevezetése óta a szomszédságban bekövetkezett politikai fejlemények beigazolták, hogy az EU-nak még inkább át kell gondolnia a szomszédokkal fenntartott kapcsolatait, figyelembe véve a különböző külső és belső realitáselemeket; mivel az EU-nak foglalkoznia kell a szomszédságában jelentkező új kihívásokkal és módosítania kell stratégiáját, átgondolva érdekeit és prioritásait, értékelve a rendelkezésére álló politikai eszközöket, ösztönzőket és a szóba jöhető erőforrásokat, illetve ezek partnereire gyakorolt vonzerejét;

| L. | mivel az európai szomszédságpolitika 2011. évi felülvizsgálata megerősítette, hogy az új megközelítésnek a kölcsönös elszámoltathatóságon, valamint az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság egyetemes értékei iránti közös kötelezettségvállaláson kell alapulnia; |
| --- | --- |

L.

mivel az európai szomszédságpolitika 2011. évi felülvizsgálata megerősítette, hogy az új megközelítésnek a kölcsönös elszámoltathatóságon, valamint az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság egyetemes értékei iránti közös kötelezettségvállaláson kell alapulnia;

| M. | mivel az EU-nak aktívabb szerepet kell játszania a fennálló – különösen a befagyasztott vagy elhúzódó – konfliktusok békés rendezésében, amelyek jelenleg leküzdhetetlen akadályt jelentenek abban a tekintetben, hogy az európai szomszédságpolitika teljes körűen fejlődjön keleten és délen is, és gátolják a jószomszédi kapcsolatokat és a regionális együttműködést; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU-nak aktívabb szerepet kell játszania a fennálló – különösen a befagyasztott vagy elhúzódó – konfliktusok békés rendezésében, amelyek jelenleg leküzdhetetlen akadályt jelentenek abban a tekintetben, hogy az európai szomszédságpolitika teljes körűen fejlődjön keleten és délen is, és gátolják a jószomszédi kapcsolatokat és a regionális együttműködést;

| N. | mivel az európai szomszédságpolitika különböző szomszédos területeket foglal magában, és eltérő érdekekkel, célokkal és képességekkel rendelkező országokat ölel fel; |
| --- | --- |

N.

mivel az európai szomszédságpolitika különböző szomszédos területeket foglal magában, és eltérő érdekekkel, célokkal és képességekkel rendelkező országokat ölel fel;

| O. | mivel differenciált megközelítésre és testreszabott politikára van szükség, különösen mivel az EU szomszédsága soha nem látott mértékben széttagolttá vált, az országok számos tekintetben egymástól különböző úton járnak, ideértve célkitűzéseiket és az EU-val kapcsolatos várakozásaikat, az előttük álló kihívásokat és külső környezetüket is; mivel az EU szomszédságpolitikában részt vevő országokkal fenntartott kétoldalú kapcsolatai eltérő fejlettségi szintet képviselnek; mivel a „többért többet” elv hatékony alkalmazása alapvető fontosságú a partnerországokkal való kapcsolatok alakítása és differenciálása szempontjából, és az Európai Uniónak meg kell „jutalmaznia” azon országokat, amelyek bizonyítják, hogy megerősített együttműködést folytatnak az EU-val és eredményeket érnek el az európai értékek megvalósításában, mind az erőforrások, mind az európai szomszédságpolitikán belüli egyéb ösztönzők tekintetében; mivel az EU szomszédjainak képesnek kell lenniük arra, hogy külső nyomás nélkül szabjanak irányt a jövőjüknek; |
| --- | --- |

O.

mivel differenciált megközelítésre és testreszabott politikára van szükség, különösen mivel az EU szomszédsága soha nem látott mértékben széttagolttá vált, az országok számos tekintetben egymástól különböző úton járnak, ideértve célkitűzéseiket és az EU-val kapcsolatos várakozásaikat, az előttük álló kihívásokat és külső környezetüket is; mivel az EU szomszédságpolitikában részt vevő országokkal fenntartott kétoldalú kapcsolatai eltérő fejlettségi szintet képviselnek; mivel a „többért többet” elv hatékony alkalmazása alapvető fontosságú a partnerországokkal való kapcsolatok alakítása és differenciálása szempontjából, és az Európai Uniónak meg kell „jutalmaznia” azon országokat, amelyek bizonyítják, hogy megerősített együttműködést folytatnak az EU-val és eredményeket érnek el az európai értékek megvalósításában, mind az erőforrások, mind az európai szomszédságpolitikán belüli egyéb ösztönzők tekintetében; mivel az EU szomszédjainak képesnek kell lenniük arra, hogy külső nyomás nélkül szabjanak irányt a jövőjüknek;

| P. | mivel az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok között fennálló konfliktusok és viták rendezésében elért eredményeket az éves eredményjelentésekben értékelendő kritériumnak kell tekinteni; |
| --- | --- |

P.

mivel az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok között fennálló konfliktusok és viták rendezésében elért eredményeket az éves eredményjelentésekben értékelendő kritériumnak kell tekinteni;

| Q. | mivel a szuverén államok területi integritásának tiszteletben tartása az európai szomszédság országai közötti kapcsolatok alapelvének számít, és elfogadhatatlan, hogy egyik ország területét egy másik megszállja; |
| --- | --- |

Q.

mivel a szuverén államok területi integritásának tiszteletben tartása az európai szomszédság országai közötti kapcsolatok alapelvének számít, és elfogadhatatlan, hogy egyik ország területét egy másik megszállja;

| R. | mivel az EU mint „globális szereplő” számára a fellépései céljából 2020-ig – a többéves pénzügyi keret szerint – felhasználható források az összes vonatkozó program tekintetében az összköltségvetés 6 %-át teszik ki, beleértve a fejlesztési és együttműködési támogatásokat is; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU mint „globális szereplő” számára a fellépései céljából 2020-ig – a többéves pénzügyi keret szerint – felhasználható források az összes vonatkozó program tekintetében az összköltségvetés 6 %-át teszik ki, beleértve a fejlesztési és együttműködési támogatásokat is;

| S. | mivel az európai szomszédságpolitika hozzájárult ahhoz, hogy az EU egységes álláspontot képviseljen a szomszédság egészében; mivel az EU tagállamainak jelentős szerepet kell játszaniuk az európai szomszédságpolitikában erőfeszítéseik összehangolásával és az EU hitelességének növelésével, valamint az egységes álláspont alapján történő cselekvésre való képességének fejlesztésével; |
| --- | --- |

S.

mivel az európai szomszédságpolitika hozzájárult ahhoz, hogy az EU egységes álláspontot képviseljen a szomszédság egészében; mivel az EU tagállamainak jelentős szerepet kell játszaniuk az európai szomszédságpolitikában erőfeszítéseik összehangolásával és az EU hitelességének növelésével, valamint az egységes álláspont alapján történő cselekvésre való képességének fejlesztésével;

| T. | mivel a Bizottság és az EKSZ által vezetett konzultációs folyamatnak átfogónak és inkluzívnak kell lennie annak érdekében, hogy valamennyi jelentős érdekelt fél hallathassa a hangját; mivel hangsúlyozni kell, hogy fontos arra ösztönözni a nők jogaival és a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó szervezeteket, hogy vegyenek részt ebben a konzultációs folyamatban; mivel további erőfeszítéseket kell tenni, hogy a partnerországok közvéleménye jobban megismerje az európai szomszédságpolitikát, és többet tudjon róla; |
| --- | --- |

T.

mivel a Bizottság és az EKSZ által vezetett konzultációs folyamatnak átfogónak és inkluzívnak kell lennie annak érdekében, hogy valamennyi jelentős érdekelt fél hallathassa a hangját; mivel hangsúlyozni kell, hogy fontos arra ösztönözni a nők jogaival és a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó szervezeteket, hogy vegyenek részt ebben a konzultációs folyamatban; mivel további erőfeszítéseket kell tenni, hogy a partnerországok közvéleménye jobban megismerje az európai szomszédságpolitikát, és többet tudjon róla;

| U. | mivel a keleti és a déli szomszédság más-más problémákkal néz szembe, és ezek sikeres kezeléséhez az szükséges, hogy az európai szomszédságpolitika rugalmas legyen és igazodjon az egyes régiók sajátos igényeihez és kihívásaihoz; |
| --- | --- |

U.

mivel a keleti és a déli szomszédság más-más problémákkal néz szembe, és ezek sikeres kezeléséhez az szükséges, hogy az európai szomszédságpolitika rugalmas legyen és igazodjon az egyes régiók sajátos igényeihez és kihívásaihoz;

| 1. | hangsúlyozza az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatának fontosságát, szükségességét és időszerűségét; kiemeli, hogy a felülvizsgált európai szomszédságpolitikának képesnek kell lennie arra, hogy gyors, rugalmas és adekvát választ kínáljon a gyakorlatban tapasztalt helyzetekre, egyszersmind nagyra törő stratégiai elképzeléssel kell szolgálnia a szomszédos országokkal fenntartott kapcsolatok továbbfejlesztése tekintetében mind a kétoldalú, mind a többoldalú kapcsolatrendszer keretében, az alapjául szolgáló központi értékek előmozdítására vonatkozó kötelezettségvállalásával összhangban; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatának fontosságát, szükségességét és időszerűségét; kiemeli, hogy a felülvizsgált európai szomszédságpolitikának képesnek kell lennie arra, hogy gyors, rugalmas és adekvát választ kínáljon a gyakorlatban tapasztalt helyzetekre, egyszersmind nagyra törő stratégiai elképzeléssel kell szolgálnia a szomszédos országokkal fenntartott kapcsolatok továbbfejlesztése tekintetében mind a kétoldalú, mind a többoldalú kapcsolatrendszer keretében, az alapjául szolgáló központi értékek előmozdítására vonatkozó kötelezettségvállalásával összhangban;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika az uniós külpolitika egyik fő elemét jelenti, és különálló politikának kell maradnia; úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitika az EU külső fellépéseinek keretébe illeszkedik, amelynek potenciálja a számos különféle diplomáciai, biztonságpolitikai, védelmi, gazdasági, kereskedelmi, fejlesztési és humanitárius eszköz igénybevételére való egyedülálló képességben rejlik; fenntartja, hogy a hatékony európai szomszédságpolitika létfontosságú az uniós külpolitika hitelességének növelése és az EU globális helyzete szempontjából és az európai szomszédságpolitikának demonstrálnia kell az EU tényleges vezető szerepét szomszédaink és nemzetközi partnereink vonatkozásában; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika az uniós külpolitika egyik fő elemét jelenti, és különálló politikának kell maradnia; úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitika az EU külső fellépéseinek keretébe illeszkedik, amelynek potenciálja a számos különféle diplomáciai, biztonságpolitikai, védelmi, gazdasági, kereskedelmi, fejlesztési és humanitárius eszköz igénybevételére való egyedülálló képességben rejlik; fenntartja, hogy a hatékony európai szomszédságpolitika létfontosságú az uniós külpolitika hitelességének növelése és az EU globális helyzete szempontjából és az európai szomszédságpolitikának demonstrálnia kell az EU tényleges vezető szerepét szomszédaink és nemzetközi partnereink vonatkozásában;

| 3. | továbbra is hisz az európai szomszédsági politika kezdetben kitűzött céljai – azaz a jólét, stabilitás, biztonság és jó szomszédság térségének létrehozása – érvényességében, melynek alapját az Unió közös értékei és elvei képezik, a szomszédos országok mély strukturális reformjaihoz nyújtott támogatás és ösztönzés révén, mely reformokat a szomszédos országok saját felelősségükre és megállapodás alapján hajtják végre, ami lehetővé fogja tenni az EU-val való megerősített együttműködést; ezért hangsúlyozza, hogy – figyelembe véve a tanulságokat és visszatérve az alapokhoz – a fenti célkitűzéseket a menetrend élére kell helyezni; |
| --- | --- |

3.

továbbra is hisz az európai szomszédsági politika kezdetben kitűzött céljai – azaz a jólét, stabilitás, biztonság és jó szomszédság térségének létrehozása – érvényességében, melynek alapját az Unió közös értékei és elvei képezik, a szomszédos országok mély strukturális reformjaihoz nyújtott támogatás és ösztönzés révén, mely reformokat a szomszédos országok saját felelősségükre és megállapodás alapján hajtják végre, ami lehetővé fogja tenni az EU-val való megerősített együttműködést; ezért hangsúlyozza, hogy – figyelembe véve a tanulságokat és visszatérve az alapokhoz – a fenti célkitűzéseket a menetrend élére kell helyezni;

| 4. | hangsúlyozza az európai szomszédságpolitika stratégiai jelentőségét, amely politika többrétegű kapcsolatokat és erőteljes kölcsönös függést hoz létre az EU és a szomszédságban lévő partnerei között; hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika alapvető kihívása abban rejlik, hogy a partnerországok polgárai számára kézzel fogható és konkrét hasznos változásokat eredményezzen véleménye szerint az európai szomszédságpolitikának szilárdabbá, még inkább politikai jellegűvé és hatékonyabbá kell válnia a pozitív elemei – többek között a társadalmakkal való partnerség nagyobb mértékű hangsúlyozása, a differenciálás és a „többért többet” megközelítés – megerősítése által is; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza az európai szomszédságpolitika stratégiai jelentőségét, amely politika többrétegű kapcsolatokat és erőteljes kölcsönös függést hoz létre az EU és a szomszédságban lévő partnerei között; hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika alapvető kihívása abban rejlik, hogy a partnerországok polgárai számára kézzel fogható és konkrét hasznos változásokat eredményezzen véleménye szerint az európai szomszédságpolitikának szilárdabbá, még inkább politikai jellegűvé és hatékonyabbá kell válnia a pozitív elemei – többek között a társadalmakkal való partnerség nagyobb mértékű hangsúlyozása, a differenciálás és a „többért többet” megközelítés – megerősítése által is;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogok, a jogállamiság, a demokrácia, a szabadság, az egyenlőség és az emberi méltóság tiszteletben tartása egyetemes – az Uniót megalapozó – alapértékeinek tiszteletben tartása változatlanul a felülvizsgált politika talpköve marad, amint azt az EU és harmadik országok közötti nemzetközi megállapodások 2. cikke kimondja; megismétli, hogy a jogállamiság megszilárdítása, a demokrácia és az emberi jogok támogatása érdekében áll a partnerországoknak, és felhív az említett alapértékek tiszteletben tartásával kapcsolatos feltételesség erősítésére; kiemeli ezzel kapcsolatban az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője és a Demokráciáért Európai Alapítvány szerepét; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogok, a jogállamiság, a demokrácia, a szabadság, az egyenlőség és az emberi méltóság tiszteletben tartása egyetemes – az Uniót megalapozó – alapértékeinek tiszteletben tartása változatlanul a felülvizsgált politika talpköve marad, amint azt az EU és harmadik országok közötti nemzetközi megállapodások 2. cikke kimondja; megismétli, hogy a jogállamiság megszilárdítása, a demokrácia és az emberi jogok támogatása érdekében áll a partnerországoknak, és felhív az említett alapértékek tiszteletben tartásával kapcsolatos feltételesség erősítésére; kiemeli ezzel kapcsolatban az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője és a Demokráciáért Európai Alapítvány szerepét;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a megújított szakpolitikának több stratégiai elemet kell tartalmaznia, céltudatosabbnak, rugalmasabbnak és következetesebbnek kell lennie, és érvényesítenie kell a politikai szempontot; elhívja az EU-t, hogy az európai szomszédságpolitikával kapcsolatban alakítson ki egyértelmű politikai elképzelést, és fordítson külön figyelmet saját politikai prioritásaira a keleti és a déli szomszédságban, figyelembe véve az egyes régiók országai előtt álló különböző kihívásokat, valamint eltérő törekvéseiket és politikai ambícióikat; kitart amellett, hogy a keleti partnerség és a földközi-tengeri térség országaival való partnerség alapvető stratégiai jelentőséggel bír; felszólít a keleti, illetve a déli szomszédsággal foglalkozó különleges képviselők kinevezésére, akiknek feladata lenne a felülvizsgált szakpolitika politikai összehangolása és az EU által a szomszédságban végrehajtott valamennyi tevékenységben való részvétel; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a megújított szakpolitikának több stratégiai elemet kell tartalmaznia, céltudatosabbnak, rugalmasabbnak és következetesebbnek kell lennie, és érvényesítenie kell a politikai szempontot; elhívja az EU-t, hogy az európai szomszédságpolitikával kapcsolatban alakítson ki egyértelmű politikai elképzelést, és fordítson külön figyelmet saját politikai prioritásaira a keleti és a déli szomszédságban, figyelembe véve az egyes régiók országai előtt álló különböző kihívásokat, valamint eltérő törekvéseiket és politikai ambícióikat; kitart amellett, hogy a keleti partnerség és a földközi-tengeri térség országaival való partnerség alapvető stratégiai jelentőséggel bír; felszólít a keleti, illetve a déli szomszédsággal foglalkozó különleges képviselők kinevezésére, akiknek feladata lenne a felülvizsgált szakpolitika politikai összehangolása és az EU által a szomszédságban végrehajtott valamennyi tevékenységben való részvétel;

| 7. | kiemeli a tagállamok, szakértelmük és az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokkal való kétoldalú kapcsolataik fontos szerepét egy koherens uniós politika kialakításában; hangsúlyozza, hogy a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében megfelelőbb koordinációra van szükség az alelnök/főképviselő, az európai szomszédságpolitikáért és a csatlakozási tárgyalásokért felelős biztos, az Unió küldöttségei és az EU különleges képviselői között; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az Európai Unió küldöttségei fontos szerepet játszanak az európai szomszédságpolitika végrehajtásában; |
| --- | --- |

7.

kiemeli a tagállamok, szakértelmük és az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokkal való kétoldalú kapcsolataik fontos szerepét egy koherens uniós politika kialakításában; hangsúlyozza, hogy a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében megfelelőbb koordinációra van szükség az alelnök/főképviselő, az európai szomszédságpolitikáért és a csatlakozási tárgyalásokért felelős biztos, az Unió küldöttségei és az EU különleges képviselői között; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az Európai Unió küldöttségei fontos szerepet játszanak az európai szomszédságpolitika végrehajtásában;

| 8. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzon ki javaslatokat a részt venni kívánó európai szomszédokkal folytatandó, az Európai Gazdasági Térség modelljén alapuló együttműködésre, amely európai perspektívájuk szempontjából egy következő lépés lehet, és az uniós térségbe való fokozott bevonáson alapulhat a szabadságok és a közös piacba való teljes körű integrálás szempontjából, továbbá beletartozhat a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) keretében folytatott szorosabb együttműködés is; |
| --- | --- |

8.

felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzon ki javaslatokat a részt venni kívánó európai szomszédokkal folytatandó, az Európai Gazdasági Térség modelljén alapuló együttműködésre, amely európai perspektívájuk szempontjából egy következő lépés lehet, és az uniós térségbe való fokozott bevonáson alapulhat a szabadságok és a közös piacba való teljes körű integrálás szempontjából, továbbá beletartozhat a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) keretében folytatott szorosabb együttműködés is;

| 9. | sürgősnek tartja rövid, közép- és hosszú távú prioritások és stratégiai célok meghatározását, nem elfeledkezve arról, hogy az európai szomszédságpolitikának a különböző területek tekintetében együttműködést ösztönző differenciált megközelítést kell kialakítania az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokkal, illetve közöttük; nyomatékosítja, hogy megközelítése kidolgozásakor az EU-nak szem előtt kell tartania saját, illetve az egyes érintett országok érdekeit és prioritásait, azok fejlettségi szintjét, tekintetbe véve a társadalmak érdekeit és törekvéseit, politikai ambícióit és geopolitikai környezetét; |
| --- | --- |

9.

sürgősnek tartja rövid, közép- és hosszú távú prioritások és stratégiai célok meghatározását, nem elfeledkezve arról, hogy az európai szomszédságpolitikának a különböző területek tekintetében együttműködést ösztönző differenciált megközelítést kell kialakítania az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokkal, illetve közöttük; nyomatékosítja, hogy megközelítése kidolgozásakor az EU-nak szem előtt kell tartania saját, illetve az egyes érintett országok érdekeit és prioritásait, azok fejlettségi szintjét, tekintetbe véve a társadalmak érdekeit és törekvéseit, politikai ambícióit és geopolitikai környezetét;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az új megközelítésnek kulcselemei a helyi érdekeltség, a kölcsönös átláthatóság és az inkluzivitás, mert csak így biztosítható, hogy az európai szomszédságpolitika hasznai valamennyi közösségi és társadalmi szinten jelentkezzenek az adott országban, és ne csak egyes csoportokon belül koncentrálódjanak; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az új megközelítésnek kulcselemei a helyi érdekeltség, a kölcsönös átláthatóság és az inkluzivitás, mert csak így biztosítható, hogy az európai szomszédságpolitika hasznai valamennyi közösségi és társadalmi szinten jelentkezzenek az adott országban, és ne csak egyes csoportokon belül koncentrálódjanak;

| 11. | hangsúlyozza azon meggyőződését, hogy a partnerországok saját fejlődési potenciáljának erősítéséhez túl kell lépni az európai szomszédságpolitikán belül jelenleg uralkodó politikai párbeszéden, a partnerországok politikai, szociális, etnikai és kulturális sokszínűségének minden elemét felölelő átfogóbb szociális, gazdasági és kulturális párbeszéddel bővítve ki azt; rámutat a helyi önkormányzatok közvetlen bevonásával folytatott területi együttműködés jelentőségére és az annak során szerzett kedvező tapasztalatokra; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza azon meggyőződését, hogy a partnerországok saját fejlődési potenciáljának erősítéséhez túl kell lépni az európai szomszédságpolitikán belül jelenleg uralkodó politikai párbeszéden, a partnerországok politikai, szociális, etnikai és kulturális sokszínűségének minden elemét felölelő átfogóbb szociális, gazdasági és kulturális párbeszéddel bővítve ki azt; rámutat a helyi önkormányzatok közvetlen bevonásával folytatott területi együttműködés jelentőségére és az annak során szerzett kedvező tapasztalatokra;

| 12. | sajnálja, hogy az EU és szomszédos partnerei közötti együttműködésre korlátozott források állnak rendelkezésre, különösen az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokban harmadik országbeli érdekeltek által befektetett lényegesen nagyobb mértékű forrásokhoz képest; megállapítja, hogy ez aláássa az EU azzal kapcsolatos képességét, hogy olyan politikákat támogasson és hajtson végre, amelyek összhangban vannak a szomszédságán belüli stratégiai érdekeivel; hangsúlyozza, hogy ésszerűsíteni kell a támogatásokat és növelni kell a finanszírozást annak érdekében, hogy ténylegesen jutalmazni és támogatni lehessen azon partnerországokat, amelyek valóban elkötelezettek és kézzelfogható előrelépést tesznek a demokratizálódás és az emberi jogok tiszteletben tartása felé; |
| --- | --- |

12.

sajnálja, hogy az EU és szomszédos partnerei közötti együttműködésre korlátozott források állnak rendelkezésre, különösen az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokban harmadik országbeli érdekeltek által befektetett lényegesen nagyobb mértékű forrásokhoz képest; megállapítja, hogy ez aláássa az EU azzal kapcsolatos képességét, hogy olyan politikákat támogasson és hajtson végre, amelyek összhangban vannak a szomszédságán belüli stratégiai érdekeivel; hangsúlyozza, hogy ésszerűsíteni kell a támogatásokat és növelni kell a finanszírozást annak érdekében, hogy ténylegesen jutalmazni és támogatni lehessen azon partnerországokat, amelyek valóban elkötelezettek és kézzelfogható előrelépést tesznek a demokratizálódás és az emberi jogok tiszteletben tartása felé;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a partnerországokban meg kell szilárdítani az elszámoltathatósági és átláthatósági mechanizmusokat annak biztosítására, hogy hatékonyan és értelmesen tudják felhasználni és elkölteni a pénzösszegeket; felhívja ezért a Bizottságot, hogy biztosítsa az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokban az uniós támogatás felhasználásával kapcsolatos hatékony ellenőrzési és felügyeleti mechanizmusokat, többek között a civil társadalom általi ellenőrzés révén; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a partnerországokban meg kell szilárdítani az elszámoltathatósági és átláthatósági mechanizmusokat annak biztosítására, hogy hatékonyan és értelmesen tudják felhasználni és elkölteni a pénzösszegeket; felhívja ezért a Bizottságot, hogy biztosítsa az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokban az uniós támogatás felhasználásával kapcsolatos hatékony ellenőrzési és felügyeleti mechanizmusokat, többek között a civil társadalom általi ellenőrzés révén;

| 14. | sürgeti az EU-t, hogy javítsa a más adományozókkal és nemzetközi pénzügyi intézményekkel való koordinációt – többek között az AMICI kezdeményezés révén – az arra irányuló kötelezettségvállalásával összhangban, hogy felelősebb, nagyobb tiszteletnek örvendő és eredményesebb globális szereplővé váljon a régióban, továbbá hangsúlyozza, hogy a tagállamokkal együtt kell kialakítani a közös programozást; kiemeli, hogy az EU és a szomszédos országok együttműködése elé kitűzött rövid és középtávú célokra vonatkozó közös, következetes és hatékony megközelítés véghezvitele érdekében szükség van a tagállamokkal és a helyi és regionális hatóságokkal való jobb koordinációra, és felhív arra, hogy erről a témáról induljon eszmecsere a Tanáccsal; |
| --- | --- |

14.

sürgeti az EU-t, hogy javítsa a más adományozókkal és nemzetközi pénzügyi intézményekkel való koordinációt – többek között az AMICI kezdeményezés révén – az arra irányuló kötelezettségvállalásával összhangban, hogy felelősebb, nagyobb tiszteletnek örvendő és eredményesebb globális szereplővé váljon a régióban, továbbá hangsúlyozza, hogy a tagállamokkal együtt kell kialakítani a közös programozást; kiemeli, hogy az EU és a szomszédos országok együttműködése elé kitűzött rövid és középtávú célokra vonatkozó közös, következetes és hatékony megközelítés véghezvitele érdekében szükség van a tagállamokkal és a helyi és regionális hatóságokkal való jobb koordinációra, és felhív arra, hogy erről a témáról induljon eszmecsere a Tanáccsal;

| 15. | kiemeli, hogy az EU-nak a szomszédságában való megerősített szerepvállalásra irányuló törekvéseihez elegendő finanszírozás kell hozzárendelnie; véleménye szerint a külső finanszírozási eszközök félidei áttekintése során figyelembe kell venni a felülvizsgált politikát, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközben pedig ennek megfelelően jelen kell lennie az európai szomszédságpolitika hatékonyabbá tételére irányuló igénynek, és biztosítania kell az EU partnereinkkel való együttműködésének kiszámíthatóságát és fenntarthatóságát, valamint az eljárási rugalmasság megfelelő mértékét; felhív továbbá az EU különböző külső finanszírozási eszközei közötti nagyobb mértékű koherenciára és összhangra; |
| --- | --- |

15.

kiemeli, hogy az EU-nak a szomszédságában való megerősített szerepvállalásra irányuló törekvéseihez elegendő finanszírozás kell hozzárendelnie; véleménye szerint a külső finanszírozási eszközök félidei áttekintése során figyelembe kell venni a felülvizsgált politikát, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközben pedig ennek megfelelően jelen kell lennie az európai szomszédságpolitika hatékonyabbá tételére irányuló igénynek, és biztosítania kell az EU partnereinkkel való együttműködésének kiszámíthatóságát és fenntarthatóságát, valamint az eljárási rugalmasság megfelelő mértékét; felhív továbbá az EU különböző külső finanszírozási eszközei közötti nagyobb mértékű koherenciára és összhangra;

| 16. | kiemeli e tekintetben a Demokráciáért Európai Alapítvány támogató szerepét, amely új, rugalmasabb és alkalmasabb, hiánypótló és pénzügyileg hatékony megközelítéssel egészíti ki az eddigi uniós eszközöket; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson több forrást a Demokráciáért Európai Alapítvány számára; |
| --- | --- |

16.

kiemeli e tekintetben a Demokráciáért Európai Alapítvány támogató szerepét, amely új, rugalmasabb és alkalmasabb, hiánypótló és pénzügyileg hatékony megközelítéssel egészíti ki az eddigi uniós eszközöket; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson több forrást a Demokráciáért Európai Alapítvány számára;

| 17. | elismeri, hogy a szomszédos országokban fennálló, Európával és az EU-val kapcsolatos felfogás ténylegesen kihat a konfliktusra, de elutasítja a szomszédos országokban a stabilitásra való megfontolatlan rövid távú törekvésből fakadó elnyomásban és emberi jogi jogsértésekben való bűnrészességet; |
| --- | --- |

17.

elismeri, hogy a szomszédos országokban fennálló, Európával és az EU-val kapcsolatos felfogás ténylegesen kihat a konfliktusra, de elutasítja a szomszédos országokban a stabilitásra való megfontolatlan rövid távú törekvésből fakadó elnyomásban és emberi jogi jogsértésekben való bűnrészességet;

A fellépés hozzáadott értéke uniós szinten

Az európai szomszédságpolitika újjáalakítása

| 18. | leszögezi, hogy az európai szomszédságpolitika országaival való erős, tartós, az EU értékeinek megőrzésén és a kölcsönös érdekek előmozdításán alapuló, valamint ezekkel összhangban lévő partnerség kiépítése érdekében szükség van az európai szomszédságpolitika átalakítására; kiemeli, hogy e politika technikai aspektusait világos politikai vízióra kell alapozni; |
| --- | --- |

18.

leszögezi, hogy az európai szomszédságpolitika országaival való erős, tartós, az EU értékeinek megőrzésén és a kölcsönös érdekek előmozdításán alapuló, valamint ezekkel összhangban lévő partnerség kiépítése érdekében szükség van az európai szomszédságpolitika átalakítására; kiemeli, hogy e politika technikai aspektusait világos politikai vízióra kell alapozni;

| 19. | megállapítja, hogy az európai szomszédságpolitika számára saját módszertant és eszközkészletet kell kidolgozni, amelynek meg kell felelnie a törekvések azon szintjének, valamint azoknak a szükségleteknek és céloknak, amelyeket az európai szomszédságpolitikában részt vevő egyes országok és az EU el kívánnak érni; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy az európai szomszédságpolitika számára saját módszertant és eszközkészletet kell kidolgozni, amelynek meg kell felelnie a törekvések azon szintjének, valamint azoknak a szükségleteknek és céloknak, amelyeket az európai szomszédságpolitikában részt vevő egyes országok és az EU el kívánnak érni;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy összpontosítson a partnerekkel közösen, közös érdekeik alapján meghatározott azon területekre, amelyeken előrehaladás és egyetemes hozzáadott érték teremthető meg, továbbá fokozatosan szélesítse ki az előrehaladásra és követelményekre alapozott együttműködést, és az új generációkra összpontosítva segítse elő különösen a gazdasági növekedést és a humán fejlődést; hangsúlyozza, hogy a gazdasági reformoknak együtt kell járniuk a politikai reformokkal, és a jó kormányzás csak demokratikus intézményeken alapuló nyitott, elszámoltatható és átlátható döntéshozatali folyamat révén érhető el; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy összpontosítson a partnerekkel közösen, közös érdekeik alapján meghatározott azon területekre, amelyeken előrehaladás és egyetemes hozzáadott érték teremthető meg, továbbá fokozatosan szélesítse ki az előrehaladásra és követelményekre alapozott együttműködést, és az új generációkra összpontosítva segítse elő különösen a gazdasági növekedést és a humán fejlődést; hangsúlyozza, hogy a gazdasági reformoknak együtt kell járniuk a politikai reformokkal, és a jó kormányzás csak demokratikus intézményeken alapuló nyitott, elszámoltatható és átlátható döntéshozatali folyamat révén érhető el;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a bővítési politika és a szomszédságpolitika két különböző szakpolitikai terület, melyeknek különbözőek a céljai; ugyanakkor megismétli, hogy az európai szomszédságpolitikában részt vevő európai országok – ahogy bármely európai ország – tagságért folyamodhatnak, amennyiben teljesítik az EUSZ 49. cikkében lefektetett alkalmassági és csatlakozási követelményeket; bár elismeri, hogy először a reformnak és az átmenetnek kell végbemennie és nem akar irreális várakozásokat kelteni, úgy véli, hogy a tagság lehetősége továbbra is adott legyen mindazon országok számára, amelyek alkalmasak a felvételre, és kétségtelen európai törekvéseket és célokat nyilvánítottak ki; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a bővítési politika és a szomszédságpolitika két különböző szakpolitikai terület, melyeknek különbözőek a céljai; ugyanakkor megismétli, hogy az európai szomszédságpolitikában részt vevő európai országok – ahogy bármely európai ország – tagságért folyamodhatnak, amennyiben teljesítik az EUSZ 49. cikkében lefektetett alkalmassági és csatlakozási követelményeket; bár elismeri, hogy először a reformnak és az átmenetnek kell végbemennie és nem akar irreális várakozásokat kelteni, úgy véli, hogy a tagság lehetősége továbbra is adott legyen mindazon országok számára, amelyek alkalmasak a felvételre, és kétségtelen európai törekvéseket és célokat nyilvánítottak ki;

A demokrácia, az igazságügyi reform, a jogállamiság, a jó kormányzás és az intézményi képességnövelés támogatása

| 22. | véleménye szerint a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás, az államépítés, az emberi jogok és az alapvető szabadságok támogatása központi eleme az európai szomszédságpolitikának; kiemeli, hogy az európai szomszédságpolitika keretében nem alkalmazható olyan politika, amely e központi értékek veszélyeztetéséhez vezet; hangsúlyozza, hogy az EU-nak ösztönzőket és szaktudást kell felkínálnia a demokratikus reformok véghezvitele és támogatása, valamint a politikai, gazdasági és társadalmi és gazdasági kihívások megoldása érdekében; |
| --- | --- |

22.

véleménye szerint a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás, az államépítés, az emberi jogok és az alapvető szabadságok támogatása központi eleme az európai szomszédságpolitikának; kiemeli, hogy az európai szomszédságpolitika keretében nem alkalmazható olyan politika, amely e központi értékek veszélyeztetéséhez vezet; hangsúlyozza, hogy az EU-nak ösztönzőket és szaktudást kell felkínálnia a demokratikus reformok véghezvitele és támogatása, valamint a politikai, gazdasági és társadalmi és gazdasági kihívások megoldása érdekében;

| 23. | hangsúlyozza, hogy folyamatosan szem előtt kell tartani a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás, az igazságszolgáltatás függetlensége és a korrupció elleni küzdelem erősítését és megszilárdítását, valamint a sokféleség és a kisebbségek, köztük a vallási kisebbségek jogainak – többek között az LMBTI személyek jogainak, a fogyatékossággal élők jogainak és az etnikai kisebbségekhez tartozók jogainak – tiszteletben tartását; kiemeli, hogy a nemzeti intézmények – ideértve a nemzeti parlamenteket is – képességnövelése, valamint a civil társadalom, a demokráciapárti csoportok és politikai pártok támogatása révén kiterjedtebbé válik majd a politikai párbeszéd és a pluralizmus; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy folyamatosan szem előtt kell tartani a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás, az igazságszolgáltatás függetlensége és a korrupció elleni küzdelem erősítését és megszilárdítását, valamint a sokféleség és a kisebbségek, köztük a vallási kisebbségek jogainak – többek között az LMBTI személyek jogainak, a fogyatékossággal élők jogainak és az etnikai kisebbségekhez tartozók jogainak – tiszteletben tartását; kiemeli, hogy a nemzeti intézmények – ideértve a nemzeti parlamenteket is – képességnövelése, valamint a civil társadalom, a demokráciapárti csoportok és politikai pártok támogatása révén kiterjedtebbé válik majd a politikai párbeszéd és a pluralizmus;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a nők jogai, a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentességhez való jog alapvető jogok és az EU külső fellépéseinek fő elvei; kiemeli a gyerekek, a fiatalok jogai és a nemek közötti egyenlőség, valamint a nők gazdasági és politikai emancipációja előmozdításának fontosságát abból a szempontból, hogy az EU szomszédságában inkluzív, sikeres és stabil társadalmak épüljenek ki; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a nők jogai, a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentességhez való jog alapvető jogok és az EU külső fellépéseinek fő elvei; kiemeli a gyerekek, a fiatalok jogai és a nemek közötti egyenlőség, valamint a nők gazdasági és politikai emancipációja előmozdításának fontosságát abból a szempontból, hogy az EU szomszédságában inkluzív, sikeres és stabil társadalmak épüljenek ki;

| 25. | úgy véli, hogy a felülvizsgált európai szomszédságpolitika az európai szomszédsági politikában részt vevő országokban megerősítené és elősegítené az alapvető szabadságokat azáltal, hogy előmozdítaná a véleménynyilvánítási, az egyesülési és a békés gyülekezési szabadságot, továbbá a sajtó és média szabadságát, amelyek a gazdasági, szociális és kulturális jogok érvényesítését lehetővé tévő jogok; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a felülvizsgált európai szomszédságpolitika az európai szomszédsági politikában részt vevő országokban megerősítené és elősegítené az alapvető szabadságokat azáltal, hogy előmozdítaná a véleménynyilvánítási, az egyesülési és a békés gyülekezési szabadságot, továbbá a sajtó és média szabadságát, amelyek a gazdasági, szociális és kulturális jogok érvényesítését lehetővé tévő jogok;

| 26. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy fejlesszék az európai szomszédságpolitika szociális dimenzióját, együttműködve a partnerekkel a szegénység és a kirekesztés elleni küzdelemben, ösztönözve a foglalkoztatást és a tisztességes növekedést, elősegítve a megfelelő munkaügyi kapcsolatokat és előmozdítva az oktatást és a tisztességes munkát, ily módon kezelve az illegális bevándorlás alapvető okait; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy fejlesszék az európai szomszédságpolitika szociális dimenzióját, együttműködve a partnerekkel a szegénység és a kirekesztés elleni küzdelemben, ösztönözve a foglalkoztatást és a tisztességes növekedést, elősegítve a megfelelő munkaügyi kapcsolatokat és előmozdítva az oktatást és a tisztességes munkát, ily módon kezelve az illegális bevándorlás alapvető okait;

| 27. | elismeri az EU és a szomszédos országok közötti kulturális kapcsolatok jelentőségét az olyan területeken, mint a konfliktusmegelőzés és a béketeremtés, a kreatív ágazatok fejlesztése, a véleménynyilvánítási szabadság erősítése, a társadalmi és gazdasági fejlődés támogatása és a civil társadalommal folytatott párbeszéd, valamint a kultúrák és a vallások közötti párbeszéd megerősítése annak érdekében is, hogy kezeljék a kisebbségi és vallási csoportok megkülönböztetését és üldözését; a kulturális kapcsolatok keretének megerősítését szorgalmazza, lehetővé téve ezáltal a mobilitási, képzési és kapacitásépítési programok, valamint a kulturális és oktatási csereprogramok létrehozását; |
| --- | --- |

27.

elismeri az EU és a szomszédos országok közötti kulturális kapcsolatok jelentőségét az olyan területeken, mint a konfliktusmegelőzés és a béketeremtés, a kreatív ágazatok fejlesztése, a véleménynyilvánítási szabadság erősítése, a társadalmi és gazdasági fejlődés támogatása és a civil társadalommal folytatott párbeszéd, valamint a kultúrák és a vallások közötti párbeszéd megerősítése annak érdekében is, hogy kezeljék a kisebbségi és vallási csoportok megkülönböztetését és üldözését; a kulturális kapcsolatok keretének megerősítését szorgalmazza, lehetővé téve ezáltal a mobilitási, képzési és kapacitásépítési programok, valamint a kulturális és oktatási csereprogramok létrehozását;

| 28. | hangsúlyozza, hogy erősíteni kell és elő kell mozdítani a „társadalmakkal kialakított partnerségeken” alapuló megközelítést; sürgeti, hogy a szomszédságpolitikával kapcsolatos közös érdekeket és célokat nemcsak a hatóságokkal, hanem a különböző társadalmakhoz tartozó összes érdekelt féllel folytatott konzultáció keretében határozzák meg; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy erősíteni kell és elő kell mozdítani a „társadalmakkal kialakított partnerségeken” alapuló megközelítést; sürgeti, hogy a szomszédságpolitikával kapcsolatos közös érdekeket és célokat nemcsak a hatóságokkal, hanem a különböző társadalmakhoz tartozó összes érdekelt féllel folytatott konzultáció keretében határozzák meg;

| 29. | hangsúlyozza az erőteljesebb és aktív civil társadalom kifejlődésének jelentőségét az átalakulás és a demokratizálás folyamata szempontjából, amely kiterjed a szociális partnerekre és az üzleti élet résztvevőire is; felkér a civil társadalom, a helyi kkv-k és más nem állami szereplők további támogatására, mivel ezek alkotják a reformfolyamat hajtóerejét, és az európai szomszédságpolitika keretében elkötelezettebb párbeszédet és partnerséget szorgalmaz az uniós és a szomszédos országok civil társadalmi szereplői és ágazatai között; hangsúlyozza az uniós vállalatok fontosságát és szerepüket az üzleti élet nemzetközi standardjai, többek között a vállalati társadalmi felelősségvállalás megismertetése és terjesztése tekintetében; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza az erőteljesebb és aktív civil társadalom kifejlődésének jelentőségét az átalakulás és a demokratizálás folyamata szempontjából, amely kiterjed a szociális partnerekre és az üzleti élet résztvevőire is; felkér a civil társadalom, a helyi kkv-k és más nem állami szereplők további támogatására, mivel ezek alkotják a reformfolyamat hajtóerejét, és az európai szomszédságpolitika keretében elkötelezettebb párbeszédet és partnerséget szorgalmaz az uniós és a szomszédos országok civil társadalmi szereplői és ágazatai között; hangsúlyozza az uniós vállalatok fontosságát és szerepüket az üzleti élet nemzetközi standardjai, többek között a vállalati társadalmi felelősségvállalás megismertetése és terjesztése tekintetében;

Differenciálás és feltételhez kötöttség

| 30. | felszólít rá, hogy az európai szomszédságpolitikát alakítsák át a valóságnak jobban megfelelő és rugalmasabb szakpolitikai keretté, amely képes alkalmazkodni a partnerországok sokszínű valóságához, továbbá felhív a „differenciált megközelítés” következetes végrehajtására; hangsúlyozza, hogy a differenciálásnak az európai szomszédságpolitikában részt vevő partnerek között kell megvalósulnia; |
| --- | --- |

30.

felszólít rá, hogy az európai szomszédságpolitikát alakítsák át a valóságnak jobban megfelelő és rugalmasabb szakpolitikai keretté, amely képes alkalmazkodni a partnerországok sokszínű valóságához, továbbá felhív a „differenciált megközelítés” következetes végrehajtására; hangsúlyozza, hogy a differenciálásnak az európai szomszédságpolitikában részt vevő partnerek között kell megvalósulnia;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a reformfolyamatokkal kapcsolatban hatékony feltételhez kötöttséget kell alkalmazni, valamint hangsúlyozza, hogy összehangoltabb megközelítésre van szükség az EU részéről a megközelítései és a pénzügyi előirányzatokkal kapcsolatos feltételesség között; kiemeli, hogy az EU nem teheti kérdésessé alapvető értékeit és jogait, és tartózkodnia kell kettős követelmények kialakításától; hangsúlyozza, hogy a hosszú távon politikai, gazdasági és társadalmi fejlődést eredményező reformok végrehajtásában élenjáró és az EU-val mélyrehatóbb politikai együttműködésre törekvő országoknak az EU részéről nagyobb elkötelezettséget és támogatást kell biztosítani, és ezeket az országokat a reformfolyamatok során elért egyéni eredményeik alapján kell értékelni; hangsúlyozza a „többért többet” elv teljes körű alkalmazásának fontosságát; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a reformfolyamatokkal kapcsolatban hatékony feltételhez kötöttséget kell alkalmazni, valamint hangsúlyozza, hogy összehangoltabb megközelítésre van szükség az EU részéről a megközelítései és a pénzügyi előirányzatokkal kapcsolatos feltételesség között; kiemeli, hogy az EU nem teheti kérdésessé alapvető értékeit és jogait, és tartózkodnia kell kettős követelmények kialakításától; hangsúlyozza, hogy a hosszú távon politikai, gazdasági és társadalmi fejlődést eredményező reformok végrehajtásában élenjáró és az EU-val mélyrehatóbb politikai együttműködésre törekvő országoknak az EU részéről nagyobb elkötelezettséget és támogatást kell biztosítani, és ezeket az országokat a reformfolyamatok során elért egyéni eredményeik alapján kell értékelni; hangsúlyozza a „többért többet” elv teljes körű alkalmazásának fontosságát;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a társulási megállapodások a legmagasabb szintű, de nem a végső lépést jelentik az EU és a szomszédai közötti kapcsolatokban; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a társulási megállapodások a legmagasabb szintű, de nem a végső lépést jelentik az EU és a szomszédai közötti kapcsolatokban;

| 33. | úgy vélekedik, hogy az EU-nak fel kell kérnie a nem társult partnerországokat arra, hogy vegyenek részt az ágazati együttműködésben, ideértve az Energiaközösséghez hasonló olyan új vagy meglévő ágazati megállapodások megkötését, illetve megerősítését, amelyek elősegítik az ilyen országok integrációját az EU négy alapvető szabadságának megfelelő egységes térség egyes ágazati szeleteibe; |
| --- | --- |

33.

úgy vélekedik, hogy az EU-nak fel kell kérnie a nem társult partnerországokat arra, hogy vegyenek részt az ágazati együttműködésben, ideértve az Energiaközösséghez hasonló olyan új vagy meglévő ágazati megállapodások megkötését, illetve megerősítését, amelyek elősegítik az ilyen országok integrációját az EU négy alapvető szabadságának megfelelő egységes térség egyes ágazati szeleteibe;

| 34. | úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitika végrehajtása során az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokban különös figyelmet kell fordítani a gazdasági kormányzással kapcsolatos együttműködésre és az államháztartások fenntarthatóságára; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitika végrehajtása során az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokban különös figyelmet kell fordítani a gazdasági kormányzással kapcsolatos együttműködésre és az államháztartások fenntarthatóságára;

Biztonsági dimenzió

| 35. | megjegyzi, hogy a béke, a biztonság és a stabilitás megőrzése alapvető kérdés a szomszédságban, továbbá hogy a biztonsági környezet drasztikusan gyengül; kéri, hogy az európai szomszédságpolitika erős biztonsági összetevőt és megfelelő politikai eszközöket tartalmazzon, amelyek sajnálatos módon mindmáig hiányoznak; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a jelenlegi válságkezelési eszközei hatékonyságának és eredményességének javítására kell összpontosítania annak érdekében, hogy bővíteni tudják a válságkezelést célzó beavatkozási lehetőségek tárházát; hangsúlyozza, hogy a biztonság, a stabilitás és a fejlődés szorosan összekapcsolódik egymással, valamint hogy a régión belül átfogó megközelítésre van szükség a biztonságpolitikai aggályok és azok alapvető okozói kezelése érdekében; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi, hogy a béke, a biztonság és a stabilitás megőrzése alapvető kérdés a szomszédságban, továbbá hogy a biztonsági környezet drasztikusan gyengül; kéri, hogy az európai szomszédságpolitika erős biztonsági összetevőt és megfelelő politikai eszközöket tartalmazzon, amelyek sajnálatos módon mindmáig hiányoznak; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a jelenlegi válságkezelési eszközei hatékonyságának és eredményességének javítására kell összpontosítania annak érdekében, hogy bővíteni tudják a válságkezelést célzó beavatkozási lehetőségek tárházát; hangsúlyozza, hogy a biztonság, a stabilitás és a fejlődés szorosan összekapcsolódik egymással, valamint hogy a régión belül átfogó megközelítésre van szükség a biztonságpolitikai aggályok és azok alapvető okozói kezelése érdekében;

| 36. | úgy véli, hogy a Száhel-szaharai övezet stabilitását az észak- és dél-afrikai biztonsági problémák központi elemének kell tekinteni, és hogy e régió instabilitása a fegyver-, kábítószer- és emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok megkétszereződésének következménye, és kihat Európa stabilitására is; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a Száhel-szaharai övezet stabilitását az észak- és dél-afrikai biztonsági problémák központi elemének kell tekinteni, és hogy e régió instabilitása a fegyver-, kábítószer- és emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok megkétszereződésének következménye, és kihat Európa stabilitására is;

| 37. | felhív az európai szomszédságpolitika és tágabb közös kül- és biztonságpolitikához (KKBP), valamint a közös biztonság- és védelmi politikához (KBVP) kötődő fellépések közötti szorosabb koordinációra, illetve a belső és a külső biztonság közötti kapcsolat erősítésére az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok és az EU biztonsága különféle kérdéseinek kezelése céljából; hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatát az uniós biztonsági stratégia felülvizsgálatával összhangban és ahhoz teljesen igazodva kell elvégezni; |
| --- | --- |

37.

felhív az európai szomszédságpolitika és tágabb közös kül- és biztonságpolitikához (KKBP), valamint a közös biztonság- és védelmi politikához (KBVP) kötődő fellépések közötti szorosabb koordinációra, illetve a belső és a külső biztonság közötti kapcsolat erősítésére az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok és az EU biztonsága különféle kérdéseinek kezelése céljából; hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatát az uniós biztonsági stratégia felülvizsgálatával összhangban és ahhoz teljesen igazodva kell elvégezni;

| 38. | hangsúlyozza, hogy átfogó politikai stratégiára van szükség, egyúttal – az 1975. évi helsinki záróokmánnyal összhangban – biztosítva a nemzetközi jogszabályoknak és kötelezettségeknek való teljes megfelelést, az emberi jogok, a kisebbségi jogok és az alapvető szabadságok, a függetlenség, a szuverenitás, az államok területi sérthetetlenségének, a határok sérthetetlenségének, az egyenlő jogok és a népek önrendelkezési jogának tiszteletben tartása, valamint a konfliktusok békés úton történő rendezése alapján; megállapítja, hogy az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) – mint a biztonságért felelős legnagyobb szervezet a régióban – e tekintetben fontos szerepet játszhat, és úgy véli, hogy részére új lendületet kell adni azáltal, hogy közvetítő szerepet vállal; támogatja a partnerországok ahhoz való jogát, hogy külföldi nyomástól és kényszertől mentesen független és szuverén kül- és biztonságpolitikai döntéseket hozzanak; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy átfogó politikai stratégiára van szükség, egyúttal – az 1975. évi helsinki záróokmánnyal összhangban – biztosítva a nemzetközi jogszabályoknak és kötelezettségeknek való teljes megfelelést, az emberi jogok, a kisebbségi jogok és az alapvető szabadságok, a függetlenség, a szuverenitás, az államok területi sérthetetlenségének, a határok sérthetetlenségének, az egyenlő jogok és a népek önrendelkezési jogának tiszteletben tartása, valamint a konfliktusok békés úton történő rendezése alapján; megállapítja, hogy az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) – mint a biztonságért felelős legnagyobb szervezet a régióban – e tekintetben fontos szerepet játszhat, és úgy véli, hogy részére új lendületet kell adni azáltal, hogy közvetítő szerepet vállal; támogatja a partnerországok ahhoz való jogát, hogy külföldi nyomástól és kényszertől mentesen független és szuverén kül- és biztonságpolitikai döntéseket hozzanak;

| 39. | szorgalmazza, hogy a felülvizsgált szakpolitika nyújtson támogatást a partnerországoknak saját állami struktúráiknak az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló és megfelelő parlamenti demokratikus ellenőrzés mellett történő kiépítéséhez az olyan biztonsági kérdések kezelése céljából, mint a bűnüldözés, a terrorizmus és szervezett bűnözés, a felderítés és a biztonság, többek között a kiberbiztonság; hangsúlyozza, hogy az EU-nak szerepet kell vállalnia olyan területeken, mint a biztonsági ágazat reformja, valamint a konfliktus utáni helyzetekben, illetve a lefegyverzés, leszerelés és reintegráció során; kéri az EU-t, hogy a társult partnerországok határellenőrzésével kapcsolatos kapacitásépítésre összpontosítson és ismerje el az ezek közül néhány ország által jelenleg is folyamatosan tett hozzájárulást; felkéri a szomszéd országokat, hogy adott esetben járuljanak hozzá a KBVP-missziókhoz; felhívja az EU-t, hogy mozdítsa elő a szomszédos államok közös biztonságpolitikai kezdeményezéseit, lehetővé téve számukra a nagyobb felelősségvállalást, és hogy az adott régióban eredményesen hozzájáruljanak a biztonság megteremtéséhez; |
| --- | --- |

39.

szorgalmazza, hogy a felülvizsgált szakpolitika nyújtson támogatást a partnerországoknak saját állami struktúráiknak az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló és megfelelő parlamenti demokratikus ellenőrzés mellett történő kiépítéséhez az olyan biztonsági kérdések kezelése céljából, mint a bűnüldözés, a terrorizmus és szervezett bűnözés, a felderítés és a biztonság, többek között a kiberbiztonság; hangsúlyozza, hogy az EU-nak szerepet kell vállalnia olyan területeken, mint a biztonsági ágazat reformja, valamint a konfliktus utáni helyzetekben, illetve a lefegyverzés, leszerelés és reintegráció során; kéri az EU-t, hogy a társult partnerországok határellenőrzésével kapcsolatos kapacitásépítésre összpontosítson és ismerje el az ezek közül néhány ország által jelenleg is folyamatosan tett hozzájárulást; felkéri a szomszéd országokat, hogy adott esetben járuljanak hozzá a KBVP-missziókhoz; felhívja az EU-t, hogy mozdítsa elő a szomszédos államok közös biztonságpolitikai kezdeményezéseit, lehetővé téve számukra a nagyobb felelősségvállalást, és hogy az adott régióban eredményesen hozzájáruljanak a biztonság megteremtéséhez;

| 40. | emlékezteti a tagállamokat a fegyverkivitelről szóló közös tanácsi álláspontban 2008/944/KKBP foglalt kötelezettségeikre, amelyek értelmében a tagállamok többek között kötelesek megtagadni a valamely szomszédos országba irányuló katonai technológia vagy felszerelés kiviteli engedélyét, ha nyilvánvaló kockázata van annak, hogy az exportálandó katonai technológiát vagy felszerelést belső elnyomásra vagy a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő cselekményekre használhatják fel, ha az a rendeltetési országban fegyveres konfliktus kitörését vagy elhúzódását eredményezné, illetve a meglévő feszültségek vagy konfliktusok súlyosbodásához vezetne, vagy ha azt valamely másik ország elleni agresszióra használnák fel, vagy arra, hogy erőszakkal szerezzenek érvényt egy területi követelésnek; |
| --- | --- |

40.

emlékezteti a tagállamokat a fegyverkivitelről szóló közös tanácsi álláspontban 2008/944/KKBP foglalt kötelezettségeikre, amelyek értelmében a tagállamok többek között kötelesek megtagadni a valamely szomszédos országba irányuló katonai technológia vagy felszerelés kiviteli engedélyét, ha nyilvánvaló kockázata van annak, hogy az exportálandó katonai technológiát vagy felszerelést belső elnyomásra vagy a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő cselekményekre használhatják fel, ha az a rendeltetési országban fegyveres konfliktus kitörését vagy elhúzódását eredményezné, illetve a meglévő feszültségek vagy konfliktusok súlyosbodásához vezetne, vagy ha azt valamely másik ország elleni agresszióra használnák fel, vagy arra, hogy erőszakkal szerezzenek érvényt egy területi követelésnek;

| 41. | hangsúlyozza, hogy szükséges aktívan hozzájárulni és támogatni a konfliktusok békés rendezését, valamint az azokat követő megbékélési politikákat az EU szomszédságában, különféle eszközök és módszerek útján, melyeket a tőlük várható hozzáadott érték alapján kell alkalmazni; úgy véli, hogy ilyen intézkedéseket jelent például az uniós különleges megbízottak munkája, a bizalomerősítő programok, az emberek közötti kapcsolatok előmozdítása és a KBVP-missziók; kéri a főképviselőt/alelnököt és az EKSZ-t, hogy a párbeszéd és a megbékélés elősegítése érdekében dolgozzon ki innovatív eszközöket és megközelítéseket, köztük nyilvános kommunikációs stratégiákat és informális konzultációkat; megállapítja, hogy az EU küldöttségei kulcsszerepet játszanak a korai előrejelző mechanizmusok felállításában azáltal, hogy szoros, megelőző célú hálózatokat építenek ki a különféle civil társadalmi szervezetekkel; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy szükséges aktívan hozzájárulni és támogatni a konfliktusok békés rendezését, valamint az azokat követő megbékélési politikákat az EU szomszédságában, különféle eszközök és módszerek útján, melyeket a tőlük várható hozzáadott érték alapján kell alkalmazni; úgy véli, hogy ilyen intézkedéseket jelent például az uniós különleges megbízottak munkája, a bizalomerősítő programok, az emberek közötti kapcsolatok előmozdítása és a KBVP-missziók; kéri a főképviselőt/alelnököt és az EKSZ-t, hogy a párbeszéd és a megbékélés elősegítése érdekében dolgozzon ki innovatív eszközöket és megközelítéseket, köztük nyilvános kommunikációs stratégiákat és informális konzultációkat; megállapítja, hogy az EU küldöttségei kulcsszerepet játszanak a korai előrejelző mechanizmusok felállításában azáltal, hogy szoros, megelőző célú hálózatokat építenek ki a különféle civil társadalmi szervezetekkel;

| 42. | továbbra is támogatja a partnerországok szuverenitását, területi integritását és politikai függetlenségét; úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitikának ténylegesen hozzá kell járulnia ezekhez az elvekhez és támogatnia kell azokat; hangsúlyozza, hogy az állandósult vagy elhúzódó konfliktusok gátolják az európai szomszédságpolitika teljes körű kialakulását; e tekintetben sajnálja, hogy a keleti partnerség elindítása óta nem történt előrelépés a meglévő konfliktusok rendezésében; fenntartja álláspontját, hogy valamely partnerország területének elfoglalása sérti az európai szomszédságpolitika alapelveit és célkitűzéseit; hangsúlyozza, hogy az állandósult konfliktusoknak a nemzetközi jogi normákon és alapelveken nyugvó mielőbbi békés rendezésére van szükség; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy töltsön be aktívabb szerepet, világossá téve, hogy a kétoldalú kapcsolatok elmélyítése összekapcsolódik a békés konfliktusrendezéssel és a nemzetközi jog tiszteletben tartásával; ezzel összefüggésben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az elszámoltathatóság előmozdítása tekintetében elvi alapokon nyugvó politikát folytassanak az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog mindennemű megsértése esetén és különösen e tekintetben kerüljék a kettős mércét; |
| --- | --- |

42.

továbbra is támogatja a partnerországok szuverenitását, területi integritását és politikai függetlenségét; úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitikának ténylegesen hozzá kell járulnia ezekhez az elvekhez és támogatnia kell azokat; hangsúlyozza, hogy az állandósult vagy elhúzódó konfliktusok gátolják az európai szomszédságpolitika teljes körű kialakulását; e tekintetben sajnálja, hogy a keleti partnerség elindítása óta nem történt előrelépés a meglévő konfliktusok rendezésében; fenntartja álláspontját, hogy valamely partnerország területének elfoglalása sérti az európai szomszédságpolitika alapelveit és célkitűzéseit; hangsúlyozza, hogy az állandósult konfliktusoknak a nemzetközi jogi normákon és alapelveken nyugvó mielőbbi békés rendezésére van szükség; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy töltsön be aktívabb szerepet, világossá téve, hogy a kétoldalú kapcsolatok elmélyítése összekapcsolódik a békés konfliktusrendezéssel és a nemzetközi jog tiszteletben tartásával; ezzel összefüggésben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az elszámoltathatóság előmozdítása tekintetében elvi alapokon nyugvó politikát folytassanak az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog mindennemű megsértése esetén és különösen e tekintetben kerüljék a kettős mércét;

| 43. | sürgeti az EU-t, hogy az európai integráció története során nyert tapasztalatok szelleméből és tanuláságaiból merítve kezelje a regionális konfliktusokat, mivel a kétoldalú problémákat békésen kell megoldani, valamint a jószomszédi kapcsolatok és a regionális együttműködés az európai szomszédságpolitika alapvető elemei; a változás előmozdítása érdekében e tekintetben a polgárok bevonását, a közszereplők horizontális partnerségekben és az uniós intézményekkel folytatott ikerintézményi együttműködésekben való elkötelezett részvételét, valamint a társadalom és a fiatalabb generáció szerepvállalását szorgalmazza; |
| --- | --- |

43.

sürgeti az EU-t, hogy az európai integráció története során nyert tapasztalatok szelleméből és tanuláságaiból merítve kezelje a regionális konfliktusokat, mivel a kétoldalú problémákat békésen kell megoldani, valamint a jószomszédi kapcsolatok és a regionális együttműködés az európai szomszédságpolitika alapvető elemei; a változás előmozdítása érdekében e tekintetben a polgárok bevonását, a közszereplők horizontális partnerségekben és az uniós intézményekkel folytatott ikerintézményi együttműködésekben való elkötelezett részvételét, valamint a társadalom és a fiatalabb generáció szerepvállalását szorgalmazza;

A regionális integráció előmozdítása

| 44. | hangsúlyozza az európai szomszédságpolitika regionális dimenziójának fontosságát, valamint a regionális szinergiák és integráció előmozdításának, illetve az ahhoz való – regionális együttműködési programok révén történő – hozzájárulásnak a szükségességét; hangsúlyozza, hogy az európai szomszédsági politikában részt vevő országok között fokozott gazdasági együttműködésre van szükség ahhoz, hogy az európai szomszédságban stabilitást és jólétet teremtsenek; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza az európai szomszédságpolitika regionális dimenziójának fontosságát, valamint a regionális szinergiák és integráció előmozdításának, illetve az ahhoz való – regionális együttműködési programok révén történő – hozzájárulásnak a szükségességét; hangsúlyozza, hogy az európai szomszédsági politikában részt vevő országok között fokozott gazdasági együttműködésre van szükség ahhoz, hogy az európai szomszédságban stabilitást és jólétet teremtsenek;

| 45. | e tekintetben kéri, hogy az EU és a keleti partnerség országai között létrejött kétoldalú kapcsolatokat egészítsék ki a partnerség többoldalú dimenziójával, mégpedig az ezzel kapcsolatos tevékenységek és kezdeményezések számának növelése révén, különös figyelmet fordítva a határokon átnyúló projektek megerősítésére, az emberek közötti programok számának növelésére, a regionális együttműködés ösztönzőinek bevezetésére és a civil társadalommal folytatott aktív párbeszéd további fokozására; úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitika fő elveivel összhangban a jövőbeni európai szomszédságpolitikának inkluzív regionális platformként kell szolgálnia az emberi jogi kérdések megvitatására; |
| --- | --- |

45.

e tekintetben kéri, hogy az EU és a keleti partnerség országai között létrejött kétoldalú kapcsolatokat egészítsék ki a partnerség többoldalú dimenziójával, mégpedig az ezzel kapcsolatos tevékenységek és kezdeményezések számának növelése révén, különös figyelmet fordítva a határokon átnyúló projektek megerősítésére, az emberek közötti programok számának növelésére, a regionális együttműködés ösztönzőinek bevezetésére és a civil társadalommal folytatott aktív párbeszéd további fokozására; úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitika fő elveivel összhangban a jövőbeni európai szomszédságpolitikának inkluzív regionális platformként kell szolgálnia az emberi jogi kérdések megvitatására;

| 46. | felszólít a kereskedelmi megállapodások esetében rendszeres emberi jogi hatásvizsgálatokra, többek között a nemek közötti egyenlőség szempontjai tekintetében, és az európai szomszédságpolitika keretébe tartozó programok és projektek számára uniós pénzügyi támogatást kér; |
| --- | --- |

46.

felszólít a kereskedelmi megállapodások esetében rendszeres emberi jogi hatásvizsgálatokra, többek között a nemek közötti egyenlőség szempontjai tekintetében, és az európai szomszédságpolitika keretébe tartozó programok és projektek számára uniós pénzügyi támogatást kér;

| 47. | szorgalmazza, hogy a felülvizsgált szakpolitika erősítse meg az együttműködést szolgáló, már létező platformokat, így az Unió a Mediterrán Térségért szervezetét és a keleti partnerséget, továbbra is támogassa a regionális integrációt, amennyiben a partnerek által meghatározott prioritások megfelelnek a specifikus szakpolitikai területnek, kezelje az egyedi szubregionális kérdéseket, így a mobilitás, az energia vagy a biztonság kérdését, valamint közelítse egymáshoz a partnereket a gazdasági standardok és a jogalkotás tekintetében; úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitika multilaterális struktúráit tervszerűbben kell megszilárdítani és fejleszteni; |
| --- | --- |

47.

szorgalmazza, hogy a felülvizsgált szakpolitika erősítse meg az együttműködést szolgáló, már létező platformokat, így az Unió a Mediterrán Térségért szervezetét és a keleti partnerséget, továbbra is támogassa a regionális integrációt, amennyiben a partnerek által meghatározott prioritások megfelelnek a specifikus szakpolitikai területnek, kezelje az egyedi szubregionális kérdéseket, így a mobilitás, az energia vagy a biztonság kérdését, valamint közelítse egymáshoz a partnereket a gazdasági standardok és a jogalkotás tekintetében; úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitika multilaterális struktúráit tervszerűbben kell megszilárdítani és fejleszteni;

| 48. | hangsúlyozza a többoldalú gyűlések – így az Euronest és az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés – szerepének fontosságát, mivel ezek fórumként szolgálnak a párbeszédhez, valamint elősegítik a szomszédságpolitika átvételét, továbbá határozottan arra ösztönzi őket, hogy a megfelelő módon fokozzák szerepvállalásukat; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza a többoldalú gyűlések – így az Euronest és az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés – szerepének fontosságát, mivel ezek fórumként szolgálnak a párbeszédhez, valamint elősegítik a szomszédságpolitika átvételét, továbbá határozottan arra ösztönzi őket, hogy a megfelelő módon fokozzák szerepvállalásukat;

| 49. | kiemeli a parlamenti demokrácia és az Európai Parlament által a szomszédos országok parlamentjeinek bevonásával tartott rendszeres kétoldalú parlamentközi ülések hozzáadott értékét, amelyek lehetőséget kínálnak a tapasztalatcserére és az egyes országok EU-hoz fűződő kapcsolata állapotának felmérésére; ösztönzi a tagállamok nemzeti parlamentjeit, hogy az európai szomszédságpolitika keretében tartsanak kétoldalú parlamentközi üléseket, mivel ez biztosítaná a következetes megközelítést; |
| --- | --- |

49.

kiemeli a parlamenti demokrácia és az Európai Parlament által a szomszédos országok parlamentjeinek bevonásával tartott rendszeres kétoldalú parlamentközi ülések hozzáadott értékét, amelyek lehetőséget kínálnak a tapasztalatcserére és az egyes országok EU-hoz fűződő kapcsolata állapotának felmérésére; ösztönzi a tagállamok nemzeti parlamentjeit, hogy az európai szomszédságpolitika keretében tartsanak kétoldalú parlamentközi üléseket, mivel ez biztosítaná a következetes megközelítést;

| 50. | hangsúlyozza továbbá a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciája (CORLEAP) és a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése (ARLEM) szerepét, amelyek lehetővé teszik a helyi és regionális képviselők számára, hogy párbeszédet alakítsanak ki az uniós intézményekkel, valamint gazdasági, társadalmi, illetve helyi és regionális együttműködésre lépjenek; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza továbbá a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciája (CORLEAP) és a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése (ARLEM) szerepét, amelyek lehetővé teszik a helyi és regionális képviselők számára, hogy párbeszédet alakítsanak ki az uniós intézményekkel, valamint gazdasági, társadalmi, illetve helyi és regionális együttműködésre lépjenek;

| 51. | hangsúlyozza, hogy a keleti partnerség és a déli szomszédság civil társadalmi fórumaihoz hasonló regionális civil társadalmi platformok létrehozása erősíti a demokratizálódással és a gazdasági reformprogrammal kapcsolatos többoldalú szerepvállalást a szomszédságban; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy a keleti partnerség és a déli szomszédság civil társadalmi fórumaihoz hasonló regionális civil társadalmi platformok létrehozása erősíti a demokratizálódással és a gazdasági reformprogrammal kapcsolatos többoldalú szerepvállalást a szomszédságban;

A szomszédok szomszédai

| 52. | hangsúlyozza, hogy a szomszédos országokkal erős partnerségeket kell kialakítani; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az európai szomszédságpolitikát az EU szélesebb értelemben vett külpolitikája részének kell tekinteni, továbbá el kell ismerni azokat a stratégiai szereplőket, akik befolyással bírnak szomszédságukra – a „szomszédok szomszédaira” –, mint ahogyan a nemzetközi és regionális szervezeteket is, és ennek érdekében – amennyiben célszerűnek bizonyul, valamint szükség esetén – a meglévő kétoldalú keretek között vagy többoldalú párbeszédek útján foglalkozni kell többek között a közös érdekű és a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésekkel, például a regionális és globális biztonság kérdésével; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a szomszédos országokkal erős partnerségeket kell kialakítani; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az európai szomszédságpolitikát az EU szélesebb értelemben vett külpolitikája részének kell tekinteni, továbbá el kell ismerni azokat a stratégiai szereplőket, akik befolyással bírnak szomszédságukra – a „szomszédok szomszédaira” –, mint ahogyan a nemzetközi és regionális szervezeteket is, és ennek érdekében – amennyiben célszerűnek bizonyul, valamint szükség esetén – a meglévő kétoldalú keretek között vagy többoldalú párbeszédek útján foglalkozni kell többek között a közös érdekű és a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésekkel, például a regionális és globális biztonság kérdésével;

| 53. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak reálisan fel kell mérnie azokat a különböző szakpolitikai opciókat, amelyekkel partnerei szembesülhetnek, valamint azt, hogy miképpen építhet különféle szinteken hidakat a szomszédok felé, illetve hogyan kezelheti a szomszédságában harmadik országok által kifejtett külpolitikai tevékenységet, biztosítva, hogy az EU és szuverén partnerei maguk dönthessék el, miként kívánnak eljárni kapcsolataikban; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak reálisan fel kell mérnie azokat a különböző szakpolitikai opciókat, amelyekkel partnerei szembesülhetnek, valamint azt, hogy miképpen építhet különféle szinteken hidakat a szomszédok felé, illetve hogyan kezelheti a szomszédságában harmadik országok által kifejtett külpolitikai tevékenységet, biztosítva, hogy az EU és szuverén partnerei maguk dönthessék el, miként kívánnak eljárni kapcsolataikban;

| 54. | ismét hangot ad azon meggyőződésének, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás rendelkezései nem állítják kereskedelmi kihívások elé az Oroszországi Föderációt, valamint hogy a társulási megállapodásokat nem szabad annak akadályaként felfogni, hogy a keleti partnerországok jó kapcsolatokat ápoljanak szomszédaikkal;; |
| --- | --- |

54.

ismét hangot ad azon meggyőződésének, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás rendelkezései nem állítják kereskedelmi kihívások elé az Oroszországi Föderációt, valamint hogy a társulási megállapodásokat nem szabad annak akadályaként felfogni, hogy a keleti partnerországok jó kapcsolatokat ápoljanak szomszédaikkal;;

| 55. | kéri az EU-t, hogy dolgozzon ki hatékony mechanizmusokat az európai szomszédságpolitika azon partnerországainak támogatására, amelyek nagyratörő európai menetrendet követnek, emiatt viszont harmadik országok részéről megtorló intézkedésektől, kereskedelemkorlátozástól vagy nyílt katonai agressziótól szenvednek; ismét kijelenti, hogy jóllehet az európai szomszédságpolitika nem a többi stratégai partner ellen irányul és elutasítja a szomszédságban a nullaösszegű geopolitikai versengés fogalmát, az EU-nak hiteles kötelezettségvállalásokat és szilárd politikai támogatást kell biztosítania azon partnerek számára, akik jobban igazodni kívánnak hozzá; |
| --- | --- |

55.

kéri az EU-t, hogy dolgozzon ki hatékony mechanizmusokat az európai szomszédságpolitika azon partnerországainak támogatására, amelyek nagyratörő európai menetrendet követnek, emiatt viszont harmadik országok részéről megtorló intézkedésektől, kereskedelemkorlátozástól vagy nyílt katonai agressziótól szenvednek; ismét kijelenti, hogy jóllehet az európai szomszédságpolitika nem a többi stratégai partner ellen irányul és elutasítja a szomszédságban a nullaösszegű geopolitikai versengés fogalmát, az EU-nak hiteles kötelezettségvállalásokat és szilárd politikai támogatást kell biztosítania azon partnerek számára, akik jobban igazodni kívánnak hozzá;

| 56. | felhívja az EU-t, hogy hasznosítsa azon regionális szervezetek – Európa Tanács, OECD, Afrikai Unió, az Egyesült Nemzetek érintett regionális szervei vagy az Arab Államok Ligája – szakértelmét, amelyekben a szomszéd országok részt vesznek, valamint aktívan vonja be őket és működjön együtt velük a regionális konfliktusok kezelése érdekében; emlékeztet arra, hogy ezek olyan fontos fórumok, amelyek elősegíthetik a partnerországokban a reformok véghezvitelét, az emberi jogi aggodalmak és a regionális kérdések kezelését – amelyek tekintetében nagyobb felelősséget kell vállalniuk –, valamint a demokrácia fejlesztését; |
| --- | --- |

56.

felhívja az EU-t, hogy hasznosítsa azon regionális szervezetek – Európa Tanács, OECD, Afrikai Unió, az Egyesült Nemzetek érintett regionális szervei vagy az Arab Államok Ligája – szakértelmét, amelyekben a szomszéd országok részt vesznek, valamint aktívan vonja be őket és működjön együtt velük a regionális konfliktusok kezelése érdekében; emlékeztet arra, hogy ezek olyan fontos fórumok, amelyek elősegíthetik a partnerországokban a reformok véghezvitelét, az emberi jogi aggodalmak és a regionális kérdések kezelését – amelyek tekintetében nagyobb felelősséget kell vállalniuk –, valamint a demokrácia fejlesztését;

Szakpolitikai célok és eszközök

Változatos lehetőségek: elsődleges ágazatok

| 57. | szorgalmazza, hogy az EU partnereivel együtt vizsgálja meg és térképezze fel a megerősített együttműködéssel kapcsolatos és integrációs prioritásokat a különböző szakpolitikai területeken (gazdaságfejlesztés, humánerőforrás-fejlesztés, konfliktus- és katasztrófamegelőzés, infrastrukturális és regionális fejlesztés, környezetvédelem, kereskedelmi versenypolitikák, kkv-k, migráció, biztonság, energia és energiahatékonyság) a jólét, a stabilitás és a jó szomszédság térségének kialakítását tartva szem előtt; |
| --- | --- |

57.

szorgalmazza, hogy az EU partnereivel együtt vizsgálja meg és térképezze fel a megerősített együttműködéssel kapcsolatos és integrációs prioritásokat a különböző szakpolitikai területeken (gazdaságfejlesztés, humánerőforrás-fejlesztés, konfliktus- és katasztrófamegelőzés, infrastrukturális és regionális fejlesztés, környezetvédelem, kereskedelmi versenypolitikák, kkv-k, migráció, biztonság, energia és energiahatékonyság) a jólét, a stabilitás és a jó szomszédság térségének kialakítását tartva szem előtt;

| 58. | véleménye szerint az uniós belső és külső politikák koherenciájának célkitűzését, valamint a bizonyos belső és külső kihívások közötti szoros és erősödő kapcsolatot meg kell jeleníteni az új európai szomszédságpolitikában is; |
| --- | --- |

58.

véleménye szerint az uniós belső és külső politikák koherenciájának célkitűzését, valamint a bizonyos belső és külső kihívások közötti szoros és erősödő kapcsolatot meg kell jeleníteni az új európai szomszédságpolitikában is;

| 59. | úgy véli, hogy a jövőbeli digitális egységes piac területén megvalósított erőteljesebb együttműködés, az e-közigazgatási reformokhoz nyújtott támogatás és a nyílt kormányzási megoldások jelentik a polgárok bevonásának eszközeit;-{}- |
| --- | --- |

59.

úgy véli, hogy a jövőbeli digitális egységes piac területén megvalósított erőteljesebb együttműködés, az e-közigazgatási reformokhoz nyújtott támogatás és a nyílt kormányzási megoldások jelentik a polgárok bevonásának eszközeit;-{}-

| 60. | hangsúlyozza az emberek szabad mozgásának fontosságát, és támogatja, hogy biztonságos és jól szervezett környezetben vízumkönnyítések és -liberalizáció révén fokozzák a szomszéd országokon belüli mobilitást, különösen a diákok, a fiatalok, a művészek és a kutatók esetében; felhívja a Bizottságot, hogy a mobilitás területén a tagállamokkal együtt szélesítse tovább a partnerségeket, és dolgozzon ki olyan lehetőségeket, amelyek a migránsok számára biztonságos és jogszerű útvonalakat nyitnak; kéri az EU-t, hogy egyértelműen tegyen különbséget az üldöztetés elől menekülő menedékkérők és az illegális gazdasági bevándorlók között; elítéli az emberkereskedelmet, amelynek legtöbb áldozata nő, valamint hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a partnerországokkal megerősített együttműködést folytassanak ennek leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza az emberek szabad mozgásának fontosságát, és támogatja, hogy biztonságos és jól szervezett környezetben vízumkönnyítések és -liberalizáció révén fokozzák a szomszéd országokon belüli mobilitást, különösen a diákok, a fiatalok, a művészek és a kutatók esetében; felhívja a Bizottságot, hogy a mobilitás területén a tagállamokkal együtt szélesítse tovább a partnerségeket, és dolgozzon ki olyan lehetőségeket, amelyek a migránsok számára biztonságos és jogszerű útvonalakat nyitnak; kéri az EU-t, hogy egyértelműen tegyen különbséget az üldöztetés elől menekülő menedékkérők és az illegális gazdasági bevándorlók között; elítéli az emberkereskedelmet, amelynek legtöbb áldozata nő, valamint hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a partnerországokkal megerősített együttműködést folytassanak ennek leküzdése érdekében;

| 61. | kéri a Bizottságot, hogy a szakmai és felsőoktatási képzés előmozdítása során, valamint a szomszédság országaival folytatott körkörös migrációs programok keretében fordítson figyelmet a nemek közötti egyenlőség kérdésére annak érdekében, hogy megerősítsék a nők saját gazdaságukon belüli részvételét; |
| --- | --- |

61.

kéri a Bizottságot, hogy a szakmai és felsőoktatási képzés előmozdítása során, valamint a szomszédság országaival folytatott körkörös migrációs programok keretében fordítson figyelmet a nemek közötti egyenlőség kérdésére annak érdekében, hogy megerősítsék a nők saját gazdaságukon belüli részvételét;

| 62. | megállapítja, hogy a – különösen a fiatalok körében – magas munkanélküliség, az információkhoz való szabad hozzáférés hiánya, a társadalmi kirekesztettség és a szegénység, valamint a kisebbségi jogok védelmének elmaradása – együtt a nők alacsony fokú politikai és társadalmi-gazdasági szerepvállalásával, az elégtelen kormányzással és a magas szintű korrupcióval – alapvető okozói a stabilitás hiányának, és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségeken (DCFTA) mindenképpen túlmenő kötelezettségvállalást tart szükségesnek; megjegyzi, hogy a kereskedelmi és a szabadkereskedelmi megállapodások perspektívája önmagában véve már nem kellően hatékony ösztönző a szomszédsággal, különösen a földközi-tengeri térség déli részén fekvő országokkal való partnerségünk erősítéséhez; tudomásul veszi, hogy az EU-val szomszédos országok között nem valósul meg regionális gazdasági együttműködés, valamint szubregionális kezdeményezések bevezetését szorgalmazza az ezen országok közötti kereskedelem növelése érdekében; |
| --- | --- |

62.

megállapítja, hogy a – különösen a fiatalok körében – magas munkanélküliség, az információkhoz való szabad hozzáférés hiánya, a társadalmi kirekesztettség és a szegénység, valamint a kisebbségi jogok védelmének elmaradása – együtt a nők alacsony fokú politikai és társadalmi-gazdasági szerepvállalásával, az elégtelen kormányzással és a magas szintű korrupcióval – alapvető okozói a stabilitás hiányának, és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségeken (DCFTA) mindenképpen túlmenő kötelezettségvállalást tart szükségesnek; megjegyzi, hogy a kereskedelmi és a szabadkereskedelmi megállapodások perspektívája önmagában véve már nem kellően hatékony ösztönző a szomszédsággal, különösen a földközi-tengeri térség déli részén fekvő országokkal való partnerségünk erősítéséhez; tudomásul veszi, hogy az EU-val szomszédos országok között nem valósul meg regionális gazdasági együttműködés, valamint szubregionális kezdeményezések bevezetését szorgalmazza az ezen országok közötti kereskedelem növelése érdekében;

| 63. | kiemeli annak fontosságát, hogy a fiatalokat, a nőket és a jövő vezetőit célzó projektekbe fektessenek be, maradéktalanul kihasználva az Erasmus+ program keretében kínált ösztöndíj-lehetőségeket annak érdekében, hogy az európai szomszédsági politikában részt vevő országok és az uniós tagállamok között előmozdítsák a diák- és tanárcseréket, amelynek célja az európai szomszédsági politikában részt vevő országok és a tagállamok jövőbeli vezetőinek kinevelése, valamint az olyan felsőoktatási és oktatási projektek további előmozdítása, amelyek e téren már értékesnek bizonyultak, mint például az Európa Tanulmányok Szakkollégiuma; |
| --- | --- |

63.

kiemeli annak fontosságát, hogy a fiatalokat, a nőket és a jövő vezetőit célzó projektekbe fektessenek be, maradéktalanul kihasználva az Erasmus+ program keretében kínált ösztöndíj-lehetőségeket annak érdekében, hogy az európai szomszédsági politikában részt vevő országok és az uniós tagállamok között előmozdítsák a diák- és tanárcseréket, amelynek célja az európai szomszédsági politikában részt vevő országok és a tagállamok jövőbeli vezetőinek kinevelése, valamint az olyan felsőoktatási és oktatási projektek további előmozdítása, amelyek e téren már értékesnek bizonyultak, mint például az Európa Tanulmányok Szakkollégiuma;

| 64. | felhívja a Bizottságot, hogy állítson össze és kínáljon fel az európai szomszédságpolitikában részt vevő országoknak a szakpolitikái, programjai és ügynökségei – például az Europol, a Frontex, a vámkezelés – tekintetében különböző részvételi, együttműködési és kötelezettségvállalási szinteket az emberkereskedelem, valamint a gazdasági és határokon átnyúló bűncselekmények elleni küzdelem terén, és tegye ugyanezt az energiaközösség tekintetében, amely sikeres integrációs megállapodásként nagyobb szerepet tölthet be az európai szomszédsági politikában; kiemeli az energiabiztonság, valamint az európai szomszédos országokkal azzal a közös céllal folytatott szorosabb energiaügyi együttműködés jelentőségét, hogy biztosítsák a megfizethető, fenntartható, hatékony és tiszta energiával való zavartalan ellátást; felszólít az energiauniónak az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok felé való fokozatos megnyitására; ösztönzi a Bizottságot, hogy az európai szomszédsági politikában részt vevő országok körében mozdítsa elő a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemről szóló budapesti egyezményt, és szólítsa fel őket az egyezményhez való csatlakozásra, ha azt még nem tették meg; |
| --- | --- |

64.

felhívja a Bizottságot, hogy állítson össze és kínáljon fel az európai szomszédságpolitikában részt vevő országoknak a szakpolitikái, programjai és ügynökségei – például az Europol, a Frontex, a vámkezelés – tekintetében különböző részvételi, együttműködési és kötelezettségvállalási szinteket az emberkereskedelem, valamint a gazdasági és határokon átnyúló bűncselekmények elleni küzdelem terén, és tegye ugyanezt az energiaközösség tekintetében, amely sikeres integrációs megállapodásként nagyobb szerepet tölthet be az európai szomszédsági politikában; kiemeli az energiabiztonság, valamint az európai szomszédos országokkal azzal a közös céllal folytatott szorosabb energiaügyi együttműködés jelentőségét, hogy biztosítsák a megfizethető, fenntartható, hatékony és tiszta energiával való zavartalan ellátást; felszólít az energiauniónak az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok felé való fokozatos megnyitására; ösztönzi a Bizottságot, hogy az európai szomszédsági politikában részt vevő országok körében mozdítsa elő a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemről szóló budapesti egyezményt, és szólítsa fel őket az egyezményhez való csatlakozásra, ha azt még nem tették meg;

| 65. | úgy vélekedik, hogy nagyobb hangsúlyt kell fektetni a technikai támogatási programok – így a TAIEX és a Twinning – igénybevételére, és a partnereket be kell vonni az Erasmushoz és a Horizont 2020-hoz hasonló programokba, mivel ezek hozzájárulnak a tudásmegosztáshoz és különböző szintű hálózatok kialakulásához, illetve rájuk építkezve alakítható ki a közös szomszédsági térség; |
| --- | --- |

65.

úgy vélekedik, hogy nagyobb hangsúlyt kell fektetni a technikai támogatási programok – így a TAIEX és a Twinning – igénybevételére, és a partnereket be kell vonni az Erasmushoz és a Horizont 2020-hoz hasonló programokba, mivel ezek hozzájárulnak a tudásmegosztáshoz és különböző szintű hálózatok kialakulásához, illetve rájuk építkezve alakítható ki a közös szomszédsági térség;

| 66. | véleménye szerint a szakpolitika parlamenti dimenzióját tovább kell erősíteni a parlamentközi találkozók, az EU-val kötött megállapodások alapján létrehozott közös parlamenti szervek és a parlamentközi gyűlések hatékonyságának növelésével; e tekintetben üdvözli a Parlament által a parlamenti demokrácia támogatására elfogadott új megközelítést; hangsúlyozza az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok parlamentjeinek a kormányok elszámoltatásában játszott szerepét, és ösztönzi nyomon követési kapacitásuk erősítését; kéri, hogy vonják be az Európai Parlamentet az új európai szomszédságpolitika végrehajtásába, és nyújtsanak számára rendszeres tájékoztatást és folytassanak vele konzultációt a szomszédságpolitika partnerországokon belüli előrehaladásáról; úgy véli, hogy az európai politikai pártok, illetve a tagállamok nemzeti parlamentjeinek és az Európai Parlamentnek a képviselőcsoportjai kulcsfontosságú szerepet játszhatnak és döntő felelősséget vállalhatnak a teljesen kifejlődött demokratikus intézményeken, a jogállamiságon, a többpárti demokrácián és a nők döntéshozatalban való teljes körű részvételén alapuló politikai kultúra előmozdításában; |
| --- | --- |

66.

véleménye szerint a szakpolitika parlamenti dimenzióját tovább kell erősíteni a parlamentközi találkozók, az EU-val kötött megállapodások alapján létrehozott közös parlamenti szervek és a parlamentközi gyűlések hatékonyságának növelésével; e tekintetben üdvözli a Parlament által a parlamenti demokrácia támogatására elfogadott új megközelítést; hangsúlyozza az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok parlamentjeinek a kormányok elszámoltatásában játszott szerepét, és ösztönzi nyomon követési kapacitásuk erősítését; kéri, hogy vonják be az Európai Parlamentet az új európai szomszédságpolitika végrehajtásába, és nyújtsanak számára rendszeres tájékoztatást és folytassanak vele konzultációt a szomszédságpolitika partnerországokon belüli előrehaladásáról; úgy véli, hogy az európai politikai pártok, illetve a tagállamok nemzeti parlamentjeinek és az Európai Parlamentnek a képviselőcsoportjai kulcsfontosságú szerepet játszhatnak és döntő felelősséget vállalhatnak a teljesen kifejlődött demokratikus intézményeken, a jogállamiságon, a többpárti demokrácián és a nők döntéshozatalban való teljes körű részvételén alapuló politikai kultúra előmozdításában;

| 67. | hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika sikeréhez az is szükséges, hogy a tagállamok ezt a szakpolitikát magukénak tekintsék, többek között a kiemelt kezdeményezések kiterjesztésével; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a pénzügyi támogatás tekintetében erősítse a szakpolitikai koordinációt és közös programozást, valamint dolgozzon ki mechanizmusokat a tagállamok és uniós szervek közötti, az európai szomszédsági politikában részt vevő országokkal kapcsolatos információk megosztására, valamint a tagállamok, az uniós szervek és a szomszédos országok közötti konzultáció elősegítésére; úgy véli, hogy az uniós pénzügyi és technikai segítségnyújtást ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a reformfolyamatok során sikeresen teljesítik a kézzelfogható referenciaértékeket, ami alapján további támogatás folyósítható; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika sikeréhez az is szükséges, hogy a tagállamok ezt a szakpolitikát magukénak tekintsék, többek között a kiemelt kezdeményezések kiterjesztésével; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a pénzügyi támogatás tekintetében erősítse a szakpolitikai koordinációt és közös programozást, valamint dolgozzon ki mechanizmusokat a tagállamok és uniós szervek közötti, az európai szomszédsági politikában részt vevő országokkal kapcsolatos információk megosztására, valamint a tagállamok, az uniós szervek és a szomszédos országok közötti konzultáció elősegítésére; úgy véli, hogy az uniós pénzügyi és technikai segítségnyújtást ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a reformfolyamatok során sikeresen teljesítik a kézzelfogható referenciaértékeket, ami alapján további támogatás folyósítható;

Értékelés és láthatóság

| 68. | hangsúlyozza, hogy a partnerországok hatóságaival szoros partnerségben és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultáció keretében kidolgozott cselekvési terveknek korlátozott számú megvalósítandó, valós prioritásra kell összpontosítaniuk, és a végrehajtást rendszeres időközönként vagy a körülmények megváltozása esetén értékelni kell esetlegesen közösen elfogadott szakpolitikai opciókkal kísérve; rámutat a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultációs folyamatok kialakításának a referenciaértékek meghatározása tekintetében játszott jelentőségére; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy a partnerországok hatóságaival szoros partnerségben és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultáció keretében kidolgozott cselekvési terveknek korlátozott számú megvalósítandó, valós prioritásra kell összpontosítaniuk, és a végrehajtást rendszeres időközönként vagy a körülmények megváltozása esetén értékelni kell esetlegesen közösen elfogadott szakpolitikai opciókkal kísérve; rámutat a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultációs folyamatok kialakításának a referenciaértékek meghatározása tekintetében játszott jelentőségére;

| 69. | hangsúlyozza, hogy az eredményjelentéseknek a cselekvési tervekben lefektetett prioritások végrehajtására kell összpontosítaniuk, és meg kell jeleníteni bennük a partnerország kötelezettségvállalásának szintjét; újólag felszólít rá, hogy a jelentésekben szereplő adatokat helyezzék perspektívába, szem előtt tartva az ország jellemzőit és megjelenítve a megelőző évek trendjeit; úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok valamennyi legfontosabb érdekelt felét – többek között a civil társadalmat – valóban be kell vonni és konzultációt kell folytatni velük a jelentések elkészítése előtt; kéri, hogy a kulcsfontosságú dokumentumok, így az eredményjelentések az adott helyi nyelvre lefordítva, könnyen hozzáférhetőek legyenek az érintett uniós küldöttség honlapján; kéri az EU-t, hogy több kvalitatív módszert alkalmazzon a partnerországon belüli előrehaladás mértékének mérésére, és vezessen be olyan eredményes intézkedéseket, amelyek a partnerek emberi jogok, jogállamiság és demokrácia terén elért fejlődéséhez kapcsolódó feltételeken alapulnak; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza, hogy az eredményjelentéseknek a cselekvési tervekben lefektetett prioritások végrehajtására kell összpontosítaniuk, és meg kell jeleníteni bennük a partnerország kötelezettségvállalásának szintjét; újólag felszólít rá, hogy a jelentésekben szereplő adatokat helyezzék perspektívába, szem előtt tartva az ország jellemzőit és megjelenítve a megelőző évek trendjeit; úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok valamennyi legfontosabb érdekelt felét – többek között a civil társadalmat – valóban be kell vonni és konzultációt kell folytatni velük a jelentések elkészítése előtt; kéri, hogy a kulcsfontosságú dokumentumok, így az eredményjelentések az adott helyi nyelvre lefordítva, könnyen hozzáférhetőek legyenek az érintett uniós küldöttség honlapján; kéri az EU-t, hogy több kvalitatív módszert alkalmazzon a partnerországon belüli előrehaladás mértékének mérésére, és vezessen be olyan eredményes intézkedéseket, amelyek a partnerek emberi jogok, jogállamiság és demokrácia terén elért fejlődéséhez kapcsolódó feltételeken alapulnak;

| 70. | véleménye szerint erősíteni szükséges az uniós támogatás láthatóságát annak érdekében, hogy a partnerországok lakossága és az uniós tagállamok is tisztában legyenek az uniós támogatás előnyeivel; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy külön, a szomszédos országokra vonatkozó uniós humanitárius segítségnyújtási mechanizmust, amely eltér a harmadik országok tekintetében világszerte használt formától, és amelynek célja többek között az EU és politikai programja nagyfokú láthatóságának biztosítása; hangsúlyozza egy olyan mechanizmus fontosságát és szükségességét, amely az EU által nyújtott pénzügyi támogatás tekintetében képes biztosítani az átláthatóságot; |
| --- | --- |

70.

véleménye szerint erősíteni szükséges az uniós támogatás láthatóságát annak érdekében, hogy a partnerországok lakossága és az uniós tagállamok is tisztában legyenek az uniós támogatás előnyeivel; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy külön, a szomszédos országokra vonatkozó uniós humanitárius segítségnyújtási mechanizmust, amely eltér a harmadik országok tekintetében világszerte használt formától, és amelynek célja többek között az EU és politikai programja nagyfokú láthatóságának biztosítása; hangsúlyozza egy olyan mechanizmus fontosságát és szükségességét, amely az EU által nyújtott pénzügyi támogatás tekintetében képes biztosítani az átláthatóságot;

| 71. | felhívja az EU-t, hogy erősítse az EU és tagállamai ellen irányuló, egységének és szolidaritásának gyengítését célzó téves információk és propagandakampányok leküzdésére való képességét; felhívja az EU-t, hogy erősítse meg láthatóságát annak érdekében, hogy világosan megmutatkozzon az EU támogatása és a partnerországok iránti és azokon belüli elkötelezettsége; hangsúlyozza, hogy fontos előmozdítani az objektív, független és pártatlan tájékoztatást és a média függetlenségét az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokban, továbbá hogy többek között az értékeit és célkitűzéseit érintő stratégiai kommunikációs erőfeszítésekre van szükség az európai szomszédságában, a felülvizsgált politika keretében átfogó, hatékony és rendszeres kommunikációs stratégia kidolgozása révén; |
| --- | --- |

71.

felhívja az EU-t, hogy erősítse az EU és tagállamai ellen irányuló, egységének és szolidaritásának gyengítését célzó téves információk és propagandakampányok leküzdésére való képességét; felhívja az EU-t, hogy erősítse meg láthatóságát annak érdekében, hogy világosan megmutatkozzon az EU támogatása és a partnerországok iránti és azokon belüli elkötelezettsége; hangsúlyozza, hogy fontos előmozdítani az objektív, független és pártatlan tájékoztatást és a média függetlenségét az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokban, továbbá hogy többek között az értékeit és célkitűzéseit érintő stratégiai kommunikációs erőfeszítésekre van szükség az európai szomszédságában, a felülvizsgált politika keretében átfogó, hatékony és rendszeres kommunikációs stratégia kidolgozása révén;

| 72. | felhívja az EU-t, hogy fokozza jelenlétét a partnerországokban, több interaktív audiovizuális eszközt és a közösségi médiát használva az adott helyi nyelven, hogy az egész társadalmat elérje; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok társadalmát megszólító világos kommunikációs stratégiát azzal a céllal, hogy megvilágítsák e társadalmak számára a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is magukban foglaló társulási megállapodások mint politikai rendszerük és gazdaságuk korszerűsítésének eszközei által nyújtott előnyöket; |
| --- | --- |

72.

felhívja az EU-t, hogy fokozza jelenlétét a partnerországokban, több interaktív audiovizuális eszközt és a közösségi médiát használva az adott helyi nyelven, hogy az egész társadalmat elérje; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok társadalmát megszólító világos kommunikációs stratégiát azzal a céllal, hogy megvilágítsák e társadalmak számára a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is magukban foglaló társulási megállapodások mint politikai rendszerük és gazdaságuk korszerűsítésének eszközei által nyújtott előnyöket;

o

o o

| 73. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok kormányainak és parlamentjeinek, az Euronest és az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlésnek, az Arab Államok Ligájának, az Afrikai Uniónak, az Európa Tanácsnak és az EBESZ-nek. |
| --- | --- |

73.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok kormányainak és parlamentjeinek, az Euronest és az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlésnek, az Arab Államok Ligájának, az Afrikai Uniónak, az Európa Tanácsnak és az EBESZ-nek.

---

(1)  JOIN(2015)0006 http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/consultation/consultation.pdf

(2)  http://eeas.europa.eu/euromed/docs/com2011_200_en.pdf

(3)  http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0303:FIN:hu:PDF

(4)  http://eeas.europa.eu/euromed/docs/com2011_200_en.pdf

(5)  A Külügyek Tanácsának 2008. február 18-i következtetései (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/gena/98818.pdf).

(6)  HL C 87. E, 2004.4.7., 506. o.

(7)  HL C 104. E, 2004.4.30., 127. o.

(8)  HL C 287. E, 2006.11.24., 312. o.

(9)  HL C 282. E, 2008.11.6., 443. o.

(10)  HL C 296. E, 2012.10.2., 105. o.

(11)  HL C 296. E, 2012.10.2., 114. o.

(12)  HL C 168. E, 2013.6.14., 26. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0446.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0229.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/121 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/121

---

P8_TA(2015)0273

Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolása

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv végrehajtásáról (2014/2256(INI))

(2017/C 265/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 4., 26., 34., 114., 118. és 167. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 4., 26., 34., 114., 118. és 167. cikkére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 27. cikkére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 27. cikkére;

| — | tekintettel a szellemi tulajdonjogok egyes kereskedelmi vonatkozásairól szóló 1994. évi megállapodásra (TRIPS-megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemi tulajdonjogok egyes kereskedelmi vonatkozásairól szóló 1994. évi megállapodásra (TRIPS-megállapodás),

| — | tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11., 13., 14., 16., 17., 22. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11., 13., 14., 16., 17., 22. és 52. cikkére,

| — | tekintettel az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezményre, és kifejezetten a háromlépcsős tesztre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezményre, és kifejezetten a háromlépcsős tesztre,

| — | tekintettel a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) szerzői jogról szóló, 1996. december 20-i szerződésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) szerzői jogról szóló, 1996. december 20-i szerződésére,

| — | tekintettel a WIPO előadásokról és hangfelvételekről szóló, 1996. december 20-i szerződésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WIPO előadásokról és hangfelvételekről szóló, 1996. december 20-i szerződésére,

| — | tekintettel a WIPO audiovizuális előadásokról szóló szerződésére, amelyet a WIPO 2012. június 24-i pekingi diplomáciai konferenciája fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WIPO audiovizuális előadásokról szóló szerződésére, amelyet a WIPO 2012. június 24-i pekingi diplomáciai konferenciája fogadott el,

| — | tekintettel az Európai Szabadalmi Hivatal (ESZH) és a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (BPHH) által „Intellectual property rights intensive industries: contribution to economic performance and employment in Europe (Fokozott szellemitulajdonjog-igényű iparágak: hozzájárulás a gazdasági teljesítmény és foglalkoztatás javításához az Európai Unióban) címmel a szellemi tulajdonjogokról közösen készített 2013. szeptemberi tanulmányra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szabadalmi Hivatal (ESZH) és a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (BPHH) által „Intellectual property rights intensive industries: contribution to economic performance and employment in Europe (Fokozott szellemitulajdonjog-igényű iparágak: hozzájárulás a gazdasági teljesítmény és foglalkoztatás javításához az Európai Unióban) címmel a szellemi tulajdonjogokról közösen készített 2013. szeptemberi tanulmányra;

| — | tekintettel a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrákesi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrákesi egyezményre,

| — | tekintettel a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek belső piacon történő online felhasználásának több területre kiterjedő hatályú engedélyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/26/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek belső piacon történő online felhasználásának több területre kiterjedő hatályú engedélyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/26/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. június 26-i 2013/37/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. június 26-i 2013/37/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az árva művek egyes megengedett felhasználási módjairól szóló, 2012. október 25-i 2012/28/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az árva művek egyes megengedett felhasználási módjairól szóló, 2012. október 25-i 2012/28/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről szóló, 2006. december 12-i 2006/116/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről szóló, 2006. december 12-i 2006/116/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről szóló 2006/116/EK irányelv módosításáról szóló, 2011. szeptember 27-i 2011/77/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről szóló 2006/116/EK irányelv módosításáról szóló, 2011. szeptember 27-i 2011/77/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a műholdas műsorsugárzásra és a vezetékes továbbközvetítésre alkalmazandó egyes szerzői és szomszédos jogi szabályok összehangolásáról szóló, 1993. szeptember 27-i 93/83/EGK tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a műholdas műsorsugárzásra és a vezetékes továbbközvetítésre alkalmazandó egyes szerzői és szomszédos jogi szabályok összehangolásáról szóló, 1993. szeptember 27-i 93/83/EGK tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról szóló, 2006. december 12-i 2006/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), amely módosítja a 92/100/EGK tanácsi irányelvet (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról szóló, 2006. december 12-i 2006/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), amely módosítja a 92/100/EGK tanácsi irányelvet (10),

| — | tekintettel az eredeti művészeti alkotás szerzőjét megillető követő jogról szóló, 2001. szeptember 27-i 2001/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az eredeti művészeti alkotás szerzőjét megillető követő jogról szóló, 2001. szeptember 27-i 2001/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel a magáncélú többszörözési jogdíjakról szóló, 2014. február 27-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a magáncélú többszörözési jogdíjakról szóló, 2014. február 27-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a gazdasági növekedés és foglalkoztatás érdekében az európai kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezéséről szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági növekedés és foglalkoztatás érdekében az európai kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezéséről szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az Unióban az audiovizuális művek online terjesztéséről szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unióban az audiovizuális művek online terjesztéséről szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a szerzői jogra vonatkozó uniós szabályok felülvizsgálatával kapcsolatban a Bizottság által 2013. december 5. és 2014. március 5. között szervezett nyilvános konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szerzői jogra vonatkozó uniós szabályok felülvizsgálatával kapcsolatban a Bizottság által 2013. december 5. és 2014. március 5. között szervezett nyilvános konzultációra,

| — | tekintettel a Dan Pescod brit állampolgár által a Vakok Európai Szövetsége (EBU), illetve a Royal National Institute of Blind People (Vakok Királyi Nemzeti Intézete) nevében benyújtott 0924/2011. számú, a vakok könyvekhez és más nyomtatott termékekhez való hozzáféréséről szóló petícióról szóló 2012. február 16-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dan Pescod brit állampolgár által a Vakok Európai Szövetsége (EBU), illetve a Royal National Institute of Blind People (Vakok Királyi Nemzeti Intézete) nevében benyújtott 0924/2011. számú, a vakok könyvekhez és más nyomtatott termékekhez való hozzáféréséről szóló petícióról szóló 2012. február 16-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a Bizottság „Az audiovizuális művek európai unióbeli online terjesztéséről: a digitális egységes piac lehetőségei és kihívásai” című zöld könyvére (COM(2011)0427), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az audiovizuális művek európai unióbeli online terjesztéséről: a digitális egységes piac lehetőségei és kihívásai” című zöld könyvére (COM(2011)0427),

| — | tekintettel a Bizottság „Szerzői jog a tudásalapú gazdaságban” című zöld könyvére (COM(2008)0466), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Szerzői jog a tudásalapú gazdaságban” című zöld könyvére (COM(2008)0466),

| — | tekintettel a Bizottság „A szellemitulajdon-jogok egységes piaca – A kreativitás és az innováció ösztönzése Európában a gazdasági növekedés elősegítése, minőségi munkahelyek teremtése, valamint kimagasló színvonalú termékek és szolgáltatások biztosítása céljából” című közleményére (COM(2011)0287), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A szellemitulajdon-jogok egységes piaca – A kreativitás és az innováció ösztönzése Európában a gazdasági növekedés elősegítése, minőségi munkahelyek teremtése, valamint kimagasló színvonalú termékek és szolgáltatások biztosítása céljából” című közleményére (COM(2011)0287),

| — | tekintettel a kereskedelmi forgalomba nem kerülő művek digitalizálására és hozzáférhetővé tételére vonatkozó alapelvekről szóló, 2011. szeptember 20-i egyetértési megállapodásra, melynek célja, hogy az európai könyvtárak és a többi hasonló intézmény számára megkönnyítse a tudományos könyvek és folyóiratok digitalizálását és hozzáférhetővé tételét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelmi forgalomba nem kerülő művek digitalizálására és hozzáférhetővé tételére vonatkozó alapelvekről szóló, 2011. szeptember 20-i egyetértési megállapodásra, melynek célja, hogy az európai könyvtárak és a többi hasonló intézmény számára megkönnyítse a tudományos könyvek és folyóiratok digitalizálását és hozzáférhetővé tételét,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0209/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0209/2015),

| A. | mivel a 2001/29/EK irányelv felülvizsgálata központi jelentőségű a kreativitás és az innováció, a kulturális sokszínűség, a gazdasági növekedés, a versenyképesség, a digitális egységes piac előmozdítása, valamint az ismeretekhez és az információkhoz való hozzáférés szempontjából, míg egyidejűleg az irodalmi és művészeti alkotások szerzőinek megfelelő elismerést, szellemi tulajdonjogaiknak pedig oltalmat nyújt; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2001/29/EK irányelv felülvizsgálata központi jelentőségű a kreativitás és az innováció, a kulturális sokszínűség, a gazdasági növekedés, a versenyképesség, a digitális egységes piac előmozdítása, valamint az ismeretekhez és az információkhoz való hozzáférés szempontjából, míg egyidejűleg az irodalmi és művészeti alkotások szerzőinek megfelelő elismerést, szellemi tulajdonjogaiknak pedig oltalmat nyújt;

| B. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167. cikke kimondja, hogy az Unió – különösen a művészeti és irodalmi alkotás támogatása révén – sokszínűségüket tiszteletben tartva hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167. cikke kimondja, hogy az Unió – különösen a művészeti és irodalmi alkotás támogatása révén – sokszínűségüket tiszteletben tartva hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához;

| C. | mivel az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó szabályozásnak a technológiai fejlődés tükrében történő kiigazítására irányult; |
| --- | --- |

C.

mivel az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó szabályozásnak a technológiai fejlődés tükrében történő kiigazítására irányult;

| D. | mivel a 2001/29/EK irányelv az Unió több nemzetközi jog szerinti kötelezettségével, köztük az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezmény, a WIPO szerzői jogokról szóló szerződése és a WIPO előadásokról és hangfelvételekről szóló szerződése rendelkezéseivel is foglalkozik; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2001/29/EK irányelv az Unió több nemzetközi jog szerinti kötelezettségével, köztük az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezmény, a WIPO szerzői jogokról szóló szerződése és a WIPO előadásokról és hangfelvételekről szóló szerződése rendelkezéseivel is foglalkozik;

| E. | mivel a Bizottság és a tagállamok jelentős beruházásokat hajtanak végre Európa kulturális örökségvédelmi intézményei gazdag gyűjteményeinek digitalizálása és online elérhetővé tétele terén annak érdekében, hogy a polgárok bárhonnan és bármilyen eszközről elérhessék azokat; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság és a tagállamok jelentős beruházásokat hajtanak végre Európa kulturális örökségvédelmi intézményei gazdag gyűjteményeinek digitalizálása és online elérhetővé tétele terén annak érdekében, hogy a polgárok bárhonnan és bármilyen eszközről elérhessék azokat;

| F. | mivel az európai kulturális és kreatív iparágak a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés motorjai az Unióban, és jelentős mértékben hozzájárulnak az Unió gazdaságához, miután több mint 7 millió főt foglalkoztatnak, és a legfrissebb becslések szerint a GDP több mint 4,2 %-át állítják elő, és mivel a kulturális iparágakban a 2008–2012-es gazdasági válság közepette is jöttek létre új munkahelyek; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai kulturális és kreatív iparágak a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés motorjai az Unióban, és jelentős mértékben hozzájárulnak az Unió gazdaságához, miután több mint 7 millió főt foglalkoztatnak, és a legfrissebb becslések szerint a GDP több mint 4,2 %-át állítják elő, és mivel a kulturális iparágakban a 2008–2012-es gazdasági válság közepette is jöttek létre új munkahelyek;

| G. | mivel az ESZH és a BPHH 2013-as közös tanulmánya szerint a fokozott szellemitulajdonjog-igényű ágazatok az Unió teljes gazdasági tevékenységének hozzávetőleg 39 %-át állítják elő (évi kb. 4 700 milliárd euró értékben), és közvetlenül az összes uniós munkahely 26 %-át (azaz 56 millió munkahelyet), közvetve pedig további 9 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

G.

mivel az ESZH és a BPHH 2013-as közös tanulmánya szerint a fokozott szellemitulajdonjog-igényű ágazatok az Unió teljes gazdasági tevékenységének hozzávetőleg 39 %-át állítják elő (évi kb. 4 700 milliárd euró értékben), és közvetlenül az összes uniós munkahely 26 %-át (azaz 56 millió munkahelyet), közvetve pedig további 9 %-át teszik ki;

| H. | mivel a „digitális forradalom” új kommunikációs technikákat és eszközöket hozott létre, és új kifejezési módokat tett lehetővé, ami megkérdőjelezte ugyan az alkotók, a kulturális iparágakban tevékenykedő vállalkozók és a közönség közötti hagyományos, háromoldalú kapcsolatot, de ösztönözte az új munkahelyeket létrehozó, valamint a kultúrát és az innovációt előmozdító tudásalapú gazdaság kialakulását; |
| --- | --- |

H.

mivel a „digitális forradalom” új kommunikációs technikákat és eszközöket hozott létre, és új kifejezési módokat tett lehetővé, ami megkérdőjelezte ugyan az alkotók, a kulturális iparágakban tevékenykedő vállalkozók és a közönség közötti hagyományos, háromoldalú kapcsolatot, de ösztönözte az új munkahelyeket létrehozó, valamint a kultúrát és az innovációt előmozdító tudásalapú gazdaság kialakulását;

| I. | mivel az egységes digitális piaccal kapcsolatos valamennyi politikai kezdeményezésnek összhangban kell lennie az Európai Unió Alapjogi Chartájával és különösen annak 11., 13., 14., 16. 17. és 22. cikkével; |
| --- | --- |

I.

mivel az egységes digitális piaccal kapcsolatos valamennyi politikai kezdeményezésnek összhangban kell lennie az Európai Unió Alapjogi Chartájával és különösen annak 11., 13., 14., 16. 17. és 22. cikkével;

| J. | mivel a kulturális sokféleség és a nyelvi sokféleség túlnyúlik a nemzeti határokon, miután egyes európai nyelveket több országban is beszélnek; |
| --- | --- |

J.

mivel a kulturális sokféleség és a nyelvi sokféleség túlnyúlik a nemzeti határokon, miután egyes európai nyelveket több országban is beszélnek;

| K. | mivel az Alapjogi Charta védi a véleménynyilvánítás szabadságát és az információs szabadságot, a művészet és a tudomány szabadságát, és garantálja a személyes adatok, valamint a kulturális és nyelvi sokféleség védelmét, a tulajdonhoz való jogot és a szellemi tulajdon védelmét, az oktatáshoz való jogot és a vállalkozás szabadságát; |
| --- | --- |

K.

mivel az Alapjogi Charta védi a véleménynyilvánítás szabadságát és az információs szabadságot, a művészet és a tudomány szabadságát, és garantálja a személyes adatok, valamint a kulturális és nyelvi sokféleség védelmét, a tulajdonhoz való jogot és a szellemi tulajdon védelmét, az oktatáshoz való jogot és a vállalkozás szabadságát;

| L. | mivel az alkotók kreatív alkotásaik védelméhez fűződő jogának a digitális korban is fenn kell maradnia; |
| --- | --- |

L.

mivel az alkotók kreatív alkotásaik védelméhez fűződő jogának a digitális korban is fenn kell maradnia;

| M. | mivel szükség van a kulturális kapcsolatok további fejlődéséhez és a jogbiztonság javításához hozzájáruló intézkedések mérlegelésére; mivel a 2001/29/EK irányelv hatálybalépése óta számos kreatív online szolgáltatás alakult ki, és a fogyasztók korábban soha nem férhettek hozzá a kreatív és kulturális alkotások ilyen széles köréhez; mivel szükség van arra, hogy a minőségi kulturális tartalom bőséges és változatos kínálata álljon a felhasználók rendelkezésére; |
| --- | --- |

M.

mivel szükség van a kulturális kapcsolatok további fejlődéséhez és a jogbiztonság javításához hozzájáruló intézkedések mérlegelésére; mivel a 2001/29/EK irányelv hatálybalépése óta számos kreatív online szolgáltatás alakult ki, és a fogyasztók korábban soha nem férhettek hozzá a kreatív és kulturális alkotások ilyen széles köréhez; mivel szükség van arra, hogy a minőségi kulturális tartalom bőséges és változatos kínálata álljon a felhasználók rendelkezésére;

| N. | mivel a 2008-ban egy uniós kezdeményezés részeként létrehozott Európai Digitális Könyvtár harmonikus és módszeres fejlesztése elérhetővé tette a tagállamok könyvtáraiban található alkotásokat; |
| --- | --- |

N.

mivel a 2008-ban egy uniós kezdeményezés részeként létrehozott Európai Digitális Könyvtár harmonikus és módszeres fejlesztése elérhetővé tette a tagállamok könyvtáraiban található alkotásokat;

| O. | mivel a kreatív alkotások képviselik a digitális gazdaságot és az információtechnológiai ágazat szereplőit, például a keresőmotorokat, a közösségi médiát vagy a felhasználók által előállított tartalmakkal foglalkozó platformokat ellátó fő források egyikét, a kreatív alkotások teremtette érték azonban szinte teljes egészében olyan digitális közvetítőkhöz kerül, akik nem fizetnek díjat a szerzőknek, vagy szélsőségesen alacsony díjazást alkudnak ki; |
| --- | --- |

O.

mivel a kreatív alkotások képviselik a digitális gazdaságot és az információtechnológiai ágazat szereplőit, például a keresőmotorokat, a közösségi médiát vagy a felhasználók által előállított tartalmakkal foglalkozó platformokat ellátó fő források egyikét, a kreatív alkotások teremtette érték azonban szinte teljes egészében olyan digitális közvetítőkhöz kerül, akik nem fizetnek díjat a szerzőknek, vagy szélsőségesen alacsony díjazást alkudnak ki;

| P. | mivel a 2011/77/EU irányelv és a 2006/116/EK irányelv összehangolta a szerzői és szomszédos jogok védelmének feltételeit azáltal, hogy az alkotások minden egyes típusa és minden egyes kapcsolódó jog tekintetében teljes mértékben harmonizálta a védelmi időszakot a tagállamokban; |
| --- | --- |

P.

mivel a 2011/77/EU irányelv és a 2006/116/EK irányelv összehangolta a szerzői és szomszédos jogok védelmének feltételeit azáltal, hogy az alkotások minden egyes típusa és minden egyes kapcsolódó jog tekintetében teljes mértékben harmonizálta a védelmi időszakot a tagállamokban;

| Q. | mivel az EU jogalkotó hatóságainak kötelességük, hogy minden érdekelt és különösen a nagyközönség számára is világos és érthető szabályozási keretet alakítsanak ki a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozóan, amely biztosítja a jogbiztonságot; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU jogalkotó hatóságainak kötelességük, hogy minden érdekelt és különösen a nagyközönség számára is világos és érthető szabályozási keretet alakítsanak ki a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozóan, amely biztosítja a jogbiztonságot;

| R. | mivel egyes internetes közvetítők versenyelőnyben vannak és egyre nagyobb hatalommal rendelkeznek, és mivel ez a helyzet kedvezőtlen hatást gyakorol az alkotók alkotói potenciáljára és a kreatív alkotások más terjesztői által kínált szolgáltatások fejlődésére; |
| --- | --- |

R.

mivel egyes internetes közvetítők versenyelőnyben vannak és egyre nagyobb hatalommal rendelkeznek, és mivel ez a helyzet kedvezőtlen hatást gyakorol az alkotók alkotói potenciáljára és a kreatív alkotások más terjesztői által kínált szolgáltatások fejlődésére;

| S. | mivel a szerzői és szomszédos jogok szabályozási keretének meghatározásakor tekintetbe kell venni az innovatív ipari és kereskedelmi modellek ösztönzésének szükségességét, kihasználva az új technológiák által kínált lehetőségeket, hogy ezáltal az uniós vállalkozások versenyképesebbé váljanak; |
| --- | --- |

S.

mivel a szerzői és szomszédos jogok szabályozási keretének meghatározásakor tekintetbe kell venni az innovatív ipari és kereskedelmi modellek ösztönzésének szükségességét, kihasználva az új technológiák által kínált lehetőségeket, hogy ezáltal az uniós vállalkozások versenyképesebbé váljanak;

| T. | mivel az európai növekedés és munkahelyteremtés a Bizottság kiemelt célja, és központi helyet foglal el a 2014–2019 közötti időszakra szóló programjában; |
| --- | --- |

T.

mivel az európai növekedés és munkahelyteremtés a Bizottság kiemelt célja, és központi helyet foglal el a 2014–2019 közötti időszakra szóló programjában;

| 1. | rámutat arra, hogy a szerzői jog az alkotók díjazását és az alkotói folyamat finanszírozását garantáló kézzelfogható eszköz; |
| --- | --- |

1.

rámutat arra, hogy a szerzői jog az alkotók díjazását és az alkotói folyamat finanszírozását garantáló kézzelfogható eszköz;

| 2. | üdvözli a Bizottság kezdeményezését, amelynek keretében konzultációt folytatott a szerzői jogokról, amely hatalmas érdeklődést keltett az érdekelt felek széles köre, köztük a kulturális ágazat és a civil társadalom részéről (17); |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Bizottság kezdeményezését, amelynek keretében konzultációt folytatott a szerzői jogokról, amely hatalmas érdeklődést keltett az érdekelt felek széles köre, köztük a kulturális ágazat és a civil társadalom részéről (17);

| 3. | üdvözli a Bizottság elkötelezettségét az EU digitális menetrendje és ezen belül a szerzői joggal kapcsolatos kérdések további kidolgozása iránti elkötelezettségét a Bizottság új mandátuma során; üdvözli a Bizottság 2015. évi munkaprogramját, mivel egy egységes digitális piacra vonatkozó csomagot ígér, amely magában foglal egy, a szerzői jogokra vonatkozó szabályoknak a digitális korszakhoz való hozzáigazításuk érdekében történő korszerűsítésére irányuló jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a Bizottság elkötelezettségét az EU digitális menetrendje és ezen belül a szerzői joggal kapcsolatos kérdések további kidolgozása iránti elkötelezettségét a Bizottság új mandátuma során; üdvözli a Bizottság 2015. évi munkaprogramját, mivel egy egységes digitális piacra vonatkozó csomagot ígér, amely magában foglal egy, a szerzői jogokra vonatkozó szabályoknak a digitális korszakhoz való hozzáigazításuk érdekében történő korszerűsítésére irányuló jogalkotási javaslatot;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a szerzői és szomszédos jogok védik és serkentik az új termékek és szolgáltatások fejlesztését és forgalmazását, valamint kreatív tartalmuk létrehozását és hasznosítását, ezáltal hozzájárulnak a javuló versenyképességhez, a foglalkoztatáshoz és az innovációhoz az EU számos ágazatában; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a szerzői és szomszédos jogok védik és serkentik az új termékek és szolgáltatások fejlesztését és forgalmazását, valamint kreatív tartalmuk létrehozását és hasznosítását, ezáltal hozzájárulnak a javuló versenyképességhez, a foglalkoztatáshoz és az innovációhoz az EU számos ágazatában;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a szerzői jogi oltalom hatékonysága az érvényesítésére hozott intézkedések függvénye, és hogy a virágzó és innovatív kreatív ágazat biztosításához a szerzői jogi jogszabályok határozott érvényesítésére van szükség; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a szerzői jogi oltalom hatékonysága az érvényesítésére hozott intézkedések függvénye, és hogy a virágzó és innovatív kreatív ágazat biztosításához a szerzői jogi jogszabályok határozott érvényesítésére van szükség;

| 6. | rámutat arra, hogy a szerzői és szomszédos jogok elidegeníthetetlenül magukban foglalják a területiség elvét; hangsúlyozza, hogy ez az elv nem ellentétes a tartalmak hordozhatóságának biztosítására irányuló intézkedésekkel; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy a szerzői és szomszédos jogok elidegeníthetetlenül magukban foglalják a területiség elvét; hangsúlyozza, hogy ez az elv nem ellentétes a tartalmak hordozhatóságának biztosítására irányuló intézkedésekkel;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a 2001/29/EK irányelv bármely felülvizsgálata során továbbra is biztosítani kell a jogosultak méltányos díjazásának elvét; kéri, hogy újra erősítsék meg a területiség elvét, amely lehetővé teszi, hogy minden egyes tagállam saját kultúrpolitikája keretében biztosítsa a méltányos díjazás elvét; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a 2001/29/EK irányelv bármely felülvizsgálata során továbbra is biztosítani kell a jogosultak méltányos díjazásának elvét; kéri, hogy újra erősítsék meg a területiség elvét, amely lehetővé teszi, hogy minden egyes tagállam saját kultúrpolitikája keretében biztosítsa a méltányos díjazás elvét;

| 8. | rámutat arra, hogy a 2001/29/EK irányelv végrehajtása óta bővült a felhasználók számára jogszerűen hozzáférhető alkotások köre; rámutat továbbá arra, hogy a technológiai fejlődés által a fogyasztóknak kínált sokféle felhasználási módhoz való határokon átnyúló hozzáférés szükségessé teheti a hatályos jogi keret bizonyítékokon alapuló tökéletesítését az európai kulturális sokszínűséghez való hozzáférést lehetővé tévő sokszínű kulturális és kreatív tartalom legális online kínálatának továbbfejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy a 2001/29/EK irányelv végrehajtása óta bővült a felhasználók számára jogszerűen hozzáférhető alkotások köre; rámutat továbbá arra, hogy a technológiai fejlődés által a fogyasztóknak kínált sokféle felhasználási módhoz való határokon átnyúló hozzáférés szükségessé teheti a hatályos jogi keret bizonyítékokon alapuló tökéletesítését az európai kulturális sokszínűséghez való hozzáférést lehetővé tévő sokszínű kulturális és kreatív tartalom legális online kínálatának továbbfejlesztése érdekében;

| 9. | emlékeztet arra, hogy a fogyasztók túlzottan gyakran szembesülnek a tartalomszolgáltatáshoz való hozzáférés területi alapon történő megtagadásával, ami ellentétes a 2001/29/EK irányelvnek a négy belső piaci szabadság megvalósítására vonatkozó célkitűzésével; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon megfelelő megoldásokat a fogyasztók szolgáltatásokhoz és szerzői joggal védett tartalmakhoz való határokon átnyúló hozzáférésének javítására; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy a fogyasztók túlzottan gyakran szembesülnek a tartalomszolgáltatáshoz való hozzáférés területi alapon történő megtagadásával, ami ellentétes a 2001/29/EK irányelvnek a négy belső piaci szabadság megvalósítására vonatkozó célkitűzésével; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon megfelelő megoldásokat a fogyasztók szolgáltatásokhoz és szerzői joggal védett tartalmakhoz való határokon átnyúló hozzáférésének javítására;

| 10. | úgy véli, hogy a közös jogkezelésről szóló 2014/26/EU irányelvben követett megközelítésből tanulságokat lehetne levonni más típusú tartalmak tekintetében is, a hordozhatósággal és a területi alapú tartalomkorlátozással kapcsolatos kérdések azonban nem oldhatók meg egyetlen átfogó megoldás révén, de több, különböző – szabályozói és piaci kezdeményezésű – beavatkozást igényelhetnek; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a közös jogkezelésről szóló 2014/26/EU irányelvben követett megközelítésből tanulságokat lehetne levonni más típusú tartalmak tekintetében is, a hordozhatósággal és a területi alapú tartalomkorlátozással kapcsolatos kérdések azonban nem oldhatók meg egyetlen átfogó megoldás révén, de több, különböző – szabályozói és piaci kezdeményezésű – beavatkozást igényelhetnek;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az EU kreatív teljesítménye egyike a leggazdagabb erőforrásainak, és akik azt élvezni szeretnék, képesnek kell lenniük annak megvásárlására még akkor is, ha azt csak más tagállamban árusítják; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az EU kreatív teljesítménye egyike a leggazdagabb erőforrásainak, és akik azt élvezni szeretnék, képesnek kell lenniük annak megvásárlására még akkor is, ha azt csak más tagállamban árusítják;

| 12. | felhívja a figyelmet arra, hogy a szerzői jogokra vonatkozó közös jogkezelésről szóló 2014/26/EU irányelv értelmében lehetőség van a több területre kiterjedő hatályú engedélyezésre abban az esetben, ha a műsorszolgáltatók az Unió teljes területét le kívánják fedni; |
| --- | --- |

12.

felhívja a figyelmet arra, hogy a szerzői jogokra vonatkozó közös jogkezelésről szóló 2014/26/EU irányelv értelmében lehetőség van a több területre kiterjedő hatályú engedélyezésre abban az esetben, ha a műsorszolgáltatók az Unió teljes területét le kívánják fedni;

| 13. | rámutat arra, hogy a filmek és televíziós tartalmak finanszírozása, gyártása és koprodukciója nagyrészt a helyi terjesztőknek a különböző európai piacok kulturális sajátosságainak megfelelő különféle platformokon adott kizárólagos területi engedélyektől függ; hangsúlyozza tehát, hogy a területi kiterjedés mértékének és a különböző terjesztési platformok típusának megválasztására való képesség – a szerződési szabadság elvének megfelelően – ösztönzi a filmekbe és televíziós tartalmakba történő beruházást, és előmozdítja a kulturális sokszínűséget; felhívja Bizottságot annak biztosítására, hogy a szerzői jog korszerűsítésével kapcsolatos valamennyi kezdeményezést előzzön meg széles körű hatásvizsgálat a filmek és televíziós tartalmak előállítására, finanszírozására és terjesztésére, valamint a kulturális sokszínűségre gyakorolt hatásuk szempontjából; |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy a filmek és televíziós tartalmak finanszírozása, gyártása és koprodukciója nagyrészt a helyi terjesztőknek a különböző európai piacok kulturális sajátosságainak megfelelő különféle platformokon adott kizárólagos területi engedélyektől függ; hangsúlyozza tehát, hogy a területi kiterjedés mértékének és a különböző terjesztési platformok típusának megválasztására való képesség – a szerződési szabadság elvének megfelelően – ösztönzi a filmekbe és televíziós tartalmakba történő beruházást, és előmozdítja a kulturális sokszínűséget; felhívja Bizottságot annak biztosítására, hogy a szerzői jog korszerűsítésével kapcsolatos valamennyi kezdeményezést előzzön meg széles körű hatásvizsgálat a filmek és televíziós tartalmak előállítására, finanszírozására és terjesztésére, valamint a kulturális sokszínűségre gyakorolt hatásuk szempontjából;

| 14. | hangsúlyozza, hogy nem helyénvaló, hogy az ágazat területi alapú tartalomkorlátozási gyakorlata megakadályozza az uniós tagállamokban élő kulturális kisebbségeket abban, hogy hozzáférjenek a saját nyelvükön meglévő ingyenes vagy fizetés ellenében nyújtott tartalmakhoz vagy szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy nem helyénvaló, hogy az ágazat területi alapú tartalomkorlátozási gyakorlata megakadályozza az uniós tagállamokban élő kulturális kisebbségeket abban, hogy hozzáférjenek a saját nyelvükön meglévő ingyenes vagy fizetés ellenében nyújtott tartalmakhoz vagy szolgáltatásokhoz;

| 15. | támogatja a jogszerűen megszerzett és jogszerűen hozzáférhetővé tett tartalmakat érintő online szolgáltatások EU-n belüli hordozhatóságának fokozására irányuló kezdeményezéseket, a szerzői jogok és a jogosultak érdekei maradéktalan tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

15.

támogatja a jogszerűen megszerzett és jogszerűen hozzáférhetővé tett tartalmakat érintő online szolgáltatások EU-n belüli hordozhatóságának fokozására irányuló kezdeményezéseket, a szerzői jogok és a jogosultak érdekei maradéktalan tiszteletben tartása mellett;

| 16. | emlékeztet arra, hogy az európai kulturális piacok az európai kulturális és nyelvi sokszínűség okán természetüknél fogva heterogének, és megállapítja, hogy ezt a sokszínűséget előnynek, nem pedig az egységes piac akadályának kell tekinteni; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy az európai kulturális piacok az európai kulturális és nyelvi sokszínűség okán természetüknél fogva heterogének, és megállapítja, hogy ezt a sokszínűséget előnynek, nem pedig az egységes piac akadályának kell tekinteni;

| 17. | tudomásul veszi a területi engedélyek EU-n belüli fontosságát, különösen az audiovizuális művek és filmalkotások tekintetében, amelyek elsődlegesen a műsorszolgáltatók elővásárlási vagy előfinanszírozási rendszerein alapulnak; |
| --- | --- |

17.

tudomásul veszi a területi engedélyek EU-n belüli fontosságát, különösen az audiovizuális művek és filmalkotások tekintetében, amelyek elsődlegesen a műsorszolgáltatók elővásárlási vagy előfinanszírozási rendszerein alapulnak;

| 18. | aggodalommal állapítja meg, hogy egyre több az illegális online szolgáltatás, és hogy nőtt a kalózkodás és általában véve a szellemi tulajdoni jogsértések száma, és ez a tendencia komoly fenyegetést jelent a tagállamok gazdaságára és az alkotótevékenységre nézve az Unióban; |
| --- | --- |

18.

aggodalommal állapítja meg, hogy egyre több az illegális online szolgáltatás, és hogy nőtt a kalózkodás és általában véve a szellemi tulajdoni jogsértések száma, és ez a tendencia komoly fenyegetést jelent a tagállamok gazdaságára és az alkotótevékenységre nézve az Unióban;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a szerzői jogi keret reformjának a magas szintű védelmen kell alapulnia, mivel ezek a jogok elengedhetetlenek a szellemi alkotáshoz, továbbá stabil, egyértelmű és rugalmas jogalapot nyújtanak, ami a kreatív és kulturális ágazatban elősegíti a beruházást és növekedést, miközben megszünteti a jogbizonytalanságokat és következetlenségeket, amelyek káros hatással vannak a belső piac működésére; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a szerzői jogi keret reformjának a magas szintű védelmen kell alapulnia, mivel ezek a jogok elengedhetetlenek a szellemi alkotáshoz, továbbá stabil, egyértelmű és rugalmas jogalapot nyújtanak, ami a kreatív és kulturális ágazatban elősegíti a beruházást és növekedést, miközben megszünteti a jogbizonytalanságokat és következetlenségeket, amelyek káros hatással vannak a belső piac működésére;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a digitális egységes piacot szolgáló működőképes struktúrák kiépítésének fontos feladata mellett lépéseket kell tenni az analóg egységes piac megfelelő működésének biztosítása érdekében is; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a digitális egységes piacot szolgáló működőképes struktúrák kiépítésének fontos feladata mellett lépéseket kell tenni az analóg egységes piac megfelelő működésének biztosítása érdekében is;

| 21. | rámutat arra, hogy a fokozott szerzőijog-igényű ágazatok több mint 7 millió főt foglalkoztatnak az Unióban; ezért kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szerzői jog korszerűsítésével kapcsolatos jogalkotási kezdeményezéseket a szabályozás javítása elveinek megfelelően előzetes és teljes körű hatásvizsgálat előzze meg a növekedésre és a foglalkoztatásra, valamint lehetséges költségeik és hasznuk szempontjából; |
| --- | --- |

21.

rámutat arra, hogy a fokozott szerzőijog-igényű ágazatok több mint 7 millió főt foglalkoztatnak az Unióban; ezért kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szerzői jog korszerűsítésével kapcsolatos jogalkotási kezdeményezéseket a szabályozás javítása elveinek megfelelően előzetes és teljes körű hatásvizsgálat előzze meg a növekedésre és a foglalkoztatásra, valamint lehetséges költségeik és hasznuk szempontjából;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a szerzői jogra vonatkozó uniós jogszabályok bármely jövőbeli felülvizsgálatának meggyőző adatokon kell alapulnia annak érdekében, hogy Európában biztosított legyen a kreatív ágazatok további fejlődése; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a szerzői jogra vonatkozó uniós jogszabályok bármely jövőbeli felülvizsgálatának meggyőző adatokon kell alapulnia annak érdekében, hogy Európában biztosított legyen a kreatív ágazatok további fejlődése;

| 23. | elismeri, hogy a szerzői jogot sértő kereskedelmi tevékenységek komoly fenyegetést jelentenek a digitális egységes piac működése és a sokszínű kulturális és kreatív tartalmak interneten keresztül történő jogszerű nyújtásának fejlődése tekintetében; |
| --- | --- |

23.

elismeri, hogy a szerzői jogot sértő kereskedelmi tevékenységek komoly fenyegetést jelentenek a digitális egységes piac működése és a sokszínű kulturális és kreatív tartalmak interneten keresztül történő jogszerű nyújtásának fejlődése tekintetében;

| 24. | elengedhetetlennek tekinti a szerzők és alkotók helyzetének erősítését, valamint műveik digitális terjesztése és hasznosítása tekintetében javadalmazásuk javítását; |
| --- | --- |

24.

elengedhetetlennek tekinti a szerzők és alkotók helyzetének erősítését, valamint műveik digitális terjesztése és hasznosítása tekintetében javadalmazásuk javítását;

Kizárólagos jogok

| 25. | elismeri annak szükségességét, hogy a szerzők és az előadóművészek jogi védelmet kapjanak alkotó és művészi tevékenységükhöz; elismeri, hogy a kultúra és az ismeretek terjesztése közérdek; elismeri a producerek és a kiadók szerepét abban, hogy a művek piacra kerüljenek, és azt, hogy a jogosultak valamennyi csoportjának megfelelő díjazást kell biztosítani; szorgalmazza a szerzők és az előadóművészek egyéb jogosultakkal és közvetítő szolgáltatókkal szembeni szerződéskötési pozíciójának javítását – különösen a szerzők által átruházott jogok felhasználására vonatkozó olyan ésszerű időszak bevezetésének megfontolását, amelyet követően az említett jogok megszűnnek –, miután a szerződéses kapcsolatokat gyakran egyenlőtlen erőviszonyok jellemezhetik; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza a szerződéskötési szabadság fontosságát; |
| --- | --- |

25.

elismeri annak szükségességét, hogy a szerzők és az előadóművészek jogi védelmet kapjanak alkotó és művészi tevékenységükhöz; elismeri, hogy a kultúra és az ismeretek terjesztése közérdek; elismeri a producerek és a kiadók szerepét abban, hogy a művek piacra kerüljenek, és azt, hogy a jogosultak valamennyi csoportjának megfelelő díjazást kell biztosítani; szorgalmazza a szerzők és az előadóművészek egyéb jogosultakkal és közvetítő szolgáltatókkal szembeni szerződéskötési pozíciójának javítását – különösen a szerzők által átruházott jogok felhasználására vonatkozó olyan ésszerű időszak bevezetésének megfontolását, amelyet követően az említett jogok megszűnnek –, miután a szerződéses kapcsolatokat gyakran egyenlőtlen erőviszonyok jellemezhetik; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza a szerződéskötési szabadság fontosságát;

| 26. | rámutat arra, hogy hogy a szerzői jogi védelem alatt álló művek és egyéb védett anyagok arányos védelme kulturális szempontból is jelentős kérdés, és hogy az EUMSZ 167. cikke értelmében az Uniónak tevékenysége során figyelembe kell vennie a kulturális szempontokat; |
| --- | --- |

26.

rámutat arra, hogy hogy a szerzői jogi védelem alatt álló művek és egyéb védett anyagok arányos védelme kulturális szempontból is jelentős kérdés, és hogy az EUMSZ 167. cikke értelmében az Uniónak tevékenysége során figyelembe kell vennie a kulturális szempontokat;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a szerzőknek és az előadóművészeknek a digitális környezetben éppúgy, mint az analóg világban megfelelő díjazásban kell részesülnie; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a szerzőknek és az előadóművészeknek a digitális környezetben éppúgy, mint az analóg világban megfelelő díjazásban kell részesülnie;

| 28. | felkéri a Bizottságot a jogbiztonság javítására irányuló célzott és megfelelő intézkedések értékelésére a Bizottságnak a szabályozás javítására irányuló célkitűzésével összhangban; felhívja a Bizottságot az egységes európai szerzői jogi oltalom munkahelyekre és innovációra, a szerzők, előadóművészek és egyéb jogtulajdonosok érdekeire, valamint a regionális kulturális sokféleség fogyasztók általi elérhetőségének előmozdítására gyakorolt hatásának vizsgálatára; |
| --- | --- |

28.

felkéri a Bizottságot a jogbiztonság javítására irányuló célzott és megfelelő intézkedések értékelésére a Bizottságnak a szabályozás javítására irányuló célkitűzésével összhangban; felhívja a Bizottságot az egységes európai szerzői jogi oltalom munkahelyekre és innovációra, a szerzők, előadóművészek és egyéb jogtulajdonosok érdekeire, valamint a regionális kulturális sokféleség fogyasztók általi elérhetőségének előmozdítására gyakorolt hatásának vizsgálatára;

| 29. | rámutat arra, hogy a kizárólagos jogok és a szerződési szabadság az alkotások létrehozása és finanszírozása törékeny ökoszisztémájának alapelemei, mivel elősegítik a kockázatok jobb megosztását, lehetővé teszik a különböző szereplők bevonását a kulturális szempontból sokszínű közönséget szolgáló közös projektekbe, és ösztönzik a professzionális tartalom-előállításba történő beruházásokat; |
| --- | --- |

29.

rámutat arra, hogy a kizárólagos jogok és a szerződési szabadság az alkotások létrehozása és finanszírozása törékeny ökoszisztémájának alapelemei, mivel elősegítik a kockázatok jobb megosztását, lehetővé teszik a különböző szereplők bevonását a kulturális szempontból sokszínű közönséget szolgáló közös projektekbe, és ösztönzik a professzionális tartalom-előállításba történő beruházásokat;

| 30. | azt ajánlja, hogy az uniós jogalkotó a közérdek védelme, és egyúttal a személyes adatok védelme érdekében vegye fontolóra a közszféra információinak újrafelhasználása előtt álló akadályok további csökkentését; megjegyzi, hogy a jogalkotás ily módon történő kiigazításának megfelelően figyelembe kell vennie a 2013/37/EU irányelvet, a szerzői jogokra irányadó elveket és az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát; |
| --- | --- |

30.

azt ajánlja, hogy az uniós jogalkotó a közérdek védelme, és egyúttal a személyes adatok védelme érdekében vegye fontolóra a közszféra információinak újrafelhasználása előtt álló akadályok további csökkentését; megjegyzi, hogy a jogalkotás ily módon történő kiigazításának megfelelően figyelembe kell vennie a 2013/37/EU irányelvet, a szerzői jogokra irányadó elveket és az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát;

| 31. | felhívja a Bizottságot az olyan köztulajdonban lévő művek hatékony védelmére, amelyek jellegüknél fogva nem tartoznak szerzői jogi védelem alá; sürgeti ezért a Bizottságot annak tisztázására, hogy amint egy mű közkinccsé válik, továbbra is közkincsnek minősül annak minden olyan digitalizált változata, amely nem alkot új, transzformatív művet; felhívja ezenkívül a Bizottságot arra is, hogy vizsgálja meg, hogy mennyiben lehet a jogosultak számára lehetőséget biztosítani arra, hogy műveiket részben vagy teljes egészében a közkincsként felajánlják; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot az olyan köztulajdonban lévő művek hatékony védelmére, amelyek jellegüknél fogva nem tartoznak szerzői jogi védelem alá; sürgeti ezért a Bizottságot annak tisztázására, hogy amint egy mű közkinccsé válik, továbbra is közkincsnek minősül annak minden olyan digitalizált változata, amely nem alkot új, transzformatív művet; felhívja ezenkívül a Bizottságot arra is, hogy vizsgálja meg, hogy mennyiben lehet a jogosultak számára lehetőséget biztosítani arra, hogy műveiket részben vagy teljes egészében a közkincsként felajánlják;

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy még jobban harmonizálja a szerzői jog védelmi idejét, tartózkodva a védelem idejének bármiféle további kiterjesztésétől a Berni Egyezményben megállapított jelenlegi nemzetközi előírásoknak megfelelően; ösztönzi a tagállamokat, hogy összehangolt módon véglegesítsék a 2006/116/EK és a 2011/77/EU irányelv átültetését és végrehajtását; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot, hogy még jobban harmonizálja a szerzői jog védelmi idejét, tartózkodva a védelem idejének bármiféle további kiterjesztésétől a Berni Egyezményben megállapított jelenlegi nemzetközi előírásoknak megfelelően; ösztönzi a tagállamokat, hogy összehangolt módon véglegesítsék a 2006/116/EK és a 2011/77/EU irányelv átültetését és végrehajtását;

Kivételek és korlátozások

| 33. | felhívja az uniós jogalkotót, hogy tartson ki a 2001/29/EK irányelvben megállapított azon célkitűzés mellett, hogy az európai kulturális kreativitás biztosításának fő módjaként megfelelő védelmet kell nyújtani a szerzői és szomszédos jogok számára, és megfelelő egyensúlyt kell biztosítani a jogosultak és a védelemben részesülő művek és teljesítmények felhasználói csoportjai, valamint a jogosultak különböző csoportjai között; hangsúlyozza ezenkívül, hogy az e területre vonatkozó bármely jogszabály-módosításnak biztosítania kell a fogyatékkal élő személyek számára, hogy bármilyen formában hozzáférhessenek a szerzői és kapcsolódó jogok által védett művekhez és szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

33.

felhívja az uniós jogalkotót, hogy tartson ki a 2001/29/EK irányelvben megállapított azon célkitűzés mellett, hogy az európai kulturális kreativitás biztosításának fő módjaként megfelelő védelmet kell nyújtani a szerzői és szomszédos jogok számára, és megfelelő egyensúlyt kell biztosítani a jogosultak és a védelemben részesülő művek és teljesítmények felhasználói csoportjai, valamint a jogosultak különböző csoportjai között; hangsúlyozza ezenkívül, hogy az e területre vonatkozó bármely jogszabály-módosításnak biztosítania kell a fogyatékkal élő személyek számára, hogy bármilyen formában hozzáférhessenek a szerzői és kapcsolódó jogok által védett művekhez és szolgáltatásokhoz;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a szerzői és szomszédos jogok képezik az európai kulturális és kreatív ágazatok, valamint az oktatás és a kutatás, illetve az e jogok alóli kivételeket és mentességeket élvező ágazatok jogi keretét, továbbá tevékenységük és a foglalkoztatás alapjául szolgálnak; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a szerzői és szomszédos jogok képezik az európai kulturális és kreatív ágazatok, valamint az oktatás és a kutatás, illetve az e jogok alóli kivételeket és mentességeket élvező ágazatok jogi keretét, továbbá tevékenységük és a foglalkoztatás alapjául szolgálnak;

| 35. | megjegyzi, hogy a kivételeket és korlátozásokat oly módon kell alkalmazni, hogy azok figyelembe vegyék azok célját, és különösen az analóg és digitális környezet sajátos jellemzőit, fenntartva az egyensúlyt a jogosultak érdekei és a nyilvánosság érdekei között; ezért felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy felülvizsgálja a létező kivételeket és korlátozásokat annak érdekében, hogy azokat jobban hozzáigazítsa a digitális környezethez, figyelembe véve a digitális környezetben jelenleg zajló változásokat és a versenyképesség szükségességét; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi, hogy a kivételeket és korlátozásokat oly módon kell alkalmazni, hogy azok figyelembe vegyék azok célját, és különösen az analóg és digitális környezet sajátos jellemzőit, fenntartva az egyensúlyt a jogosultak érdekei és a nyilvánosság érdekei között; ezért felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy felülvizsgálja a létező kivételeket és korlátozásokat annak érdekében, hogy azokat jobban hozzáigazítsa a digitális környezethez, figyelembe véve a digitális környezetben jelenleg zajló változásokat és a versenyképesség szükségességét;

| 36. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kivételek és korlátozások a fogyatékossággal élő személyek számára elérhetők legyenek; ebben az összefüggésben megemlíti a marrákesi szerződés megkötését, amely elősegíti a látássérültek könyvekhez való hozzáférését, és ösztönzi e szerződés gyors ratifikálását, függetlenítve e ratifikálást az uniós jogi keret felülvizsgálatától; úgy véli, hogy a szerződés a helyes irányba tett lépésnek tekinthető, azonban ezen kívül is sokat kell még tenni annak érdekében, hogy a különféle fogyatékossággal élő személyek is hozzáférhessenek a tartalmakhoz; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kivételek és korlátozások a fogyatékossággal élő személyek számára elérhetők legyenek; ebben az összefüggésben megemlíti a marrákesi szerződés megkötését, amely elősegíti a látássérültek könyvekhez való hozzáférését, és ösztönzi e szerződés gyors ratifikálását, függetlenítve e ratifikálást az uniós jogi keret felülvizsgálatától; úgy véli, hogy a szerződés a helyes irányba tett lépésnek tekinthető, azonban ezen kívül is sokat kell még tenni annak érdekében, hogy a különféle fogyatékossággal élő személyek is hozzáférhessenek a tartalmakhoz;

| 37. | felhívja a figyelmet az európai kulturális sokféleség fontosságára, és megjegyzi, hogy a tagállamok között a kivételek végrehajtása terén fennálló különbségek nagy kihívást jelenthetnek a belső piac működése szempontjából a határokon átnyúló tevékenységek és az EU globális versenyképessége és az innováció szempontjából, és jogi bizonytalansághoz vezethetnek a szerzők és a felhasználók számára egyaránt; ezért úgy véli, hogy egyes kivételek és korlátozások számára előnyt jelenthet a több közös szabály; megjegyzi azonban, hogy indokolt lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy sajátos kulturális és gazdasági érdekeiknek megfelelő jogszabályokat alkossanak az arányosság és a szubszidiaritás elvével összhangban; |
| --- | --- |

37.

felhívja a figyelmet az európai kulturális sokféleség fontosságára, és megjegyzi, hogy a tagállamok között a kivételek végrehajtása terén fennálló különbségek nagy kihívást jelenthetnek a belső piac működése szempontjából a határokon átnyúló tevékenységek és az EU globális versenyképessége és az innováció szempontjából, és jogi bizonytalansághoz vezethetnek a szerzők és a felhasználók számára egyaránt; ezért úgy véli, hogy egyes kivételek és korlátozások számára előnyt jelenthet a több közös szabály; megjegyzi azonban, hogy indokolt lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy sajátos kulturális és gazdasági érdekeiknek megfelelő jogszabályokat alkossanak az arányosság és a szubszidiaritás elvével összhangban;

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a minimumszabályok alkalmazását a kivételekre és korlátozásokra, továbbá biztosítsa a 2001/29/EK irányelvben említett valamennyi kivétel és korlátozás megfelelő végrehajtását és a belső piacon belül a kulturális javakhoz való határokon átnyúló egyenlő hozzáférést és a jogbiztonság javítását; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a minimumszabályok alkalmazását a kivételekre és korlátozásokra, továbbá biztosítsa a 2001/29/EK irányelvben említett valamennyi kivétel és korlátozás megfelelő végrehajtását és a belső piacon belül a kulturális javakhoz való határokon átnyúló egyenlő hozzáférést és a jogbiztonság javítását;

| 39. | a kulturális örökséghez való széles körű – részben online platformon keresztül megvalósuló – hozzáférés elősegítése érdekében szükségesnek tartja a közintézményekre – például könyvtárakra, múzeumokra és levéltárakra – vonatkozó kivételek megerősítését; |
| --- | --- |

39.

a kulturális örökséghez való széles körű – részben online platformon keresztül megvalósuló – hozzáférés elősegítése érdekében szükségesnek tartja a közintézményekre – például könyvtárakra, múzeumokra és levéltárakra – vonatkozó kivételek megerősítését;

| 40. | kéri a Bizottságot, hogy alaposan vegye fontolóra az alapvető jogok védelmét, különösen a megkülönböztetés elleni küzdelmet vagy a sajtószabadság védelmét; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet arra, hogy e kivételek után méltányos díjazást kellene fizetni; |
| --- | --- |

40.

kéri a Bizottságot, hogy alaposan vegye fontolóra az alapvető jogok védelmét, különösen a megkülönböztetés elleni küzdelmet vagy a sajtószabadság védelmét; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet arra, hogy e kivételek után méltányos díjazást kellene fizetni;

| 41. | felhívja a figyelmet arra, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) fontos szerepet töltenek be a kulturális és kreatív ágazatokban a munkahelyteremtés és a növekedés szempontjából az EU-ban; hangsúlyozza, hogy a kulturális és kreatív ágazatokban működő kkv-k nagy többsége a szerzői jogi keret rugalmasságára támaszkodik a kulturális és kreatív művek előállításához, terjesztéséhez és az azokba való befektetéséhez, továbbá az olyan innovatív megoldások fejlesztéséhez is, amelyek a felhasználóknak a helyi piacok preferenciáihoz és sajátosságaihoz igazodó on-line kreatív művekhez való hozzáférését teszik lehetővé; |
| --- | --- |

41.

felhívja a figyelmet arra, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) fontos szerepet töltenek be a kulturális és kreatív ágazatokban a munkahelyteremtés és a növekedés szempontjából az EU-ban; hangsúlyozza, hogy a kulturális és kreatív ágazatokban működő kkv-k nagy többsége a szerzői jogi keret rugalmasságára támaszkodik a kulturális és kreatív művek előállításához, terjesztéséhez és az azokba való befektetéséhez, továbbá az olyan innovatív megoldások fejlesztéséhez is, amelyek a felhasználóknak a helyi piacok preferenciáihoz és sajátosságaihoz igazodó on-line kreatív művekhez való hozzáférését teszik lehetővé;

| 42. | érdeklődéssel figyeli a művek digitális hálózatokon való felhasználása új formáinak kialakulását, különösen a transzformatív felhasználást, és hangsúlyozza az olyan megoldások megvizsgálásának fontosságát, amelyek összeegyeztetik az alkotók számára megfelelő díjazást és méltányos ellentételezést nyújtó hatékony védelmet a kulturális javakhoz és tudáshoz való hozzáférés közérdekű céljával; |
| --- | --- |

42.

érdeklődéssel figyeli a művek digitális hálózatokon való felhasználása új formáinak kialakulását, különösen a transzformatív felhasználást, és hangsúlyozza az olyan megoldások megvizsgálásának fontosságát, amelyek összeegyeztetik az alkotók számára megfelelő díjazást és méltányos ellentételezést nyújtó hatékony védelmet a kulturális javakhoz és tudáshoz való hozzáférés közérdekű céljával;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a jogbiztonság javítása érdekében amennyiben egy kivétel, illetve korlátozás már alkalmazandó, a tartalom felhasználásának olyan új módjait, amelyek a technológiai fejlődésnek köszönhetően váltak lehetővé, amennyire csak lehetséges a meglévő kivétellel, illetve korlátozással összhangban kell értelmezni, feltéve hogy az új felhasználás a már meglévőhöz hasonló – erre a háromlépcsős teszt alkalmazandó; elismeri, hogy a kivételek és korlátozások értelmezésének ilyen fajta rugalmassága lehetővé teheti a szóban forgó kivételek és korlátozások hozzáigazítását az eltérő nemzeti körülményekhez és a társadalmi igényekhez; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a jogbiztonság javítása érdekében amennyiben egy kivétel, illetve korlátozás már alkalmazandó, a tartalom felhasználásának olyan új módjait, amelyek a technológiai fejlődésnek köszönhetően váltak lehetővé, amennyire csak lehetséges a meglévő kivétellel, illetve korlátozással összhangban kell értelmezni, feltéve hogy az új felhasználás a már meglévőhöz hasonló – erre a háromlépcsős teszt alkalmazandó; elismeri, hogy a kivételek és korlátozások értelmezésének ilyen fajta rugalmassága lehetővé teheti a szóban forgó kivételek és korlátozások hozzáigazítását az eltérő nemzeti körülményekhez és a társadalmi igényekhez;

| 44. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a médiakonvergencia megfelelő figyelembevétele révén biztosítsák a technológiai semlegességet, valamint a kivételek és a korlátozások jövőbeni kompatibilitását, miközben az új alkotások létrehozását, finanszírozását és terjesztését ösztönző eszközök erősítésével a közérdeket kell szolgálni, továbbá hogy új, innovatív és ösztönző módszerekkel tegyék elérhetővé ezeket az alkotásokat; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a médiakonvergencia megfelelő figyelembevétele révén biztosítsák a technológiai semlegességet, valamint a kivételek és a korlátozások jövőbeni kompatibilitását, miközben az új alkotások létrehozását, finanszírozását és terjesztését ösztönző eszközök erősítésével a közérdeket kell szolgálni, továbbá hogy új, innovatív és ösztönző módszerekkel tegyék elérhetővé ezeket az alkotásokat;

| 45. | javasolja a szolgáltatói és közvetítői felelősség felülvizsgálatát a szerzői jogokkal kapcsolatos jogi helyzetük és felelősségük pontosítása érdekében, annak biztosítása céljából, hogy a kreatív folyamat és ellátási lánc egésze folyamán megfelelő gondossággal járjanak el, és hogy méltányos díjazást biztosítsanak az alkotók és jogosultak számára EU-szerte; |
| --- | --- |

45.

javasolja a szolgáltatói és közvetítői felelősség felülvizsgálatát a szerzői jogokkal kapcsolatos jogi helyzetük és felelősségük pontosítása érdekében, annak biztosítása céljából, hogy a kreatív folyamat és ellátási lánc egésze folyamán megfelelő gondossággal járjanak el, és hogy méltányos díjazást biztosítsanak az alkotók és jogosultak számára EU-szerte;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a digitális piac fejlődése a kulturális és kreatív ágazatok fejlődése nélkül nem lehetséges; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a digitális piac fejlődése a kulturális és kreatív ágazatok fejlődése nélkül nem lehetséges;

| 47. | kiemeli, hogy a karikatúrára, paródiára vagy utánzatra vonatkozó kivétel fontos a demokratikus vita élénkítése szempontjából; úgy véli, hogy a kivételnek egyensúlyt kell teremtenie az alkotók és az eredeti szereplők érdekei és jogai, valamint az oltalom alatt álló mű azon felhasználójának véleménynyilvánítási szabadsága között, aki a karikatúrára, paródiára vagy utánzatra vonatkozó kivételt veszi alapul; |
| --- | --- |

47.

kiemeli, hogy a karikatúrára, paródiára vagy utánzatra vonatkozó kivétel fontos a demokratikus vita élénkítése szempontjából; úgy véli, hogy a kivételnek egyensúlyt kell teremtenie az alkotók és az eredeti szereplők érdekei és jogai, valamint az oltalom alatt álló mű azon felhasználójának véleménynyilvánítási szabadsága között, aki a karikatúrára, paródiára vagy utánzatra vonatkozó kivételt veszi alapul;

| 48. | hangsúlyozza, hogy megfelelően fel kell mérni a szövegekre és adatokra vonatkozó automatizált analitikai módszerek (pl. „szöveg- és adatbányászatot”, illetve „tartalombányászat”) kutatási célokra való lehetővé tételét, feltéve, hogy megszerezték az engedélyt a mű olvasásához; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy megfelelően fel kell mérni a szövegekre és adatokra vonatkozó automatizált analitikai módszerek (pl. „szöveg- és adatbányászatot”, illetve „tartalombányászat”) kutatási célokra való lehetővé tételét, feltéve, hogy megszerezték az engedélyt a mű olvasásához;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a digitális piac fejlődése szorosan összefügg a kulturális és kreatív ágazatok fejlődésével, és emiatt a tartós jólét csak e két terület kiegyensúlyozott, párhuzamos fejlődésén keresztül érhető el; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a digitális piac fejlődése szorosan összefügg a kulturális és kreatív ágazatok fejlődésével, és emiatt a tartós jólét csak e két terület kiegyensúlyozott, párhuzamos fejlődésén keresztül érhető el;

| 50. | megjegyzi, hogy a magántulajdonhoz való jog a modern társadalom egyik alapköve. megjegyzi továbbá, hogy az oktatási anyagokhoz és kulturális javakhoz való hozzáférés megkönnyítése kiemelkedő jelentőségű a tudásalapú társadalom fejlődéséhez, és ezt a jogalkotóknak is figyelembe kell venniük; |
| --- | --- |

50.

megjegyzi, hogy a magántulajdonhoz való jog a modern társadalom egyik alapköve. megjegyzi továbbá, hogy az oktatási anyagokhoz és kulturális javakhoz való hozzáférés megkönnyítése kiemelkedő jelentőségű a tudásalapú társadalom fejlődéséhez, és ezt a jogalkotóknak is figyelembe kell venniük;

| 51. | felhív a kutatási és oktatási célokra vonatkozó széles körű kivétel létrehozására, amelynek nemcsak az oktatási intézményekre kell kiterjednie, hanem az illetékes hatóságok vagy jogszabályok által elismert, illetve valamely oktatási program működési körébe tartozó oktatási létesítményhez vagy intézményhez kapcsolódó akkreditált oktatási vagy kutatási tevékenységre is, az online és a határokon átnyúló tevékenységeket is beleértve; |
| --- | --- |

51.

felhív a kutatási és oktatási célokra vonatkozó széles körű kivétel létrehozására, amelynek nemcsak az oktatási intézményekre kell kiterjednie, hanem az illetékes hatóságok vagy jogszabályok által elismert, illetve valamely oktatási program működési körébe tartozó oktatási létesítményhez vagy intézményhez kapcsolódó akkreditált oktatási vagy kutatási tevékenységre is, az online és a határokon átnyúló tevékenységeket is beleértve;

| 52. | hangsúlyozza, hogy megalapozott és objektív gazdasági és jogi elemzéssel megfelelően indokolni kell az EU szerzői jogi jogrendjébe bevezetett minden új kivételt vagy korlátozást; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy megalapozott és objektív gazdasági és jogi elemzéssel megfelelően indokolni kell az EU szerzői jogi jogrendjébe bevezetett minden új kivételt vagy korlátozást;

| 53. | elismeri a könyvtárak jelentőségét az ismeretekhez való hozzáférés szempontjából, és felhívja a Bizottságot, hogy értékelje egy olyan kivétel elfogadásának lehetőségét, amely lehetővé teszi az állami és kutatókönyvtárak számára, hogy jogszerűen biztosítsák a műveket digitális formátumban a nyilvánosság számára személyes használatra és korlátozott időtartamra, az interneten keresztül vagy a könyvtárak hálózata révén annak érdekében, hogy a tudás terjesztésére vonatkozó közérdekű kötelezettségüket hatékonyan és korszerűen tudják teljesíteni; azt ajánlja, hogy a szerzőket megfelelően ellentételezzék az e-kölcsönzésért, a fizikai formátumú könyvek kölcsönzésére vonatkozó, a nemzeti területi korlátozásoknak megfelelő ellentételezéssel megegyező mértékben; |
| --- | --- |

53.

elismeri a könyvtárak jelentőségét az ismeretekhez való hozzáférés szempontjából, és felhívja a Bizottságot, hogy értékelje egy olyan kivétel elfogadásának lehetőségét, amely lehetővé teszi az állami és kutatókönyvtárak számára, hogy jogszerűen biztosítsák a műveket digitális formátumban a nyilvánosság számára személyes használatra és korlátozott időtartamra, az interneten keresztül vagy a könyvtárak hálózata révén annak érdekében, hogy a tudás terjesztésére vonatkozó közérdekű kötelezettségüket hatékonyan és korszerűen tudják teljesíteni; azt ajánlja, hogy a szerzőket megfelelően ellentételezzék az e-kölcsönzésért, a fizikai formátumú könyvek kölcsönzésére vonatkozó, a nemzeti területi korlátozásoknak megfelelő ellentételezéssel megegyező mértékben;

| 54. | felhívja a Bizottságot, hogy végezzen értékelést egy olyan kivétel létrehozásáról, amely lehetővé teszi a könyvtárak számára a tartalmak konzultáció, katalogizálás és archiválás céljára történő digitalizálását; |
| --- | --- |

54.

felhívja a Bizottságot, hogy végezzen értékelést egy olyan kivétel létrehozásáról, amely lehetővé teszi a könyvtárak számára a tartalmak konzultáció, katalogizálás és archiválás céljára történő digitalizálását;

| 55. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy figyelembe vegyék a könyvipar által a méltányos, kiegyensúlyozott és életképes üzleti modellek kialakítása érdekében végzett számos kísérlet következtetéseit; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy figyelembe vegyék a könyvipar által a méltányos, kiegyensúlyozott és életképes üzleti modellek kialakítása érdekében végzett számos kísérlet következtetéseit;

| 56. | megjegyzi, hogy néhány tagállam kompenzációs rendszerek céljából jogszabályban előírt engedélyeket vezetett be; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy azon aktusok, amelyek a kivétel szerint megengedettek, azok is maradjanak; emlékeztet arra, hogy a kivételek és korlátozások alkalmazására vonatkozóan csak azon esetekben kellene ellentételezést fontolóra venni, amikor a kivétel alá eső aktus a jogtulajdonos számára kárt okoz; továbbá felhívja a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontját, hogy végezzen teljes körű tudományos értékelést ezekről a tagállami intézkedésekről és azoknak valamennyi érintett érdekelt felet érintő következményeiről; |
| --- | --- |

56.

megjegyzi, hogy néhány tagállam kompenzációs rendszerek céljából jogszabályban előírt engedélyeket vezetett be; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy azon aktusok, amelyek a kivétel szerint megengedettek, azok is maradjanak; emlékeztet arra, hogy a kivételek és korlátozások alkalmazására vonatkozóan csak azon esetekben kellene ellentételezést fontolóra venni, amikor a kivétel alá eső aktus a jogtulajdonos számára kárt okoz; továbbá felhívja a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontját, hogy végezzen teljes körű tudományos értékelést ezekről a tagállami intézkedésekről és azoknak valamennyi érintett érdekelt felet érintő következményeiről;

| 57. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a magáncélú másolatra vonatkozó kivételre ne vonatkozzon technikai korlátozás, és azt az alkotók méltányos kártérítése kísérje; felkéri a Bizottságot, hogy tudományos bizonyítékok alapján elemezze az Európai Parlament magáncélú többszörözési jogdíjakról szóló 2014. február 27-i állásfoglalását (18) és a Bizottság által irányított legutóbbi közvetítési folyamat eredményeit (19), a jogtulajdonosoknak a természetes személyek általi, magáncélra történő többszörözés tekintetében fennálló méltányos díjazását célzó jelenlegi intézkedéseket, különös tekintettel az átláthatósági intézkedésekre; |
| --- | --- |

57.

emlékeztet annak fontosságára, hogy a magáncélú másolatra vonatkozó kivételre ne vonatkozzon technikai korlátozás, és azt az alkotók méltányos kártérítése kísérje; felkéri a Bizottságot, hogy tudományos bizonyítékok alapján elemezze az Európai Parlament magáncélú többszörözési jogdíjakról szóló 2014. február 27-i állásfoglalását (18) és a Bizottság által irányított legutóbbi közvetítési folyamat eredményeit (19), a jogtulajdonosoknak a természetes személyek általi, magáncélra történő többszörözés tekintetében fennálló méltányos díjazását célzó jelenlegi intézkedéseket, különös tekintettel az átláthatósági intézkedésekre;

| 58. | megállapítja, hogy a magáncélú többszörözési díjakat oly módon kell szabályozni, hogy a polgárok tájékoztatást kapjanak e díjak tényleges összegéről, céljáról és felhasználásának módjáról; |
| --- | --- |

58.

megállapítja, hogy a magáncélú többszörözési díjakat oly módon kell szabályozni, hogy a polgárok tájékoztatást kapjanak e díjak tényleges összegéről, céljáról és felhasználásának módjáról;

| 59. | hangsúlyozza, hogy a digitális illetékeket átláthatóbbá és optimálissá kell tenni, a jogtulajdonosok és a fogyasztók jogainak biztosítása érdekében, valamint tekintettel a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek belső piacon történő online felhasználásának több területre kiterjedő hatályú engedélyezéséről szóló 2014/26/EU irányelvre; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy a digitális illetékeket átláthatóbbá és optimálissá kell tenni, a jogtulajdonosok és a fogyasztók jogainak biztosítása érdekében, valamint tekintettel a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek belső piacon történő online felhasználásának több területre kiterjedő hatályú engedélyezéséről szóló 2014/26/EU irányelvre;

| 60. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a szerzői jogi rendszer átláthatóságát és egyértelműségét a szerzői jogi tartalmakat felhasználók számára, különösen a felhasználók által létrehozott tartalmak és a szerzői jogdíjak, a kreativitás előmozdítása, az online platformok továbbfejlesztése és a jogosultak megfelelő díjazásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy javítani kell a szerzői jogi rendszer átláthatóságát és egyértelműségét a szerzői jogi tartalmakat felhasználók számára, különösen a felhasználók által létrehozott tartalmak és a szerzői jogdíjak, a kreativitás előmozdítása, az online platformok továbbfejlesztése és a jogosultak megfelelő díjazásának biztosítása érdekében;

| 61. | felhívja a figyelmet a 2001/29/EK irányelv 6. cikkének (4) bekezdésének fontosságára, és hangsúlyozza, hogy a kivételek vagy a korlátozások tényleges érvényesítését, valamint a szerzői és szomszédos jogi védelem alá nem tartozó tartalomhoz való hozzáférést nem akadályozhatják szerződések vagy szerződéses feltételek; |
| --- | --- |

61.

felhívja a figyelmet a 2001/29/EK irányelv 6. cikkének (4) bekezdésének fontosságára, és hangsúlyozza, hogy a kivételek vagy a korlátozások tényleges érvényesítését, valamint a szerzői és szomszédos jogi védelem alá nem tartozó tartalomhoz való hozzáférést nem akadályozhatják szerződések vagy szerződéses feltételek;

| 62. | felszólítja a terjesztőket, hogy a tartalmaik interoperabilitásának biztosításához szükséges technológiai intézkedésekre vonatkozó összes információt tegyék közzé; |
| --- | --- |

62.

felszólítja a terjesztőket, hogy a tartalmaik interoperabilitásának biztosításához szükséges technológiai intézkedésekre vonatkozó összes információt tegyék közzé;

| 63. | kiemeli, hogy elő kell segíteni különösen a szoftverek és terminálok nagyobb fokú interoperabilitását, mivel annak hiánya hátráltatja az innovációt, csökkenti a versenyt és árt a fogyasztóknak az Unióban; úgy véli, hogy az átjárhatóság hiánya egy adott termék vagy szolgáltatás piaci erőfölényéhez vezet, ami elfojtja a versenyt az Unióban, és korlátozza a fogyasztók választási lehetőségét; |
| --- | --- |

63.

kiemeli, hogy elő kell segíteni különösen a szoftverek és terminálok nagyobb fokú interoperabilitását, mivel annak hiánya hátráltatja az innovációt, csökkenti a versenyt és árt a fogyasztóknak az Unióban; úgy véli, hogy az átjárhatóság hiánya egy adott termék vagy szolgáltatás piaci erőfölényéhez vezet, ami elfojtja a versenyt az Unióban, és korlátozza a fogyasztók választási lehetőségét;

| 64. | rámutat arra, hogy a digitális piacon a műszaki fejlődés gyors üteme technológiasemleges jogszabályi keretet tesz szükségessé a szerzői jogok tekintetében; |
| --- | --- |

64.

rámutat arra, hogy a digitális piacon a műszaki fejlődés gyors üteme technológiasemleges jogszabályi keretet tesz szükségessé a szerzői jogok tekintetében;

| 65. | elismeri az arányos és hatékony végrehajtásnak az alkotók, jogosultak és fogyasztók támogatásában betöltött szerepét; |
| --- | --- |

65.

elismeri az arányos és hatékony végrehajtásnak az alkotók, jogosultak és fogyasztók támogatásában betöltött szerepét;

| 66. | felszólítja a Bizottságot és az uniós jogalkotókat, hogy olyan megoldásokon gondolkodjanak, amelyek az értéket a tartalomról a szolgáltatásra helyezik át; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi digitális környezetben ki kell igazítani a közvetítő jogállásának meghatározását; |
| --- | --- |

66.

felszólítja a Bizottságot és az uniós jogalkotókat, hogy olyan megoldásokon gondolkodjanak, amelyek az értéket a tartalomról a szolgáltatásra helyezik át; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi digitális környezetben ki kell igazítani a közvetítő jogállásának meghatározását;

| 67. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztók gyakran szembesülnek különböző korlátozásokkal, és a szerzői jogi keretből nagyon sokszor hiányzik a fogyasztói jogok fogalmának meghatározása; felhívja a Bizottságot, hogy a fogyasztók szemszögéből vizsgálja meg a jelenlegi szerzői jogi jogszabályok hatékonyságát, valamint dolgozzon ki egyértelmű és átfogó fogyasztói jogokat; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztók gyakran szembesülnek különböző korlátozásokkal, és a szerzői jogi keretből nagyon sokszor hiányzik a fogyasztói jogok fogalmának meghatározása; felhívja a Bizottságot, hogy a fogyasztók szemszögéből vizsgálja meg a jelenlegi szerzői jogi jogszabályok hatékonyságát, valamint dolgozzon ki egyértelmű és átfogó fogyasztói jogokat;

o

o o

| 68. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

68.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

(2)  HL L 84., 2014.3.20., 72. o.

(3)  HL L 175., 2013.6.27., 1. o.

(4)  HL L 299., 2012.10.27., 5. o.

(5)  HL L 372., 2006.12.27., 12. o.

(6)  HL L 265., 2011.10.11., 1. o.

(7)  HL L 248., 1993.10.6., 15. o.

(8)  HL L 157., 2004.4.30., 45. o.

(9)  HL L 376., 2006.12.27., 28. o.

(10)  HL L 346., 1992.11.27., 61. o.

(11)  HL L 272., 2001.10.13., 32. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0179.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0368.

(14)  HL C 353. E, 2013.12.3., 64. o.

(15)  HL C 50. E, 2012.2.21., 48. o.

(16)  HL C 249. E, 2013.08.30., 49. o.

(17)  Európai Bizottság, Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság, Report on the responses to the Public Consultation on the Review of the EU Copyright Rules (Jelentés a szerzői jogra vonatkozó uniós szabályok felülvizsgálatával kapcsolatos nyilvános konzultációra érkezett válaszokról), 2014. július.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0179.

(19)  A magáncélú többszörözésre és reprográfiára kivetett díjak tekintetében a Bizottság által irányított legutóbbi közvetítési folyamat alapján Antonio Vitorino által összeállított, 2013. január 31-i ajánlások.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/130 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/130

---

P8_TA(2015)0274

A Demokráciáért Európai Alapítvány tevékenységeinek értékelése

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós megközelítésről – a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozása óta végzett tevékenységeinek értékelése (2014/2231(INI))

(2017/C 265/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6., 8. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6., 8. és 21. cikkére,

| — | tekintettel a Demokráciáért Európai Alapítvány esetleges létrehozásának módozatairól szóló, a Tanácshoz intézett 2012. március 29-i ajánlására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Demokráciáért Európai Alapítvány esetleges létrehozásának módozatairól szóló, a Tanácshoz intézett 2012. március 29-i ajánlására (1),

| — | tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Tanács által 2014. június 23-án elfogadott, „Az EU éves jelentése az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban 2013-ban” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2014. június 23-án elfogadott, „Az EU éves jelentése az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban 2013-ban” című jelentésre,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a külső tevékenységek finanszírozására vonatkozó uniós eszközök végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi 2014. március 11-i 236/2014/EU rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a külső tevékenységek finanszírozására vonatkozó uniós eszközök végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi 2014. március 11-i 236/2014/EU rendeletre (5),

| — | tekintettel a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítását szolgáló finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi 2014. március 11-i 235/2014/EU rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítását szolgáló finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi 2014. március 11-i 235/2014/EU rendeletre (6),

| — | tekintettel a Tanács „A demokratikus kormányzás támogatása – A megerősített uniós keret felé” című, 2009. május 18-i következtetéseire (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács „A demokratikus kormányzás támogatása – A megerősített uniós keret felé” című, 2009. május 18-i következtetéseire (7),

| — | tekintettel a demokráciának az EU külkapcsolatai keretében való támogatásáról szóló, 2009. november 17-i tanácsi következtetésekre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciának az EU külkapcsolatai keretében való támogatásáról szóló, 2009. november 17-i tanácsi következtetésekre (8),

| — | tekintettel a Tanács 2010. december 13-i következtetéseire, amely tartalmazza a 2010. évi jelentést és a kísérleti országok listáját (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. december 13-i következtetéseire, amely tartalmazza a 2010. évi jelentést és a kísérleti országok listáját (9),

| — | tekintettel a Tanács európai szomszédságpolitikáról szóló, 2011. június 20-i következtetéseire (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács európai szomszédságpolitikáról szóló, 2011. június 20-i következtetéseire (10),

| — | tekintettel a Tanács a Demokráciáért Európai Alapítványról szóló, 2011. december 1-jei tanácsi következtetéseire (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács a Demokráciáért Európai Alapítványról szóló, 2011. december 1-jei tanácsi következtetéseire (11),

| — | tekintettel a Tanács emberi jogokról és demokráciáról szóló 2012. június 25-i következtetéseire (12), valamint a Tanács által szintén 2012. június 25-én elfogadott, az emberi jogokról és a demokráciáról szóló uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács emberi jogokról és demokráciáról szóló 2012. június 25-i következtetéseire (12), valamint a Tanács által szintén 2012. június 25-én elfogadott, az emberi jogokról és a demokráciáról szóló uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (13),

| — | tekintettel a Tanács 2013. január 31-i, „A fenntartható változás uniós támogatása az átalakulóban lévő társadalmakban” címmel megfogalmazott következtetéseire (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2013. január 31-i, „A fenntartható változás uniós támogatása az átalakulóban lévő társadalmakban” címmel megfogalmazott következtetéseire (14),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak az „Új európai szomszédságpolitikai felé” című, 2015. március 4-i közös konzultációs anyagára (JOIN(2015)0006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak az „Új európai szomszédságpolitikai felé” című, 2015. március 4-i közös konzultációs anyagára (JOIN(2015)0006),

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat 2013. évi felülvizsgálatára (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat 2013. évi felülvizsgálatára (15),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az átalakuló szomszédság új megközelítése– Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az átalakuló szomszédság új megközelítése– Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303),

| — | tekintettel a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozását támogató, az Európai Parlament egykori elnökének, Jerzy Buzeknek és a Bizottság egykori alelnökének /az Unió egykori külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Catherine Ashtonnak címzett, 2011. november 25-én kelt levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozását támogató, az Európai Parlament egykori elnökének, Jerzy Buzeknek és a Bizottság egykori alelnökének /az Unió egykori külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Catherine Ashtonnak címzett, 2011. november 25-én kelt levelére,

| — | tekintettel a Demokráciáért Európai Alapítvány irányítótanácsának 2014. december 3-i határozatára a Demokráciáért Európai Alapítványra vonatkozó kezdeti földrajzi korlátozások feloldásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Demokráciáért Európai Alapítvány irányítótanácsának 2014. december 3-i határozatára a Demokráciáért Európai Alapítványra vonatkozó kezdeti földrajzi korlátozások feloldásáról,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0177/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0177/2015),

| A. | mivel a demokrácia előmozdítása és támogatása, a jogállamiság, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok egyetemességének és oszthatatlanságának tiszteletben tartása az EU külpolitikájának fő célkitűzései közé tartoznak, ahogyan azt az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke és az Alapjogi Charta is előírja; |
| --- | --- |

A.

mivel a demokrácia előmozdítása és támogatása, a jogállamiság, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok egyetemességének és oszthatatlanságának tiszteletben tartása az EU külpolitikájának fő célkitűzései közé tartoznak, ahogyan azt az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke és az Alapjogi Charta is előírja;

| B. | mivel az EU a demokráciaépítés folyamata iránti felelősségvállalás elvét kiemelkedő fontosságúnak tartja egy valódi demokratikus kultúra előmozdításához; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU a demokráciaépítés folyamata iránti felelősségvállalás elvét kiemelkedő fontosságúnak tartja egy valódi demokratikus kultúra előmozdításához;

| C. | mivel számos uniós tagállam társadalma az utóbbi évtizedekben sikeres demokratikus átalakulási folyamaton esett át, és e területen a Demokráciáért Európai Alapítvány tevékenysége szempontjából jelentős tapasztalatot halmozott fel, amelyet szakértői és politikai szinten fel lehet és fel kell használni a Demokráciáért Európai Alapítvány munkájához; |
| --- | --- |

C.

mivel számos uniós tagállam társadalma az utóbbi évtizedekben sikeres demokratikus átalakulási folyamaton esett át, és e területen a Demokráciáért Európai Alapítvány tevékenysége szempontjából jelentős tapasztalatot halmozott fel, amelyet szakértői és politikai szinten fel lehet és fel kell használni a Demokráciáért Európai Alapítvány munkájához;

| D. | mivel az arab tavasz történései és a keleti szomszédságban történt események nyomán megkezdődött az emberi jogok előmozdítását és a demokrácia támogatását célzó uniós szakpolitikai eszközök átformálása; |
| --- | --- |

D.

mivel az arab tavasz történései és a keleti szomszédságban történt események nyomán megkezdődött az emberi jogok előmozdítását és a demokrácia támogatását célzó uniós szakpolitikai eszközök átformálása;

| E. | mivel a világ számos olyan országában, ahol a Demokráciáért Európai Alapítvány működik, csökken a jogszerű civil társadalmi fellépések mozgástere és a civil társadalmi szervezetek külső finanszírozása amiatt, hogy a tekintélyelvű rendszerek egyre kifinomultabb eszközöket – többek között jogszabályokat – alkalmaznak a nem kormányzati szervezetek és a demokráciapárti szereplők – többek között a Demokráciáért Európai Alapítvány kedvezményezettjei – munkájának korlátok közé szorítására; |
| --- | --- |

E.

mivel a világ számos olyan országában, ahol a Demokráciáért Európai Alapítvány működik, csökken a jogszerű civil társadalmi fellépések mozgástere és a civil társadalmi szervezetek külső finanszírozása amiatt, hogy a tekintélyelvű rendszerek egyre kifinomultabb eszközöket – többek között jogszabályokat – alkalmaznak a nem kormányzati szervezetek és a demokráciapárti szereplők – többek között a Demokráciáért Európai Alapítvány kedvezményezettjei – munkájának korlátok közé szorítására;

| F. | mivel az európai szomszédságpolitika országainak az elmúlt években rendkívül sok olyan politikai, biztonsági és gazdasági kihívással kellett szembenézniük, amelyek nagymértékben megterhelték a demokratizálódási erőfeszítéseket és megnehezítették az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai szomszédságpolitika országainak az elmúlt években rendkívül sok olyan politikai, biztonsági és gazdasági kihívással kellett szembenézniük, amelyek nagymértékben megterhelték a demokratizálódási erőfeszítéseket és megnehezítették az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását;

| G. | mivel támogatni kell azokban az országokban, amelyekben a Demokráciáért Európai Alapítvány működik a tárgyilagos és független tájékoztatás nyújtását és meg kell erősíteni a médiakörnyezetet, többek között az internetet és a közösségi médiát, miközben védeni kell a sajtó és a véleménynyilvánítás szabadságát, és küzdeni kell a társadalmi és politikai cenzúra valamennyi formája ellen; mivel ezekben az országokban ugyanolyan fontos a demokratizálódási erőfeszítések támogatása, ideértve a jogállamiság megszilárdítását és a korrupció elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

G.

mivel támogatni kell azokban az országokban, amelyekben a Demokráciáért Európai Alapítvány működik a tárgyilagos és független tájékoztatás nyújtását és meg kell erősíteni a médiakörnyezetet, többek között az internetet és a közösségi médiát, miközben védeni kell a sajtó és a véleménynyilvánítás szabadságát, és küzdeni kell a társadalmi és politikai cenzúra valamennyi formája ellen; mivel ezekben az országokban ugyanolyan fontos a demokratizálódási erőfeszítések támogatása, ideértve a jogállamiság megszilárdítását és a korrupció elleni küzdelmet;

| H. | mivel a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozása – más olyan uniós programokkal együtt, mint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) és az európai szomszédságpolitika civil társadalmi eszköze – az EU hagyományos államközpontú megközelítését egy kiegyensúlyozottabb, hosszabb távú és társadalomorientált megközelítéssel egészíti ki, amelyre nagyon nagy szükség van, középpontba helyezve az alulról építkező helyi és regionális mozgalmakkal való közvetlen kapcsolatot; |
| --- | --- |

H.

mivel a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozása – más olyan uniós programokkal együtt, mint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) és az európai szomszédságpolitika civil társadalmi eszköze – az EU hagyományos államközpontú megközelítését egy kiegyensúlyozottabb, hosszabb távú és társadalomorientált megközelítéssel egészíti ki, amelyre nagyon nagy szükség van, középpontba helyezve az alulról építkező helyi és regionális mozgalmakkal való közvetlen kapcsolatot;

| I. | mivel a Demokráciáért Európai Alapítvány által végrehajtottakhoz hasonló demokráciatámogatási intézkedések hatásának értékelése továbbra is alapvetően nehéz feladat, különösen az érintett országok politikai átalakulásának nem lineáris és elhúzódó jellege és az érintett tevékenységek gyakran bizalmas természete miatt; |
| --- | --- |

I.

mivel a Demokráciáért Európai Alapítvány által végrehajtottakhoz hasonló demokráciatámogatási intézkedések hatásának értékelése továbbra is alapvetően nehéz feladat, különösen az érintett országok politikai átalakulásának nem lineáris és elhúzódó jellege és az érintett tevékenységek gyakran bizalmas természete miatt;

| J. | mivel az információs technológiák és a közösségi média a demokráciáért folytatott küzdelem fontos eszközeivé váltak, és ezért ezeknek kiemelt helyet kell biztosítani a demokrácia támogatására irányuló európai menetrendben; |
| --- | --- |

J.

mivel az információs technológiák és a közösségi média a demokráciáért folytatott küzdelem fontos eszközeivé váltak, és ezért ezeknek kiemelt helyet kell biztosítani a demokrácia támogatására irányuló európai menetrendben;

| K. | mivel a Demokráciáért Európai Alapítvány 2015. június 30-ig 186 kezdeményezést támogatott, az EU déli szomszédságában összesen több mint 5,2 millió EUR értékben, az EU keleti szomszédságában és azon túl pedig több mint 5,3 millió EUR értékben; |
| --- | --- |

K.

mivel a Demokráciáért Európai Alapítvány 2015. június 30-ig 186 kezdeményezést támogatott, az EU déli szomszédságában összesen több mint 5,2 millió EUR értékben, az EU keleti szomszédságában és azon túl pedig több mint 5,3 millió EUR értékben;

| L. | mivel a Demokráciáért Európai Alapítvány a társfinanszírozás különleges formájában részesül, amelynek értelmében igazgatási költségvetését a Bizottság biztosítja, ugyanakkor a helyszínen végzett tevékenységeket a tagállamok és harmadik országok hozzájárulásaiból finanszírozzák; |
| --- | --- |

L.

mivel a Demokráciáért Európai Alapítvány a társfinanszírozás különleges formájában részesül, amelynek értelmében igazgatási költségvetését a Bizottság biztosítja, ugyanakkor a helyszínen végzett tevékenységeket a tagállamok és harmadik országok hozzájárulásaiból finanszírozzák;

Általános értékelés

| 1. | üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány által eddig elért eredményeket, tekintettel a jelenlegi nehéz nemzetközi környezetre, és úgy véli, hogy „a politikai átalakulás alatt álló országokban és a demokratizálódásért küzdő társadalmakban a demokratizálódás és a mélyen gyökerező és fenntartható demokrácia előmozdítására és ösztönzésére” (16) irányuló fő célkitűzéseit teljesíti, többek között a „nem támogatottak támogatásával” is, a korrupció elleni küzdelem révén, a sokféleségen és az erőszakmentességen belüli párbeszéd előmozdításával, a társadalmi és politikai részvétel ösztönzése révén, azon az adott területen dolgozó aktivisták és újságírók támogatásával, akik áldoznak arra, hogy biztosítsák és felgyorsítsák az igazságszolgáltatást hozzáférhetőbbé tévő demokratikus folyamatok elindítását; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány által eddig elért eredményeket, tekintettel a jelenlegi nehéz nemzetközi környezetre, és úgy véli, hogy „a politikai átalakulás alatt álló országokban és a demokratizálódásért küzdő társadalmakban a demokratizálódás és a mélyen gyökerező és fenntartható demokrácia előmozdítására és ösztönzésére” (16) irányuló fő célkitűzéseit teljesíti, többek között a „nem támogatottak támogatásával” is, a korrupció elleni küzdelem révén, a sokféleségen és az erőszakmentességen belüli párbeszéd előmozdításával, a társadalmi és politikai részvétel ösztönzése révén, azon az adott területen dolgozó aktivisták és újságírók támogatásával, akik áldoznak arra, hogy biztosítsák és felgyorsítsák az igazságszolgáltatást hozzáférhetőbbé tévő demokratikus folyamatok elindítását;

| 2. | elégedettséggel veszi tudomásul, hogy az Alapítvány a rövid működési időszak, a korlátozott pénzeszközök, valamint a demokráciatámogatás hatásának értékelésével kapcsolatos kihívások ellenére teljesítette a Parlament ajánlásait, hozzáadott értéket teremtve a meglévő uniós demokráciatámogatáshoz egy gyors, rugalmas, alulról felfelé építkező és a kereslet által vezérelt finanszírozással, amelyet közvetlenül a kedvezményezettek számára pénzügyileg hatékony módon biztosítottak, az alacsony adminisztratív terheknek, valamint az Alapítvány számára az irányítótanács által létrehozott egyszerű eljárásoknak köszönhetően; |
| --- | --- |

2.

elégedettséggel veszi tudomásul, hogy az Alapítvány a rövid működési időszak, a korlátozott pénzeszközök, valamint a demokráciatámogatás hatásának értékelésével kapcsolatos kihívások ellenére teljesítette a Parlament ajánlásait, hozzáadott értéket teremtve a meglévő uniós demokráciatámogatáshoz egy gyors, rugalmas, alulról felfelé építkező és a kereslet által vezérelt finanszírozással, amelyet közvetlenül a kedvezményezettek számára pénzügyileg hatékony módon biztosítottak, az alacsony adminisztratív terheknek, valamint az Alapítvány számára az irányítótanács által létrehozott egyszerű eljárásoknak köszönhetően;

| 3. | úgy véli, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány mint a demokráciát támogató módszer hozzájárult mind a politikai, mind a személyes kockázat csökkentéséhez; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány mint a demokráciát támogató módszer hozzájárult mind a politikai, mind a személyes kockázat csökkentéséhez;

| 4. | hangsúlyozza az EU arra vonatkozó többirányú erőfeszítései iránti maradéktalan és folyamatos támogatását, hogy segítséget nyújtson a civil társadalmi szervezeteknek, társadalmi mozgalmaknak és aktivistáknak szerte a világon; megismétli, hogy továbbra is biztosítani kell a Demokráciáért Európai Alapítvány tevékenységének és az EU meglévő külső finanszírozási eszközeinek – elsősorban a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) – egymást kiegészítő jellegét és kerülni kell az ezek közti átfedéseket, mivel azok a demokratikus elvek előmozdítását és az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását tűzték ki célul az EU közelében; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza az EU arra vonatkozó többirányú erőfeszítései iránti maradéktalan és folyamatos támogatását, hogy segítséget nyújtson a civil társadalmi szervezeteknek, társadalmi mozgalmaknak és aktivistáknak szerte a világon; megismétli, hogy továbbra is biztosítani kell a Demokráciáért Európai Alapítvány tevékenységének és az EU meglévő külső finanszírozási eszközeinek – elsősorban a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) – egymást kiegészítő jellegét és kerülni kell az ezek közti átfedéseket, mivel azok a demokratikus elvek előmozdítását és az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását tűzték ki célul az EU közelében;

| 5. | üdvözli, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány következetesen kiáll a véleménynyilvánítás szabadsága és az egyesülési szabadság, a tömegtájékoztatás szabadsága, a jogállamiság építése és megerősítése, a korrupció elleni küzdelem, valamint a társadalmi és politikai pluralizmus mellett, amelynek célja a demokratikus rendszerek fejlődésének támogatása az EU keleti és a déli szomszédságában; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány következetesen kiáll a véleménynyilvánítás szabadsága és az egyesülési szabadság, a tömegtájékoztatás szabadsága, a jogállamiság építése és megerősítése, a korrupció elleni küzdelem, valamint a társadalmi és politikai pluralizmus mellett, amelynek célja a demokratikus rendszerek fejlődésének támogatása az EU keleti és a déli szomszédságában;

| 6. | azon a véleményen van, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány által megvalósított kezdeményezések egyedülállónak és hiánypótlónak bizonyultak azokban az esetekben, amikor az uniós tagállamok és a nem uniós országok általi finanszírozás nem valósulhatott meg; |
| --- | --- |

6.

azon a véleményen van, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány által megvalósított kezdeményezések egyedülállónak és hiánypótlónak bizonyultak azokban az esetekben, amikor az uniós tagállamok és a nem uniós országok általi finanszírozás nem valósulhatott meg;

| 7. | felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egy holisztikus megközelítést a politikai átmenet és a demokratizálódás támogatására a harmadik országokban, amely magában foglalja az emberi jogok tiszteletben tartását, a jogérvényesülés, az átláthatóság, az elszámoltathatóság, a megbékélés és a jogállamiság előmozdítását, valamint a demokratikus intézmények – többek között a jogalkotó szervek – megerősítését; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egy holisztikus megközelítést a politikai átmenet és a demokratizálódás támogatására a harmadik országokban, amely magában foglalja az emberi jogok tiszteletben tartását, a jogérvényesülés, az átláthatóság, az elszámoltathatóság, a megbékélés és a jogállamiság előmozdítását, valamint a demokratikus intézmények – többek között a jogalkotó szervek – megerősítését;

Finanszírozás

| 8. | felhívja a Demokráciáért Európai Alapítvány alapító feleit, különösen az összes uniós tagállamot és a Bizottságot, hogy járuljanak hozzá az Alapítványhoz vagy növeljék az ilyen hozzájárulásaikat, a Demokráciáért Európai Alapítvány megalapításakor vállalt kötelezettségeikkel összhangban; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Demokráciáért Európai Alapítvány alapító feleit, különösen az összes uniós tagállamot és a Bizottságot, hogy járuljanak hozzá az Alapítványhoz vagy növeljék az ilyen hozzájárulásaikat, a Demokráciáért Európai Alapítvány megalapításakor vállalt kötelezettségeikkel összhangban;

| 9. | emlékeztet arra, hogy 2015. április 26-án a Demokráciáért Európai Alapítványnak a következő országok ajánlották fel támogatásukat és hozzájárulásukat: Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Németország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Hollandia, Lengyelország, Románia, Szlovákia, Spanyolország, Svédország és Svájc, míg a többi 12 tagország ezt még nem tette meg; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy 2015. április 26-án a Demokráciáért Európai Alapítványnak a következő országok ajánlották fel támogatásukat és hozzájárulásukat: Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Németország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Hollandia, Lengyelország, Románia, Szlovákia, Spanyolország, Svédország és Svájc, míg a többi 12 tagország ezt még nem tette meg;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány hatékonyságának fenntartása és továbbfejlesztése szempontjából elengedhetetlen a hosszú távú, megfelelő, stabil, átlátható és kiszámítható finanszírozás biztosítása; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány hatékonyságának fenntartása és továbbfejlesztése szempontjából elengedhetetlen a hosszú távú, megfelelő, stabil, átlátható és kiszámítható finanszírozás biztosítása;

| 11. | felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, valamint az európai szomszédságpolitikáért és a csatlakozási tárgyalásokért felelős biztost, hogy kerüljön sor a Demokráciáért Európai Alapítvány hozzáadott értékének mérlegelésére az európai szomszédságpolitika közelmúltban elindított felülvizsgálata során, és hogy vizsgálják meg, milyen módon lehetne a Demokráciáért Európai Alapítvány fenntartható támogatását biztosítani; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, valamint az európai szomszédságpolitikáért és a csatlakozási tárgyalásokért felelős biztost, hogy kerüljön sor a Demokráciáért Európai Alapítvány hozzáadott értékének mérlegelésére az európai szomszédságpolitika közelmúltban elindított felülvizsgálata során, és hogy vizsgálják meg, milyen módon lehetne a Demokráciáért Európai Alapítvány fenntartható támogatását biztosítani;

| 12. | felkéri Belgiumot, hogy legalább mérje fel a Demokráciáért Európai Alapítványtól és annak alkalmazottaitól származó adóbevételek egésze vagy egy része visszatérítésének lehetőségét az Alapítvány projektjeinek finanszírozására; emlékeztet arra, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány a belga jog szerinti magánalapítványként működik; |
| --- | --- |

12.

felkéri Belgiumot, hogy legalább mérje fel a Demokráciáért Európai Alapítványtól és annak alkalmazottaitól származó adóbevételek egésze vagy egy része visszatérítésének lehetőségét az Alapítvány projektjeinek finanszírozására; emlékeztet arra, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány a belga jog szerinti magánalapítványként működik;

| 13. | üdvözli az északi, a közép-európai és egyes déli tagállamok által nyújtott hozzájárulásokat; felhívja a többi déli tagállamot, amelyek egy része történelmi, gazdasági és kulturális szempontból különösen erősen kötődik a déli szomszédsághoz, hogy tegyenek külön erőfeszítést a Demokráciáért Európai Alapítványhoz való pénzügyi vagy kirendelés által történő hozzájárulás érdekében; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az északi, a közép-európai és egyes déli tagállamok által nyújtott hozzájárulásokat; felhívja a többi déli tagállamot, amelyek egy része történelmi, gazdasági és kulturális szempontból különösen erősen kötődik a déli szomszédsághoz, hogy tegyenek külön erőfeszítést a Demokráciáért Európai Alapítványhoz való pénzügyi vagy kirendelés által történő hozzájárulás érdekében;

| 14. | üdvözli az Alapítvány által az uniós partnerektől, például a Svájctól és Kanadától kapott pénzügyi hozzájárulást; szorgalmazza, hogy más tagállamok, különösen az EFTA-országok is támogassák a Demokráciáért Európai Alapítványt; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az Alapítvány által az uniós partnerektől, például a Svájctól és Kanadától kapott pénzügyi hozzájárulást; szorgalmazza, hogy más tagállamok, különösen az EFTA-országok is támogassák a Demokráciáért Európai Alapítványt;

| 15. | felszólítja a Demokráciáért Európai Alapítvány támogatóit, hogy az Alapítvány végrehajtó bizottsága számára biztosítsanak teljes szabadságot a kedvezményezettek kiválasztásában, ami az irányítótanács által jóváhagyott munkaterv alapján történik, továbbá felszólít arra, hogy vessenek véget annak a gyakorlatnak, hogy a támogatók bizonyos országok vagy projektek tekintetében támogatási összegeket különítenek el; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Demokráciáért Európai Alapítvány támogatóit, hogy az Alapítvány végrehajtó bizottsága számára biztosítsanak teljes szabadságot a kedvezményezettek kiválasztásában, ami az irányítótanács által jóváhagyott munkaterv alapján történik, továbbá felszólít arra, hogy vessenek véget annak a gyakorlatnak, hogy a támogatók bizonyos országok vagy projektek tekintetében támogatási összegeket különítenek el;

Emberierőforrás-kapacitás

| 16. | kéri a Demokráciáért Európai Alapítvány titkársága kapacitásainak megerősítését megfelelő emberi erőforrások formájában, lehetővé téve, hogy megbirkózzon új feladatai ellátásával; |
| --- | --- |

16.

kéri a Demokráciáért Európai Alapítvány titkársága kapacitásainak megerősítését megfelelő emberi erőforrások formájában, lehetővé téve, hogy megbirkózzon új feladatai ellátásával;

| 17. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy valósítsák meg azon jelzésüket, hogy nemzeti szakértőket rendelnek ki a Demokráciáért Európai Alapítvány titkárságához; |
| --- | --- |

17.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy valósítsák meg azon jelzésüket, hogy nemzeti szakértőket rendelnek ki a Demokráciáért Európai Alapítvány titkárságához;

A Demokráciáért Európai Alapítvány földrajzi megbízatása és a kelet és dél közötti egyensúly

| 18. | üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány kezdeti földrajzi korlátozásának megszüntetését az irányítótanács 2014. december 3-i ülésén elfogadottak alapján; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány kezdeti földrajzi korlátozásának megszüntetését az irányítótanács 2014. december 3-i ülésén elfogadottak alapján;

| 19. | üdvözli, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány biztosítja a keleti és déli szomszédság közötti földrajzi egyensúlyt a projektfinanszírozásban; |
| --- | --- |

19.

üdvözli, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány biztosítja a keleti és déli szomszédság közötti földrajzi egyensúlyt a projektfinanszírozásban;

Támogatás és kedvezményezettek

| 20. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy hosszú távon biztosítsák a Demokráciáért Európai Alapítvány kedvezményezettjei fenntartható finanszírozását a más kétoldalú támogatókkal és az európai külső finanszírozási eszközökkel – különösen a demokrácia és az emberi jogok európai eszközével – kialakított kiegészítő kapcsolatok megerősítése révén, amely – adott esetben – átveheti az Alapítvány régebbi kedvezményezettjeinek középtávú pénzügyi finanszírozását, és e célból:






  a) | felkéri a Demokráciáért Európai Alapítványt és a Bizottságot egy kapcsolattartó csoport létrehozására annak meghatározása érdekében, hogy az Alapítvány kedvezményezettjei számára mi a legjobb módja a demokrácia és az emberi jogok európai eszközéből nyújtott pénzügyi támogatására való átállásra; valamint |
| --- | --- | --- |

20.

alapvető fontosságúnak tartja, hogy hosszú távon biztosítsák a Demokráciáért Európai Alapítvány kedvezményezettjei fenntartható finanszírozását a más kétoldalú támogatókkal és az európai külső finanszírozási eszközökkel – különösen a demokrácia és az emberi jogok európai eszközével – kialakított kiegészítő kapcsolatok megerősítése révén, amely – adott esetben – átveheti az Alapítvány régebbi kedvezményezettjeinek középtávú pénzügyi finanszírozását, és e célból:

a)

felkéri a Demokráciáért Európai Alapítványt és a Bizottságot egy kapcsolattartó csoport létrehozására annak meghatározása érdekében, hogy az Alapítvány kedvezményezettjei számára mi a legjobb módja a demokrácia és az emberi jogok európai eszközéből nyújtott pénzügyi támogatására való átállásra; valamint

| b) | felszólítja az Európai Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy terjesszenek elő konkrét javaslatokat egy, a Demokráciáért Európai Alapítvánnyal közös programozási pont létrehozására, illetve az Alapítvánnyal való együttműködésre vonatkozó mechanizmusokra, az összhang és a fenntarthatóság hosszabb távon való biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

felszólítja az Európai Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy terjesszenek elő konkrét javaslatokat egy, a Demokráciáért Európai Alapítvánnyal közös programozási pont létrehozására, illetve az Alapítvánnyal való együttműködésre vonatkozó mechanizmusokra, az összhang és a fenntarthatóság hosszabb távon való biztosítása érdekében;

| 21. | kéri a Demokráciáért Európai Alapítvány további aktív részvételét azokban az országokban, ahol a civil társadalom számára nyújtott külső támogatás komoly akadályokba ütközik, vagy ahol az állami finanszírozás megkülönböztető, és azt kizárólag csak bizonyos szervezeteknek vagy civil társadalmi szervezeteknek ítélik oda; támogatja a Demokráciáért Európai Alapítvány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy innovatív eszközöket találjon olyan szereplők támogatására, akik különösen nehéz politikai környezetben a változásért munkálkodnak; |
| --- | --- |

21.

kéri a Demokráciáért Európai Alapítvány további aktív részvételét azokban az országokban, ahol a civil társadalom számára nyújtott külső támogatás komoly akadályokba ütközik, vagy ahol az állami finanszírozás megkülönböztető, és azt kizárólag csak bizonyos szervezeteknek vagy civil társadalmi szervezeteknek ítélik oda; támogatja a Demokráciáért Európai Alapítvány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy innovatív eszközöket találjon olyan szereplők támogatására, akik különösen nehéz politikai környezetben a változásért munkálkodnak;

| 22. | nyomatékosan kéri az irányítótanácsot, hogy folytassa a demokratikus politikai aktivisták támogatását és az integrált politikai folyamatok finanszírozását; úgy véli, hogy a Demokráciáért Európai Alapítványnak foglalkoznia kell azokkal a politikai pártokkal, illetve támogatnia kell az olyan pártok megjelenését és megerősödését, amelyek egyértelműen elkötelezték magukat a demokratikus elvek mellett, lehetőség szerint a meglévő politikai alapítványokkal partnerségben; |
| --- | --- |

22.

nyomatékosan kéri az irányítótanácsot, hogy folytassa a demokratikus politikai aktivisták támogatását és az integrált politikai folyamatok finanszírozását; úgy véli, hogy a Demokráciáért Európai Alapítványnak foglalkoznia kell azokkal a politikai pártokkal, illetve támogatnia kell az olyan pártok megjelenését és megerősödését, amelyek egyértelműen elkötelezték magukat a demokratikus elvek mellett, lehetőség szerint a meglévő politikai alapítványokkal partnerségben;

| 23. | üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítványnak a nyomon követésre és értékelésre vonatkozó iránymutatásait; hangsúlyozza azonban, hogy e végrehajtási iránymutatásoknak a Demokráciáért Európai Alapítvány méretével és emberierőforrás-kapacitásával arányosaknak kell lenniük; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítványnak a nyomon követésre és értékelésre vonatkozó iránymutatásait; hangsúlyozza azonban, hogy e végrehajtási iránymutatásoknak a Demokráciáért Európai Alapítvány méretével és emberierőforrás-kapacitásával arányosaknak kell lenniük;

| 24. | ösztönzi a Demokráciáért Európai Alapítványt, hogy továbbra is legyen fogékony az új technológiákra azáltal, hogy támogatásaiba beépíti a technológiai támogatást; |
| --- | --- |

24.

ösztönzi a Demokráciáért Európai Alapítványt, hogy továbbra is legyen fogékony az új technológiákra azáltal, hogy támogatásaiba beépíti a technológiai támogatást;

| 25. | üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány által az ukrán szereplőknek nyújtott támogatásokat, mivel jó példával szolgált a később demokratikusan képviselőkké megválasztott politikai és civil aktivistáknak nyújtott gyors támogatásra; üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítványból az EU szomszédságában tevékenykedő demokráciapárti aktivistáknak kínált támogatást, amelynek célja a szilárd demokratikus rendszerek kialakítása érdekében végzett munka fenntartása; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány által az ukrán szereplőknek nyújtott támogatásokat, mivel jó példával szolgált a később demokratikusan képviselőkké megválasztott politikai és civil aktivistáknak nyújtott gyors támogatásra; üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítványból az EU szomszédságában tevékenykedő demokráciapárti aktivistáknak kínált támogatást, amelynek célja a szilárd demokratikus rendszerek kialakítása érdekében végzett munka fenntartása;

| 26. | üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány által a déli szomszédság néhány országának aktivistái számára nyújtott támogatásokat, hiszen ezek a Demokráciáért Európai Alapítvány különösen ellenséges környezetben végzett demokráciát támogató munkájának hozzáadott értékét tükrözik; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány által a déli szomszédság néhány országának aktivistái számára nyújtott támogatásokat, hiszen ezek a Demokráciáért Európai Alapítvány különösen ellenséges környezetben végzett demokráciát támogató munkájának hozzáadott értékét tükrözik;

| 27. | határozottan ösztönzi a Demokráciáért Európai Alapítványt arra, hogy fokozottabb hangsúlyt helyezzen a társadalmilag vagy politikailag kirekesztett csoportokra, többek között a nők jogainak erősítését és a nők közéletben való fokozottabb részvételének megvalósítását célul kitűző női mozgalmak, valamint az alulról építkező mozgalmak támogatásával, továbbá a vallási közösségekhez kapcsolódó etnikai és nyelvi kisebbségek, LMBTI emberi jogi aktivisták, üldözött vallási kisebbségek és civil aktivisták, továbbá alulról építkező mozgalmak, a gyenge vagy kialakulóban lévő politikai mozgalmak, a szakszervezetek, bloggerek és a médiában tevékenykedő aktivisták támogatása révén; |
| --- | --- |

27.

határozottan ösztönzi a Demokráciáért Európai Alapítványt arra, hogy fokozottabb hangsúlyt helyezzen a társadalmilag vagy politikailag kirekesztett csoportokra, többek között a nők jogainak erősítését és a nők közéletben való fokozottabb részvételének megvalósítását célul kitűző női mozgalmak, valamint az alulról építkező mozgalmak támogatásával, továbbá a vallási közösségekhez kapcsolódó etnikai és nyelvi kisebbségek, LMBTI emberi jogi aktivisták, üldözött vallási kisebbségek és civil aktivisták, továbbá alulról építkező mozgalmak, a gyenge vagy kialakulóban lévő politikai mozgalmak, a szakszervezetek, bloggerek és a médiában tevékenykedő aktivisták támogatása révén;

| 28. | felhívja a Demokráciáért Európai Alapítványt arra, hogy – adott esetben – alakítson ki együttműködést a vallási közösségekhez – köztük az üldözött vallási kisebbségekhez –kapcsolódó civil aktivista csoportokkal; emlékeztet arra, hogy az egyház döntő szerepet játszott a kommunista rezsimek elleni küzdelemben és a közép- és kelet-európai országok demokratikus átalakulásának folyamatában; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Demokráciáért Európai Alapítványt arra, hogy – adott esetben – alakítson ki együttműködést a vallási közösségekhez – köztük az üldözött vallási kisebbségekhez –kapcsolódó civil aktivista csoportokkal; emlékeztet arra, hogy az egyház döntő szerepet játszott a kommunista rezsimek elleni küzdelemben és a közép- és kelet-európai országok demokratikus átalakulásának folyamatában;

| 29. | ösztönzi a Demokráciáért Európai Alapítványt, hogy fokozza a megjelenő fiatal vezetők és újonnan megválasztott női, ifjúsági vagy kisebbségi képviselők számára nyújtott támogatását a politikai átmenet időszakában lévő országokban; |
| --- | --- |

29.

ösztönzi a Demokráciáért Európai Alapítványt, hogy fokozza a megjelenő fiatal vezetők és újonnan megválasztott női, ifjúsági vagy kisebbségi képviselők számára nyújtott támogatását a politikai átmenet időszakában lévő országokban;

| 30. | felszólítja a tagállamokat, hogy a Demokráciáért Európai Alapítványon keresztül továbbra is nyújtsanak pénzügyi támogatást az orosz civil társadalom és média számára; felhívja a figyelmet a közelmúltbeli fejleményekre, így a civil társadalmi szervezeteket sújtó korlátozásokra, a politikai ellenzék elnyomására és az államilag ellenőrzött média által folytatott agresszív, célzott dezinformációs kampányokra, melyek láthatóan mind azt a célt szolgálják, hogy szándékosan olyan, a szélsőségesen nacionalista politikai légkörnek kedvező környezetet hozzanak létre, amelyet antidemokratikus retorika, elnyomás és gyűlöletbeszéd jellemez; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a tagállamokat, hogy a Demokráciáért Európai Alapítványon keresztül továbbra is nyújtsanak pénzügyi támogatást az orosz civil társadalom és média számára; felhívja a figyelmet a közelmúltbeli fejleményekre, így a civil társadalmi szervezeteket sújtó korlátozásokra, a politikai ellenzék elnyomására és az államilag ellenőrzött média által folytatott agresszív, célzott dezinformációs kampányokra, melyek láthatóan mind azt a célt szolgálják, hogy szándékosan olyan, a szélsőségesen nacionalista politikai légkörnek kedvező környezetet hozzanak létre, amelyet antidemokratikus retorika, elnyomás és gyűlöletbeszéd jellemez;

A Parlament és a Demokráciáért Európai Alapítvány közötti együttműködés

| 31. | üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány első éves jelentésének a Külügyi Bizottság előtti, az Alapítvány alapszabálya 8. cikkének (4) bekezdésének megfelelő ismertetését; hangsúlyozza, hogy ez az évente ismétlődő esemény jó alkalmat teremt az áttekintésre és új szinergiák kialakítására; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány első éves jelentésének a Külügyi Bizottság előtti, az Alapítvány alapszabálya 8. cikkének (4) bekezdésének megfelelő ismertetését; hangsúlyozza, hogy ez az évente ismétlődő esemény jó alkalmat teremt az áttekintésre és új szinergiák kialakítására;

| 32. | felszólít a Demokráciáért Európai Alapítvány, a Demokráciatámogatási és Választási Koordinációs Csoport, valamint az illetékes parlamenti bizottságok és állandó küldöttségek közötti hatékony kapcsolatra; arra ösztönzi tagjait, hogy támogassák a Demokráciáért Európai Alapítványt, és a figyelmet a kapcsolódó fellépések terén és az Európai Parlament harmadik országokba látogató parlamenti küldöttségeiben – többek között a kedvezményezettekkel való találkozókon – irányítsák az Alapítvány munkájára; |
| --- | --- |

32.

felszólít a Demokráciáért Európai Alapítvány, a Demokráciatámogatási és Választási Koordinációs Csoport, valamint az illetékes parlamenti bizottságok és állandó küldöttségek közötti hatékony kapcsolatra; arra ösztönzi tagjait, hogy támogassák a Demokráciáért Európai Alapítványt, és a figyelmet a kapcsolódó fellépések terén és az Európai Parlament harmadik országokba látogató parlamenti küldöttségeiben – többek között a kedvezményezettekkel való találkozókon – irányítsák az Alapítvány munkájára;

| 33. | szorgalmazza a Demokráciáért Európai Alapítvány, a kedvezményezettek és a Szaharov-díj hálózat közötti együttműködés elmélyítését; |
| --- | --- |

33.

szorgalmazza a Demokráciáért Európai Alapítvány, a kedvezményezettek és a Szaharov-díj hálózat közötti együttműködés elmélyítését;

| 34. | felkéri a Demokráciáért Európai Alapítványt, hogy fejlessze tovább együttműködését a fiatal vezetők európai parlamenti fórumával; |
| --- | --- |

34.

felkéri a Demokráciáért Európai Alapítványt, hogy fejlessze tovább együttműködését a fiatal vezetők európai parlamenti fórumával;

Politikai koherencia és koordináció

| 35. | arra ösztönzi a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy biztosítsák a demokratikus erőfeszítések tekintetében a valódi belső és külső koherenciát, és e tekintetben ismerjék el a Demokráciáért Európai Alapítvány szerepét; |
| --- | --- |

35.

arra ösztönzi a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy biztosítsák a demokratikus erőfeszítések tekintetében a valódi belső és külső koherenciát, és e tekintetben ismerjék el a Demokráciáért Európai Alapítvány szerepét;

| 36. | szorgalmazza, hogy azokban az országokban, ahol a Demokráciáért Európai Alapítvány aktívan működik, az uniós küldöttségek és a tagállamok diplomáciai képviseletei hívják fel a lehetséges kedvezményezettekre az Alapítvány figyelmét, illetve a potenciális kedvezményezetteket tájékoztassák a Demokráciáért Európai Alapítvány létezéséről; ezzel párhuzamosan arra ösztönzi a Demokráciáért Európai Alapítvány személyzetét, hogy folytasson szoros együttműködést a vonatkozó uniós és tagállami diplomáciai személyzettel azon lehetséges kedvezményezettek kapcsán, akik az Alapítványon keresztül nem támogathatók, kölcsönösen tiszteletben tartva az információk érzékenységét és valamennyi fél biztonságát; |
| --- | --- |

36.

szorgalmazza, hogy azokban az országokban, ahol a Demokráciáért Európai Alapítvány aktívan működik, az uniós küldöttségek és a tagállamok diplomáciai képviseletei hívják fel a lehetséges kedvezményezettekre az Alapítvány figyelmét, illetve a potenciális kedvezményezetteket tájékoztassák a Demokráciáért Európai Alapítvány létezéséről; ezzel párhuzamosan arra ösztönzi a Demokráciáért Európai Alapítvány személyzetét, hogy folytasson szoros együttműködést a vonatkozó uniós és tagállami diplomáciai személyzettel azon lehetséges kedvezményezettek kapcsán, akik az Alapítványon keresztül nem támogathatók, kölcsönösen tiszteletben tartva az információk érzékenységét és valamennyi fél biztonságát;

| 37. | sürgeti az uniós küldöttségeket és a tagállamok diplomáciai képviseleteit, hogy szervezett módon működjenek együtt annak érdekében, hogy megkönnyítsék a Demokráciáért Európai Alapítvány Európai Unióba meghívott támogatottjai számára a vízumkérelmi eljárást; |
| --- | --- |

37.

sürgeti az uniós küldöttségeket és a tagállamok diplomáciai képviseleteit, hogy szervezett módon működjenek együtt annak érdekében, hogy megkönnyítsék a Demokráciáért Európai Alapítvány Európai Unióba meghívott támogatottjai számára a vízumkérelmi eljárást;

| 38. | üdvözli az EKSZ és a Bizottság erőfeszítéseit, hogy a Demokráciáért Európai Alapítványról tájékoztatást nyújt saját személyzete körében, különösen az uniós küldöttségek tagjai között; |
| --- | --- |

38.

üdvözli az EKSZ és a Bizottság erőfeszítéseit, hogy a Demokráciáért Európai Alapítványról tájékoztatást nyújt saját személyzete körében, különösen az uniós küldöttségek tagjai között;

| 39. | felszólít arra, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány irányítótanácsa háromévenként tartson miniszteri szintű ülést, hogy megvitassák az EU demokráciatámogatási politikáját és az Alapítvány jövőbeni stratégiai prioritásait; |
| --- | --- |

39.

felszólít arra, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány irányítótanácsa háromévenként tartson miniszteri szintű ülést, hogy megvitassák az EU demokráciatámogatási politikáját és az Alapítvány jövőbeni stratégiai prioritásait;

A demokráciát támogató egyéb szereplőkkel való együttműködés

| 40. | kéri, hogy összhangban a Demokráciáért Európai Alapítvány alapszabályával az Alapítvány működjön együtt az Európában működő szervezetekkel, például az Európa Tanáccsal, az IDEA-val (a demokrácia és a választási segítségnyújtás nemzetközi intézete) és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel; |
| --- | --- |

40.

kéri, hogy összhangban a Demokráciáért Európai Alapítvány alapszabályával az Alapítvány működjön együtt az Európában működő szervezetekkel, például az Európa Tanáccsal, az IDEA-val (a demokrácia és a választási segítségnyújtás nemzetközi intézete) és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel;

| 41. | felhívja a Demokráciáért Európai Alapítványt arra, hogy fokozza az együttműködést a demokráciatámogatás terén aktív kulcsfontosságú szereplőkkel és azon nemzetközi, regionális és országos szervezetekkel, amelyek székhelye az Európai Unióban van, vagy amelyek azokban az országokban tevékenykednek, amelyekben a Demokráciáért Európai Alapítványt működik; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Demokráciáért Európai Alapítványt arra, hogy fokozza az együttműködést a demokráciatámogatás terén aktív kulcsfontosságú szereplőkkel és azon nemzetközi, regionális és országos szervezetekkel, amelyek székhelye az Európai Unióban van, vagy amelyek azokban az országokban tevékenykednek, amelyekben a Demokráciáért Európai Alapítványt működik;

| 42. | ösztönzi, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány határozza meg a nemzetközi civil társadalmi szervezetekkel, többek között a keleti partnerség civil társadalmi fórumával és az Anna Lindh Alapítvánnyal történő együttműködés lehetséges formáit; |
| --- | --- |

42.

ösztönzi, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány határozza meg a nemzetközi civil társadalmi szervezetekkel, többek között a keleti partnerség civil társadalmi fórumával és az Anna Lindh Alapítvánnyal történő együttműködés lehetséges formáit;

További ajánlások

| 43. | felhívja a Demokráciáért Európai Alapítványt, hogy folytassa a demokráciatámogatás – többek között politikai szereplők és aktivisták számára nyújtott – új és innovatív eszközeinek kidolgozását és a legjobb gyakorlatok megosztását annak érdekében, hogy igazodni tudjon az önkényuralmi rendszerű országokban tapasztalható fokozódó korlátozáshoz, különös tekintettel a médiával és a civil társadalommal kapcsolatos új kezdeményezésekre ezekben az országokban; ebben az összefüggésben hangsúlyozza az országspecifikus stratégiák kidolgozásának fontosságát; |
| --- | --- |

43.

felhívja a Demokráciáért Európai Alapítványt, hogy folytassa a demokráciatámogatás – többek között politikai szereplők és aktivisták számára nyújtott – új és innovatív eszközeinek kidolgozását és a legjobb gyakorlatok megosztását annak érdekében, hogy igazodni tudjon az önkényuralmi rendszerű országokban tapasztalható fokozódó korlátozáshoz, különös tekintettel a médiával és a civil társadalommal kapcsolatos új kezdeményezésekre ezekben az országokban; ebben az összefüggésben hangsúlyozza az országspecifikus stratégiák kidolgozásának fontosságát;

| 44. | felszólít a demokrácia szellemében annak biztosítására, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány irányítótanácsának összetétele a képviselőcsoportokat képviselje, a D'Hondt rendszer alapján; |
| --- | --- |

44.

felszólít a demokrácia szellemében annak biztosítására, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány irányítótanácsának összetétele a képviselőcsoportokat képviselje, a D'Hondt rendszer alapján;

| 45. | üdvözli, hogy tájékoztatást nyújtottak a nyilvánosság számára a Demokráciáért Európai Alapítvány eddigi eredményeiről, és úgy véli, hogy az Alapítvány egyediségének és hozzáadott értékének további hangsúlyozása, valamint a témáról széles körben és rendszeresen folytatott kommunikáció növelné adománygyűjtő kapacitását; |
| --- | --- |

45.

üdvözli, hogy tájékoztatást nyújtottak a nyilvánosság számára a Demokráciáért Európai Alapítvány eddigi eredményeiről, és úgy véli, hogy az Alapítvány egyediségének és hozzáadott értékének további hangsúlyozása, valamint a témáról széles körben és rendszeresen folytatott kommunikáció növelné adománygyűjtő kapacitását;

o

o o

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Demokráciáért Európai Alapítványnak. |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Demokráciáért Európai Alapítványnak.

---

(1)  HL C 257. E, 2013.9.6., 13. o.

(2)  HL C 33. E, 2013.2.5., 165. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0470.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0076.

(5)  HL L 77., 2014.3.15., 95. o.

(6)  HL L 77., 2014.3.15., 85. o.

(7)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=HU&f=ST%209908%202009%20INIT

(8)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/gena/111250.pdf

(9)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/118433.pdf

(10)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/122917.pdf

(11)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/126505.pdf

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/genaff/131171.pdf

(13)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/genaff/131181.pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/135130.pdf

(15)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_hu.pdf

(16)  A Demokráciáért Európai Alapítvány alapszabályának 2. cikke – elérhető az alábbi oldalon: https://www.democracyendowment.eu/about-eed/

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/137 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/137

---

P8_TA(2015)0275

A burundi helyzet

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a burundi helyzetről (2015/2723(RSP))

(2017/C 265/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Burundiról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burundiról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló 2014. április 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló 2014. április 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Burundira vonatkozó, a békét és a megbékélést célzó arushai megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burundira vonatkozó, a békét és a megbékélést célzó arushai megállapodásra,

| — | tekintettel Burundi alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Burundi alkotmányára,

| — | tekintettel a Kelet-afrikai Közösség államfői által 2015. május 31-én, a tanzániai Dar es-Salaamban kiadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kelet-afrikai Közösség államfői által 2015. május 31-én, a tanzániai Dar es-Salaamban kiadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a volt burundi államfők, politikai pártok és civil társadalmi szervezetek által 2015. május 28-án, Bujumburában tett rendkívüli felhívásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a volt burundi államfők, politikai pártok és civil társadalmi szervezetek által 2015. május 28-án, Bujumburában tett rendkívüli felhívásra,

| — | tekintettel az Afrikai Unió 2015. június 13-i csúcstalálkozóján elfogadott, a burundi helyzetről szóló határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió 2015. június 13-i csúcstalálkozóján elfogadott, a burundi helyzetről szóló határozatokra,

| — | tekintettel a Tanács Burundiról szóló 2015. június 22-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Burundiról szóló 2015. június 22-i következtetéseire,

| — | tekintettel Federica Mogherini alelnök/főképviselőnek a Burundiba indítandó uniós választási megfigyelő misszió felfüggesztéséről szóló 2015. május 28-i nyilatkozatára, valamint az alelnök/főképviselő szóvivőjének a burundi helyzetről szóló 2015. június 29-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini alelnök/főképviselőnek a Burundiba indítandó uniós választási megfigyelő misszió felfüggesztéséről szóló 2015. május 28-i nyilatkozatára, valamint az alelnök/főképviselő szóvivőjének a burundi helyzetről szóló 2015. június 29-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés Elnökségének 2015. június 14-i határozatára, amelyben az országban uralkodó helyzet miatt felfüggeszti a burundi parlamenti választásokat megfigyelő misszió tevékenységét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés Elnökségének 2015. június 14-i határozatára, amelyben az országban uralkodó helyzet miatt felfüggeszti a burundi parlamenti választásokat megfigyelő misszió tevékenységét,

| — | tekintettel az EU emberi jogok védelmezőiről szóló iránymutatásaira és az EU véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó emberi jogi iránymutatásaira, valamint a Tanács 2014. júniusi következtetéseire, amelyekben kötelezettséget vállalt arra, hogy fokozza az emberijog-védőkkel kapcsolatos munkáját, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogok védelmezőiről szóló iránymutatásaira és az EU véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó emberi jogi iránymutatásaira, valamint a Tanács 2014. júniusi következtetéseire, amelyekben kötelezettséget vállalt arra, hogy fokozza az emberijog-védőkkel kapcsolatos munkáját,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a burundi alkotmány 96. cikke és a békét és megbékélést célzó arushai megállapodás 7. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az elnök legfeljebb két cikluson át töltheti be e tisztséget; mivel Pierre Nkurunziza elnök 2005 óta van hivatalban, mivel 2010-ben újraválasztották egy olyan választás során, amelyet az ellenzék a kormányt megfélemlítéssel vádolva bojkottált; |
| --- | --- |

A.

mivel a burundi alkotmány 96. cikke és a békét és megbékélést célzó arushai megállapodás 7. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az elnök legfeljebb két cikluson át töltheti be e tisztséget; mivel Pierre Nkurunziza elnök 2005 óta van hivatalban, mivel 2010-ben újraválasztották egy olyan választás során, amelyet az ellenzék a kormányt megfélemlítéssel vádolva bojkottált;

| B. | mivel Nkurunziza elnök 2015. április 26-án bejelentette, hogy a harmadik ciklusban is elindul a választásokon – választhatóságát azzal indokolva, hogy az első ciklusban jogalkotók nevezték ki –, és ezáltal az országban zűrzavart okozott, és kiterjedt tiltakozásokat, továbbá 2015 májusában egy sikertelen katonai puccsot váltott ki; |
| --- | --- |

B.

mivel Nkurunziza elnök 2015. április 26-án bejelentette, hogy a harmadik ciklusban is elindul a választásokon – választhatóságát azzal indokolva, hogy az első ciklusban jogalkotók nevezték ki –, és ezáltal az országban zűrzavart okozott, és kiterjedt tiltakozásokat, továbbá 2015 májusában egy sikertelen katonai puccsot váltott ki;

| C. | mivel a bejelentést követően, a hadsereg korábbi vezérőrnagya, Godefroid Niyombare által vezetett sikertelen puccskísérlet után 2015. május 14-én 17 tisztviselőt letartóztattak, Godefroid Niyombare pedig elmenekült az országból, és több mint 70 ember vesztette életét az erőszakos cselekmények és sorozatos gránáttámadások során; |
| --- | --- |

C.

mivel a bejelentést követően, a hadsereg korábbi vezérőrnagya, Godefroid Niyombare által vezetett sikertelen puccskísérlet után 2015. május 14-én 17 tisztviselőt letartóztattak, Godefroid Niyombare pedig elmenekült az országból, és több mint 70 ember vesztette életét az erőszakos cselekmények és sorozatos gránáttámadások során;

| D. | mivel a Független Nemzeti Választási Bizottság két magas rangú tagja, az Alkotmánybíróság egyik magas rangú bírója – akinek az volt a feladata, hogy döntsön a harmadik elnöki ciklus jogszerűségéről –, valamint a nemzetgyűlés elnöke is elmenekült az országból, és mindannyian arra hivatkoztak, hogy saját biztonságuk van veszélyben; mivel 2015. június 25-én Burundi egyik alelnöke, Gervais Rufyikiri is elmenekült az országból, miután kétségbe vonta, hogy újraválasztható-e az elnök a harmadik ciklusra is; |
| --- | --- |

D.

mivel a Független Nemzeti Választási Bizottság két magas rangú tagja, az Alkotmánybíróság egyik magas rangú bírója – akinek az volt a feladata, hogy döntsön a harmadik elnöki ciklus jogszerűségéről –, valamint a nemzetgyűlés elnöke is elmenekült az országból, és mindannyian arra hivatkoztak, hogy saját biztonságuk van veszélyben; mivel 2015. június 25-én Burundi egyik alelnöke, Gervais Rufyikiri is elmenekült az országból, miután kétségbe vonta, hogy újraválasztható-e az elnök a harmadik ciklusra is;

| E. | mivel a rendőrség a békés tüntetőkkel szemben túlzott erőszakot alkalmazott, ami életek kioltásával is járt; mivel a rendőrség adatai szerint 2015. április 26. és május 12. között a tüntetésekkel összefüggésben 892 személyt tartóztattak le, és közülük 568-at bocsátottak később szabadon; mivel 280 fogva tartott személyt átadtak az államügyészségnek; |
| --- | --- |

E.

mivel a rendőrség a békés tüntetőkkel szemben túlzott erőszakot alkalmazott, ami életek kioltásával is járt; mivel a rendőrség adatai szerint 2015. április 26. és május 12. között a tüntetésekkel összefüggésben 892 személyt tartóztattak le, és közülük 568-at bocsátottak később szabadon; mivel 280 fogva tartott személyt átadtak az államügyészségnek;

| F. | mivel a hatóságokhoz köthető milícia fellépései még inkább fokozzák az erőszakot; mivel nem kormányzati szervezetek és emberijog-védők elítélték, hogy a Nemzeti Tanács a Demokrácia Védelmére / Erők a Demokrácia Védelmére (CNDD-FDD) párt milíciájának tagjai beszivárognak a rendőrségbe és a fegyveres csoportokba; |
| --- | --- |

F.

mivel a hatóságokhoz köthető milícia fellépései még inkább fokozzák az erőszakot; mivel nem kormányzati szervezetek és emberijog-védők elítélték, hogy a Nemzeti Tanács a Demokrácia Védelmére / Erők a Demokrácia Védelmére (CNDD-FDD) párt milíciájának tagjai beszivárognak a rendőrségbe és a fegyveres csoportokba;

| G. | mivel az ellenzéki pártok és a civil társadalom bojkottálta a választásokat az állami intézmények részrehajló felhasználása, a CNDD-FDD ifjúsági milíciája (az Imbonerakure) által alkalmazott erőszak és megfélemlítés, a Független Nemzeti Választási Bizottságba vetett bizalom hiánya, valamint a választási folyamat inkluzivitásának megnyirbálását célzó kormányzati stratégiák, többek között a választók nyilvántartásba vételével kapcsolatos nehézségek és a választókerületek uralkodó pártnak kedvező átrajzolása miatt; mivel a helyzet arra késztette a burundi katolikus egyházat, hogy visszarendelje a választások megszervezéséhez segítségül kijelölt papokat, arra hivatkozva, hogy „nem tud támogatni olyan választásokat, amelyek körül ennyi a hiányosság”; |
| --- | --- |

G.

mivel az ellenzéki pártok és a civil társadalom bojkottálta a választásokat az állami intézmények részrehajló felhasználása, a CNDD-FDD ifjúsági milíciája (az Imbonerakure) által alkalmazott erőszak és megfélemlítés, a Független Nemzeti Választási Bizottságba vetett bizalom hiánya, valamint a választási folyamat inkluzivitásának megnyirbálását célzó kormányzati stratégiák, többek között a választók nyilvántartásba vételével kapcsolatos nehézségek és a választókerületek uralkodó pártnak kedvező átrajzolása miatt; mivel a helyzet arra késztette a burundi katolikus egyházat, hogy visszarendelje a választások megszervezéséhez segítségül kijelölt papokat, arra hivatkozva, hogy „nem tud támogatni olyan választásokat, amelyek körül ennyi a hiányosság”;

| H. | mivel Burundi hatalmon lévő pártja bojkottálta az általa lemondásra felszólított Abdoulaye Bathily ENSZ-közvetítő, valamint az ENSZ, az Afrikai Unió (AU), a Kelet-afrikai Közösség és a Nagy-tavak Régió Nemzetközi Értekezlete képviselőiből álló „közvetítőcsoport” égisze alatt folytatandó, közvetítést célzó tárgyalások újrafelvételét; |
| --- | --- |

H.

mivel Burundi hatalmon lévő pártja bojkottálta az általa lemondásra felszólított Abdoulaye Bathily ENSZ-közvetítő, valamint az ENSZ, az Afrikai Unió (AU), a Kelet-afrikai Közösség és a Nagy-tavak Régió Nemzetközi Értekezlete képviselőiből álló „közvetítőcsoport” égisze alatt folytatandó, közvetítést célzó tárgyalások újrafelvételét;

| I. | mivel a nemzetközi közösség az arushai egyezmények őreként fontos szerepet játszik a régióban, és mivel az olyan intézmények, mint a Nemzetközi Büntetőbíróság, fontos szerepet játszanak a Burundiban elkövetett erőszak és bűncselekmények független kivizsgálásában; |
| --- | --- |

I.

mivel a nemzetközi közösség az arushai egyezmények őreként fontos szerepet játszik a régióban, és mivel az olyan intézmények, mint a Nemzetközi Büntetőbíróság, fontos szerepet játszanak a Burundiban elkövetett erőszak és bűncselekmények független kivizsgálásában;

| J. | mivel a nemzetközi közösség választások elhalasztására vonatkozó felhívásai, továbbá a civil társadalom és az ellenzék általi bojkott ellenére 2015. június 29-én megtartották a parlamenti választásokat, az elnökválasztást pedig a tervek szerint 2015. július 15-én rendezik; |
| --- | --- |

J.

mivel a nemzetközi közösség választások elhalasztására vonatkozó felhívásai, továbbá a civil társadalom és az ellenzék általi bojkott ellenére 2015. június 29-én megtartották a parlamenti választásokat, az elnökválasztást pedig a tervek szerint 2015. július 15-én rendezik;

| K. | mivel az EU 2015. június 29-én visszavonta Burundiba indítandó választási megfigyelő misszióját, mivel úgy vélte, hogy a hitelesség, az átláthatóság és befogadó jelleg biztosításához szükséges minimális feltételeket is nélkülöző parlamenti választások megtartása csak súlyosbíthatja a válságot; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU 2015. június 29-én visszavonta Burundiba indítandó választási megfigyelő misszióját, mivel úgy vélte, hogy a hitelesség, az átláthatóság és befogadó jelleg biztosításához szükséges minimális feltételeket is nélkülöző parlamenti választások megtartása csak súlyosbíthatja a válságot;

| L. | mivel az ENSZ megfigyelői arról számoltak be, hogy a 2015. június 29-i választás „feszült politikai válság közepette és az ország egyes részein a komoly rettegés és megfélemlítés légkörében” zajlott, és így arra a következtetésre jutottak, hogy „a körülmények nem szabad, hiteles és befogadó jellegű választásokat eredményeztek”; |
| --- | --- |

L.

mivel az ENSZ megfigyelői arról számoltak be, hogy a 2015. június 29-i választás „feszült politikai válság közepette és az ország egyes részein a komoly rettegés és megfélemlítés légkörében” zajlott, és így arra a következtetésre jutottak, hogy „a körülmények nem szabad, hiteles és befogadó jellegű választásokat eredményeztek”;

| M. | mivel a választási folyamatot továbbra is súlyosan hátráltatják a független médiára vonatkozó korlátozások, a tüntetők elleni túlzott erőszak alkalmazása, az ellenzéki pártok és a civil társadalom megfélemlítésének légköre és a választási hatóságokba vetett bizalom hiánya, ami az EU-t arra késztette, hogy választási megfigyelő missziójának felfüggesztése mellett döntsön; |
| --- | --- |

M.

mivel a választási folyamatot továbbra is súlyosan hátráltatják a független médiára vonatkozó korlátozások, a tüntetők elleni túlzott erőszak alkalmazása, az ellenzéki pártok és a civil társadalom megfélemlítésének légköre és a választási hatóságokba vetett bizalom hiánya, ami az EU-t arra késztette, hogy választási megfigyelő missziójának felfüggesztése mellett döntsön;

| N. | mivel a Kelet-afrikai Közösség (EAC) és az Afrikai Unió (AU) úgy nyilatkozott, hogy a választások megszervezéséhez szükséges feltételek jelenleg nem teljesülnek, és hogy nincs mód arra, hogy ezeket a feltételeket a burundi alkotmányban előírt határidőn belül megteremtsék; |
| --- | --- |

N.

mivel a Kelet-afrikai Közösség (EAC) és az Afrikai Unió (AU) úgy nyilatkozott, hogy a választások megszervezéséhez szükséges feltételek jelenleg nem teljesülnek, és hogy nincs mód arra, hogy ezeket a feltételeket a burundi alkotmányban előírt határidőn belül megteremtsék;

| O. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) szerint mintegy 127 000 ember menekült szomszédos államokba, humanitárius vészhelyzetet okozva a Kongói Demokratikus Köztársaságban, Ruandában és Tanzániában, ahol kolerajárvány kitöréséről számoltak be; |
| --- | --- |

O.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) szerint mintegy 127 000 ember menekült szomszédos államokba, humanitárius vészhelyzetet okozva a Kongói Demokratikus Köztársaságban, Ruandában és Tanzániában, ahol kolerajárvány kitöréséről számoltak be;

| P. | mivel a Burundiban kialakult politikai patthelyzet és a biztonsági és gazdasági helyzet romlása súlyos következményekkel jár a lakosságra nézve, továbbá az egész térséget veszélyezteti, és Burundi a 12 éven át tartó, 2005-ig mintegy 300 000 ember halálát követelő etnikai színezetű polgárháború óta legsúlyosabb válságát éli; |
| --- | --- |

P.

mivel a Burundiban kialakult politikai patthelyzet és a biztonsági és gazdasági helyzet romlása súlyos következményekkel jár a lakosságra nézve, továbbá az egész térséget veszélyezteti, és Burundi a 12 éven át tartó, 2005-ig mintegy 300 000 ember halálát követelő etnikai színezetű polgárháború óta legsúlyosabb válságát éli;

| Q. | mivel az Európai Parlament korábbi állásfoglalásait, és különösen azoknak a Cotonoui Megállapodás 96. cikkére történő hivatkozását követően az uniós képviselők – a választási ütemtervvel és a Választási Magatartási Kódexszel (Code de bonne conduite en matière électorale) összhangban – ragaszkodtak az országban jelenlévő összes politikai erő választási folyamatban való inkluzív részvételéhez; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Parlament korábbi állásfoglalásait, és különösen azoknak a Cotonoui Megállapodás 96. cikkére történő hivatkozását követően az uniós képviselők – a választási ütemtervvel és a Választási Magatartási Kódexszel (Code de bonne conduite en matière électorale) összhangban – ragaszkodtak az országban jelenlévő összes politikai erő választási folyamatban való inkluzív részvételéhez;

| R. | mivel az Unió felfüggesztette a Burundinak nyújtandó választási támogatás fennmaradó, 1,7 millió eurós összegének folyósítását, mivel a békés, befogadó jellegű és átlátható, a politikai szabadságjogokat – többek között a véleménynyilvánítás szabadságát – nem sértő választási folyamat hitelességének és zökkenőmentességének biztosításához szükséges feltételek jelenleg nem teljesülnek; |
| --- | --- |

R.

mivel az Unió felfüggesztette a Burundinak nyújtandó választási támogatás fennmaradó, 1,7 millió eurós összegének folyósítását, mivel a békés, befogadó jellegű és átlátható, a politikai szabadságjogokat – többek között a véleménynyilvánítás szabadságát – nem sértő választási folyamat hitelességének és zökkenőmentességének biztosításához szükséges feltételek jelenleg nem teljesülnek;

| S. | mivel Belgium is bejelentette a választási támogatás felfüggesztését, és úgy döntött, hogy visszatartja a választásokra elkülönített 4 millió euró felét, és 5 millió eurót kivon a Hollandiával közösen finanszírozott rendőrségi együttműködési megállapodásra szánt összegből; mivel Franciaország is felfüggesztette a Burundival való biztonsági együttműködést, Németország pedig bejelentette a burundi kormánnyal folytatott összes kétoldalú együttműködés felfüggesztését; |
| --- | --- |

S.

mivel Belgium is bejelentette a választási támogatás felfüggesztését, és úgy döntött, hogy visszatartja a választásokra elkülönített 4 millió euró felét, és 5 millió eurót kivon a Hollandiával közösen finanszírozott rendőrségi együttműködési megállapodásra szánt összegből; mivel Franciaország is felfüggesztette a Burundival való biztonsági együttműködést, Németország pedig bejelentette a burundi kormánnyal folytatott összes kétoldalú együttműködés felfüggesztését;

| T. | mivel a véleménynyilvánítás szabadságához való jogot mind a burundi alkotmány, mind pedig a Burundi által megerősített nemzetközi és regionális szerződések garantálják, és az része a jó kormányzásra és a korrupció elleni harcra irányuló nemzeti stratégiának, továbbá alapvető feltétele a szabad, tisztességes, átlátható és békés választásoknak; mivel ugyanakkor a média felett teljes ellenőrzést gyakorolnak, miután május közepén bezárták az összes magántulajdonban lévő műsorszolgáltatót, tömegesen elvándoroltak az újságírók, a Burundiban maradók pedig folyamatos fenyegetésnek vannak kitéve; |
| --- | --- |

T.

mivel a véleménynyilvánítás szabadságához való jogot mind a burundi alkotmány, mind pedig a Burundi által megerősített nemzetközi és regionális szerződések garantálják, és az része a jó kormányzásra és a korrupció elleni harcra irányuló nemzeti stratégiának, továbbá alapvető feltétele a szabad, tisztességes, átlátható és békés választásoknak; mivel ugyanakkor a média felett teljes ellenőrzést gyakorolnak, miután május közepén bezárták az összes magántulajdonban lévő műsorszolgáltatót, tömegesen elvándoroltak az újságírók, a Burundiban maradók pedig folyamatos fenyegetésnek vannak kitéve;

| U. | mivel az Unió jelentős mértékben hozzájárul Burundi éves költségvetéséhez, amelynek közel fele nemzetközi segélyekből származik, és a közelmúltban 432 millió eurót irányzott elő Burundi – a világ egyik legszegényebb nemzete – számára a 2014–2020 közötti időre szóló Európai Fejlesztési Alapból, többek között a kormányzás és a civil társadalom fejlesztéséhez való hozzájárulásként; |
| --- | --- |

U.

mivel az Unió jelentős mértékben hozzájárul Burundi éves költségvetéséhez, amelynek közel fele nemzetközi segélyekből származik, és a közelmúltban 432 millió eurót irányzott elő Burundi – a világ egyik legszegényebb nemzete – számára a 2014–2020 közötti időre szóló Európai Fejlesztési Alapból, többek között a kormányzás és a civil társadalom fejlesztéséhez való hozzájárulásként;

| V. | mivel a jelenlegi helyzet kihat Burundi valamennyi lakosának gazdasági és társadalmi életére; mivel a fővárosban, Bujumburában a legtöbb iskolát és egyetemi központot bezárták az erőszakos demonstrációk miatt, a helyi valuta leértékelődött, nőtt a munkanélküliség, az adóbevételek pedig csökkentek, mivel bezártak a kereskedelmi központok, és lassult a szomszédos államokkal folytatott kereskedelem; |
| --- | --- |

V.

mivel a jelenlegi helyzet kihat Burundi valamennyi lakosának gazdasági és társadalmi életére; mivel a fővárosban, Bujumburában a legtöbb iskolát és egyetemi központot bezárták az erőszakos demonstrációk miatt, a helyi valuta leértékelődött, nőtt a munkanélküliség, az adóbevételek pedig csökkentek, mivel bezártak a kereskedelmi központok, és lassult a szomszédos államokkal folytatott kereskedelem;

| 1. | súlyos aggodalmának ad hangot a Burundiban és a tágabb értelemben vett térségben uralkodó, egyre súlyosbodó politikai és humanitárius helyzet miatt; kéri az erőszak és az ellenzék politikai megfélemlítésének azonnali beszüntetését, valamint a politikai pártokkal szövetkező, fegyveres ifjúsági csoportok haladéktalan lefegyverzését; együttérzését fejezi ki az erőszakos cselekmények áldozatai és azok iránt, akik életüket vesztették, és kéri, hogy nyújtsanak azonnali humanitárius segítséget az otthonuk elhagyására kényszerülők számára; |
| --- | --- |

1.

súlyos aggodalmának ad hangot a Burundiban és a tágabb értelemben vett térségben uralkodó, egyre súlyosbodó politikai és humanitárius helyzet miatt; kéri az erőszak és az ellenzék politikai megfélemlítésének azonnali beszüntetését, valamint a politikai pártokkal szövetkező, fegyveres ifjúsági csoportok haladéktalan lefegyverzését; együttérzését fejezi ki az erőszakos cselekmények áldozatai és azok iránt, akik életüket vesztették, és kéri, hogy nyújtsanak azonnali humanitárius segítséget az otthonuk elhagyására kényszerülők számára;

| 2. | elítéli a burundi kormány azon határozatát, hogy az uralkodó kritikus politikai és biztonsági helyzet dacára folytatják a választásokat, valamint amiatt, hogy a választási folyamatot súlyosan hátráltatják a független médiára vonatkozó korlátozások, a tüntetők elleni túlzott erőszak alkalmazása, az ellenzéki pártok és a civil társadalom megfélemlítésének légköre és a választási hatóságokba vetett bizalom hiánya; nyomatékosan felszólítja a burundi hatóságokat, hogy a 2015. július 15-re kiírt elnökválasztást halasszák el, összhangban az Afrikai Unió felhívásaival, és valamennyi érdekelt felet vonják be az arra irányuló erőfeszítésekbe, hogy békés, hiteles, szabad és tisztességes választási folyamatot eredményező körülményeket teremtsenek; |
| --- | --- |

2.

elítéli a burundi kormány azon határozatát, hogy az uralkodó kritikus politikai és biztonsági helyzet dacára folytatják a választásokat, valamint amiatt, hogy a választási folyamatot súlyosan hátráltatják a független médiára vonatkozó korlátozások, a tüntetők elleni túlzott erőszak alkalmazása, az ellenzéki pártok és a civil társadalom megfélemlítésének légköre és a választási hatóságokba vetett bizalom hiánya; nyomatékosan felszólítja a burundi hatóságokat, hogy a 2015. július 15-re kiírt elnökválasztást halasszák el, összhangban az Afrikai Unió felhívásaival, és valamennyi érdekelt felet vonják be az arra irányuló erőfeszítésekbe, hogy békés, hiteles, szabad és tisztességes választási folyamatot eredményező körülményeket teremtsenek;

| 3. | felhívja a választási folyamatban részt vevő összes érintettet, köztük a választások szervezéséért felelős szerveket és a biztonsági szerveket, hogy tartsák tiszteletben az arushai megállapodásban rögzített kötelezettségvállalásokat, és emlékeztet arra, hogy ez a megállapodás vetett véget a polgárháborúnak, valamint erre épül a burundi alkotmány; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a választási menetrendet az ENSZ szakmai értékelésén alapuló konszenzusos megállapodás alapján készítsék el; |
| --- | --- |

3.

felhívja a választási folyamatban részt vevő összes érintettet, köztük a választások szervezéséért felelős szerveket és a biztonsági szerveket, hogy tartsák tiszteletben az arushai megállapodásban rögzített kötelezettségvállalásokat, és emlékeztet arra, hogy ez a megállapodás vetett véget a polgárháborúnak, valamint erre épül a burundi alkotmány; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a választási menetrendet az ENSZ szakmai értékelésén alapuló konszenzusos megállapodás alapján készítsék el;

| 4. | ismételten hangsúlyozza, hogy csak a burundi kormány, az ellenzék és a civil társadalom bevonásával zajló, az arushai megállapodással és a burundi alkotmánnyal összhangban álló párbeszéd és konszenzus révén lehet olyan tartós politikai megoldást találni, amely biztonságot és demokráciát kínál a burundi nép számára; felszólítja az összes burundi érdekelt felet, hogy folytassa a párbeszédet a nézeteltérés tárgyát képező valamennyi kérdésről; ezért támogatja az Afrikai Unió (AU), a Kelet-afrikai Közösség (EAC) és az ENSZ közvetítésre irányuló erőfeszítéseit, és készen áll arra, hogy támogassa az AU által a közelmúltban bejelentett konkrét intézkedések végrehajtását; |
| --- | --- |

4.

ismételten hangsúlyozza, hogy csak a burundi kormány, az ellenzék és a civil társadalom bevonásával zajló, az arushai megállapodással és a burundi alkotmánnyal összhangban álló párbeszéd és konszenzus révén lehet olyan tartós politikai megoldást találni, amely biztonságot és demokráciát kínál a burundi nép számára; felszólítja az összes burundi érdekelt felet, hogy folytassa a párbeszédet a nézeteltérés tárgyát képező valamennyi kérdésről; ezért támogatja az Afrikai Unió (AU), a Kelet-afrikai Közösség (EAC) és az ENSZ közvetítésre irányuló erőfeszítéseit, és készen áll arra, hogy támogassa az AU által a közelmúltban bejelentett konkrét intézkedések végrehajtását;

| 5. | ismételten támogatásáról biztosítja az EAC által kifejtett folyamatos erőfeszítéseket, és hangsúlyozza a Dar es-Salaamban 2015. május 13-án és 31-én tartott csúcstalálkozókon elfogadott intézkedések fontosságát, beleértve a felhívást a választások elhalasztására és az erőszak azonnali beszüntetésére, a politikai pártokhoz kötődő ifjúsági csoportok lefegyverzésére, a burundi érdekelt felek közötti párbeszéd kezdeményezésére, valamint a régió részéről az arra vonatkozó kötelezettségvállalást, hogy a helyzet romlása esetén nem marad tétlen, ami keretet teremt a válság politikai és konszenzusos megoldásához; |
| --- | --- |

5.

ismételten támogatásáról biztosítja az EAC által kifejtett folyamatos erőfeszítéseket, és hangsúlyozza a Dar es-Salaamban 2015. május 13-án és 31-én tartott csúcstalálkozókon elfogadott intézkedések fontosságát, beleértve a felhívást a választások elhalasztására és az erőszak azonnali beszüntetésére, a politikai pártokhoz kötődő ifjúsági csoportok lefegyverzésére, a burundi érdekelt felek közötti párbeszéd kezdeményezésére, valamint a régió részéről az arra vonatkozó kötelezettségvállalást, hogy a helyzet romlása esetén nem marad tétlen, ami keretet teremt a válság politikai és konszenzusos megoldásához;

| 6. | emlékeztet arra, hogy az EU Burundival fennálló partnerségét a Cotonoui Megállapodás szabályozza, valamint hogy minden félnek tiszteletben kell tartania és végre kell hajtania a szóban forgó megállapodás feltételeit, különös tekintettel az emberi jogok tiszteletben tartására; megjegyzi, hogy Burundi ezenkívül aláírta és ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát és az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartáját, következésképpen köteles tiszteletben tartani az egyetemes emberi jogokat és a véleménynyilvánítás szabadságát; ezért felszólítja a burundi kormányt, hogy tegye lehetővé a megfélemlítés nélküli, valódi és nyílt politikai vitát, és ne éljen vissza az igazságszolgáltatással a politikai versenytársak kizárása érdekében; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy az EU Burundival fennálló partnerségét a Cotonoui Megállapodás szabályozza, valamint hogy minden félnek tiszteletben kell tartania és végre kell hajtania a szóban forgó megállapodás feltételeit, különös tekintettel az emberi jogok tiszteletben tartására; megjegyzi, hogy Burundi ezenkívül aláírta és ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát és az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartáját, következésképpen köteles tiszteletben tartani az egyetemes emberi jogokat és a véleménynyilvánítás szabadságát; ezért felszólítja a burundi kormányt, hogy tegye lehetővé a megfélemlítés nélküli, valódi és nyílt politikai vitát, és ne éljen vissza az igazságszolgáltatással a politikai versenytársak kizárása érdekében;

| 7. | tudomásul veszi az Európai Unió és a burundi hatóságok között a Cotonoui Megállapodás 8. cikke értelmében lefolytatott párbeszédet; úgy véli, hogy ennek ellenére folytatódik a Cotonoui Megállapodás elengedhetetlen és alapvető elemeinek – különösen az alapvető emberi és demokratikus elvek tiszteletben tartásának – megsértése, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a megfelelő intézkedések meghozatala érdekében kezdeményezze a 96. cikk szerinti eljárást; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi az Európai Unió és a burundi hatóságok között a Cotonoui Megállapodás 8. cikke értelmében lefolytatott párbeszédet; úgy véli, hogy ennek ellenére folytatódik a Cotonoui Megállapodás elengedhetetlen és alapvető elemeinek – különösen az alapvető emberi és demokratikus elvek tiszteletben tartásának – megsértése, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a megfelelő intézkedések meghozatala érdekében kezdeményezze a 96. cikk szerinti eljárást;

| 8. | ezenkívül felszólítja ezért a Bizottságot, hogy haladéktalanul vizsgálja felül az uniós támogatásokat azok eltérítése érdekében, növelve a civil társadalom pénzügyi támogatását, a központi költségvetés támogatása helyett inkább a humanitárius segítségnyújtásra összpontosítva, és egyúttal szem előtt tartva a burundi hadseregnek a szomáliai békefenntartó misszióban játszott igen dicséretes szerepét; |
| --- | --- |

8.

ezenkívül felszólítja ezért a Bizottságot, hogy haladéktalanul vizsgálja felül az uniós támogatásokat azok eltérítése érdekében, növelve a civil társadalom pénzügyi támogatását, a központi költségvetés támogatása helyett inkább a humanitárius segítségnyújtásra összpontosítva, és egyúttal szem előtt tartva a burundi hadseregnek a szomáliai békefenntartó misszióban játszott igen dicséretes szerepét;

| 9. | a Külügyek Tanácsa 2015. június 22-i üléséhez csatlakozva felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (az alelnököt/főképviselőt), hogy készítsen listát az azon személyek ellen irányuló célzott korlátozó intézkedésekről, valamint vízumkiadási és utazási tilalmakról, akik erőszakos cselekményekért vagy elnyomásért felelősek és súlyosan megsértették az emberi jogokat, illetve akik aktívan gátolják az AU és az EAC által javasolt keretek közötti politikai megoldást, továbbá felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket e személyek pénzeszközeinek befagyasztására az uniós tagállamokban; |
| --- | --- |

9.

a Külügyek Tanácsa 2015. június 22-i üléséhez csatlakozva felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (az alelnököt/főképviselőt), hogy készítsen listát az azon személyek ellen irányuló célzott korlátozó intézkedésekről, valamint vízumkiadási és utazási tilalmakról, akik erőszakos cselekményekért vagy elnyomásért felelősek és súlyosan megsértették az emberi jogokat, illetve akik aktívan gátolják az AU és az EAC által javasolt keretek közötti politikai megoldást, továbbá felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket e személyek pénzeszközeinek befagyasztására az uniós tagállamokban;

| 10. | mélységes aggodalmát fejezi ki a válság kezdete óta bejelentett áldozatok és súlyos emberi jogi jogsértések, különösen az Imbonerakure tagjainak tulajdonított visszaélések magas száma miatt; megjegyzi, hogy az emberijog-védőknek, a politikai aktivistáknak és az újságíróknak megfélemlítéssel és kockázatokkal kell szembenézniük, valamint hogy az ellenzéki párt egyes tagjait önkényesen letartóztatják; kéri a békés gyülekezéshez és a véleménynyilvánításhoz való joguk gyakorlásáért letartóztatott valamennyi személy azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

10.

mélységes aggodalmát fejezi ki a válság kezdete óta bejelentett áldozatok és súlyos emberi jogi jogsértések, különösen az Imbonerakure tagjainak tulajdonított visszaélések magas száma miatt; megjegyzi, hogy az emberijog-védőknek, a politikai aktivistáknak és az újságíróknak megfélemlítéssel és kockázatokkal kell szembenézniük, valamint hogy az ellenzéki párt egyes tagjait önkényesen letartóztatják; kéri a békés gyülekezéshez és a véleménynyilvánításhoz való joguk gyakorlásáért letartóztatott valamennyi személy azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását;

| 11. | követeli, hogy azonnal vessenek véget az Imbonerakure általi erőszaknak és a megfélemlítésnek; felszólítja a CNDD-FDD pártot, hogy tegyen azonnali lépéseket az ifjúsági milícia lefegyverzése érdekében, vegye rá tagjait, hogy hagyjanak fel az ellenfelek megfélemlítésével és az ellenük indított támadásokkal, valamint biztosítsa a visszaélések elkövetőinek bíróság elé állítását; kéri, hogy végezzenek független nemzetközi vizsgálatot annak tisztázására, hogy a CNDD-FDD valóban felfegyverzi és kiképzi-e ifjúsági tagozatát; emellett nyomatékosan felszólítja az ellenzéki pártok vezetőit is, hogy kerüljék el az ellenfeleikkel szembeni erőszakot; |
| --- | --- |

11.

követeli, hogy azonnal vessenek véget az Imbonerakure általi erőszaknak és a megfélemlítésnek; felszólítja a CNDD-FDD pártot, hogy tegyen azonnali lépéseket az ifjúsági milícia lefegyverzése érdekében, vegye rá tagjait, hogy hagyjanak fel az ellenfelek megfélemlítésével és az ellenük indított támadásokkal, valamint biztosítsa a visszaélések elkövetőinek bíróság elé állítását; kéri, hogy végezzenek független nemzetközi vizsgálatot annak tisztázására, hogy a CNDD-FDD valóban felfegyverzi és kiképzi-e ifjúsági tagozatát; emellett nyomatékosan felszólítja az ellenzéki pártok vezetőit is, hogy kerüljék el az ellenfeleikkel szembeni erőszakot;

| 12. | ismételten hangsúlyozza, hogy a súlyos emberi jogi visszaélésekért felelős személyek nem élvezhetnek büntetlenséget, ezeket a személyeket egyénenként felelősségre kell vonni, és tetteikről bíróság előtt kell számot adniuk; különösen fontosnak tartja, hogy az emberi jogi megfigyelők és katonai szakértők AU által bejelentett bevetése azonnal megkezdődjön; |
| --- | --- |

12.

ismételten hangsúlyozza, hogy a súlyos emberi jogi visszaélésekért felelős személyek nem élvezhetnek büntetlenséget, ezeket a személyeket egyénenként felelősségre kell vonni, és tetteikről bíróság előtt kell számot adniuk; különösen fontosnak tartja, hogy az emberi jogi megfigyelők és katonai szakértők AU által bejelentett bevetése azonnal megkezdődjön;

| 13. | megjegyzi, hogy sikertelenek azok a próbálkozások, amelyekkel egyes erők a zavargásokat etnikai konfliktussá próbálják alakítani, és hogy a politikai megosztottság Burundiban nem kifejezetten etnikai jellegű; úgy véli, ez azt mutatja, hogy az arushai megállapodások sikeresen hoztak létre etnikailag kiegyensúlyozott hadsereget és rendőrséget; felhívja ezért a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészét, hogy szorosan kísérje figyelemmel, hogy ezek a médiaorgánumok, valamint a politikai vezetők beszédei nem szítanak-e etnikai alapú gyűlöletet; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy sikertelenek azok a próbálkozások, amelyekkel egyes erők a zavargásokat etnikai konfliktussá próbálják alakítani, és hogy a politikai megosztottság Burundiban nem kifejezetten etnikai jellegű; úgy véli, ez azt mutatja, hogy az arushai megállapodások sikeresen hoztak létre etnikailag kiegyensúlyozott hadsereget és rendőrséget; felhívja ezért a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészét, hogy szorosan kísérje figyelemmel, hogy ezek a médiaorgánumok, valamint a politikai vezetők beszédei nem szítanak-e etnikai alapú gyűlöletet;

| 14. | ezzel összefüggésben ismételten hangsúlyozza, hogy fontos betartani a Választási Magatartási Kódexet és az ENSZ közreműködésével kidolgozott, a politikai szereplők által 2013-ban aláírt választási ütemtervet, és teljes mértékben támogatja az ENSZ és a regionális hatóságok erőfeszítéseit a politikai erőszak további terjedésének megakadályozására; |
| --- | --- |

14.

ezzel összefüggésben ismételten hangsúlyozza, hogy fontos betartani a Választási Magatartási Kódexet és az ENSZ közreműködésével kidolgozott, a politikai szereplők által 2013-ban aláírt választási ütemtervet, és teljes mértékben támogatja az ENSZ és a regionális hatóságok erőfeszítéseit a politikai erőszak további terjedésének megakadályozására;

| 15. | szorgalmazza a médiára, valamint az internethez való hozzáférésre vonatkozó korlátozások azonnali feloldását, valamint ismételten elítéli az ország egyik fő hírszolgálataként működő Radio Publique Africaine elleni, ismétlődő támadásokat; úgy véli, hogy csak akkor kerülhet sor törvényes választásokra, ha a médiaorgánumok korlátozások nélkül működhetnek, és az újságírók megfélemlítés nélkül tudósíthatnak; |
| --- | --- |

15.

szorgalmazza a médiára, valamint az internethez való hozzáférésre vonatkozó korlátozások azonnali feloldását, valamint ismételten elítéli az ország egyik fő hírszolgálataként működő Radio Publique Africaine elleni, ismétlődő támadásokat; úgy véli, hogy csak akkor kerülhet sor törvényes választásokra, ha a médiaorgánumok korlátozások nélkül működhetnek, és az újságírók megfélemlítés nélkül tudósíthatnak;

| 16. | elismeri azon humanitárius szervezetek és a szomszédos országok azon hatóságainak szerepét, amelyek foglalkoznak a válság elől menekülők szükségleteivel és védelmet nyújtanak a menekülteknek; üdvözli a Bizottság bejelentését, miszerint további 1,5 millió eurót fordít a humanitárius helyzet enyhítésére; figyelmeztet azonban arra, hogy az Uniónak és a tagállamoknak egyaránt sürgősen fokozniuk kell kötelezettségvállalásaikat, tekintettel arra, hogy rendkívül sok menekült áramlik be egy már most is instabil térségbe, valamint aggasztó hírek érkeznek a kolera kitöréséről és a szexuális erőszakról; hangsúlyozza, hogy a menekülni kényszerülők számára hosszú távú stratégia kidolgozására van szükség egyrészt az orvosi és élelmezési segítségnyújtás, másrészt a visszailleszkedési és pszichológiai támogatás tekintetében; |
| --- | --- |

16.

elismeri azon humanitárius szervezetek és a szomszédos országok azon hatóságainak szerepét, amelyek foglalkoznak a válság elől menekülők szükségleteivel és védelmet nyújtanak a menekülteknek; üdvözli a Bizottság bejelentését, miszerint további 1,5 millió eurót fordít a humanitárius helyzet enyhítésére; figyelmeztet azonban arra, hogy az Uniónak és a tagállamoknak egyaránt sürgősen fokozniuk kell kötelezettségvállalásaikat, tekintettel arra, hogy rendkívül sok menekült áramlik be egy már most is instabil térségbe, valamint aggasztó hírek érkeznek a kolera kitöréséről és a szexuális erőszakról; hangsúlyozza, hogy a menekülni kényszerülők számára hosszú távú stratégia kidolgozására van szükség egyrészt az orvosi és élelmezési segítségnyújtás, másrészt a visszailleszkedési és pszichológiai támogatás tekintetében;

| 17. | felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy – többek között a térségbe irányuló jelenlegi segélyek kiegészítésével – teljesítsék az ENSZ által kidolgozott burundi regionális menekültügyi reagálási terv tekintetében vállalt valamennyi kötelezettségüket, amelyhez 2015 szeptemberéig 207 millió dollárra van szükség annak érdekében, hogy segítséget lehessen nyújtani a várhatóan 200 000 burundi menekült számára; |
| --- | --- |

17.

felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy – többek között a térségbe irányuló jelenlegi segélyek kiegészítésével – teljesítsék az ENSZ által kidolgozott burundi regionális menekültügyi reagálási terv tekintetében vállalt valamennyi kötelezettségüket, amelyhez 2015 szeptemberéig 207 millió dollárra van szükség annak érdekében, hogy segítséget lehessen nyújtani a várhatóan 200 000 burundi menekült számára;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Burundi kormányának és a Nagy-tavak régió országai kormányainak, a Kelet-afrikai Közösség kormányainak, Federica Mogherininek mint a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, az ENSZ főtitkárának, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek és a Pánafrikai Parlamentnek. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Burundi kormányának és a Nagy-tavak régió országai kormányainak, a Kelet-afrikai Közösség kormányainak, Federica Mogherininek mint a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, az ENSZ főtitkárának, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek és a Pánafrikai Parlamentnek.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/142 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/142

---

P8_TA(2015)0276

Srebrenica-megemlékezés

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a srebrenicai népirtásról való megemlékezésről (2015/2747(RSP))

(2017/C 265/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel 2005. július 7-i (1) és 2009. január 15-i (2), Srebrenicáról szóló állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2005. július 7-i (1) és 2009. január 15-i (2), Srebrenicáról szóló állásfoglalására,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának, az emberi jogok európai egyezményének, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának rendelkezéseire, elismerve minden ember élethez, személyes szabadsághoz és biztonsághoz, valamint a gondolat-, a lelkiismereti és a vallásszabadsághoz való jogát, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának, az emberi jogok európai egyezményének, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának rendelkezéseire, elismerve minden ember élethez, személyes szabadsághoz és biztonsághoz, valamint a gondolat-, a lelkiismereti és a vallásszabadsághoz való jogát,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina között Luxembourgban 2008. június 16-án aláírt és 2015. június 1-jén hatályba lépett stabilizációs és társulási megállapodásra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina között Luxembourgban 2008. június 16-án aláírt és 2015. június 1-jén hatályba lépett stabilizációs és társulási megállapodásra;

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 827. számú 1993. május 25-i, 1551. számú 2004. július 9-i és 1575. számú 2004. november 22-i határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 827. számú 1993. május 25-i, 1551. számú 2004. július 9-i és 1575. számú 2004. november 22-i határozataira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2015. július 11-én van a boszniai háború alatt Srebrenicában és környékén elkövetett népirtás és etnikai tisztogatás 20. évfordulója, élő példaként emlékeztetve a nacionalizmus szélsőséges formái és a társadalmi intolerancia által okozott veszélyekre, amelyeket a háborús körülmények tovább súlyosbítanak; |
| --- | --- |

A.

mivel 2015. július 11-én van a boszniai háború alatt Srebrenicában és környékén elkövetett népirtás és etnikai tisztogatás 20. évfordulója, élő példaként emlékeztetve a nacionalizmus szélsőséges formái és a társadalmi intolerancia által okozott veszélyekre, amelyeket a háborús körülmények tovább súlyosbítanak;

| B. | mivel 1995. július 11-én az ENSZ Biztonsági Tanácsának 819. számú, 1993. április 16-i határozatában védett övezetté nyilvánított boszniai várost, Srebrenicát Ratko Mladić tábornok vezetésével elfoglalták a boszniai Szerb Köztársaság akkori elnöke, Radovan Karadžić irányítása alatt álló boszniai szerb csapatok; |
| --- | --- |

B.

mivel 1995. július 11-én az ENSZ Biztonsági Tanácsának 819. számú, 1993. április 16-i határozatában védett övezetté nyilvánított boszniai várost, Srebrenicát Ratko Mladić tábornok vezetésével elfoglalták a boszniai Szerb Köztársaság akkori elnöke, Radovan Karadžić irányítása alatt álló boszniai szerb csapatok;

| C. | mivel a Srebrenica elestét követő, napokig tartó mészárlás során az ENSZ védelmi haderő (UNPROFOR) védelme alatt álló területen menedéket kereső több mint 8 000 muzulmán férfit és fiút végeztek ki a Mladić tábornok vezette boszniai szerb haderők és félkatonai alakulatok, közöttük rendőrségi szabadcsapatok; mivel a tömeges méretű etnikai tisztogatások során mintegy 30 000 nőt, gyermeket és idős embert űztek el otthonaikból, a legsúlyosabb háborús bűncselekményt követve el ezáltal Európában a II. világháború vége óta; |
| --- | --- |

C.

mivel a Srebrenica elestét követő, napokig tartó mészárlás során az ENSZ védelmi haderő (UNPROFOR) védelme alatt álló területen menedéket kereső több mint 8 000 muzulmán férfit és fiút végeztek ki a Mladić tábornok vezette boszniai szerb haderők és félkatonai alakulatok, közöttük rendőrségi szabadcsapatok; mivel a tömeges méretű etnikai tisztogatások során mintegy 30 000 nőt, gyermeket és idős embert űztek el otthonaikból, a legsúlyosabb háborús bűncselekményt követve el ezáltal Európában a II. világháború vége óta;

| D. | mivel a srebrenicai tragikus események mély érzelmi sebeket ütöttek a túlélőkön, és tartós akadályokat gördítettek a bosznia-hercegovinai etnikai csoportok közötti politikai megbékélés útjába; |
| --- | --- |

D.

mivel a srebrenicai tragikus események mély érzelmi sebeket ütöttek a túlélőkön, és tartós akadályokat gördítettek a bosznia-hercegovinai etnikai csoportok közötti politikai megbékélés útjába;

| E. | mivel a srebrenicai mészárlásokat népirtásnak minősítette mind a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (az IT-99-33. számú, Államügyész kontra Radislav Krstić ügyben 2004. április 19-én hozott fellebbviteli ítélet), mind pedig a Nemzetközi Bíróság (a népirtás bűntettének megelőzéséről és büntetéséről szóló ENSZ-egyezmény alkalmazásáról szóló ügyben hozott ítélet, Bosznia-Hercegovina kontra Szerbia és Montenegró, 2007. február 27., 127. oldal, 297. paragrafus); |
| --- | --- |

E.

mivel a srebrenicai mészárlásokat népirtásnak minősítette mind a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (az IT-99-33. számú, Államügyész kontra Radislav Krstić ügyben 2004. április 19-én hozott fellebbviteli ítélet), mind pedig a Nemzetközi Bíróság (a népirtás bűntettének megelőzéséről és büntetéséről szóló ENSZ-egyezmény alkalmazásáról szóló ügyben hozott ítélet, Bosznia-Hercegovina kontra Szerbia és Montenegró, 2007. február 27., 127. oldal, 297. paragrafus);

| F. | mivel a boszniai szerb katonai erők a Srebrenica polgári lakosságával szemben alkalmazott erőszaktettekkel – többek között nők, gyermekek és idős emberek ezreinek deportálásával és számos nő megerőszakolásával – többszörösen megsértették a genfi egyezményt; |
| --- | --- |

F.

mivel a boszniai szerb katonai erők a Srebrenica polgári lakosságával szemben alkalmazott erőszaktettekkel – többek között nők, gyermekek és idős emberek ezreinek deportálásával és számos nő megerőszakolásával – többszörösen megsértették a genfi egyezményt;

| G. | mivel a tömeg- és egyéni sírok feltárására és kihantolására irányuló erőfeszítések ellenére mintegy 1 200 srebrenicai férfi és fiú holttestét mindmáig nem sikerült megtalálni és azonosítani; |
| --- | --- |

G.

mivel a tömeg- és egyéni sírok feltárására és kihantolására irányuló erőfeszítések ellenére mintegy 1 200 srebrenicai férfi és fiú holttestét mindmáig nem sikerült megtalálni és azonosítani;

| H. | mivel az ENSZ főtitkára 1999-ben, a Srebrenica elestéről szóló jelentésében kijelentette, hogy az ENSZ kudarcot vallott küldetésének teljesítésében, különösen az úgynevezett „biztonságos övezetek” megvédésében, és ezért részben felelős a történtekért; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ főtitkára 1999-ben, a Srebrenica elestéről szóló jelentésében kijelentette, hogy az ENSZ kudarcot vallott küldetésének teljesítésében, különösen az úgynevezett „biztonságos övezetek” megvédésében, és ezért részben felelős a történtekért;

| I. | mivel az EU a tagjainak békés egymás mellett élésére és elkötelezett együttműködésére épül; mivel az európai integráció folyamatának egyik fő indítéka a háborúk és a nemzetközi humanitárius jog elleni bűncselekmények újbóli előfordulásának megakadályozása Európában; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU a tagjainak békés egymás mellett élésére és elkötelezett együttműködésére épül; mivel az európai integráció folyamatának egyik fő indítéka a háborúk és a nemzetközi humanitárius jog elleni bűncselekmények újbóli előfordulásának megakadályozása Európában;

| J. | mivel 2015. január 30-án a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszék (ICTY) helybenhagyta a boszniai szerb hadsereg öt magas rangú, az 1995. évi srebrenicai népirtásban való részességükért vád alá helyezett tisztje ellen hozott ítéletet; mivel az elítélt tisztek közül többen a boszniai Szerb Köztársaság hadseregének volt vezetője, Ratko Mladić közvetlen alárendeltjei voltak, aki jelenleg az ICTY előtt áll több bűncselekmény, közöttük népirtás vádjával; |
| --- | --- |

J.

mivel 2015. január 30-án a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszék (ICTY) helybenhagyta a boszniai szerb hadsereg öt magas rangú, az 1995. évi srebrenicai népirtásban való részességükért vád alá helyezett tisztje ellen hozott ítéletet; mivel az elítélt tisztek közül többen a boszniai Szerb Köztársaság hadseregének volt vezetője, Ratko Mladić közvetlen alárendeltjei voltak, aki jelenleg az ICTY előtt áll több bűncselekmény, közöttük népirtás vádjával;

| 1. | kegyeletteljes tisztelettel megemlékezik a srebrenicai népirtás és a volt Jugoszláviában folyt háború során elkövetett minden atrocitás valamennyi áldozatáról; részvétéről és együttérzéséről biztosítja az áldozatok családjait, amelyek közül sokan még mindig nem tudják biztosan, mi lett rokonaik sorsa; |
| --- | --- |

1.

kegyeletteljes tisztelettel megemlékezik a srebrenicai népirtás és a volt Jugoszláviában folyt háború során elkövetett minden atrocitás valamennyi áldozatáról; részvétéről és együttérzéséről biztosítja az áldozatok családjait, amelyek közül sokan még mindig nem tudják biztosan, mi lett rokonaik sorsa;

| 2. | a lehető leghatározottabban elítéli a srebrenicai népirtást; ünnepélyesen kinyilvánítja, hogy ilyen szörnyű bűntetteknek soha többé nem szabad megtörténniük, továbbá kijelenti, hogy minden tőle telhetőt megtesz annak megelőzése érdekében, hogy hasonló tettekre valaha sor kerülhessen; elutasítja a népirtás mindennemű tagadását, súlyosságának kisebbítését és félreértelmezését; |
| --- | --- |

2.

a lehető leghatározottabban elítéli a srebrenicai népirtást; ünnepélyesen kinyilvánítja, hogy ilyen szörnyű bűntetteknek soha többé nem szabad megtörténniük, továbbá kijelenti, hogy minden tőle telhetőt megtesz annak megelőzése érdekében, hogy hasonló tettekre valaha sor kerülhessen; elutasítja a népirtás mindennemű tagadását, súlyosságának kisebbítését és félreértelmezését;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a bosznia-hercegovinai politikai szereplőknek el kell ismerniük a múltat annak érdekében, hogy egymással sikeresen együttműködve képesek legyenek egy jobb jövőt építeni az ország minden polgára számára; kiemeli, hogy a szomszédos országok, az egyházi hatóságok, a civil társadalom, a művészet, a kultúra, a média és az oktatási rendszer fontos szerepet tölthetnek be e nehéz folyamatban; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a bosznia-hercegovinai politikai szereplőknek el kell ismerniük a múltat annak érdekében, hogy egymással sikeresen együttműködve képesek legyenek egy jobb jövőt építeni az ország minden polgára számára; kiemeli, hogy a szomszédos országok, az egyházi hatóságok, a civil társadalom, a művészet, a kultúra, a média és az oktatási rendszer fontos szerepet tölthetnek be e nehéz folyamatban;

| 4. | hangsúlyozza a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék munkájának jelentőségét és azt, hogy minden szükséges intézkedést meg kell hozni a tárgyalások és fellebbezések ütemének felgyorsítása és szükségtelen halasztások nélküli lezárásuk érdekében; ismételten hangsúlyozza, hogy a háborús bűncselekmények vádjával belföldi szinten indított bírósági eljárásokra nagyobb figyelmet kell fordítani; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék munkájának jelentőségét és azt, hogy minden szükséges intézkedést meg kell hozni a tárgyalások és fellebbezések ütemének felgyorsítása és szükségtelen halasztások nélküli lezárásuk érdekében; ismételten hangsúlyozza, hogy a háborús bűncselekmények vádjával belföldi szinten indított bírósági eljárásokra nagyobb figyelmet kell fordítani;

| 5. | ismételten kifejezésre juttatja az EU elkötelezettségét a Bosznia-Hercegovina és minden nyugat-balkáni ország előtt nyitva álló európai lehetőségek és a csatlakozási folyamat folytatása mellett; meggyőződése, hogy a regionális együttműködés és az európai integrációs folyamat a megbékélés előmozdításának, valamint a gyűlölet és a megosztottság leküzdésének legjobb módja; |
| --- | --- |

5.

ismételten kifejezésre juttatja az EU elkötelezettségét a Bosznia-Hercegovina és minden nyugat-balkáni ország előtt nyitva álló európai lehetőségek és a csatlakozási folyamat folytatása mellett; meggyőződése, hogy a regionális együttműködés és az európai integrációs folyamat a megbékélés előmozdításának, valamint a gyűlölet és a megosztottság leküzdésének legjobb módja;

| 6. | sürgeti olyan oktatási és kulturális programok kidolgozását, amelyek segítenek a múltbeli szörnyűségek okainak jobb megértésében, és növelik a lakosság tudatosságát azzal kapcsolatban, hogy miért kell táplálni a békét, valamint előmozdítani az emberi jogokat és a vallási csoportok közötti toleranciát; támogatja a civil társadalmi szervezeteket, például a Srebrenica és Žepa Enklávékbeli Anyák Egyesületét, amelyek központi szerepet játszanak a figyelem felkeltésében és az ország valamennyi polgára közötti megbékélés szélesebb alapjának megteremtésében; |
| --- | --- |

6.

sürgeti olyan oktatási és kulturális programok kidolgozását, amelyek segítenek a múltbeli szörnyűségek okainak jobb megértésében, és növelik a lakosság tudatosságát azzal kapcsolatban, hogy miért kell táplálni a békét, valamint előmozdítani az emberi jogokat és a vallási csoportok közötti toleranciát; támogatja a civil társadalmi szervezeteket, például a Srebrenica és Žepa Enklávékbeli Anyák Egyesületét, amelyek központi szerepet játszanak a figyelem felkeltésében és az ország valamennyi polgára közötti megbékélés szélesebb alapjának megteremtésében;

| 7. | Sajnálatát fejezi ki, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa, amelynek elsődleges feladata a nemzetközi béke és biztonság fenntartása, nem tudott határozatot hozni a srebrenicai népirtásról való megemlékezésről. Ez különösen sajnálatos, mivel az ENSZ elsődleges igazságszolgáltatási testülete, a Nemzetközi BÍróság kimondta, hogy a Srebrenicában elkövetett bűncselekmények népirtásnak minősülnek. |
| --- | --- |

7.

Sajnálatát fejezi ki, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa, amelynek elsődleges feladata a nemzetközi béke és biztonság fenntartása, nem tudott határozatot hozni a srebrenicai népirtásról való megemlékezésről. Ez különösen sajnálatos, mivel az ENSZ elsődleges igazságszolgáltatási testülete, a Nemzetközi BÍróság kimondta, hogy a Srebrenicában elkövetett bűncselekmények népirtásnak minősülnek.

| 8. | Határozottan üdvözli a bosznia és hercegovinai miniszterek tanácsának egyhangúlag hozott döntését, amellyel július 11-ét a Gyász Napjának minősítik Bosznia és Hercegovinában. |
| --- | --- |

8.

Határozottan üdvözli a bosznia és hercegovinai miniszterek tanácsának egyhangúlag hozott döntését, amellyel július 11-ét a Gyász Napjának minősítik Bosznia és Hercegovinában.

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Bosznia-Hercegovina kormányának, parlamentjének és területi egységeinek, valamint a nyugat-balkáni országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Bosznia-Hercegovina kormányának, parlamentjének és területi egységeinek, valamint a nyugat-balkáni országok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 157. E, 2006.7.6., 468. o.

(2)  HL C 46. E, 2010.2.24., 111. o.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/144 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/144

---

P8_TA(2015)0277

Kambodzsa nem kormányzati szervezetekről és szakszervezetekről szóló törvénytervezetei

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása Kambodzsa nem kormányzati szervezetekről és szakszervezetekről szóló törvénytervezeteiről (2015/2756(RSP))

(2017/C 265/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kambodzsáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kambodzsáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2015. június 22-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2015. június 22-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága 2015. április 27-i, a Kambodzsáról szóló második időszaki jelentésről szóló záró észrevételeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága 2015. április 27-i, a Kambodzsáról szóló második időszaki jelentésről szóló záró észrevételeire,

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának a kambodzsai emberi jogi helyzetről szóló 2014. augusztus 15-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának a kambodzsai emberi jogi helyzetről szóló 2014. augusztus 15-i jelentésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) különféle egyezményeire, különösen az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló (87. sz.) és a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról szóló (98. sz.) egyezményre; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) különféle egyezményeire, különösen az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló (87. sz.) és a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról szóló (98. sz.) egyezményre;

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára;

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Kambodzsai Királyság közötti 1997. évi együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Kambodzsai Királyság közötti 1997. évi együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Kambodzsa élénk civil társadalma – különösen a földtulajdoni jogokkal foglalkozó aktivisták, a szakszervezeti tagok, az újságírók és az ellenzéki pártok tagjai – fontos korrekciós szerepet tölt be; |
| --- | --- |

A.

mivel Kambodzsa élénk civil társadalma – különösen a földtulajdoni jogokkal foglalkozó aktivisták, a szakszervezeti tagok, az újságírók és az ellenzéki pártok tagjai – fontos korrekciós szerepet tölt be;

| B. | mivel 2015. június 5-én a kambodzsai kormány jóváhagyta az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénytervezet; mivel a törvénytervezetet felülvizsgálat céljából 2015. június 16-án elküldték a kambodzsai nemzetgyűlésnek; |
| --- | --- |

B.

mivel 2015. június 5-én a kambodzsai kormány jóváhagyta az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénytervezet; mivel a törvénytervezetet felülvizsgálat céljából 2015. június 16-án elküldték a kambodzsai nemzetgyűlésnek;

| C. | mivel az Unió Kambodzsa legnagyobb partnere a fejlesztési támogatás tekintetében, a 2014–2020 közötti időszakra újonnan előirányzott 410 millió euróval; mivel az Unió támogat számos, a kambodzsai nem kormányzati szervezetek (NGO-k) és más civil szervezetek által indított emberi jogi kezdeményezést, valamint megfigyelőként jelen volt több nemzeti és önkormányzati választáson, egyben támogatva is a választási folyamatot; mivel Kambodzsa nagymértékben függ a fejlesztési támogatástól; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió Kambodzsa legnagyobb partnere a fejlesztési támogatás tekintetében, a 2014–2020 közötti időszakra újonnan előirányzott 410 millió euróval; mivel az Unió támogat számos, a kambodzsai nem kormányzati szervezetek (NGO-k) és más civil szervezetek által indított emberi jogi kezdeményezést, valamint megfigyelőként jelen volt több nemzeti és önkormányzati választáson, egyben támogatva is a választási folyamatot; mivel Kambodzsa nagymértékben függ a fejlesztési támogatástól;

| D. | mivel a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó kijelentette, hogy a kambodzsai civil társadalmat nem vonták be az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénytervezet előkészítésébe; |
| --- | --- |

D.

mivel a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó kijelentette, hogy a kambodzsai civil társadalmat nem vonták be az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénytervezet előkészítésébe;

| E. | mivel több elismert nem kormányzati szervezet rámutatott arra, hogy az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénytervezet olyan korábbi, később a belföldi és nemzetközi ellenállás miatt visszavont próbálkozásokat követ, melyek célja egy olyan törvény beiktatása volt, amely indokolatlanul korlátozza az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságát, és jogalapot teremt a politikailag nem kívánatos nem kormányzati szervezetek önkényes felszámolására vagy nyilvántartásba vételének megtagadására, ideértve azokat is, amelyek emberijog-védőket alkalmaznak; |
| --- | --- |

E.

mivel több elismert nem kormányzati szervezet rámutatott arra, hogy az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénytervezet olyan korábbi, később a belföldi és nemzetközi ellenállás miatt visszavont próbálkozásokat követ, melyek célja egy olyan törvény beiktatása volt, amely indokolatlanul korlátozza az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságát, és jogalapot teremt a politikailag nem kívánatos nem kormányzati szervezetek önkényes felszámolására vagy nyilvántartásba vételének megtagadására, ideértve azokat is, amelyek emberijog-védőket alkalmaznak;

| F. | mivel a véleménynyilvánítás szabadságához való jogot a kambodzsai alkotmány 41. cikke, a politikai részvételhez való jogot pedig 35. cikke rögzíti; |
| --- | --- |

F.

mivel a véleménynyilvánítás szabadságához való jogot a kambodzsai alkotmány 41. cikke, a politikai részvételhez való jogot pedig 35. cikke rögzíti;

| G. | mivel a békés gyülekezéshez fűződő szabadságjogot védi a kambodzsai alkotmány, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 20. cikke és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 21. cikke; |
| --- | --- |

G.

mivel a békés gyülekezéshez fűződő szabadságjogot védi a kambodzsai alkotmány, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 20. cikke és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 21. cikke;

| H. | mivel a közügyekben való részvétel jogát a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányának 25. cikke rögzíti, és mivel az egyesülési szabadsághoz fűződő, az egyezségokmány 22. cikke által védelmezett jog az ilyen részvétel elengedhetetlen velejárója és gyakran kapuja; mivel az átláthatóság és az elszámoltathatóság alapvető elemei a működő demokráciáknak; |
| --- | --- |

H.

mivel a közügyekben való részvétel jogát a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányának 25. cikke rögzíti, és mivel az egyesülési szabadsághoz fűződő, az egyezségokmány 22. cikke által védelmezett jog az ilyen részvétel elengedhetetlen velejárója és gyakran kapuja; mivel az átláthatóság és az elszámoltathatóság alapvető elemei a működő demokráciáknak;

| I. | mivel az ország várhatóan évi 600-700 millió USD-t veszít a fejlesztési projektek terén, ha a törvényt elfogadják; mivel az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénytervezet költségvetési korlátozásokat alkalmazna, ami veszélyeztetné a nemzetközi nem kormányzati szervek képességét arra, hogy költséghatékony projekteket vezényeljenek le; |
| --- | --- |

I.

mivel az ország várhatóan évi 600-700 millió USD-t veszít a fejlesztési projektek terén, ha a törvényt elfogadják; mivel az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénytervezet költségvetési korlátozásokat alkalmazna, ami veszélyeztetné a nemzetközi nem kormányzati szervek képességét arra, hogy költséghatékony projekteket vezényeljenek le;

| J. | mivel a szakszervezetekre vonatkozó törvénytervezet sértené a szervezkedési jogot, és súlyosan korlátozná a független – többek között a már létező – szakszervezetek jogait; mivel a törvénytervezet indokolatlanul magas küszöbértéket ír elő azon munkavállalók száma tekintetében, akiknek csatlakozniuk kell ahhoz, hogy megalakuljon egy szakszervezet (20 %); mivel a törvénytervezet széles körű jogokat biztosít a munkaügyi minisztérium tisztviselőinek a sztrájkok jóváhagyása, valamint a szakszervezetek nyilvántartásának felfüggesztése tekintetében, gyenge indokolással és megfelelő eljárás nélkül; mivel a törvénytervezet megvonja a háztartási alkalmazottaktól a szakszervezetbe való tömörülés jogát, a szakszervezeti vezetőknek előírja az írni-olvasni tudást, ezzel hátrányos megkülönböztetésnek téve ki a nőket és a külföldieket, megtiltja a nem kormányzati szervezetekkel folytatott kapcsolattartást, és a munkajogot megsértő munkáltatók számára rendkívül alacsony bírságokat állapít meg; |
| --- | --- |

J.

mivel a szakszervezetekre vonatkozó törvénytervezet sértené a szervezkedési jogot, és súlyosan korlátozná a független – többek között a már létező – szakszervezetek jogait; mivel a törvénytervezet indokolatlanul magas küszöbértéket ír elő azon munkavállalók száma tekintetében, akiknek csatlakozniuk kell ahhoz, hogy megalakuljon egy szakszervezet (20 %); mivel a törvénytervezet széles körű jogokat biztosít a munkaügyi minisztérium tisztviselőinek a sztrájkok jóváhagyása, valamint a szakszervezetek nyilvántartásának felfüggesztése tekintetében, gyenge indokolással és megfelelő eljárás nélkül; mivel a törvénytervezet megvonja a háztartási alkalmazottaktól a szakszervezetbe való tömörülés jogát, a szakszervezeti vezetőknek előírja az írni-olvasni tudást, ezzel hátrányos megkülönböztetésnek téve ki a nőket és a külföldieket, megtiltja a nem kormányzati szervezetekkel folytatott kapcsolattartást, és a munkajogot megsértő munkáltatók számára rendkívül alacsony bírságokat állapít meg;

| K. | mivel a 2014. májusi konzultáció óta, amelyre meghívták a helyi munkajogi csoportosulásokat is, a kambodzsai hatóságok nem tartottak nyilvános konzultációt a törvénytervezet későbbi verzióiról; mivel a kormányzati tisztviselők a médián keresztül többször bejelentették, hogy a szakszervezeti törvényt 2015-ben hatályba helyezik; |
| --- | --- |

K.

mivel a 2014. májusi konzultáció óta, amelyre meghívták a helyi munkajogi csoportosulásokat is, a kambodzsai hatóságok nem tartottak nyilvános konzultációt a törvénytervezet későbbi verzióiról; mivel a kormányzati tisztviselők a médián keresztül többször bejelentették, hogy a szakszervezeti törvényt 2015-ben hatályba helyezik;

| L. | mivel Kambodzsában mintegy 5 000, az emberi jogok, az egészségügy, a civil társadalom és a mezőgazdaság területén segítséget nyújtó nem kormányzati szervezet van nyilvántartásba véve; |
| --- | --- |

L.

mivel Kambodzsában mintegy 5 000, az emberi jogok, az egészségügy, a civil társadalom és a mezőgazdaság területén segítséget nyújtó nem kormányzati szervezet van nyilvántartásba véve;

| M. | mivel Hun Sen miniszterelnök 2015. június 16-án a Jean-François Cautain kambodzsai uniós nagykövettel folytatott találkozón kijelentette, hogy a nemzetgyűlés konzultációt tervez indítani a nem kormányzati szervezetekre vonatkozó törvényről, és úgy nyilatkozott, hogy e konzultációba be kívánja vonni a civil társadalmat és a fejlesztési partnereket is; |
| --- | --- |

M.

mivel Hun Sen miniszterelnök 2015. június 16-án a Jean-François Cautain kambodzsai uniós nagykövettel folytatott találkozón kijelentette, hogy a nemzetgyűlés konzultációt tervez indítani a nem kormányzati szervezetekre vonatkozó törvényről, és úgy nyilatkozott, hogy e konzultációba be kívánja vonni a civil társadalmat és a fejlesztési partnereket is;

| 1. | sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy vonja vissza az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénytervezetet; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy vonja vissza az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénytervezetet;

| 2. | sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy ismerje el a civil társadalom, a szakszervezetek és a politikai ellenzék legitim és hasznos szerepét, amellyel hozzájárul az ország átfogó gazdasági és politikai fejlődéséhez; emlékeztet arra, hogy a civil társadalom minden országban a fejlődés egyik fő pillére; hangsúlyozza, hogy az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénynek olyan környezetet kell teremtenie, amely lehetővé teszi a civil társadalomnak, hogy továbbra is hozzájáruljon Kambodzsa fejlődéséhez; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy ismerje el a civil társadalom, a szakszervezetek és a politikai ellenzék legitim és hasznos szerepét, amellyel hozzájárul az ország átfogó gazdasági és politikai fejlődéséhez; emlékeztet arra, hogy a civil társadalom minden országban a fejlődés egyik fő pillére; hangsúlyozza, hogy az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénynek olyan környezetet kell teremtenie, amely lehetővé teszi a civil társadalomnak, hogy továbbra is hozzájáruljon Kambodzsa fejlődéséhez;

| 3. | felszólítja a kambodzsai kormányt, hogy vonja vissza a szakszervezetekre vonatkozó törvénytervezetet, tegye a nyilvánosság számára elérhetővé a jelenlegi változatot, és még a tervezet megvitatásra történő ismételt benyújtását megelőzően annak felülvizsgálata céljából konzultáljon szekértőkkel és szakszervezeti tagokkal, összhangban a nemzetközi joggal és az ILO-egyezményekkel, különösen az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló (87. sz.) és a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról szóló (98. sz.) egyezménnyel; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a kambodzsai kormányt, hogy vonja vissza a szakszervezetekre vonatkozó törvénytervezetet, tegye a nyilvánosság számára elérhetővé a jelenlegi változatot, és még a tervezet megvitatásra történő ismételt benyújtását megelőzően annak felülvizsgálata céljából konzultáljon szekértőkkel és szakszervezeti tagokkal, összhangban a nemzetközi joggal és az ILO-egyezményekkel, különösen az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló (87. sz.) és a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról szóló (98. sz.) egyezménnyel;

| 4. | támogatja a különleges ENSZ-előadó nyilatkozatát, mely szerint „ilyen jogszabályt csak olyan átfogó részvételi folyamat révén szabad elfogadni, amely kellően széles körű annak biztosításához, hogy valamennyi érintett fél elkötelezett legyen annak tartalmát illetően”; |
| --- | --- |

4.

támogatja a különleges ENSZ-előadó nyilatkozatát, mely szerint „ilyen jogszabályt csak olyan átfogó részvételi folyamat révén szabad elfogadni, amely kellően széles körű annak biztosításához, hogy valamennyi érintett fél elkötelezett legyen annak tartalmát illetően”;

| 5. | kéri, hogy a civil társadalom és a kambodzsai emberek számára biztosítsanak elegendő időt a jogszabályok felülvizsgálatára és az azokkal kapcsolatos konzultációra, hogy még a jogszabályról lefolytatott szavazás előtt be tudják nyújtani észrevételeiket választott képviselőiknek; |
| --- | --- |

5.

kéri, hogy a civil társadalom és a kambodzsai emberek számára biztosítsanak elegendő időt a jogszabályok felülvizsgálatára és az azokkal kapcsolatos konzultációra, hogy még a jogszabályról lefolytatott szavazás előtt be tudják nyújtani észrevételeiket választott képviselőiknek;

| 6. | szorgalmazza, hogy minden jogszabálytervezet tartsa tiszteletben a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés nemzetközi szinten elismert szabadságát, melyek tiszteletben tartása mellett a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányának ratifikálásával Kambodzsa is elkötelezte magát, valamint hogy egyik jogszabálytervezet se korlátozza indokolatlanul a civil társadalom képességét arra, hogy hatékonyan és szabadon működhessen; |
| --- | --- |

6.

szorgalmazza, hogy minden jogszabálytervezet tartsa tiszteletben a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés nemzetközi szinten elismert szabadságát, melyek tiszteletben tartása mellett a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányának ratifikálásával Kambodzsa is elkötelezte magát, valamint hogy egyik jogszabálytervezet se korlátozza indokolatlanul a civil társadalom képességét arra, hogy hatékonyan és szabadon működhessen;

| 7. | bátorítja a kambodzsai kormányt, hogy továbbra is erősítse a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogok és az alapvető szabadságok – különösen a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadsága – tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

7.

bátorítja a kambodzsai kormányt, hogy továbbra is erősítse a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogok és az alapvető szabadságok – különösen a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadsága – tiszteletben tartását;

| 8. | felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy támogassa az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénytervezet és a szakszervezetekre vonatkozó törvénytervezet visszavonására irányuló felhívást, és haladéktalanul vitassa meg a kérdést Kambodzsa kormányával; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy támogassa az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénytervezet és a szakszervezetekre vonatkozó törvénytervezet visszavonására irányuló felhívást, és haladéktalanul vitassa meg a kérdést Kambodzsa kormányával;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége titkárságának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint a Kambodzsai Királyság kormányának és nemzetgyűlésének. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége titkárságának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint a Kambodzsai Királyság kormányának és nemzetgyűlésének.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/147 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/147

---

P8_TA(2015)0278

A Kongói Demokratikus Köztársaság, különös tekintettel két fogva tartott emberi jogi aktivista, Yves Makwambala és Fred Bauma esetére

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságról (KDK), különös tekintettel két fogva tartott emberi jogi aktivista, Yves Makwambala és Fred Bauma esetére (2015/2757(RSP))

(2017/C 265/19)

Az Európai Parlament,

| — | Tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (1), valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

Tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (1), valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szóvivője által a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetről tett nyilatkozatokra, és különösen 2015. január 21-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szóvivője által a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló helyzetről tett nyilatkozatokra, és különösen 2015. január 21-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságban járt EU-küldöttség által az országban tapasztalható emberi jogi helyzetről tett nyilatkozatokra, különösen a 2015. február 11-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságban járt EU-küldöttség által az országban tapasztalható emberi jogi helyzetről tett nyilatkozatokra, különösen a 2015. február 11-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Tanács által 2015. június 22-én elfogadott, az emberi jogok helyzetéről és a demokráciáról szóló uniós éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. június 22-én elfogadott, az emberi jogok helyzetéről és a demokráciáról szóló uniós éves jelentésre,

| — | tekintettel a Tanácsnak a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló, 2015. január 19-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló, 2015. január 19-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Nagy tavak-régióval foglalkozó nemzetközi küldöttek által a KDK-ban tapasztalható helyzetről 2015. január 22-én tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nagy tavak-régióval foglalkozó nemzetközi küldöttek által a KDK-ban tapasztalható helyzetről 2015. január 22-én tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Afrikai Unió (AU) emberi jogi aktivistákkal foglalkozó különelőadójának és az AU afrikai börtönökkel és börtönviszonyokkal foglalkozó különelőadójának a KDK választási törvényének módosításával kapcsolatos események után kialakult emberi jogi helyzetről 2015. február 12-én kiadott közös sajtóközleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió (AU) emberi jogi aktivistákkal foglalkozó különelőadójának és az AU afrikai börtönökkel és börtönviszonyokkal foglalkozó különelőadójának a KDK választási törvényének módosításával kapcsolatos események után kialakult emberi jogi helyzetről 2015. február 12-én kiadott közös sajtóközleményére,

| — | tekintettel a 2000 júniusában aláírt cotonoui partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000 júniusában aláírt cotonoui partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatásokra, valamint az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós emberi jogi iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatásokra, valamint az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós emberi jogi iránymutatásokra,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára, amelyet a Kongói Demokratikus Köztársaság 1982-ben ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára, amelyet a Kongói Demokratikus Köztársaság 1982-ben ratifikált,

| — | tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaság alkotmányára, különösen annak 22., 23., 24. és 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaság alkotmányára, különösen annak 22., 23., 24. és 25. cikkére,

| — | tekintettel a „Szabadságot a Filimbi aktivistáinak” (Free Filimbi Activists) felhívásra, amelyet 2015. június 15-én tett közzé több mint 200 emberi jogi csoport, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szabadságot a Filimbi aktivistáinak” (Free Filimbi Activists) felhívásra, amelyet 2015. június 15-én tett közzé több mint 200 emberi jogi csoport,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2015. január 19. és 21. között országos tiltakozások törtek ki a választási törvény tervezete miatt, amely lehetővé tette volna – az alkotmányos rendelkezések semmibevételével – az elnöki megbízatás meghosszabbítását, valamint elrendelte volna egy potenciálisan igen hosszú ideig tartó népszámlálás végrehajtását még az országos választások lefolytatása előtt; |
| --- | --- |

A.

mivel 2015. január 19. és 21. között országos tiltakozások törtek ki a választási törvény tervezete miatt, amely lehetővé tette volna – az alkotmányos rendelkezések semmibevételével – az elnöki megbízatás meghosszabbítását, valamint elrendelte volna egy potenciálisan igen hosszú ideig tartó népszámlálás végrehajtását még az országos választások lefolytatása előtt;

| B. | mivel a hatóságok szerint a tiltakozó megmozdulások során 27 ember vesztette életét, míg más források 42 emberről tudnak, 350 embert pedig letartóztattak, és közülük néhányan még most is – tárgyalás nélkül – börtönben vannak vagy erőszak folytán eltűntek; |
| --- | --- |

B.

mivel a hatóságok szerint a tiltakozó megmozdulások során 27 ember vesztette életét, míg más források 42 emberről tudnak, 350 embert pedig letartóztattak, és közülük néhányan még most is – tárgyalás nélkül – börtönben vannak vagy erőszak folytán eltűntek;

| C. | mivel a 2015. januári tiltakozások idején a kormány lekapcsolta az internetet és a mobiltelefonos üzenetküldő szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2015. januári tiltakozások idején a kormány lekapcsolta az internetet és a mobiltelefonos üzenetküldő szolgáltatásokat;

| D. | mivel végül a parlament által elfogadott választási törvénybe nem került be a kifogásolt rendelkezés; |
| --- | --- |

D.

mivel végül a parlament által elfogadott választási törvénybe nem került be a kifogásolt rendelkezés;

| E. | mivel alighogy elkezdődtek a tiltakozások, a hatóságok lecsaptak az emberi jogi aktivistákra és azokra az ellenzéki politikusokra, akik békésen tüntettek a rendelkezés ellen, és közülük Christopher Ngoyi, Jean-Claude Muyambo, Vano Kiboko és Cyrille Dowe még mindig letartóztatásban vannak, a jelek szerint politikai okokból; |
| --- | --- |

E.

mivel alighogy elkezdődtek a tiltakozások, a hatóságok lecsaptak az emberi jogi aktivistákra és azokra az ellenzéki politikusokra, akik békésen tüntettek a rendelkezés ellen, és közülük Christopher Ngoyi, Jean-Claude Muyambo, Vano Kiboko és Cyrille Dowe még mindig letartóztatásban vannak, a jelek szerint politikai okokból;

| F. | mivel 2015. március 15-én a KDK nemzeti hírszerző ügynöksége (az ANR) a demokráciáért síkra szálló ifjúsági mozgalom, a Filimbi indulása idején több mint 30 embert minden vád nélkül letartóztatott és fogva tartott, köztük külföldi résztvevőket és hazai aktivistákat, zenészeket, üzletembereket és újságírókat; |
| --- | --- |

F.

mivel 2015. március 15-én a KDK nemzeti hírszerző ügynöksége (az ANR) a demokráciáért síkra szálló ifjúsági mozgalom, a Filimbi indulása idején több mint 30 embert minden vád nélkül letartóztatott és fogva tartott, köztük külföldi résztvevőket és hazai aktivistákat, zenészeket, üzletembereket és újságírókat;

| G. | mivel az aktivisták és a támogatók többségét elengedték, a külföldieket kiutasították az országból, ellenben Yves Makwambala és Fred Bauma továbbra is a kinshasai Makala börtön foglyai, az ellenük emelt vádak szerint a nép és a tulajdon elleni támadás céljából való szövetkezésben vettek részt, összeesküvést szőttek az államfő ellen, valamint kísérletet tettek az „alkotmányos rendszer” megdöntésére vagy megváltoztatására, illetve az embereket arra próbálták rávenni, hogy fogjanak fegyvert az államhatalom ellen; mivel a hatóságok Fred Baumát a béke megbontásával is vádolják, Yves Makwambalát pedig azzal, hogy nyilvánosan sértegette az államfőt, miközben a véleménynyilvánításhoz, a békés gyülekezéshez és az egyesüléshez való jogukat gyakorolták; |
| --- | --- |

G.

mivel az aktivisták és a támogatók többségét elengedték, a külföldieket kiutasították az országból, ellenben Yves Makwambala és Fred Bauma továbbra is a kinshasai Makala börtön foglyai, az ellenük emelt vádak szerint a nép és a tulajdon elleni támadás céljából való szövetkezésben vettek részt, összeesküvést szőttek az államfő ellen, valamint kísérletet tettek az „alkotmányos rendszer” megdöntésére vagy megváltoztatására, illetve az embereket arra próbálták rávenni, hogy fogjanak fegyvert az államhatalom ellen; mivel a hatóságok Fred Baumát a béke megbontásával is vádolják, Yves Makwambalát pedig azzal, hogy nyilvánosan sértegette az államfőt, miközben a véleménynyilvánításhoz, a békés gyülekezéshez és az egyesüléshez való jogukat gyakorolták;

| H. | mivel a Filimbi mint platform azért jött létre, hogy a kongói ifjúságot állampolgári kötelességeinek békés és felelősségteljes teljesítésére ösztönözze; |
| --- | --- |

H.

mivel a Filimbi mint platform azért jött létre, hogy a kongói ifjúságot állampolgári kötelességeinek békés és felelősségteljes teljesítésére ösztönözze;

| I. | mivel a KDK keleti részében fekvő Gomában 2015. március és április folyamán a hatóságok letartóztatták, majd utóbb szabadon bocsátották a LUCHA ifjúsági mozgalom legkevesebb 15 aktivistáját, akik békésen tüntettek Kinshasában fogva tartott társaik szabadon engedése érdekében; mivel ezen aktivisták közül négyet az állami hatóságokkal szembeni engedetlenségre való felbujtás vádja fenyeget; |
| --- | --- |

I.

mivel a KDK keleti részében fekvő Gomában 2015. március és április folyamán a hatóságok letartóztatták, majd utóbb szabadon bocsátották a LUCHA ifjúsági mozgalom legkevesebb 15 aktivistáját, akik békésen tüntettek Kinshasában fogva tartott társaik szabadon engedése érdekében; mivel ezen aktivisták közül négyet az állami hatóságokkal szembeni engedetlenségre való felbujtás vádja fenyeget;

| J. | mivel 2015. március 27-én a KDK Nemzetgyűlése parlamenti vizsgálóbizottságot hozott létre azzal a céllal, hogy az információkat gyűjtsön össze a letartóztatásokról, és ezeket jelentésbe foglalja; mivel a küldetés azzal a következtetéssel zárult, hogy nincs arra bizonyíték, miszerint a Filimbi vezetői és résztvevői bármiféle terrorista vagy más erőszakos bűncselekmény részesei lennének vagy ilyenek tervezésében részt vettek volna, és azonnali szabadon bocsátásuk érdekében politikai megoldást sürgetett; |
| --- | --- |

J.

mivel 2015. március 27-én a KDK Nemzetgyűlése parlamenti vizsgálóbizottságot hozott létre azzal a céllal, hogy az információkat gyűjtsön össze a letartóztatásokról, és ezeket jelentésbe foglalja; mivel a küldetés azzal a következtetéssel zárult, hogy nincs arra bizonyíték, miszerint a Filimbi vezetői és résztvevői bármiféle terrorista vagy más erőszakos bűncselekmény részesei lennének vagy ilyenek tervezésében részt vettek volna, és azonnali szabadon bocsátásuk érdekében politikai megoldást sürgetett;

| K. | mivel 2015. június 15-én 14 nemzetközi szervezet és 220 KDK-beli emberi jogi szervezet felszólított a két aktivista azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására; |
| --- | --- |

K.

mivel 2015. június 15-én 14 nemzetközi szervezet és 220 KDK-beli emberi jogi szervezet felszólított a két aktivista azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására;

| L. | mivel mindezzel összefüggésben a Kinshasa központi részétől körülbelül 80 km-re fekvő Malukuban egy valószínűleg 421 holttestet rejtő tömegsírra bukkantak; |
| --- | --- |

L.

mivel mindezzel összefüggésben a Kinshasa központi részétől körülbelül 80 km-re fekvő Malukuban egy valószínűleg 421 holttestet rejtő tömegsírra bukkantak;

| M. | mivel az igazságügyminiszter nemrég elismerte, hogy a KDK igazságszolgáltatása számos problémával küzd, felsorolva a kliensrendszert, a befolyással való visszaélést, az üzérkedést, a korrupciót, a büntetlenséget és a bírósági ítéletek pártosságát; |
| --- | --- |

M.

mivel az igazságügyminiszter nemrég elismerte, hogy a KDK igazságszolgáltatása számos problémával küzd, felsorolva a kliensrendszert, a befolyással való visszaélést, az üzérkedést, a korrupciót, a büntetlenséget és a bírósági ítéletek pártosságát;

| N. | mivel a sajtó szabadságát újságírók elleni fenyegetések és támadások gátolják, és számos médium működését törvénytelen eszközökkel beszüntették vagy cenzúrázzák; |
| --- | --- |

N.

mivel a sajtó szabadságát újságírók elleni fenyegetések és támadások gátolják, és számos médium működését törvénytelen eszközökkel beszüntették vagy cenzúrázzák;

| O. | mivel a következő országos választásokat a tervek szerint 2016 novemberében tartják, ám megszervezésük és finanszírozásuk menete igencsak kétséges; |
| --- | --- |

O.

mivel a következő országos választásokat a tervek szerint 2016 novemberében tartják, ám megszervezésük és finanszírozásuk menete igencsak kétséges;

| P. | mivel a KDK civil társadalma fontos szerepet játszott a 2003-as politikai átmenettel összefüggésben, a 2006. és a 2011. évi választásokban, a bányászati szerződések felülvizsgálatában, a KDK-nak a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésből történő ideiglenes kizárásában, valamint a 2013. évi választási törvény és a szexuális erőszak elleni jogszabályok megalkotásában; |
| --- | --- |

P.

mivel a KDK civil társadalma fontos szerepet játszott a 2003-as politikai átmenettel összefüggésben, a 2006. és a 2011. évi választásokban, a bányászati szerződések felülvizsgálatában, a KDK-nak a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésből történő ideiglenes kizárásában, valamint a 2013. évi választási törvény és a szexuális erőszak elleni jogszabályok megalkotásában;

| Q. | mivel a kormány a civil társadalom szerepvállalására úgy reagál, hogy megpróbálja az aktivistákat és az érdekképviseleti szervezeteket aláásásuk érdekében politikai ellenzékként kezelni; |
| --- | --- |

Q.

mivel a kormány a civil társadalom szerepvállalására úgy reagál, hogy megpróbálja az aktivistákat és az érdekképviseleti szervezeteket aláásásuk érdekében politikai ellenzékként kezelni;

| R. | mivel 2014 júniusában az EU által kiküldött választási nyomon követési misszió rámutatott arra, hogy szükség van a választói névjegyzék aktualizálására, a jelöltek közötti tisztességes verseny feltételeinek megteremtésére, továbbá a szabadságjogokra vonatkozó védelem, a választási vitarendezési rendszer és a büntetlenség elleni küzdelem megerősítésére; |
| --- | --- |

R.

mivel 2014 júniusában az EU által kiküldött választási nyomon követési misszió rámutatott arra, hogy szükség van a választói névjegyzék aktualizálására, a jelöltek közötti tisztességes verseny feltételeinek megteremtésére, továbbá a szabadságjogokra vonatkozó védelem, a választási vitarendezési rendszer és a büntetlenség elleni küzdelem megerősítésére;

| S. | mivel a KDK 2014-2020 közötti időszakra vonatkozó – a 11. Európai Fejlesztési Alapból 620 millió euró összegű finanszírozásban részesülő – nemzeti indikatív programja előtérbe helyezi a kormányzás és a jogállamiság megerősítését, beleértve az igazságszolgáltatás, a rendőrség és a hadsereg megreformálását; |
| --- | --- |

S.

mivel a KDK 2014-2020 közötti időszakra vonatkozó – a 11. Európai Fejlesztési Alapból 620 millió euró összegű finanszírozásban részesülő – nemzeti indikatív programja előtérbe helyezi a kormányzás és a jogállamiság megerősítését, beleértve az igazságszolgáltatás, a rendőrség és a hadsereg megreformálását;

| 1. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2015. januári tiltakozások idején többen életüket veszítették és hogy sor került az erőszak önkényes alkalmazására és letartóztatásokra a tüntetőkkel szemben, valamint az aktivisták és a politikai ellenzék elnyomására, különösen a Filimbi 2015. márciusi indulása alkalmával; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2015. januári tiltakozások idején többen életüket veszítették és hogy sor került az erőszak önkényes alkalmazására és letartóztatásokra a tüntetőkkel szemben, valamint az aktivisták és a politikai ellenzék elnyomására, különösen a Filimbi 2015. márciusi indulása alkalmával;

| 2. | felszólítja a KDK hatóságait, hogy azonnal és feltételek nélkül bocsássák szabadon Yves Makwambalát és Fred Baumát, valamint ejtsék az ellenük és más Filimbi-vezetők, illetve bármely más aktivista, a lelkiismereti okból fogva tartott személyek és az önkényesen letartóztatott politikai ellenzékiek ellen felhozott összes vádat, akiket csak politikai nézeteik vagy békés tevékenységekben való részvételük miatt tartanak fogva; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a KDK hatóságait, hogy azonnal és feltételek nélkül bocsássák szabadon Yves Makwambalát és Fred Baumát, valamint ejtsék az ellenük és más Filimbi-vezetők, illetve bármely más aktivista, a lelkiismereti okból fogva tartott személyek és az önkényesen letartóztatott politikai ellenzékiek ellen felhozott összes vádat, akiket csak politikai nézeteik vagy békés tevékenységekben való részvételük miatt tartanak fogva;

| 3. | támogatja a KDK Nemzetgyűlésének felhívásait, miszerint olyan gyors politikai megoldást kell találni, amely lehetővé teszi a Filimbi és más civil társadalmi szervezetek tagjai számára, hogy a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságával anélkül élhessenek, hogy üldöztetéstől vagy zaklatástól kellene tartaniuk; |
| --- | --- |

3.

támogatja a KDK Nemzetgyűlésének felhívásait, miszerint olyan gyors politikai megoldást kell találni, amely lehetővé teszi a Filimbi és más civil társadalmi szervezetek tagjai számára, hogy a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságával anélkül élhessenek, hogy üldöztetéstől vagy zaklatástól kellene tartaniuk;

| 4. | sürgeti a hatóságokat annak biztosítására, hogy a fogvatartottakkal szemben eddig sem és jelenleg sem alkalmazzák a kínzás vagy a rossz bánásmód semmilyen formáját, valamint garantálják számukra a teljes körű védelmet és a hozzátartozókkal és az ügyvédekkel való kapcsolattartás lehetőségét; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a hatóságokat annak biztosítására, hogy a fogvatartottakkal szemben eddig sem és jelenleg sem alkalmazzák a kínzás vagy a rossz bánásmód semmilyen formáját, valamint garantálják számukra a teljes körű védelmet és a hozzátartozókkal és az ügyvédekkel való kapcsolattartás lehetőségét;

| 5. | véleménye szerint az, hogy az ANR több mint 48 órán át vádemelés nélkül tartotta fogva a letartóztatottakat, megtagadva tőlük a jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférést, illetve anélkül, hogy az illetékes igazságügyi hatóság elé állították volna őket, ezzel megvalósult a KDK alkotmánya által garantált jogok nyilvánvaló megsértése; |
| --- | --- |

5.

véleménye szerint az, hogy az ANR több mint 48 órán át vádemelés nélkül tartotta fogva a letartóztatottakat, megtagadva tőlük a jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférést, illetve anélkül, hogy az illetékes igazságügyi hatóság elé állították volna őket, ezzel megvalósult a KDK alkotmánya által garantált jogok nyilvánvaló megsértése;

| 6. | kéri, hogy a KDK kormánya – nemzetközi partnereivel közösen – indítson teljes körű, alapos és átlátható vizsgálatot a 2015. januári és márciusi események kérdésében, célul tűzve ki valamennyi jogellenes cselekmény vagy a szabadságjogokat ért sérelem feltárását; ragaszkodik ahhoz, hogy az összes olyan tisztviselőt, akit a nemzeti és nemzetközi szövegekben garantált jogok vagy szabadságok megsértésével gyanúsítanak, állítsanak bíróság elé; |
| --- | --- |

6.

kéri, hogy a KDK kormánya – nemzetközi partnereivel közösen – indítson teljes körű, alapos és átlátható vizsgálatot a 2015. januári és márciusi események kérdésében, célul tűzve ki valamennyi jogellenes cselekmény vagy a szabadságjogokat ért sérelem feltárását; ragaszkodik ahhoz, hogy az összes olyan tisztviselőt, akit a nemzeti és nemzetközi szövegekben garantált jogok vagy szabadságok megsértésével gyanúsítanak, állítsanak bíróság elé;

| 7. | mély aggodalmát fejezi ki a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságának korlátozására irányuló folyamatos kísérletek, illetve amiatt, hogy a hatóságok egyre fokozottabb mértékben sértik meg e szabadságokat, tekintettel arra, hogy a megfelelő politikai környezet elengedhetetlen ahhoz, hogy a választási ciklus a következő évben sikerrel záruljon a KDK-ban; |
| --- | --- |

7.

mély aggodalmát fejezi ki a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságának korlátozására irányuló folyamatos kísérletek, illetve amiatt, hogy a hatóságok egyre fokozottabb mértékben sértik meg e szabadságokat, tekintettel arra, hogy a megfelelő politikai környezet elengedhetetlen ahhoz, hogy a választási ciklus a következő évben sikerrel záruljon a KDK-ban;

| 8. | különösen sajnálja, hogy ezek a jogsértések kifejezetten az ellenzéki vezetők és az ifjúsági mozgalmak ellen irányulnak; |
| --- | --- |

8.

különösen sajnálja, hogy ezek a jogsértések kifejezetten az ellenzéki vezetők és az ifjúsági mozgalmak ellen irányulnak;

| 9. | felhívja a KDK hatóságait – különös tekintettel a választási időszakra – a fent említett szabadságok fennállásának azonnali és feltétel nélküli biztosítására, a KDK alkotmányának és a nemzetközi emberi jogi jogszabályoknak megfelelően; |
| --- | --- |

9.

felhívja a KDK hatóságait – különös tekintettel a választási időszakra – a fent említett szabadságok fennállásának azonnali és feltétel nélküli biztosítására, a KDK alkotmányának és a nemzetközi emberi jogi jogszabályoknak megfelelően;

| 10. | emlékeztet arra, hogy a politikai sokféleség és az ellenzék, a nyílt és békés politikai vita, valamint a véleménynyilvánítás, a békés gyülekezés, az egyesülés és a tájékozódás alkotmányban garantált szabadsága a hiteles, inkluzív, békés és időben lezajló demokratikus választások elengedhetetlen feltétele; hangsúlyozza, hogy ezek a biztosítékok különösen fontosak a nagy mértékben instabil Nagy tavak-régióban, és összefüggenek az addisz-abebai béke-, biztonsági és együttműködési megállapodás sikeres végrehajtásával is; támogatja a Nagy Tavak-régióban működő nemzetközi küldöttek ez irányú erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy a politikai sokféleség és az ellenzék, a nyílt és békés politikai vita, valamint a véleménynyilvánítás, a békés gyülekezés, az egyesülés és a tájékozódás alkotmányban garantált szabadsága a hiteles, inkluzív, békés és időben lezajló demokratikus választások elengedhetetlen feltétele; hangsúlyozza, hogy ezek a biztosítékok különösen fontosak a nagy mértékben instabil Nagy tavak-régióban, és összefüggenek az addisz-abebai béke-, biztonsági és együttműködési megállapodás sikeres végrehajtásával is; támogatja a Nagy Tavak-régióban működő nemzetközi küldöttek ez irányú erőfeszítéseit;

| 11. | ösztönzi a KDK parlamentjét, szenátusát és elnökét, Joseph Kabilát, hogy hajtsanak végre minden szükséges intézkedést a demokrácia megerősítése és annak biztosítása érdekében, hogy az ország irányításában az összes politikai erő, a civil társadalom és a KDK népének akaratát kifejező demokráciapárti mozgalmak ténylegesen, alkotmányos és jogi szabályok alapján, valamint szabad és tisztességes választások útján részt vehessenek; |
| --- | --- |

11.

ösztönzi a KDK parlamentjét, szenátusát és elnökét, Joseph Kabilát, hogy hajtsanak végre minden szükséges intézkedést a demokrácia megerősítése és annak biztosítása érdekében, hogy az ország irányításában az összes politikai erő, a civil társadalom és a KDK népének akaratát kifejező demokráciapárti mozgalmak ténylegesen, alkotmányos és jogi szabályok alapján, valamint szabad és tisztességes választások útján részt vehessenek;

| 12. | ösztönzi a Filimbihez hasonló platformok létrejöttét, amelyek lehetővé teszik, hogy a demokráciapárti erők hallathassák hangjukat, és elősegítik a fiatalok részvételét abban a választási folyamatban, amelyből méltánytalanul kizárták őket; |
| --- | --- |

12.

ösztönzi a Filimbihez hasonló platformok létrejöttét, amelyek lehetővé teszik, hogy a demokráciapárti erők hallathassák hangjukat, és elősegítik a fiatalok részvételét abban a választási folyamatban, amelyből méltánytalanul kizárták őket;

| 13. | emlékeztet a KDK által a Cotonoui Megállapodás keretében tett azon kötelezettségvállalására, hogy tiszteletben tartja a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogi alapelveket, köztük a véleménynyilvánítás szabadságát, a média szabadságát, a jó kormányzást és a politikusi tisztségek átláthatóságát; sürgeti a KDK kormányát, hogy a Cotonoui Megállapodás 11. cikkének b) bekezdésével, 96. és 97. cikkével összhangban szerezzen érvényt e rendelkezéseknek, ennek hiányában pedig arra kéri a Bizottságot, hogy a Cotonoui Megállapodás 8., 9. és 96. cikke alapján indítsa meg a vonatkozó eljárást; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet a KDK által a Cotonoui Megállapodás keretében tett azon kötelezettségvállalására, hogy tiszteletben tartja a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogi alapelveket, köztük a véleménynyilvánítás szabadságát, a média szabadságát, a jó kormányzást és a politikusi tisztségek átláthatóságát; sürgeti a KDK kormányát, hogy a Cotonoui Megállapodás 11. cikkének b) bekezdésével, 96. és 97. cikkével összhangban szerezzen érvényt e rendelkezéseknek, ennek hiányában pedig arra kéri a Bizottságot, hogy a Cotonoui Megállapodás 8., 9. és 96. cikke alapján indítsa meg a vonatkozó eljárást;

| 14. | ragaszkodik ahhoz, hogy a KDK-beli választási folyamathoz nyújtandó további uniós támogatás természetét és összegét tegyék függővé a 2011. évi uniós választási megfigyelő misszió és a 2011. évi nyomon követési misszió ajánlásainak végrehajtása terén elért eredményektől, a választási naptár tiszteletben tartásától és a hiteles költségvetéstől; |
| --- | --- |

14.

ragaszkodik ahhoz, hogy a KDK-beli választási folyamathoz nyújtandó további uniós támogatás természetét és összegét tegyék függővé a 2011. évi uniós választási megfigyelő misszió és a 2011. évi nyomon követési misszió ajánlásainak végrehajtása terén elért eredményektől, a választási naptár tiszteletben tartásától és a hiteles költségvetéstől;

| 15. | sürgeti az Unió küldöttségét, hogy kövesse nyomon a fejleményeket, és minden rendelkezésére álló megfelelő eszközt – többek között a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét – használja fel az emberi jogi jogvédők és a demokráciapárti mozgalmak támogatására; |
| --- | --- |

15.

sürgeti az Unió küldöttségét, hogy kövesse nyomon a fejleményeket, és minden rendelkezésére álló megfelelő eszközt – többek között a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét – használja fel az emberi jogi jogvédők és a demokráciapárti mozgalmak támogatására;

| 16. | sürgeti a KDK igazságügyi hatóságait, hogy bizonyítsák függetlenségüket a tekintetben, hogy nem válnak semmiféle politikai eszközzé, és gondoskodjanak a jogi eszközök által elismert jogok védelméről, például az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés vagy a tisztességes bírósági eljáráshoz való jog tekintetében; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a KDK igazságügyi hatóságait, hogy bizonyítsák függetlenségüket a tekintetben, hogy nem válnak semmiféle politikai eszközzé, és gondoskodjanak a jogi eszközök által elismert jogok védelméről, például az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés vagy a tisztességes bírósági eljáráshoz való jog tekintetében;

| 17. | sürgeti a KDK hatóságait, hogy hagyjanak fel a Kinshasa mellett feltárt tömegsír jelentőségének minimalizálásával, és támogatja az EU és az ENSZ sürgős, átlátható és megbízható vizsgálatra irányuló felhívását, az eltűnt személyek családjának megnyugtatása és a felmerült különféle vádak hiteltelenítése érdekében; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a KDK hatóságait, hogy hagyjanak fel a Kinshasa mellett feltárt tömegsír jelentőségének minimalizálásával, és támogatja az EU és az ENSZ sürgős, átlátható és megbízható vizsgálatra irányuló felhívását, az eltűnt személyek családjának megnyugtatása és a felmerült különféle vádak hiteltelenítése érdekében;

| 18. | elítéli a média jogellenes és visszaélésszerű cenzúráját, valamint a távközlési szolgáltatások ideiglenes leállítását; |
| --- | --- |

18.

elítéli a média jogellenes és visszaélésszerű cenzúráját, valamint a távközlési szolgáltatások ideiglenes leállítását;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, a Nagy tavak-régió országai kormányainak, a Kongói Demokratikus Köztársaság elnökének, miniszterelnökének és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, a Nagy tavak-régió országai kormányainak, a Kongói Demokratikus Köztársaság elnökének, miniszterelnökének és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0388.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/151 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/151

---

P8_TA(2015)0279

Bahrein, különös tekintettel Nabíl Radzsab ügyére

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása Bahrein, különös tekintettel Nabíl Radzsab ügyére (2015/2758(RSP))

(2017/C 265/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bahreinről szóló korábbi állásfoglalásaira, kiemelve a Bahreinről szóló 2014. február 6-i állásfoglalást, különösen Nabíl Radzsab, Abdulhádi al-Havádzsa és Ibrahim Sarif eseteit (1); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bahreinről szóló korábbi állásfoglalásaira, kiemelve a Bahreinről szóló 2014. február 6-i állásfoglalást, különösen Nabíl Radzsab, Abdulhádi al-Havádzsa és Ibrahim Sarif eseteit (1);

| — | tekintettel az alelnök/külügyi és biztonságpolitikai főképviselő, Federica Mogherini szóvivőjének 2015. június 17-i nyilatkozatára az al-Vifák főtitkára, Ali Szalmán elítéléséről Bahreinben, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/külügyi és biztonságpolitikai főképviselő, Federica Mogherini szóvivőjének 2015. június 17-i nyilatkozatára az al-Vifák főtitkára, Ali Szalmán elítéléséről Bahreinben,

| — | tekintettel a katari Dohában 2015. május 24-én tartott EU–Öböl-menti Együttműködési Közös Tanácsra és miniszteri találkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a katari Dohában 2015. május 24-én tartott EU–Öböl-menti Együttműködési Közös Tanácsra és miniszteri találkozóra,

| — | tekintettel az Arab Liga miniszteri tanácsának 2013. szeptember 1-i, kairói ülésén hozott azon határozatára, hogy Bahrein fővárosában, Manamában állítsák fel az emberi jogok pánarab bíróságát, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Arab Liga miniszteri tanácsának 2013. szeptember 1-i, kairói ülésén hozott azon határozatára, hogy Bahrein fővárosában, Manamában állítsák fel az emberi jogok pánarab bíróságát,

| — | tekintettel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásainak a bahreini kormány általi végrehajtásáról szóló 2014. februári jelentésre, és az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés újabb kiadására, amelyet a bahreini kormány 2014 szeptemberében tett közzé, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásainak a bahreini kormány általi végrehajtásáról szóló 2014. februári jelentésre, és az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés újabb kiadására, amelyet a bahreini kormány 2014 szeptemberében tett közzé,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1966), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, a gyermek jogairól szóló egyezményre, valamint az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyek mindegyikének Bahrein is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1966), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, a gyermek jogairól szóló egyezményre, valamint az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyek mindegyikének Bahrein is részes fele,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló, 2004 júniusában elfogadott és 2008-ban módosított európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló, 2004 júniusában elfogadott és 2008-ban módosított európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének a hontalanság eseteinek csökkentéséről szóló egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének a hontalanság eseteinek csökkentéséről szóló egyezményére,

| — | tekintettel az új uniós stratégiai keret és cselekvési tervre, amelynek célja, hogy az emberi jogok védelme és felügyelete valamennyi uniós szakpolitikai területen a középpontba kerüljön, és egy külön szakaszt tartalmaz az emberi jogi jogvédők védelméről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új uniós stratégiai keret és cselekvési tervre, amelynek célja, hogy az emberi jogok védelme és felügyelete valamennyi uniós szakpolitikai területen a középpontba kerüljön, és egy külön szakaszt tartalmaz az emberi jogi jogvédők védelméről,

| — | tekintettel Sztávrosz Lambrinídisz, az EU emberi jogi különleges képviselője Bahreinben tett 2015. május végi látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Sztávrosz Lambrinídisz, az EU emberi jogi különleges képviselője Bahreinben tett 2015. május végi látogatására,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 5. és 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 5. és 19. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Bahrein ígéretet tett az emberi jogokkal kapcsolatos reformok terén való előrelépésre, a Bahreini Független Vizsgálóbizottság (BICI) jelentésének 2011. november 23-i közzétételét, illetve a nyomon követési jelentés 2012. november 21-i közzétételét követően; |
| --- | --- |

A.

mivel Bahrein ígéretet tett az emberi jogokkal kapcsolatos reformok terén való előrelépésre, a Bahreini Független Vizsgálóbizottság (BICI) jelentésének 2011. november 23-i közzétételét, illetve a nyomon követési jelentés 2012. november 21-i közzétételét követően;

| B. | mivel bizakodásra ad okot, hogy Bahrein létrehozta a belügyminisztérium ombudsmani hivatalát, a bebörtönzött és fogvatartott személyek jogaival foglalkozó bizottságot, és a különleges vizsgálati egységet; mivel ezeknek az intézményeknek pártatlanabbaknak, átláthatóbbaknak, és a kormányzati intézményektől függetlenebbeknek kellene lenniük; |
| --- | --- |

B.

mivel bizakodásra ad okot, hogy Bahrein létrehozta a belügyminisztérium ombudsmani hivatalát, a bebörtönzött és fogvatartott személyek jogaival foglalkozó bizottságot, és a különleges vizsgálati egységet; mivel ezeknek az intézményeknek pártatlanabbaknak, átláthatóbbaknak, és a kormányzati intézményektől függetlenebbeknek kellene lenniük;

| C. | mivel a 2011-es felkelés kezdete óta a bahreini hatóságok fokozták az elnyomó intézkedések alkalmazását a civil társadalom aktivistáival és a békés ellenzékkel szemben; mivel 2014. június 10-én 47 állam, köztük 28 uniós tagország közös nyilatkozatot írt alá az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 26. találkozóján, amelyben komoly aggodalmat fogalmaztak meg a bahreini helyzettel kapcsolatban; mivel a közös nyilatkozat kifejezetten rámutatott a problémás területekre, beleértve a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog gyakorlásáért kirótt hosszú börtönbüntetéseket, az tisztességes eljárás megfelelő garanciáinak hiányát, a demonstrációk elnyomását, a véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadságához való jogukat gyakorlók folytonos zaklatását és bebörtönzését, a rossz bánásmódot és kínzást a fogva tartó intézményekben, az állampolgárságtól való önkényes, jogi eljárás nélküli megfosztást, és az emberi jogi jogsértések elkövetőinek nem kielégítő elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2011-es felkelés kezdete óta a bahreini hatóságok fokozták az elnyomó intézkedések alkalmazását a civil társadalom aktivistáival és a békés ellenzékkel szemben; mivel 2014. június 10-én 47 állam, köztük 28 uniós tagország közös nyilatkozatot írt alá az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 26. találkozóján, amelyben komoly aggodalmat fogalmaztak meg a bahreini helyzettel kapcsolatban; mivel a közös nyilatkozat kifejezetten rámutatott a problémás területekre, beleértve a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog gyakorlásáért kirótt hosszú börtönbüntetéseket, az tisztességes eljárás megfelelő garanciáinak hiányát, a demonstrációk elnyomását, a véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadságához való jogukat gyakorlók folytonos zaklatását és bebörtönzését, a rossz bánásmódot és kínzást a fogva tartó intézményekben, az állampolgárságtól való önkényes, jogi eljárás nélküli megfosztást, és az emberi jogi jogsértések elkövetőinek nem kielégítő elszámoltathatóságát;

| D. | mivel Nabíl Radzsabot, egy bahreini emberi jogi jogvédőt, a Bahreini Emberi Jogi Központ (BCHR) elnökét, a az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetsége (FIDH) főtitkárhelyettesét, és a Human Rights Watch közel-keleti osztálya tanácsadó testületének tagját hathónapos börtönre ítélték, pusztán azért, mert békésen gyakorolta a szólásszabadsághoz való jogát; mivel Nabíl Radzsabot 2014. október 1-én tartóztatták le, miután eleget tett az Európai Parlament Emberi Jogi Albizottsága meghívásának, azzal a váddal, hogy tweet üzeneteket tett közzé egy országában tevékeny csoportról, amely állítólag együttműködött a Dáissel; mivel egy közintézmény és a hadsereg inzultálásával vádolták; mivel 2013 novemberében az ENSZ önkényes fogva tartásokkal foglalkozó munkacsoportja Nabíl Radzsab fogva tartását önkényesnek írta le; |
| --- | --- |

D.

mivel Nabíl Radzsabot, egy bahreini emberi jogi jogvédőt, a Bahreini Emberi Jogi Központ (BCHR) elnökét, a az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetsége (FIDH) főtitkárhelyettesét, és a Human Rights Watch közel-keleti osztálya tanácsadó testületének tagját hathónapos börtönre ítélték, pusztán azért, mert békésen gyakorolta a szólásszabadsághoz való jogát; mivel Nabíl Radzsabot 2014. október 1-én tartóztatták le, miután eleget tett az Európai Parlament Emberi Jogi Albizottsága meghívásának, azzal a váddal, hogy tweet üzeneteket tett közzé egy országában tevékeny csoportról, amely állítólag együttműködött a Dáissel; mivel egy közintézmény és a hadsereg inzultálásával vádolták; mivel 2013 novemberében az ENSZ önkényes fogva tartásokkal foglalkozó munkacsoportja Nabíl Radzsab fogva tartását önkényesnek írta le;

| E. | mivel Nabíl Radzsabot több ízben bebörtönözték a Bahreini Emberi Jogi Központ 2002-es megalapítása óta, mivel Nabíl Radzsab ellen jelenleg további vádakat hoznak fel a szólásszabadsághoz való jogának gyakorlásával kapcsolatban, és akár 10 évnyi börtönbüntetés is várhat rá a „hivatalos szerv” állítólagos „inzultálásáért” és „híresztelések terjesztéséért háború idején”; |
| --- | --- |

E.

mivel Nabíl Radzsabot több ízben bebörtönözték a Bahreini Emberi Jogi Központ 2002-es megalapítása óta, mivel Nabíl Radzsab ellen jelenleg további vádakat hoznak fel a szólásszabadsághoz való jogának gyakorlásával kapcsolatban, és akár 10 évnyi börtönbüntetés is várhat rá a „hivatalos szerv” állítólagos „inzultálásáért” és „híresztelések terjesztéséért háború idején”;

| F. | mivel Nabíl Radzsabhoz hasonlóan számos emberi jogi jogvédőt, köztük Nádzsi Fatílt, Adbulhadi al-Havadzs dán emberi jogi jogvédőt, Mohamed Habíb al-Mukdad svéd politikai aktivistát és másokat az úgynevezett bahreini tizenhármak közül őrizetbe vettek, és bírósági zaklatásnak tettek ki Bahreinben, bebörtönöztek és hosszú, vagy akár életfogytig tartó börtönre ítéltek az emberi jogok védelme terén végzett munkájuk közvetlen megtorlásaként; mivel a hírek szerint legtöbbjük erőszak, rossz bánásmód és testi vagy lelki kínzás áldozatává vált; |
| --- | --- |

F.

mivel Nabíl Radzsabhoz hasonlóan számos emberi jogi jogvédőt, köztük Nádzsi Fatílt, Adbulhadi al-Havadzs dán emberi jogi jogvédőt, Mohamed Habíb al-Mukdad svéd politikai aktivistát és másokat az úgynevezett bahreini tizenhármak közül őrizetbe vettek, és bírósági zaklatásnak tettek ki Bahreinben, bebörtönöztek és hosszú, vagy akár életfogytig tartó börtönre ítéltek az emberi jogok védelme terén végzett munkájuk közvetlen megtorlásaként; mivel a hírek szerint legtöbbjük erőszak, rossz bánásmód és testi vagy lelki kínzás áldozatává vált;

| G. | mivel a BCHR szerint több mint 3 000 rabot önkényesen tartanak fogva, akik közül sokan az emberi jogok védelmezői, és akiket tevékenységük közvetlen megtorlásaként börtönöztek be és töltik hosszú vagy életfogytig tartó börtönbüntetésüket;; mivel a hírek szerint legtöbbjük erőszak, rossz bánásmód és testi vagy lelki kínzás áldozatává vált; |
| --- | --- |

G.

mivel a BCHR szerint több mint 3 000 rabot önkényesen tartanak fogva, akik közül sokan az emberi jogok védelmezői, és akiket tevékenységük közvetlen megtorlásaként börtönöztek be és töltik hosszú vagy életfogytig tartó börtönbüntetésüket;; mivel a hírek szerint legtöbbjük erőszak, rossz bánásmód és testi vagy lelki kínzás áldozatává vált;

| H. | mivel 2015. június 16-én Bahrein fő ellenzéki pártja, az al-Vifák főtitkárát, Ali Szalmán sejket négy év börtönbüntetésre ítéltek a kormányellenes tüntetések kapcsán, amelyek 2011-ben törtek ki a régióbeli „arab tavasz” felkelések csúcsán; mivel a hírek szerint ügyvédeit a bíróság megakadályozta a szóbeli védelem gyakorlásában, és nem kaptak semmilyen érdemi lehetőséget a bizonyítékok megvizsgálására; mivel az Egyesült Nemzetek független szakértőinek csoportja, az Emberi Jogi Tanács különleges eljárásainak részeként felszólította a bahreini hatóságokat, hogy engedjék szabadon Ali Szalmán sejket; |
| --- | --- |

H.

mivel 2015. június 16-én Bahrein fő ellenzéki pártja, az al-Vifák főtitkárát, Ali Szalmán sejket négy év börtönbüntetésre ítéltek a kormányellenes tüntetések kapcsán, amelyek 2011-ben törtek ki a régióbeli „arab tavasz” felkelések csúcsán; mivel a hírek szerint ügyvédeit a bíróság megakadályozta a szóbeli védelem gyakorlásában, és nem kaptak semmilyen érdemi lehetőséget a bizonyítékok megvizsgálására; mivel az Egyesült Nemzetek független szakértőinek csoportja, az Emberi Jogi Tanács különleges eljárásainak részeként felszólította a bahreini hatóságokat, hogy engedjék szabadon Ali Szalmán sejket;

| I. | mivel 2012 óta Bahrein visszaél a terrorizmusellenes jogszabályokkal, amelyek alapján önkényesen megvonja az aktivisták és az ellenzék tagjainak – köztük legalább 9 kiskorú – állampolgárságát, az elenzékiség megtorlásaként; mivel számos jelentés szerint csak 2015-ben több mint 100 aktivistát, tiltakozót és politikust fosztottak meg állampolgárságától, amelynek következtében nagy részük a hontalanná vált, amely ellentétben áll a hontalanság csökkentéséről szóló ENSZ-egyezménnyel; |
| --- | --- |

I.

mivel 2012 óta Bahrein visszaél a terrorizmusellenes jogszabályokkal, amelyek alapján önkényesen megvonja az aktivisták és az ellenzék tagjainak – köztük legalább 9 kiskorú – állampolgárságát, az elenzékiség megtorlásaként; mivel számos jelentés szerint csak 2015-ben több mint 100 aktivistát, tiltakozót és politikust fosztottak meg állampolgárságától, amelynek következtében nagy részük a hontalanná vált, amely ellentétben áll a hontalanság csökkentéséről szóló ENSZ-egyezménnyel;

| J. | mivel 2011 óta nőtt a halálbüntetés alkalmazása a politikai indíttatású ügyekben; mivel legalább hét személy ellen hoztak halálos ítéletet politikai ügyekben 2011. óta, és ebből a hétből négyet 2015-ben ítéltek halálra; |
| --- | --- |

J.

mivel 2011 óta nőtt a halálbüntetés alkalmazása a politikai indíttatású ügyekben; mivel legalább hét személy ellen hoztak halálos ítéletet politikai ügyekben 2011. óta, és ebből a hétből négyet 2015-ben ítéltek halálra;

| K. | mivel a 2011. februári bahreini események kivizsgálása és az azokról való jelentés céljából királyi rendelettel létrehozott Bahreini Független Vizsgálóbizottság (BICI) ajánlásokat tett az emberi jogokra és a politikai reformokra vonatkozóan; mivel előrelépés történt a jogi és bűnüldözési rendszer átalakítása terén, de a kormány nem teljesítette teljes mértékben a Vizsgálóbizottság legfontosabb ajánlásait, nevezetesen nem helyezte szabadlábra a tiltakozók vezetőit, akiket a véleménynyilvánításhoz és a békés gyülekezéshez való joguk gyakorlásáért ítéltek el; mivel a nemzeti párbeszédként ismert egyeztető tárgyalások megrekedtek; mivel egyes csoportok továbbra sincsenek képviselve a politikai rendszerben és a biztonsági erőket továbbra sem lehet felelősségre vonni; |
| --- | --- |

K.

mivel a 2011. februári bahreini események kivizsgálása és az azokról való jelentés céljából királyi rendelettel létrehozott Bahreini Független Vizsgálóbizottság (BICI) ajánlásokat tett az emberi jogokra és a politikai reformokra vonatkozóan; mivel előrelépés történt a jogi és bűnüldözési rendszer átalakítása terén, de a kormány nem teljesítette teljes mértékben a Vizsgálóbizottság legfontosabb ajánlásait, nevezetesen nem helyezte szabadlábra a tiltakozók vezetőit, akiket a véleménynyilvánításhoz és a békés gyülekezéshez való joguk gyakorlásáért ítéltek el; mivel a nemzeti párbeszédként ismert egyeztető tárgyalások megrekedtek; mivel egyes csoportok továbbra sincsenek képviselve a politikai rendszerben és a biztonsági erőket továbbra sem lehet felelősségre vonni;

| 1. | kéri, hogy valamennyi emberi jogi jogvédő, politikai aktivista és más olyan személy – többek között Nabíl Radzsab, Ali Szalmán sejk és a „bahreini tizenhármak” – ellen ejtsék a vádakat, akiket a véleménynyilvánítás és a békés gyülekezés és egyesülés szabadságához való jog gyakorlásával kapcsolatos állítólagos törvénysértésekkel vádoltak, és kéri azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátásukat; |
| --- | --- |

1.

kéri, hogy valamennyi emberi jogi jogvédő, politikai aktivista és más olyan személy – többek között Nabíl Radzsab, Ali Szalmán sejk és a „bahreini tizenhármak” – ellen ejtsék a vádakat, akiket a véleménynyilvánítás és a békés gyülekezés és egyesülés szabadságához való jog gyakorlásával kapcsolatos állítólagos törvénysértésekkel vádoltak, és kéri azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátásukat;

| 2. | elismeri a bahreini hatóságok által arra nézve tett kötelezettségvállalásokat, hogy végrehajtják a Bahreini Független Vizsgálóbizottság 2011-es ajánlásait, az ENSZ Bahreinre vonatkozó rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelésében megfogalmazott, valamint az ENSZ egyéb mechanizmusai által tett ajánlásokat, és azt, hogy a közelmúltban számos, a politikai hovatartozásukhoz és véleménynyilvánításukhoz kapcsolódó bűncselekménnyel vádolt fogva tartott személyt szabadon engedtek; sürgeti a bahreini kormányt, hogy haladéktalanul hajtsa végre a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentésében és a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelésben szereplő valamennyi ajánlást, vessen véget az emberi jogok megsértésének és tartsa tiszteletben az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, Bahrein nemzetközi emberi jogi kötelezettségeivel összhangban; |
| --- | --- |

2.

elismeri a bahreini hatóságok által arra nézve tett kötelezettségvállalásokat, hogy végrehajtják a Bahreini Független Vizsgálóbizottság 2011-es ajánlásait, az ENSZ Bahreinre vonatkozó rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelésében megfogalmazott, valamint az ENSZ egyéb mechanizmusai által tett ajánlásokat, és azt, hogy a közelmúltban számos, a politikai hovatartozásukhoz és véleménynyilvánításukhoz kapcsolódó bűncselekménnyel vádolt fogva tartott személyt szabadon engedtek; sürgeti a bahreini kormányt, hogy haladéktalanul hajtsa végre a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentésében és a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelésben szereplő valamennyi ajánlást, vessen véget az emberi jogok megsértésének és tartsa tiszteletben az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, Bahrein nemzetközi emberi jogi kötelezettségeivel összhangban;

| 3. | komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a bahreini terrorizmus elleni törvényekkel visszaélnek és az emberi jogok megsértésére, többek között az állampolgárság visszavonására használják; |
| --- | --- |

3.

komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a bahreini terrorizmus elleni törvényekkel visszaélnek és az emberi jogok megsértésére, többek között az állampolgárság visszavonására használják;

| 4. | elítéli a bebörtönzöttekkel, a békés tüntetőkkel és az ellenzék tagjaival szemben a bahreini hatóságok által folyamatosan alkalmazott kínzást és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést, és sürgeti a bahreini kormányt, hogy tegyen eleget az ENSZ kínzás elleni egyezménye szerinti kötelezettségeinek és kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

4.

elítéli a bebörtönzöttekkel, a békés tüntetőkkel és az ellenzék tagjaival szemben a bahreini hatóságok által folyamatosan alkalmazott kínzást és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést, és sürgeti a bahreini kormányt, hogy tegyen eleget az ENSZ kínzás elleni egyezménye szerinti kötelezettségeinek és kötelezettségvállalásainak;

| 5. | ösztönzi a bahreini kormányt, hogy működjön együtt az ENSZ különleges előadóival (különösen a kínzás, a gyülekezés szabadsága, a bírók és az ügyvédek függetlensége, valamint az emberi jogi jogvédők kérdésében), és adjon állandó meghívást számukra; |
| --- | --- |

5.

ösztönzi a bahreini kormányt, hogy működjön együtt az ENSZ különleges előadóival (különösen a kínzás, a gyülekezés szabadsága, a bírók és az ügyvédek függetlensége, valamint az emberi jogi jogvédők kérdésében), és adjon állandó meghívást számukra;

| 6. | tudomásul veszi a bahreini kormány által a büntető törvénykönyv és a jogi eljárások reformja érdekében tett folyamatos erőfeszítéseket, és bátorítja e folyamat folytatását; sürgeti a bahreini kormányt, hogy tegyen meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy biztosítsa a pártatlan és tisztességes igazságügyi rendszert, a tisztességes eljáráshoz való jogot, illetve garantálja ombudsmanja, a különleges vizsgálati egység és az Emberi Jogok Nemzeti Intézete pártatlanságát; |
| --- | --- |

6.

tudomásul veszi a bahreini kormány által a büntető törvénykönyv és a jogi eljárások reformja érdekében tett folyamatos erőfeszítéseket, és bátorítja e folyamat folytatását; sürgeti a bahreini kormányt, hogy tegyen meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy biztosítsa a pártatlan és tisztességes igazságügyi rendszert, a tisztességes eljáráshoz való jogot, illetve garantálja ombudsmanja, a különleges vizsgálati egység és az Emberi Jogok Nemzeti Intézete pártatlanságát;

| 7. | kéri, hogy azonnali hatállyal ratifikálják a kínzás elleni egyezményhez csatolt fakultatív jegyzőkönyvet, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához csatolt, a halálbüntetés eltörlését célzó második fakultatív jegyzőkönyvet, továbbá a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményt és a bevándorló munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy azonnali hatállyal ratifikálják a kínzás elleni egyezményhez csatolt fakultatív jegyzőkönyvet, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához csatolt, a halálbüntetés eltörlését célzó második fakultatív jegyzőkönyvet, továbbá a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményt és a bevándorló munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt;

| 8. | felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy folytassák a nemzeti konszenzus megtalálását célzó párbeszédet, hogy tartós és inkluzív nemzeti megbékélés jöjjön létre és tartós politikai megoldás szülessen a válságra; megállapítja, hogy egy fenntartható politikai folyamat során lehetőséget kell adni a jogos és békés bírálatok szabad kinyilvánításának; ebben az összefüggésben emlékezteti a bahreini hatóságokat, hogy a síita többség és békés politikai képviselőik bevonása az emberi méltóság tiszteletben tartása, a tisztelet és a tisztesség alapján nélkülözhetetlen eleme kell a nemzeti megbékélést és tartós reformot célzó bármely hiteles stratégiának; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy folytassák a nemzeti konszenzus megtalálását célzó párbeszédet, hogy tartós és inkluzív nemzeti megbékélés jöjjön létre és tartós politikai megoldás szülessen a válságra; megállapítja, hogy egy fenntartható politikai folyamat során lehetőséget kell adni a jogos és békés bírálatok szabad kinyilvánításának; ebben az összefüggésben emlékezteti a bahreini hatóságokat, hogy a síita többség és békés politikai képviselőik bevonása az emberi méltóság tiszteletben tartása, a tisztelet és a tisztesség alapján nélkülözhetetlen eleme kell a nemzeti megbékélést és tartós reformot célzó bármely hiteles stratégiának;

| 9. | üdvözli, hogy Ibrahím Saríf ellenzéki vezetőt királyi kegyelem után 2015 júniusában korán szabadlábra helyezték; úgy véli, hogy e határozat örvendetes és fontos lépés a bizalomépítésre Bahreinben; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy Ibrahím Saríf ellenzéki vezetőt királyi kegyelem után 2015 júniusában korán szabadlábra helyezték; úgy véli, hogy e határozat örvendetes és fontos lépés a bizalomépítésre Bahreinben;

| 10. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy a bahreini kormánnyal folytatott valamennyi tárgyalása során továbbra is hangsúlyozza a reformok és a megbékélés fontosságát; határozottan ösztönzi egy EU–Bahrein emberi jogi munkacsoport létrehozását, megjegyzi azonban, hogy az EU és Bahrein közötti emberi jogi párbeszéd nem helyettesítheti az átfogó párbeszédet a kormány és az ellenzék között Bahreinben; |
| --- | --- |

10.

sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy a bahreini kormánnyal folytatott valamennyi tárgyalása során továbbra is hangsúlyozza a reformok és a megbékélés fontosságát; határozottan ösztönzi egy EU–Bahrein emberi jogi munkacsoport létrehozását, megjegyzi azonban, hogy az EU és Bahrein közötti emberi jogi párbeszéd nem helyettesítheti az átfogó párbeszédet a kormány és az ellenzék között Bahreinben;

| 11. | tudomásul veszi az ombudsman, a bebörtönzött és fogvatartott személyek jogaival foglalkozó bizottság és az Emberi Jogok Nemzeti Intézete által tett ajánlásokat, különösen a fogva tartottak jogairól és börtönkörülményeikről, többek között az állítólagos embertelen bánásmóddal és kínzással kapcsolatban; ösztönzi ezeket a szerveket, hogy független, pártatlan és átlátható módon folytassák munkájukat, és felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre ezeket az ajánlásokat; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi az ombudsman, a bebörtönzött és fogvatartott személyek jogaival foglalkozó bizottság és az Emberi Jogok Nemzeti Intézete által tett ajánlásokat, különösen a fogva tartottak jogairól és börtönkörülményeikről, többek között az állítólagos embertelen bánásmóddal és kínzással kapcsolatban; ösztönzi ezeket a szerveket, hogy független, pártatlan és átlátható módon folytassák munkájukat, és felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre ezeket az ajánlásokat;

| 12. | felszólít arra, hogy tegyenek gyors közös uniós erőfeszítést egy olyan átfogó stratégia kidolgozására, amely meghatározza, hogy az EU és a Bizottság hogyan fogja aktívan előmozdítani a fogva tartott aktivisták és a meggyőződésük miatt bebörtönzött személyek szabadon bocsátását; felhívja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy biztosítsák az EU – különösen az emberi jogok védelmezőiről és a kínzásról szóló – emberi jogi iránymutatásainak a rijádi uniós küldöttség és a tagállamok bahreini nagykövetségei általi megfelelő végrehajtását, és tegyenek jelentést a végrehajtásról; |
| --- | --- |

12.

felszólít arra, hogy tegyenek gyors közös uniós erőfeszítést egy olyan átfogó stratégia kidolgozására, amely meghatározza, hogy az EU és a Bizottság hogyan fogja aktívan előmozdítani a fogva tartott aktivisták és a meggyőződésük miatt bebörtönzött személyek szabadon bocsátását; felhívja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy biztosítsák az EU – különösen az emberi jogok védelmezőiről és a kínzásról szóló – emberi jogi iránymutatásainak a rijádi uniós küldöttség és a tagállamok bahreini nagykövetségei általi megfelelő végrehajtását, és tegyenek jelentést a végrehajtásról;

| 13. | felszólít a könnygáz és a tömeg megfékezéséhez használt egyéb felszerelések exportjának uniós tilalmára, amíg le nem folytatják az ezek nem megfelelő alkalmazásával kapcsolatos vizsgálatokat, és amíg az ilyen nem megfelelő alkalmazásért felelős személyeket felelősségre nem vonják; |
| --- | --- |

13.

felszólít a könnygáz és a tömeg megfékezéséhez használt egyéb felszerelések exportjának uniós tilalmára, amíg le nem folytatják az ezek nem megfelelő alkalmazásával kapcsolatos vizsgálatokat, és amíg az ilyen nem megfelelő alkalmazásért felelős személyeket felelősségre nem vonják;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Bahreini Királyság kormányának és parlamentjének, valamint az Öböl-menti Együttműködési Tanács tagjainak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Bahreini Királyság kormányának és parlamentjének, valamint az Öböl-menti Együttműködési Tanács tagjainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0109.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/155 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/155

---

P8_TA(2015)0280

Két keresztény lelkész helyzete Szudánban

Az Európai Parlament 2015. július 9-i állásfoglalása két keresztény lelkész helyzetéről Szudánban (2015/2766(RSP))

(2017/C 265/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az emberi jogi szakértők által az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának különleges eljárásai keretében kiadott 2014. május 19-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi szakértők által az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának különleges eljárásai keretében kiadott 2014. május 19-i jelentésre,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ENSZ a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ENSZ a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára,

| — | tekintettel a 2000. évi Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. évi Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságáról szóló 2013-as uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságáról szóló 2013-as uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel Szudán 2013-ban elfogadott nemzeti emberi jogi tervére, amely az egyetemesség és a mindenkit megillető egyenlőség elvein alapul, |
| --- | --- |

—

tekintettel Szudán 2013-ban elfogadott nemzeti emberi jogi tervére, amely az egyetemesség és a mindenkit megillető egyenlőség elvein alapul,

| — | tekintettel az ENSZ-közgyűlés határozataira, különösen a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló 2007. december 18-i 62/149. számú, 2008. december 18-i 63/168. számú, 2010. december 21-i 65/206. számú, 2012. december 20-i 67/176. és 2014. december 18-i 3/69. számú határozataira, amelyekben felszólítja azokat az országokat, ahol még mindig létezik halálbüntetés, hogy vezessenek be moratóriumot a kivégzésekre a halálbüntetés eltörlése céljából, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-közgyűlés határozataira, különösen a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló 2007. december 18-i 62/149. számú, 2008. december 18-i 63/168. számú, 2010. december 21-i 65/206. számú, 2012. december 20-i 67/176. és 2014. december 18-i 3/69. számú határozataira, amelyekben felszólítja azokat az országokat, ahol még mindig létezik halálbüntetés, hogy vezessenek be moratóriumot a kivégzésekre a halálbüntetés eltörlése céljából,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Michael Yatot, a dél-szudáni presbiteriánus evangélikus egyház lelkészét azt követően vette őrizetbe a szudáni nemzeti hírszerzési és biztonsági szolgálat (NISS), hogy 2014. december 21-i szudáni látogatása alkalmával prédikációt tartott a szudáni presbiteriánus evangélikus egyházhoz tartozó kartúmi északi templomban; mivel a lelkészt közvetlenül azután tartóztatták le, hogy az igehirdetés során az értesülések szerint elítélte az egyház földterületeinek és ingatlanainak vitatott eladását és Szudán keresztényekkel való bánásmódját; |
| --- | --- |

A.

mivel Michael Yatot, a dél-szudáni presbiteriánus evangélikus egyház lelkészét azt követően vette őrizetbe a szudáni nemzeti hírszerzési és biztonsági szolgálat (NISS), hogy 2014. december 21-i szudáni látogatása alkalmával prédikációt tartott a szudáni presbiteriánus evangélikus egyházhoz tartozó kartúmi északi templomban; mivel a lelkészt közvetlenül azután tartóztatták le, hogy az igehirdetés során az értesülések szerint elítélte az egyház földterületeinek és ingatlanainak vitatott eladását és Szudán keresztényekkel való bánásmódját;

| B. | mivel Peter Yen Reith lelkészt 2015. január 11-én azt követően tartóztatták le, hogy levelet jutatott el a Szudáni Vallásügyi Hivatalba, amelyben tájékoztatást kért Michael lelkészről és letartóztatásáról; |
| --- | --- |

B.

mivel Peter Yen Reith lelkészt 2015. január 11-én azt követően tartóztatták le, hogy levelet jutatott el a Szudáni Vallásügyi Hivatalba, amelyben tájékoztatást kért Michael lelkészről és letartóztatásáról;

| C. | mivel mindkét lelkészt 2015. március 1-jéig magánzárkában tartották, és 2015. május 4-én mindkettejüket az 1991-es szudáni büntető törvénykönyv szerint több bűncselekmény elkövetésével vádolták meg, többek között közösen elkövetett bűncselekményekkel (21. cikk), az alkotmányos rend aláásásával (51. cikk), állam ellen folytatott hadviseléssel (50. cikk), kémkedéssel (53. cikk), hivatalos dokumentumok szabálytalan megszerzésével és nyilvánosságra hozatalával (55.cikk), gyűlöletkeltéssel (64. cikk), rendzavarással (69. cikk) és istenkáromlással (125. cikk); |
| --- | --- |

C.

mivel mindkét lelkészt 2015. március 1-jéig magánzárkában tartották, és 2015. május 4-én mindkettejüket az 1991-es szudáni büntető törvénykönyv szerint több bűncselekmény elkövetésével vádolták meg, többek között közösen elkövetett bűncselekményekkel (21. cikk), az alkotmányos rend aláásásával (51. cikk), állam ellen folytatott hadviseléssel (50. cikk), kémkedéssel (53. cikk), hivatalos dokumentumok szabálytalan megszerzésével és nyilvánosságra hozatalával (55.cikk), gyűlöletkeltéssel (64. cikk), rendzavarással (69. cikk) és istenkáromlással (125. cikk);

| D. | mivel elmarasztaló ítélet esetén a szudáni büntető törvénykönyv 50. és 53. cikke szerinti vádak halálbüntetéssel járnak; |
| --- | --- |

D.

mivel elmarasztaló ítélet esetén a szudáni büntető törvénykönyv 50. és 53. cikke szerinti vádak halálbüntetéssel járnak;

| E. | mivel 2015. július 1-jén a szudáni hatóságok lerombolták az evangélikus egyház Bahriban található épületegyüttesének egy részét; mivel Mohamed Musztafa, az egyház és egyben a két lelkész ügyvédje és Hafez úr, a bahri evangélikus egyház lelkésze is azt panaszolta, hogy a kormányhivatalnok nem az épületegyüttes megfelelő részét rombolta le; mivel mindkettejüket amiatt tartóztatták le, hogy egy köztisztviselőt feladatainak ellátása során akadályoztak; mivel a kormányhivatalnok folytatta az épületegyüttes nem megfelelő részének lerombolását; |
| --- | --- |

E.

mivel 2015. július 1-jén a szudáni hatóságok lerombolták az evangélikus egyház Bahriban található épületegyüttesének egy részét; mivel Mohamed Musztafa, az egyház és egyben a két lelkész ügyvédje és Hafez úr, a bahri evangélikus egyház lelkésze is azt panaszolta, hogy a kormányhivatalnok nem az épületegyüttes megfelelő részét rombolta le; mivel mindkettejüket amiatt tartóztatták le, hogy egy köztisztviselőt feladatainak ellátása során akadályoztak; mivel a kormányhivatalnok folytatta az épületegyüttes nem megfelelő részének lerombolását;

| F. | mivel Dél-Szudán 2011-es elszakadása óta az egyházi vezetőket érő fenyegetések, a keresztény közösségek megfélemlítése és az egyházi tulajdon megsemmisítése gyorsított ütemben folytatódik Szudánban; |
| --- | --- |

F.

mivel Dél-Szudán 2011-es elszakadása óta az egyházi vezetőket érő fenyegetések, a keresztény közösségek megfélemlítése és az egyházi tulajdon megsemmisítése gyorsított ütemben folytatódik Szudánban;

| G. | mivel 2015. június 25-én egy baptista templomból kijövet letartóztattak a Nuba-hegységből származó 12 keresztény lányt azzal a váddal, hogy illetlenül voltak felöltözve; mivel két lányt másnap vádemelés nélkül elengedtek és a többi tízet óvadék ellenében szabadlábra helyezték; |
| --- | --- |

G.

mivel 2015. június 25-én egy baptista templomból kijövet letartóztattak a Nuba-hegységből származó 12 keresztény lányt azzal a váddal, hogy illetlenül voltak felöltözve; mivel két lányt másnap vádemelés nélkül elengedtek és a többi tízet óvadék ellenében szabadlábra helyezték;

| H. | mivel a 12 keresztény lánynak a bíróság előtt kell megjelennie, mivel megvádolták őket a szudáni büntető törvénykönyv 152. cikke alapján, amely a következőt mondja ki: „Bármely személy, aki közterületen illetlen, vagy a közerkölcsbe ütköző cselekményt követ el, illetve szeméremsértő, közerkölcsbe ütköző vagy közmegbotránkozást okozó ruhában jelenik meg, negyven ütést meg nem haladó korbácsolással vagy pénzbírsággal, illetve mindkettővel büntetendő”; |
| --- | --- |

H.

mivel a 12 keresztény lánynak a bíróság előtt kell megjelennie, mivel megvádolták őket a szudáni büntető törvénykönyv 152. cikke alapján, amely a következőt mondja ki: „Bármely személy, aki közterületen illetlen, vagy a közerkölcsbe ütköző cselekményt követ el, illetve szeméremsértő, közerkölcsbe ütköző vagy közmegbotránkozást okozó ruhában jelenik meg, negyven ütést meg nem haladó korbácsolással vagy pénzbírsággal, illetve mindkettővel büntetendő”;

| I. | mivel a Szudán által aláírt, az emberek és népek jogairól szóló afrikai charta magában foglalja az élethez való jogot és a kínzás, továbbá a kegyetlen, embertelen és megalázó büntetés és bánásmód tiltását, de mivel számos büntetőjogi ítélet esetében továbbra is alkalmazzák a halálbüntetést, a korbácsolást, a csonkítást és más testi fenyítést; |
| --- | --- |

I.

mivel a Szudán által aláírt, az emberek és népek jogairól szóló afrikai charta magában foglalja az élethez való jogot és a kínzás, továbbá a kegyetlen, embertelen és megalázó büntetés és bánásmód tiltását, de mivel számos büntetőjogi ítélet esetében továbbra is alkalmazzák a halálbüntetést, a korbácsolást, a csonkítást és más testi fenyítést;

| J. | mivel a halálbüntetéssel kapcsolatos egyetemes moratóriumot azzal a céllal vezették be, hogy teljes eltörlése továbbra is a nemzetközi közösség egyik legfontosabb célkitűzése maradjon, amint azt az ENSZ 2014. december 18-i közgyűlése is megerősítette; |
| --- | --- |

J.

mivel a halálbüntetéssel kapcsolatos egyetemes moratóriumot azzal a céllal vezették be, hogy teljes eltörlése továbbra is a nemzetközi közösség egyik legfontosabb célkitűzése maradjon, amint azt az ENSZ 2014. december 18-i közgyűlése is megerősítette;

| 1. | felszólítja a szudáni hatóságokat, hogy ejtsék a Michael Yat és Peter Yen Reith lelkészek ellen felhozott összes vádat, és felszólít azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátásukra; ugyanakkor felszólítja a szudáni kormányt, hogy szabadon bocsátásukig garantálja, hogy a két lelkészt nem vetik alá kínzásnak vagy egyéb bántalmazásnak, és hogy testi és lelki épségüket teljes mértékben tiszteletben tartják; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a szudáni hatóságokat, hogy ejtsék a Michael Yat és Peter Yen Reith lelkészek ellen felhozott összes vádat, és felszólít azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátásukra; ugyanakkor felszólítja a szudáni kormányt, hogy szabadon bocsátásukig garantálja, hogy a két lelkészt nem vetik alá kínzásnak vagy egyéb bántalmazásnak, és hogy testi és lelki épségüket teljes mértékben tiszteletben tartják;

| 2. | kéri, hogy az Európai Unió szudáni küldöttsége kövesse nyomon a bírósági eljárást, és nyújtson segítséget a lelkészeknek; felszólítja az EU-t, hogy játsszon vezető szerepet abban, hogy hangsúlyozza és elítéli az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog Szudánban történő rendkívül gyakori megsértését; |
| --- | --- |

2.

kéri, hogy az Európai Unió szudáni küldöttsége kövesse nyomon a bírósági eljárást, és nyújtson segítséget a lelkészeknek; felszólítja az EU-t, hogy játsszon vezető szerepet abban, hogy hangsúlyozza és elítéli az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog Szudánban történő rendkívül gyakori megsértését;

| 3. | emlékezteti a szudáni hatóságokat a vallás és a meggyőződés szabadságának megvédésével kapcsolatos nemzeti és nemzetközi szintű kötelezettségeikre; ismételten leszögezi, hogy a gondolat, a vallás és a meggyőződés szabadsága egyetemes emberi jog, amelyet mindenhol és mindenki esetében meg kell védeni; határozottan elítéli az erőszak és a megfélemlítés minden formáját, amely korlátozza azt a jogot, hogy bárki szabad akaratából megválaszthatja vagy megváltoztathatja vallását, illetve vallás nélkül élhet, ideértve a fenyegetést, a fizikai erő vagy büntetések alkalmazását azzal a céllal, hogy hívőket vallásuk megtagadására vagy más vallásra való áttérésre, nem hívőket pedig valamely vallás felvételére kényszerítsenek; |
| --- | --- |

3.

emlékezteti a szudáni hatóságokat a vallás és a meggyőződés szabadságának megvédésével kapcsolatos nemzeti és nemzetközi szintű kötelezettségeikre; ismételten leszögezi, hogy a gondolat, a vallás és a meggyőződés szabadsága egyetemes emberi jog, amelyet mindenhol és mindenki esetében meg kell védeni; határozottan elítéli az erőszak és a megfélemlítés minden formáját, amely korlátozza azt a jogot, hogy bárki szabad akaratából megválaszthatja vagy megváltoztathatja vallását, illetve vallás nélkül élhet, ideértve a fenyegetést, a fizikai erő vagy büntetések alkalmazását azzal a céllal, hogy hívőket vallásuk megtagadására vagy más vallásra való áttérésre, nem hívőket pedig valamely vallás felvételére kényszerítsenek;

| 4. | elítéli a 12 keresztény lány letartóztatását; sürgeti Szudánt, hogy szüntesse be a 10 lánnyal szemben folytatott eljárást, akiknek a törvénysértés vádja alóli tisztázása még várat magára; |
| --- | --- |

4.

elítéli a 12 keresztény lány letartóztatását; sürgeti Szudánt, hogy szüntesse be a 10 lánnyal szemben folytatott eljárást, akiknek a törvénysértés vádja alóli tisztázása még várat magára;

| 5. | felhívja Szudán kormányát, hogy helyezzen hatályon kívül a vallási alapon hátrányosan megkülönböztető minden jogszabályt, valamint védje meg a kisebbségi csoportok – köztük mindenféle vallási csoport – identitását; |
| --- | --- |

5.

felhívja Szudán kormányát, hogy helyezzen hatályon kívül a vallási alapon hátrányosan megkülönböztető minden jogszabályt, valamint védje meg a kisebbségi csoportok – köztük mindenféle vallási csoport – identitását;

| 6. | elítéli a keresztények zaklatását és az egyházi ügyekbe való beavatkozást; sürgeti a szudáni kormányt, hogy tartózkodjon az ilyen tevékenységtől; felszólítja Szudánt, hogy vonja vissza a hitelhagyásra vonatkozó törvényeket, és hagyjon fel a templomok és vallási helyszínek bezárásával; |
| --- | --- |

6.

elítéli a keresztények zaklatását és az egyházi ügyekbe való beavatkozást; sürgeti a szudáni kormányt, hogy tartózkodjon az ilyen tevékenységtől; felszólítja Szudánt, hogy vonja vissza a hitelhagyásra vonatkozó törvényeket, és hagyjon fel a templomok és vallási helyszínek bezárásával;

| 7. | felszólítja a szudáni kormányt, hogy az alapvető emberi jogok és szabadságok védelme érdekében a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban hajtsa végre az ország jogrendszerének reformját, illetve biztosítsa valamennyi egyén emberi jogait, különös tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés, a vallási kisebbségek és a hátrányos helyzetű csoportok vonatkozásában; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a szudáni kormányt, hogy az alapvető emberi jogok és szabadságok védelme érdekében a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban hajtsa végre az ország jogrendszerének reformját, illetve biztosítsa valamennyi egyén emberi jogait, különös tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés, a vallási kisebbségek és a hátrányos helyzetű csoportok vonatkozásában;

| 8. | megismétli, hogy minden körülmények között elítéli a halálbüntetést, és azt, hogy ennek eltörlése érdekében szükség van egy egész világra kiterjedő moratórium bevezetésére; felszólítja a szudáni kormányt, hogy ennek megfelelően törölje el a halálbüntetést, csakúgy, mint a korbácsolás még hatályban lévő gyakorlatát, és a kiszabott halálbüntetéseket pedig módosítsák; |
| --- | --- |

8.

megismétli, hogy minden körülmények között elítéli a halálbüntetést, és azt, hogy ennek eltörlése érdekében szükség van egy egész világra kiterjedő moratórium bevezetésére; felszólítja a szudáni kormányt, hogy ennek megfelelően törölje el a halálbüntetést, csakúgy, mint a korbácsolás még hatályban lévő gyakorlatát, és a kiszabott halálbüntetéseket pedig módosítsák;

| 9. | Mélységesen aggódik az ellenzék tagjait érő növekvő elnyomás miatt, határozottan visszautasítja az Oumdourman-i bíróság 2015. július 6-i határozatát, amelyben azonnal végrehajtandó 20 korbácsütésre ítélik a kongresszusi párt alelnökét, Mastour Ahmed Mohamedet és két másik vezetőjét: Assem Omart és Ibrahim Mohamedet; támogatja az ENSZ, az Európai Unió, az Afrikai Unió és a trojka (Norvégia, Nagy Britannia, Egyesült Államok) arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a szudáni helyzetre tárgyalásos megoldás szülessen, és hogy támogassák a civil társadalomnak és az ellenzéki pártoknak egy inkluzív békefolyamat előmozdítására tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

9.

Mélységesen aggódik az ellenzék tagjait érő növekvő elnyomás miatt, határozottan visszautasítja az Oumdourman-i bíróság 2015. július 6-i határozatát, amelyben azonnal végrehajtandó 20 korbácsütésre ítélik a kongresszusi párt alelnökét, Mastour Ahmed Mohamedet és két másik vezetőjét: Assem Omart és Ibrahim Mohamedet; támogatja az ENSZ, az Európai Unió, az Afrikai Unió és a trojka (Norvégia, Nagy Britannia, Egyesült Államok) arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a szudáni helyzetre tárgyalásos megoldás szülessen, és hogy támogassák a civil társadalomnak és az ellenzéki pártoknak egy inkluzív békefolyamat előmozdítására tett erőfeszítéseit;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Szudáni Köztársaság kormányának, az Afrikai Uniónak, az ENSZ főtitkárának, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek, valamint a Pánafrikai Parlamentnek. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Szudáni Köztársaság kormányának, az Afrikai Uniónak, az ENSZ főtitkárának, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek, valamint a Pánafrikai Parlamentnek.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2015. július 7., kedd

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/158 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/158

---

P8_TA(2015)0239

Bettina Michelle Jakobsennek a Számvevőszék tagjává történő kinevezése

Az Európai Parlament 2015. július 7-i határozata Bettina Michelle Jakobsennek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE))

(Konzultáció)

(2017/C 265/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0122/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0122/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0198/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0198/2015),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2015. június 17-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2015. június 17-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Bettina Michelle Jakobsen számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Bettina Michelle Jakobsen számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/159 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/159

---

P8_TA(2015)0240

A nemzetközi kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlása ***I

Az Európai Parlament 2015. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő uniós eljárások megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2015)0049 – C8-0041/2015 – 2014/0174(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

(2017/C 265/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett módosított javaslatára (COM(2015)0049), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett módosított javaslatára (COM(2015)0049),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0041/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0041/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0203/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0203/2015),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatbeli álláspontját az alábbiak szerint; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatbeli álláspontját az alábbiak szerint;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0174

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 7-én került elfogadásra a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelempolitika területén követendő uniós eljárások megállapításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/1843 rendelet.)

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/160 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/160

---

P8_TA(2015)0241

A vízi járművekre vonatkozó káros árképzés elleni védekezés ***I

Az Európai Parlament 2015. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a vízi járművekre vonatkozó káros árképzés elleni védekezésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0605 – C8-0171/2014 – 2014/0280(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

(2017/C 265/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0605), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0605),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0171/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0171/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0202/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0202/2015),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatbeli álláspontját az alábbiak szerint; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatbeli álláspontját az alábbiak szerint;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0280

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 7-én került elfogadásra a vízi járművekre vonatkozó káros árképzés elleni védekezésről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/1035 rendelet.)

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/161 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/161

---

P8_TA(2015)0242

Halászati lehetőségek a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó uniós vizeken ***

Az Európai Parlament 2015. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló nyilatkozatnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (05420/2015 – C8-0043/2015 – 2015/0001(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 265/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló nyilatkozatnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozattervezetre (05420/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló nyilatkozatnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozattervezetre (05420/2015),

| — | tekintettel a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló nyilatkozattervezetre (05420/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló nyilatkozattervezetre (05420/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0043/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0043/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A8-0195/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A8-0195/2015),

| 1. | egyetért a nyilatkozat jóváhagyásával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a nyilatkozat jóváhagyásával;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, illetve a Venezuelai Bolivári Köztársaságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, illetve a Venezuelai Bolivári Köztársaságnak.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/162 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/162

---

P8_TA(2015)0243

3/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet: a 2014-es pénzügyi évből származó többlet

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó, 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről – a 2014-es pénzügyi év többletének bevezetése – szóló tanácsi álláspontról (09765/2015 – C8-0161/2015 – 2015/2077(BUD))

(2017/C 265/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2014. december 17-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2014. december 17-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az 1/2015. számú költségvetés-módosításra, amelyet 2015. április 28-án fogadtak el véglegesen (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1/2015. számú költségvetés-módosításra, amelyet 2015. április 28-án fogadtak el véglegesen (3),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendeletet módosító, 2015. április 21-i tanácsi (EU, Euratom) 2015/623 rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendeletet módosító, 2015. április 21-i tanácsi (EU, Euratom) 2015/623 rendeletre (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (6),

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (7),

| — | tekintettel a Bizottság által 2015. április 15-én elfogadott, 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2015)0160), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2015. április 15-én elfogadott, 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2015)0160),

| — | tekintettel a Tanács által 2015. június 19-én elfogadott és a Parlamentnek ugyanazon a napon megküldött, 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09765/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. június 19-én elfogadott és a Parlamentnek ugyanazon a napon megküldött, 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09765/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0219/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0219/2015),

| A. | mivel a 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a 2014-es pénzügyi évből származó 1 435 millió EUR összegű többletnek a 2015-ös költségvetésbe történő beállítása; |
| --- | --- |

A.

mivel a 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a 2014-es pénzügyi évből származó 1 435 millió EUR összegű többletnek a 2015-ös költségvetésbe történő beállítása;

| B. | mivel e többlet fő forrásai a bevételi oldalon jelentkező 1 183 millió eurós pozitív bevételi kimutatás, a kiadási oldalon tapasztalható 142 millió eurós fel nem használt összeg és az árfolyamkülönbségek 110 millió eurós egyenlege; |
| --- | --- |

B.

mivel e többlet fő forrásai a bevételi oldalon jelentkező 1 183 millió eurós pozitív bevételi kimutatás, a kiadási oldalon tapasztalható 142 millió eurós fel nem használt összeg és az árfolyamkülönbségek 110 millió eurós egyenlege;

| C. | mivel a bevételi oldalon a két fő összetevő a késedelmi kamatok és pénzbírságok (634 millió EUR) és a saját források pozitív eredménye (479 millió EUR); |
| --- | --- |

C.

mivel a bevételi oldalon a két fő összetevő a késedelmi kamatok és pénzbírságok (634 millió EUR) és a saját források pozitív eredménye (479 millió EUR);

| D. | mivel a kiadási oldalon a fel nem használt előirányzatok mértéke a III. szakasz esetében különösen alacsony – 2014-re vonatkozóan 29 millió euró, a 2013-as áthozatokra vonatkozóan pedig 6 millió euró –, a többi intézmény vonatkozásában azonban 101 millió euróra emelkedett; |
| --- | --- |

D.

mivel a kiadási oldalon a fel nem használt előirányzatok mértéke a III. szakasz esetében különösen alacsony – 2014-re vonatkozóan 29 millió euró, a 2013-as áthozatokra vonatkozóan pedig 6 millió euró –, a többi intézmény vonatkozásában azonban 101 millió euróra emelkedett;

| E. | mivel a III. szakasz vonatkozásában a fel nem használt előirányzatok nagyon alacsony mértéke kihangsúlyozza a kifizetési előirányzatok folyamatos elégtelenségét, amely a 2015-ös költségvetés végrehajtását illetően is az egyik legfőbb kihívást fogja jelenteni; |
| --- | --- |

E.

mivel a III. szakasz vonatkozásában a fel nem használt előirányzatok nagyon alacsony mértéke kihangsúlyozza a kifizetési előirányzatok folyamatos elégtelenségét, amely a 2015-ös költségvetés végrehajtását illetően is az egyik legfőbb kihívást fogja jelenteni;

| 1. | tudomásul veszi a 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, amely kizárólag a 2014. évi 1 435 millió euró összegű többletnek a költségvetésbe való bevezetésére vonatkozik, a költségvetési rendelet 18. cikkével és a Tanács ezzel kapcsolatos álláspontjával összhangban; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, amely kizárólag a 2014. évi 1 435 millió euró összegű többletnek a költségvetésbe való bevezetésére vonatkozik, a költségvetési rendelet 18. cikkével és a Tanács ezzel kapcsolatos álláspontjával összhangban;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a 2015-ös költségvetési tárgyalások keretében a Tanács kitartott az 5/2014. és a 7/2014. számú költségvetés-módosítási tervezetben szereplő, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (EUSZA) igénybevételéhez kapcsolódó kifizetések 2015-ös költségvetésre való átvitele mellett, összesen 126,7 millió euró értékben; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a 2015-ös költségvetési tárgyalások keretében a Tanács kitartott az 5/2014. és a 7/2014. számú költségvetés-módosítási tervezetben szereplő, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (EUSZA) igénybevételéhez kapcsolódó kifizetések 2015-ös költségvetésre való átvitele mellett, összesen 126,7 millió euró értékben;

| 3. | úgy véli, hogy tekintettel a 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetben szereplő többletre, az említett két 2014-es költségvetés-módosítási tervezetben szereplő összegeket, amelyek összesen 7 EUSZA-kifizetést fednek le, könnyen ki lehetett volna fizetni a 2014-es költségvetésből; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy tekintettel a 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetben szereplő többletre, az említett két 2014-es költségvetés-módosítási tervezetben szereplő összegeket, amelyek összesen 7 EUSZA-kifizetést fednek le, könnyen ki lehetett volna fizetni a 2014-es költségvetésből;

| 4. | sajnálatát fejezi ki általában amiatt a tendencia miatt, hogy a Tanács nem úgy tartja be az EUSZA igénybevételére vonatkozó feltételeket teljesítő segítségre szoruló országok felé tett kötelezettségvállalásait, hogy a különleges eszközök által előirányzott többletforrásokat mozgósít, hanem inkább úgy, hogy a létező programoktól vesz el pénzeket; üdvözli ugyanakkor, hogy a Tanács nem követte ezt a megközelítést a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet vonatkozásában; |
| --- | --- |

4.

sajnálatát fejezi ki általában amiatt a tendencia miatt, hogy a Tanács nem úgy tartja be az EUSZA igénybevételére vonatkozó feltételeket teljesítő segítségre szoruló országok felé tett kötelezettségvállalásait, hogy a különleges eszközök által előirányzott többletforrásokat mozgósít, hanem inkább úgy, hogy a létező programoktól vesz el pénzeket; üdvözli ugyanakkor, hogy a Tanács nem követte ezt a megközelítést a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet vonatkozásában;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság a 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezettel együtt egy másik költségvetés-módosítási tervezetet is benyújtott (a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetet), amely az EUSZA Románia, Bulgária és Olaszország általi igénybevételéhez kapcsolódik, összesen 66,5 millió euró összegben; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság a 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezettel együtt egy másik költségvetés-módosítási tervezetet is benyújtott (a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetet), amely az EUSZA Románia, Bulgária és Olaszország általi igénybevételéhez kapcsolódik, összesen 66,5 millió euró összegben;

| 6. | emlékeztet arra, hogy a 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet elfogadása 1 435 millió euróval csökkenteni fogja a tagállamoktól az uniós költségvetésbe érkező, a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló hozzájárulás összegét, ezért bőven ellentételezi a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet finanszírozásához nyújtott hozzájárulásukat; ezért hangsúlyozza, hogy mivel politikai szempontból egymáshoz szorosan kötődnek, a két költségvetés-módosítási tervezetet ugyanakkor kell majd elfogadni; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy a 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet elfogadása 1 435 millió euróval csökkenteni fogja a tagállamoktól az uniós költségvetésbe érkező, a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló hozzájárulás összegét, ezért bőven ellentételezi a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet finanszírozásához nyújtott hozzájárulásukat; ezért hangsúlyozza, hogy mivel politikai szempontból egymáshoz szorosan kötődnek, a két költségvetés-módosítási tervezetet ugyanakkor kell majd elfogadni;

| 7. | hangsúlyozza, hogy hajlandó mind a 3/2015. számú, mind a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájukban mielőbb elfogadni; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy hajlandó mind a 3/2015. számú, mind a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájukban mielőbb elfogadni;

| 8. | jóváhagyja a 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

8.

jóváhagyja a 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 9. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 3/2015. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 3/2015. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 69., 2015.3.13.

(3)  HL L 190., 2015.7.17.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(5)  HL L 103., 2015.4.22., 1. o.

(6)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(7)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/164 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/164

---

P8_TA(2015)0244

4/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet: az EU Szolidaritási Alapjának igénybevétele Románia, Bulgária és Olaszország vonatkozásában

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó 4/2015. számú, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának Románia, Bulgária és Olaszország javára történő igénybevételére irányuló javaslatot kísérő költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (09767/2015 – C8-0162/2015 – 2015/2078(BUD))

(2017/C 265/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2014. december 17-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2014. december 17-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az 1/2015. számú költségvetés-módosításra, annak 2015. április 28-i, véglegesen elfogadott formájában (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1/2015. számú költségvetés-módosításra, annak 2015. április 28-i, véglegesen elfogadott formájában (3),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) (4),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendeletet módosító 2015. április 21-i 2015/623/EU, Euratom tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendeletet módosító 2015. április 21-i 2015/623/EU, Euratom tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (6),

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (7),

| — | tekintettel a Bizottság által 2015. április 15-én benyújtott, 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2015)0161), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2015. április 15-én benyújtott, 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2015)0161),

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra (árvizek Romániában, Bulgáriában és Olaszországban), amelyet a Bizottság 2015. április 15-én fogadott el (COM(2015)0162), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra (árvizek Romániában, Bulgáriában és Olaszországban), amelyet a Bizottság 2015. április 15-én fogadott el (COM(2015)0162),

| — | tekintettel a Tanács által 2015. június 19-én elfogadott és a Parlamentnek ugyanazon a napon megküldött, 4/2014. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09767/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. június 19-én elfogadott és a Parlamentnek ugyanazon a napon megküldött, 4/2014. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09767/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0220/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0220/2015),

| A. | mivel a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (EUSZA) 66 505 850 euró összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat formájában történő igénybevételére irányul, összesen 8 495 950 euró összegű támogatással két romániai árvízzel (2014. tavasz és nyár), összesen 1 983 600 euró összegű támogatással bulgáriai árvizekkel (2014. július/augusztus) és összesen 56 026 300 euró összegű támogatással olaszországi árvizekkel (2014. október/november) kapcsolatban; |
| --- | --- |

A.

mivel a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (EUSZA) 66 505 850 euró összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat formájában történő igénybevételére irányul, összesen 8 495 950 euró összegű támogatással két romániai árvízzel (2014. tavasz és nyár), összesen 1 983 600 euró összegű támogatással bulgáriai árvizekkel (2014. július/augusztus) és összesen 56 026 300 euró összegű támogatással olaszországi árvizekkel (2014. október/november) kapcsolatban;

| B. | mivel az 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy e költségvetési kiigazítás hivatalosan is bekerüljön a 2015. évi költségvetésbe; |
| --- | --- |

B.

mivel az 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy e költségvetési kiigazítás hivatalosan is bekerüljön a 2015. évi költségvetésbe;

| 1. | tudomásul veszi a Bizottság által benyújtott 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetet és a Tanács erről szóló álláspontját; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a Bizottság által benyújtott 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetet és a Tanács erről szóló álláspontját;

| 2. | hangsúlyozza az e természeti katasztrófák által sújtott országoknak szánt pénzügyi segítség EUSZA-n keresztül történő sürgős felszabadításának szükségességét, figyelembe véve, hogy az EUSZA szolidaritást mutat a katasztrófa sújtotta régiók lakosságával; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza az e természeti katasztrófák által sújtott országoknak szánt pénzügyi segítség EUSZA-n keresztül történő sürgős felszabadításának szükségességét, figyelembe véve, hogy az EUSZA szolidaritást mutat a katasztrófa sújtotta régiók lakosságával;

| 3. | emlékeztet rá, hogy a 2015-ös költségvetési tárgyalások keretében a Tanács ragaszkodott ahhoz, hogy az EUSZA 5/2014. és 7/2014. számú költségvetés-módosítási tervezetekkel kapcsolatos igénybevételével összefüggő kifizetéseket összesen 126,7 millió euró értékben a 2015-ös költségvetésbe csoportosítsák át; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet rá, hogy a 2015-ös költségvetési tárgyalások keretében a Tanács ragaszkodott ahhoz, hogy az EUSZA 5/2014. és 7/2014. számú költségvetés-módosítási tervezetekkel kapcsolatos igénybevételével összefüggő kifizetéseket összesen 126,7 millió euró értékben a 2015-ös költségvetésbe csoportosítsák át;

| 4. | úgy véli, hogy tekintettel a 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetben ismertetett többletre, ezt, az összesen hét EUSZA-esetet lefedő két 2014-es költségvetés-módosítási tervezetet könnyűszerrel fedezni lehetett volna a 2014-es költségvetésből, figyelembe véve, hogy az EUSZA célja az efféle vészhelyzetekre való gyors, hatékony és rugalmas válaszadás; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy tekintettel a 3/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetben ismertetett többletre, ezt, az összesen hét EUSZA-esetet lefedő két 2014-es költségvetés-módosítási tervezetet könnyűszerrel fedezni lehetett volna a 2014-es költségvetésből, figyelembe véve, hogy az EUSZA célja az efféle vészhelyzetekre való gyors, hatékony és rugalmas válaszadás;

| 5. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Tanács általában véve hajlamos arra, hogy a jelentős katasztrófával sújtott, és az EUSZA igénybevételének feltételeit kielégítő országok felé fennálló kötelezettségeinek a speciális eszközök által előirányzott módon, többletforrások mobilizálása révén történő teljesítése helyett inkább más programoktól von el pénzeket; üdvözli ugyanakkor, hogy a Tanács nem ezt a megközelítést követte a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet esetében; |
| --- | --- |

5.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Tanács általában véve hajlamos arra, hogy a jelentős katasztrófával sújtott, és az EUSZA igénybevételének feltételeit kielégítő országok felé fennálló kötelezettségeinek a speciális eszközök által előirányzott módon, többletforrások mobilizálása révén történő teljesítése helyett inkább más programoktól von el pénzeket; üdvözli ugyanakkor, hogy a Tanács nem ezt a megközelítést követte a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet esetében;

| 6. | különösen hangsúlyozza, hogy a kifizetésekkel kapcsolatos jelenlegi kritikus helyzet kizárja bármely egyéb, a Bizottság által a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetben felvázolttól eltérő finanszírozási forrás felhasználását; emlékeztet rá, hogy az EUSZA speciális eszköz, amelyhez a többéves pénzügyi keret szerinti vonatkozó plafonértékeken kívül kell a költségvetésben előirányozni megfelelő összegeket; |
| --- | --- |

6.

különösen hangsúlyozza, hogy a kifizetésekkel kapcsolatos jelenlegi kritikus helyzet kizárja bármely egyéb, a Bizottság által a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetben felvázolttól eltérő finanszírozási forrás felhasználását; emlékeztet rá, hogy az EUSZA speciális eszköz, amelyhez a többéves pénzügyi keret szerinti vonatkozó plafonértékeken kívül kell a költségvetésben előirányozni megfelelő összegeket;

| 7. | emlékeztet arra, hogy a 3/2015. számú költségvetés-módosítás elfogadása 1 435 euróval csökkenteni fogja a tagállamoktól az uniós költségvetésbe érkező, a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló hozzájárulást, ezért bőven ellentételezi a 4/2015. számú költségvetés-módosítás finanszírozásához nyújtott hozzájárulásukat; rámutat tehát, hogy mivel politikai szempontból egymáshoz szorosan kötődnek, a két költségvetés-módosítási tervezetet ugyanakkor kell majd elfogadni; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy a 3/2015. számú költségvetés-módosítás elfogadása 1 435 euróval csökkenteni fogja a tagállamoktól az uniós költségvetésbe érkező, a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló hozzájárulást, ezért bőven ellentételezi a 4/2015. számú költségvetés-módosítás finanszírozásához nyújtott hozzájárulásukat; rámutat tehát, hogy mivel politikai szempontból egymáshoz szorosan kötődnek, a két költségvetés-módosítási tervezetet ugyanakkor kell majd elfogadni;

| 8. | hangsúlyozza, hogy hajlandó mindkét költségvetés-módosítási tervezetet a lehető leghamarabb elfogadni úgy, ahogyan a Bizottság előterjesztette azokat; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy hajlandó mindkét költségvetés-módosítási tervezetet a lehető leghamarabb elfogadni úgy, ahogyan a Bizottság előterjesztette azokat;

| 9. | jóváhagyja a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

9.

jóváhagyja a 4/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 10. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 4/2015. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 4/2015. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 69., 2015.3.13.

(3)  HL L 190., 2015.7.17.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(5)  HL L 103., 2015.4.22., 1. o.

(6)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(7)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/166 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/166

---

P8_TA(2015)0245

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele: árvizek Romániában, Bulgáriában és Olaszországban

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 2. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (árvizek Romániában, Bulgáriában és Olaszországban) (COM(2015)0162 – C8-0094/2015 – 2015/2079(BUD))

(2017/C 265/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0162 – C8-0094/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0162 – C8-0094/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0211/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0211/2015),

| 1. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 3. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az EU Szolidaritási Alapjának igénybevételéről (árvizek Romániában, Bulgáriában és Olaszországban)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2015/1180 határozat.)

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/167 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/167

---

P8_TA(2015)0247

1/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet: Európai Stratégiai Beruházási Alap

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó 1/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (amely az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot kíséri) (09876/2015 – C8-0172/2015 – 2015/2011(BUD))

(2017/C 265/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2014. december 17-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2014. december 17-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az 1/2015. sz. költségvetés-módosításra, amelyet 2015. április 28-án fogadtak el véglegesen (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1/2015. sz. költségvetés-módosításra, amelyet 2015. április 28-án fogadtak el véglegesen (3),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendeletet módosító, 2015. április 21-i (EU, Euratom) 2015/623 tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendeletet módosító, 2015. április 21-i (EU, Euratom) 2015/623 tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (6),

| — | tekintettel a Bizottság által 2015. január 13-án elfogadott, 1/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2015)0011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2015. január 13-án elfogadott, 1/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2015)0011),

| — | tekintettel a Tanács által 2015. június 26-án elfogadott és az Európai Parlamentnek ugyanazon a napon továbbított, az 1/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09876/2015 – C8-0172/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. június 26-án elfogadott és az Európai Parlamentnek ugyanazon a napon továbbított, az 1/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09876/2015 – C8-0172/2015),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 rendeletére az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 rendeletére az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0221/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0221/2015),

| A. | mivel az 1/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja az, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alapról (ESBA) szóló jogalkotási megállapodással összhangban átültesse a költségvetési nómenklatúrában szükséges változtatásokat, illetve hogy biztosítsa 1 360 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzat és 10 millió EUR kifizetési előirányzat szükséges újraelosztását; |
| --- | --- |

A.

mivel az 1/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja az, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alapról (ESBA) szóló jogalkotási megállapodással összhangban átültesse a költségvetési nómenklatúrában szükséges változtatásokat, illetve hogy biztosítsa 1 360 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzat és 10 millió EUR kifizetési előirányzat szükséges újraelosztását;

| B. | mivel az uniós garanciaalap 2015-ben történő feltöltéséhez összesen 1 350 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzatot csoportosítanak át az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből (790 millió EUR), a Horizont 2020 programból (70 millió EUR) és az ITER-ből (490 millió EUR); |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós garanciaalap 2015-ben történő feltöltéséhez összesen 1 350 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzatot csoportosítanak át az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből (790 millió EUR), a Horizont 2020 programból (70 millió EUR) és az ITER-ből (490 millió EUR);

| C. | mivel a Bizottságnak az a szándéka, hogy az ITER előirányzatainak csökkentését ugyanolyan mértékű növeléssel ellensúlyozza a 2018–2020 közötti időszakban; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottságnak az a szándéka, hogy az ITER előirányzatainak csökkentését ugyanolyan mértékű növeléssel ellensúlyozza a 2018–2020 közötti időszakban;

| D. | mivel az Európai Beruházási Tanácsadó Platform kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak 10-10 millió euróval történő feltöltése teljes mértékben az ITER-ből történik (08 04 01 02 költségvetési jogcímcsoport); |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Beruházási Tanácsadó Platform kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak 10-10 millió euróval történő feltöltése teljes mértékben az ITER-ből történik (08 04 01 02 költségvetési jogcímcsoport);

| E. | mivel az ESBA végrehajtásához szükséges valamennyi további, kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat teljes mértékben átcsoportosításból származik, így az összes 2015. évi kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat változatlan marad; |
| --- | --- |

E.

mivel az ESBA végrehajtásához szükséges valamennyi további, kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat teljes mértékben átcsoportosításból származik, így az összes 2015. évi kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat változatlan marad;

| 1. | tudomásul veszi az 1/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, valamint a Tanács erről szóló álláspontját; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi az 1/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, valamint a Tanács erről szóló álláspontját;

| 2. | üdvözli, hogy gyors megállapodás született az ESBA-ról annak köszönhetően, hogy valamennyi intézmény határozott volt annak lehető leghamarabbi elindítását illetően; ugyan a tárgyalások eredménye jobb a bizottsági javaslatnál, sajnálja a Horizont 2020-ra és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre gyakorolt negatív hatást; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy gyors megállapodás született az ESBA-ról annak köszönhetően, hogy valamennyi intézmény határozott volt annak lehető leghamarabbi elindítását illetően; ugyan a tárgyalások eredménye jobb a bizottsági javaslatnál, sajnálja a Horizont 2020-ra és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre gyakorolt negatív hatást;

| 3. | megismétli, hogy az uniós költségvetés fontos szerepet tölt be a hozzáadottérték-teremtésben azáltal, hogy egyesíti az erőforrásokat és nagyfokú szinergiát biztosít az európai strukturális és beruházási alapok és az ESBA között, miközben fokozza az uniós hozzájárulások multiplikátor hatását; támogatja további magán- és állami pénzforrások mozgósítását európai dimenziójú célokra irányuló beruházások finanszírozása érdekében, különösen azon beruházásokat illetően, amelyek határokon átnyúló kihívások kezelésére irányulnak, többek között az energetikai, környezetvédelmi és közlekedési infrastruktúra területén; |
| --- | --- |

3.

megismétli, hogy az uniós költségvetés fontos szerepet tölt be a hozzáadottérték-teremtésben azáltal, hogy egyesíti az erőforrásokat és nagyfokú szinergiát biztosít az európai strukturális és beruházási alapok és az ESBA között, miközben fokozza az uniós hozzájárulások multiplikátor hatását; támogatja további magán- és állami pénzforrások mozgósítását európai dimenziójú célokra irányuló beruházások finanszírozása érdekében, különösen azon beruházásokat illetően, amelyek határokon átnyúló kihívások kezelésére irányulnak, többek között az energetikai, környezetvédelmi és közlekedési infrastruktúra területén;

| 4. | üdvözli, hogy az eredeti bizottsági javaslat további 1 000 millió euróval történt kiegészítését a többéves pénzügyi kereten belül rendelkezésre álló teljes kerettartalékból fogják finanszírozni, amely a 2014. és 2015. évi költségvetésekből megmaradt tartalékból származik, így csökkentve az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből és a Horizont 2020 programból történő átcsoportosításokat; emlékeztet, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 14. cikkének értelmében a teljes kerettartalék forrásai csak 2016-ban fognak kötelezettségvállalásokra rendelkezésre állni; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy az eredeti bizottsági javaslat további 1 000 millió euróval történt kiegészítését a többéves pénzügyi kereten belül rendelkezésre álló teljes kerettartalékból fogják finanszírozni, amely a 2014. és 2015. évi költségvetésekből megmaradt tartalékból származik, így csökkentve az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből és a Horizont 2020 programból történő átcsoportosításokat; emlékeztet, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 14. cikkének értelmében a teljes kerettartalék forrásai csak 2016-ban fognak kötelezettségvállalásokra rendelkezésre állni;

| 5. | sajnálja azonban az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből és a Horizont 2020 programból való átcsoportosításokat, mivel ezek lényeges programok az európai munkahelyek és növekedés szempontjából; ezért orvosolni szándékozik ezen átcsoportosításokat a következő éves költségvetési eljárásban; |
| --- | --- |

5.

sajnálja azonban az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből és a Horizont 2020 programból való átcsoportosításokat, mivel ezek lényeges programok az európai munkahelyek és növekedés szempontjából; ezért orvosolni szándékozik ezen átcsoportosításokat a következő éves költségvetési eljárásban;

| 6. | kiemeli, hogy a kutatás és a közlekedés területén történő beruházás alapvetően fontos az uniós költségvetés szerepének megerősítéséhez és azon céljához, hogy a növekedést, versenyképességet és foglalkoztatást szolgálja, valamint az Európa 2020 stratégia céljai felé való haladáshoz; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz kulcsfontosságú programok az 1a. alfejezet („Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért”) alatt; |
| --- | --- |

6.

kiemeli, hogy a kutatás és a közlekedés területén történő beruházás alapvetően fontos az uniós költségvetés szerepének megerősítéséhez és azon céljához, hogy a növekedést, versenyképességet és foglalkoztatást szolgálja, valamint az Európa 2020 stratégia céljai felé való haladáshoz; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz kulcsfontosságú programok az 1a. alfejezet („Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért”) alatt;

| 7. | megerősíti, hogy kész elfogadni a Tanács által az ESBA-ról szóló jogalkotási megállapodásnak megfelelően módosított 1/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetet, mivel az az érdeke, hogy az ESBA a lehető leghamarabb elinduljon; |
| --- | --- |

7.

megerősíti, hogy kész elfogadni a Tanács által az ESBA-ról szóló jogalkotási megállapodásnak megfelelően módosított 1/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetet, mivel az az érdeke, hogy az ESBA a lehető leghamarabb elinduljon;

| 8. | ezért jóváhagyja az 1/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

8.

ezért jóváhagyja az 1/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 9. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 2/2015. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 2/2015. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 69., 2015.3.13.

(3)  HL L 190., 2015.7.17.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(5)  HL L 103., 2015.4.22., 1. o.

(6)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(7)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/170 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/170

---

P8_TA(2015)0248

5/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet – Válasz a migrációs nyomásra

Az Európai Parlament 2015. július 7-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó, 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról – Válasz a migrációs nyomásra (09768/2015 – C8-0163/2015 – 2015/2121(BUD))

(2017/C 265/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2015-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (2), amelyet 2014. december 17-jén fogadtak el véglegesen, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2015-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (2), amelyet 2014. december 17-jén fogadtak el véglegesen,

| — | tekintettel az 1/2015. számú költségvetés-módosításra, amelyet 2015. április 28-án fogadtak el véglegesen (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1/2015. számú költségvetés-módosításra, amelyet 2015. április 28-án fogadtak el véglegesen (3),

| — | tekintettel a 2013–2014-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre („MFF rendelet”) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013–2014-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre („MFF rendelet”) (4),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendeletet módosító 2015. április 21-i 2015/623/EU, Euratom tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendeletet módosító 2015. április 21-i 2015/623/EU, Euratom tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (6),

| — | tekintettel a Bizottság által 2015. május 13-án benyújtott, 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2015)0241), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2015. május 13-án benyújtott, 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2015)0241),

| — | tekintettel a Tanács által 2015. június 19-én elfogadott és az Európai Parlamentnek ugyanazon a napon megküldött, 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09768/2015 – C8-0163/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. június 19-én elfogadott és az Európai Parlamentnek ugyanazon a napon megküldött, 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09768/2015 – C8-0163/2015),

| — | tekintettel a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról szóló 2015. április 29-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról szóló 2015. április 29-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az „Európai migrációs stratégia” című, 2015. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai migrációs stratégia” című, 2015. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0240),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0212/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0212/2015),

| A. | mivel az 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a migrációs és menekülthullámok kezelésére szolgáló uniós erőforrások megerősítése a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákat és a migrációs hullámok méretének megnövekedését követően; |
| --- | --- |

A.

mivel az 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a migrációs és menekülthullámok kezelésére szolgáló uniós erőforrások megerősítése a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákat és a migrációs hullámok méretének megnövekedését követően;

| B. | mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok 75 722 000 euróval növekednek; |
| --- | --- |

B.

mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok 75 722 000 euróval növekednek;

| C. | mivel a kifizetési előirányzatok 69 652 000 eurós növekménye teljes egészében a Galileo programból kerül átcsoportosításra, így a 2015-ös költségvetésben szereplő kifizetési előirányzatok átfogó szintje változatlan marad; |
| --- | --- |

C.

mivel a kifizetési előirányzatok 69 652 000 eurós növekménye teljes egészében a Galileo programból kerül átcsoportosításra, így a 2015-ös költségvetésben szereplő kifizetési előirányzatok átfogó szintje változatlan marad;

| D. | mivel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (FRONTEX) számára javasolt emelés összesen 26,8 millió euró mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatok tekintetében, amely részben az 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetből eredő további előirányzatokból, részben a 18 02. alcímen (Belső biztonság) belül a Külső Határok Alap alá tartozó régi ügyek lezárása miatti átcsoportosításból származik; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (FRONTEX) számára javasolt emelés összesen 26,8 millió euró mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatok tekintetében, amely részben az 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetből eredő további előirányzatokból, részben a 18 02. alcímen (Belső biztonság) belül a Külső Határok Alap alá tartozó régi ügyek lezárása miatti átcsoportosításból származik;

| E. | mivel az Unió déli part menti tagállamaiban a sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatos pénzügyi teher eddig főként a nemzeti költségvetéseket terhelte; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió déli part menti tagállamaiban a sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatos pénzügyi teher eddig főként a nemzeti költségvetéseket terhelte;

| F. | mivel a középtávú makrogazdasági előrejelzések és az Unión belüli és a szomszédos területeken – különösen Nyugat- és Közép-Afrikában – tapasztalható ellentétes demográfiai trendek miatt az Európába irányuló migráció növekedése nem tekinthető ideiglenes jelenségnek; |
| --- | --- |

F.

mivel a középtávú makrogazdasági előrejelzések és az Unión belüli és a szomszédos területeken – különösen Nyugat- és Közép-Afrikában – tapasztalható ellentétes demográfiai trendek miatt az Európába irányuló migráció növekedése nem tekinthető ideiglenes jelenségnek;

| G. | mivel az 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet növeli 3 ügynökség létszámát is, nevezetesen 16 további álláshelyet hoz létre a FRONTEX-nél, 4 álláshelyet az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnál (EASO) és 3 álláshelyet az Európai Rendőrségi Hivatalnál (Europol); |
| --- | --- |

G.

mivel az 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet növeli 3 ügynökség létszámát is, nevezetesen 16 további álláshelyet hoz létre a FRONTEX-nél, 4 álláshelyet az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnál (EASO) és 3 álláshelyet az Európai Rendőrségi Hivatalnál (Europol);

| H. | mivel ha a migrációs áramlásokat nem kezeljük hatékonyan és kellő időben, akkor jelentős költségekhez fognak vezetni egyéb szakpolitikai területeken; |
| --- | --- |

H.

mivel ha a migrációs áramlásokat nem kezeljük hatékonyan és kellő időben, akkor jelentős költségekhez fognak vezetni egyéb szakpolitikai területeken;

| 1. | tudomásul veszi a Bizottság által benyújtott 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetet és a Tanács erről szóló álláspontját; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a Bizottság által benyújtott 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetet és a Tanács erről szóló álláspontját;

| 2. | üdvözli minden intézmény azon hajlandóságát, hogy növeljék a migrációhoz és menekültügyhöz kapcsolódó költségvetési előirányzatokat a nyilvánvaló és sürgős szükségletekre való tekintettel; |
| --- | --- |

2.

üdvözli minden intézmény azon hajlandóságát, hogy növeljék a migrációhoz és menekültügyhöz kapcsolódó költségvetési előirányzatokat a nyilvánvaló és sürgős szükségletekre való tekintettel;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a 2015-ös költségvetés 2014. októberi olvasatakor a Parlament már lényegesen magasabb előirányzatokat kért ezekre a költségvetési sorokra, valamint további személyzetet az érintett ügynökségek számára; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a 2015-ös költségvetés 2014. októberi olvasatakor a Parlament már lényegesen magasabb előirányzatokat kért ezekre a költségvetési sorokra, valamint további személyzetet az érintett ügynökségek számára;

| 4. | sajnálja azonban az 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetben javasolt növekedés korlátozott mértékét, amely nem felel meg a tényleges igényeknek a Földközi-tengeren folyamatosan tapasztalható és valószínűleg romló válságra, az Ukrajnából érkező menekültek számának növekedésére és általában a migrációs kihívások kezelésének szükségességére való tekintettel; hangsúlyozza azonban, hogy az alapok felhasználását illetően szigorú ellenőrzésre és következésképpen nagyobb átláthatóságra van szükség a szerződéses és alvállalkozói eljárások esetén, figyelemmel a tagállamokban feltárt visszaélések kapcsán folyó vizsgálatokra is; |
| --- | --- |

4.

sajnálja azonban az 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetben javasolt növekedés korlátozott mértékét, amely nem felel meg a tényleges igényeknek a Földközi-tengeren folyamatosan tapasztalható és valószínűleg romló válságra, az Ukrajnából érkező menekültek számának növekedésére és általában a migrációs kihívások kezelésének szükségességére való tekintettel; hangsúlyozza azonban, hogy az alapok felhasználását illetően szigorú ellenőrzésre és következésképpen nagyobb átláthatóságra van szükség a szerződéses és alvállalkozói eljárások esetén, figyelemmel a tagállamokban feltárt visszaélések kapcsán folyó vizsgálatokra is;

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanácson belül nézeteltérés alakult ki tagállamok között „A migrációra vonatkozó európai menetrend” keretében megfogalmazott bizottsági javaslat kapcsán; emlékeztet arra, hogy a migrációs jelenség természeténél fogva a vészhelyzeti reagálást hatékonyabban lehet megszervezni uniós szinten; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanácson belül nézeteltérés alakult ki tagállamok között „A migrációra vonatkozó európai menetrend” keretében megfogalmazott bizottsági javaslat kapcsán; emlékeztet arra, hogy a migrációs jelenség természeténél fogva a vészhelyzeti reagálást hatékonyabban lehet megszervezni uniós szinten;

| 6. | úgy véli, hogy az érintett ügynökségeknél nem szabad a személyzetet csökkenteni vagy átcsoportosítani; úgy véli, hogy ezen ügynökségeknek – megnövekedett kötelezettségeik teljesítésének elősegítése érdekében – megfelelően kell a személyzetüket elosztaniuk; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az érintett ügynökségeknél nem szabad a személyzetet csökkenteni vagy átcsoportosítani; úgy véli, hogy ezen ügynökségeknek – megnövekedett kötelezettségeik teljesítésének elősegítése érdekében – megfelelően kell a személyzetüket elosztaniuk;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az Unió déli partjaira érkezők nagy számára, az EASO menekültügyi rendszer irányításában betöltött növekvő szerepére, valamint a kezdeti fogadási feltételek előmozdítására vonatkozó egyértelmű igényre tekintettel világosan látható, hogy az EASO személyzetének csupán négy fővel történő növelésére irányuló javaslat nem elegendő; ezért megfelelő számú személyzetet és elegendő költségvetést kér az EASO számára 2016-ban, annak érdekében, hogy az hatékonyan elláthassa feladatait és tevékenységeit; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az Unió déli partjaira érkezők nagy számára, az EASO menekültügyi rendszer irányításában betöltött növekvő szerepére, valamint a kezdeti fogadási feltételek előmozdítására vonatkozó egyértelmű igényre tekintettel világosan látható, hogy az EASO személyzetének csupán négy fővel történő növelésére irányuló javaslat nem elegendő; ezért megfelelő számú személyzetet és elegendő költségvetést kér az EASO számára 2016-ban, annak érdekében, hogy az hatékonyan elláthassa feladatait és tevékenységeit;

| 8. | úgy véli, hogy a Bizottságnak mélyrehatóan értékelnie kellene a migrációra és a biztonságra vonatkozó európai menetrendek részeként javasolt intézkedések kapcsán az Europol tekintetében jelentkező költségvetési következményeket és többletfeladatokat, annak érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács megfelelően ki tudja igazítani az Europol költségvetési és személyzeti igényeit; hangsúlyozza az Europol tagállamoknak nyújtott, határokon átnyúló támogatásban és információcserében betöltött szerepét; hangsúlyozza, hogy megfelelő számú személyzetet és elegendő költségvetést kell biztosítani az Europol számára 2016-ban, annak érdekében, hogy az hatékonyan elláthassa feladatait és tevékenységeit; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a Bizottságnak mélyrehatóan értékelnie kellene a migrációra és a biztonságra vonatkozó európai menetrendek részeként javasolt intézkedések kapcsán az Europol tekintetében jelentkező költségvetési következményeket és többletfeladatokat, annak érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács megfelelően ki tudja igazítani az Europol költségvetési és személyzeti igényeit; hangsúlyozza az Europol tagállamoknak nyújtott, határokon átnyúló támogatásban és információcserében betöltött szerepét; hangsúlyozza, hogy megfelelő számú személyzetet és elegendő költségvetést kell biztosítani az Europol számára 2016-ban, annak érdekében, hogy az hatékonyan elláthassa feladatait és tevékenységeit;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata keretében a lehető legpontosabban értékelje a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap finanszírozási igényeit 2020-ig; kéri a Bizottságot, hogy a pénzügyi terv felülvizsgálata alapján tegyen javaslatot a különböző programok finanszírozásának növelésére, illetve adott esetben az Alap végrehajtási módjai finanszírozásának kiigazítására; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata keretében a lehető legpontosabban értékelje a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap finanszírozási igényeit 2020-ig; kéri a Bizottságot, hogy a pénzügyi terv felülvizsgálata alapján tegyen javaslatot a különböző programok finanszírozásának növelésére, illetve adott esetben az Alap végrehajtási módjai finanszírozásának kiigazítására;

| 10. | kifejezi abbéli szándékát, hogy módosítja a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap költségvetési nómenklatúráját annak érdekében, hogy átláthatóbb és ellenőrizhetőbb legyen az éves előirányzatok felosztása a programok és az Alap az 516/2014/EU rendeletben (8) meghatározott végrehajtási eszközei között; |
| --- | --- |

10.

kifejezi abbéli szándékát, hogy módosítja a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap költségvetési nómenklatúráját annak érdekében, hogy átláthatóbb és ellenőrizhetőbb legyen az éves előirányzatok felosztása a programok és az Alap az 516/2014/EU rendeletben (8) meghatározott végrehajtási eszközei között;

| 11. | továbbá megállapítja, hogy az 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet nem irányozza elő a kifizetési előirányzatok teljes összegének növelését a 2015-ös költségvetésben, hanem ismételten csak a már meglévő erőforrások átcsoportosításának eszközéhez nyúl; |
| --- | --- |

11.

továbbá megállapítja, hogy az 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet nem irányozza elő a kifizetési előirányzatok teljes összegének növelését a 2015-ös költségvetésben, hanem ismételten csak a már meglévő erőforrások átcsoportosításának eszközéhez nyúl;

| 12. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Galileóból történő átcsoportosítás megfelelően kompenzálásra kerüljön a 2016-os költségvetésben; |
| --- | --- |

12.

ragaszkodik ahhoz, hogy a Galileóból történő átcsoportosítás megfelelően kompenzálásra kerüljön a 2016-os költségvetésben;

| 13. | mindazonáltal kinyilvánítja azon hajlandóságát, hogy minél előbb elfogadja az 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában a helyzet sürgősségére való tekintettel; |
| --- | --- |

13.

mindazonáltal kinyilvánítja azon hajlandóságát, hogy minél előbb elfogadja az 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában a helyzet sürgősségére való tekintettel;

| 14. | ezért jóváhagyja az 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

14.

ezért jóváhagyja az 5/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 15. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 5/2015. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 5/2015. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 69., 2015.3.13.

(3)  HL L 190., 2015.7.17.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(5)  HL L 103., 2015.4.22., 1. o.

(6)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0176.

(8)  Az 516/2014/EU rendelet értelmében a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap forrásainak összege a 2014 és 2020 közötti időszakra 3 137 millió euró. Ez az összeg az alábbiak szerint került kiszámításra:

| a) | 2 392 millió euró a nemzeti programokra (19. cikk); |
| --- | --- |

a)

2 392 millió euró a nemzeti programokra (19. cikk);

| b) | 360 millió euró a II. mellékletben felsorolt egyedi intézkedésekre (16. cikk), az áttelepítési programokra (17. cikk), az átcsoportosításokra (18. cikk); |
| --- | --- |

b)

360 millió euró a II. mellékletben felsorolt egyedi intézkedésekre (16. cikk), az áttelepítési programokra (17. cikk), az átcsoportosításokra (18. cikk);

| c) | 385 millió euró az uniós intézkedésekre (20. cikk), a sürgősségi segítségnyújtásra (21. cikk), az Európai Migrációs Hálózatra (22. cikk), a technikai segítségnyújtásra (23. cikk). |
| --- | --- |

c)

385 millió euró az uniós intézkedésekre (20. cikk), a sürgősségi segítségnyújtásra (21. cikk), az Európai Migrációs Hálózatra (22. cikk), a technikai segítségnyújtásra (23. cikk).

A jelenlegi költségvetési nómenklatúra egyáltalán nem tükrözi ezt a felosztást).

---

2015. július 8., szerda

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/173 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/173

---

P8_TA(2015)0253

A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött stabilizációs és társulási megállapodás (Horvátország csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv) ***

Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében való megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05548/2014 – C8-0127/2014 – 2013/0386(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 265/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05548/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05548/2014),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv tervezetére (05547/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv tervezetére (05547/2014),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának i. alpontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0127/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának i. alpontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0127/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0188/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0188/2015),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/174 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/174

---

P8_TA(2015)0254

A Szerbiával kötött stabilizációs és társulási megállapodás (Horvátország csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv) ***

Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében való megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (06682/2014 – C8-0098/2014 – 2014/0039(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 265/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06682/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06682/2014),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv tervezetére (06681/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv tervezetére (06681/2014),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának i. alpontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0098/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának i. alpontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0098/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0189/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0189/2015),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Szerb Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Szerb Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/175 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/175

---

P8_TA(2015)0255

Tudományos és technológiai együttműködés Indiával: a megállapodás megújítása ***

Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújításáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (05872/2015 – C8-0074/2015 – 2014/0293(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 265/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújításáról szóló tanácsi határozat tervezetére (05872/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújításáról szóló tanácsi határozat tervezetére (05872/2015),

| — | tekintettel az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló, 2002. június 25-i 2002/648/EK tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló, 2002. június 25-i 2002/648/EK tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8–0074/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8–0074/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, 108. cikkének (7) bekezdésére, valamint 50. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, 108. cikkének (7) bekezdésére, valamint 50. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0179/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0179/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megújításával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megújításával;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Indiai Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Indiai Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 213., 2002.8.9., 29. o.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/176 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/176

---

P8_TA(2015)0256

Tudományos és technológiai együttműködés a Feröer szigetekkel: „Horizont 2020” ***

Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Feröer szigetek közötti tudományos és technológiai együttműködésről és a Feröer szigeteknek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz (20142020) való társulásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05660/2015 – C8-0057/2015 – 2014/0228(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 265/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05660/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05660/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Feröer szigetek közötti tudományos és technológiai együttműködésről és a Feröer szigeteknek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz (2014–2020) való társulásáról szóló megállapodás tervezetére (14014/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Feröer szigetek közötti tudományos és technológiai együttműködésről és a Feröer szigeteknek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz (2014–2020) való társulásáról szóló megállapodás tervezetére (14014/2014),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével, 218. cikkének (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdése első albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8–0057/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével, 218. cikkének (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdése első albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8–0057/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére, 108. cikkének (7) bekezdésére, valamint 50. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére, 108. cikkének (7) bekezdésére, valamint 50. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0180/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0180/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Feröer-szigetek kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Feröer-szigetek kormányának és parlamentjének.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/177 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/177

---

P8_TA(2015)0257

Hosszú távú részvényesi szerepvállalás és vállalatirányítási nyilatkozat ***I

Az Európai Parlament 2015. július 8-án elfogadott módosításai a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése, valamint a 2013/34/EU irányelvnek a vállalatirányítási nyilatkozat egyes elemei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 265/35)

[Módosítás 1, eltérő utalás hiányában]

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (*1)

a Bizottság javaslatához

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2015/... IRÁNYELVE

a 2007/36/EK irányelvnek a részvényesek hosszú távú szerepvállalásának ösztönzése, és a 2013/34/EU irányelvnek a vállalatirányítási nyilatkozat egyes elemei tekintetében történő módosításáról, valamint a 2004/109/EK irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 50. és 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

az európai adatvédelmi biztossal folytatott egyeztetést követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A 2007/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) követelményeket állapít meg a szavazati jogot megtestesítő részvényekhez kapcsolódó egyes részvényesi jogok gyakorlására azon társaságok közgyűlésével kapcsolatban, amelyek valamely tagállamban rendelkeznek létesítő okirat szerinti székhellyel, és amelyeknek részvényeit bevezették a valamely tagállamban lévő vagy működő szabályozott piacra. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) követelményeket állapít meg a szavazati jogot megtestesítő részvényekhez kapcsolódó egyes részvényesi jogok gyakorlására azon társaságok közgyűlésével kapcsolatban, amelyek valamely tagállamban rendelkeznek létesítő okirat szerinti székhellyel, és amelyeknek részvényeit bevezették a valamely tagállamban lévő vagy működő szabályozott piacra.

| (2) | A részvényesek fontos szerepet játszanak e vállalatok irányításában, bár nincsenek a tulajdonukban a vállalatok, amelyek a teljes ellenőrzésükön kívül álló külön jogalanyok. .
   A pénzügyi válság rávilágított arra, hogy a részvényesek sok esetben támogatták az eszközkezelők túlzott rövid távú kockázatvállalását. Ráadásul ▌a befektetést fogadó vállalkozások intézményi befektetői és eszközkezelői
  ellenőrzésének és
  szerepvállalásának
  gyakran
  mértéke nem megfelelő,
  és túlságosan a rövid távú megtérülésre összpontosít
  , ami a tőzsdén jegyzett társaságok optimálistól elmaradó vállalatirányításához és teljesítményéhez vezet. |
| --- | --- |

(2)

A részvényesek fontos szerepet játszanak e vállalatok irányításában, bár nincsenek a tulajdonukban a vállalatok, amelyek a teljes ellenőrzésükön kívül álló külön jogalanyok. .
   A pénzügyi válság rávilágított arra, hogy a részvényesek sok esetben támogatták az eszközkezelők túlzott rövid távú kockázatvállalását. Ráadásul ▌a befektetést fogadó vállalkozások intézményi befektetői és eszközkezelői
  ellenőrzésének és
  szerepvállalásának
  gyakran
  mértéke nem megfelelő,
  és túlságosan a rövid távú megtérülésre összpontosít
  , ami a tőzsdén jegyzett társaságok optimálistól elmaradó vállalatirányításához és teljesítményéhez vezet.

| (2a) | A részvényesek vállalatirányításba való nagyobb mértékű bevonása az egyik olyan mozgatórugó, amely hozzájárulhat a vállalkozások mind pénzügyi, mind pedig nem pénzügyi teljesítményeinek javításához. Mivel azonban nem a részvényesi jogok képezik az egyetlen tényezőt, amely a vállalatirányítás terén hozzájárulhat a hosszú távú szempontok figyelembevételéhez, ezt a tényezőt további intézkedésekkel kell kiegészíteni a különböző érintett szereplők, különösen az alkalmazottak, a helyi hatóságok és a civil társadalom nagyobb mértékű bevonásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(2a)

A részvényesek vállalatirányításba való nagyobb mértékű bevonása az egyik olyan mozgatórugó, amely hozzájárulhat a vállalkozások mind pénzügyi, mind pedig nem pénzügyi teljesítményeinek javításához. Mivel azonban nem a részvényesi jogok képezik az egyetlen tényezőt, amely a vállalatirányítás terén hozzájárulhat a hosszú távú szempontok figyelembevételéhez, ezt a tényezőt további intézkedésekkel kell kiegészíteni a különböző érintett szereplők, különösen az alkalmazottak, a helyi hatóságok és a civil társadalom nagyobb mértékű bevonásának biztosítása érdekében.

| (3) | Az európai társasági jogról és vállalatirányításról szóló cselekvési tervben a Bizottság számos intézkedést jelentett be a vállalatirányítás területén, nevezetesen a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzését, valamint a társaságok és a befektetők közötti átláthatóság növelését. |
| --- | --- |

(3)

Az európai társasági jogról és vállalatirányításról szóló cselekvési tervben a Bizottság számos intézkedést jelentett be a vállalatirányítás területén, nevezetesen a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzését, valamint a társaságok és a befektetők közötti átláthatóság növelését.

| (4) | A részvényesi jogok gyakorlásának, valamint a tőzsdén jegyzett társaságok irányításában való részvényesi szerepvállalásnak a további megkönnyítése érdekében a tőzsdén jegyzett
  társaságoknak jogosultnak
  kell
  lenniük
  részvényeseik
  azonosítására
  és a velük való közvetlen
  kapcsolattartásra
  . Ezért
  – az átláthatóság biztosítása és a párbeszéd javítása érdekében –
  ezen irányelvnek olyan keretet kell biztosítania, amely lehetővé teszi a részvényesek azonosítását. [Mód. 29] |
| --- | --- |

(4)

A részvényesi jogok gyakorlásának, valamint a tőzsdén jegyzett társaságok irányításában való részvényesi szerepvállalásnak a további megkönnyítése érdekében a tőzsdén jegyzett
  társaságoknak jogosultnak
  kell
  lenniük
  részvényeseik
  azonosítására
  és a velük való közvetlen
  kapcsolattartásra
  . Ezért
  – az átláthatóság biztosítása és a párbeszéd javítása érdekében –
  ezen irányelvnek olyan keretet kell biztosítania, amely lehetővé teszi a részvényesek azonosítását. [Mód. 29]

| (5) | Az eredményes részvényesi joggyakorlás nagymértékben függ a részvényesek részére értékpapírszámlát vezető közvetítők láncának hatékonyságától, különösen határokon átnyúló helyzetben. Ez az irányelv a részvényesi jogok gyakorlásának megkönnyítése érdekében javítani kívánja a részvénybirtoklási láncban a közvetítők általi információátadást. |
| --- | --- |

(5)

Az eredményes részvényesi joggyakorlás nagymértékben függ a részvényesek részére értékpapírszámlát vezető közvetítők láncának hatékonyságától, különösen határokon átnyúló helyzetben. Ez az irányelv a részvényesi jogok gyakorlásának megkönnyítése érdekében javítani kívánja a részvénybirtoklási láncban a közvetítők általi információátadást.

| (6) | A közvetítők fontos szerepére tekintettel kötelezni kell őket arra, hogy könnyítsék meg a részvényesek számára jogaik gyakorlását
  , amikor
  azok a jogaikat személyesen kívánják gyakorolni, vagy erre harmadik felet kívánnak kijelölni. Ha a részvényes a jogokat nem kívánja személyesen gyakorolni és arra harmadik félként a közvetítőt jelölte ki, akkor az utóbbit kötelezni kell arra, hogy e jogokat a részvényes kifejezett felhatalmazásával és utasítására, a részvényes javára gyakorolja. |
| --- | --- |

(6)

A közvetítők fontos szerepére tekintettel kötelezni kell őket arra, hogy könnyítsék meg a részvényesek számára jogaik gyakorlását
  , amikor
  azok a jogaikat személyesen kívánják gyakorolni, vagy erre harmadik felet kívánnak kijelölni. Ha a részvényes a jogokat nem kívánja személyesen gyakorolni és arra harmadik félként a közvetítőt jelölte ki, akkor az utóbbit kötelezni kell arra, hogy e jogokat a részvényes kifejezett felhatalmazásával és utasítására, a részvényes javára gyakorolja.

| (7) | Az Unión belüli tőkebefektetések, valamint a részvényekhez kapcsolódó jogok gyakorlásának elősegítése érdekében ezen irányelvnek
  nagy átláthatóságot kell biztosítania a közvetítők által nyújtott szolgáltatások költségeivel kapcsolatban
  . A határokon átnyúló birtoklás kizárólag belföldi birtoklással szembeni árdiszkriminációjának megakadályozása
  érdekében megfelelően meg kell indokolni a jogok belföldön és határokon átnyúlóan történő gyakorlására felszámított költségek különbségeit, és ezeknek tükrözniük kell
  a közvetítő által nyújtott szolgáltatások
  teljesítésével összefüggésben felmerült tényleges költségek eltérését
  . Az Unióban fiókteleppel rendelkező harmadik országbeli közvetítőkre az ilyen közvetítők útján birtokolt részvényekre vonatkozó rendelkezések eredményes alkalmazása érdekében alkalmazni kell a részvényesek azonosítására, az információk átadására, a részvényesi jogok megkönnyítésére, valamint a költségek átláthatóságára vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(7)

Az Unión belüli tőkebefektetések, valamint a részvényekhez kapcsolódó jogok gyakorlásának elősegítése érdekében ezen irányelvnek
  nagy átláthatóságot kell biztosítania a közvetítők által nyújtott szolgáltatások költségeivel kapcsolatban
  . A határokon átnyúló birtoklás kizárólag belföldi birtoklással szembeni árdiszkriminációjának megakadályozása
  érdekében megfelelően meg kell indokolni a jogok belföldön és határokon átnyúlóan történő gyakorlására felszámított költségek különbségeit, és ezeknek tükrözniük kell
  a közvetítő által nyújtott szolgáltatások
  teljesítésével összefüggésben felmerült tényleges költségek eltérését
  . Az Unióban fiókteleppel rendelkező harmadik országbeli közvetítőkre az ilyen közvetítők útján birtokolt részvényekre vonatkozó rendelkezések eredményes alkalmazása érdekében alkalmazni kell a részvényesek azonosítására, az információk átadására, a részvényesi jogok megkönnyítésére, valamint a költségek átláthatóságára vonatkozó szabályokat.

| (8) | A részvényesek eredményes és fenntartható szerepvállalása a tőzsdén jegyzett társaságok vállalatirányítási modelljének
  egyik lényeges eleme
  , amely a különböző szervek és érdekeltek közötti fékektől és ellensúlyoktól függ.
  A vállalatirányításra vonatkozó kiegyensúlyozott európai keret kidolgozása során kiemelt fontosságú elemként kell figyelembe venni az érdekelt felek, különösen a munkavállalók megfelelő bevonását. |
| --- | --- |

(8)

A részvényesek eredményes és fenntartható szerepvállalása a tőzsdén jegyzett társaságok vállalatirányítási modelljének
  egyik lényeges eleme
  , amely a különböző szervek és érdekeltek közötti fékektől és ellensúlyoktól függ.
  A vállalatirányításra vonatkozó kiegyensúlyozott európai keret kidolgozása során kiemelt fontosságú elemként kell figyelembe venni az érdekelt felek, különösen a munkavállalók megfelelő bevonását.

| (9) | Az intézményi befektetők és az eszközkezelők az Unióban tőzsdén jegyzett társaságok
  gyakran
  fontos részvényesei, így
  lényeges
  szerepet játszanak e társaságok vállalatirányításában, valamint általánosabban azok stratégiájával és hosszú távú teljesítményével kapcsolatban. Az elmúlt évek tapasztalatai alapján azonban az intézményi befektetők és az eszközkezelők sok esetben nem vállalnak
  megfelelő
  szerepet azon vállalkozások irányításában, amelyeknek a részvényeit birtokolják, ▌emellett a tőkepiacok
  gyakran
  bizonyíthatóan nyomást gyakorolnak a vállalkozások rövid távú teljesítményére, ami
  veszélyezteti a vállalatok hosszú távú pénzügyi és nem pénzügyi teljesítményét, és számos egyéb negatív következmény mellett
  az optimálistól elmaradó mértékű befektetésekhez vezet, és például a kutatás és fejlesztés területén a vállalkozások hosszú távú teljesítményét kedvezőtlenül befolyásolhatja▌. |
| --- | --- |

(9)

Az intézményi befektetők és az eszközkezelők az Unióban tőzsdén jegyzett társaságok
  gyakran
  fontos részvényesei, így
  lényeges
  szerepet játszanak e társaságok vállalatirányításában, valamint általánosabban azok stratégiájával és hosszú távú teljesítményével kapcsolatban. Az elmúlt évek tapasztalatai alapján azonban az intézményi befektetők és az eszközkezelők sok esetben nem vállalnak
  megfelelő
  szerepet azon vállalkozások irányításában, amelyeknek a részvényeit birtokolják, ▌emellett a tőkepiacok
  gyakran
  bizonyíthatóan nyomást gyakorolnak a vállalkozások rövid távú teljesítményére, ami
  veszélyezteti a vállalatok hosszú távú pénzügyi és nem pénzügyi teljesítményét, és számos egyéb negatív következmény mellett
  az optimálistól elmaradó mértékű befektetésekhez vezet, és például a kutatás és fejlesztés területén a vállalkozások hosszú távú teljesítményét kedvezőtlenül befolyásolhatja▌.

| (10) | Az intézményi befektetők és az eszközkezelők gyakran nem teszik átláthatóvá befektetési stratégiájukat, szerepvállalási politikájukat ▌, valamint ezek végrehajtását
  és eredményeit
  . Az ilyen információk nyilvános közzététele kedvező hatással járna a befektetők tudatosságára, lehetővé tenné a végső kedvezményezettek, például a leendő nyugdíjasok számára a befektetési döntések optimalizálását, megkönnyítené a társaságok és részvényeseik közötti párbeszédet,
  fokozná
  a részvényesek szerepvállalását és megerősítené a társaságok elszámoltathatóságát
  az érdekelt felek
  és a civil társadalom felé. |
| --- | --- |

(10)

Az intézményi befektetők és az eszközkezelők gyakran nem teszik átláthatóvá befektetési stratégiájukat, szerepvállalási politikájukat ▌, valamint ezek végrehajtását
  és eredményeit
  . Az ilyen információk nyilvános közzététele kedvező hatással járna a befektetők tudatosságára, lehetővé tenné a végső kedvezményezettek, például a leendő nyugdíjasok számára a befektetési döntések optimalizálását, megkönnyítené a társaságok és részvényeseik közötti párbeszédet,
  fokozná
  a részvényesek szerepvállalását és megerősítené a társaságok elszámoltathatóságát
  az érdekelt felek
  és a civil társadalom felé.

| (11) | Ezért az intézményi befektetőknek és az eszközkezelőknek a részvényesi szerepvállalásra vonatkozó politikát kell kidolgozniuk, amely többek között meghatározza, hogy e szereplők milyen módon építik be a részvényesi szerepvállalást a befektetési stratégiájukba, követik nyomon a befektetést fogadó vállalkozásokat,
  beleértve a környezeti és szociális kockázatokat is,
  folytatnak párbeszédet a befektetést fogadó vállalkozásokkal
  és azok érdekelt feleivel
  , és gyakorolják a szavazati jogokat. A szerepvállalási politikának magában kell foglalnia a tényleges és potenciális összeférhetetlenségek (például az intézményi befektető vagy eszközkezelő, vagy ezekhez kapcsolódó társaságok által a befektetést fogadó vállalkozásnak nyújtott pénzügyi szolgáltatások) kezelésére szolgáló politikákat is. A politikát, valamint annak végrehajtását és eredményeit évente nyilvánosan közzé kell tenni,
  és el kell küldeni az intézményi befektetők ügyfeleinek
  . Ha az intézményi befektetők vagy eszközkezelők úgy döntenek, hogy nem dolgoznak ki szerepvállalási politikát, és/vagy annak végrehajtását és eredményeit nem teszik közzé, ezt egyértelműen és ésszerűen indokolniuk kell. |
| --- | --- |

(11)

Ezért az intézményi befektetőknek és az eszközkezelőknek a részvényesi szerepvállalásra vonatkozó politikát kell kidolgozniuk, amely többek között meghatározza, hogy e szereplők milyen módon építik be a részvényesi szerepvállalást a befektetési stratégiájukba, követik nyomon a befektetést fogadó vállalkozásokat,
  beleértve a környezeti és szociális kockázatokat is,
  folytatnak párbeszédet a befektetést fogadó vállalkozásokkal
  és azok érdekelt feleivel
  , és gyakorolják a szavazati jogokat. A szerepvállalási politikának magában kell foglalnia a tényleges és potenciális összeférhetetlenségek (például az intézményi befektető vagy eszközkezelő, vagy ezekhez kapcsolódó társaságok által a befektetést fogadó vállalkozásnak nyújtott pénzügyi szolgáltatások) kezelésére szolgáló politikákat is. A politikát, valamint annak végrehajtását és eredményeit évente nyilvánosan közzé kell tenni,
  és el kell küldeni az intézményi befektetők ügyfeleinek
  . Ha az intézményi befektetők vagy eszközkezelők úgy döntenek, hogy nem dolgoznak ki szerepvállalási politikát, és/vagy annak végrehajtását és eredményeit nem teszik közzé, ezt egyértelműen és ésszerűen indokolniuk kell.

| (12) | Az intézményi befektetők kötelesek évente nyilvánosan közzétenni azt, hogy
  ▌
  befektetési stratégiájuk hogyan illeszkedik kötelezettségeik profiljához és időtartamához, továbbá hogyan járul hozzá eszközeik közép- és hosszú távú teljesítményéhez. Eszközkezelő közreműködése esetén – függetlenül attól, hogy az megbízás alapján egyedi eszközkezelés keretében, vagy összevont alapok útján történik – az intézményi befektetőnek nyilvánosan közzé kell tennie az eszközkezelővel kötött megállapodása fő elemeit több kérdésre vonatkozóan, például hogy ösztönzi-e az eszközkezelőt arra, hogy befektetési stratégiáját és döntéseit az intézményi befektető kötelezettségeinek profiljához és időtartamához igazítsa, ösztönzi-e az eszközkezelőt arra, hogy befektetési döntéseit a vállalkozások közép- és hosszú távú teljesítménye alapján hozza és vegyen részt azok irányításában, hogyan értékeli az eszközkezelők teljesítményét, továbbá az eszközkezelői szolgáltatások ellenértékének struktúrájára, valamint az elvárt portfólióforgalomra vonatkozóan. Ez hozzájárulna az intézményi befektetők végső kedvezményezettjei, az eszközkezelők és a befektetést fogadó vállalkozások érdekeinek megfelelő összehangolásához, továbbá esetlegesen a hosszabb távú befektetési stratégiák és a befektetést fogadó vállalkozásokkal való hosszabb távú, részvényesi szerepvállalással járó kapcsolatok kialakításához. |
| --- | --- |

(12)

Az intézményi befektetők kötelesek évente nyilvánosan közzétenni azt, hogy
  ▌
  befektetési stratégiájuk hogyan illeszkedik kötelezettségeik profiljához és időtartamához, továbbá hogyan járul hozzá eszközeik közép- és hosszú távú teljesítményéhez. Eszközkezelő közreműködése esetén – függetlenül attól, hogy az megbízás alapján egyedi eszközkezelés keretében, vagy összevont alapok útján történik – az intézményi befektetőnek nyilvánosan közzé kell tennie az eszközkezelővel kötött megállapodása fő elemeit több kérdésre vonatkozóan, például hogy ösztönzi-e az eszközkezelőt arra, hogy befektetési stratégiáját és döntéseit az intézményi befektető kötelezettségeinek profiljához és időtartamához igazítsa, ösztönzi-e az eszközkezelőt arra, hogy befektetési döntéseit a vállalkozások közép- és hosszú távú teljesítménye alapján hozza és vegyen részt azok irányításában, hogyan értékeli az eszközkezelők teljesítményét, továbbá az eszközkezelői szolgáltatások ellenértékének struktúrájára, valamint az elvárt portfólióforgalomra vonatkozóan. Ez hozzájárulna az intézményi befektetők végső kedvezményezettjei, az eszközkezelők és a befektetést fogadó vállalkozások érdekeinek megfelelő összehangolásához, továbbá esetlegesen a hosszabb távú befektetési stratégiák és a befektetést fogadó vállalkozásokkal való hosszabb távú, részvényesi szerepvállalással járó kapcsolatok kialakításához.

| (13) | Az eszközkezelőknek
  nyilvánosságra kell hozniuk
  , hogy befektetési stratégiájuk és annak végrehajtása milyen módon felel meg az eszközkezelési megállapodásnak, továbbá befektetési stratégiájuk és döntéseik hogyan járulnak hozzá az intézményi befektető eszközeinek közép- és hosszú távú teljesítményéhez. Az eszközkezelőknek tájékoztatniuk kell a
  nyilvánosságot
  a
  portfólió forgalmáról
  , arról, hogy a befektetési döntéseket a befektetést fogadó vállalkozások közép- és hosszú távú teljesítményének megítélése alapján hozzák-e, ▌valamint arról, hogy részvényesi képviseleti tanácsadókat vesznek-e igénybe a szerepvállaláshoz kapcsolódó tevékenységéhez.
  Az eszközkezelőknek további tájékoztatást kell adniuk közvetlenül az intézményi befektetők számára, beleértve a portfólió összetételére, a portfólióforgalom költségeire, az összeférhetetlenség felmerült eseteire és az ezek kezelésének módjára vonatkozó tájékoztatást is.
  Ezek az információk lehetővé tennék az intézményi befektető számára az eszközkezelő jobb nyomon követését, továbbá ösztönöznék az érdekek megfelelő összehangolását és a részvényesi szerepvállalást. |
| --- | --- |

(13)

Az eszközkezelőknek
  nyilvánosságra kell hozniuk
  , hogy befektetési stratégiájuk és annak végrehajtása milyen módon felel meg az eszközkezelési megállapodásnak, továbbá befektetési stratégiájuk és döntéseik hogyan járulnak hozzá az intézményi befektető eszközeinek közép- és hosszú távú teljesítményéhez. Az eszközkezelőknek tájékoztatniuk kell a
  nyilvánosságot
  a
  portfólió forgalmáról
  , arról, hogy a befektetési döntéseket a befektetést fogadó vállalkozások közép- és hosszú távú teljesítményének megítélése alapján hozzák-e, ▌valamint arról, hogy részvényesi képviseleti tanácsadókat vesznek-e igénybe a szerepvállaláshoz kapcsolódó tevékenységéhez.
  Az eszközkezelőknek további tájékoztatást kell adniuk közvetlenül az intézményi befektetők számára, beleértve a portfólió összetételére, a portfólióforgalom költségeire, az összeférhetetlenség felmerült eseteire és az ezek kezelésének módjára vonatkozó tájékoztatást is.
  Ezek az információk lehetővé tennék az intézményi befektető számára az eszközkezelő jobb nyomon követését, továbbá ösztönöznék az érdekek megfelelő összehangolását és a részvényesi szerepvállalást.

| (14) | A tőkebefektetési láncban átadott információk javítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy a részvényesi képviseleti tanácsadók megfelelő intézkedések elfogadásával és végrehajtásával
  legjobb tudásuk szerint biztosítsák
  , hogy a rendelkezésükre álló valamennyi információ beható elemzése alapján készített szavazási ajánlásaik pontosak és megbízhatóak, és azokat meglévő vagy potenciális összeférhetetlenség vagy üzleti kapcsolat nem befolyásolja.
  A részvényesi képviseleti tanácsadóknak magatartási kódexet kell elfogadniuk, és azt követniük kell. A magatartási kódextől való eltérést be kell jelenteni és indokolni kell, az esetlegesen elfogadott alternatív megoldásokkal együtt. A részvényesi képviseleti tanácsadóknak évente jelentést kell tenniük magatartási kódexük alkalmazásáról,
  Nyilvánosan közzé kell tenniük bizonyos alapvető információkat szavazási ajánlásaik elkészítéséről, továbbá az olyan tényleges vagy potenciális összeférhetetlenségről vagy üzleti kapcsolatról, amely a szavazási ajánlás elkészítését befolyásolhatja. |
| --- | --- |

(14)

A tőkebefektetési láncban átadott információk javítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy a részvényesi képviseleti tanácsadók megfelelő intézkedések elfogadásával és végrehajtásával
  legjobb tudásuk szerint biztosítsák
  , hogy a rendelkezésükre álló valamennyi információ beható elemzése alapján készített szavazási ajánlásaik pontosak és megbízhatóak, és azokat meglévő vagy potenciális összeférhetetlenség vagy üzleti kapcsolat nem befolyásolja.
  A részvényesi képviseleti tanácsadóknak magatartási kódexet kell elfogadniuk, és azt követniük kell. A magatartási kódextől való eltérést be kell jelenteni és indokolni kell, az esetlegesen elfogadott alternatív megoldásokkal együtt. A részvényesi képviseleti tanácsadóknak évente jelentést kell tenniük magatartási kódexük alkalmazásáról,
  Nyilvánosan közzé kell tenniük bizonyos alapvető információkat szavazási ajánlásaik elkészítéséről, továbbá az olyan tényleges vagy potenciális összeférhetetlenségről vagy üzleti kapcsolatról, amely a szavazási ajánlás elkészítését befolyásolhatja.

| (15) | Mivel a vállalkozások számára a javadalmazás alapvető eszköz abban, hogy a saját érdekeiket és igazgatóik érdekeit összehangolják, tekintettel továbbá az igazgatóknak a vállalkozásokban betöltött döntő szerepére, fontos a vállalkozások javadalmazási politikájának megfelelő meghatározása, a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) javadalmazásra vonatkozó rendelkezéseinek
  sérelme nélkül, és figyelembe véve a különböző tagállamban a társaságok által alkalmazott igazgatósági struktúrák eltéréseit
  .
  Az igazgatók teljesítményét pénzügyi és nem pénzügyi kritériumok alapján is értékelni kell, ideértve a környezeti, szociális és irányítási tényezőket is. |
| --- | --- |

(15)

Mivel a vállalkozások számára a javadalmazás alapvető eszköz abban, hogy a saját érdekeiket és igazgatóik érdekeit összehangolják, tekintettel továbbá az igazgatóknak a vállalkozásokban betöltött döntő szerepére, fontos a vállalkozások javadalmazási politikájának megfelelő meghatározása, a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) javadalmazásra vonatkozó rendelkezéseinek
  sérelme nélkül, és figyelembe véve a különböző tagállamban a társaságok által alkalmazott igazgatósági struktúrák eltéréseit
  .
  Az igazgatók teljesítményét pénzügyi és nem pénzügyi kritériumok alapján is értékelni kell, ideértve a környezeti, szociális és irányítási tényezőket is.

| (15a) | Az igazgatók javadalmazási politikájának hozzá kell járulnia a társaság hosszú távú fejlődéséhez is annak érdekében, hogy megfeleljen egy hatékonyabb vállalatirányítási gyakorlatnak és ne kötődjön teljes mértékben vagy nagyobb hányadban rövid távú befektetési célokhoz. |
| --- | --- |

(15a)

Az igazgatók javadalmazási politikájának hozzá kell járulnia a társaság hosszú távú fejlődéséhez is annak érdekében, hogy megfeleljen egy hatékonyabb vállalatirányítási gyakorlatnak és ne kötődjön teljes mértékben vagy nagyobb hányadban rövid távú befektetési célokhoz.

| (16) | Annak érdekében, hogy a részvényeseknek tényleges beleszólásuk legyen a javadalmazási politikába, biztosítani kell számukra a jogot arra, hogy a vállalkozás javadalmazási
  politikájáról
  annak világos, érthető és átfogó áttekintése alapján
  szavazhassanak
   – a javadalmazási politikának igazodnia kell a vállalkozás üzleti stratégiájához, célkitűzéseihez, értékeihez és hosszú távú érdekeihez, továbbá az összeférhetetlenség elkerülését célzó intézkedéseket kell tartalmaznia. A vállalkozások az igazgatók részére csak a részvényesek által
  megszavazott
  javadalmazási politika alapján fizethetnek ki javadalmazást. A
  megszavazott
  javadalmazási politikát haladéktalanul nyilvánosan közzé kell tenni. [Mód. 30] |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy a részvényeseknek tényleges beleszólásuk legyen a javadalmazási politikába, biztosítani kell számukra a jogot arra, hogy a vállalkozás javadalmazási
  politikájáról
  annak világos, érthető és átfogó áttekintése alapján
  szavazhassanak
   – a javadalmazási politikának igazodnia kell a vállalkozás üzleti stratégiájához, célkitűzéseihez, értékeihez és hosszú távú érdekeihez, továbbá az összeférhetetlenség elkerülését célzó intézkedéseket kell tartalmaznia. A vállalkozások az igazgatók részére csak a részvényesek által
  megszavazott
  javadalmazási politika alapján fizethetnek ki javadalmazást. A
  megszavazott
  javadalmazási politikát haladéktalanul nyilvánosan közzé kell tenni. [Mód. 30]

| (17) | Annak érdekében, hogy a javadalmazási politika végrehajtása összhangban álljon a jóváhagyott politikával, a részvényeseknek
  tanácsadói
  szavazati jogot kell biztosítani a vállalkozás javadalmazási jelentésére vonatkozóan. Az igazgatók elszámoltathatósága érdekében a javadalmazási jelentésnek világosnak és érthetőnek kell lennie, átfogó áttekintést kell adnia az egyes igazgatók részére az előző pénzügyi évben megállapított javadalmazásról. Ha a részvényesek a javadalmazási jelentés ellen szavaznak, akkor a vállalkozásnak
  – szükség esetén – párbeszédet kell kezdeményeznie
  a
  részvényesekkel az elutasítás okainak feltérképezéséhez. A vállalkozásnak
  a következő javadalmazási jelentésben ismertetnie kell, milyen módon vette figyelembe a részvényesek szavazatát. [Mód. 31] |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy a javadalmazási politika végrehajtása összhangban álljon a jóváhagyott politikával, a részvényeseknek
  tanácsadói
  szavazati jogot kell biztosítani a vállalkozás javadalmazási jelentésére vonatkozóan. Az igazgatók elszámoltathatósága érdekében a javadalmazási jelentésnek világosnak és érthetőnek kell lennie, átfogó áttekintést kell adnia az egyes igazgatók részére az előző pénzügyi évben megállapított javadalmazásról. Ha a részvényesek a javadalmazási jelentés ellen szavaznak, akkor a vállalkozásnak
  – szükség esetén – párbeszédet kell kezdeményeznie
  a
  részvényesekkel az elutasítás okainak feltérképezéséhez. A vállalkozásnak
  a következő javadalmazási jelentésben ismertetnie kell, milyen módon vette figyelembe a részvényesek szavazatát. [Mód. 31]

| (17a) | A részvényesek és más uniós polgárok vállalkozásokba vetett bizalmának helyreállításához és szerepvállalásuk elősegítéséhez elengedhetetlen a nagyobb fokú átláthatóság biztosítása a nagyvállalatok tevékenységeire vonatkozóan, különös tekintettel a realizált profitra, a befizetett nyereségadókra és a kapott támogatásokra. Az ezekre vonatkozó kötelező jelentéstétel ezért fontos elemét képezi a részvényesek és a társadalom felé fennálló vállalati felelősségnek. |
| --- | --- |

(17a)

A részvényesek és más uniós polgárok vállalkozásokba vetett bizalmának helyreállításához és szerepvállalásuk elősegítéséhez elengedhetetlen a nagyobb fokú átláthatóság biztosítása a nagyvállalatok tevékenységeire vonatkozóan, különös tekintettel a realizált profitra, a befizetett nyereségadókra és a kapott támogatásokra. Az ezekre vonatkozó kötelező jelentéstétel ezért fontos elemét képezi a részvényesek és a társadalom felé fennálló vállalati felelősségnek.

| (18) | Annak érdekében, hogy az
  érdekelt felek
  , a részvényesek
  és a civil társadalom
  valamennyi lényeges vállalatirányítási információhoz könnyen hozzáférjenek, a javadalmazási jelentést a vállalatirányítási nyilatkozatba kell foglalni, amelyet a tőzsdén jegyzett társaságoknak a 2013. június 26-i 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 20. cikkének megfelelően közzé kell tenniük. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy az
  érdekelt felek
  , a részvényesek
  és a civil társadalom
  valamennyi lényeges vállalatirányítási információhoz könnyen hozzáférjenek, a javadalmazási jelentést a vállalatirányítási nyilatkozatba kell foglalni, amelyet a tőzsdén jegyzett társaságoknak a 2013. június 26-i 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 20. cikkének megfelelően közzé kell tenniük.

| (18a) | Különbséget kell tenni az igazgatók javadalmazásának megállapítására szolgáló eljárások és a munkavállalói bérek alakítására szolgáló rendszerek között. Ennek megfelelően a javadalmazásra vonatkozó rendelkezések nem akadályozhatják az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 153. cikkének (5) bekezdésében garantált alapvető jogok teljes körű gyakorlását, a nemzeti szerződési és munkajog általános elveit, valamint adott esetben nem sérthetik a szociális partnerek azon jogait sem, hogy a nemzeti jogszabályokkal és szokásokkal összhangban kollektív megállapodásokat kössenek és érvényesítsenek. |
| --- | --- |

(18a)

Különbséget kell tenni az igazgatók javadalmazásának megállapítására szolgáló eljárások és a munkavállalói bérek alakítására szolgáló rendszerek között. Ennek megfelelően a javadalmazásra vonatkozó rendelkezések nem akadályozhatják az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 153. cikkének (5) bekezdésében garantált alapvető jogok teljes körű gyakorlását, a nemzeti szerződési és munkajog általános elveit, valamint adott esetben nem sérthetik a szociális partnerek azon jogait sem, hogy a nemzeti jogszabályokkal és szokásokkal összhangban kollektív megállapodásokat kössenek és érvényesítsenek.

| (18b) | A javadalmazásról szóló rendelkezések továbbá nem sérthetik a nemzeti jog által megállapított, a munkavállalók igazgatási, irányító vagy felügyeleti testületben való képviseletére vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(18b)

A javadalmazásról szóló rendelkezések továbbá nem sérthetik a nemzeti jog által megállapított, a munkavállalók igazgatási, irányító vagy felügyeleti testületben való képviseletére vonatkozó rendelkezéseket.

| (19) | A kapcsolt felekkel folytatott ügyletek hátrányosak lehetnek a társaságokra nézve ▌, mivel lehetőséget biztosíthatnak a kapcsolt félnek arra, hogy a társaságtól értéket szerezzen meg. Így a társaságok érdekeit védő megfelelő biztosítékok jelentőséggel bírnak. A tagállamok ezért biztosítják, hogy a kapcsolt felekkel folytatott
  lényeges
  ügyleteket
  a részvényesek vagy a vállalkozás ügyviteli vagy felügyeleti testülete azon eljárásokkal összhangban jóváhagyják, amelyek megakadályozzák, hogy egy kapcsolt fél pozíciójából fakadóan előnyhöz jusson, és megfelelő védelmet biztosítanak a vállalkozás és azon részvényesek érdekeinek, akik nem kapcsolt felek, beleértve a kisebbségi részvényeseket is
  . Ha a kapcsolt felekkel folytatott ügylet értéke jelentős, a társaságoknak az ügyletet
  legkésőbb
  annak végrehajtásakor nyilvánosan be kell jelenteniük, egy jelentést csatolva, amely értékeli, hogy az ügyletre piaci feltételek mellett került-e sor, valamint megerősíti, hogy az ügylet a
  társaság
   – ideértve kisebbségi részvényeseket is – szempontjából méltányos és indokolt. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy kizárhassák a társaság
  és annak csoportjához tartozó egy vagy több tag közötti ügyleteket, amennyiben a csoport tagjai vagy a csoport közös vállalkozásai teljes egészében a társaság tulajdonában vannak, vagy ha azokban egyetlen más kapcsolt félnek sincsenek érdekeltségei, és az ügyleteket a szokásos üzletmenet során, illetve normális piaci feltételek mellett kötötték
  . |
| --- | --- |

(19)

A kapcsolt felekkel folytatott ügyletek hátrányosak lehetnek a társaságokra nézve ▌, mivel lehetőséget biztosíthatnak a kapcsolt félnek arra, hogy a társaságtól értéket szerezzen meg. Így a társaságok érdekeit védő megfelelő biztosítékok jelentőséggel bírnak. A tagállamok ezért biztosítják, hogy a kapcsolt felekkel folytatott
  lényeges
  ügyleteket
  a részvényesek vagy a vállalkozás ügyviteli vagy felügyeleti testülete azon eljárásokkal összhangban jóváhagyják, amelyek megakadályozzák, hogy egy kapcsolt fél pozíciójából fakadóan előnyhöz jusson, és megfelelő védelmet biztosítanak a vállalkozás és azon részvényesek érdekeinek, akik nem kapcsolt felek, beleértve a kisebbségi részvényeseket is
  . Ha a kapcsolt felekkel folytatott ügylet értéke jelentős, a társaságoknak az ügyletet
  legkésőbb
  annak végrehajtásakor nyilvánosan be kell jelenteniük, egy jelentést csatolva, amely értékeli, hogy az ügyletre piaci feltételek mellett került-e sor, valamint megerősíti, hogy az ügylet a
  társaság
   – ideértve kisebbségi részvényeseket is – szempontjából méltányos és indokolt. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy kizárhassák a társaság
  és annak csoportjához tartozó egy vagy több tag közötti ügyleteket, amennyiben a csoport tagjai vagy a csoport közös vállalkozásai teljes egészében a társaság tulajdonában vannak, vagy ha azokban egyetlen más kapcsolt félnek sincsenek érdekeltségei, és az ügyleteket a szokásos üzletmenet során, illetve normális piaci feltételek mellett kötötték
  .

| (20) | Az 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) tekintettel egyensúlyt kell teremteni a részvényesi jogok gyakorlásának megkönnyítése, valamint a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez való jog között. A részvényesek azonosításával kapcsolatos információkat az érintett részvényesek nevére és elérhetőségére
  – beleértve a teljes címet, a telefonszámot és adott esetben az e-mail címet –, valamint a tulajdonukban lévő részvények számára és szavazati jogukra
  kell korlátozni. Az információknak pontosaknak és naprakészeknek kell lenniük, továbbá a közvetítőknek és a vállalkozásoknak lehetővé kell tenniük a hiányos vagy pontatlan adatok helyesbítését és törlését. A részvényesek azonosításával kapcsolatos információk kizárólag a részvényesi jogok gyakorlásának,
  a részvényesi szerepvállalásnak és a társaság és a részvényes közötti párbeszédnek a megkönnyítése
  érdekében használhatók fel. |
| --- | --- |

(20)

Az 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) tekintettel egyensúlyt kell teremteni a részvényesi jogok gyakorlásának megkönnyítése, valamint a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez való jog között. A részvényesek azonosításával kapcsolatos információkat az érintett részvényesek nevére és elérhetőségére
  – beleértve a teljes címet, a telefonszámot és adott esetben az e-mail címet –, valamint a tulajdonukban lévő részvények számára és szavazati jogukra
  kell korlátozni. Az információknak pontosaknak és naprakészeknek kell lenniük, továbbá a közvetítőknek és a vállalkozásoknak lehetővé kell tenniük a hiányos vagy pontatlan adatok helyesbítését és törlését. A részvényesek azonosításával kapcsolatos információk kizárólag a részvényesi jogok gyakorlásának,
  a részvényesi szerepvállalásnak és a társaság és a részvényes közötti párbeszédnek a megkönnyítése
  érdekében használhatók fel.

| (21) | A részvényesek
  azonosításáról
  , az információk
  átadásáról
  , a részvényesi jogok
  gyakorlásáról
  , valamint a javadalmazási
  jelentésekről szóló cikkek
  egységes
  alkalmazásának
  biztosítása érdekében
  a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a részvényesek személyazonosságára vonatkozó információk átadására, a társaság és a részvényesek közötti információtovábbításra, a részvényesek általi joggyakorlás közvetítők általi megkönnyítésére és a javadalmazási jelentések egységesített előterjesztésére vonatkozó egyedi követelmények meghatározása tekintetében
  .
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak
  az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz
  történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő továbbításáról
  . |
| --- | --- |

(21)

A részvényesek
  azonosításáról
  , az információk
  átadásáról
  , a részvényesi jogok
  gyakorlásáról
  , valamint a javadalmazási
  jelentésekről szóló cikkek
  egységes
  alkalmazásának
  biztosítása érdekében
  a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a részvényesek személyazonosságára vonatkozó információk átadására, a társaság és a részvényesek közötti információtovábbításra, a részvényesek általi joggyakorlás közvetítők általi megkönnyítésére és a javadalmazási jelentések egységesített előterjesztésére vonatkozó egyedi követelmények meghatározása tekintetében
  .
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak
  az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz
  történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő továbbításáról
  .

| (22) | Az ebben az irányelvben meghatározott követelmények vagy az ezen irányelvet végrehajtó intézkedések gyakorlati alkalmazásának biztosítása érdekében a követelmények megsértését szankcionálni kell. Ehhez a szankcióknak kellő mértékben visszatartó erejűnek és arányosnak kell lenniük. |
| --- | --- |

(22)

Az ebben az irányelvben meghatározott követelmények vagy az ezen irányelvet végrehajtó intézkedések gyakorlati alkalmazásának biztosítása érdekében a követelmények megsértését szankcionálni kell. Ehhez a szankcióknak kellő mértékben visszatartó erejűnek és arányosnak kell lenniük.

| (23) | Mivel – az uniós részvénypiac nemzetközi jellegére, továbbá arra tekintettel, hogy a tagállamok önálló fellépése valószínűleg eltérő szabályozást eredményezne, ami veszélyeztethetné a belső piac működését, vagy új akadályokat támasztana azzal szemben – ezen irányelv célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, így azok léptékük és hatásaik miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ezen irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(23)

Mivel – az uniós részvénypiac nemzetközi jellegére, továbbá arra tekintettel, hogy a tagállamok önálló fellépése valószínűleg eltérő szabályozást eredményezne, ami veszélyeztethetné a belső piac működését, vagy új akadályokat támasztana azzal szemben – ezen irányelv célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, így azok léptékük és hatásaik miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ezen irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (24) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (7) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (7) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt.

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2007/36/EK irányelv módosításai

A 2007/36/EK irányelv a következőképpen módosul:

| (1) | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következő mondattal egészül ki:
  „Ezenkívül
  egyedi
  követelményeket állapít meg
  a részvényesek hosszú távú szerepvállalásának megkönnyítése érdekében, ideértve a részvényesek azonosítását, az információk átadását és a részvényesi jogok gyakorlásának megkönnyítését
  .
  Emellett
  biztosítja az intézményi befektetők
  és eszközkezelők
  szerepvállalási politikájának,
  valamint a részvényesi képviseleti tanácsadók tevékenységének
  átláthatóságát,
  és bizonyos követelményeket határoz meg az igazgatók javadalmazására és a kapcsolt felekkel folytatott ügyletekre vonatkozóan
  .” |
| --- | --- | --- |

(1)

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következő mondattal egészül ki:

„Ezenkívül
  egyedi
  követelményeket állapít meg
  a részvényesek hosszú távú szerepvállalásának megkönnyítése érdekében, ideértve a részvényesek azonosítását, az információk átadását és a részvényesi jogok gyakorlásának megkönnyítését
  .
  Emellett
  biztosítja az intézményi befektetők
  és eszközkezelők
  szerepvállalási politikájának,
  valamint a részvényesi képviseleti tanácsadók tevékenységének
  átláthatóságát,
  és bizonyos követelményeket határoz meg az igazgatók javadalmazására és a kapcsolt felekkel folytatott ügyletekre vonatkozóan
  .”

| aa) | A (3) bekezdés után a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  A (3) bekezdésben említett vállalkozás semmilyen esetben sem mentesül az IB. fejezetben meghatározott rendelkezések alól.” |
| --- | --- |

aa)

A (3) bekezdés után a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  A (3) bekezdésben említett vállalkozás semmilyen esetben sem mentesül az IB. fejezetben meghatározott rendelkezések alól.”

| b) | A (3a) bekezdés után
  a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „
  (3b)
     Az Ib. fejezet alkalmazandó az intézményi befektetőkre, továbbá a közvetlenül vagy kollektív befektetési formákon keresztül intézményi befektetők megbízásából befektető eszközkezelőkre, amennyiben azok részvényekbe fektetnek be.
  Alkalmazandó továbbá a részvényesi képviseleti tanácsadókra is.” |
| --- | --- |

b)

A (3a) bekezdés után
  a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„
  (3b)
     Az Ib. fejezet alkalmazandó az intézményi befektetőkre, továbbá a közvetlenül vagy kollektív befektetési formákon keresztül intézményi befektetők megbízásából befektető eszközkezelőkre, amennyiben azok részvényekbe fektetnek be.
  Alkalmazandó továbbá a részvényesi képviseleti tanácsadókra is.”

| ba) | A (3b) bekezdés után a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3c)
     
  Ezen irányelv rendelkezései nem érintik a tőzsdén jegyzett társaságok vagy szervezetek egyes típusait szabályozó, ágazati uniós jogszabályokban foglalt rendelkezéseket. Amennyiben az ezen irányelv által előírt követelmények ellentmondanak az ágazati uniós jogszabályban meghatározottaknak, az ágazati uniós jogszabályok rendelkezései elsőbbséget élveznek ezen irányelvvel szemben. Amennyiben ezen irányelv az ágazati uniós jogszabályokban foglaltaknál részletesebb szabályokat ír elő, vagy azokat további előírásokkal egészíti ki, azok rendelkezéseit ezen irányelv rendelkezéseivel együtt kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

ba)

A (3b) bekezdés után a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3c)
     
  Ezen irányelv rendelkezései nem érintik a tőzsdén jegyzett társaságok vagy szervezetek egyes típusait szabályozó, ágazati uniós jogszabályokban foglalt rendelkezéseket. Amennyiben az ezen irányelv által előírt követelmények ellentmondanak az ágazati uniós jogszabályban meghatározottaknak, az ágazati uniós jogszabályok rendelkezései elsőbbséget élveznek ezen irányelvvel szemben. Amennyiben ezen irányelv az ágazati uniós jogszabályokban foglaltaknál részletesebb szabályokat ír elő, vagy azokat további előírásokkal egészíti ki, azok rendelkezéseit ezen irányelv rendelkezéseivel együtt kell alkalmazni.”.

| (2) | A 2. cikk a következő d)–
  jc)
  ponttal egészül ki:






  „d) | »közvetítő«: olyan jogi személy, amelynek székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye az Európai Unióban található, és amely az ügyfelek részére értékpapírszámlát vezet; |
| --- | --- | --- |

(2)

A 2. cikk a következő d)–
  jc)
  ponttal egészül ki:

„d)

»közvetítő«: olyan jogi személy, amelynek székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye az Európai Unióban található, és amely az ügyfelek részére értékpapírszámlát vezet;

| da) | »nagyvállalkozás«: a 2013/34/EU irányelv 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelő társaság; |
| --- | --- |

da)

»nagyvállalkozás«: a 2013/34/EU irányelv 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelő társaság;

| db) | »nagy méretű csoport«: a 2013/34/EU irányelv 3. cikkének (7) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelő csoport; |
| --- | --- |

db)

»nagy méretű csoport«: a 2013/34/EU irányelv 3. cikkének (7) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelő csoport;

| e) | »harmadik országbeli közvetítő«: olyan jogi személy, amelynek székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye az Unión kívül található, és amely az ügyfelek részére értékpapírszámlát vezet; |
| --- | --- |

e)

»harmadik országbeli közvetítő«: olyan jogi személy, amelynek székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye az Unión kívül található, és amely az ügyfelek részére értékpapírszámlát vezet;

| f) | »intézményi befektető«: a
  2009/138/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelv (8)

  2. cikke (3) bekezdésének a), b) és c) pontja
  értelmében életbiztosítási tevékenységet végző,
  valamint életbiztosítási kötelezettségeket fedező viszontbiztosítási tevékenységet végző
  , és az említett irányelv 3.,
  4., 9., 10., 11. vagy 12.
  cikke alapján ki nem zárt vállalkozás, valamint a 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 2. cikkével összhangban az említett irányelv hatálya alá tartozó foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény, kivéve akkor, ha valamely tagállam az irányelv 5. cikkével összhangban úgy döntött, hogy az irányelvet az adott intézményre részben vagy egészben nem alkalmazza; |
| --- | --- |

f)

»intézményi befektető«: a
  2009/138/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelv (8)

  2. cikke (3) bekezdésének a), b) és c) pontja
  értelmében életbiztosítási tevékenységet végző,
  valamint életbiztosítási kötelezettségeket fedező viszontbiztosítási tevékenységet végző
  , és az említett irányelv 3.,
  4., 9., 10., 11. vagy 12.
  cikke alapján ki nem zárt vállalkozás, valamint a 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 2. cikkével összhangban az említett irányelv hatálya alá tartozó foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény, kivéve akkor, ha valamely tagállam az irányelv 5. cikkével összhangban úgy döntött, hogy az irányelvet az adott intézményre részben vagy egészben nem alkalmazza;

| g) | eszközkezelő”: a
  2014/65/EU
  európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott, intézményi befektetők részére portfóliókezelési szolgáltatásokat nyújtó befektetési vállalkozás; a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 4. cikke (1) bekezdése b) pontjában meghatározott, a kivételekre vonatkozóan az említett irányelv 3. cikkében foglalt feltételeket nem teljesítő alternatívbefektetésialap-kezelő (ABAK); a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott alapkezelő társaság; vagy a 2009/65/EK irányelvvel összhangban meghatalmazott befektetési vállalkozás, amely a kezelési tevékenység céljára nem jelölt ki az említett irányelv szerint meghatalmazott alapkezelő társaságot; |
| --- | --- |

g)

eszközkezelő”: a
  2014/65/EU
  európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott, intézményi befektetők részére portfóliókezelési szolgáltatásokat nyújtó befektetési vállalkozás; a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 4. cikke (1) bekezdése b) pontjában meghatározott, a kivételekre vonatkozóan az említett irányelv 3. cikkében foglalt feltételeket nem teljesítő alternatívbefektetésialap-kezelő (ABAK); a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott alapkezelő társaság; vagy a 2009/65/EK irányelvvel összhangban meghatalmazott befektetési vállalkozás, amely a kezelési tevékenység céljára nem jelölt ki az említett irányelv szerint meghatalmazott alapkezelő társaságot;

| h) | »részvényesi szerepvállalás«: a társaságoknak egy részvényes által önállóan vagy más részvényesekkel együttesen végzett nyomon követése
  lényeges kérdéseket illetően
  ,
  például
  a stratégia,
  a pénzügyi és nem pénzügyi
  teljesítmény, a kockázat, a tőkeszerkezet,
  a humán erőforrások, a társadalmi és környezeti hatás
  és a vállalatirányítás területén, a társaságokkal
  és érdekelt feleikkel
  e kérdésekkel kapcsolatban folytatott párbeszéd, valamint a
  szavazási jog és a részvényekhez kapcsolódó egyéb jogok gyakorlása
  ; |
| --- | --- |

h)

»részvényesi szerepvállalás«: a társaságoknak egy részvényes által önállóan vagy más részvényesekkel együttesen végzett nyomon követése
  lényeges kérdéseket illetően
  ,
  például
  a stratégia,
  a pénzügyi és nem pénzügyi
  teljesítmény, a kockázat, a tőkeszerkezet,
  a humán erőforrások, a társadalmi és környezeti hatás
  és a vállalatirányítás területén, a társaságokkal
  és érdekelt feleikkel
  e kérdésekkel kapcsolatban folytatott párbeszéd, valamint a
  szavazási jog és a részvényekhez kapcsolódó egyéb jogok gyakorlása
  ;

| i) | »részvényesi képviseleti tanácsadó«: olyan jogi személy, amely szakmai jelleggel ajánlásokat fogalmaz meg a részvényesek számára szavazati jogaik gyakorlására vonatkozóan; |
| --- | --- |

i)

»részvényesi képviseleti tanácsadó«: olyan jogi személy, amely szakmai jelleggel ajánlásokat fogalmaz meg a részvényesek számára szavazati jogaik gyakorlására vonatkozóan;

| l) | »igazgató«:






  — | egy vállalkozás ügyviteli, vezető vagy felügyeleti testületének tagja; |
| --- | --- | --- |

l)

»igazgató«:

—

egy vállalkozás ügyviteli, vezető vagy felügyeleti testületének tagja;

| — | vezérigazgatók és vezérigazgató-helyettesek, még akkor is, ha nem tagjai az ügyviteli, vezető vagy felügyeleti testületeknek
  ; |
| --- | --- |

—

vezérigazgatók és vezérigazgató-helyettesek, még akkor is, ha nem tagjai az ügyviteli, vezető vagy felügyeleti testületeknek
  ;

| j) | »kapcsolt fél«: jelentése megegyezik az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (13) megfelelően elfogadott nemzetközi számviteli standardokban foglaltakkal; |
| --- | --- |

j)

»kapcsolt fél«: jelentése megegyezik az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (13) megfelelően elfogadott nemzetközi számviteli standardokban foglaltakkal;

| ja) | »eszközök«: a vállalkozás nemzetközi számviteli standardokkal összhangban készített konszolidált mérlegében szereplő teljes eszközérték; |
| --- | --- |

ja)

»eszközök«: a vállalkozás nemzetközi számviteli standardokkal összhangban készített konszolidált mérlegében szereplő teljes eszközérték;

| jb) | »érdekelt fél«: bármely személy, csoport vagy helyi közösség, aki vagy amely érintett vagy érdekelt a vállalat működésében és teljesítményében; |
| --- | --- |

jb)

»érdekelt fél«: bármely személy, csoport vagy helyi közösség, aki vagy amely érintett vagy érdekelt a vállalat működésében és teljesítményében;

| jc) | »a részvényes személyazonosságára vonatkozó információ«: a részvényes személyazonosságának megállapítására alkalmas bármely információ, amely magában foglalja legalább:








  — | a részvényesek nevét és kapcsolattartási adataikat (teljes címüket, telefonszámukat és e-mail címüket), valamint jogi személyek esetén egyedi azonosítójukat, annak hiányában az azonosításukhoz szükséges egyéb adatokat; |
| --- | --- | --- |

jc)

»a részvényes személyazonosságára vonatkozó információ«: a részvényes személyazonosságának megállapítására alkalmas bármely információ, amely magában foglalja legalább:

—

a részvényesek nevét és kapcsolattartási adataikat (teljes címüket, telefonszámukat és e-mail címüket), valamint jogi személyek esetén egyedi azonosítójukat, annak hiányában az azonosításukhoz szükséges egyéb adatokat;

| — | a tulajdonukban lévő részvények számát és a hozzájuk kapcsolódó szavazati jogokat.” |
| --- | --- |

—

a tulajdonukban lévő részvények számát és a hozzájuk kapcsolódó szavazati jogokat.”

(8)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).
  "

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 3-i 2003/41/EK irányelve a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről (HL L 235., 2003.9.23., 10. o.)."

(10)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (átdolgozás) (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).
  "

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.)."

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/65/EK irányelve az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.)."

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 19-i 1606/2002/EK rendelete a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.)."

| (2a) | A 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „A tagállamok ezen irányelv alkalmazásában az igazgató első bekezdés l) pontja szerinti fogalommeghatározását kiterjeszthetik a hasonló tisztséget betöltő más személyekre is.” |
| --- | --- |

(2a)

A 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok ezen irányelv alkalmazásában az igazgató első bekezdés l) pontja szerinti fogalommeghatározását kiterjeszthetik a hasonló tisztséget betöltő más személyekre is.”

| (2b) | A 2. cikk után a szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „2a. cikk




  Adatvédelem




  A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv szerinti bármely személyes adat feldolgozása a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti jogszabályoknak megfelelően történjen.” |
| --- | --- |

(2b)

A 2. cikk után a szöveg a következő cikkel egészül ki:

„2a. cikk

Adatvédelem

A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv szerinti bármely személyes adat feldolgozása a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti jogszabályoknak megfelelően történjen.”

| (3) | Az irányelv 3. cikk után a következő, Ia. és Ib. fejezettel egészül ki:
  „IA. FEJEZET
  A RÉSZVÉNYESEK AZONOSÍTÁSA, AZ INFORMÁCIÓK ÁTADÁSA, A RÉSZVÉNYESI JOGOK GYAKORLÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSE
  3a. cikk
  A részvényesek azonosítása
  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a
  társaságok jogosultak legyenek
  részvényeseik azonosítására
  , figyelembe véve a meglévő nemzeti rendszereket
  .
  (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a közvetítők a társaság kérésére haladéktalanul közöljék a társasággal a
  részvényes személyazonosságára vonatkozó információkat
  . Több közvetítőből álló birtoklási lánc esetén a társaság kérését haladéktalanul át kell adni a közvetítők között.
  A részvényes személyazonosságára vonatkozó információ birtokában lévő közvetítőnek azt haladéktalanul továbbítania kell a társaságnak.




  A tagállamok előírhatják, hogy a központi értéktárak legyenek azok a közvetítők, amelyek felelnek részvényes személyazonosságára vonatkozó információk összegyűjtéséért és a közvetlenül a társaság részére történő átadásáért.


  (3)   A közvetítő haladéktalanul tájékoztatja a részvényeseket arról, hogy
  a személyazonosságukra vonatkozó információkat
  azonosítási célból e cikknek megfelelően
  kezelheti, és adott esetben arról, hogy ezeket az információkat ténylegesen átadta a társaságnak
  . Ezek az információk kizárólag a részvényesi jogok gyakorlásának
  , a részvényesi szerepvállalásnak, valamint a társaság és a részvényes között folytatott párbeszédnek a
  megkönnyítése céljából használhatók fel. A
  társaságok számára minden esetben meg kell engedni, hogy a
  társaság
  részvényesi szerkezetének áttekintését a különböző részvényesi kategóriák közzététele révén harmadik személyek rendelkezésére bocsássák.
   A társaság és a közvetítő lehetővé teszi a természetes
  és jogi
  személyek számára a hiányos vagy pontatlan adatok helyesbítését és törlését
  . A tagállamok biztosítják
  ,
  hogy
  a
  társaságok és a közvetítők a részükre e cikkel összhangban átadott, a részvényesek személyazonosságára
  vonatkozó információkat
  csak a szükséges ideig tárolják, de
  legfeljebb 24 hónapig
  azt követően, hogy a társaság vagy a közvetítő értesült arról, hogy az adott személy részvényesi jogállása megszűnt
  .
  (4)   A tagállamok biztosítják, hogy ha egy közvetítő közli
  a társasággal a (2) bekezdéssel összhangban a részvényesek személyazonosságára vonatkozó információkat
  , akkor az nem tekinthető az információk közlésére vonatkozóan szerződés vagy törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezés által megállapított korlátozás megsértésének.
  (5)   
  E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  – a 14a. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogadjon el, amelyek meghatározzák a (2) és (3) bekezdésben említett információk átadására az átadandó információk
  formátuma,
  a
  kérelem formátuma – többek között a használandó biztonságos formátumok – és a
  betartandó
  határidők tekintetében
  vonatkozó
  minimumkövetelményeket
  . [Mód. 24]

  3b. cikk
  Az információk átadása
  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy egy társaság a részvényesekkel
  ne tartson
  közvetlen kapcsolatot, akkor a részvényeikkel kapcsolatos információkat
  tegyék hozzáférhetővé a társaság honlapján
  , és a közvetítő az alábbi esetek mindegyikében haladéktalanul adja át azokat a részvényeseknek vagy a részvényesek rendelkezése szerinti harmadik félnek:






  a) | az információk a részvényesi jogok gyakorlásához szükségesek; |
| --- | --- | --- |

(3)

Az irányelv 3. cikk után a következő, Ia. és Ib. fejezettel egészül ki:

„IA. FEJEZET

A RÉSZVÉNYESEK AZONOSÍTÁSA, AZ INFORMÁCIÓK ÁTADÁSA, A RÉSZVÉNYESI JOGOK GYAKORLÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSE

3a. cikk

A részvényesek azonosítása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a
  társaságok jogosultak legyenek
  részvényeseik azonosítására
  , figyelembe véve a meglévő nemzeti rendszereket
  .

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a közvetítők a társaság kérésére haladéktalanul közöljék a társasággal a
  részvényes személyazonosságára vonatkozó információkat
  . Több közvetítőből álló birtoklási lánc esetén a társaság kérését haladéktalanul át kell adni a közvetítők között.
  A részvényes személyazonosságára vonatkozó információ birtokában lévő közvetítőnek azt haladéktalanul továbbítania kell a társaságnak.

A tagállamok előírhatják, hogy a központi értéktárak legyenek azok a közvetítők, amelyek felelnek részvényes személyazonosságára vonatkozó információk összegyűjtéséért és a közvetlenül a társaság részére történő átadásáért.

(3)   A közvetítő haladéktalanul tájékoztatja a részvényeseket arról, hogy
  a személyazonosságukra vonatkozó információkat
  azonosítási célból e cikknek megfelelően
  kezelheti, és adott esetben arról, hogy ezeket az információkat ténylegesen átadta a társaságnak
  . Ezek az információk kizárólag a részvényesi jogok gyakorlásának
  , a részvényesi szerepvállalásnak, valamint a társaság és a részvényes között folytatott párbeszédnek a
  megkönnyítése céljából használhatók fel. A
  társaságok számára minden esetben meg kell engedni, hogy a
  társaság
  részvényesi szerkezetének áttekintését a különböző részvényesi kategóriák közzététele révén harmadik személyek rendelkezésére bocsássák.
   A társaság és a közvetítő lehetővé teszi a természetes
  és jogi
  személyek számára a hiányos vagy pontatlan adatok helyesbítését és törlését
  . A tagállamok biztosítják
  ,
  hogy
  a
  társaságok és a közvetítők a részükre e cikkel összhangban átadott, a részvényesek személyazonosságára
  vonatkozó információkat
  csak a szükséges ideig tárolják, de
  legfeljebb 24 hónapig
  azt követően, hogy a társaság vagy a közvetítő értesült arról, hogy az adott személy részvényesi jogállása megszűnt
  .

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy ha egy közvetítő közli
  a társasággal a (2) bekezdéssel összhangban a részvényesek személyazonosságára vonatkozó információkat
  , akkor az nem tekinthető az információk közlésére vonatkozóan szerződés vagy törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezés által megállapított korlátozás megsértésének.

(5)   
  E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  – a 14a. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogadjon el, amelyek meghatározzák a (2) és (3) bekezdésben említett információk átadására az átadandó információk
  formátuma,
  a
  kérelem formátuma – többek között a használandó biztonságos formátumok – és a
  betartandó
  határidők tekintetében
  vonatkozó
  minimumkövetelményeket
  . [Mód. 24]

3b. cikk

Az információk átadása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy egy társaság a részvényesekkel
  ne tartson
  közvetlen kapcsolatot, akkor a részvényeikkel kapcsolatos információkat
  tegyék hozzáférhetővé a társaság honlapján
  , és a közvetítő az alábbi esetek mindegyikében haladéktalanul adja át azokat a részvényeseknek vagy a részvényesek rendelkezése szerinti harmadik félnek:

a)

az információk a részvényesi jogok gyakorlásához szükségesek;

| b) | az információk az adott osztályba tartozó részvényeket birtokló valamennyi részvényest érintik. |
| --- | --- |

b)

az információk az adott osztályba tartozó részvényeket birtokló valamennyi részvényest érintik.

(2)   A tagállamok előírják, hogy a társaságoknak a részvényesi jogok gyakorlásával kapcsolatos információkat az (1) bekezdéssel összhangban szabványos formában, időben kell átadniuk a közvetítő részére.

(3)   A tagállamok kötelezik a közvetítőket arra, hogy a részvényesektől kapott utasításoknak megfelelően haladéktalanul adják át a társaságnak a részvényesektől a részvényesi jogok gyakorlásával kapcsolatban kapott információkat.

(4)   Több közvetítőből álló birtoklási lánc esetén az (1)–(3) bekezdésben említett információkat haladéktalanul át kell adni a közvetítők között.

(5)   
  E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  – a 14a. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogadjon el, amelyek meghatározzák az (1)–(4) ▌ bekezdésben említett információk átadására, az átadandó információk tartalmára, a betartandó határidőkre, valamint az átadandó információk típusára és formátumára vonatkozó követelményeket
  , többek között a használandó biztonságos formátumokat is
  .

3c. cikk

A részvényesi jogok gyakorlásának megkönnyítése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a
  közvetítők
  megkönnyítsék a részvényesi jogok
  részvényesek általi
  gyakorlását, ideértve a közgyűlésen való részvétel és szavazás jogát is. A jogok gyakorlását legalább az alábbi két
  forma egyikében
  kell megkönnyíteni:

| a) | a közvetítő megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a részvényes vagy a részvényes által kijelölt harmadik fél a jogokat önállóan gyakorolhassa; |
| --- | --- |

a)

a közvetítő megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a részvényes vagy a részvényes által kijelölt harmadik fél a jogokat önállóan gyakorolhassa;

| b) | a közvetítő a részvényes kifejezett felhatalmazásával és utasítására, a részvényes javára gyakorolja a részvényesi jogokat. |
| --- | --- |

b)

a közvetítő a részvényes kifejezett felhatalmazásával és utasítására, a részvényes javára gyakorolja a részvényesi jogokat.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a társaságok
  a honlapjukon keresztül nyilvánosan közzétegyék a közgyűléseik jegyzőkönyvét és a szavazások eredményeit
  .
  A tagállamok biztosítják, hogy a társaságok
  visszaigazolják a részvényesek által vagy azok megbízásából a közgyűlésen leadott szavazatokat
  , amennyiben a szavazatok leadása elektronikusan történik
  . Ha a szavazatot a közvetítő adja le, akkor az arról szóló visszaigazolást át kell adnia a részvényesnek. Több közvetítőből álló birtoklási lánc esetén a visszaigazolást haladéktalanul át kell adni a közvetítők között.

(3)   
  E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  a 14a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogadjon el, amelyek meghatározzák az e cikk (1) és (2) ▌ bekezdésében említett részvényesi jogok megkönnyítésére, a megkönnyítés típusára, a szavazatok visszaigazolásának formájára, valamint a betartandó határidőkre vonatkozó
  minimumkövetelményeket
  ▌.

3d. cikk

A költségek átláthatósága

(1)   A tagállamok lehetővé
  tehetik
  a közvetítők számára, hogy
  a társaságok által
  az e fejezet szerint nyújtandó szolgáltatások
  költségét
  felszámítsák. A közvetítők az e fejezetben említett minden egyes szolgáltatás árát, díjait és egyéb költségeit külön-külön nyilvánosan közzéteszik.

(2)   
  Amennyiben a közvetítők jogosultak az (1) bekezdéssel összhangban költségeket felszámítani, a tagállamok biztosítják, hogy a közvetítők az e fejezetben említett szolgáltatásokra vonatkozóan minden egyes szolgáltatás költségét külön-külön nyilvánosan közzétegyék.

A tagállamok biztosítják, hogy a közvetítő által a részvényeseknek, a vállalkozásoknak és más közvetítőknek esetlegesen felszámított költségek megkülönböztetéstől mentesek
  , ésszerűek
  és arányosak legyenek. A jogok belföldi és határokon átnyúló gyakorlása után felszámított költségek közötti eltérések
  csak
  megfelelően
  indokolt esetben engedélyezhetők, és azoknak tükrözniük kell a szolgáltatások teljesítéséért felmerült tényleges költségekben fennálló különbségeket
  .

3e. cikk

Harmadik országbeli közvetítők

Az Unióban fiókteleppel rendelkező harmadik országbeli közvetítőkre alkalmazni kell e fejezet rendelkezéseit.

IB. FEJEZET

AZ INTÉZMÉNYI BEFEKTETŐK, AZ ESZKÖZKEZELŐK ÉS A RÉSZVÉNYESI KÉPVISELETI TANÁCSADÓK ÁTLÁTHATÓSÁGA

3f. cikk

Szerepvállalási politika

(1)   A tagállamok
  a 3f. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül
  biztosítják, hogy az intézményi befektetők és az eszközkezelők a részvényesi szerepvállalásra vonatkozó politikát (szerepvállalási politikát) dolgozzanak ki. A szerepvállalási politika meghatározza, hogy az intézményi befektetők és az eszközkezelők milyen módon hajtsák végre az alábbi intézkedéseket:

| a) | a részvényesi szerepvállalás beépítése befektetési stratégiájukba; |
| --- | --- |

a)

a részvényesi szerepvállalás beépítése befektetési stratégiájukba;

| b) | a befektetést fogadó vállalkozások nyomon követése azok nem pénzügyi teljesítményére
  , valamint a társadalmi és környezeti kockázataikra
  is kiterjedően; |
| --- | --- |

b)

a befektetést fogadó vállalkozások nyomon követése azok nem pénzügyi teljesítményére
  , valamint a társadalmi és környezeti kockázataikra
  is kiterjedően;

| c) | párbeszéd folytatása a befektetést fogadó vállalkozásokkal; |
| --- | --- |

c)

párbeszéd folytatása a befektetést fogadó vállalkozásokkal;

| d) | a szavazati jogok gyakorlása; |
| --- | --- |

d)

a szavazati jogok gyakorlása;

| e) | a részvényesi képviseleti tanácsadók szolgáltatásainak igénybevétele; |
| --- | --- |

e)

a részvényesi képviseleti tanácsadók szolgáltatásainak igénybevétele;

| f) | együttműködés más részvényesekkel. |
| --- | --- |

f)

együttműködés más részvényesekkel.

| fa) | párbeszéd folytatása és együttműködés a befektetést fogadó vállalkozások más érdekelt feleivel
  . |
| --- | --- |

fa)

párbeszéd folytatása és együttműködés a befektetést fogadó vállalkozások más érdekelt feleivel
  .

(2)   A tagállamok
  a 3f. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül
  biztosítják, hogy a szerepvállalási politika szabályozza a részvényesi szerepvállalással kapcsolatos tényleges vagy potenciális összeférhetetlenség kezelését is. Ilyen politikát kell kidolgozni különösen az alábbi helyzetek mindegyikére:

| a) | az intézményi befektető vagy az eszközkezelő vagy azok kapcsolat vállalkozása pénzügyi terméket nyújt a befektetést fogadó vállalkozásnak, vagy azzal egyéb gazdasági kapcsolatban áll; |
| --- | --- |

a)

az intézményi befektető vagy az eszközkezelő vagy azok kapcsolat vállalkozása pénzügyi terméket nyújt a befektetést fogadó vállalkozásnak, vagy azzal egyéb gazdasági kapcsolatban áll;

| b) | az intézményi befektető vagy az eszközkezelő igazgatója a befektetést fogadó vállalkozásban is igazgató; |
| --- | --- |

b)

az intézményi befektető vagy az eszközkezelő igazgatója a befektetést fogadó vállalkozásban is igazgató;

| c) | egy foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény eszközeit kezelő eszközkezelő olyan vállalkozásba fektet be, amely az adott intézmény részére hozzájárulást fizet; |
| --- | --- |

c)

egy foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény eszközeit kezelő eszközkezelő olyan vállalkozásba fektet be, amely az adott intézmény részére hozzájárulást fizet;

| d) | az intézményi befektető vagy az eszközkezelő olyan vállalkozáshoz kapcsolódik, amelynek részvényeire vételi ajánlatot tettek. |
| --- | --- |

d)

az intézményi befektető vagy az eszközkezelő olyan vállalkozáshoz kapcsolódik, amelynek részvényeire vételi ajánlatot tettek.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az intézményi befektetők és az eszközkezelők évente nyilvánosan közzétegyék szerepvállalási politikájukat, valamint annak végrehajtási módját és eredményeit. Az első mondatban említett információkat legalább a vállalkozás honlapján
  díjmentesen
  elérhetővé kell tenni. Az intézményi
  befektetők évente az ügyfeleik rendelkezésére bocsátják ezeket az információkat.

Az intézményi befektetőknek és az eszközkezelőknek minden olyan vállalkozásra vonatkozóan, amelyeknek részvényeit birtokolják, egyenként nyilvánosan közzé kell tenniük, hogy az érintett vállalkozások közgyűlésében szavaznak-e, és ha igen, hogyan, továbbá indokolniuk kell szavazási tevékenységüket. Ha az eszközkezelő valamely intézményi befektető nevében szavaz, akkor az intézményi befektetőnek hivatkoznia kell arra, hogy a szavazásra vonatkozó információkat az eszközkezelő hol tette közzé.
  Az ebben a bekezdésben említett információkat legalább a vállalkozás honlapján díjmentesen elérhetővé kell tenni
  .

(4)   Ha az intézményi befektetők vagy eszközkezelők úgy döntenek, hogy nem dolgoznak ki szerepvállalási politikát, vagy annak végrehajtását és eredményeit nem teszik közzé, ezt egyértelműen és ésszerűen indokolniuk kell. [Mód. 25]

3 g. cikk

Az intézményi befektetők befektetési stratégiája és az eszközkezelőkkel kötött megállapodása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az intézményi befektetők nyilvánosan tegyék közzé, hogy
  befektetési
  stratégiájuk (»a befektetési stratégia«) hogyan illeszkedik kötelezettségeik profiljához és időtartamához, továbbá hogyan járul hozzá eszközeik közép- és hosszú távú teljesítményéhez. Az első mondatban említett információkat legalább a vállalkozás honlapján
  díjmentesen
  elérhetővé kell tenni azok érvényességének teljes időtartamára
  , és a szerepvállalási politikájukra vonatkozó információkkal együtt évente el kell küldeni a vállalkozás ügyfeleinek
  .

(2)   Ha az eszközkezelő valamely intézményi befektető nevében fektet be – akár egyedi ügyfelenként, akár kollektív befektetési forma útján –, akkor az intézményi befektetőnek évente nyilvánosan közzé kell tennie az eszközkezelővel kötött megállapodása fő elemeit az alábbi kérdésekre vonatkozóan:

| a) | a megállapodás ösztönzi-e, és ha igen, milyen mértékben az eszközkezelőt arra, hogy befektetési stratégiáját és döntéseit az intézményi befektető kötelezettségeinek profiljához és időtartamához igazítsa; |
| --- | --- |

a)

a megállapodás ösztönzi-e, és ha igen, milyen mértékben az eszközkezelőt arra, hogy befektetési stratégiáját és döntéseit az intézményi befektető kötelezettségeinek profiljához és időtartamához igazítsa;

| b) | a megállapodás ösztönzi-e, és ha igen, milyen mértékben az eszközkezelőt arra, hogy befektetési döntéseit a vállalkozások közép- és hosszú távú teljesítménye, többek között azok nem pénzügyi teljesítménye alapján hozza, továbbá részt vegyen a vállalkozások irányításában azok teljesítményének javítása és a befektetés megtérülése érdekében; |
| --- | --- |

b)

a megállapodás ösztönzi-e, és ha igen, milyen mértékben az eszközkezelőt arra, hogy befektetési döntéseit a vállalkozások közép- és hosszú távú teljesítménye, többek között azok nem pénzügyi teljesítménye alapján hozza, továbbá részt vegyen a vállalkozások irányításában azok teljesítményének javítása és a befektetés megtérülése érdekében;

| c) | az eszközkezelő teljesítményének értékelésére alkalmazott módszer és az értékelés időtávja, és különösen az, hogy az értékelés figyelembe veszi-e, és ha igen, hogyan, a hosszú távú abszolút teljesítményt, szemben a valamely referenciaindexhez vagy más, hasonló befektetési stratégiát követő eszközkezelőkhöz viszonyított teljesítménnyel; |
| --- | --- |

c)

az eszközkezelő teljesítményének értékelésére alkalmazott módszer és az értékelés időtávja, és különösen az, hogy az értékelés figyelembe veszi-e, és ha igen, hogyan, a hosszú távú abszolút teljesítményt, szemben a valamely referenciaindexhez vagy más, hasonló befektetési stratégiát követő eszközkezelőkhöz viszonyított teljesítménnyel;

| d) | az eszközkezelői szolgáltatások ellenértékének struktúrája hogyan járul hozzá az eszközkezelő befektetési döntéseinek, valamint az intézményi befektető kötelezettségei profiljának és időtartamának összehangolásához; |
| --- | --- |

d)

az eszközkezelői szolgáltatások ellenértékének struktúrája hogyan járul hozzá az eszközkezelő befektetési döntéseinek, valamint az intézményi befektető kötelezettségei profiljának és időtartamának összehangolásához;

| e) | az elvárt portfólióforgalom vagy annak nagyságrendje, a forgalom kiszámítására alkalmazott módszer, valamint az, hogy van-e kialakított eljárás arra az esetre, ha az eszközkezelő a számított forgalmat túllépi; |
| --- | --- |

e)

az elvárt portfólióforgalom vagy annak nagyságrendje, a forgalom kiszámítására alkalmazott módszer, valamint az, hogy van-e kialakított eljárás arra az esetre, ha az eszközkezelő a számított forgalmat túllépi;

| f) | az eszközkezelővel kötött megállapodás időtartama. |
| --- | --- |

f)

az eszközkezelővel kötött megállapodás időtartama.

Ha az eszközkezelővel kötött megállapodás nem tartalmaz egyet vagy többet az a)–f) pontban említett elemek közül, akkor az intézményi befektetőnek ezt egyértelműen és ésszerűen indokolnia kell.. [Mód. 26]

3h. cikk

Az eszközkezelők átláthatósága

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az eszközkezelők
  – a (2) és (2a) bekezdésben meghatározottak szerint –
  tájékoztatást nyújtsanak arról, hogy befektetési stratégiájuk és annak végrehajtása milyen módon felel meg
  a 3 g. cikk (2) bekezdésében említett
  megállapodásnak.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az eszközkezelők
  évente
  tájékoztassák
  a nyilvánosságot
  az alábbiakról:

| a) | befektetési döntéseiket a befektetést fogadó vállalkozások közép- és hosszú távú teljesítményének, többek között nem pénzügyi teljesítményének megítélése alapján hozzák-e, és ha igen, hogyan;
  ▌ |
| --- | --- |

a)

befektetési döntéseiket a befektetést fogadó vállalkozások közép- és hosszú távú teljesítményének, többek között nem pénzügyi teljesítményének megítélése alapján hozzák-e, és ha igen, hogyan;

▌

| b) | a portfólió forgalmának mértéke, az annak kiszámítására alkalmazott módszer, az elvárt mértéket meghaladó forgalom indokolása;
  ▌ |
| --- | --- |

b)

a portfólió forgalmának mértéke, az annak kiszámítására alkalmazott módszer, az elvárt mértéket meghaladó forgalom indokolása;

▌

| c) | felmerült-e, és ha igen, milyen tényleges és potenciális összeférhetetlenség a szerepvállaláshoz kapcsolódó tevékenységgel összefüggésben, és az eszközkezelő hogyan kezelte azt; |
| --- | --- |

c)

felmerült-e, és ha igen, milyen tényleges és potenciális összeférhetetlenség a szerepvállaláshoz kapcsolódó tevékenységgel összefüggésben, és az eszközkezelő hogyan kezelte azt;

| d) | az eszközkezelő igénybe vesz-e – és ha igen, hogyan – részvényesi képviseleti tanácsadókat a szerepvállaláshoz kapcsolódó tevékenységéhez. |
| --- | --- |

d)

az eszközkezelő igénybe vesz-e – és ha igen, hogyan – részvényesi képviseleti tanácsadókat a szerepvállaláshoz kapcsolódó tevékenységéhez.

| e) | általános szinten hogyan járul hozzá a befektetési stratégia és annak végrehajtása az intézményi befektető eszközeinek közép- és hosszú távú teljesítményéhez. |
| --- | --- |

e)

általános szinten hogyan járul hozzá a befektetési stratégia és annak végrehajtása az intézményi befektető eszközeinek közép- és hosszú távú teljesítményéhez.

(2a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az eszközkezelők azon intézményi befektetőket, amelyekkel a 3 g. cikk (2) bekezdésében említett megállapodást kötöttek, évente tájékoztassák a következőkről:

| a) | a portfólió összeállításának módja, valamint az előző időszakban a portfólióban történt lényeges változások indokolása; |
| --- | --- |

a)

a portfólió összeállításának módja, valamint az előző időszakban a portfólióban történt lényeges változások indokolása;

| b) | a portfólióforgalom költségei; |
| --- | --- |

b)

a portfólióforgalom költségei;

| c) | az eszközkezelő értékpapír-kölcsönzési politikája és annak végrehajtása. |
| --- | --- |

c)

az eszközkezelő értékpapír-kölcsönzési politikája és annak végrehajtása.

(3)   A (2) bekezdés
  szerint közzétett
  információkat
  legalább az eszközkezelő honlapján
  díjmentesen
  elérhetővé
  kell
  tenni
  .
  A (2a) bekezdés szerint közzétett információkat díjmentesen kell átadni
  , továbbá ha az eszközkezelő az eszközöket nem egyedi ügyfelenként kezeli, akkor azokat kérésre más befektetőknek is át kell adni.

(3a)
     
  A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy kivételes esetekben az eszközkezelő számára lehetővé teszik, hogy – amennyiben azt az illetékes hatóság jóváhagyja – dönthessen úgy, hogy az e cikk értelmében közzéteendő információk bizonyos részét nem teszi közzé, amennyiben az adott információ tárgyalás témáját képező, küszöbön álló fejleményekre vagy kérdésekre vonatkozik, és az információ közzététele súlyosan sértené az adott eszközkezelő üzleti helyzetét.

3i. cikk

A részvényesi képviseleti tanácsadók átláthatósága

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a részvényesi képviseleti tanácsadók megfelelő intézkedések elfogadásával és végrehajtásával
  a legjobb tudásuk szerint biztosítsák
  , hogy
  kutatásaik és
  szavazási ajánlásaik pontosak és megbízhatóak
  legyenek, és kizárólag ügyfeleik érdekét képviseljék
  .

(1a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a részvényesi képviseleti tanácsadók hivatkozzanak az általuk alkalmazott magatartási kódexre. Amennyiben eltérnek e magatartási kódex bármelyik ajánlásától, akkor azt kötelesek bejelenteni és indokolni, és jelezniük kell az elfogadott alternatív intézkedéseket. Ezt az információt az általuk alkalmazott magatartási kódexre való hivatkozással együtt közzé kell tenni a részvényesi képviseleti tanácsadó honlapján.

A részvényesi képviseleti tanácsadók minden évben beszámolnak e magatartási kódex alkalmazásáról. Az éves jelentéseket közzé kell tenni a részvényesi képviseleti tanácsadó honlapján, és azoknak a közzététel napját követően legalább három évig – díjmentesen – elérhetőnek kell maradniuk.

(2)   
  A tagállamok biztosítják, hogy
  a részvényesi képviseleti tanácsadók
  kutatásaik és
  szavazási ajánlásaik elkészítésével kapcsolatban évente nyilvánosan
  közzétegyék
  az alábbi információk mindegyikét:

| a) | az alkalmazott módszerek és modellek alapvető jellemzőit; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazott módszerek és modellek alapvető jellemzőit;

| b) | a felhasznált főbb információforrásokat; |
| --- | --- |

b)

a felhasznált főbb információforrásokat;

| c) | figyelembe veszik-e, és ha igen, hogyan a nemzeti piaci, jogi, szabályozási
  és vállalatspecifikus
  feltételeket; |
| --- | --- |

c)

figyelembe veszik-e, és ha igen, hogyan a nemzeti piaci, jogi, szabályozási
  és vállalatspecifikus
  feltételeket;

| ca) | az elvégzett kutatás alapvető jellemzőit és az egyes piacokra alkalmazott szavazási politikákat; |
| --- | --- |

ca)

az elvégzett kutatás alapvető jellemzőit és az egyes piacokra alkalmazott szavazási politikákat;

| d) | folytatnak-e
  kommunikációt vagy
  párbeszédet a
  kutatásaik vagy
  szavazási ajánlásaik tárgyát képező vállalkozásokkal
  és érdekelt feleikkel
  , és ha igen, annak mértékét és jellegét; |
| --- | --- |

d)

folytatnak-e
  kommunikációt vagy
  párbeszédet a
  kutatásaik vagy
  szavazási ajánlásaik tárgyát képező vállalkozásokkal
  és érdekelt feleikkel
  , és ha igen, annak mértékét és jellegét;

| da) | a potenciális összeférhetetlenség megelőzésével és kezelésével kapcsolatos szabályzatot; |
| --- | --- |

da)

a potenciális összeférhetetlenség megelőzésével és kezelésével kapcsolatos szabályzatot;

| e) | a szavazási ajánlások elkészítésében részt vevő munkavállalók teljes létszámát
  és képesítéseit
  ; |
| --- | --- |

e)

a szavazási ajánlások elkészítésében részt vevő munkavállalók teljes létszámát
  és képesítéseit
  ;

| f) | az előző évben készített szavazási ajánlások teljes számát. |
| --- | --- |

f)

az előző évben készített szavazási ajánlások teljes számát.

A felsorolt információkat
  a részvényesi képviseleti tanácsadók honlapján
  kell közzétenniük, és a közzététel napját követően legalább három évig
  díjmentesen
  elérhetővé kell tenniük.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a részvényesi képviseleti tanácsadók azonosítsák az olyan tényleges vagy potenciális összeférhetetlenséget vagy üzleti kapcsolatot, amely
  a kutatások és
  a szavazási ajánlások elkészítését befolyásolhatja, továbbá ügyfeleiket ▌haladéktalanul tájékoztassák az ilyen összeférhetetlenségről vagy üzleti kapcsolatról, valamint az összeférhetetlenség mérséklése érdekében tett intézkedésekről.”

| (4) | A fejezet a következő 9a., 9b. és 9c. cikkel egészül ki:
  „9a. cikk
  A javadalmazási politikával kapcsolatos szavazati jog
  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a
  vállalkozások
  javadalmazási
  politikát állapítsanak meg
  az igazgatók tekintetében
  , amelyet jóváhagyás céljából kötelező erejű szavazásra a részvényesek közgyűlése elé terjesztenek
  . A vállalkozások az igazgatók részére csak a részvényesek
  közgyűlése
  által
  megszavazott
  javadalmazási politika alapján fizethetnek ki javadalmazást. E
  politika minden módosításáról a részvényesek közgyűlésének kell szavaznia, a
  politikát
  pedig mindenképpen
  legalább háromévente a
  közgyűlés
  elé kell terjeszteni jóváhagyás céljából.


  A tagállamok azonban rendelkezhetnek úgy, hogy a közgyűlés által a javadalmazási politikáról tartott szavazás konzultatív legyen.




  Az olyan esetekben, ahol korábban nem alkalmaztak javadalmazási politikát és a részvényesek elutasították a hozzájuk benyújtott erre vonatkozó tervezetet, a vállalat a tervezet átdolgozásának ideje alatt – a tervezet elfogadását megelőzően, egy évnél nem hosszabb időtartamig – a meglévő gyakorlatoknak megfelelő javadalmazást fizethet az igazgatóknak.




  Azokban az esetekben, ahol van javadalmazási politika és a részvényesek elutasították az első albekezdésnek megfelelően hozzájuk benyújtott, erre vonatkozó tervezetet, a vállalkozás a tervezet átdolgozásának ideje alatt – a tervezet elfogadását megelőzően, egy évnél nem hosszabb időtartamig – a meglévő politikának megfelelő javadalmazást fizethet az igazgatóknak.


  (2)   A javadalmazási
  politikának világosnak és érthetőnek kell lennie
  , összhangban
  kell állnia
  a vállalkozás üzleti stratégiájával, célkitűzéseivel, értékeivel és hosszú távú érdekeivel, továbbá az összeférhetetlenség elkerülését célzó intézkedéseket
  kell tartalmaznia
  .
  (3)   A javadalmazási politika ismerteti, hogyan járul hozzá a vállalkozás hosszú távú érdekeihez és fenntarthatóságához. Egyértelmű kritériumokat kell tartalmaznia a javadalmazás rögzített és változó összetevőinek megállapítására vonatkozóan, beleértve a
  jutalmak és a
  juttatás valamennyi formáját.
  A politika feltünteti a javadalmazás különböző rögzített és változó összetevőinek megfelelő, relatív arányát. A javadalmazási politika bemutatja, hogy az igazgatók javadalmazásának kialakítása során hogyan vették figyelembe a vállalkozás munkavállalóinak fizetését és foglalkoztatási feltételeit.
  A változó javadalmazás tekintetében a politikának tartalmaznia kell az alkalmazandó pénzügyi és nem pénzügyi teljesítménykritériumokat,
  többek között adott esetben a vállalkozások társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatos programok
  és
  eredmények figyelembevételével, és
  be kell mutatnia, hogyan járulnak ezek hozzá a vállalkozás hosszú távú érdekeihez és fenntarthatóságához, továbbá be kell mutatnia az annak meghatározására alkalmazandó módszereket, hogy a teljesítménykritériumok milyen mértékben valósultak meg; részletesen meg kell határoznia a halasztási időszakokat, a részvényalapú javadalmazás esetében a megszolgálási időszakokat, a megszolgálttá vált részvények megtartását, valamint információkat kell nyújtania a vállalkozás azon lehetőségéről, hogy visszakövetelje a változó javadalmazást.


  A tagállamok biztosítják, hogy a részvények értéke ne játsszon döntő szerepet a pénzügyi teljesítménykritériumokon belül.




  A tagállamok biztosítják, hogy a részvényalapú javadalmazás nem a leglényegesebb eleme az igazgatók változó javadalmazásának. A tagállamok rendelkezhetnek ezen albekezdés rendelkezései alóli kivételekről, feltéve, hogy a javadalmazási politika egyértelmű és ésszerű indokolást tartalmaz arról, hogy a kivétel hogyan járul hozzá a vállalat hosszú távú érdekeihez és fenntarthatóságához.


  A javadalmazási politika jelzi az igazgatók szerződésének főbb feltételeit, többek között időtartamát, az alkalmazandó felmondási időszakokat és a szerződés felbontásához kapcsolódó fizetéseket
  , valamint a kiegészítő nyugdíj vagy a korkedvezményes nyugdíjazási rendszer jellemzőit
  .
  Amennyiben a nemzeti jog lehetővé teszi, hogy a vállalkozások szerződés nélkül állapodjanak meg az igazgatókkal, a politika ez esetben jelzi az igazgatókkal kötött megállapodások főbb feltételeit, köztük időtartamát és az alkalmazandó felmondási időszakokat, valamint a felbontás feltételeit és az ahhoz kapcsolódó kifizetéseket, továbbá a kiegészítő nyugdíj vagy a korkedvezményes nyugdíjazási rendszer jellemzőit.




  A politika meghatározza a vállalkozásnak az igazgatók javadalmazásának megállapítására irányuló eljárásait, beleértve a javadalmazási bizottság szerepét és működését is.


  Bemutatja a javadalmazási politika meghatározásához vezető
  konkrét
  döntéshozatali eljárást. A javadalmazási politika módosítása esetén tartalmazza valamennyi lényeges módosítás magyarázatát, valamint annak bemutatását, hogy milyen módon veszi figyelembe a részvényeseknek a javadalmazási politikáról és jelentésről
  legalább
  az előző
  három egymást követő évben
  alkotott véleményét
  és leadott szavazatait
  .
  (4)   A tagállamok biztosítják, hogy a vállalkozások a részvényesek általi jóváhagyást követően haladéktalanul közzétegyék a javadalmazási politikát, és az a vállalkozás honlapján legalább érvényessége teljes időtartama
  díjmentesen
  alatt elérhető legyen. [Mód. 27rev]

  9b. cikk
  A javadalmazási jelentés kötelező tartalmi elemei és a javadalmazási jelentéssel kapcsolatos szavazati jog
  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a vállalkozás világos és érthető javadalmazási jelentést készítsen, amely átfogó áttekintést ad az egyes igazgatók részére (ideértve az újonnan toborzott és a korábbi igazgatókat is) az előző pénzügyi évben
  a 9a. cikkben említett javadalmazási politikának megfelelően
  megállapított javadalmazásról, beleértve a juttatás valamennyi formáját. Adott esetben tartalmaznia kell a következő elemek mindegyikét:






  a) | a megítélt, kifizetett
  vagy esedékes
  javadalmazás teljes összegét összetevőkre bontva, a javadalmazás rögzített és változó összetevőinek relatív arányát, valamint annak ismertetését, hogy a teljes javadalmazás hogyan kapcsolódik a hosszú távú teljesítményhez és információt arról, hogyan alkalmazták a
  pénzügyi és nem pénzügyi
  teljesítménykritériumokat; |
| --- | --- | --- |

(4)

A fejezet a következő 9a., 9b. és 9c. cikkel egészül ki:

„9a. cikk

A javadalmazási politikával kapcsolatos szavazati jog

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a
  vállalkozások
  javadalmazási
  politikát állapítsanak meg
  az igazgatók tekintetében
  , amelyet jóváhagyás céljából kötelező erejű szavazásra a részvényesek közgyűlése elé terjesztenek
  . A vállalkozások az igazgatók részére csak a részvényesek
  közgyűlése
  által
  megszavazott
  javadalmazási politika alapján fizethetnek ki javadalmazást. E
  politika minden módosításáról a részvényesek közgyűlésének kell szavaznia, a
  politikát
  pedig mindenképpen
  legalább háromévente a
  közgyűlés
  elé kell terjeszteni jóváhagyás céljából.

A tagállamok azonban rendelkezhetnek úgy, hogy a közgyűlés által a javadalmazási politikáról tartott szavazás konzultatív legyen.

Az olyan esetekben, ahol korábban nem alkalmaztak javadalmazási politikát és a részvényesek elutasították a hozzájuk benyújtott erre vonatkozó tervezetet, a vállalat a tervezet átdolgozásának ideje alatt – a tervezet elfogadását megelőzően, egy évnél nem hosszabb időtartamig – a meglévő gyakorlatoknak megfelelő javadalmazást fizethet az igazgatóknak.

Azokban az esetekben, ahol van javadalmazási politika és a részvényesek elutasították az első albekezdésnek megfelelően hozzájuk benyújtott, erre vonatkozó tervezetet, a vállalkozás a tervezet átdolgozásának ideje alatt – a tervezet elfogadását megelőzően, egy évnél nem hosszabb időtartamig – a meglévő politikának megfelelő javadalmazást fizethet az igazgatóknak.

(2)   A javadalmazási
  politikának világosnak és érthetőnek kell lennie
  , összhangban
  kell állnia
  a vállalkozás üzleti stratégiájával, célkitűzéseivel, értékeivel és hosszú távú érdekeivel, továbbá az összeférhetetlenség elkerülését célzó intézkedéseket
  kell tartalmaznia
  .

(3)   A javadalmazási politika ismerteti, hogyan járul hozzá a vállalkozás hosszú távú érdekeihez és fenntarthatóságához. Egyértelmű kritériumokat kell tartalmaznia a javadalmazás rögzített és változó összetevőinek megállapítására vonatkozóan, beleértve a
  jutalmak és a
  juttatás valamennyi formáját.

A politika feltünteti a javadalmazás különböző rögzített és változó összetevőinek megfelelő, relatív arányát. A javadalmazási politika bemutatja, hogy az igazgatók javadalmazásának kialakítása során hogyan vették figyelembe a vállalkozás munkavállalóinak fizetését és foglalkoztatási feltételeit.

A változó javadalmazás tekintetében a politikának tartalmaznia kell az alkalmazandó pénzügyi és nem pénzügyi teljesítménykritériumokat,
  többek között adott esetben a vállalkozások társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatos programok
  és
  eredmények figyelembevételével, és
  be kell mutatnia, hogyan járulnak ezek hozzá a vállalkozás hosszú távú érdekeihez és fenntarthatóságához, továbbá be kell mutatnia az annak meghatározására alkalmazandó módszereket, hogy a teljesítménykritériumok milyen mértékben valósultak meg; részletesen meg kell határoznia a halasztási időszakokat, a részvényalapú javadalmazás esetében a megszolgálási időszakokat, a megszolgálttá vált részvények megtartását, valamint információkat kell nyújtania a vállalkozás azon lehetőségéről, hogy visszakövetelje a változó javadalmazást.

A tagállamok biztosítják, hogy a részvények értéke ne játsszon döntő szerepet a pénzügyi teljesítménykritériumokon belül.

A tagállamok biztosítják, hogy a részvényalapú javadalmazás nem a leglényegesebb eleme az igazgatók változó javadalmazásának. A tagállamok rendelkezhetnek ezen albekezdés rendelkezései alóli kivételekről, feltéve, hogy a javadalmazási politika egyértelmű és ésszerű indokolást tartalmaz arról, hogy a kivétel hogyan járul hozzá a vállalat hosszú távú érdekeihez és fenntarthatóságához.

A javadalmazási politika jelzi az igazgatók szerződésének főbb feltételeit, többek között időtartamát, az alkalmazandó felmondási időszakokat és a szerződés felbontásához kapcsolódó fizetéseket
  , valamint a kiegészítő nyugdíj vagy a korkedvezményes nyugdíjazási rendszer jellemzőit
  .
  Amennyiben a nemzeti jog lehetővé teszi, hogy a vállalkozások szerződés nélkül állapodjanak meg az igazgatókkal, a politika ez esetben jelzi az igazgatókkal kötött megállapodások főbb feltételeit, köztük időtartamát és az alkalmazandó felmondási időszakokat, valamint a felbontás feltételeit és az ahhoz kapcsolódó kifizetéseket, továbbá a kiegészítő nyugdíj vagy a korkedvezményes nyugdíjazási rendszer jellemzőit.

A politika meghatározza a vállalkozásnak az igazgatók javadalmazásának megállapítására irányuló eljárásait, beleértve a javadalmazási bizottság szerepét és működését is.

Bemutatja a javadalmazási politika meghatározásához vezető
  konkrét
  döntéshozatali eljárást. A javadalmazási politika módosítása esetén tartalmazza valamennyi lényeges módosítás magyarázatát, valamint annak bemutatását, hogy milyen módon veszi figyelembe a részvényeseknek a javadalmazási politikáról és jelentésről
  legalább
  az előző
  három egymást követő évben
  alkotott véleményét
  és leadott szavazatait
  .

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a vállalkozások a részvényesek általi jóváhagyást követően haladéktalanul közzétegyék a javadalmazási politikát, és az a vállalkozás honlapján legalább érvényessége teljes időtartama
  díjmentesen
  alatt elérhető legyen. [Mód. 27rev]

9b. cikk

A javadalmazási jelentés kötelező tartalmi elemei és a javadalmazási jelentéssel kapcsolatos szavazati jog

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a vállalkozás világos és érthető javadalmazási jelentést készítsen, amely átfogó áttekintést ad az egyes igazgatók részére (ideértve az újonnan toborzott és a korábbi igazgatókat is) az előző pénzügyi évben
  a 9a. cikkben említett javadalmazási politikának megfelelően
  megállapított javadalmazásról, beleértve a juttatás valamennyi formáját. Adott esetben tartalmaznia kell a következő elemek mindegyikét:

a)

a megítélt, kifizetett
  vagy esedékes
  javadalmazás teljes összegét összetevőkre bontva, a javadalmazás rögzített és változó összetevőinek relatív arányát, valamint annak ismertetését, hogy a teljes javadalmazás hogyan kapcsolódik a hosszú távú teljesítményhez és információt arról, hogyan alkalmazták a
  pénzügyi és nem pénzügyi
  teljesítménykritériumokat;

| b) | az
  ügyvezető
  igazgatók javadalmazásának relatív változását az előző három pénzügyi évben, annak a vállalkozás
  általános teljesítményének
  alakulásához, valamint ahhoz való viszonyát, ahogyan a
  munkavállalók
  átlagos javadalmazása
  ugyanezen időszak során
  változott; |
| --- | --- |

b)

az
  ügyvezető
  igazgatók javadalmazásának relatív változását az előző három pénzügyi évben, annak a vállalkozás
  általános teljesítményének
  alakulásához, valamint ahhoz való viszonyát, ahogyan a
  munkavállalók
  átlagos javadalmazása
  ugyanezen időszak során
  változott;

| c) | a társaság igazgatói által az azonos csoporthoz tartozó vállalkozásoktól kapott
  vagy részükre fizetendő
  minden javadalmazást; |
| --- | --- |

c)

a társaság igazgatói által az azonos csoporthoz tartozó vállalkozásoktól kapott
  vagy részükre fizetendő
  minden javadalmazást;

| d) | a juttatott vagy felkínált részvények és részvényopciók számát, a joggyakorlás fő feltételeit, beleértve a lehívás árfolyamát és napját, valamint ezek változásait; |
| --- | --- |

d)

a juttatott vagy felkínált részvények és részvényopciók számát, a joggyakorlás fő feltételeit, beleértve a lehívás árfolyamát és napját, valamint ezek változásait;

| e) | tájékoztatást a változó javadalmazás visszakövetelésére vonatkozó lehetőség alkalmazásáról; |
| --- | --- |

e)

tájékoztatást a változó javadalmazás visszakövetelésére vonatkozó lehetőség alkalmazásáról;

| f) | tájékoztatást az igazgatók javadalmazásának kialakítási módjáról, ezen belül a javadalmazási bizottság szerepéről. |
| --- | --- |

f)

tájékoztatást az igazgatók javadalmazásának kialakítási módjáról, ezen belül a javadalmazási bizottság szerepéről.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a természetes személyeknek a magánélet tiszteletben tartásához való joga az igazgatók személyes adatainak kezelése során a 95/46/EK irányelv szerinti védelemben részesül.

(3)   A tagállamok biztosítják
  a részvényesek számára azt a jogot
  , hogy az előző pénzügyi
  évre vonatkozó
  javadalmazási
  jelentésről
  az éves közgyűlésen
  konzultatív jellegű szavazást tartsanak
  . Ha a részvényesek a javadalmazási jelentés ellen szavaznak, akkor
  a
  vállalkozásnak
  – szükség esetén – párbeszédet kell kezdeményeznie
  a
  részvényesekkel az elutasítás okainak meghatározása érdekében. A vállalkozásnak a
  következő javadalmazási jelentésben ismertetnie kell, hogy a részvényesek szavazatát
  hogyan vették
  figyelembe.

(3a)
     
  Az e cikk és a 9a. cikk javadalmazásra vonatkozó rendelkezései nem érintik a munkavállalói bérek szabályozására szolgáló tagállami rendszereket, illetve – adott esetben – a munkavállalók irányítótestületi képviseletére vonatkozó tagállami rendelkezéseket.

(4)   
  E cikk egységes alkalmazásának biztosítása céljából
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  a 14a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogadjon el, amelyek meghatározzák az e cikk (1) bekezdésében említett információk szabványos megjelenítését. [Mód. 28]

9c. cikk

A kapcsolt felekkel folytatott ügyletekkel kapcsolatos szavazati jog

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy ▌kapcsolt felekkel folytatott
  jelentős ügyletek esetén
  a társaságok az ügyletet
  legkésőbb
  annak végrehajtásakor nyilvánosan jelentsék be, független harmadik fél által készített jelentést csatolva, amely értékeli, hogy az ügyletre piaci feltételek mellett került-e sor, valamint megerősíti, hogy az ügylet a
  társaság
   – ideértve kisebbségi részvényeseket is – szempontjából méltányos és indokolt
  , valamint kifejti azokat az értékeléseket, amelyeken az elemzés alapul
  . A bejelentésnek tartalmaznia kell a kapcsolt féllel fennálló viszony jellegére vonatkozó információkat, a kapcsolt fél nevét, az ügylet összegét, valamint az
  annak
  értékeléséhez szükséges egyéb lényeges információkat
  , hogy az ügylet a társaság – a kisebbségi részvényeseket is beleértve – szempontjából gazdaságilag méltányos-e
  .

A tagállamok meghatározzák az első albekezdéssel összhangban elfogadandó jelentésre vonatkozó részletes szabályokat, többek között a jelentések benyújtásáért felelős szereplőt, amely a következők valamelyike lehet:

| — | független harmadik fél; |
| --- | --- |

—

független harmadik fél;

| — | a vállalkozás felügyeleti szerve; vagy |
| --- | --- |

—

a vállalkozás felügyeleti szerve; vagy

| — | független igazgatók bizottsága. |
| --- | --- |

—

független igazgatók bizottsága.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a kapcsolt felekkel folytatott
  jelentős ügyleteket a részvényesek vagy a vállalkozás ügyviteli vagy felügyeleti testülete jóváhagyják, azon eljárásokkal összhangban, amelyek megakadályozzák, hogy egy kapcsolt fél pozíciójából fakadóan előnyhöz jusson, és biztosítják a vállalat, illetve azon részvényesek – a kisebbségi részvényeseket is beleértve – érdekeinek megfelelő védelmét, akik nem kapcsolt felek
  .

A tagállamok előírhatják, hogy a részvényesek a vállalkozás ügyviteli vagy felügyeleti testülete által jóváhagyott jelentős ügyletekre vonatkozóan szavazati joggal rendelkezzenek.

Ezáltal megakadályozható, hogy a kapcsolt felek pozíciójukból fakadóan előnyhöz jussanak, és biztosítani lehet a társaság érdekeinek megfelelő védelmét.

(2a)
     
  A tagállamok biztosítják a kapcsolt felek és képviselőik kizárását az (1) bekezdésben említett jelentés elkészítéséből, valamint a (2) bekezdéssel összhangban sorra kerülő szavazásokból és döntésekből. Abban az esetben, ha a kapcsolt felekkel folytatott ügylet részvényest érint, az érintett részvényes az adott ügylettel kapcsolatban nem szavazhat. A tagállamok engedélyezhetik, hogy a kapcsolt fél részvényes részt vegyen a szavazásban, feltéve, hogy a nemzeti jog a szavazási eljárás során alkalmazandó megfelelő biztosítékokat garantál a nem kapcsolt fél részvényesek – a kisebbségi részvényeseket is beleértve – érdekeinek védelme érdekében annak megakadályozása révén, hogy a kapcsolt fél a nem kapcsolt fél részvényesek többségének ellentétes véleménye ellenére vagy a független igazgatók többségének véleménye ellenére jóváhagyja az ügyletet.

(3)   
  A tagállamok biztosítják, hogy
  az azonos kapcsolt felekkel
  bármely 12 hónap során vagy ugyanabban a pénzügyi évben
  folytatott▌ ügyleteket,
  amelyekre nem vonatkoznak az (1), (2) és (2) bekezdésben felsorolt kötelezettségek
  ,
  az említett bekezdések alkalmazásában összesítik
  .

(4)   A tagállamok mentesíthetik az (1), (2) és (3) bekezdésben foglalt követelmények alól
  a következőket:

| — | a vállalkozás és annak csoportjához tartozó egy vagy több tag
  vagy közös vállalkozásai
  közötti ügyleteket, amennyiben a csoportjához tartozó egy vagy több tag
  vagy a közös vállalkozások
  a vállalkozás 100 %-os tulajdonában vannak,
  illetve amennyiben a vállalkozás egyetlen más kapcsolt fele sem rendelkezik érdekeltséggel ezekben a tagokban vagy közös vállalkozásokban
  ; |
| --- | --- |

—

a vállalkozás és annak csoportjához tartozó egy vagy több tag
  vagy közös vállalkozásai
  közötti ügyleteket, amennyiben a csoportjához tartozó egy vagy több tag
  vagy a közös vállalkozások
  a vállalkozás 100 %-os tulajdonában vannak,
  illetve amennyiben a vállalkozás egyetlen más kapcsolt fele sem rendelkezik érdekeltséggel ezekben a tagokban vagy közös vállalkozásokban
  ;

| — | a rendes üzletmenet során létrejött és a szokásos piaci feltételekkel megkötött ügyleteket. |
| --- | --- |

—

a rendes üzletmenet során létrejött és a szokásos piaci feltételekkel megkötött ügyleteket.

(4a)
     
  A tagállamok meghatározzák a kapcsolt felekkel létrejött jelentős ügyletek fogalmát. A kapcsolt felekkel létrejött jelentős ügyleteket a következők figyelembevételével kell definiálni:

| a) | mennyiben befolyásolhatja az ügyletre vonatkozó információ a jóváhagyási eljárásban részt vevő személyek döntéseit; |
| --- | --- |

a)

mennyiben befolyásolhatja az ügyletre vonatkozó információ a jóváhagyási eljárásban részt vevő személyek döntéseit;

| b) | az ügyletnek a társaság eredményére, eszközértékére, tőkeértékére vagy árbevételére, valamint a kapcsolt fél pozíciójára gyakorolt hatása; |
| --- | --- |

b)

az ügyletnek a társaság eredményére, eszközértékére, tőkeértékére vagy árbevételére, valamint a kapcsolt fél pozíciójára gyakorolt hatása;

| c) | milyen kockázatokat jelenthet az ügylet a társaságra és annak kisebbségi részvényeseire nézve. |
| --- | --- |

c)

milyen kockázatokat jelenthet az ügylet a társaságra és annak kisebbségi részvényeseire nézve.

A kapcsolt felekkel létrejött jelentős ügyletek meghatározásakor a tagállamok megállapíthatnak egy vagy több mennyiségi arányt az ügyletnek a társaság bevételeire, eszközértékére, tőkeértékére vagy árbevételére gyakorolt hatása alapján, vagy figyelembe vehetik az ügylet jellegét és a kapcsolt fél pozícióját.”

| (5) | Az irányelv a 14. cikk után a következő, IIa. fejezettel egészül ki:
  „IIA. FEJEZET


  FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI
  AKTUSOK ÉS SZANKCIÓK
  14a. cikk


  A felhatalmazás gyakorlása


  (1)   
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.




  (2)
     
  A Bizottságnak a 3a. cikk (5) bekezdésében, a 3b. cikk (5) bekezdésében, a 3c. cikk (3) bekezdésében és a 9b. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól ...-tól/-től* kezdődő hatállyal.




  (3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3a. cikk (5) bekezdésében, a 3b. cikk (5) bekezdésében, a 3c. cikk (3) bekezdésében és a 9b. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy az abban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.




  (4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.




  (5)
     
  A 3a. cikk (5) bekezdése, a 3b. cikk (5) bekezdése, a 3c. cikk (3) bekezdése és a 9b. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő három hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam három hónappal meghosszabbodik.


  14b. cikk
  Szankciók
  A tagállamok meghatározzák az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb [a nemzeti jogba való átültetés időpontjáig] értesítik ezekről a rendelkezésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást.” |
| --- | --- |

(5)

Az irányelv a 14. cikk után a következő, IIa. fejezettel egészül ki:

„IIA. FEJEZET

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI
  AKTUSOK ÉS SZANKCIÓK

14a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)
     
  A Bizottságnak a 3a. cikk (5) bekezdésében, a 3b. cikk (5) bekezdésében, a 3c. cikk (3) bekezdésében és a 9b. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól ...-tól/-től* kezdődő hatállyal.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3a. cikk (5) bekezdésében, a 3b. cikk (5) bekezdésében, a 3c. cikk (3) bekezdésében és a 9b. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy az abban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)
     
  A 3a. cikk (5) bekezdése, a 3b. cikk (5) bekezdése, a 3c. cikk (3) bekezdése és a 9b. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő három hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam három hónappal meghosszabbodik.

14b. cikk

Szankciók

A tagállamok meghatározzák az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb [a nemzeti jogba való átültetés időpontjáig] értesítik ezekről a rendelkezésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást.”

2. cikk

A 2013/34/EU irányelv módosításai

A 2013/34/EU irányelv a következőképen módosul:

| (-1) | A 2. cikk a következő ponttal egészül ki:










  „(17) | »feltételes adómegállapítás«: határokon átnyúló helyzetekre vagy valamely társaság ügyleteire vonatkozó jogszabályi rendelkezés olyan előzetes értelmezése vagy alkalmazása, amely adóveszteséghez vezethet egyes tagállamokban, vagy amely bizonyos nyereségek mesterséges, csoporton belüli transzferei révén adómegtakarítást eredményezhet a társaság számára.” |
| --- | --- | --- |

(-1)

A 2. cikk a következő ponttal egészül ki:

„(17)

| (-1a) | A 18. cikk a (2) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(2a)
     
  A pénzügyi beszámolókhoz kapcsolódó megjegyzésekben a nagyvállalkozások és a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok összevont alapon nyilvánosságra hozzák az adott pénzügyi évre vonatkozó alábbi információkat, azon tagállamok és harmadik országok szerinti bontásban, ahol telephellyel rendelkeznek:










  a) | név/nevek, a tevékenység jellege és földrajzi hely; |
| --- | --- | --- |

(-1a)

A 18. cikk a (2) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  A pénzügyi beszámolókhoz kapcsolódó megjegyzésekben a nagyvállalkozások és a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok összevont alapon nyilvánosságra hozzák az adott pénzügyi évre vonatkozó alábbi információkat, azon tagállamok és harmadik országok szerinti bontásban, ahol telephellyel rendelkeznek:

a)

név/nevek, a tevékenység jellege és földrajzi hely;

| b) | árbevétel; |
| --- | --- |

b)

árbevétel;

| c) | az alkalmazottak száma teljes munkaidős egyenértékben kifejezve; |
| --- | --- |

c)

az alkalmazottak száma teljes munkaidős egyenértékben kifejezve;

| d) | eszközérték és ezen eszközök karbantartásának éves költsége; |
| --- | --- |

d)

eszközérték és ezen eszközök karbantartásának éves költsége;

| e) | eladások és vásárlások; |
| --- | --- |

e)

eladások és vásárlások;

| f) | adózás előtti eredmény; |
| --- | --- |

f)

adózás előtti eredmény;

| g) | eredményt terhelő adó; |
| --- | --- |

g)

eredményt terhelő adó;

| h) | kapott állami támogatások; |
| --- | --- |

h)

kapott állami támogatások;

| i) | az anyavállalkozások a releváns adatok mellett megadják az egyes tagállamokban vagy harmadik országokban működő leányvállalkozásaik listáját.” |
| --- | --- |

i)

az anyavállalkozások a releváns adatok mellett megadják az egyes tagállamokban vagy harmadik országokban működő leányvállalkozásaik listáját.”

| (-1b) | A 18. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az (1) bekezdés b) pontja és a (2a) bekezdés nem vonatkozik az olyan vállalkozások éves beszámolójára, amelyek szerepelnek a 22. cikknek megfelelően elkészítendő konszolidált éves beszámolóban, feltéve hogy a konszolidált éves beszámoló kiegészítő megjegyzései tartalmazzák ezt az információt.” |
| --- | --- |

(-1b)

A 18. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az (1) bekezdés b) pontja és a (2a) bekezdés nem vonatkozik az olyan vállalkozások éves beszámolójára, amelyek szerepelnek a 22. cikknek megfelelően elkészítendő konszolidált éves beszámolóban, feltéve hogy a konszolidált éves beszámoló kiegészítő megjegyzései tartalmazzák ezt az információt.”

| (-1c) | A szöveg a következő, 18a. cikkel egészül ki:




  „18a. cikk




  A nagyvállalatokra vonatkozó további közzétételi követelmény




  (1)
     
  A pénzügyi beszámolók megjegyzéseiben a nagyvállalatok ezen irányelv 16., 17. és 18. cikkében és bármely más rendelkezésében megkövetelt információkon felül nyilvánosságra hozzák a feltételes adómegállapítással kapcsolatos lényeges adatokat és információkat, azon tagállamok és harmadik országok szerinti bontásban, ahol ezek a nagyvállalatok leányvállalattal rendelkeznek. A Bizottság felhatalmazást kap a nyilvánosságra hozatal formájának és tartalmának – a 49. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusban történő meghatározására.




  (2)
     
  Azok a vállalkozások, amelyek átlagos foglalkoztatottjainak száma összevont alapon a pénzügyi év során nem haladja meg az 500-at, és mérlegfordulónapjukon összevont alapon vagy a mérlegfőösszegük nem haladja meg az összesen 86 millió eurót, vagy a nettó árbevételük nem haladja meg a 100 millió eurót, mentesülnek az e cikk (1) bekezdésében meghatározott kötelezettség alól.




  (3)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében meghatározott kötelezettség nem vonatkozik azokra a tagállami jogszabályok hatálya alá tartozó vállalkozásokra, amelyek anyavállalkozása valamely tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozik, és a rájuk vonatkozó információ szerepelt az anyavállalkozás által az e cikk (1) bekezdésének megfelelően közzétett információk között.




  (4)
     
  Az (1) bekezdésben említett információt a 2006/43/EK irányelvnek megfelelően kell ellenőrizni.” |
| --- | --- |

(-1c)

A szöveg a következő, 18a. cikkel egészül ki:

„18a. cikk

A nagyvállalatokra vonatkozó további közzétételi követelmény

(1)
     
  A pénzügyi beszámolók megjegyzéseiben a nagyvállalatok ezen irányelv 16., 17. és 18. cikkében és bármely más rendelkezésében megkövetelt információkon felül nyilvánosságra hozzák a feltételes adómegállapítással kapcsolatos lényeges adatokat és információkat, azon tagállamok és harmadik országok szerinti bontásban, ahol ezek a nagyvállalatok leányvállalattal rendelkeznek. A Bizottság felhatalmazást kap a nyilvánosságra hozatal formájának és tartalmának – a 49. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusban történő meghatározására.

(2)
     
  Azok a vállalkozások, amelyek átlagos foglalkoztatottjainak száma összevont alapon a pénzügyi év során nem haladja meg az 500-at, és mérlegfordulónapjukon összevont alapon vagy a mérlegfőösszegük nem haladja meg az összesen 86 millió eurót, vagy a nettó árbevételük nem haladja meg a 100 millió eurót, mentesülnek az e cikk (1) bekezdésében meghatározott kötelezettség alól.

(3)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében meghatározott kötelezettség nem vonatkozik azokra a tagállami jogszabályok hatálya alá tartozó vállalkozásokra, amelyek anyavállalkozása valamely tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozik, és a rájuk vonatkozó információ szerepelt az anyavállalkozás által az e cikk (1) bekezdésének megfelelően közzétett információk között.

(4)
     
  Az (1) bekezdésben említett információt a 2006/43/EK irányelvnek megfelelően kell ellenőrizni.”

| (1) | A 20. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következő h) ponttal egészül ki:






  „h) | a 2007/36/EK irányelv 9b. cikkében
  meghatározott
  javadalmazási jelentés.” |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

A 20. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következő h) ponttal egészül ki:

„h)

a 2007/36/EK irányelv 9b. cikkében
  meghatározott
  javadalmazási jelentés.”

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgálócég a 34. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban véleményt nyilvánít az e cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja alapján összeállított információkról, és ellenőrzi, hogy rendelkezésre bocsátották-e az e cikk (1) bekezdésének a), b), e), f), g) és h) pontjában említett információkat.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgálócég a 34. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban véleményt nyilvánít az e cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja alapján összeállított információkról, és ellenőrzi, hogy rendelkezésre bocsátották-e az e cikk (1) bekezdésének a), b), e), f), g) és h) pontjában említett információkat.”

| c) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „(4)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett azon vállalkozásokat, amelyek csak a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja értelmében vett szabályozott piaci kereskedésbe bevezetett részvényektől eltérő értékpapírokat bocsátottak ki, mentesíthetik e cikk (1) bekezdése a), b), e), f), g) és h) pontjának az alkalmazása alól, kivéve, ha e vállalkozások a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontja szerinti multilaterális kereskedési rendszerben forgalmazott részvényeket bocsátottak ki.” |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett azon vállalkozásokat, amelyek csak a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja értelmében vett szabályozott piaci kereskedésbe bevezetett részvényektől eltérő értékpapírokat bocsátottak ki, mentesíthetik e cikk (1) bekezdése a), b), e), f), g) és h) pontjának az alkalmazása alól, kivéve, ha e vállalkozások a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontja szerinti multilaterális kereskedési rendszerben forgalmazott részvényeket bocsátottak ki.”

2a. cikk

A 2004/109/EK irányelv módosításai

A 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (14)

  a következőképpen módosul:

| (1) | A 2. cikk (1) bekezdése a következő, r) ponttal egészül ki:










  „r) | »feltételes adómegállapítás«: határokon átnyúló helyzetekre vagy valamely társaság ügyleteire vonatkozó jogszabályi rendelkezés olyan előzetes értelmezése vagy alkalmazása, amely adóveszteséghez vezethet egyes tagállamokban, vagy amely bizonyos nyereségek mesterséges, csoporton belüli transzferei révén adómegtakarítást eredményezhet a társaság számára.” |
| --- | --- | --- |

(1)

A 2. cikk (1) bekezdése a következő, r) ponttal egészül ki:

„r)

»feltételes adómegállapítás«: határokon átnyúló helyzetekre vagy valamely társaság ügyleteire vonatkozó jogszabályi rendelkezés olyan előzetes értelmezése vagy alkalmazása, amely adóveszteséghez vezethet egyes tagállamokban, vagy amely bizonyos nyereségek mesterséges, csoporton belüli transzferei révén adómegtakarítást eredményezhet a társaság számára.”

| (2) | A szöveg az alábbi, 16a. cikkel egészül ki:




  „16a. cikk




  A kibocsátókra vonatkozó kiegészítő közzétételi követelmény




  (1)
     
  A tagállamok előírják, hogy minden kibocsátó összevont alapon évente nyilvánosságra hozza a pénzügyi évre vonatkozó alábbi információkat, azon tagállamok és harmadik országok szerinti bontásban, ahol leányvállalattal rendelkezik:










  a) | név/nevek, a tevékenység jellege és földrajzi hely; |
| --- | --- | --- |

(2)

A szöveg az alábbi, 16a. cikkel egészül ki:

„16a. cikk

A kibocsátókra vonatkozó kiegészítő közzétételi követelmény

(1)
     
  A tagállamok előírják, hogy minden kibocsátó összevont alapon évente nyilvánosságra hozza a pénzügyi évre vonatkozó alábbi információkat, azon tagállamok és harmadik országok szerinti bontásban, ahol leányvállalattal rendelkezik:

a)

név/nevek, a tevékenység jellege és földrajzi hely;

| b) | árbevétel; |
| --- | --- |

b)

árbevétel;

| c) | az alkalmazottak száma teljes munkaidős egyenértékben kifejezve; |
| --- | --- |

c)

az alkalmazottak száma teljes munkaidős egyenértékben kifejezve;

| d) | adózás előtti eredmény; |
| --- | --- |

d)

adózás előtti eredmény;

| e) | eredményt terhelő adó; |
| --- | --- |

e)

eredményt terhelő adó;

| f) | kapott állami támogatások. |
| --- | --- |

f)

kapott állami támogatások.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség nem vonatkozik a tagállami jogszabályok hatálya alá tartozó azon kibocsátókra, amelyek anyavállalkozása a tagállami jogszabályok hatálya alá tartozik, és a rájuk vonatkozó információ szerepelt az anyavállalkozás által az e cikk (1) bekezdésének megfelelően közzétett információk között.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben említett információkat a 2006/43/EK irányelvben foglaltakkal összhangban ellenőrizni kell, és – amennyiben lehetséges – az érintett kibocsátó éves pénzügyi kimutatásainak vagy – adott esetben – konszolidált pénzügyi kimutatásainak mellékleteként közzé kell tenni.

16b. cikk

A kibocsátókra vonatkozó kiegészítő közzétételi követelmény

(1)
     
  A tagállamok előírják, hogy minden kibocsátó összevont alapon évente nyilvánosságra hozza a pénzügyi évre vonatkozóan a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos lényeges adatokat és információkat, azon tagállamok és harmadik országok szerinti bontásban, ahol leányvállalattal rendelkezik. A Bizottság felhatalmazást kap a nyilvánosságra hozatal formájának és tartalmának – a 27. cikk (2a), (2b) és (2c) bekezdésével összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban történő meghatározására.

(2)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében meghatározott kötelezettség nem vonatkozik azokra a tagállami jogszabályok hatálya alá tartozó kibocsátókra, amelyek anyavállalkozása valamely tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozik, és a rájuk vonatkozó információ szerepelt az anyavállalkozás által az e cikk (1) bekezdésének megfelelően közzétett információk között.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben említett információkat a 2006/43/EK irányelvben foglaltakkal összhangban ellenőrizni kell, és – amennyiben lehetséges – az érintett kibocsátó éves pénzügyi kimutatásainak vagy – adott esetben – konszolidált pénzügyi kimutatásainak mellékleteként közzé kell tenni.”

| (3) | A 27. cikk (2a) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(2a)
     
  „A Bizottságnak a 2. cikk (3), az 5. cikk (6), a 9. cikk (7), a 12. cikk (8), a 13. cikk (2), a 14. cikk (2), a 16a. cikk (1), a 17. cikk (4), a 18. cikk (5), a 19. cikk (4), a 21. cikk (4), a 23. cikk (4), (5) és (7) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására adott felhatalmazás a 2011. januártól kezdődő négyéves időtartamra szól. A Bizottság legalább hat hónappal a négyéves időtartam lejárta előtt jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 27a. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.” |
| --- | --- |

(3)

A 27. cikk (2a) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2a)
     
  „A Bizottságnak a 2. cikk (3), az 5. cikk (6), a 9. cikk (7), a 12. cikk (8), a 13. cikk (2), a 14. cikk (2), a 16a. cikk (1), a 17. cikk (4), a 18. cikk (5), a 19. cikk (4), a 21. cikk (4), a 23. cikk (4), (5) és (7) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására adott felhatalmazás a 2011. januártól kezdődő négyéves időtartamra szól. A Bizottság legalább hat hónappal a négyéves időtartam lejárta előtt jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 27a. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.”

3. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb a [hatálybalépésétől számított 18 hónapon belül] ▌megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

Amikor a tagállamok elfogadják az említett rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az ügyet a 61. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra (A8-0158/2015).

1

(*1)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▌jel mutatja.

*1

(2)  HL C 451., 2014.12.16., 87. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. július 11-i 2007/36/EK irányelve az egyes részvényesi jogok gyakorlásáról a tőzsdén jegyzett társaságokban (HL L 184., 2007.7.14., 17. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/36/EU irányelve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/34/EU irányelve a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

6

(7)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

7

(14)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/109/EK irányelve (2004. december 15.) a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról
  (HL L 390., 2004.12.31., 38. o.).

14

Az Európai Parlament és a Tanács 2004/109/EK irányelve (2004. december 15.) a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/198 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/198

---

P8_TA(2015)0258

Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer piaci stabilitását biztosító tartalék ***I

Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek Unión belüli kereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0020 – C8-0016/2014 – 2014/0011(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 265/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8–0016/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8–0016/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. június 4-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. június 4-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. május 13-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. május 13-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A8-0029/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A8-0029/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 424., 2014.11.26., 46. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0011

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 8-án került elfogadásra az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/1814 rendelet.)

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/199 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/199

---

P8_TA(2015)0259

Tengerészek ***I

Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a tengerészekről, valamint a 2008/94/EK, a 2009/38/EK, a 2002/14/EK, a 98/59/EK és a 2001/23/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0798) – C7-0409/2013 – 2013/0390(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 265/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0798), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0798),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 153. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0409/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 153. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0409/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. március 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. március 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2014. április 3-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2014. április 3-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. május 13-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. május 13-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Halászati Bizottság véleményére (A8-0127/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Halászati Bizottság véleményére (A8-0127/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 226., 2014.7.16., 35. o.

(2)  HL C 174., 2014.6.7., 50. o.

---

P8_TC1-COD(2013)0390

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 8-án került elfogadásra a 2008/94/EK, a 2009/38/EK és a 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint a 98/59/EK és a 2001/23/EK tanácsi irányelvnek a tengerészek tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/1794 irányelv.)

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/200 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/200

---

P8_TA(2015)0260

Tudományos és technológiai együttműködési megállapodás Svájccal: Horizont 2020 és az ITER-tevékenységek ***

Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Svájci Államszövetségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz és az Európai Atomenergia-közösség „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjához való társulásáról, valamint a Svájci Államszövetségnek a Fusion for Energy által végzett ITER-tevékenységekben való részvételének szabályozásáról szóló, egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05662/2015 – C8-0056/2015 – 2014/0304(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 265/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács határozattervezetére (05662/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács határozattervezetére (05662/2015),

| — | tekintettel a Svájci Államszövetségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz és az Európai Atomenergia-közösség „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjához való társulásáról, valamint Svájcnak a Fusion for Energy által végzett ITER-tevékenységekben való részvételének szabályozásáról szóló, egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodástervezetre (15369/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Svájci Államszövetségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz és az Európai Atomenergia-közösség „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjához való társulásáról, valamint Svájcnak a Fusion for Energy által végzett ITER-tevékenységekben való részvételének szabályozásáról szóló, egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodástervezetre (15369/2014),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával, 218. cikkének (7) bekezdésével és 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével összhangban benyújtott egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0056/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával, 218. cikkének (7) bekezdésével és 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével összhangban benyújtott egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0056/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, 108. cikkének (7) bekezdésére és 50. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, 108. cikkének (7) bekezdésére és 50. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0181/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0181/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Svájci Államszövetség kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Svájci Államszövetség kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/201 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/201

---

P8_TA(2015)0261

A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások *

Az Európai Parlament 2015. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0098 – C8-0075/2015 – 2015/0051(NLE))

(Konzultáció)

(2017/C 265/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0098), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0098),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0075/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0075/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8-0205/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8-0205/2015),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az alábbi módosításokkal; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az alábbi módosításokkal;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Határozatra irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A tagállamoknak és az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében meghatározott, a teljes foglalkoztatottságra és a társadalmi haladásra irányuló célkitűzések megvalósítása érdekében összehangolt stratégia kialakítására kell törekedniük a foglalkoztatás, és
  különösen
  a szakképzett, képzett
  és alkalmazkodásra képes
  munkaerő, valamint a gazdasági változásokra reagálni képes munkaerőpiacok fejlesztése terén. A tagállamok a szociális partnerek kötelezettségeire vonatkozó nemzeti gyakorlat figyelembevételével közös érdekű ügynek tekintik a foglalkoztatás előmozdítását, és az ilyen irányú fellépésüket a Tanács keretében összehangolják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A tagállamoknak és az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében meghatározott, a teljes foglalkoztatottságra és a társadalmi haladásra irányuló célkitűzések megvalósítása érdekében összehangolt stratégia kialakítására kell törekedniük a foglalkoztatás, és
  különösen
  a szakképzett, képzett
  és alkalmazkodásra képes
  munkaerő, valamint a gazdasági változásokra reagálni képes munkaerőpiacok fejlesztése terén. A tagállamok a szociális partnerek kötelezettségeire vonatkozó nemzeti gyakorlat figyelembevételével közös érdekű ügynek tekintik a foglalkoztatás előmozdítását, és az ilyen irányú fellépésüket a Tanács keretében összehangolják.

| (1) | A tagállamoknak és az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében meghatározott, a teljes foglalkoztatottságra és a társadalmi haladásra irányuló célkitűzések megvalósítása érdekében
  , valamint a tudományos, a technológiai, a mérnöki és a matematikai ágazatok területén folyó képzés célzott előmozdítása, illetve az oktatási rendszer átalakítása révén hatékony és
  összehangolt
  , a munkanélküliség súlyos hatásainak ellensúlyozására irányuló
  stratégia kialakítására kell törekedniük a foglalkoztatás, és a szakképzett, képzett munkaerő, valamint a gazdasági
  , társadalmi és környezeti
  változásokra reagálni képes munkaerőpiacok fejlesztése terén.
  Külön erőfeszítéseket kell tenni
  a
  nagyon alacsonyan iskolázott vagy nagyon alacsony szakképzettséggel rendelkező, illetve a képzettség vagy szakképzettség gyors megszerzésére képtelen munkaerő foglalkoztatásának növelése és az egyre növekvő nagyságú és hosszú távú munkanélküliség csökkentése érdekében, különös figyelemmel a leszakadó térségekre.
   A tagállamok a szociális partnerek kötelezettségeire vonatkozó nemzeti gyakorlat figyelembevételével
  prioritásnak és
  közös érdekű ügynek tekintik a foglalkoztatás előmozdítását, és az ilyen irányú fellépésüket a Tanács keretében összehangolják.
  Az Uniónak politikai javaslatokkal kell kísérnie ezen erőfeszítéseket a Szerződés célkitűzéseinek megvalósítása érdekében, valamint a befogadó, integrált munkaerőpiac és a tisztességes munkakörülmények – a megfelelő bérezést is beleértve – többek között kollektív tárgyalásokon elért biztosítása céljából Unió-szerte. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamoknak és az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében meghatározott, a teljes foglalkoztatottságra és a társadalmi haladásra irányuló célkitűzések megvalósítása érdekében
  , valamint a tudományos, a technológiai, a mérnöki és a matematikai ágazatok területén folyó képzés célzott előmozdítása, illetve az oktatási rendszer átalakítása révén hatékony és
  összehangolt
  , a munkanélküliség súlyos hatásainak ellensúlyozására irányuló
  stratégia kialakítására kell törekedniük a foglalkoztatás, és a szakképzett, képzett munkaerő, valamint a gazdasági
  , társadalmi és környezeti
  változásokra reagálni képes munkaerőpiacok fejlesztése terén.
  Külön erőfeszítéseket kell tenni
  a
  nagyon alacsonyan iskolázott vagy nagyon alacsony szakképzettséggel rendelkező, illetve a képzettség vagy szakképzettség gyors megszerzésére képtelen munkaerő foglalkoztatásának növelése és az egyre növekvő nagyságú és hosszú távú munkanélküliség csökkentése érdekében, különös figyelemmel a leszakadó térségekre.
   A tagállamok a szociális partnerek kötelezettségeire vonatkozó nemzeti gyakorlat figyelembevételével
  prioritásnak és
  közös érdekű ügynek tekintik a foglalkoztatás előmozdítását, és az ilyen irányú fellépésüket a Tanács keretében összehangolják.
  Az Uniónak politikai javaslatokkal kell kísérnie ezen erőfeszítéseket a Szerződés célkitűzéseinek megvalósítása érdekében, valamint a befogadó, integrált munkaerőpiac és a tisztességes munkakörülmények – a megfelelő bérezést is beleértve – többek között kollektív tárgyalásokon elért biztosítása céljából Unió-szerte.

Módosítás 2

Határozatra irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Az Eurostat 2015 januárjában 23 815 000 -re becsüli a munkanélküliek számát az Unióban, ebből 18 059 000 az euróövezetben élők közül kerül ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

Az Eurostat 2015 januárjában 23 815 000 -re becsüli a munkanélküliek számát az Unióban, ebből 18 059 000 az euróövezetben élők közül kerül ki.

Módosítás 3

Határozatra irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | A 2010/707/EU tanácsi határozatban

   (1bis)

  szereplő korábbi adatokhoz képest – amelyek azt mutatták, hogy legalább 20 millió embert kell kimenteni a szegénység és a kirekesztettség veszélyéből – szükséges a számos uniós polgár által megélt mélyszegénység körülményeire vonatkozó biztos mutatók megállapítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

A 2010/707/EU tanácsi határozatban

   (1bis)

  szereplő korábbi adatokhoz képest – amelyek azt mutatták, hogy legalább 20 millió embert kell kimenteni a szegénység és a kirekesztettség veszélyéből – szükséges a számos uniós polgár által megélt mélyszegénység körülményeire vonatkozó biztos mutatók megállapítása.

Módosítás 4

Határozatra irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az Uniónak küzdenie kell a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, biztosítania kell, hogy mindenki egyaránt gyakorolhassa az alapvető jogokat, és elő kell mozdítania a társadalmi igazságosságot és védelmet. Szakpolitikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során figyelembe kell vennie a megfelelő szociális védelem biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre és a minőségi oktatásra és képzésre vonatkozó követelményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az Uniónak küzdenie kell a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, biztosítania kell, hogy mindenki egyaránt gyakorolhassa az alapvető jogokat, és elő kell mozdítania a társadalmi igazságosságot és védelmet. Szakpolitikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során figyelembe kell vennie a megfelelő szociális védelem biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre és a minőségi oktatásra és képzésre vonatkozó követelményeket.

| (2) | Az Uniónak küzdenie kell a társadalmi kirekesztés,
  a
  szegénység
  minden formája
  és
  a
  megkülönböztetés ellen, biztosítania kell, hogy mindenki egyaránt gyakorolhassa az alapvető jogokat, és elő kell mozdítania a társadalmi igazságosságot és védelmet.
  Más jogszabályok vagy politikák mellékhatásai nem veszélyeztethetik ezt az általános célkitűzést.
  Szakpolitikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során figyelembe kell vennie a megfelelő szociális védelem biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre és a minőségi oktatásra és képzésre vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(2)

Az Uniónak küzdenie kell a társadalmi kirekesztés,
  a
  szegénység
  minden formája
  és
  a
  megkülönböztetés ellen, biztosítania kell, hogy mindenki egyaránt gyakorolhassa az alapvető jogokat, és elő kell mozdítania a társadalmi igazságosságot és védelmet.
  Más jogszabályok vagy politikák mellékhatásai nem veszélyeztethetik ezt az általános célkitűzést.
  Szakpolitikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során figyelembe kell vennie a megfelelő szociális védelem biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre és a minőségi oktatásra és képzésre vonatkozó követelményeket.

Módosítás 6

Határozatra irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A tagállamok kötelezettsége, hogy közös érdekű ügynek tekintsék és összehangolják gazdaságpolitikájukat a Tanácsban. A Tanács feladata pedig, hogy a tagállami politikák irányvonalának meghatározása céljából foglalkoztatási és átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat fogadjon el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A tagállamok kötelezettsége, hogy közös érdekű ügynek tekintsék és összehangolják gazdaságpolitikájukat a Tanácsban. A Tanács feladata pedig, hogy a tagállami politikák irányvonalának meghatározása céljából foglalkoztatási és átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat fogadjon el.

| (4) | A tagállamok kötelezettsége, hogy közös érdekű ügynek tekintsék és összehangolják gazdaságpolitikájukat a Tanácsban
  , szociálpolitikájukkal együtt
  . A Tanács feladata pedig, hogy a tagállami politikák irányvonalának meghatározása céljából foglalkoztatási és átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat fogadjon el. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok kötelezettsége, hogy közös érdekű ügynek tekintsék és összehangolják gazdaságpolitikájukat a Tanácsban
  , szociálpolitikájukkal együtt
  . A Tanács feladata pedig, hogy a tagállami politikák irányvonalának meghatározása céljából foglalkoztatási és átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat fogadjon el.

Módosítás 7

Határozatra irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Annak biztosítása érdekében, hogy demokratikusabb döntéshozatal történjen az integrált iránymutatások vonatkozásában, amelyek Unió-szerte érintik a polgárokat és a munkaerőpiacokat, elengedhetetlen, hogy mind a foglalkoztatási iránymutatásokról, mind az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokról a Tanács és az Európai Parlament határozzon. Az integrált iránymutatásoknak prioritásként lehetővé kell tenniük a tagállamok számára, hogy fenntartható és integrált gazdasági modelleket fogadjanak el uniós, nemzeti és helyi szinten. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Annak biztosítása érdekében, hogy demokratikusabb döntéshozatal történjen az integrált iránymutatások vonatkozásában, amelyek Unió-szerte érintik a polgárokat és a munkaerőpiacokat, elengedhetetlen, hogy mind a foglalkoztatási iránymutatásokról, mind az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokról a Tanács és az Európai Parlament határozzon. Az integrált iránymutatásoknak prioritásként lehetővé kell tenniük a tagállamok számára, hogy fenntartható és integrált gazdasági modelleket fogadjanak el uniós, nemzeti és helyi szinten.

Módosítás 8

Határozatra irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Az Unió a Szerződés rendelkezéseivel összhangban szakpolitikai koordinációs eszközöket alakított ki és alkalmaz a költségvetési politika és a makroszerkezeti politikák területén. E különböző eszközöket az európai szemeszter az integrált, többoldalú gazdasági és költségvetési felügyelet céljából átfogó keretbe foglalja,
  melynek működése az
  európai szemeszter egyszerűsítésével és megerősítésével – a Bizottság 2015-ös éves növekedési jelentésében foglaltak szerint – még jobb
  lesz
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az Unió a Szerződés rendelkezéseivel összhangban szakpolitikai koordinációs eszközöket alakított ki és alkalmaz a költségvetési politika és a makroszerkezeti politikák területén. E különböző eszközöket az európai szemeszter az integrált, többoldalú gazdasági és költségvetési felügyelet céljából átfogó keretbe foglalja,
  melynek működése az
  európai szemeszter egyszerűsítésével és megerősítésével – a Bizottság 2015-ös éves növekedési jelentésében foglaltak szerint – még jobb
  lesz
  .

| (5) | Az Unió a Szerződés rendelkezéseivel összhangban szakpolitikai koordinációs eszközöket alakított ki és alkalmaz a költségvetési politika és a makroszerkezeti politikák területén
  , amelyek nagy hatással vannak az Unió szociális és foglalkoztatási helyzetére
  . E
  politikák a növekedésnek és a foglalkoztatásnak nem kedvező stagnálást és deflációt idézhetnek elő az Unió egyes részein. E tekintetben nélkülözhetetlen az új szociális mutatók, valamint a pénzügyi és gazdasági válság következtében bizonyos tagállamok által megtapasztalt aszimmetrikus sokkhatások figyelembevétele. E
  különböző eszközöket az európai szemeszter az integrált, többoldalú gazdasági és költségvetési felügyelet
  , foglalkoztatás és szociálpolitikák
  céljából átfogó keretbe foglalja,
  és az európai szemesztert még inkább
  az
  Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítésére kell irányozni. Az
  európai szemeszter
  működése annak
  egyszerűsítésével és megerősítésével – a Bizottság 2015-ös éves növekedési jelentésében foglaltak szerint – még jobb
  lehet, bár ez az eszköz még nem javított a válság által leginkább érintett tagállamok gazdasági helyzetén
  . |
| --- | --- |

(5)

Az Unió a Szerződés rendelkezéseivel összhangban szakpolitikai koordinációs eszközöket alakított ki és alkalmaz a költségvetési politika és a makroszerkezeti politikák területén
  , amelyek nagy hatással vannak az Unió szociális és foglalkoztatási helyzetére
  . E
  politikák a növekedésnek és a foglalkoztatásnak nem kedvező stagnálást és deflációt idézhetnek elő az Unió egyes részein. E tekintetben nélkülözhetetlen az új szociális mutatók, valamint a pénzügyi és gazdasági válság következtében bizonyos tagállamok által megtapasztalt aszimmetrikus sokkhatások figyelembevétele. E
  különböző eszközöket az európai szemeszter az integrált, többoldalú gazdasági és költségvetési felügyelet
  , foglalkoztatás és szociálpolitikák
  céljából átfogó keretbe foglalja,
  és az európai szemesztert még inkább
  az
  Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítésére kell irányozni. Az
  európai szemeszter
  működése annak
  egyszerűsítésével és megerősítésével – a Bizottság 2015-ös éves növekedési jelentésében foglaltak szerint – még jobb
  lehet, bár ez az eszköz még nem javított a válság által leginkább érintett tagállamok gazdasági helyzetén
  .

Módosítás 9

Határozatra irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Az Európai Szociális Megfigyelőközpont szerint

   (1bis)

  a jövedelemtámogatásnak és a szociális védelemnek az Unió 26 tagállamában már léteznek különböző formái. A foglalkoztatásért, szociális ügyekért, munkavállalói készségekért és mobilitásért felelős biztos, Marianne Thyssen kijelentette, hogy „ha [ő] határozhatna arról, hogy mi történik Európában minden tagállamban, akkor Európa minden országában lenne minimumjövedelem”. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Az Európai Szociális Megfigyelőközpont szerint

   (1bis)

  a jövedelemtámogatásnak és a szociális védelemnek az Unió 26 tagállamában már léteznek különböző formái. A foglalkoztatásért, szociális ügyekért, munkavállalói készségekért és mobilitásért felelős biztos, Marianne Thyssen kijelentette, hogy „ha [ő] határozhatna arról, hogy mi történik Európában minden tagállamban, akkor Európa minden országában lenne minimumjövedelem”.

Módosítás 10

Határozatra irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | Az uniós minimálbérre vonatkozó szabályozási keret létrehozásához uniós szinten nem áll rendelkezésre a szükséges szabályozói hatáskör. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

Az uniós minimálbérre vonatkozó szabályozási keret létrehozásához uniós szinten nem áll rendelkezésre a szükséges szabályozói hatáskör.

Módosítás 47

Határozatra irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A pénzügyi és gazdasági válság során kiderült, hogy hol vannak az
  Unió és tagállamai gazdaságának
  gyenge pontjai. Az is nyilvánvalóvá vált, hogy a tagállamok gazdaságai és munkaerőpiacai nagymértékben függenek egymástól. Napjaink legnagyobb kihívása abban áll, hogy az Unió az erős, fenntartható és inkluzív növekedés és a munkahelyteremtés irányába mozduljon el. Ehhez mind uniós, mind nemzeti szinten a Szerződés és az uniós gazdasági kormányzás rendelkezéseinek megfelelő, összehangolt és
  ambiciózus
  politikai fellépésre van szükség. E fellépés célja többek között, hogy a kínálati és keresleti oldali intézkedések ötvözésével fellendítse a beruházásokat, megújítsa a strukturális reformok iránti elkötelezettséget, és felelősségteljes költségvetési gazdálkodásra ösztönözzön. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A pénzügyi és gazdasági válság során kiderült, hogy hol vannak az
  Unió és tagállamai gazdaságának
  gyenge pontjai. Az is nyilvánvalóvá vált, hogy a tagállamok gazdaságai és munkaerőpiacai nagymértékben függenek egymástól. Napjaink legnagyobb kihívása abban áll, hogy az Unió az erős, fenntartható és inkluzív növekedés és a munkahelyteremtés irányába mozduljon el. Ehhez mind uniós, mind nemzeti szinten a Szerződés és az uniós gazdasági kormányzás rendelkezéseinek megfelelő, összehangolt és
  ambiciózus
  politikai fellépésre van szükség. E fellépés célja többek között, hogy a kínálati és keresleti oldali intézkedések ötvözésével fellendítse a beruházásokat, megújítsa a strukturális reformok iránti elkötelezettséget, és felelősségteljes költségvetési gazdálkodásra ösztönözzön.

| (6) | A pénzügyi és gazdasági válság során kiderült, hogy hol vannak
  a tagállamok gazdaságainak és
  az
  uniós koordinációs mechanizmusoknak
  gyenge pontjai. Az is nyilvánvalóvá vált, hogy a tagállamok gazdaságai és munkaerőpiacai nagymértékben függenek egymástól. Napjaink legnagyobb kihívása abban áll, hogy az Unió az erős, fenntartható és inkluzív növekedés és a munkahelyteremtés irányába mozduljon el
  , amelybe beletartozik, hogy gátat vessenek az Unió területének bizonyos részein kialakult jelentős mértékű munkanélküliségnek
  . Ehhez mind uniós, mind nemzeti szinten a Szerződés és az uniós gazdasági kormányzás rendelkezéseinek megfelelő,
  szilárd,
  összehangolt
  , ambiciózus
  és
  főleg hatékony
  politikai fellépésre van szükség. E fellépés célja többek között, hogy a kínálati és keresleti oldali intézkedések ötvözésével fellendítse a beruházásokat,
  főleg azokat, amelyek a kis- és középvállalkozások (kkv-k), a mikrovállalkozások, az innovatív induló vállalkozások és a zöld foglalkoztatást elősegítő vállalkozások fejlesztésére irányulnak,
  megújítsa a strukturális reformok iránti elkötelezettséget, és felelősségteljes költségvetési gazdálkodásra ösztönözzön.
  E fellépések célja, hogy tisztességes szociális védelemre épülő, befogadóbb, jogokon alapuló munkaerőpiacot hozzon létre. Továbbá a mélyszegénység és a társadalmi kirekesztettség leküzdése érdekében e fellépéseknek a nemzeti gyakorlatokkal összhangban bevezetendő olyan szociális védelmi intézkedéseket kell tartalmaznia, mint a garantált minimumjövedelem. |
| --- | --- |

(6)

A pénzügyi és gazdasági válság során kiderült, hogy hol vannak
  a tagállamok gazdaságainak és
  az
  uniós koordinációs mechanizmusoknak
  gyenge pontjai. Az is nyilvánvalóvá vált, hogy a tagállamok gazdaságai és munkaerőpiacai nagymértékben függenek egymástól. Napjaink legnagyobb kihívása abban áll, hogy az Unió az erős, fenntartható és inkluzív növekedés és a munkahelyteremtés irányába mozduljon el
  , amelybe beletartozik, hogy gátat vessenek az Unió területének bizonyos részein kialakult jelentős mértékű munkanélküliségnek
  . Ehhez mind uniós, mind nemzeti szinten a Szerződés és az uniós gazdasági kormányzás rendelkezéseinek megfelelő,
  szilárd,
  összehangolt
  , ambiciózus
  és
  főleg hatékony
  politikai fellépésre van szükség. E fellépés célja többek között, hogy a kínálati és keresleti oldali intézkedések ötvözésével fellendítse a beruházásokat,
  főleg azokat, amelyek a kis- és középvállalkozások (kkv-k), a mikrovállalkozások, az innovatív induló vállalkozások és a zöld foglalkoztatást elősegítő vállalkozások fejlesztésére irányulnak,
  megújítsa a strukturális reformok iránti elkötelezettséget, és felelősségteljes költségvetési gazdálkodásra ösztönözzön.
  E fellépések célja, hogy tisztességes szociális védelemre épülő, befogadóbb, jogokon alapuló munkaerőpiacot hozzon létre. Továbbá a mélyszegénység és a társadalmi kirekesztettség leküzdése érdekében e fellépéseknek a nemzeti gyakorlatokkal összhangban bevezetendő olyan szociális védelmi intézkedéseket kell tartalmaznia, mint a garantált minimumjövedelem.

Módosítás 12

Határozatra irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A tagállamoknak és az Uniónak a válság társadalmi hatásait is kezelniük kell, és arra kell törekedniük, hogy
  összetartó
  társadalmat alakítsanak ki, amelyben az emberek képesek az előttük álló változások felmérésére, és képesek megfelelően reagálni ezekre, és mind a társadalomnak, mind a gazdaságnak aktív szereplői. Egyenlő hozzáférési feltételeket és lehetőségeket kell teremteni mindenkinek, és csökkenteni kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget, különösen a munkaerőpiac és a szociális jóléti rendszerek hatékony működésének biztosítása és a munkaerőpiacra való belépés előtt álló akadályok megszüntetése révén. A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a gazdasági növekedés előnyeiből minden polgár és minden
  régió
  részesüljön. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A tagállamoknak és az Uniónak a válság társadalmi hatásait is kezelniük kell, és arra kell törekedniük, hogy
  összetartó
  társadalmat alakítsanak ki, amelyben az emberek képesek az előttük álló változások felmérésére, és képesek megfelelően reagálni ezekre, és mind a társadalomnak, mind a gazdaságnak aktív szereplői. Egyenlő hozzáférési feltételeket és lehetőségeket kell teremteni mindenkinek, és csökkenteni kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget, különösen a munkaerőpiac és a szociális jóléti rendszerek hatékony működésének biztosítása és a munkaerőpiacra való belépés előtt álló akadályok megszüntetése révén. A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a gazdasági növekedés előnyeiből minden polgár és minden
  régió
  részesüljön.

| (7) | A tagállamoknak és az Uniónak a válság társadalmi hatásait is kezelniük kell,
  a mélyszegénységre vonatkozóan megbízhatóbb adatokat kell közölniük
  és arra kell törekedniük, hogy
  inkluzív és igazságosabb
  társadalmat alakítsanak ki, amelyben az emberek képesek az előttük álló változások felmérésére, és képesek megfelelően reagálni ezekre, és mind a társadalomnak, mind a gazdaságnak aktív szereplői. Egyenlő
  , megkülönböztetésmentes
  hozzáférési feltételeket és lehetőségeket kell teremteni mindenkinek, és
  jelentősen
  csökkenteni kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget, különösen a munkaerőpiac és a
  megfelelő
  szociális jóléti rendszerek hatékony működésének biztosítása és a munkaerőpiacra való belépés előtt álló
  , különösen a fogyatékossággal élő személyeket sújtó szükségtelen adminisztratív
  akadályok megszüntetése révén. A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a gazdasági növekedés előnyeiből minden polgár és minden
  regionális és helyi szervezet
  részesüljön.
  A közös foglalkoztatási jelentésben a foglalkoztatási és szociális mutatók eredménytáblája különösen hasznos eszköz e tekintetben, mely hozzájárul a legfőbb foglalkoztatási és szociális problémák és eltérések időben történő észleléséhez, és azon területek azonosításához, ahol politikai fellépésre leginkább szükség van. Az eredménytábla jövőbeni verzióiban azonban nemek szerint lebontott adatokat is szerepeltetni kell. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamoknak és az Uniónak a válság társadalmi hatásait is kezelniük kell,
  a mélyszegénységre vonatkozóan megbízhatóbb adatokat kell közölniük
  és arra kell törekedniük, hogy
  inkluzív és igazságosabb
  társadalmat alakítsanak ki, amelyben az emberek képesek az előttük álló változások felmérésére, és képesek megfelelően reagálni ezekre, és mind a társadalomnak, mind a gazdaságnak aktív szereplői. Egyenlő
  , megkülönböztetésmentes
  hozzáférési feltételeket és lehetőségeket kell teremteni mindenkinek, és
  jelentősen
  csökkenteni kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget, különösen a munkaerőpiac és a
  megfelelő
  szociális jóléti rendszerek hatékony működésének biztosítása és a munkaerőpiacra való belépés előtt álló
  , különösen a fogyatékossággal élő személyeket sújtó szükségtelen adminisztratív
  akadályok megszüntetése révén. A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a gazdasági növekedés előnyeiből minden polgár és minden
  regionális és helyi szervezet
  részesüljön.
  A közös foglalkoztatási jelentésben a foglalkoztatási és szociális mutatók eredménytáblája különösen hasznos eszköz e tekintetben, mely hozzájárul a legfőbb foglalkoztatási és szociális problémák és eltérések időben történő észleléséhez, és azon területek azonosításához, ahol politikai fellépésre leginkább szükség van. Az eredménytábla jövőbeni verzióiban azonban nemek szerint lebontott adatokat is szerepeltetni kell.

Módosítás 13

Határozatra irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Az ifjúsági garancia végrehajtásával kapcsolatosan a Számvevőszék három kritikus pontot állapított meg: a teljes finanszírozás gazdasági vetülete, a „jó minőségű kínálat” meghatározása és az ilyen megközelítésből származó eredmények nyomon követésének módjai. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Az ifjúsági garancia végrehajtásával kapcsolatosan a Számvevőszék három kritikus pontot állapított meg: a teljes finanszírozás gazdasági vetülete, a „jó minőségű kínálat” meghatározása és az ilyen megközelítésből származó eredmények nyomon követésének módjai.

Módosítás 14

Határozatra irányuló javaslat

7 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7b) | A 2010/707/EU tanácsi határozat

   (1bis)

  az alábbi célkitűzéseket sorolta fel: 2020-ra 75 %-ra kell növelni a 20 és 64 év közötti nők és férfiak foglalkoztatási rátáját; a korai iskolaelhagyók arányát 10 % alá kell szorítani; a 30–34 éves korúak körében a felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel rendelkezők arányát legalább 40 %-ra kell növelni; elő kell segíteni a társadalmi befogadást, mindenekelőtt a szegénység csökkentése révén legalább 20 millió embert emelve ki a szegénységi küszöb és a kirekesztődés általi fenyegetettségből. A tagállamok foglalkoztatási politikáinak továbbra is egyik kulcsfontosságú célkitűzése az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális területen történő megvalósítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7b)

A 2010/707/EU tanácsi határozat

   (1bis)

  az alábbi célkitűzéseket sorolta fel: 2020-ra 75 %-ra kell növelni a 20 és 64 év közötti nők és férfiak foglalkoztatási rátáját; a korai iskolaelhagyók arányát 10 % alá kell szorítani; a 30–34 éves korúak körében a felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel rendelkezők arányát legalább 40 %-ra kell növelni; elő kell segíteni a társadalmi befogadást, mindenekelőtt a szegénység csökkentése révén legalább 20 millió embert emelve ki a szegénységi küszöb és a kirekesztődés általi fenyegetettségből. A tagállamok foglalkoztatási politikáinak továbbra is egyik kulcsfontosságú célkitűzése az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális területen történő megvalósítása.

Módosítás 15

Határozatra irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Az iránymutatásoknak megfelelő intézkedések nagyban hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához. Az iránymutatások azokat az integrált európai és nemzeti szakpolitikai intézkedéseket foglalják magukban, melyeket az Uniónak és a tagállamoknak végre kell hajtaniuk annak érdekében, hogy az összehangolt
  strukturális
  reformok pozitív tovagyűrűző hatásokat váltsanak ki, sikerüljön a gazdaságpolitikai intézkedések megfelelő kombinációját kialakítani, az európai szakpolitikák pedig egységesebb módon járuljanak hozzá az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az iránymutatásoknak megfelelő intézkedések nagyban hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához. Az iránymutatások azokat az integrált európai és nemzeti szakpolitikai intézkedéseket foglalják magukban, melyeket az Uniónak és a tagállamoknak végre kell hajtaniuk annak érdekében, hogy az összehangolt
  strukturális
  reformok pozitív tovagyűrűző hatásokat váltsanak ki, sikerüljön a gazdaságpolitikai intézkedések megfelelő kombinációját kialakítani, az európai szakpolitikák pedig egységesebb módon járuljanak hozzá az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez.

| (8) | Az iránymutatásoknak megfelelő intézkedések nagyban hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia
  azon
  célkitűzéseinek megvalósításához
  , amelyek mind a mai napig figyelmen kívül maradtak.
  Az
  Európa 2020 stratégiáról folytatott 2014. évi nyilvános konzultáció egyértelműen megmutatta, hogy a stratégia foglalkoztatásra, szegénységre, társadalmi kirekesztésre és oktatásra vonatkozó célkitűzései továbbra is igen relevánsak és ugyanolyan fontosak, egymással kölcsönösen összefüggnek és egymást kölcsönösen erősítik. Az
  iránymutatások azokat az integrált európai és nemzeti szakpolitikai intézkedéseket foglalják magukban, melyeket az Uniónak és a tagállamoknak végre kell hajtaniuk annak érdekében, hogy az összehangolt
  , az egyenlőtlenségek csökkentését és a polgárok jólétének fokozását célzó
  reformok pozitív tovagyűrűző hatásokat váltsanak ki, sikerüljön a gazdaságpolitikai intézkedések megfelelő kombinációját kialakítani, az európai szakpolitikák pedig egységesebb módon járuljanak hozzá az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

(8)

Az iránymutatásoknak megfelelő intézkedések nagyban hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia
  azon
  célkitűzéseinek megvalósításához
  , amelyek mind a mai napig figyelmen kívül maradtak.
  Az
  Európa 2020 stratégiáról folytatott 2014. évi nyilvános konzultáció egyértelműen megmutatta, hogy a stratégia foglalkoztatásra, szegénységre, társadalmi kirekesztésre és oktatásra vonatkozó célkitűzései továbbra is igen relevánsak és ugyanolyan fontosak, egymással kölcsönösen összefüggnek és egymást kölcsönösen erősítik. Az
  iránymutatások azokat az integrált európai és nemzeti szakpolitikai intézkedéseket foglalják magukban, melyeket az Uniónak és a tagállamoknak végre kell hajtaniuk annak érdekében, hogy az összehangolt
  , az egyenlőtlenségek csökkentését és a polgárok jólétének fokozását célzó
  reformok pozitív tovagyűrűző hatásokat váltsanak ki, sikerüljön a gazdaságpolitikai intézkedések megfelelő kombinációját kialakítani, az európai szakpolitikák pedig egységesebb módon járuljanak hozzá az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez.

Módosítás 16

Határozatra irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Bár az iránymutatások a tagállamoknak és az Uniónak szólnak, végrehajtásuknak valamennyi nemzeti, regionális és helyi hatósággal partnerségben, illetve a parlamentekkel, a szociális partnerekkel és a civil társadalom képviselőivel szoros együttműködésben kell történnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Bár az iránymutatások a tagállamoknak és az Uniónak szólnak, végrehajtásuknak valamennyi nemzeti, regionális és helyi hatósággal partnerségben, illetve a parlamentekkel, a szociális partnerekkel és a civil társadalom képviselőivel szoros együttműködésben kell történnie.

| (9) | A nemzeti szakpolitikák kialakításakor és végrehajtásakor a tagállamoknak hatékony irányítást kell biztosítaniuk.
  Bár az iránymutatások a tagállamoknak és az Uniónak szólnak, végrehajtásuknak
  , nyomon követésüknek és értékelésüknek
  valamennyi nemzeti, regionális és helyi hatósággal partnerségben, illetve a parlamentekkel, a szociális partnerekkel és a civil társadalom képviselőivel szoros együttműködésben kell történnie. |
| --- | --- |

(9)

A nemzeti szakpolitikák kialakításakor és végrehajtásakor a tagállamoknak hatékony irányítást kell biztosítaniuk.
  Bár az iránymutatások a tagállamoknak és az Uniónak szólnak, végrehajtásuknak
  , nyomon követésüknek és értékelésüknek
  valamennyi nemzeti, regionális és helyi hatósággal partnerségben, illetve a parlamentekkel, a szociális partnerekkel és a civil társadalom képviselőivel szoros együttműködésben kell történnie.

Módosítás 17

Határozatra irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások a reformok végrehajtásával kapcsolatban adnak útmutatást a tagállamok számára
  , szem előtt tartva azok egymástól való kölcsönös függőségét
  .
  Összhangban állnak a Stabilitási és Növekedési Paktummal
  . Az országspecifikus ajánlásoknak, amelyeket a Tanács a tagállamokhoz intézhet, ezek az iránymutatások képezik az alapját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások a reformok végrehajtásával kapcsolatban adnak útmutatást a tagállamok számára
  , szem előtt tartva azok egymástól való kölcsönös függőségét
  .
  Összhangban állnak a Stabilitási és Növekedési Paktummal
  . Az országspecifikus ajánlásoknak, amelyeket a Tanács a tagállamokhoz intézhet, ezek az iránymutatások képezik az alapját.

| (10) | Az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások
  és
  a
  foglalkoztatási iránymutatások a
  reformok végrehajtásával kapcsolatban adnak útmutatást a tagállamok számára. Az országspecifikus ajánlásoknak, amelyeket a Tanács a tagállamokhoz intézhet, ezek az iránymutatások képezik az alapját.
  Mivel a tagállamok gazdaságai és munkaerőpiacai szorosan kapcsolódnak egymáshoz és kölcsönösen függnek egymástól
  ,
  az országspecifikus ajánlások elfogadásakor a Tanácsnak figyelembe kell vennie a szomszédos országok helyzetét is, valamint azon országok helyzetét, amelyekkel az adott tagállam egyértelmű kapcsolatban van munkaerő-migrációs tendenciái vagy más releváns mutatók tekintetében. Ebben az összefüggésben a Bizottságnak pontos és naprakész statisztikákkal és adatokkal kell rendelkeznie, amennyiben az országspecifikus ajánlásokat ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(10)

Az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások
  és
  a
  foglalkoztatási iránymutatások a
  reformok végrehajtásával kapcsolatban adnak útmutatást a tagállamok számára. Az országspecifikus ajánlásoknak, amelyeket a Tanács a tagállamokhoz intézhet, ezek az iránymutatások képezik az alapját.
  Mivel a tagállamok gazdaságai és munkaerőpiacai szorosan kapcsolódnak egymáshoz és kölcsönösen függnek egymástól
  ,
  az országspecifikus ajánlások elfogadásakor a Tanácsnak figyelembe kell vennie a szomszédos országok helyzetét is, valamint azon országok helyzetét, amelyekkel az adott tagállam egyértelmű kapcsolatban van munkaerő-migrációs tendenciái vagy más releváns mutatók tekintetében. Ebben az összefüggésben a Bizottságnak pontos és naprakész statisztikákkal és adatokkal kell rendelkeznie, amennyiben az országspecifikus ajánlásokat ki kell igazítani.

Módosítás 18

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 5 iránymutatás – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak meg kell könnyíteniük a
  munkahelyteremtést,
  csökkenteniük kell azokat a tényezőket, amelyek a vállalatokat a munkaerő felvételében akadályozzák, ösztönözniük kell a vállalkozói
  készséget
  , és támogatniuk kell különösen a
  kisvállalkozások
  alapítását és növekedési lehetőségeit, hogy a nők és a férfiak foglalkoztatottsági rátáját egyaránt javítsák. A szociális gazdaság megvalósulását és a szociális innovációt is aktívan támogatniuk kell. | A tagállamoknak
  a regionális és helyi hatóságokkal együttműködve kellő időben és hatékonyan kell kezelniük a munkanélküliség súlyos problémáját,
  meg kell könnyíteniük
  és be kell ruházniuk
  a
  fenntartható és minőségi munkahelyteremtésbe
  ,
  kezelniük kell a kiszolgáltatott csoportok hozzáférését és
  csökkenteniük kell azokat a tényezőket, amelyek a vállalatokat a
  különböző képzettségi szintű
  munkaerő felvételében akadályozzák
  többek között a bürokrácia csökkentése révén
  ,
  ugyanakkor tiszteletben kell tartaniuk a munkaügyi és szociális normákat
  , ösztönözniük kell a
  fiatalok
  vállalkozói
  készségeit
  , és támogatniuk kell különösen a
  mikro-, kis- és középvállalkozások
  alapítását és növekedési lehetőségeit, hogy a nők és a férfiak foglalkoztatottsági rátáját egyaránt javítsák. A
  tagállamoknak egyebek mellett a zöld, fehér és kék ágazatbeli munkahelyeket, a
  szociális gazdaság megvalósulását és a szociális innovációt is aktívan támogatniuk kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak meg kell könnyíteniük a
  munkahelyteremtést,
  csökkenteniük kell azokat a tényezőket, amelyek a vállalatokat a munkaerő felvételében akadályozzák, ösztönözniük kell a vállalkozói
  készséget
  , és támogatniuk kell különösen a
  kisvállalkozások
  alapítását és növekedési lehetőségeit, hogy a nők és a férfiak foglalkoztatottsági rátáját egyaránt javítsák. A szociális gazdaság megvalósulását és a szociális innovációt is aktívan támogatniuk kell.

A tagállamoknak
  a regionális és helyi hatóságokkal együttműködve kellő időben és hatékonyan kell kezelniük a munkanélküliség súlyos problémáját,
  meg kell könnyíteniük
  és be kell ruházniuk
  a
  fenntartható és minőségi munkahelyteremtésbe
  ,
  kezelniük kell a kiszolgáltatott csoportok hozzáférését és
  csökkenteniük kell azokat a tényezőket, amelyek a vállalatokat a
  különböző képzettségi szintű
  munkaerő felvételében akadályozzák
  többek között a bürokrácia csökkentése révén
  ,
  ugyanakkor tiszteletben kell tartaniuk a munkaügyi és szociális normákat
  , ösztönözniük kell a
  fiatalok
  vállalkozói
  készségeit
  , és támogatniuk kell különösen a
  mikro-, kis- és középvállalkozások
  alapítását és növekedési lehetőségeit, hogy a nők és a férfiak foglalkoztatottsági rátáját egyaránt javítsák. A
  tagállamoknak egyebek mellett a zöld, fehér és kék ágazatbeli munkahelyeket, a
  szociális gazdaság megvalósulását és a szociális innovációt is aktívan támogatniuk kell.

Módosítás 19

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 5 iránymutatás – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az adóterheket a munka megadóztatásáról át kell helyezni olyan egyéb adóztatási forrásokra, amelyek kevésbé fogják vissza a foglalkoztatást és a növekedést, de mindeközben meg kell óvni azokat a bevételi forrásokat, amelyek a megfelelő szociális védelemhez és a
  növekedést elősegítő
  kiadások fedezéséhez szükségesek. A munkát terhelő adók mérséklésének az adóteher megfelelő komponenseire kell irányulnia, valamint a munkaerőpiacra való belépés előtt álló akadályok és visszatartó tényezők megszüntetésére, különösen arra, ami a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek munkába állását nehezíti meg. | Az adóterheket a munka megadóztatásáról át kell helyezni olyan egyéb adóztatási forrásokra, amelyek kevésbé fogják vissza a foglalkoztatást és a növekedést, de mindeközben meg kell óvni azokat a bevételi forrásokat, amelyek a megfelelő szociális védelemhez és a
  közberuházásokra, az innovációra és a munkahelyteremtésre fordított
  kiadások fedezéséhez szükségesek. A munkát terhelő adók mérséklésének az adóteher megfelelő komponenseire
  és a diszkrimináció kezelésére
  kell irányulnia, valamint a munkaerőpiacra való belépés előtt álló akadályok és visszatartó tényezők megszüntetésére, különösen arra, ami a
  fogyatékossággal élő személyek és a
  munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek munkába állását nehezíti meg
  , tiszteletben tartva az érvényes munkajogi normákat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az adóterheket a munka megadóztatásáról át kell helyezni olyan egyéb adóztatási forrásokra, amelyek kevésbé fogják vissza a foglalkoztatást és a növekedést, de mindeközben meg kell óvni azokat a bevételi forrásokat, amelyek a megfelelő szociális védelemhez és a
  növekedést elősegítő
  kiadások fedezéséhez szükségesek. A munkát terhelő adók mérséklésének az adóteher megfelelő komponenseire kell irányulnia, valamint a munkaerőpiacra való belépés előtt álló akadályok és visszatartó tényezők megszüntetésére, különösen arra, ami a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek munkába állását nehezíti meg.

Az adóterheket a munka megadóztatásáról át kell helyezni olyan egyéb adóztatási forrásokra, amelyek kevésbé fogják vissza a foglalkoztatást és a növekedést, de mindeközben meg kell óvni azokat a bevételi forrásokat, amelyek a megfelelő szociális védelemhez és a
  közberuházásokra, az innovációra és a munkahelyteremtésre fordított
  kiadások fedezéséhez szükségesek. A munkát terhelő adók mérséklésének az adóteher megfelelő komponenseire
  és a diszkrimináció kezelésére
  kell irányulnia, valamint a munkaerőpiacra való belépés előtt álló akadályok és visszatartó tényezők megszüntetésére, különösen arra, ami a
  fogyatékossággal élő személyek és a
  munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek munkába állását nehezíti meg
  , tiszteletben tartva az érvényes munkajogi normákat
  .

Módosítás 20

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 5 iránymutatás – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak a szociális partnerekkel együtt olyan bérmegállapítási mechanizmusok
  használatát kell bátorítaniuk
  , amelyek lehetővé teszik a termelékenység
  alakulásának függvényében történő rugalmas bérezést
  . Ebben a vonatkozásban
  figyelembe
  kell
  venni
  a készségek és a helyi munkaerő-piaci feltételek különbségeit,
  valamint az egyes régiók, ágazatok és társaságok gazdasági teljesítménye közötti eltéréseket is
  . A minimálbérek meghatározásakor a tagállamoknak és a szociális partnereknek az aktív keresők szegénységi rátájára, a munkahelyteremtésre és a versenyképességre gyakorolt hatásokkal is számolniuk kell. | A
  munkahelyteremtés és az Unión belüli szegénység csökkentése érdekében továbbra is fontosak a tisztességes megélhetést biztosító bérek szavatolására irányuló szakpolitikák. A
  tagállamoknak
  ezért
  a szociális partnerekkel együtt
  tiszteletben kell tartaniuk és elő kell segíteniük az
  olyan bérmegállapítási mechanizmusok
  alkalmazását
  , amelyek lehetővé teszik a
  reálbéreknek a
  termelékenység
  alakulásához való igazítását és segítenek korrigálni a múltbeli eltéréseket anélkül, hogy fokoznák a deflációs nyomást
  .
  Ezeknek a mechanizmusoknak elegendő forrást kell biztosítaniuk az alapvető szükségletek kielégítéséhez, figyelembe véve az egyes tagállamokra jellemző szegénységi mutatókat
  . Ebben a vonatkozásban
  megfelelően fel
  kell
  mérni
  a készségek és a helyi munkaerő-piaci feltételek különbségeit
  azzal a céllal
  ,
  hogy biztosítsák a tisztességes bérezést az egész Unióban
  . A minimálbérek
  nemzeti jogszabályoknak és gyakorlatoknak megfelelő
  meghatározásakor a tagállamoknak és a szociális partnereknek
  biztosítaniuk kell azok megfelelőségét, továbbá
  az aktív keresők szegénységi rátájára,
  háztartások jövedelmére, az aggregált keresletre,
  a munkahelyteremtésre és a versenyképességre gyakorolt hatásokkal is számolniuk kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak a szociális partnerekkel együtt olyan bérmegállapítási mechanizmusok
  használatát kell bátorítaniuk
  , amelyek lehetővé teszik a termelékenység
  alakulásának függvényében történő rugalmas bérezést
  . Ebben a vonatkozásban
  figyelembe
  kell
  venni
  a készségek és a helyi munkaerő-piaci feltételek különbségeit,
  valamint az egyes régiók, ágazatok és társaságok gazdasági teljesítménye közötti eltéréseket is
  . A minimálbérek meghatározásakor a tagállamoknak és a szociális partnereknek az aktív keresők szegénységi rátájára, a munkahelyteremtésre és a versenyképességre gyakorolt hatásokkal is számolniuk kell.

A
  munkahelyteremtés és az Unión belüli szegénység csökkentése érdekében továbbra is fontosak a tisztességes megélhetést biztosító bérek szavatolására irányuló szakpolitikák. A
  tagállamoknak
  ezért
  a szociális partnerekkel együtt
  tiszteletben kell tartaniuk és elő kell segíteniük az
  olyan bérmegállapítási mechanizmusok
  alkalmazását
  , amelyek lehetővé teszik a
  reálbéreknek a
  termelékenység
  alakulásához való igazítását és segítenek korrigálni a múltbeli eltéréseket anélkül, hogy fokoznák a deflációs nyomást
  .
  Ezeknek a mechanizmusoknak elegendő forrást kell biztosítaniuk az alapvető szükségletek kielégítéséhez, figyelembe véve az egyes tagállamokra jellemző szegénységi mutatókat
  . Ebben a vonatkozásban
  megfelelően fel
  kell
  mérni
  a készségek és a helyi munkaerő-piaci feltételek különbségeit
  azzal a céllal
  ,
  hogy biztosítsák a tisztességes bérezést az egész Unióban
  . A minimálbérek
  nemzeti jogszabályoknak és gyakorlatoknak megfelelő
  meghatározásakor a tagállamoknak és a szociális partnereknek
  biztosítaniuk kell azok megfelelőségét, továbbá
  az aktív keresők szegénységi rátájára,
  háztartások jövedelmére, az aggregált keresletre,
  a munkahelyteremtésre és a versenyképességre gyakorolt hatásokkal is számolniuk kell.

Módosítás 21

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 5 iránymutatás – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamoknak csökkenteniük kell a bürokráciát a kis- és középvállalkozásokra nehezedő terhek enyhítése érdekében, mivel azok jelentős mértékben hozzájárulnak a munkahelyteremtéshez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak csökkenteniük kell a bürokráciát a kis- és középvállalkozásokra nehezedő terhek enyhítése érdekében, mivel azok jelentős mértékben hozzájárulnak a munkahelyteremtéshez.

Módosítás 22

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 6 iránymutatás – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak a megfelelő tudás és készségkínálat révén erősíteniük kell a foglalkoztathatóságot és a termelékenységet.
  Végre
  kell
  hajtaniuk a szükséges
  beruházásokat
  az
  oktatási és szakképzési rendszerek terén, ezzel egyidejűleg növelniük kell e rendszerek készségjavítási hatékonyságát és eredményességét, hogy az emberek hamarabb felismerjék a modern és a mindinkább digitalizálódó gazdaság munkaerőpiacának gyorsan változó szükségleteit, és jobban meg tudjanak felelni az elvárásoknak.
  Fokozottan törekedniük
  kell
  arra
  , hogy a
  minőségi felnőttoktatási programokat mindenki számára elérhetővé tegyék, és meghosszabbítsák a munkával töltött aktív éveket a tevékeny időskort támogató stratégiák végrehajtása révén
  . | A tagállamoknak a
  mindenki számára felhasználható és elérhető
  megfelelő tudás és készségkínálat révén erősíteniük kell a
  minőségi
  foglalkoztathatóságot és a
  fenntartható
  termelékenységet.
  Különös figyelmet
  kell
  fordítani az egészségügyre, a szociális szolgáltatásokra és a közlekedési szolgáltatásokra, melyek területén már most is munkaerőhiány mutatkozik vagy középtávon az fog mutatkozni. A tagállamoknak hatékony
  beruházásokat
  kell végrehajtaniuk a korai életkortól kezdődő, minőségi és befogadó
  oktatási és szakképzési rendszerek terén, ezzel egyidejűleg növelniük kell e rendszerek készségjavítási hatékonyságát és eredményességét,
  fejleszteni kell a know-how-t, fokozva egyúttal a készségek diverzitását,
  hogy az emberek hamarabb felismerjék a modern és a mindinkább digitalizálódó gazdaság munkaerőpiacának gyorsan változó szükségleteit, és jobban meg tudjanak felelni az elvárásoknak.
  Ennek érdekében figyelembe
  kell
  venni
  , hogy
  számos munkakörben egyre jelentősebbé válnak az olyan „puha készségek” mint
  a
  kommunikációs készség
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak a megfelelő tudás és készségkínálat révén erősíteniük kell a foglalkoztathatóságot és a termelékenységet.
  Végre
  kell
  hajtaniuk a szükséges
  beruházásokat
  az
  oktatási és szakképzési rendszerek terén, ezzel egyidejűleg növelniük kell e rendszerek készségjavítási hatékonyságát és eredményességét, hogy az emberek hamarabb felismerjék a modern és a mindinkább digitalizálódó gazdaság munkaerőpiacának gyorsan változó szükségleteit, és jobban meg tudjanak felelni az elvárásoknak.
  Fokozottan törekedniük
  kell
  arra
  , hogy a
  minőségi felnőttoktatási programokat mindenki számára elérhetővé tegyék, és meghosszabbítsák a munkával töltött aktív éveket a tevékeny időskort támogató stratégiák végrehajtása révén
  .

A tagállamoknak a
  mindenki számára felhasználható és elérhető
  megfelelő tudás és készségkínálat révén erősíteniük kell a
  minőségi
  foglalkoztathatóságot és a
  fenntartható
  termelékenységet.
  Különös figyelmet
  kell
  fordítani az egészségügyre, a szociális szolgáltatásokra és a közlekedési szolgáltatásokra, melyek területén már most is munkaerőhiány mutatkozik vagy középtávon az fog mutatkozni. A tagállamoknak hatékony
  beruházásokat
  kell végrehajtaniuk a korai életkortól kezdődő, minőségi és befogadó
  oktatási és szakképzési rendszerek terén, ezzel egyidejűleg növelniük kell e rendszerek készségjavítási hatékonyságát és eredményességét,
  fejleszteni kell a know-how-t, fokozva egyúttal a készségek diverzitását,
  hogy az emberek hamarabb felismerjék a modern és a mindinkább digitalizálódó gazdaság munkaerőpiacának gyorsan változó szükségleteit, és jobban meg tudjanak felelni az elvárásoknak.
  Ennek érdekében figyelembe
  kell
  venni
  , hogy
  számos munkakörben egyre jelentősebbé válnak az olyan „puha készségek” mint
  a
  kommunikációs készség
  .

Módosítás 23

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 6 iránymutatás – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamoknak többek között választható vállalkozói kurzusok bevezetése és középiskolai vagy felsőoktatásbeli diákvállalkozások létrehozása révén elő kell mozdítaniuk a vállalkozói készséget a fiatalok körében. A tagállamoknak – a helyi és regionális hatóságokkal együttműködve – fokozottan törekedniük kell arra, hogy megelőzzék a fiatalok iskolából való kimaradását, hogy biztosítsák az oktatásból és képzésből való problémamentes átmenetet a szakmai életbe, hogy a minőségi felnőttoktatási programokat mindenki számára elérhetővé tegyék és megszűntessék az az előtt álló akadályokat, különös figyelmet fordítva a fokozott kockázattal rendelkező csoportokra és szükségleteikre, lehetőséget biztosítva az átképzésre akkor, amikor a munkahelyek megszűnése és a munkaerő-piaci változások miatt aktív visszailleszkedésre van szükség. Ezzel egyidejűleg a tagállamoknak az aktív időskorra vonatkozó stratégiákat kell végrehajtaniuk, hogy a tényleges nyugdíjkorhatár eléréséig egészséges munkakörülményeket tegyenek lehetővé. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak többek között választható vállalkozói kurzusok bevezetése és középiskolai vagy felsőoktatásbeli diákvállalkozások létrehozása révén elő kell mozdítaniuk a vállalkozói készséget a fiatalok körében. A tagállamoknak – a helyi és regionális hatóságokkal együttműködve – fokozottan törekedniük kell arra, hogy megelőzzék a fiatalok iskolából való kimaradását, hogy biztosítsák az oktatásból és képzésből való problémamentes átmenetet a szakmai életbe, hogy a minőségi felnőttoktatási programokat mindenki számára elérhetővé tegyék és megszűntessék az az előtt álló akadályokat, különös figyelmet fordítva a fokozott kockázattal rendelkező csoportokra és szükségleteikre, lehetőséget biztosítva az átképzésre akkor, amikor a munkahelyek megszűnése és a munkaerő-piaci változások miatt aktív visszailleszkedésre van szükség. Ezzel egyidejűleg a tagállamoknak az aktív időskorra vonatkozó stratégiákat kell végrehajtaniuk, hogy a tényleges nyugdíjkorhatár eléréséig egészséges munkakörülményeket tegyenek lehetővé.

Módosítás 24

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 6 iránymutatás – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A folyamatosan változó munkaerőpiac által megkövetelt szükséges készségszint biztosítása, illetve az oktatásnak és képzésnek a felnőttoktatási programokkal egyidejű támogatása mellett a tagállamoknak nem szabad megfeledkezniük arról, hogy alacsonyabb képzettséget igénylő munkahelyekre is szükség van, és hogy a magasan képzettek a középszinten vagy alacsonyan képzetteknél jobb munkalehetőségekkel rendelkeznek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A folyamatosan változó munkaerőpiac által megkövetelt szükséges készségszint biztosítása, illetve az oktatásnak és képzésnek a felnőttoktatási programokkal egyidejű támogatása mellett a tagállamoknak nem szabad megfeledkezniük arról, hogy alacsonyabb képzettséget igénylő munkahelyekre is szükség van, és hogy a magasan képzettek a középszinten vagy alacsonyan képzetteknél jobb munkalehetőségekkel rendelkeznek.

Módosítás 25

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 6 iránymutatás – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A megfizethető, jó minőségű koragyermekkori neveléshez és gondozáshoz való hozzáférést az átfogó szakpolitikák és beruházások prioritásává kell tenni, és össze kell kapcsolni a család- és szülőtámogatással, illetve az összehangolást célzó olyan intézkedésekkel, amelyek segítik a szülőket abban, hogy egyensúlyt találjanak a munka és a magánélet között, hiszen mindez hozzájárul a korai iskolaelhagyás megelőzéséhez és növeli a fiatalok esélyeit a munkaerőpiacon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A megfizethető, jó minőségű koragyermekkori neveléshez és gondozáshoz való hozzáférést az átfogó szakpolitikák és beruházások prioritásává kell tenni, és össze kell kapcsolni a család- és szülőtámogatással, illetve az összehangolást célzó olyan intézkedésekkel, amelyek segítik a szülőket abban, hogy egyensúlyt találjanak a munka és a magánélet között, hiszen mindez hozzájárul a korai iskolaelhagyás megelőzéséhez és növeli a fiatalok esélyeit a munkaerőpiacon.

Módosítás 26

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 6 iránymutatás – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Meg kell oldani
  a nagyarányú munkanélküliség problémáját, a tartós munkanélküliséget pedig
  meg kell előzni. A tartósan munkanélküli személyek számát jelentősen csökkenteni kell átfogó és egymást erősítő stratégiákkal, így pl. az érintettek munkaerőpiacra való visszatérését elősegítő, célzott aktív támogatással. A fiatalok munkanélküliségének
  problémájára átfogó megoldást
  kell
  találni, amelybe az is beletartozik, hogy az érintett intézmények
  számára biztosítani kell az ahhoz szükséges eszközöket, hogy teljes mértékben és következetesen véghezvigyék az ifjúsági garancia bevezetésére vonatkozó végrehajtási programjaikat. | A munkanélküliség – különösen a tartós munkanélküliség és a nagyarányú regionális munkanélküliség – problémáját hatékonyan és azonnal
  meg kell oldani
  és
  meg kell előzni
  a keresleti és a kínálati oldalra vonatkozó intézkedések együttese révén
  . A tartósan munkanélküli személyek számát
  és a strukturális munkaerőhiányt, valamint a szakismeretek elavulását
  jelentősen csökkenteni kell átfogó és egymást erősítő stratégiákkal, így pl. az érintettek munkaerőpiacra való
  tudatos és felelős,
  visszatérését
  személyes módon és a szükségletek alapján
  elősegítő, célzott aktív támogatással
  és a szociális védelem megfelelő formáival
  . A fiatalok munkanélküliségének
  problémáját átfogóan, az ifjúsági foglalkoztatásra vonatkozó általános stratégia révén
  kell
  kezelni. Ez magában foglalja az olyan ágazatokba tett beruházást, amelyek minőségi munkahelyeket képesek létrehozni a fiatalok
  számára
  , valamint az olyan érintett tényezők, mint az ifjúságsegítő szolgáltatások, az oktatási és képzési szolgáltatók, az ifjúsági szervezetek és az állami foglalkoztatási szolgálatok számára
  biztosítani kell az ahhoz szükséges eszközöket, hogy teljes mértékben és következetesen véghezvigyék az ifjúsági garancia bevezetésére vonatkozó végrehajtási programjaikat
  , továbbá beletartozik a tagállamok gyors erőforrás-felvétele is
  .
  A hatékonyabb tájékoztatás és a bürokrácia csökkentése révén meg kell könnyíteni a vállalkozásba kezdők számára a finanszírozáshoz való hozzáférést, továbbá ehhez biztosítani kell annak lehetőségét is, hogy üzleti terv benyújtása után többhavi munkanélküli ellátást vállalkozásindítási kezdő támogatássá lehessen átalakítani a nemzeti jogszabályoknak megfelelően
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Meg kell oldani
  a nagyarányú munkanélküliség problémáját, a tartós munkanélküliséget pedig
  meg kell előzni. A tartósan munkanélküli személyek számát jelentősen csökkenteni kell átfogó és egymást erősítő stratégiákkal, így pl. az érintettek munkaerőpiacra való visszatérését elősegítő, célzott aktív támogatással. A fiatalok munkanélküliségének
  problémájára átfogó megoldást
  kell
  találni, amelybe az is beletartozik, hogy az érintett intézmények
  számára biztosítani kell az ahhoz szükséges eszközöket, hogy teljes mértékben és következetesen véghezvigyék az ifjúsági garancia bevezetésére vonatkozó végrehajtási programjaikat.

A munkanélküliség – különösen a tartós munkanélküliség és a nagyarányú regionális munkanélküliség – problémáját hatékonyan és azonnal
  meg kell oldani
  és
  meg kell előzni
  a keresleti és a kínálati oldalra vonatkozó intézkedések együttese révén
  . A tartósan munkanélküli személyek számát
  és a strukturális munkaerőhiányt, valamint a szakismeretek elavulását
  jelentősen csökkenteni kell átfogó és egymást erősítő stratégiákkal, így pl. az érintettek munkaerőpiacra való
  tudatos és felelős,
  visszatérését
  személyes módon és a szükségletek alapján
  elősegítő, célzott aktív támogatással
  és a szociális védelem megfelelő formáival
  . A fiatalok munkanélküliségének
  problémáját átfogóan, az ifjúsági foglalkoztatásra vonatkozó általános stratégia révén
  kell
  kezelni. Ez magában foglalja az olyan ágazatokba tett beruházást, amelyek minőségi munkahelyeket képesek létrehozni a fiatalok
  számára
  , valamint az olyan érintett tényezők, mint az ifjúságsegítő szolgáltatások, az oktatási és képzési szolgáltatók, az ifjúsági szervezetek és az állami foglalkoztatási szolgálatok számára
  biztosítani kell az ahhoz szükséges eszközöket, hogy teljes mértékben és következetesen véghezvigyék az ifjúsági garancia bevezetésére vonatkozó végrehajtási programjaikat
  , továbbá beletartozik a tagállamok gyors erőforrás-felvétele is
  .
  A hatékonyabb tájékoztatás és a bürokrácia csökkentése révén meg kell könnyíteni a vállalkozásba kezdők számára a finanszírozáshoz való hozzáférést, továbbá ehhez biztosítani kell annak lehetőségét is, hogy üzleti terv benyújtása után többhavi munkanélküli ellátást vállalkozásindítási kezdő támogatássá lehessen átalakítani a nemzeti jogszabályoknak megfelelően
  .

Módosítás 27

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 6 iránymutatás – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamoknak a munkanélküliség elleni intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venniük a helyi és regionális egyenlőtlenségeket, és együtt kell működniük a helyi foglalkoztatási szolgálatokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak a munkanélküliség elleni intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venniük a helyi és regionális egyenlőtlenségeket, és együtt kell működniük a helyi foglalkoztatási szolgálatokkal.

Módosítás 28

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 6 iránymutatás – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az oktatási és képzési rendszer strukturális hiányosságait orvosolni kell a magas szintű képzettség biztosítása, valamint az iskolai lemorzsolódás problémájának megelőzése és megoldása érdekében. A tagállamoknak
  emelniük
  kell a
  népesség iskolázottsági
  szintjét, és
  át
  kell
  gondolniuk
  , hogy
  bevezetik-e a duális képzési rendszert és tesznek-e a szakképzés minőségének javításáért miközben több lehetőséget teremtenek az iskolarendszeren kívül megszerzett készségek elismerésére
  . | Az oktatási és képzési rendszer strukturális hiányosságait orvosolni kell a magas szintű képzettség biztosítása, valamint az iskolai lemorzsolódás problémájának megelőzése és megoldása érdekében
  , ugyanakkor már a legalacsonyabb szinttől kezdve elő kell mozdítani a mindenre kiterjedő, jó minőségű oktatást
  .
  Ehhez rugalmas,
  a
  gyakorlatra összpontosító oktatási rendszerekre van szükség
  . A tagállamoknak
  a helyi és regionális hatóságokkal együttműködve növelniük
  kell a
  képzettség minőségének
  szintjét
  mindenki számára elérhetővé téve azt
  ,
  a szükségletekhez alakított duális képzési rendszereket hozva létre
  és
  fejlesztve, javítva a szakképzés minőségét és az olyan meglévő kereteket, mint az az Europass, szükség esetén biztosítva egyúttal az átképzést és a formális képzési rendszereken kívül megszerzett szakismeretek elismerését. Az oktatás és a munkaerőpiac közötti kapcsolatokat erősíteni
  kell,
  biztosítva ugyanakkor,
  hogy
  az oktatás elég tág legyen, hogy szilárd alapot jelentsen ahhoz, hogy egész életen át tartó foglalkoztathatóságot biztosítson
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az oktatási és képzési rendszer strukturális hiányosságait orvosolni kell a magas szintű képzettség biztosítása, valamint az iskolai lemorzsolódás problémájának megelőzése és megoldása érdekében. A tagállamoknak
  emelniük
  kell a
  népesség iskolázottsági
  szintjét, és
  át
  kell
  gondolniuk
  , hogy
  bevezetik-e a duális képzési rendszert és tesznek-e a szakképzés minőségének javításáért miközben több lehetőséget teremtenek az iskolarendszeren kívül megszerzett készségek elismerésére
  .

Az oktatási és képzési rendszer strukturális hiányosságait orvosolni kell a magas szintű képzettség biztosítása, valamint az iskolai lemorzsolódás problémájának megelőzése és megoldása érdekében
  , ugyanakkor már a legalacsonyabb szinttől kezdve elő kell mozdítani a mindenre kiterjedő, jó minőségű oktatást
  .
  Ehhez rugalmas,
  a
  gyakorlatra összpontosító oktatási rendszerekre van szükség
  . A tagállamoknak
  a helyi és regionális hatóságokkal együttműködve növelniük
  kell a
  képzettség minőségének
  szintjét
  mindenki számára elérhetővé téve azt
  ,
  a szükségletekhez alakított duális képzési rendszereket hozva létre
  és
  fejlesztve, javítva a szakképzés minőségét és az olyan meglévő kereteket, mint az az Europass, szükség esetén biztosítva egyúttal az átképzést és a formális képzési rendszereken kívül megszerzett szakismeretek elismerését. Az oktatás és a munkaerőpiac közötti kapcsolatokat erősíteni
  kell,
  biztosítva ugyanakkor,
  hogy
  az oktatás elég tág legyen, hogy szilárd alapot jelentsen ahhoz, hogy egész életen át tartó foglalkoztathatóságot biztosítson
  .

Módosítás 29

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 6 iránymutatás – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamoknak jobban a munkaerőpiachoz kell igazítaniuk a képzési rendszereiket a képzésből a foglalkoztatásba való hatékonyabb átmenet céljából. Ez különösen a digitalizálás összefüggésében, valamint az új technológiák, a zöld munkahelyek és az egészségügy tekintetében fontos. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak jobban a munkaerőpiachoz kell igazítaniuk a képzési rendszereiket a képzésből a foglalkoztatásba való hatékonyabb átmenet céljából. Ez különösen a digitalizálás összefüggésében, valamint az új technológiák, a zöld munkahelyek és az egészségügy tekintetében fontos.

Módosítás 30

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 6 iránymutatás – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Mérsékelni
  kell
  a munkaerőpiacra való belépést akadályozó tényezőket
  , különösen,
  ami
  a nők, az idősebb munkavállalók, a fiatalok, a
  fogyatékos személyek
  és a legális migránsok
  munkavállalását illeti
  . A munkaerőpiacon érvényre kell juttatni a nemek közötti egyenlőséget, ideértve az egyenlő díjazást is
  , és
  megfizethető áron jó minőségű koragyermekkori
  nevelést és gondozást kell
  elérhetővé
  tenni
  . | A munkaerőpiacon alkalmazott és a munkaerőpiachoz való hozzáférés terén jelentkező megkülönböztetést tovább
  kell
  csökkenteni
  , különösen
  olyan csoportok esetében
  ,
  amelyek megkülönböztetéssel vagy kirekesztéssel szembesülnek, tehát
  a nők, az idősebb munkavállalók, a fiatalok, a
  fogyatékossággal élők
  és a legális migránsok
  esetében
  . A munkaerőpiacon érvényre kell juttatni a nemek közötti egyenlőséget, ideértve az egyenlő díjazást is
  a
  megfizethető áron jó minőségű koragyermekkori
  nevelés és gondozás
  elérhetővé
  tétele, illetve az azok számára való rugalmasság biztosítása révén, akik karrierjében családi kötelezettségek miatt törés következett be, ilyenek például a családról gondoskodók
  .
  Ebben az értelemben a tagállamoknak nem szabad blokkolniuk a vezetőtestületekben lévő nőkről szóló irányelvet . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Mérsékelni
  kell
  a munkaerőpiacra való belépést akadályozó tényezőket
  , különösen,
  ami
  a nők, az idősebb munkavállalók, a fiatalok, a
  fogyatékos személyek
  és a legális migránsok
  munkavállalását illeti
  . A munkaerőpiacon érvényre kell juttatni a nemek közötti egyenlőséget, ideértve az egyenlő díjazást is
  , és
  megfizethető áron jó minőségű koragyermekkori
  nevelést és gondozást kell
  elérhetővé
  tenni
  .

A munkaerőpiacon alkalmazott és a munkaerőpiachoz való hozzáférés terén jelentkező megkülönböztetést tovább
  kell
  csökkenteni
  , különösen
  olyan csoportok esetében
  ,
  amelyek megkülönböztetéssel vagy kirekesztéssel szembesülnek, tehát
  a nők, az idősebb munkavállalók, a fiatalok, a
  fogyatékossággal élők
  és a legális migránsok
  esetében
  . A munkaerőpiacon érvényre kell juttatni a nemek közötti egyenlőséget, ideértve az egyenlő díjazást is
  a
  megfizethető áron jó minőségű koragyermekkori
  nevelés és gondozás
  elérhetővé
  tétele, illetve az azok számára való rugalmasság biztosítása révén, akik karrierjében családi kötelezettségek miatt törés következett be, ilyenek például a családról gondoskodók
  .
  Ebben az értelemben a tagállamoknak nem szabad blokkolniuk a vezetőtestületekben lévő nőkről szóló irányelvet .

Módosítás 31

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 6 iránymutatás – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | E tekintetben a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET) fiatalok aránya magasabb a nők esetében, mint a férfiaknál, és hogy a NEET-jelenség főként az ifjúsági munkanélküliség növekedésének tudható be, továbbá a képzetlenséggel összefüggő gazdasági inaktivitásnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E tekintetben a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET) fiatalok aránya magasabb a nők esetében, mint a férfiaknál, és hogy a NEET-jelenség főként az ifjúsági munkanélküliség növekedésének tudható be, továbbá a képzetlenséggel összefüggő gazdasági inaktivitásnak.

Módosítás 32

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 6 iránymutatás – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az Európai Szociális Alap és egyéb uniós alapok nyújtotta támogatási lehetőségeket a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, az oktatás
  és
  a közigazgatás fejlesztése érdekében. | A tagállamoknak teljes mértékben
  , hatékonyan és eredményesen
  ki kell használniuk az Európai Szociális Alap és egyéb uniós alapok nyújtotta támogatási lehetőségeket
  a szegénység elleni küzdelem,
  a
  minőségi
  foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, az oktatás, a közigazgatás
  és a közszolgáltatások
  fejlesztése érdekében.
  Az Európai Stratégiai Beruházási Alapot és beruházási platformjait is mozgósítani kell annak biztosítása érdekében, hogy minőségi munkahelyeket hozzanak létre és a munkavállalók rendelkezzenek azokkal a készségekkel, amelyek szükségesek az Unió fenntartható növekedési modellre való áttéréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az Európai Szociális Alap és egyéb uniós alapok nyújtotta támogatási lehetőségeket a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, az oktatás
  és
  a közigazgatás fejlesztése érdekében.

A tagállamoknak teljes mértékben
  , hatékonyan és eredményesen
  ki kell használniuk az Európai Szociális Alap és egyéb uniós alapok nyújtotta támogatási lehetőségeket
  a szegénység elleni küzdelem,
  a
  minőségi
  foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, az oktatás, a közigazgatás
  és a közszolgáltatások
  fejlesztése érdekében.
  Az Európai Stratégiai Beruházási Alapot és beruházási platformjait is mozgósítani kell annak biztosítása érdekében, hogy minőségi munkahelyeket hozzanak létre és a munkavállalók rendelkezzenek azokkal a készségekkel, amelyek szükségesek az Unió fenntartható növekedési modellre való áttéréséhez.

Módosítás 33

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 7 iránymutatás – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak csökkenteniük kell a munkaerő-piaci szegmentációt. A foglalkoztatásvédelmi szabályok és intézmények révén megfelelő munkaerő-felvételi környezetet kell teremteni, amelyben mind a foglalkoztatottak, mind az álláskeresők, mind a határozott idejű szerződéssel és a megbízási szerződéssel foglalkoztatottak megfelelő szintű védelméről is gondoskodnak. Olyan minőségi munkahelyeket kell teremteni, amelyeken a társadalmi-gazdasági biztonság, az oktatási és képzési lehetőségek
  , a munkakörülmények (egészség és biztonság)
  és a munka és a magánélet közötti
  egyensúly is biztosított
  . | A tagállamoknak csökkenteniük kell a munkaerő-piaci szegmentációt
  a bizonytalan foglalkoztatás, az alulfoglalkoztatás és a be nem jelentett munkavégzés, a nulla órás szerződések jelentette problémák kezelése révén
  . A foglalkoztatásvédelmi szabályok és intézmények révén megfelelő munkaerő-felvételi környezetet kell teremteni, amelyben mind a foglalkoztatottak, mind az álláskeresők, mind a határozott idejű
  , részmunkaidős vagy a tipikustól eltérő
  szerződéssel, és a megbízási szerződéssel foglalkoztatottak megfelelő szintű védelméről is gondoskodnak
  , aktívan bevonva a szociális partnereket és ösztönözve a kollektív tárgyalásokat
  . Olyan minőségi munkahelyeket kell teremteni
  mindenki számára
  , amelyeken
  biztosított
  a társadalmi-gazdasági biztonság,
  a tartósság, a megfelelő bérezés, a munkahelyi jogok, a tisztességes munkakörülmények (beleértve az egészséget és a biztonságot), a szociális védelem, a nemek közötti egyenlőség és
  az oktatási és képzési lehetőségek
  . Ezért elő kell mozdítani a fiatalok belépését a munkaerőpiacra, a tartósan munkanélküliek reintegrációját,
  és a munka és a magánélet közötti
  egyensúlyt
  ,
  megfizethető egészségügyi ellátást nyújtva és modernizálva a munkaszervezést
  .
  Az Unió egész területén elő kell mozdítani a munkakörülmények felfelé irányuló konvergenciáját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak csökkenteniük kell a munkaerő-piaci szegmentációt. A foglalkoztatásvédelmi szabályok és intézmények révén megfelelő munkaerő-felvételi környezetet kell teremteni, amelyben mind a foglalkoztatottak, mind az álláskeresők, mind a határozott idejű szerződéssel és a megbízási szerződéssel foglalkoztatottak megfelelő szintű védelméről is gondoskodnak. Olyan minőségi munkahelyeket kell teremteni, amelyeken a társadalmi-gazdasági biztonság, az oktatási és képzési lehetőségek
  , a munkakörülmények (egészség és biztonság)
  és a munka és a magánélet közötti
  egyensúly is biztosított
  .

A tagállamoknak csökkenteniük kell a munkaerő-piaci szegmentációt
  a bizonytalan foglalkoztatás, az alulfoglalkoztatás és a be nem jelentett munkavégzés, a nulla órás szerződések jelentette problémák kezelése révén
  . A foglalkoztatásvédelmi szabályok és intézmények révén megfelelő munkaerő-felvételi környezetet kell teremteni, amelyben mind a foglalkoztatottak, mind az álláskeresők, mind a határozott idejű
  , részmunkaidős vagy a tipikustól eltérő
  szerződéssel, és a megbízási szerződéssel foglalkoztatottak megfelelő szintű védelméről is gondoskodnak
  , aktívan bevonva a szociális partnereket és ösztönözve a kollektív tárgyalásokat
  . Olyan minőségi munkahelyeket kell teremteni
  mindenki számára
  , amelyeken
  biztosított
  a társadalmi-gazdasági biztonság,
  a tartósság, a megfelelő bérezés, a munkahelyi jogok, a tisztességes munkakörülmények (beleértve az egészséget és a biztonságot), a szociális védelem, a nemek közötti egyenlőség és
  az oktatási és képzési lehetőségek
  . Ezért elő kell mozdítani a fiatalok belépését a munkaerőpiacra, a tartósan munkanélküliek reintegrációját,
  és a munka és a magánélet közötti
  egyensúlyt
  ,
  megfizethető egészségügyi ellátást nyújtva és modernizálva a munkaszervezést
  .
  Az Unió egész területén elő kell mozdítani a munkakörülmények felfelé irányuló konvergenciáját.

Módosítás 34

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 7 iránymutatás – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A munkaerőpiachoz való hozzáférésnek elő kell segítenie a vállalkozói szellem támogatását, a fenntartható munkahelyteremtést minden ágazatban, beleértve a zöld foglalkoztatást és a szociális gondozást és innovációt – annak érdekében, hogy a lehető legjobban hasznosuljanak az emberek készségei, elősegítve azok egész életen át tartó fejlesztését, és ösztönözve a munkavállalókra épülő innovációt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A munkaerőpiachoz való hozzáférésnek elő kell segítenie a vállalkozói szellem támogatását, a fenntartható munkahelyteremtést minden ágazatban, beleértve a zöld foglalkoztatást és a szociális gondozást és innovációt – annak érdekében, hogy a lehető legjobban hasznosuljanak az emberek készségei, elősegítve azok egész életen át tartó fejlesztését, és ösztönözve a munkavállalókra épülő innovációt.

Módosítás 35

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 7 iránymutatás – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak az idevágó reformokat és politikai intézkedéseket
  – a saját gyakorlatuknak – megfelelően
  a nemzeti parlamentekkel és a szociális partnerekkel szoros együttműködésben kell megtervezniük és végrehajtaniuk, gondoskodva arról is, hogy a társadalmi párbeszédet nemzeti szinten működőképesebbé és hatékonyabbá tegyék. | A tagállamoknak az idevágó reformokat és politikai intézkedéseket
  a partnerség elvének és saját gyakorlatuknak megfelelően
  a nemzeti parlamentekkel és a szociális partnerekkel
  , valamint a civil szervezetekkel és a regionális és helyi hatóságokkal
  szoros együttműködésben kell megtervezniük és végrehajtaniuk, gondoskodva arról is, hogy a társadalmi párbeszédet nemzeti szinten működőképesebbé és hatékonyabbá tegyék,
  különösen azokban az országokban, amelyekben a munkaerőpiacok közelmúltbeli deregulációja és a kollektív tárgyalások gyengesége a bérek értékvesztéséhez vezetett
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak az idevágó reformokat és politikai intézkedéseket
  – a saját gyakorlatuknak – megfelelően
  a nemzeti parlamentekkel és a szociális partnerekkel szoros együttműködésben kell megtervezniük és végrehajtaniuk, gondoskodva arról is, hogy a társadalmi párbeszédet nemzeti szinten működőképesebbé és hatékonyabbá tegyék.

A tagállamoknak az idevágó reformokat és politikai intézkedéseket
  a partnerség elvének és saját gyakorlatuknak megfelelően
  a nemzeti parlamentekkel és a szociális partnerekkel
  , valamint a civil szervezetekkel és a regionális és helyi hatóságokkal
  szoros együttműködésben kell megtervezniük és végrehajtaniuk, gondoskodva arról is, hogy a társadalmi párbeszédet nemzeti szinten működőképesebbé és hatékonyabbá tegyék,
  különösen azokban az országokban, amelyekben a munkaerőpiacok közelmúltbeli deregulációja és a kollektív tárgyalások gyengesége a bérek értékvesztéséhez vezetett
  .

Módosítás 36

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 7 iránymutatás – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak
  meg
  kell
  erősíteniük az
  aktív munkaerő-piaci
  intézkedéseiket
  a célcsoportok
  pontosításával
  és hatékonyabb
  megszólításával
  , valamint kibővítésével és a
  passzív
  intézkedésekkel való kölcsönhatásuk javításával. Ezen intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy jobban összehangolják a
  munkaerő-piaci keresletet és kínálatot
  , és támogassák a hosszú távú megoldást nyújtó munkaerő-piaci átmeneteket, miközben
  az
  állami foglalkoztatási szolgálatok testre szabott támogatást nyújtanak, és teljesítménymérési rendszereket hoznak létre. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy szociális védelmi rendszereik hatékonyan aktiválják azokat, akikben megvan a potenciál, hogy belépjenek a munkaerőpiacra, illetve felruházzák őket az ehhez szükséges képességekkel, azokat pedig védjék, akik (ideiglenesen) kiszorultak a munkaerőpiacról és/vagy képtelenek aktív szereplőivé válni, és felkészítsék őket az esetleges kockázatokra is; a humán tőkébe való beruházással
  továbbá
  elő kell segíteniük a mindenki előtt nyitott, befogadó munkaerőpiacok létrejöttét, és hatékony diszkriminációellenes intézkedéseket kell hozniuk. | A tagállamoknak
  biztosítaniuk
  kell aktív munkaerő-piaci
  intézkedéseik alapvető minőségi szintjét,
  a célcsoportok
  pontosítása
  és hatékonyabb
  megszólítása révén
  , valamint kibővítésével és a
  támogató
  intézkedésekkel
  , például a társadalombiztosítással
  való kölcsönhatásuk javításával. Ezen intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy jobban összehangolják a
  munkaerő-piachoz való hozzáférést
  ,
  erősítve a kollektív tárgyalásokat és a társadalmi párbeszédet
  , és támogassák a hosszú távú megoldást nyújtó munkaerő-piaci átmeneteket, miközben
  a magasan képzett
  állami foglalkoztatási szolgálatok testre szabott támogatást nyújtanak, és teljesítménymérési rendszereket hoznak létre. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy szociális védelmi rendszereik hatékonyan aktiválják azokat, akikben megvan a potenciál, hogy belépjenek a munkaerőpiacra, illetve felruházzák őket az ehhez szükséges képességekkel, azokat pedig védjék, akik (ideiglenesen) kiszorultak a munkaerőpiacról és/vagy képtelenek aktív szereplőivé válni, és felkészítsék őket az esetleges kockázatokra
  és a változó gazdasági és társadalmi körülményekre
  is a humán tőkébe való beruházással
  . A tagállamoknak a szegénység csökkentésére irányuló lehetséges intézkedések egyikeként és a nemzeti gyakorlattal összhangban be kell vezetniük a sajátos társadalmi-gazdasági helyzetüknek megfelelő minimumjövedelmet. A tagállamoknak
  elő kell segíteniük a mindenki előtt nyitott, befogadó munkaerőpiacok létrejöttét, és hatékony diszkriminációellenes intézkedéseket kell hozniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak
  meg
  kell
  erősíteniük az
  aktív munkaerő-piaci
  intézkedéseiket
  a célcsoportok
  pontosításával
  és hatékonyabb
  megszólításával
  , valamint kibővítésével és a
  passzív
  intézkedésekkel való kölcsönhatásuk javításával. Ezen intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy jobban összehangolják a
  munkaerő-piaci keresletet és kínálatot
  , és támogassák a hosszú távú megoldást nyújtó munkaerő-piaci átmeneteket, miközben
  az
  állami foglalkoztatási szolgálatok testre szabott támogatást nyújtanak, és teljesítménymérési rendszereket hoznak létre. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy szociális védelmi rendszereik hatékonyan aktiválják azokat, akikben megvan a potenciál, hogy belépjenek a munkaerőpiacra, illetve felruházzák őket az ehhez szükséges képességekkel, azokat pedig védjék, akik (ideiglenesen) kiszorultak a munkaerőpiacról és/vagy képtelenek aktív szereplőivé válni, és felkészítsék őket az esetleges kockázatokra is; a humán tőkébe való beruházással
  továbbá
  elő kell segíteniük a mindenki előtt nyitott, befogadó munkaerőpiacok létrejöttét, és hatékony diszkriminációellenes intézkedéseket kell hozniuk.

A tagállamoknak
  biztosítaniuk
  kell aktív munkaerő-piaci
  intézkedéseik alapvető minőségi szintjét,
  a célcsoportok
  pontosítása
  és hatékonyabb
  megszólítása révén
  , valamint kibővítésével és a
  támogató
  intézkedésekkel
  , például a társadalombiztosítással
  való kölcsönhatásuk javításával. Ezen intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy jobban összehangolják a
  munkaerő-piachoz való hozzáférést
  ,
  erősítve a kollektív tárgyalásokat és a társadalmi párbeszédet
  , és támogassák a hosszú távú megoldást nyújtó munkaerő-piaci átmeneteket, miközben
  a magasan képzett
  állami foglalkoztatási szolgálatok testre szabott támogatást nyújtanak, és teljesítménymérési rendszereket hoznak létre. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy szociális védelmi rendszereik hatékonyan aktiválják azokat, akikben megvan a potenciál, hogy belépjenek a munkaerőpiacra, illetve felruházzák őket az ehhez szükséges képességekkel, azokat pedig védjék, akik (ideiglenesen) kiszorultak a munkaerőpiacról és/vagy képtelenek aktív szereplőivé válni, és felkészítsék őket az esetleges kockázatokra
  és a változó gazdasági és társadalmi körülményekre
  is a humán tőkébe való beruházással
  . A tagállamoknak a szegénység csökkentésére irányuló lehetséges intézkedések egyikeként és a nemzeti gyakorlattal összhangban be kell vezetniük a sajátos társadalmi-gazdasági helyzetüknek megfelelő minimumjövedelmet. A tagállamoknak
  elő kell segíteniük a mindenki előtt nyitott, befogadó munkaerőpiacok létrejöttét, és hatékony diszkriminációellenes intézkedéseket kell hozniuk.

Módosítás 37

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 7 iránymutatás – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Biztosítani kell a munkavállalók mobilitását az európai munkaerőpiacban rejlő lehetőségek maradéktalan kiaknázása érdekében, amihez a nyugdíjjogosultság hordozhatósága és a képesítések elismerése terén is javítani kell még a helyzeten. Ugyanakkor a tagállamoknak a
  hatályos szabályokkal való visszaélések elkerülésére
  is
  ügyelniük
  kell. | Biztosítani kell a munkavállalók mobilitását
  – amely alapvető jog és szabad döntés eredménye kell legyen –
  az európai munkaerőpiacban rejlő lehetőségek maradéktalan kiaknázása érdekében, amihez a nyugdíjjogosultság hordozhatósága és a képesítések
  és készségek tényleges
  elismerése terén is javítani kell még a helyzeten,
  továbbá csökkenteni kell a bürokráciát és az egyéb fennálló akadályokat
  . Ugyanakkor a tagállamoknak a
  nyelvi korlátokkal
  is
  foglalkozniuk
  kell
  , javítva a nyelvi képzések rendszerét
  .
  A tagállamoknak továbbá megfelelő módon ki kell aknázniuk az EURES-hálózat lehetőségeit annak érdekében, hogy ösztönözzék a munkavállalói mobilitást
  .
  Az agyelszívás csökkentése és a mobil munkavállalók visszatérésének ösztönzése érdekében a munkavállalók elvándorlása által érintett régiókban elő kell segíteni a befektetéseket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Biztosítani kell a munkavállalók mobilitását az európai munkaerőpiacban rejlő lehetőségek maradéktalan kiaknázása érdekében, amihez a nyugdíjjogosultság hordozhatósága és a képesítések elismerése terén is javítani kell még a helyzeten. Ugyanakkor a tagállamoknak a
  hatályos szabályokkal való visszaélések elkerülésére
  is
  ügyelniük
  kell.

Biztosítani kell a munkavállalók mobilitását
  – amely alapvető jog és szabad döntés eredménye kell legyen –
  az európai munkaerőpiacban rejlő lehetőségek maradéktalan kiaknázása érdekében, amihez a nyugdíjjogosultság hordozhatósága és a képesítések
  és készségek tényleges
  elismerése terén is javítani kell még a helyzeten,
  továbbá csökkenteni kell a bürokráciát és az egyéb fennálló akadályokat
  . Ugyanakkor a tagállamoknak a
  nyelvi korlátokkal
  is
  foglalkozniuk
  kell
  , javítva a nyelvi képzések rendszerét
  .
  A tagállamoknak továbbá megfelelő módon ki kell aknázniuk az EURES-hálózat lehetőségeit annak érdekében, hogy ösztönözzék a munkavállalói mobilitást
  .
  Az agyelszívás csökkentése és a mobil munkavállalók visszatérésének ösztönzése érdekében a munkavállalók elvándorlása által érintett régiókban elő kell segíteni a befektetéseket
  .

Módosítás 38

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet –7 a iránymutatás (új) – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az oktatási és a képzési rendszerek minőségének és teljesítményének javítása valamennyi szinten |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az oktatási és a képzési rendszerek minőségének és teljesítményének javítása valamennyi szinten

Módosítás 39

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet –7 a iránymutatás (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamoknak prioritásként kell hozzáférést biztosítani a gondozáshoz és a megfizethető és minőségi koragyermekkori oktatáshoz, mivel mindkettő fontos támogató intézkedés a munkaerő-piaci szereplők számára, és hozzájárul az általános foglalkoztatási ráta növeléséhez és az egyéneket is támogatja a felelősségvállalás terén. A tagállamoknak átfogó szakpolitikákat kell kialakítaniuk és be kell fektetniük a család- és szülőtámogatást, illetve az munka és a gyermeknevelés összeegyeztetését célzó olyan intézkedések javítása érdekében, amelyek segítik a szülőket abban, hogy egyensúlyt találjanak a munka és a magánélet között, hiszen mindez hozzájárul a korai iskolaelhagyás megelőzéséhez és növeli a fiatalok esélyeit a munkaerőpiacon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak prioritásként kell hozzáférést biztosítani a gondozáshoz és a megfizethető és minőségi koragyermekkori oktatáshoz, mivel mindkettő fontos támogató intézkedés a munkaerő-piaci szereplők számára, és hozzájárul az általános foglalkoztatási ráta növeléséhez és az egyéneket is támogatja a felelősségvállalás terén. A tagállamoknak átfogó szakpolitikákat kell kialakítaniuk és be kell fektetniük a család- és szülőtámogatást, illetve az munka és a gyermeknevelés összeegyeztetését célzó olyan intézkedések javítása érdekében, amelyek segítik a szülőket abban, hogy egyensúlyt találjanak a munka és a magánélet között, hiszen mindez hozzájárul a korai iskolaelhagyás megelőzéséhez és növeli a fiatalok esélyeit a munkaerőpiacon.

Módosítás 40

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 8 iránymutatás – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  méltányosság
  garantálása, a szegénység leküzdése, az esélyegyenlőség előmozdítása | A
  társadalmi igazságosság
  garantálása, a szegénység leküzdése, az esélyegyenlőség előmozdítása |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A
  méltányosság
  garantálása, a szegénység leküzdése, az esélyegyenlőség előmozdítása

A
  társadalmi igazságosság
  garantálása, a szegénység leküzdése, az esélyegyenlőség előmozdítása

Módosítás 41

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 8 iránymutatás – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak
  korszerűsíteniük
  kell szociális védelmi rendszereiket annak érdekében, hogy az emberek minden életszakaszában
  a méltányosságra és az egyenlőtlenségek csökkentésére
  törekedve hatékony, eredményes és
  megfelelő
  védelmet nyújtsanak. Egyszerűbb
  és
  célirányosabb szociálpolitikákra van szükség,
  kiegészítve
  jó minőségű, megfizethető koragyermekkori
  neveléssel
  és
  gondozással,
  képzési és elhelyezkedési
  támogatással
  , lakhatási
  támogatással, az
  egészségügyi
  ellátáshoz való hozzájutással
  , valamint olyan alapvető
  szolgáltatásokkal
  , mint a bankszámla vagy az internet.
  Ugyanilyen szükséges
  az iskolai lemorzsolódás
  megelőzése
  és a társadalmi kirekesztés elleni
  küzdelem
  is. | A tagállamoknak
  a helyi és regionális hatóságokkal együttműködve, alapvető normák biztosítása révén javítaniuk
  kell szociális védelmi rendszereiket annak érdekében, hogy az emberek minden életszakaszában
  a méltóságteljes életet, a szolidaritást, a szociális védelemhez való hozzáférést, a szociális jogok maradéktalan tiszteletben tartását biztosítva, és az egyenlőtlenségek csökkentésére
  törekedve hatékony, eredményes és
  fenntartható
  védelmet nyújtsanak. Egyszerűbb, célirányosabb
  és nagyratörőbb
  szociálpolitikákra van szükség,
  beleértve a
  jó minőségű, megfizethető koragyermekkori
  nevelést
  és
  gondozást
  ,
  a hatékony
  képzési és elhelyezkedési
  támogatást
  , lakhatási
  támogatást, és mindenki számára hozzáférhető jó minőségű
  egészségügyi
  ellátást
  , valamint az olyan alapvető
  szolgáltatásokhoz való hozzáférést
  , mint a bankszámla vagy az internet.
  Szükség van továbbá
  az iskolai lemorzsolódás
  megelőzésére
  és
  az extrém szegénység
  , a társadalmi kirekesztés
  , és általában a szegénység valamennyi formája
  elleni
  küzdelemre
  is.
  A gyermekszegénység végleges kezelése különösen fontos
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak
  korszerűsíteniük
  kell szociális védelmi rendszereiket annak érdekében, hogy az emberek minden életszakaszában
  a méltányosságra és az egyenlőtlenségek csökkentésére
  törekedve hatékony, eredményes és
  megfelelő
  védelmet nyújtsanak. Egyszerűbb
  és
  célirányosabb szociálpolitikákra van szükség,
  kiegészítve
  jó minőségű, megfizethető koragyermekkori
  neveléssel
  és
  gondozással,
  képzési és elhelyezkedési
  támogatással
  , lakhatási
  támogatással, az
  egészségügyi
  ellátáshoz való hozzájutással
  , valamint olyan alapvető
  szolgáltatásokkal
  , mint a bankszámla vagy az internet.
  Ugyanilyen szükséges
  az iskolai lemorzsolódás
  megelőzése
  és a társadalmi kirekesztés elleni
  küzdelem
  is.

A tagállamoknak
  a helyi és regionális hatóságokkal együttműködve, alapvető normák biztosítása révén javítaniuk
  kell szociális védelmi rendszereiket annak érdekében, hogy az emberek minden életszakaszában
  a méltóságteljes életet, a szolidaritást, a szociális védelemhez való hozzáférést, a szociális jogok maradéktalan tiszteletben tartását biztosítva, és az egyenlőtlenségek csökkentésére
  törekedve hatékony, eredményes és
  fenntartható
  védelmet nyújtsanak. Egyszerűbb, célirányosabb
  és nagyratörőbb
  szociálpolitikákra van szükség,
  beleértve a
  jó minőségű, megfizethető koragyermekkori
  nevelést
  és
  gondozást
  ,
  a hatékony
  képzési és elhelyezkedési
  támogatást
  , lakhatási
  támogatást, és mindenki számára hozzáférhető jó minőségű
  egészségügyi
  ellátást
  , valamint az olyan alapvető
  szolgáltatásokhoz való hozzáférést
  , mint a bankszámla vagy az internet.
  Szükség van továbbá
  az iskolai lemorzsolódás
  megelőzésére
  és
  az extrém szegénység
  , a társadalmi kirekesztés
  , és általában a szegénység valamennyi formája
  elleni
  küzdelemre
  is.
  A gyermekszegénység végleges kezelése különösen fontos
  .

Módosítás 42

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 8 iránymutatás – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E célra több eszközt is be kell vetni egymást kiegészítve, így pl. egyéni igényekhez szabott munkaerő-aktiválási szolgáltatásokat és jövedelemtámogatást. A szociális védelmi rendszereket úgy kell kialakítani, hogy
  minden támogatásra jogosult személyre
  kiterjedjenek, támogassák a humántőke-beruházásokat, és segítsenek megelőzni vagy csökkenteni a szegénységet, illetve védelmet nyújtani
  ellene
  . | E célra több eszközt is be kell vetni egymást kiegészítve, így pl. egyéni igényekhez szabott munkaerő-aktiválási szolgáltatásokat és jövedelemtámogatást.
  E tekintetben az egyes tagállamok feladata, hogy meghatározzák a minimumjövedelem mértékét az adott tagállam nemzeti gyakorlatához, illetve sajátos gazdasági és társadalmi helyzetéhez igazítva.
   A szociális védelmi rendszereket úgy kell kialakítani, hogy
  megkönnyítsék a hozzáférést, tisztességesek legyenek és megkülönböztetésmentesen mindenkire
  kiterjedjenek, támogassák a humántőke-beruházásokat, és segítsenek megelőzni vagy csökkenteni a szegénységet,
  a szociális kirekesztést
  ,
  és más olyan kockázatokat, mint az egészségkárosodás vagy a munkanélküliség
  , illetve védelmet nyújtani
  ellenük
  .
  Különösen előtérbe kell helyezni a szegénységben élő gyermekeket, szüleik hosszú távú munkanélkülisége okán
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E célra több eszközt is be kell vetni egymást kiegészítve, így pl. egyéni igényekhez szabott munkaerő-aktiválási szolgáltatásokat és jövedelemtámogatást. A szociális védelmi rendszereket úgy kell kialakítani, hogy
  minden támogatásra jogosult személyre
  kiterjedjenek, támogassák a humántőke-beruházásokat, és segítsenek megelőzni vagy csökkenteni a szegénységet, illetve védelmet nyújtani
  ellene
  .

E célra több eszközt is be kell vetni egymást kiegészítve, így pl. egyéni igényekhez szabott munkaerő-aktiválási szolgáltatásokat és jövedelemtámogatást.
  E tekintetben az egyes tagállamok feladata, hogy meghatározzák a minimumjövedelem mértékét az adott tagállam nemzeti gyakorlatához, illetve sajátos gazdasági és társadalmi helyzetéhez igazítva.
   A szociális védelmi rendszereket úgy kell kialakítani, hogy
  megkönnyítsék a hozzáférést, tisztességesek legyenek és megkülönböztetésmentesen mindenkire
  kiterjedjenek, támogassák a humántőke-beruházásokat, és segítsenek megelőzni vagy csökkenteni a szegénységet,
  a szociális kirekesztést
  ,
  és más olyan kockázatokat, mint az egészségkárosodás vagy a munkanélküliség
  , illetve védelmet nyújtani
  ellenük
  .
  Különösen előtérbe kell helyezni a szegénységben élő gyermekeket, szüleik hosszú távú munkanélkülisége okán
  .

Módosítás 43

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 8 iránymutatás – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A nyugdíjrendszereket
  meg
  kell
  reformálni annak érdekében, hogy a
  növekvő élettartam és a demográfiai változások ellenére mind a nők, mind a férfiak számára fenntarthatóak és megfelelőek maradjanak
  . Ehhez többek között arra van szükség, hogy a kötelező nyugdíjkorhatárt a várható élettartamokhoz kössék, megemeljék a tényleges nyugdíjbavonulási életkort és kiegészítő nyugdíj-megtakarításokat hozzanak létre
  . | A nyugdíjrendszereket
  úgy
  kell
  kialakítani, hogy azok
  növekvő élettartam és a demográfiai változások ellenére mind a nők, mind a férfiak számára fenntarthatóak
  , biztonságosak
  és megfelelőek maradjanak
  a rendszerek megerősítése révén
  ,
  amelynek célja a tisztességes, legalább a szegénységi küszöb felett levő nyugdíjjövedelem. A nyugdíjrendszernek meg kell erősítenie, tovább kell fejlesztenie és javítania kell a nyugdíj-megtakarítások rendszereinek három pillérét. A nyugdíjkorhatárnak a várható élettartamhoz kapcsolása nem az egyetlen eszköz az népesség elöregedése jelentette kihívás kezelésére. A nyugdíjrendszerek reformjának többek között tükröznie kell a piaci tendenciákat, a születési arányt, a demográfiai helyzetet, az egészségügy helyzetét és a jólét mértékét, a munkafeltételeket és a gazdasági függőségi rátát is. A legjobb megoldás a népesség elöregedése jelentette kihívás kezelésére az általános foglalkoztatási ráta növelése, többek között az aktív öregedés terén eszközölt szociális befektetésekre és építve
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A nyugdíjrendszereket
  meg
  kell
  reformálni annak érdekében, hogy a
  növekvő élettartam és a demográfiai változások ellenére mind a nők, mind a férfiak számára fenntarthatóak és megfelelőek maradjanak
  . Ehhez többek között arra van szükség, hogy a kötelező nyugdíjkorhatárt a várható élettartamokhoz kössék, megemeljék a tényleges nyugdíjbavonulási életkort és kiegészítő nyugdíj-megtakarításokat hozzanak létre
  .

A nyugdíjrendszereket
  úgy
  kell
  kialakítani, hogy azok
  növekvő élettartam és a demográfiai változások ellenére mind a nők, mind a férfiak számára fenntarthatóak
  , biztonságosak
  és megfelelőek maradjanak
  a rendszerek megerősítése révén
  ,
  amelynek célja a tisztességes, legalább a szegénységi küszöb felett levő nyugdíjjövedelem. A nyugdíjrendszernek meg kell erősítenie, tovább kell fejlesztenie és javítania kell a nyugdíj-megtakarítások rendszereinek három pillérét. A nyugdíjkorhatárnak a várható élettartamhoz kapcsolása nem az egyetlen eszköz az népesség elöregedése jelentette kihívás kezelésére. A nyugdíjrendszerek reformjának többek között tükröznie kell a piaci tendenciákat, a születési arányt, a demográfiai helyzetet, az egészségügy helyzetét és a jólét mértékét, a munkafeltételeket és a gazdasági függőségi rátát is. A legjobb megoldás a népesség elöregedése jelentette kihívás kezelésére az általános foglalkoztatási ráta növelése, többek között az aktív öregedés terén eszközölt szociális befektetésekre és építve
  .

Módosítás 44

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 8 iránymutatás – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak elérhetőbbé, eredményesebbé és hatékonyabbá kell tenniük az egészségügyi ellátást
  és
  a tartós gondozási rendszereket, és mindeközben szavatolniuk kell
  az államháztartás
  fenntarthatóságát is. | A tagállamoknak
  jobb minőségűvé, megfizethetőbbé,
  elérhetőbbé, eredményesebbé és hatékonyabbá kell tenniük az egészségügyi ellátást, a tartós gondozási rendszereket
  és a jóléti szolgáltatásokat
  ,
  és a kapcsolódó ágazatokban méltó munkakörülményeket kell biztosítaniuk
  , és mindeközben szavatolniuk kell
  e rendszerek pénzügyi
  fenntarthatóságát is
  , fokozva a szolidaritásalapú finanszírozást
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak elérhetőbbé, eredményesebbé és hatékonyabbá kell tenniük az egészségügyi ellátást
  és
  a tartós gondozási rendszereket, és mindeközben szavatolniuk kell
  az államháztartás
  fenntarthatóságát is.

A tagállamoknak
  jobb minőségűvé, megfizethetőbbé,
  elérhetőbbé, eredményesebbé és hatékonyabbá kell tenniük az egészségügyi ellátást, a tartós gondozási rendszereket
  és a jóléti szolgáltatásokat
  ,
  és a kapcsolódó ágazatokban méltó munkakörülményeket kell biztosítaniuk
  , és mindeközben szavatolniuk kell
  e rendszerek pénzügyi
  fenntarthatóságát is
  , fokozva a szolidaritásalapú finanszírozást
  .

Módosítás 45

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 8 iránymutatás – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamoknak a szegényég, a társadalmi kirekesztés és a megkülönböztetés elleni küzdelem, valamint a fogyatékossággal élők hozzáférése, továbbá a nők és a férfiak közötti egyenlőség előmozdítása és a közigazgatás javítása érdekében teljes mértékben ki kell használniuk az Európai Szociális Alapot és a többi uniós támogatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamoknak a szegényég, a társadalmi kirekesztés és a megkülönböztetés elleni küzdelem, valamint a fogyatékossággal élők hozzáférése, továbbá a nők és a férfiak közötti egyenlőség előmozdítása és a közigazgatás javítása érdekében teljes mértékben ki kell használniuk az Európai Szociális Alapot és a többi uniós támogatást.

Módosítás 46

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 8 iránymutatás – 4 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az Európa 2020 stratégia kiemelt céljai szerint, amelyek alapján a tagállamok meghatározzák nemzeti céljaikat, figyelembe véve egyedi kiindulási helyzetüket és nemzeti körülményeiket, a 20–64 éves nők és férfiak foglalkoztatási rátáját 2020-ra 75 %-ra kell növelni; a korai iskolaelhagyók arányát 10 % alá kell szorítani; a 30–34 éves korúak körében a felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel rendelkezők arányát legalább 40 %-ra kell növelni; elő kell segíteni a társadalmi befogadást, mindenekelőtt a szegénység csökkentése révén, legalább 20 millió embert emelve ki a szegénységi küszöb és a kirekesztődés általi fenyegetettségből

   (1bis)

  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az Európa 2020 stratégia kiemelt céljai szerint, amelyek alapján a tagállamok meghatározzák nemzeti céljaikat, figyelembe véve egyedi kiindulási helyzetüket és nemzeti körülményeiket, a 20–64 éves nők és férfiak foglalkoztatási rátáját 2020-ra 75 %-ra kell növelni; a korai iskolaelhagyók arányát 10 % alá kell szorítani; a 30–34 éves korúak körében a felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel rendelkezők arányát legalább 40 %-ra kell növelni; elő kell segíteni a társadalmi befogadást, mindenekelőtt a szegénység csökkentése révén, legalább 20 millió embert emelve ki a szegénységi küszöb és a kirekesztődés általi fenyegetettségből

   (1bis)

  .

---

(1bis)  
  A Tanács 2010/707/EU határozata (2010. október 21.) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (HL L 308., 2010.11.24., 46. o.).

(1bis)  
  http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/revenu-minimum_-etude-ose_-vfinale_en--2.pdf

(1bis)  
  A Tanács 2010/707/EU határozata (2010. október 21.) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (HL L 308., 2010.11.24., 46. o.).

(1bis)  
  Ezt a népességet a relatív szegénységi küszöb alatt élő vagy kirekesztődéssel fenyegetett személyek számával határozzák meg az alábbi három mutató szerint: a relatív szegénységi küszöb alatt élők, az anyagi nélkülözésben élők és az aktív kereső nélküli háztartásban élők, ami lehetővé teszi, hogy a tagállamok a legmegfelelőbb mutatók alapján határozzák meg nemzeti célszámaikat, figyelembe véve nemzeti körülményeiket és prioritásaikat.

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/223 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/223

---

P8_TA(2015)0262

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap: Finnország EGF/2015/001 FI/Broadcom referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország EGF/2015/001 FI/Broadcom referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0232 – C8-0135/2015 – 2015/2125(BUD))

(2017/C 265/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0232 – C8-0135/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0232 – C8-0135/2015),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0210/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0210/2015),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| C. | mivel az EGAA-ról szóló rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, mely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EGAA-ról szóló rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, mely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel Finnország a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 46. gazdasági ágazatban („Nagykereskedelem (kivéve: jármű, motorkerékpár)”) (4) működő Broadcom Communications Finland vállalatnál, valamint két beszállítónál vagy továbbfeldolgozó vállalatnál történt 568 elbocsátást követően benyújtotta az EGF/2015/001 FI/Broadcom referenciaszámú kérelmet az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás iránt; |
| --- | --- |

D.

mivel Finnország a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 46. gazdasági ágazatban („Nagykereskedelem (kivéve: jármű, motorkerékpár)”) (4) működő Broadcom Communications Finland vállalatnál, valamint két beszállítónál vagy továbbfeldolgozó vállalatnál történt 568 elbocsátást követően benyújtotta az EGF/2015/001 FI/Broadcom referenciaszámú kérelmet az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás iránt;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Finnország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 1 365 000 eurós pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Finnország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 1 365 000 eurós pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | megállapítja, hogy a finn hatóságok 2015. január 30-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2015. június 2-án közzétette; üdvözli, hogy az értékelési folyamat gyorsan – kevesebb mint öt hónap alatt – lezajlott; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a finn hatóságok 2015. január 30-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2015. június 2-án közzétette; üdvözli, hogy az értékelési folyamat gyorsan – kevesebb mint öt hónap alatt – lezajlott;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a 2000-es években a finn leányvállalatok személyzetének létszáma minden kontinensen nőtt, míg 2004-ben Ázsia lett a legnagyobb munkaadó az elektronikai és a villamosipari ágazatban, és a személyzet száma Európában csökkenésnek indult; úgy ítéli meg, hogy a Broadcomnál bekövetkezett elbocsátások részben a finn elektronikai ágazat egészét érintő tendenciával függnek össze, amely a Nokia által 2011-ben bejelentett tömeges elbocsátásban tetőzött; ugyanakkor arra a következtetésre jut, hogy ezek az események jelentős mértékben a globalizáció hatására a világkereskedelem szerkezetében bekövetkezett jelentős strukturális változásokhoz kapcsolódnak; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a 2000-es években a finn leányvállalatok személyzetének létszáma minden kontinensen nőtt, míg 2004-ben Ázsia lett a legnagyobb munkaadó az elektronikai és a villamosipari ágazatban, és a személyzet száma Európában csökkenésnek indult; úgy ítéli meg, hogy a Broadcomnál bekövetkezett elbocsátások részben a finn elektronikai ágazat egészét érintő tendenciával függnek össze, amely a Nokia által 2011-ben bejelentett tömeges elbocsátásban tetőzött; ugyanakkor arra a következtetésre jut, hogy ezek az események jelentős mértékben a globalizáció hatására a világkereskedelem szerkezetében bekövetkezett jelentős strukturális változásokhoz kapcsolódnak;

| 4. | megjegyzi, hogy az elbocsátások tovább fogják súlyosbítani a különösen (az FI1A NUTS (5) 2. szintű régió részét képező) Észak-Ostrobothnia régióban tapasztalható munkanélküliségi helyzetet, ahol az 568-ból 424 elbocsátás történt; megjegyzi, hogy ebben a régióban a munkanélküliségi ráta néhány százalékponttal mindig magasabb az országos átlagnál; megjegyzi, hogy míg 2014 augusztusában az országos munkanélküliségi ráta 12,2 % volt, addig Észak-Ostrobothniában 14,1 %, a leginkább sújtott Oulu városban pedig 16,1 % volt, és hogy ugyanezt a régiót 2011-től kezdve a Nokiánál történt nagyarányú elbocsátások is jelentősen érintették; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az elbocsátások tovább fogják súlyosbítani a különösen (az FI1A NUTS (5) 2. szintű régió részét képező) Észak-Ostrobothnia régióban tapasztalható munkanélküliségi helyzetet, ahol az 568-ból 424 elbocsátás történt; megjegyzi, hogy ebben a régióban a munkanélküliségi ráta néhány százalékponttal mindig magasabb az országos átlagnál; megjegyzi, hogy míg 2014 augusztusában az országos munkanélküliségi ráta 12,2 % volt, addig Észak-Ostrobothniában 14,1 %, a leginkább sújtott Oulu városban pedig 16,1 % volt, és hogy ugyanezt a régiót 2011-től kezdve a Nokiánál történt nagyarányú elbocsátások is jelentősen érintették;

| 5. | úgy véli, hogy a vállalatok körében végzett felmérések és a vállalatoknál tett látogatások nem csak e kérelem által lefedett elbocsátott munkavállalók érdekeit szolgálhatják, hanem az esetleges jövőbeni elbocsátásokkal összefüggésben az ágazaton belüli foglalkoztatási kérdésekre vonatkozó tudás felhalmozásához is hozzájárulhatnak; megállapítja, hogy ezek a konkrét fellépések egy korábbi finn EGAA-kérelem (EGF/2013/001 FI/Nokia) keretében végrehajtott hasonló intézkedés folytatását képezik, |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a vállalatok körében végzett felmérések és a vállalatoknál tett látogatások nem csak e kérelem által lefedett elbocsátott munkavállalók érdekeit szolgálhatják, hanem az esetleges jövőbeni elbocsátásokkal összefüggésben az ágazaton belüli foglalkoztatási kérdésekre vonatkozó tudás felhalmozásához is hozzájárulhatnak; megállapítja, hogy ezek a konkrét fellépések egy korábbi finn EGAA-kérelem (EGF/2013/001 FI/Nokia) keretében végrehajtott hasonló intézkedés folytatását képezik,

| 6. | megjegyzi, hogy a mai napig a „Nagykereskedelem (kivéve: jármű, motorkerékpár)” ágazatban egy olyan egyéb EGAA-kérelem benyújtására került sor (EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT), amely szintén a globalizációs kritériumon alapult; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a mai napig a „Nagykereskedelem (kivéve: jármű, motorkerékpár)” ágazatban egy olyan egyéb EGAA-kérelem benyújtására került sor (EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT), amely szintén a globalizációs kritériumon alapult;

| 7. | megelégedéssel nyugtázza, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a finn hatóságok a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. augusztus 11-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat, illetve még a kérelem benyújtása előtt megkezdték; |
| --- | --- |

7.

megelégedéssel nyugtázza, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a finn hatóságok a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. augusztus 11-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat, illetve még a kérelem benyújtása előtt megkezdték;

| 8. | megjegyzi, hogy Finnország háromféle intézkedést tervez a kérelem által érintett, elbocsátott munkavállalók érdekében: i. segíteni nekik új munkát találni; ii. segíteni nekik saját vállalkozást indítani, és iii. biztosítani részükre a képzést vagy oktatást; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy Finnország háromféle intézkedést tervez a kérelem által érintett, elbocsátott munkavállalók érdekében: i. segíteni nekik új munkát találni; ii. segíteni nekik saját vállalkozást indítani, és iii. biztosítani részükre a képzést vagy oktatást;

| 9. | megállapítja, hogy a hatóságok a juttatásokkal és ösztönzőkkel kapcsolatos összköltség 17,46 %-át fizetési támogatás formájában (a fizetések részeként a megcélzott munkavállalókkal létrehozott munkaviszonyok után), valamint utazási, szállás- és költözési költségtérítés formájában tervezik felhasználni; ez az ilyen intézkedések összköltsége tekintetében maximálisan engedélyezett 35 % felét teszi ki; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy a hatóságok a juttatásokkal és ösztönzőkkel kapcsolatos összköltség 17,46 %-át fizetési támogatás formájában (a fizetések részeként a megcélzott munkavállalókkal létrehozott munkaviszonyok után), valamint utazási, szállás- és költözési költségtérítés formájában tervezik felhasználni; ez az ilyen intézkedések összköltsége tekintetében maximálisan engedélyezett 35 % felét teszi ki;

| 10. | üdvözli a finn hatóságok által a megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció tekintetében követett eljárásokat; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a finn hatóságok által a megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció tekintetében követett eljárásokat;

| 11. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 12. | emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak meg kell felelnie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulásnak; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak meg kell felelnie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulásnak;

| 13. | üdvözli, hogy a javasolt EGAA-fellépések kiegészítik az egyéb, nemzeti vagy uniós alapokból finanszírozott fellépéseket; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy a javasolt EGAA-fellépések kiegészítik az egyéb, nemzeti vagy uniós alapokból finanszírozott fellépéseket;

| 14. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy a finn hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy a finn hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 15. | nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló parlamenti kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást; tudomásul veszi az új ütemezés miatti szoros határidőket és az ügyre vonatkozó utasításokra gyakorolt esetleges hatást; |
| --- | --- |

15.

nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló parlamenti kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást; tudomásul veszi az új ütemezés miatti szoros határidőket és az ügyre vonatkozó utasításokra gyakorolt esetleges hatást;

| 16. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

16.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 17. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 18. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

(5)  A Bizottság 1046/2012/EU rendelete (2012. november 8.) az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Finnország kérelme: EGF/2015/001 FI/Broadcom)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2015/1477 határozat.)

---

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/226 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/226

---

P8_TA(2015)0263

A 2016. évi költségvetés tervezetéről folytatandó háromoldalú egyeztetés

Az Európai Parlament 2015. július 8-i állásfoglalása a 2016. évi költségvetés tervezetéről folytatandó háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról (2015/2074(BUD))

(2017/C 265/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. és 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. és 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2015. június 24-én fogadott el (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2015. június 24-én fogadott el (COM(2015)0300),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel a 2016. évi költségvetés (III. szakasz – Bizottság) elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2015. március 11-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. évi költségvetés (III. szakasz – Bizottság) elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2015. március 11-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a 2016. évi költségvetési iránymutatásokról szóló, 2015. február 17-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. évi költségvetési iránymutatásokról szóló, 2015. február 17-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata II. címének 8. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata II. címének 8. fejezetére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság leveleire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság leveleire,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi érdekelt bizottság véleményére (A8-0217/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi érdekelt bizottság véleményére (A8-0217/2015),

A 2016. évi költségvetési tervezet: a kötelezettségvállalások tiszteletben tartása és a finanszírozási prioritások

| 1. | emlékeztet rá, hogy a fent említett 2015. március 11-i állásfoglalásában a Parlament az egész Unióban az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló tisztességes és minőségi munkahelyek létrehozását, a vállalkozások és a vállalkozói szellem fejlesztését, valamint egy biztonságos Európában megvalósuló belső és külső szolidaritást helyezte a 2016-os költségvetéssel kapcsolatos elsődleges céljainak középpontjába; ismételten megerősíti, hogy a Parlament elkötelezett a jogi és politikai kötelezettségvállalások tiszteletben tartása mellett, és újfent felszólítja az intézményeket, hogy teljesítsék ígéreteiket; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet rá, hogy a fent említett 2015. március 11-i állásfoglalásában a Parlament az egész Unióban az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló tisztességes és minőségi munkahelyek létrehozását, a vállalkozások és a vállalkozói szellem fejlesztését, valamint egy biztonságos Európában megvalósuló belső és külső szolidaritást helyezte a 2016-os költségvetéssel kapcsolatos elsődleges céljainak középpontjába; ismételten megerősíti, hogy a Parlament elkötelezett a jogi és politikai kötelezettségvállalások tiszteletben tartása mellett, és újfent felszólítja az intézményeket, hogy teljesítsék ígéreteiket;

| 2. | ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret (MFF) felső határértékeket határozott meg minden egyes fejezet esetében, továbbá rendelkezett egyrészt konkrét és a lehető legnagyobb mértékű rugalmasságról, hogy az Unió eleget tehessen jogi kötelezettségeinek, másrészt speciális eszközökről azért, hogy az Unió reagálni tudjon meghatározott, előre nem látható helyzetekben, illetve hogy finanszírozni tudja a felső korlátok feletti, egyértelműen meghatározott kiadásokat; |
| --- | --- |

2.

ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret (MFF) felső határértékeket határozott meg minden egyes fejezet esetében, továbbá rendelkezett egyrészt konkrét és a lehető legnagyobb mértékű rugalmasságról, hogy az Unió eleget tehessen jogi kötelezettségeinek, másrészt speciális eszközökről azért, hogy az Unió reagálni tudjon meghatározott, előre nem látható helyzetekben, illetve hogy finanszírozni tudja a felső korlátok feletti, egyértelműen meghatározott kiadásokat;

| 3. | üdvözli, hogy az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó, a Bizottság által készített általános költségvetési tervezete megerősíti e prioritásokat, és javasolja a beruházások, a tudás, a munkahelyteremtés és a növekedésorientált programok, különösen az olyan széles körben ismert mobilitási programok, mint például az Erasmus+ uniós támogatásának fokozását; úgy véli, hogy a 2016-os költségvetési tervezet örvendetes lépést jelent annak érdekében, hogy a tagállamok segítséget kapjanak a strukturális kihívások – különösen a versenyképesség romlása – kezelése terén; elégedett azzal, hogy a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) és a 4. fejezet (Globális Európa) egészében tapasztalható megfelelő várható növekedésen túl, a Bizottság próbál megfelelni annak a kihívásnak, hogy reagáljon az új fejleményekre, mint az ukrajnai, szíriai és a földközi-tengeri válságok azáltal, hogy választ ad az EU és a tagállamok szükségleteire a biztonság és a migráció területén, valamint erős politikai akaratról tesz tanúbizonyságot a külső fellépések terén és a származási és tranzitországok iránti költségevetési kötelezettségvállalás tekintetében; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó, a Bizottság által készített általános költségvetési tervezete megerősíti e prioritásokat, és javasolja a beruházások, a tudás, a munkahelyteremtés és a növekedésorientált programok, különösen az olyan széles körben ismert mobilitási programok, mint például az Erasmus+ uniós támogatásának fokozását; úgy véli, hogy a 2016-os költségvetési tervezet örvendetes lépést jelent annak érdekében, hogy a tagállamok segítséget kapjanak a strukturális kihívások – különösen a versenyképesség romlása – kezelése terén; elégedett azzal, hogy a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) és a 4. fejezet (Globális Európa) egészében tapasztalható megfelelő várható növekedésen túl, a Bizottság próbál megfelelni annak a kihívásnak, hogy reagáljon az új fejleményekre, mint az ukrajnai, szíriai és a földközi-tengeri válságok azáltal, hogy választ ad az EU és a tagállamok szükségleteire a biztonság és a migráció területén, valamint erős politikai akaratról tesz tanúbizonyságot a külső fellépések terén és a származási és tranzitországok iránti költségevetési kötelezettségvállalás tekintetében;

| 4. | üdvözli az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) 2016. évi költségvetési tervezetbe történő belefoglalását, és különösen a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített kerettartalék igénybevételét a 8 milliárd eurós kerettel rendelkező ESBA-garanciaalap finanszírozásához szükséges kiadások egy részének fedezésére, ahelyett, hogy csak a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) csökkentésére kerülne sor; hangsúlyozza egyrészt, hogy a Parlament célja az volt, hogy a lehető legkisebbre mérsékelje e két program csökkentésének hatását, másrészt hogy a társjogalkotók között létrejött megállapodás összesen további 1 milliárd euróval mérsékelte e csökkentések mértékét, ezáltal megmentve többek között az alapkutatásokat; azt várja, hogy az ESBA-megállapodás módosító indítvány formájában a lehető leghamarabb kerüljön be a 2016-os költségvetésbe; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) 2016. évi költségvetési tervezetbe történő belefoglalását, és különösen a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített kerettartalék igénybevételét a 8 milliárd eurós kerettel rendelkező ESBA-garanciaalap finanszírozásához szükséges kiadások egy részének fedezésére, ahelyett, hogy csak a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) csökkentésére kerülne sor; hangsúlyozza egyrészt, hogy a Parlament célja az volt, hogy a lehető legkisebbre mérsékelje e két program csökkentésének hatását, másrészt hogy a társjogalkotók között létrejött megállapodás összesen további 1 milliárd euróval mérsékelte e csökkentések mértékét, ezáltal megmentve többek között az alapkutatásokat; azt várja, hogy az ESBA-megállapodás módosító indítvány formájában a lehető leghamarabb kerüljön be a 2016-os költségvetésbe;

| 5. | emlékeztet rá azonban, hogy a költségvetési hatóság csak az éves költségvetési eljárás során hozza majd meg az éves előirányzatok ESBA-garanciaalap létrehozása céljából történő engedélyezéséről szóló határozatot; kötelezettséget vállal e tekintetben a Horizont 2020 programot és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt érintő továbbra is jelentős csökkentések további ellensúlyozására annak érdekében, hogy ezek a programok teljes mértékben teljesíthessék a jogalapjaikról szóló tárgyalások eredményeként csupán két éve meghatározott célkitűzéseiket; szintén alaposan meg kívánja vizsgálni, hogy ezeknek a csökkentéseknek a 2016–2018-as évekre kell-e összpontosulniuk, amint azt a Bizottság javasolta, vagy az e programokra gyakorolt hatásuk minimálisra csökkentése érdekében eloszthatóak-e 2019–2020-ra is; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet rá azonban, hogy a költségvetési hatóság csak az éves költségvetési eljárás során hozza majd meg az éves előirányzatok ESBA-garanciaalap létrehozása céljából történő engedélyezéséről szóló határozatot; kötelezettséget vállal e tekintetben a Horizont 2020 programot és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt érintő továbbra is jelentős csökkentések további ellensúlyozására annak érdekében, hogy ezek a programok teljes mértékben teljesíthessék a jogalapjaikról szóló tárgyalások eredményeként csupán két éve meghatározott célkitűzéseiket; szintén alaposan meg kívánja vizsgálni, hogy ezeknek a csökkentéseknek a 2016–2018-as évekre kell-e összpontosulniuk, amint azt a Bizottság javasolta, vagy az e programokra gyakorolt hatásuk minimálisra csökkentése érdekében eloszthatóak-e 2019–2020-ra is;

| 6. | sajnálatosnak tartja, hogy a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) kötelezettségvállalási előirányzatai számszerűen csökkennek 2015-ről 2016-ra; felhívja a figyelmet arra, hogy az ilyen jellegű csökkentés felettébb negatív jelzést küldene egy olyan időszakban, amikor a kkv-k innovatív és munkahely-teremtési potenciáljára nagy szükség van az uniós gazdasági fellendülés ösztönzése, a beruházási szakadékok csökkentése és az Unió jövőbeli jólétéhez való hozzájárulás érdekében; emlékeztet rá, hogy a vállalkozói készség ösztönzését, a versenyképesség, valamint az uniós vállalkozások, köztük a szociális vállalkozások piacra jutásának javítását, továbbá az európai gazdasághoz és versenyképességhez jelentős mértékben hozzájáruló kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését valamennyi intézmény prioritásként kezeli, ami indokolja a COSME előirányzatainak az időszak elejére ütemezését és megerősítését az elmúlt két évben, figyelembe véve a program magas végrehajtási arányát; ezért biztosítani kívánja, hogy e program 2016-ban kedvezően alakuljon; |
| --- | --- |

6.

sajnálatosnak tartja, hogy a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) kötelezettségvállalási előirányzatai számszerűen csökkennek 2015-ről 2016-ra; felhívja a figyelmet arra, hogy az ilyen jellegű csökkentés felettébb negatív jelzést küldene egy olyan időszakban, amikor a kkv-k innovatív és munkahely-teremtési potenciáljára nagy szükség van az uniós gazdasági fellendülés ösztönzése, a beruházási szakadékok csökkentése és az Unió jövőbeli jólétéhez való hozzájárulás érdekében; emlékeztet rá, hogy a vállalkozói készség ösztönzését, a versenyképesség, valamint az uniós vállalkozások, köztük a szociális vállalkozások piacra jutásának javítását, továbbá az európai gazdasághoz és versenyképességhez jelentős mértékben hozzájáruló kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését valamennyi intézmény prioritásként kezeli, ami indokolja a COSME előirányzatainak az időszak elejére ütemezését és megerősítését az elmúlt két évben, figyelembe véve a program magas végrehajtási arányát; ezért biztosítani kívánja, hogy e program 2016-ban kedvezően alakuljon;

| 7. | ismételten aggodalmát fejezi ki az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (YEI), az Unión belül a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség elleni, minden európai döntéshozó számára kiemelt fontosságú küzdelem kulcsfontosságú eszközének finanszírozása miatt; megjegyzi az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített kiegészítő összegek 2014-re és 2015-re történő előreütemezését; sajnálatosnak tartja, hogy 2016-ra nem javasolnak új kötelezettségvállalási előirányzatokat; emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keret a 2016-os felső korláton túl a növekedéssel és foglalkoztatással és különösen a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékról rendelkezik; ezért emlékeztet arra, hogy az Európai Szociális Alapról szóló rendelet előírta, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés forrásait felfelé lehet korrigálni a 2016–2020 közötti évekre vonatkozóan a költségvetési eljárás keretében; ezért kéri az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés további folytatását a többéves pénzügyi keretben található rugalmassági rendelkezés kihasználásával, és biztosítani kívánja, hogy a 2016-os költségvetés tartalmazza a szükséges összegeket; |
| --- | --- |

7.

ismételten aggodalmát fejezi ki az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (YEI), az Unión belül a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség elleni, minden európai döntéshozó számára kiemelt fontosságú küzdelem kulcsfontosságú eszközének finanszírozása miatt; megjegyzi az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített kiegészítő összegek 2014-re és 2015-re történő előreütemezését; sajnálatosnak tartja, hogy 2016-ra nem javasolnak új kötelezettségvállalási előirányzatokat; emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keret a 2016-os felső korláton túl a növekedéssel és foglalkoztatással és különösen a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékról rendelkezik; ezért emlékeztet arra, hogy az Európai Szociális Alapról szóló rendelet előírta, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés forrásait felfelé lehet korrigálni a 2016–2020 közötti évekre vonatkozóan a költségvetési eljárás keretében; ezért kéri az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés további folytatását a többéves pénzügyi keretben található rugalmassági rendelkezés kihasználásával, és biztosítani kívánja, hogy a 2016-os költségvetés tartalmazza a szükséges összegeket;

| 8. | megjegyzi, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kereten belüli, megosztott irányítás alá tartozó kötelezettségvállalásoknak a vonatkozó szabályok és programok késői elfogadása miatt történő újraprogramozásáról időben született megállapodásnak köszönhetően a Bizottság a 2016. évi költségvetési tervezetbe (2. és 3. fejezet) 4,5 milliárd euró összegben olyan kötelezettségvállalási előirányzatokat foglalt bele, amelyeket 2014-ben nem lehetett felhasználni; emlékeztet arra, hogy az 1/2015. számú költségvetés-módosítás már lehetővé tette 16,5 milliárd euró átcsoportosítását 2014-ről 2015-re az 1b., 2. és 3. fejezetben; hangsúlyozza azonban, hogy ez csupán a 2014-re már elfogadott előirányzatok átcsoportosítását jelenti, ezért az összehasonlíthatóság céljából nem kell figyelembe venni, amikor azt értékeljük, hogy a 2016-os költségvetés hogyan változott 2015-höz képest; ezért rámutat, hogy az érintett programok kötelezettségvállalási előirányzatai valójában növekednek a 2016. évi költségvetés tervezetében; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kereten belüli, megosztott irányítás alá tartozó kötelezettségvállalásoknak a vonatkozó szabályok és programok késői elfogadása miatt történő újraprogramozásáról időben született megállapodásnak köszönhetően a Bizottság a 2016. évi költségvetési tervezetbe (2. és 3. fejezet) 4,5 milliárd euró összegben olyan kötelezettségvállalási előirányzatokat foglalt bele, amelyeket 2014-ben nem lehetett felhasználni; emlékeztet arra, hogy az 1/2015. számú költségvetés-módosítás már lehetővé tette 16,5 milliárd euró átcsoportosítását 2014-ről 2015-re az 1b., 2. és 3. fejezetben; hangsúlyozza azonban, hogy ez csupán a 2014-re már elfogadott előirányzatok átcsoportosítását jelenti, ezért az összehasonlíthatóság céljából nem kell figyelembe venni, amikor azt értékeljük, hogy a 2016-os költségvetés hogyan változott 2015-höz képest; ezért rámutat, hogy az érintett programok kötelezettségvállalási előirányzatai valójában növekednek a 2016. évi költségvetés tervezetében;

| 9. | aggodalmát fejezi amiatt, hogy a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret alá tartozó új programok a jogalapok és az operatív programok késedelmes jóváhagyása, valamint a 2014-es kifizetési előirányzatok hiánya miatt a tervezettnél lassabban indulnak be; vállalja annak megvizsgálását, hogy az igényelt kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok ténylegesen lehetővé teszik-e ezen új programok teljes működőképességének elérését; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy jóvátegyék a végrehajtás terén tapasztalható késedelmet; |
| --- | --- |

9.

aggodalmát fejezi amiatt, hogy a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret alá tartozó új programok a jogalapok és az operatív programok késedelmes jóváhagyása, valamint a 2014-es kifizetési előirányzatok hiánya miatt a tervezettnél lassabban indulnak be; vállalja annak megvizsgálását, hogy az igényelt kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok ténylegesen lehetővé teszik-e ezen új programok teljes működőképességének elérését; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy jóvátegyék a végrehajtás terén tapasztalható késedelmet;

| 10. | megjegyzi, hogy az EU 2016. évi költségvetésének tervezete a kötelezettségvállalásokra 153,5 milliárd eurót (ideértve a 2014-ből újraprogramozott 4,5 milliárd eurót), míg a kifizetésekre 143,5 milliárd eurót irányoz elő; rámutat, hogy az újraprogramozás hatását 2015-ben és 2016-ban figyelmen kívül hagyva ez a 2015. évi költségvetéshez képest a kötelezettségvállalási előirányzatok terén 2,4 %-os, a kifizetési előirányzatoknál pedig 1,6 %-os növekedésnek felel meg; hangsúlyozza, hogy ezek az összességében mérsékelt növekedések – a többéves pénzügyi keret által meghatározott pályának megfelelően és az inflációt követve – reálértéken gyakorlatilag nem jelentenek növekedést, ami kiemeli a kiadások hatékonyságának és eredményességének fontosságát; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy az EU 2016. évi költségvetésének tervezete a kötelezettségvállalásokra 153,5 milliárd eurót (ideértve a 2014-ből újraprogramozott 4,5 milliárd eurót), míg a kifizetésekre 143,5 milliárd eurót irányoz elő; rámutat, hogy az újraprogramozás hatását 2015-ben és 2016-ban figyelmen kívül hagyva ez a 2015. évi költségvetéshez képest a kötelezettségvállalási előirányzatok terén 2,4 %-os, a kifizetési előirányzatoknál pedig 1,6 %-os növekedésnek felel meg; hangsúlyozza, hogy ezek az összességében mérsékelt növekedések – a többéves pénzügyi keret által meghatározott pályának megfelelően és az inflációt követve – reálértéken gyakorlatilag nem jelentenek növekedést, ami kiemeli a kiadások hatékonyságának és eredményességének fontosságát;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság a többéves pénzügyi keret felső határa alatt 2,2 milliárd eurós kerettartalékot hagy a kötelezettségvállalási előirányzatoknál (ebből 1,2 milliárd eurót a 2. fejezetben) és 1,6 milliárd eurót a kifizetési előirányzatoknál; emlékeztet rá, hogy a kötelezettségvállalások és kifizetések tekintetében rendelkezésre álló kerettartalék, valamint a végrehajtatlan kifizetések a későbbi években szükség esetén felhasználható összesített kerettartalékot növelik; megjegyzi, hogy a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített kerettartalék először áll rendelkezésre, amelynek egy része az ESBA-ra kerül majd felhasználásra; elviekben üdvözli a rugalmassági eszköz javasolt igénybevételét egyértelműen meghatározható kiadásokra a menekültügy és a migráció területén új uniós kezdeményezések részeként, amelyek nem finanszírozhatók a 3. fejezet keretein belül; a fennmaradó tartalékkeret és a többéves pénzügyi keretben foglalt megfelelő rugalmassági rendelkezések egy részét a kulcsfontosságú prioritások megerősítésére kívánja felhasználni; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság a többéves pénzügyi keret felső határa alatt 2,2 milliárd eurós kerettartalékot hagy a kötelezettségvállalási előirányzatoknál (ebből 1,2 milliárd eurót a 2. fejezetben) és 1,6 milliárd eurót a kifizetési előirányzatoknál; emlékeztet rá, hogy a kötelezettségvállalások és kifizetések tekintetében rendelkezésre álló kerettartalék, valamint a végrehajtatlan kifizetések a későbbi években szükség esetén felhasználható összesített kerettartalékot növelik; megjegyzi, hogy a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített kerettartalék először áll rendelkezésre, amelynek egy része az ESBA-ra kerül majd felhasználásra; elviekben üdvözli a rugalmassági eszköz javasolt igénybevételét egyértelműen meghatározható kiadásokra a menekültügy és a migráció területén új uniós kezdeményezések részeként, amelyek nem finanszírozhatók a 3. fejezet keretein belül; a fennmaradó tartalékkeret és a többéves pénzügyi keretben foglalt megfelelő rugalmassági rendelkezések egy részét a kulcsfontosságú prioritások megerősítésére kívánja felhasználni;

Kifizetések: a bizalom helyreállítása

| 12. | emlékeztet rá, hogy a kifizetési hiányok – főként a nem megfelelő kifizetési felső határok és az alultervezés miatt – korábban sohasem látott méreteket értek el 2014-ben, és ez 2015-re is érvényes; attól tart, hogy mindez továbbra is veszélyezteti majd a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret új programjainak megfelelő végrehajtását és kedvezőtlenül érinti a kedvezményezetteket, különösen a helyi, regionális és nemzeti hatóságokat, amelyeknek gazdasági és társadalmi korlátokkal kell szembenézniük; miközben támogatja a kifizetések Bizottság által történő aktív irányítását, aggodalmát fejezi ki az ajánlattételi felhívások elhalasztása, az előfinanszírozás csökkentése, valamint a késedelmes kifizetések miatt, ami igen károsnak bizonyulhat a gazdasági, társadalmi és területi kohézió célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából; ismételten aggodalmát fejezi ki a Tanács által az éves költségvetés olvasata során a kifizetések tekintetében bevezetett ad hoc csökkentések miatt, többek között az 1a. alfejezet (Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért) alá tartozó programokban; felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2016. március 31-ig készítsen jelentést az azokra a kedvezményezettekre gyakorolt hatásról, akik 2013–2015 között késve kapták meg az uniós kifizetéseket, valamint a programok végrehajtására gyakorolt hatásról; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet rá, hogy a kifizetési hiányok – főként a nem megfelelő kifizetési felső határok és az alultervezés miatt – korábban sohasem látott méreteket értek el 2014-ben, és ez 2015-re is érvényes; attól tart, hogy mindez továbbra is veszélyezteti majd a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret új programjainak megfelelő végrehajtását és kedvezőtlenül érinti a kedvezményezetteket, különösen a helyi, regionális és nemzeti hatóságokat, amelyeknek gazdasági és társadalmi korlátokkal kell szembenézniük; miközben támogatja a kifizetések Bizottság által történő aktív irányítását, aggodalmát fejezi ki az ajánlattételi felhívások elhalasztása, az előfinanszírozás csökkentése, valamint a késedelmes kifizetések miatt, ami igen károsnak bizonyulhat a gazdasági, társadalmi és területi kohézió célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából; ismételten aggodalmát fejezi ki a Tanács által az éves költségvetés olvasata során a kifizetések tekintetében bevezetett ad hoc csökkentések miatt, többek között az 1a. alfejezet (Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért) alá tartozó programokban; felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2016. március 31-ig készítsen jelentést az azokra a kedvezményezettekre gyakorolt hatásról, akik 2013–2015 között késve kapták meg az uniós kifizetéseket, valamint a programok végrehajtására gyakorolt hatásról;

| 13. | üdvözli, hogy az EU költségvetési tervezete tükrözi az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által a közös diagnózist és a három intézmény ezen elmaradás csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalását követően 2015–2016-ra elfogadott kifizetési tervről szóló együttes nyilatkozatot; emlékeztet rá, hogy az EUMSZ 310. cikke értelmében az EU költségvetésében egyensúlynak kell lennie a bevételek és a kiadások között; emlékeztet rá, hogy a Bizottság becslései szerint a költségvetési tervezetben kért kifizetési előirányzatok a fennmaradó kifizetetlen számlák összegét körülbelül 2 milliárd eurós fenntartható szintre csökkentenék; ennek következtében vállalja, hogy teljes körűen támogatja a Bizottság javaslatát, és elvárja, hogy a Tanács e tekintetben tartsa tiszteletben kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy az EU költségvetési tervezete tükrözi az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által a közös diagnózist és a három intézmény ezen elmaradás csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalását követően 2015–2016-ra elfogadott kifizetési tervről szóló együttes nyilatkozatot; emlékeztet rá, hogy az EUMSZ 310. cikke értelmében az EU költségvetésében egyensúlynak kell lennie a bevételek és a kiadások között; emlékeztet rá, hogy a Bizottság becslései szerint a költségvetési tervezetben kért kifizetési előirányzatok a fennmaradó kifizetetlen számlák összegét körülbelül 2 milliárd eurós fenntartható szintre csökkentenék; ennek következtében vállalja, hogy teljes körűen támogatja a Bizottság javaslatát, és elvárja, hogy a Tanács e tekintetben tartsa tiszteletben kötelezettségvállalásait;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a Parlament, a Tanács és a Bizottság kötelezettséget vállalt a fennálló kifizetési kérelmek terén év végére felhalmozódó fenntarthatatlan elmaradások jövőbeli kialakulásának elkerülésére, és ezzel egyidejűleg a többéves pénzügyi keret és az éves költségvetési eljárások részeként kötött megállapodások teljes körű tiszteletben tartására és végrehajtására; ezzel összefüggésben ismételten kijelenti, hogy a szorosan és aktívan figyelemmel kell kísérni a hátralék alakulását; ismételten hangot ad aggályának a tekintetben, hogy a kifizetési ciklusok sajátosságai további nyomást gyakorolnak a kifizetési előirányzatok szintjére, különösen a többéves pénzügyi keret végén; emlékezteti a Bizottságot a kifizetési tervről szóló együttes nyilatkozatban tett kötelezettségvállalására, hogy fejlessze ki közép- és hosszú távú előrejelző eszközeit és hozzon létre egy korai előrejelző rendszert ezen első kifizetési előrejelzések júliusban történő ismertetésére annak érdekében, hogy a költségvetési hatóság kellően megalapozott döntéseket hozhasson a jövőben; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a Parlament, a Tanács és a Bizottság kötelezettséget vállalt a fennálló kifizetési kérelmek terén év végére felhalmozódó fenntarthatatlan elmaradások jövőbeli kialakulásának elkerülésére, és ezzel egyidejűleg a többéves pénzügyi keret és az éves költségvetési eljárások részeként kötött megállapodások teljes körű tiszteletben tartására és végrehajtására; ezzel összefüggésben ismételten kijelenti, hogy a szorosan és aktívan figyelemmel kell kísérni a hátralék alakulását; ismételten hangot ad aggályának a tekintetben, hogy a kifizetési ciklusok sajátosságai további nyomást gyakorolnak a kifizetési előirányzatok szintjére, különösen a többéves pénzügyi keret végén; emlékezteti a Bizottságot a kifizetési tervről szóló együttes nyilatkozatban tett kötelezettségvállalására, hogy fejlessze ki közép- és hosszú távú előrejelző eszközeit és hozzon létre egy korai előrejelző rendszert ezen első kifizetési előrejelzések júliusban történő ismertetésére annak érdekében, hogy a költségvetési hatóság kellően megalapozott döntéseket hozhasson a jövőben;

| 15. | üdvözli, hogy a kifizetési előirányzatok teljes összegén belül végre jelentős elmozdulás történt a korábbi, 2007–2013 közötti programok végrehajtásától a 2014–2020-as időszakra szóló új programok végrehajtása felé; hangsúlyozza azonban, hogy a 2016-os költségvetési tervezet, konkrétan az 1b. alfejezet kifizetési előirányzatainak szintje a kötelezettségvállalásokhoz képest alacsony, ami felveti a fennmaradó kifizetések hasonló hátralékával kapcsolatos kockázatot a jelenlegi többéves pénzügyi keret végén; ezért megkérdőjelezi, hogy ez milyen mértékben van összhangban a kifizetési terv hosszú távú személetével; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy a kifizetési előirányzatok teljes összegén belül végre jelentős elmozdulás történt a korábbi, 2007–2013 közötti programok végrehajtásától a 2014–2020-as időszakra szóló új programok végrehajtása felé; hangsúlyozza azonban, hogy a 2016-os költségvetési tervezet, konkrétan az 1b. alfejezet kifizetési előirányzatainak szintje a kötelezettségvállalásokhoz képest alacsony, ami felveti a fennmaradó kifizetések hasonló hátralékával kapcsolatos kockázatot a jelenlegi többéves pénzügyi keret végén; ezért megkérdőjelezi, hogy ez milyen mértékben van összhangban a kifizetési terv hosszú távú személetével;

1a. alfejezet – Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

| 16. | megjegyzi, hogy a Bizottságnak az 1a. alfejezeten belüli kötelezettségvállalási előirányzatok 2016-os összegére (18,6 milliárd euró) vonatkozó javaslata 2015-höz képest 6,1 %-os növekedésnek felel meg; rámutat, hogy a kötelezettségvállalások növekedése nagyrészt az ESBA bevonásának, az Erasmus+ és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) előirányzatai emelésének, és kisebb mértékben a közösségi vámügyi cselekvési program, a Fiscalis és a csalás elleni fellépés, valamint a foglalkoztatás és a szociális innováció előirányzatai növekedésének tudható be; különleges figyelmet fog fordítani a tanulószerződéses gyakorlati képzések és a felsőoktatás közötti egyenlőtlenségek csökkentésére Európában, nevezetesen a mobilitáshoz való egyenlő hozzáférés biztosítása révén; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a Bizottságnak az 1a. alfejezeten belüli kötelezettségvállalási előirányzatok 2016-os összegére (18,6 milliárd euró) vonatkozó javaslata 2015-höz képest 6,1 %-os növekedésnek felel meg; rámutat, hogy a kötelezettségvállalások növekedése nagyrészt az ESBA bevonásának, az Erasmus+ és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) előirányzatai emelésének, és kisebb mértékben a közösségi vámügyi cselekvési program, a Fiscalis és a csalás elleni fellépés, valamint a foglalkoztatás és a szociális innováció előirányzatai növekedésének tudható be; különleges figyelmet fog fordítani a tanulószerződéses gyakorlati képzések és a felsőoktatás közötti egyenlőtlenségek csökkentésére Európában, nevezetesen a mobilitáshoz való egyenlő hozzáférés biztosítása révén;

| 17. | sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy csökkennek a nagy infrastrukturális projektek, a Horizont 2020 és a COSME előirányzatai, valamint lassabban növekszik az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz közlekedési keretösszege az ESBA-hoz való átcsoportosítás miatt; emlékeztet arra, hogy a Bizottság ESBA-ra vonatkozó eredeti javaslata 2016-ban a Horizont 2020 program 170 millió eurós csökkenését eredményezte volna 2015-höz képest, így ellentmondásos jelzést adva a jelenlegi többéves pénzügyi keretben széles körben kiemelt prioritásként elismert programmal kapcsolatban; sajnálattal veszi tudomásul a kutatástámogatásra gyakorolt továbbgyűrűző hatást, többek között olyan területeken, mint az energia, kkv-k, éghajlat, környezet, társadalomtudományok és „tudomány a társadalomban”; vállalja, hogy törekedni fog e programok javasolt csökkentésének további ellentételezésére a költségvetési eljárás során eszközölt növelések révén, az 1a. alfejezet felső határa alatt még rendelkezésre álló 200 millió eurós tartalékkeret kihasználásával; hangsúlyozza, hogy a beruházások, a kutatás és az innováció finanszírozása során azokra a területekre kell összpontosítani, ahol a legnagyobb hozzáadott értéket tudják elérni, úgymint az energiahatékonyság javítása, ikt, az alapkutatásra fordított támogatások, valamint a karbonszegény és a megújuló energiához kapcsolódó technológiák; |
| --- | --- |

17.

sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy csökkennek a nagy infrastrukturális projektek, a Horizont 2020 és a COSME előirányzatai, valamint lassabban növekszik az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz közlekedési keretösszege az ESBA-hoz való átcsoportosítás miatt; emlékeztet arra, hogy a Bizottság ESBA-ra vonatkozó eredeti javaslata 2016-ban a Horizont 2020 program 170 millió eurós csökkenését eredményezte volna 2015-höz képest, így ellentmondásos jelzést adva a jelenlegi többéves pénzügyi keretben széles körben kiemelt prioritásként elismert programmal kapcsolatban; sajnálattal veszi tudomásul a kutatástámogatásra gyakorolt továbbgyűrűző hatást, többek között olyan területeken, mint az energia, kkv-k, éghajlat, környezet, társadalomtudományok és „tudomány a társadalomban”; vállalja, hogy törekedni fog e programok javasolt csökkentésének további ellentételezésére a költségvetési eljárás során eszközölt növelések révén, az 1a. alfejezet felső határa alatt még rendelkezésre álló 200 millió eurós tartalékkeret kihasználásával; hangsúlyozza, hogy a beruházások, a kutatás és az innováció finanszírozása során azokra a területekre kell összpontosítani, ahol a legnagyobb hozzáadott értéket tudják elérni, úgymint az energiahatékonyság javítása, ikt, az alapkutatásra fordított támogatások, valamint a karbonszegény és a megújuló energiához kapcsolódó technológiák;

| 18. | ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja az ITER programot, és elkötelezett annak megfelelő finanszírozása mellett; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy az ITER felülvizsgált menetrendjének és pénzügyi tervezésének 2015 novemberére előirányzott bemutatása nem teszi majd lehetővé a költségvetési bizottság számára az új információ 2016. évi éves költségvetésre vonatkozó eljárás során történő figyelembevételét; sürgeti az ITER-t és a Fúziósenergia-fejlesztési Európai Közös Vállalkozását, hogy haladéktalanul nyújtsák be a 2013-as mentesítésükre vonatkozóan kért jelentéseket, és tegyenek lépéseket a Parlament ajánlásai nyomán; |
| --- | --- |

18.

ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja az ITER programot, és elkötelezett annak megfelelő finanszírozása mellett; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy az ITER felülvizsgált menetrendjének és pénzügyi tervezésének 2015 novemberére előirányzott bemutatása nem teszi majd lehetővé a költségvetési bizottság számára az új információ 2016. évi éves költségvetésre vonatkozó eljárás során történő figyelembevételét; sürgeti az ITER-t és a Fúziósenergia-fejlesztési Európai Közös Vállalkozását, hogy haladéktalanul nyújtsák be a 2013-as mentesítésükre vonatkozóan kért jelentéseket, és tegyenek lépéseket a Parlament ajánlásai nyomán;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a kifizetési előirányzatok korábbi alultervezése tovább növelte a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti különbséget az 1a. fejezet alá tartozó több programnál, hozzájárulva ezzel a fennálló kötelezettségvállalások egyéb fejezetekhez képest meredek növekedéséhez; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottságnak csökkentenie kellett az előfinanszírozás összegét, és – ami ennél is aggasztóbb – hogy el kellett halasztania új ajánlattételi felhívásokat, továbbá szerződések aláírását; megjegyzi például, hogy a Horizont 2020 keretében a Bizottság becslése szerint „szabályszerű végrehajtás esetén a kifizetési előirányzatok korlátozása nélkül 2014 végére mintegy 1 milliárd euróval többet költöttek volna el”; miközben üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a kifizetéseket ellenőrzés alatt tartsa, ismételten megerősíti, hogy semmilyen körülmények között nem fogja eltűrni, hogy a 2014–2020-as programok lelassítását tekintse a kifizetési hiányok kezelési módjának; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a kifizetési előirányzatok korábbi alultervezése tovább növelte a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti különbséget az 1a. fejezet alá tartozó több programnál, hozzájárulva ezzel a fennálló kötelezettségvállalások egyéb fejezetekhez képest meredek növekedéséhez; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottságnak csökkentenie kellett az előfinanszírozás összegét, és – ami ennél is aggasztóbb – hogy el kellett halasztania új ajánlattételi felhívásokat, továbbá szerződések aláírását; megjegyzi például, hogy a Horizont 2020 keretében a Bizottság becslése szerint „szabályszerű végrehajtás esetén a kifizetési előirányzatok korlátozása nélkül 2014 végére mintegy 1 milliárd euróval többet költöttek volna el”; miközben üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a kifizetéseket ellenőrzés alatt tartsa, ismételten megerősíti, hogy semmilyen körülmények között nem fogja eltűrni, hogy a 2014–2020-as programok lelassítását tekintse a kifizetési hiányok kezelési módjának;

| 20. | ezért üdvözli a kifizetési előirányzatok 2015-höz képest 11,4 %-os, 17,5 millió euróra történő növelését és a kifizetések/kötelezettségvállalások arányának növelését 2016-ban; megjegyzi, hogy több program (Kopernikusz, Erasmus+, Horizont 2020, Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz közlekedési ága, nukleáris biztonság és leszerelés) esetében a kifizetési előirányzatok meghaladják a kötelezettségvállalási előirányzatok szintjét; |
| --- | --- |

20.

ezért üdvözli a kifizetési előirányzatok 2015-höz képest 11,4 %-os, 17,5 millió euróra történő növelését és a kifizetések/kötelezettségvállalások arányának növelését 2016-ban; megjegyzi, hogy több program (Kopernikusz, Erasmus+, Horizont 2020, Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz közlekedési ága, nukleáris biztonság és leszerelés) esetében a kifizetési előirányzatok meghaladják a kötelezettségvállalási előirányzatok szintjét;

1b. alfejezet – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

| 21. | tudomásul veszi az 1b. alfejezet kötelezettségvállalási előirányzataira javasolt 50,8 milliárd eurós összeget (+3,2 % 2015-höz képest, az újraprogramozás hatásának semlegesítésével) és a kifizetési előirányzatokra javasolt 49,1 milliárd eurót (-4 %), ami csekély, 15,3 millió eurós tartalékkeretet hagy a kötelezettségvállalások felső határa alatt; emlékeztet rá, hogy a kohéziós politika az EU fő beruházási politikája, amelynek célja az európai régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentése a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítése révén; hangsúlyozza, hogy az olyan eszközök, mint az ESZA, az ERFA, a Kohéziós Alap és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés alapvető jelentőséggel bírnak a konvergencia előmozdítása, a fejlettségbeli különbségek csökkentése és minőségi és fenntartható munkahelyek létrehozásának támogatása tekintetében; hangsúlyozza, hogy az uniós kohéziós politika kulcsszerepet tölt be az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában; |
| --- | --- |

21.

tudomásul veszi az 1b. alfejezet kötelezettségvállalási előirányzataira javasolt 50,8 milliárd eurós összeget (+3,2 % 2015-höz képest, az újraprogramozás hatásának semlegesítésével) és a kifizetési előirányzatokra javasolt 49,1 milliárd eurót (-4 %), ami csekély, 15,3 millió eurós tartalékkeretet hagy a kötelezettségvállalások felső határa alatt; emlékeztet rá, hogy a kohéziós politika az EU fő beruházási politikája, amelynek célja az európai régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentése a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítése révén; hangsúlyozza, hogy az olyan eszközök, mint az ESZA, az ERFA, a Kohéziós Alap és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés alapvető jelentőséggel bírnak a konvergencia előmozdítása, a fejlettségbeli különbségek csökkentése és minőségi és fenntartható munkahelyek létrehozásának támogatása tekintetében; hangsúlyozza, hogy az uniós kohéziós politika kulcsszerepet tölt be az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában;

| 22. | kiemeli, hogy a 2016-ra javasolt kifizetési előirányzatok 44 %-a a korábbi programozási időszakokra vonatkozóan fennmaradó kifizetési igények fedezésére szolgál, és így csak 26,8 milliárd euró kifizetési előirányzat marad az új, 2014–2020-as kohéziós programok elindítására; a kifizetési előirányzatok javasolt összegét ezért az ezen alfejezetben szükséges minimumnak tekinti; |
| --- | --- |

22.

kiemeli, hogy a 2016-ra javasolt kifizetési előirányzatok 44 %-a a korábbi programozási időszakokra vonatkozóan fennmaradó kifizetési igények fedezésére szolgál, és így csak 26,8 milliárd euró kifizetési előirányzat marad az új, 2014–2020-as kohéziós programok elindítására; a kifizetési előirányzatok javasolt összegét ezért az ezen alfejezetben szükséges minimumnak tekinti;

| 23. | emlékeztet arra, hogy 21,6 milliárd euró összegre van szükség a 2016. évi költségvetésben ahhoz, hogy a kohéziós programok 2007–2013-as időszakra vonatkozó kifizetetlen számlaállományának szintjét lecsökkentsék a 2014 végi 24,7 milliárd euróról és a 2015 végi 20 milliárd euróról 2016 végére 2 milliárd euróra, ahogy az a Bizottság 2015–2016-os kifizetési tervről szóló együttes nyilatkozathoz csatolt értékelésében szerepel; sürgeti, hogy az EU hitelessége veszélyeztetésének elkerülése érdekében a jövőben kerüljék el a kifizetetlen számlák hasonló abnormális mértékű felhalmozódását; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy 21,6 milliárd euró összegre van szükség a 2016. évi költségvetésben ahhoz, hogy a kohéziós programok 2007–2013-as időszakra vonatkozó kifizetetlen számlaállományának szintjét lecsökkentsék a 2014 végi 24,7 milliárd euróról és a 2015 végi 20 milliárd euróról 2016 végére 2 milliárd euróra, ahogy az a Bizottság 2015–2016-os kifizetési tervről szóló együttes nyilatkozathoz csatolt értékelésében szerepel; sürgeti, hogy az EU hitelessége veszélyeztetésének elkerülése érdekében a jövőben kerüljék el a kifizetetlen számlák hasonló abnormális mértékű felhalmozódását;

| 24. | az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés folytatása melletti felhívásán kívül hangsúlyozza, hogy sürgetővé vált a kezdeményezés végrehajtásának hatékony és eredményes felgyorsítása a tagállamokban; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy minden szükséges intézkedést tegyenek meg a nemzeti ifjúságigarancia-rendszerek mielőbbi működésbe állítása érdekében, adott esetben figyelembe véve az Európai Számvevőszék 3/2015. sz. különjelentésében rögzített ajánlásokat; ismételten hangsúlyozza, hogy az előfinanszírozási ráta nemrégiben jóváhagyott, 30 %-ra való növelése, amelyet az EP is határozottan támogat, az időközi kifizetések iránti kérelmek tagállamok általi, egy éven belüli gyors benyújtásának függvénye, és annak 2016-ban lehet tényleges eredménye; ragaszkodik ahhoz, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előfinanszírozása nem érintheti hátrányosan az Európai Szociális Alap (ESZA) egyéb elemeinek végrehajtását; |
| --- | --- |

24.

az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés folytatása melletti felhívásán kívül hangsúlyozza, hogy sürgetővé vált a kezdeményezés végrehajtásának hatékony és eredményes felgyorsítása a tagállamokban; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy minden szükséges intézkedést tegyenek meg a nemzeti ifjúságigarancia-rendszerek mielőbbi működésbe állítása érdekében, adott esetben figyelembe véve az Európai Számvevőszék 3/2015. sz. különjelentésében rögzített ajánlásokat; ismételten hangsúlyozza, hogy az előfinanszírozási ráta nemrégiben jóváhagyott, 30 %-ra való növelése, amelyet az EP is határozottan támogat, az időközi kifizetések iránti kérelmek tagállamok általi, egy éven belüli gyors benyújtásának függvénye, és annak 2016-ban lehet tényleges eredménye; ragaszkodik ahhoz, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előfinanszírozása nem érintheti hátrányosan az Európai Szociális Alap (ESZA) egyéb elemeinek végrehajtását;

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

| 25. | tudomásul veszi a javasolt 63,1 milliárd EUR kötelezettségvállalási előirányzatot (-0,1 % 2015-hez képest, az újraprogramozást hatásának közömbösítése mellett), valamint az 55,9 milliárd eurós kifizetési előirányzatot (-0,2 %) a 2. fejezet esetében, ami 1,2 milliárd eurós mozgásteret hagy a kötelezettségvállalások felső korlátján belül, illetve 1,1 milliárd eurós mozgásteret hagy az Európai Mezőgazdasági Garancia Alap (EMGA) részleges felső korlátján belül; rámutat arra, hogy a pénzügyi fegyelmi mechanizmust csak annak érdekében lehet alkalmazni, hogy a mezőgazdasági szektor válságaira tartalékalapot hozzanak létre; várakozással tekint a Bizottság 2015. októberére várható módosító indítványa elébe, amely az EMGA finanszírozására vonatkozó naprakész információkon fog alapulni; hangsúlyozza, hogy a KAP két pillére közötti átcsoportosítás összességében növeli a vidékfejlesztésre rendelkezésre álló összegeket; |
| --- | --- |

25.

tudomásul veszi a javasolt 63,1 milliárd EUR kötelezettségvállalási előirányzatot (-0,1 % 2015-hez képest, az újraprogramozást hatásának közömbösítése mellett), valamint az 55,9 milliárd eurós kifizetési előirányzatot (-0,2 %) a 2. fejezet esetében, ami 1,2 milliárd eurós mozgásteret hagy a kötelezettségvállalások felső korlátján belül, illetve 1,1 milliárd eurós mozgásteret hagy az Európai Mezőgazdasági Garancia Alap (EMGA) részleges felső korlátján belül; rámutat arra, hogy a pénzügyi fegyelmi mechanizmust csak annak érdekében lehet alkalmazni, hogy a mezőgazdasági szektor válságaira tartalékalapot hozzanak létre; várakozással tekint a Bizottság 2015. októberére várható módosító indítványa elébe, amely az EMGA finanszírozására vonatkozó naprakész információkon fog alapulni; hangsúlyozza, hogy a KAP két pillére közötti átcsoportosítás összességében növeli a vidékfejlesztésre rendelkezésre álló összegeket;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a 2016. évi költségvetési tervezet a 2015-ös költségvetéshez képest a mezőgazdasági piaci intervenciókra vonatkozó szükségletek csökkenését mutatja, elsősorban azon 2015-ös sürgősségi intézkedések hatása miatt, amelyek az EU-ból származó egyes mezőgazdasági termékek importjára vonatkozó orosz embargóhoz kapcsolódnak; megjegyzi, hogy a Bizottság szerint a 2016. évi költségvetésben nincs szükség további intézkedésekre; hangsúlyozza az európai mezőgazdaság versenyképességének és fenntarthatóságának növelésére irányuló célkitűzéseket, és kéri, hogy bocsássanak rendelkezésre forrásokat e célkitűzések teljesítéséhez; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a 2016. évi költségvetési tervezet a 2015-ös költségvetéshez képest a mezőgazdasági piaci intervenciókra vonatkozó szükségletek csökkenését mutatja, elsősorban azon 2015-ös sürgősségi intézkedések hatása miatt, amelyek az EU-ból származó egyes mezőgazdasági termékek importjára vonatkozó orosz embargóhoz kapcsolódnak; megjegyzi, hogy a Bizottság szerint a 2016. évi költségvetésben nincs szükség további intézkedésekre; hangsúlyozza az európai mezőgazdaság versenyképességének és fenntarthatóságának növelésére irányuló célkitűzéseket, és kéri, hogy bocsássanak rendelkezésre forrásokat e célkitűzések teljesítéséhez;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a megreformált közös halászati politika nagyratörő jogi keretet hoz létre a felelősségteljes halászat jelentette kihívásoknak való megfelelés érdekében (többek között adatgyűjtés révén), és örömmel veszi tudomásul, hogy az Európai Tengerügyi és Halászati Alap részesült a 2014-ben fel nem használt előirányzatok 2015-re való átcsoportosításából, mivel ezen átprogramozás hatásának semlegesítése mellett az alap kötelezettségvállalási előirányzatai 2016-ban tovább növekednek; megjegyzi azonban, hogy a kifizetési előirányzatok terén a legutóbbi program fokozatos megszüntetését csak részben ellensúlyozzák az új program által felhasznált előirányzatok, ami a 2016-os előirányzatok csökkentését eredményezi; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a megreformált közös halászati politika nagyratörő jogi keretet hoz létre a felelősségteljes halászat jelentette kihívásoknak való megfelelés érdekében (többek között adatgyűjtés révén), és örömmel veszi tudomásul, hogy az Európai Tengerügyi és Halászati Alap részesült a 2014-ben fel nem használt előirányzatok 2015-re való átcsoportosításából, mivel ezen átprogramozás hatásának semlegesítése mellett az alap kötelezettségvállalási előirányzatai 2016-ban tovább növekednek; megjegyzi azonban, hogy a kifizetési előirányzatok terén a legutóbbi program fokozatos megszüntetését csak részben ellensúlyozzák az új program által felhasznált előirányzatok, ami a 2016-os előirányzatok csökkentését eredményezi;

| 28. | üdvözli, hogy mind a kötelezettségvállalások, mind a kifizetések terén növekedtek a környezetvédelemhez és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó LIFE program számára biztosított előirányzatok; üdvözli az uniós költségvetés környezetbaráttá tételére irányuló első lépéseket, és hangsúlyozza, hogy fokozni kell e folyamat ütemét; |
| --- | --- |

28.

üdvözli, hogy mind a kötelezettségvállalások, mind a kifizetések terén növekedtek a környezetvédelemhez és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó LIFE program számára biztosított előirányzatok; üdvözli az uniós költségvetés környezetbaráttá tételére irányuló első lépéseket, és hangsúlyozza, hogy fokozni kell e folyamat ütemét;

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

| 29. | üdvözli, hogy a 2016. évi költségvetési tervezet fokozza a támogatást a 3. fejezet alá tartozó valamennyi program tekintetében, elérve a 2,5 milliárd euró kötelezettségvállalási előirányzatot (+12,6 % a 2015. évi költségvetéshez képest, az újraprogramozás semlegesítése mellett) és a 2,3 milliárd euró kifizetési előirányzatot (+9,7 %); rámutat arra, hogy ez a 3. fejezeten belül semmilyen mozgásteret nem hagy a további növelések, illetve kísérleti projektek és előkészítő intézkedések számára; úgy véli, hogy a jelenlegi geopolitikai helyzetben – nevezetesen a migrációs hullámok jelentette növekvő nyomás eredményeképpen – a többéves pénzügyi keret messze legkisebb fejezete számára előírt felső korlátok szintje esetlegesen elavult lehet, és ezzel a többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálata során foglalkozni kell; |
| --- | --- |

29.

üdvözli, hogy a 2016. évi költségvetési tervezet fokozza a támogatást a 3. fejezet alá tartozó valamennyi program tekintetében, elérve a 2,5 milliárd euró kötelezettségvállalási előirányzatot (+12,6 % a 2015. évi költségvetéshez képest, az újraprogramozás semlegesítése mellett) és a 2,3 milliárd euró kifizetési előirányzatot (+9,7 %); rámutat arra, hogy ez a 3. fejezeten belül semmilyen mozgásteret nem hagy a további növelések, illetve kísérleti projektek és előkészítő intézkedések számára; úgy véli, hogy a jelenlegi geopolitikai helyzetben – nevezetesen a migrációs hullámok jelentette növekvő nyomás eredményeképpen – a többéves pénzügyi keret messze legkisebb fejezete számára előírt felső korlátok szintje esetlegesen elavult lehet, és ezzel a többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálata során foglalkozni kell;

| 30. | üdvözli a Bizottság európai migrációs stratégiáját, és ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja az uniós eszközök javítását és egy olyan kultúra kialakítását, amely méltányos tehermegosztást szorgalmaz a menekültügy, a migráció és a külső határok igazgatása tekintetében; ezért üdvözli a közös európai menekültügyi rendszer fejlődését jelentő Belső Biztonsági Alap és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap kötelezettségvállalási előirányzatainak emelését; üdvözli a Bizottság azon javaslatát, amely a rugalmassági eszköz 124 millió euró összegben történő igénybevételére irányul annak érdekében, hogy választ lehessen adni a földközi-tengeri térségben tapasztalható jelenlegi migrációs trendekre; kétségei vannak afelől, hogy a javasolt támogatás elegendő lesz-e; hangsúlyozza e források rendeltetési helye szigorú ellenőrzésének szükségességét; |
| --- | --- |

30.

üdvözli a Bizottság európai migrációs stratégiáját, és ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja az uniós eszközök javítását és egy olyan kultúra kialakítását, amely méltányos tehermegosztást szorgalmaz a menekültügy, a migráció és a külső határok igazgatása tekintetében; ezért üdvözli a közös európai menekültügyi rendszer fejlődését jelentő Belső Biztonsági Alap és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap kötelezettségvállalási előirányzatainak emelését; üdvözli a Bizottság azon javaslatát, amely a rugalmassági eszköz 124 millió euró összegben történő igénybevételére irányul annak érdekében, hogy választ lehessen adni a földközi-tengeri térségben tapasztalható jelenlegi migrációs trendekre; kétségei vannak afelől, hogy a javasolt támogatás elegendő lesz-e; hangsúlyozza e források rendeltetési helye szigorú ellenőrzésének szükségességét;

| 31. | hangsúlyozza, hogy az Unió déli partjaira érkezők nagy számára és az EASO menekültügyi rendszer irányításában betöltött növekvő szerepére tekintettel egyértelmű, hogy az EASO személyzetének csupán 6 fővel történő növelésére irányuló javaslat nem elegendő; ezért megfelelő számú személyzetet és elegendő költségvetést kér az EASO számára 2016-ban, annak érdekében, hogy az hatékonyan elláthassa feladatait és tevékenységeit; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az Unió déli partjaira érkezők nagy számára és az EASO menekültügyi rendszer irányításában betöltött növekvő szerepére tekintettel egyértelmű, hogy az EASO személyzetének csupán 6 fővel történő növelésére irányuló javaslat nem elegendő; ezért megfelelő számú személyzetet és elegendő költségvetést kér az EASO számára 2016-ban, annak érdekében, hogy az hatékonyan elláthassa feladatait és tevékenységeit;

| 32. | úgy véli, hogy a Bizottságnak mélyrehatóan értékelnie kellene a migrációra és a biztonságra vonatkozó európai menetrendek részeként javasolt intézkedések kapcsán az Europol tekintetében jelentkező költségvetési következményeket és többletfeladatokat, annak érdekében, hogy költségvetési hatóság megfelelően ki tudja igazítani az Europol költségvetési és személyzeti igényeit; hangsúlyozza az Europol tagállamoknak nyújtott, határokon átnyúló támogatásban és információcserében betöltött szerepét; hangsúlyozza, hogy megfelelő számú személyzetet és elegendő költségvetést kell biztosítani az ügynökség számára 2016-ban, annak érdekében, hogy az hatékonyan elláthassa feladatait és tevékenységeit; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a Bizottságnak mélyrehatóan értékelnie kellene a migrációra és a biztonságra vonatkozó európai menetrendek részeként javasolt intézkedések kapcsán az Europol tekintetében jelentkező költségvetési következményeket és többletfeladatokat, annak érdekében, hogy költségvetési hatóság megfelelően ki tudja igazítani az Europol költségvetési és személyzeti igényeit; hangsúlyozza az Europol tagállamoknak nyújtott, határokon átnyúló támogatásban és információcserében betöltött szerepét; hangsúlyozza, hogy megfelelő számú személyzetet és elegendő költségvetést kell biztosítani az ügynökség számára 2016-ban, annak érdekében, hogy az hatékonyan elláthassa feladatait és tevékenységeit;

| 33. | úgy véli, hogy az érintett ügynökségeknél nem szabad a személyzetet csökkenteni vagy átcsoportosítani, és hogy ezen ügynökségeknek – megnövekedett kötelezettségeik teljesítésének elősegítése érdekében – megfelelően kell a személyzetüket elosztaniuk; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy az érintett ügynökségeknél nem szabad a személyzetet csökkenteni vagy átcsoportosítani, és hogy ezen ügynökségeknek – megnövekedett kötelezettségeik teljesítésének elősegítése érdekében – megfelelően kell a személyzetüket elosztaniuk;

| 34. | emlékeztet arra is, hogy a Parlament következetesen és határozottan támogatja a kulturális és a médiához kapcsolódó programok megfelelő finanszírozását; ezért üdvözli a Kreatív Európa program előirányzatainak növelését a 2015. évi költségvetéshez képest – többek között a multimédia területén tervezett fellépések terén –, ugyanakkor fenntartásának ad hangot a Kultúra és a Média ágak adminisztratív szétválasztását illetően; támogatja továbbá az „Európa a polgárokért” program javasolt növelését is, mivel ez a program létfontosságú az európai demokratikus folyamatban való polgári részvétel szempontjából; úgy véli, hogy az európai polgári kezdeményezés a részvételi demokrácia fő eszköze az EU-ban, és felszólít láthatóságának és hozzáférhetőségének javítására; kiemeli a helyi és nemzeti médiából álló páneurópai hálózatok, például az EuranetPlus pozitív szerepét; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet arra is, hogy a Parlament következetesen és határozottan támogatja a kulturális és a médiához kapcsolódó programok megfelelő finanszírozását; ezért üdvözli a Kreatív Európa program előirányzatainak növelését a 2015. évi költségvetéshez képest – többek között a multimédia területén tervezett fellépések terén –, ugyanakkor fenntartásának ad hangot a Kultúra és a Média ágak adminisztratív szétválasztását illetően; támogatja továbbá az „Európa a polgárokért” program javasolt növelését is, mivel ez a program létfontosságú az európai demokratikus folyamatban való polgári részvétel szempontjából; úgy véli, hogy az európai polgári kezdeményezés a részvételi demokrácia fő eszköze az EU-ban, és felszólít láthatóságának és hozzáférhetőségének javítására; kiemeli a helyi és nemzeti médiából álló páneurópai hálózatok, például az EuranetPlus pozitív szerepét;

| 35. | hangsúlyozza, hogy az élelmiszerek és takarmányok biztonsága, a fogyasztóvédelem és a közegészségügy azokhoz a területekhez tartozik, amelyek kulcsfontosságúak az uniós polgárok számára; ezért nagyra értékeli az élelmiszer- és takarmányprogram, az egészségügyi program és a fogyasztóvédelmi program kötelezettségvállalási előirányzatainak emelését a 2015. évi költségvetéshez képest; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy az élelmiszerek és takarmányok biztonsága, a fogyasztóvédelem és a közegészségügy azokhoz a területekhez tartozik, amelyek kulcsfontosságúak az uniós polgárok számára; ezért nagyra értékeli az élelmiszer- és takarmányprogram, az egészségügyi program és a fogyasztóvédelmi program kötelezettségvállalási előirányzatainak emelését a 2015. évi költségvetéshez képest;

4. fejezet – Globális Európa

| 36. | üdvözli a 4. fejezet teljes finanszírozásának növelését, amely így eléri a 8,9 milliárd euró kötelezettségvállalási előirányzatot (+5,6 % a 2015. évi költségvetéshez képest), 261,3 millió euró tartalékkeretet hagyva a felső határ alatt; megállapítja, hogy mindez a harmadik országokkal való szolidaritás magas szintjét mutatja; úgy véli, hogy az uniós költségvetés jelentős szerepet játszik a szükséget szenvedő emberek támogatásában és az alapvető európai értékek előmozdításában; elégedettségének ad hangot a tekintetben, hogy az EU által a legutóbbi években tapasztalt gazdasági és társadalmi nehézségek nem csökkentették a világ többi részére fordított figyelmet; úgy véli azonban, hogy a szomszédos térségben és azon túl jelenleg uralkodó humanitárius és politikai válság miatt bizonyos kiemelt területeken valószínűleg további megerősítésre lesz szükség, például az európai szomszédsági támogatási eszköz területén, beleértve a közel-keleti békefolyamat, a Palesztina és az UNRWA számára biztosított támogatást is; |
| --- | --- |

36.

üdvözli a 4. fejezet teljes finanszírozásának növelését, amely így eléri a 8,9 milliárd euró kötelezettségvállalási előirányzatot (+5,6 % a 2015. évi költségvetéshez képest), 261,3 millió euró tartalékkeretet hagyva a felső határ alatt; megállapítja, hogy mindez a harmadik országokkal való szolidaritás magas szintjét mutatja; úgy véli, hogy az uniós költségvetés jelentős szerepet játszik a szükséget szenvedő emberek támogatásában és az alapvető európai értékek előmozdításában; elégedettségének ad hangot a tekintetben, hogy az EU által a legutóbbi években tapasztalt gazdasági és társadalmi nehézségek nem csökkentették a világ többi részére fordított figyelmet; úgy véli azonban, hogy a szomszédos térségben és azon túl jelenleg uralkodó humanitárius és politikai válság miatt bizonyos kiemelt területeken valószínűleg további megerősítésre lesz szükség, például az európai szomszédsági támogatási eszköz területén, beleértve a közel-keleti békefolyamat, a Palesztina és az UNRWA számára biztosított támogatást is;

| 37. | üdvözli a kifizetési előirányzatok Bizottság által kért növelését a 4. fejezetében szereplő valamennyi program vonatkozásában (+28,5 %, 9,5 milliárd euró összegre), amelynek keretében a kifizetések meghaladják a kötelezettségvállalásokat, különösen a fejlesztés, a humanitárius segítségnyújtás és a Palesztina és az UNRWA számára biztosított uniós támogatás tekintetében; meggyőződése, hogy ezeket az emeléseket teljes mértékben indokolja az, hogy meg kell oldani e fejezet 2014-es és 2015-ös kifizetési előirányzatai drámai mértékű hiányának hatásait, ami ahhoz vezetett, hogy a Bizottság csökkentette az előfinanszírozásokat, és elhalasztott egyes jogi kötelezettségvállalásokat; emlékeztet arra, hogy 2015-ben a 4. fejezeten belül 1,7 millió euró összegű késedelmi kamatot kellett kifizetni; elvárja, hogy fokozatosan csökkentsék a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti szakadékot és a felhalmozódott kifizetetlen számlákat normális szintre szorítsák vissza; hangsúlyozza, hogy ez a lépés elkerülhetetlen a sérülékeny kedvezményezettek pénzügyi fenntarthatósága szempontjából, valamint hogy az EU a nemzetközi szervezetek megbízható partnereként lépjen fel; |
| --- | --- |

37.

üdvözli a kifizetési előirányzatok Bizottság által kért növelését a 4. fejezetében szereplő valamennyi program vonatkozásában (+28,5 %, 9,5 milliárd euró összegre), amelynek keretében a kifizetések meghaladják a kötelezettségvállalásokat, különösen a fejlesztés, a humanitárius segítségnyújtás és a Palesztina és az UNRWA számára biztosított uniós támogatás tekintetében; meggyőződése, hogy ezeket az emeléseket teljes mértékben indokolja az, hogy meg kell oldani e fejezet 2014-es és 2015-ös kifizetési előirányzatai drámai mértékű hiányának hatásait, ami ahhoz vezetett, hogy a Bizottság csökkentette az előfinanszírozásokat, és elhalasztott egyes jogi kötelezettségvállalásokat; emlékeztet arra, hogy 2015-ben a 4. fejezeten belül 1,7 millió euró összegű késedelmi kamatot kellett kifizetni; elvárja, hogy fokozatosan csökkentsék a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti szakadékot és a felhalmozódott kifizetetlen számlákat normális szintre szorítsák vissza; hangsúlyozza, hogy ez a lépés elkerülhetetlen a sérülékeny kedvezményezettek pénzügyi fenntarthatósága szempontjából, valamint hogy az EU a nemzetközi szervezetek megbízható partnereként lépjen fel;

| 38. | úgy véli, hogy a külső finanszírozási eszközök adott céljaik mellett eszközt biztosítanak a jövő évi költségvetés alapvető elemét képező belső biztonsági és migrációs kihívások kiváltó okainak sokoldalú kezeléséhez, különös tekintettel az Unió déli és keleti határaira és általában a konfliktusok sújtotta térségekre; kiemelten hangsúlyozza a Fejlesztési Együttműködési Eszköz és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, valamint az olyan, mérsékeltebben növelt költségvetéssel bíró politikák szerepét, mint például a humanitárius segítségnyújtás, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz, a közös kül- és biztonságpolitika, valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze; kéri a Bizottságot, hogy egyértelműen azonosítsa azokat a területeket, amelyek segíthetnek ezen aktuális kihívásokkal való megküzdésben, és amelyek az esetleges növeléseket hatékonyan fel tudják használni; e tekintetben emlékeztet annak fontosságára, hogy támogassák a szegénység csökkentését és végső soron felszámolását, és hogy az EU külső segítségnyújtási tevékenységeinek továbbra is központi elemei maradjanak az emberi jogok, a nemek közötti egyenlőség, a társadalmi kohézió és az egyenlőtlenségek elleni küzdelem; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy a külső finanszírozási eszközök adott céljaik mellett eszközt biztosítanak a jövő évi költségvetés alapvető elemét képező belső biztonsági és migrációs kihívások kiváltó okainak sokoldalú kezeléséhez, különös tekintettel az Unió déli és keleti határaira és általában a konfliktusok sújtotta térségekre; kiemelten hangsúlyozza a Fejlesztési Együttműködési Eszköz és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, valamint az olyan, mérsékeltebben növelt költségvetéssel bíró politikák szerepét, mint például a humanitárius segítségnyújtás, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz, a közös kül- és biztonságpolitika, valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze; kéri a Bizottságot, hogy egyértelműen azonosítsa azokat a területeket, amelyek segíthetnek ezen aktuális kihívásokkal való megküzdésben, és amelyek az esetleges növeléseket hatékonyan fel tudják használni; e tekintetben emlékeztet annak fontosságára, hogy támogassák a szegénység csökkentését és végső soron felszámolását, és hogy az EU külső segítségnyújtási tevékenységeinek továbbra is központi elemei maradjanak az emberi jogok, a nemek közötti egyenlőség, a társadalmi kohézió és az egyenlőtlenségek elleni küzdelem;

| 39. | hangsúlyozza a 2016. évi költségvetésben az Európai Beruházási Bank által kezelt külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapra előirányzott összeg jelentős növekedését, és megjegyzi, hogy ez egyéb tényezők mellett az Ukrajnának a makroszintű pénzügyi támogatás keretében nyújtott kölcsönök elindításának köszönhető; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a 2016. évi költségvetésben az Európai Beruházási Bank által kezelt külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapra előirányzott összeg jelentős növekedését, és megjegyzi, hogy ez egyéb tényezők mellett az Ukrajnának a makroszintű pénzügyi támogatás keretében nyújtott kölcsönök elindításának köszönhető;

| 40. | annak biztosítására kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy közös megközelítést alkalmazzanak azon stratégiai országok vonatkozásában, amelyek különböző uniós forrásokból viszonylag nagy összegű finanszírozásban részesülnek, mint például Ukrajna és Tunézia; úgy véli, hogy az EU erősebb politikai és gazdasági hatást érhet el azáltal, ha nagyobb koherenciát és koordinációt biztosít a főbb résztvevők között az EU-n belül és helyszínen, és leegyszerűsíti és lerövidíti az eljárásokat, valamint világosabb képet ad az Unió intézkedéseiről; |
| --- | --- |

40.

annak biztosítására kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy közös megközelítést alkalmazzanak azon stratégiai országok vonatkozásában, amelyek különböző uniós forrásokból viszonylag nagy összegű finanszírozásban részesülnek, mint például Ukrajna és Tunézia; úgy véli, hogy az EU erősebb politikai és gazdasági hatást érhet el azáltal, ha nagyobb koherenciát és koordinációt biztosít a főbb résztvevők között az EU-n belül és helyszínen, és leegyszerűsíti és lerövidíti az eljárásokat, valamint világosabb képet ad az Unió intézkedéseiről;

5. fejezet – Igazgatás

| 41. | megjegyzi, hogy az 5. fejezet kiadásai 2,9 %-kal, 8 908,7 millió EUR-ra növekedtek a 2015-ös költségvetéshez képest, és ez az összeg általánosságban növeli az intézmények igazgatási kiadásait (+2,2 %) és a nyugdíjak és az európai iskolák költségvetését (+5,4 %); megjegyzi, hogy a felső korlát alatt fennmaradó tartalékkeret 574,3 millió euró; hangsúlyozza, hogy az 5. fejezet továbbra is stabilan az EU költségvetésének 5,8 %-át teszi ki; emlékeztet azonban arra, hogy ez a számadat nem veszi figyelembe a működési kiadásokhoz sorolt technikai segítségnyújtást; |
| --- | --- |

41.

megjegyzi, hogy az 5. fejezet kiadásai 2,9 %-kal, 8 908,7 millió EUR-ra növekedtek a 2015-ös költségvetéshez képest, és ez az összeg általánosságban növeli az intézmények igazgatási kiadásait (+2,2 %) és a nyugdíjak és az európai iskolák költségvetését (+5,4 %); megjegyzi, hogy a felső korlát alatt fennmaradó tartalékkeret 574,3 millió euró; hangsúlyozza, hogy az 5. fejezet továbbra is stabilan az EU költségvetésének 5,8 %-át teszi ki; emlékeztet azonban arra, hogy ez a számadat nem veszi figyelembe a működési kiadásokhoz sorolt technikai segítségnyújtást;

Speciális eszközök

| 42. | ismételten megerősíti, hogy a speciális eszközök alapvető fontosságúak a többéves pénzügyi keret teljes tiszteletben tartásához és végrehajtásához, és azokat jellegüknél fogva bele kell számítani a felső határokat meghaladóan a kötelezettségvállalások és a kifizetések terén egyaránt, nevezetesen a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék kiszámításakor; üdvözli a sürgősségi segélyre képzett tartalékra vonatkozóan a kötelezettségvállalások és a kifizetések terén javasolt egyensúlyt; megjegyzi, hogy a 2016-os költségvetési tervezetben a sürgősségisegély-tartalékra (EAR), az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra (EGAA) és az Európai Unió Szolidaritási Alapjára (EUSZA) elkülönített összegek nagyjából változatlanok vagy kissé növekedtek; |
| --- | --- |

42.

ismételten megerősíti, hogy a speciális eszközök alapvető fontosságúak a többéves pénzügyi keret teljes tiszteletben tartásához és végrehajtásához, és azokat jellegüknél fogva bele kell számítani a felső határokat meghaladóan a kötelezettségvállalások és a kifizetések terén egyaránt, nevezetesen a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék kiszámításakor; üdvözli a sürgősségi segélyre képzett tartalékra vonatkozóan a kötelezettségvállalások és a kifizetések terén javasolt egyensúlyt; megjegyzi, hogy a 2016-os költségvetési tervezetben a sürgősségisegély-tartalékra (EAR), az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra (EGAA) és az Európai Unió Szolidaritási Alapjára (EUSZA) elkülönített összegek nagyjából változatlanok vagy kissé növekedtek;

Kísérleti projektek – előkészítő intézkedések

| 43. | hangsúlyozza a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések fontosságát, amelyek alapvető fontosságú eszközök a politikai prioritások kialakításában és az olyan új kezdeményezések előkészítésében, amelyek állandó uniós tevékenységekké és programokká válhatnak, beleértve az olyan kezdeményezéseket, melyek célja hogy tükrözzék az EU-ban végbemenő gazdasági, ökológiai és szociális változásokat, és kísérjék azokat; aggodalommal állapítja meg, hogy a Bizottság nem gondoskodott előirányzatokról egyes rendkívül sikeres kísérleti projektek és előkészítő intézkedések folytatásához, különösen a 3. fejezeten belül; meg kívánja határozni a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések kiegyensúlyozott csomagját; megjegyzi, hogy a jelenlegi javaslatban néhány fejezet esetében a fennmaradó mozgástér meglehetősen korlátozott vagy nem is létezik, és meg kívánja vizsgálni, hogy milyen módon lehetne teret adni egyes lehetséges kísérleti projektek és előkészítő intézkedések számára; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések fontosságát, amelyek alapvető fontosságú eszközök a politikai prioritások kialakításában és az olyan új kezdeményezések előkészítésében, amelyek állandó uniós tevékenységekké és programokká válhatnak, beleértve az olyan kezdeményezéseket, melyek célja hogy tükrözzék az EU-ban végbemenő gazdasági, ökológiai és szociális változásokat, és kísérjék azokat; aggodalommal állapítja meg, hogy a Bizottság nem gondoskodott előirányzatokról egyes rendkívül sikeres kísérleti projektek és előkészítő intézkedések folytatásához, különösen a 3. fejezeten belül; meg kívánja határozni a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések kiegyensúlyozott csomagját; megjegyzi, hogy a jelenlegi javaslatban néhány fejezet esetében a fennmaradó mozgástér meglehetősen korlátozott vagy nem is létezik, és meg kívánja vizsgálni, hogy milyen módon lehetne teret adni egyes lehetséges kísérleti projektek és előkészítő intézkedések számára;

Decentralizált ügynökségek

| 44. | hangsúlyozza a decentralizált ügynökségek fontos szerepét az uniós politikák kialakításában, és eltökélt szándéka, hogy eseti alapon értékelje valamennyi ügynökség költségvetési és személyzeti igényeit annak érdekében, hogy valamennyi ügynökség megfelelő előirányzatokat és személyzetet kapjon, különös tekintettel azokra, amelyeket nemrég új feladatokkal bíztak meg, vagy a politikai prioritások meghatározása vagy egyéb okok miatt magasabb munkateherrel küzdenek; határozott szándéka, hogy biztosítsa a bel- és igazságügy területén működő ügynökségek számára a jelenlegi migrációs kihívások kezeléséhez szükséges erőforrásokat; ismételten hangsúlyozza, hogy ellenzi az átcsoportosítási alapot, és elvárja, hogy a költségvetési eljárás során megoldást találjanak a decentralizált ügynökségek személyi állománya további csökkentésének megállítására; továbbá ismételten hangsúlyozza, hogy fel kívánja használni a decentralizált ügynökségekkel foglalkozó intézményközi munkacsoportot arra, hogy az intézmények közös nevezőt találjanak az ügynökségek költségvetési szempontból való kezelése, valamint a 2016. évi költségvetésről szóló egyeztetés érdekében; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza a decentralizált ügynökségek fontos szerepét az uniós politikák kialakításában, és eltökélt szándéka, hogy eseti alapon értékelje valamennyi ügynökség költségvetési és személyzeti igényeit annak érdekében, hogy valamennyi ügynökség megfelelő előirányzatokat és személyzetet kapjon, különös tekintettel azokra, amelyeket nemrég új feladatokkal bíztak meg, vagy a politikai prioritások meghatározása vagy egyéb okok miatt magasabb munkateherrel küzdenek; határozott szándéka, hogy biztosítsa a bel- és igazságügy területén működő ügynökségek számára a jelenlegi migrációs kihívások kezeléséhez szükséges erőforrásokat; ismételten hangsúlyozza, hogy ellenzi az átcsoportosítási alapot, és elvárja, hogy a költségvetési eljárás során megoldást találjanak a decentralizált ügynökségek személyi állománya további csökkentésének megállítására; továbbá ismételten hangsúlyozza, hogy fel kívánja használni a decentralizált ügynökségekkel foglalkozó intézményközi munkacsoportot arra, hogy az intézmények közös nevezőt találjanak az ügynökségek költségvetési szempontból való kezelése, valamint a 2016. évi költségvetésről szóló egyeztetés érdekében;

o

o o

| 45. | felszólít arra, hogy a költségvetés révén folyamatosan támogassák a megfelelő szakképzést és az átképzést a munkaerőhiánnyal küzdő ágazatokban és a nagy munkahely-teremtési potenciállal rendelkező kulcsfontosságú ágazatokban, így például a környezettudatos gazdasági ágazatokban, a körforgásos gazdaságban, az egészségügyben és az ikt-ágazatban; hangsúlyozza, hogy a 2016-os költségvetésnek megfelelő forrásokat kell biztosítania a társadalmi befogadás előmozdításának, valamint a szegénység felszámolására, illetve a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élő személyek rehabilitálására irányuló fellépéseknek; emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdését valamennyi politikába be kell építeni, és azzal a költségvetési folyamat valamennyi szintjén foglalkozni kell; sürgeti, hogy biztosítsanak pénzügyi támogatást azoknak a munkahely-teremtési és a társadalmi kirekesztést megelőzését célzó programoknak, amelyek a többszörösen hátrányos helyzetben lévő — például a tartósan munkanélküli, fogyatékossággal élő, a kisebbségekhez tartozó, az inaktív és a reményüket vesztett — személyeket célozzák meg; |
| --- | --- |

45.

felszólít arra, hogy a költségvetés révén folyamatosan támogassák a megfelelő szakképzést és az átképzést a munkaerőhiánnyal küzdő ágazatokban és a nagy munkahely-teremtési potenciállal rendelkező kulcsfontosságú ágazatokban, így például a környezettudatos gazdasági ágazatokban, a körforgásos gazdaságban, az egészségügyben és az ikt-ágazatban; hangsúlyozza, hogy a 2016-os költségvetésnek megfelelő forrásokat kell biztosítania a társadalmi befogadás előmozdításának, valamint a szegénység felszámolására, illetve a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élő személyek rehabilitálására irányuló fellépéseknek; emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdését valamennyi politikába be kell építeni, és azzal a költségvetési folyamat valamennyi szintjén foglalkozni kell; sürgeti, hogy biztosítsanak pénzügyi támogatást azoknak a munkahely-teremtési és a társadalmi kirekesztést megelőzését célzó programoknak, amelyek a többszörösen hátrányos helyzetben lévő — például a tartósan munkanélküli, fogyatékossággal élő, a kisebbségekhez tartozó, az inaktív és a reményüket vesztett — személyeket célozzák meg;

| 46. | emlékeztet arra, hogy a várhatóan teljes kapacitást elérő programok, a beruházások és a migráció terén beépülő jelentős új kezdeményezések, a múltbeli – például a kifizetésekhez és a speciális eszközökhöz kapcsolódó – problémák rendezésének lehetősége, valamint a többéves pénzügyi keret új rendelkezéseinek – például a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó összesített tartalék – első alkalommal történő aktiválása révén a 2016. évi költségvetési eljárás próbatételt jelent majd a Tanács kifizetési tervvel kapcsolatos megközelítése és a jelenlegi többéves pénzügyi keret értékelése tekintetében; emlékezteti a Bizottságot azon jogi kötelezettségére, hogy 2016 végéig előterjessze a többéves pénzügyi keret működésének értékelését, és e költségvetés felülvizsgálatot a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret megállapításáról szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet felülvizsgálatára irányuló jogalkotási javaslattal egészítse ki; emlékeztet arra, hogy e folyamattal párhuzamosan a Bizottságnak a saját forrásokra irányuló új kezdeményezéseket is értékelnie kell a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport megállapításai alapján, és azt 2016-ban kell előterjesztenie; |
| --- | --- |

46.

emlékeztet arra, hogy a várhatóan teljes kapacitást elérő programok, a beruházások és a migráció terén beépülő jelentős új kezdeményezések, a múltbeli – például a kifizetésekhez és a speciális eszközökhöz kapcsolódó – problémák rendezésének lehetősége, valamint a többéves pénzügyi keret új rendelkezéseinek – például a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó összesített tartalék – első alkalommal történő aktiválása révén a 2016. évi költségvetési eljárás próbatételt jelent majd a Tanács kifizetési tervvel kapcsolatos megközelítése és a jelenlegi többéves pénzügyi keret értékelése tekintetében; emlékezteti a Bizottságot azon jogi kötelezettségére, hogy 2016 végéig előterjessze a többéves pénzügyi keret működésének értékelését, és e költségvetés felülvizsgálatot a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret megállapításáról szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet felülvizsgálatára irányuló jogalkotási javaslattal egészítse ki; emlékeztet arra, hogy e folyamattal párhuzamosan a Bizottságnak a saját forrásokra irányuló új kezdeményezéseket is értékelnie kell a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport megállapításai alapján, és azt 2016-ban kell előterjesztenie;

| 47. | elismeri a 2015-ös költségvetés-módosítási tervezetek figyelembevétele, valamint a kifizetési tervről szóló eddigi tárgyalások során tapasztalható széles körű konszenzust, ami bizonyítja a többéves pénzügyi keret tiszteletben tartására, a gondosan megtárgyalt jogalapok végrehajtására és az új programok finanszírozására vonatkozó közös akarat meglétét; kéri hogy tartsák fenn a Bizottság és a költségvetési hatóság két ága közötti együttműködő szellemiséget, és reméli, hogy ez végső soron elvezet majd ahhoz, hogy kezelni tudják a hátralékok felhalmozódásának okait, amelyek a költségvetési eljárásban gyökereznek; arra számít, hogy hasonló szellemiség fogja övezni a 2016. évi költségvetésről szóló tárgyalásokat és a felmerülő, előre nem látható jövőbeli kihívások megoldását is; |
| --- | --- |

47.

elismeri a 2015-ös költségvetés-módosítási tervezetek figyelembevétele, valamint a kifizetési tervről szóló eddigi tárgyalások során tapasztalható széles körű konszenzust, ami bizonyítja a többéves pénzügyi keret tiszteletben tartására, a gondosan megtárgyalt jogalapok végrehajtására és az új programok finanszírozására vonatkozó közös akarat meglétét; kéri hogy tartsák fenn a Bizottság és a költségvetési hatóság két ága közötti együttműködő szellemiséget, és reméli, hogy ez végső soron elvezet majd ahhoz, hogy kezelni tudják a hátralékok felhalmozódásának okait, amelyek a költségvetési eljárásban gyökereznek; arra számít, hogy hasonló szellemiség fogja övezni a 2016. évi költségvetésről szóló tárgyalásokat és a felmerülő, előre nem látható jövőbeli kihívások megoldását is;

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

48.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0061.

---

I. MELLÉKLET: EGYÜTTES NYILATKOZAT A KÖLTSÉGVETÉSI ELJÁRÁSRA VONATKOZÓ HATÁRIDŐKRŐL ÉS AZ EGYEZTETŐBIZOTTSÁG 2015-ÖS MŰKÖDÉSÉNEK FELTÉTELEIRŐL

| A. | A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás mellékletének A. részével összhangban az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a 2016-os költségvetési eljárást érintően az alábbi legfontosabb határidőkről állapodik meg:






  1. | A Tanács álláspontjának elfogadását megelőzően, július 14-én háromoldalú egyeztető ülésre kerül sor. |
| --- | --- | --- |

A.

A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás mellékletének A. részével összhangban az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a 2016-os költségvetési eljárást érintően az alábbi legfontosabb határidőkről állapodik meg:

1.

A Tanács álláspontjának elfogadását megelőzően, július 14-én háromoldalú egyeztető ülésre kerül sor.

| 2. | A Tanács arra törekszik, hogy a 38. hétig (szeptember harmadik hete) elfogadja az álláspontját és továbbítsa azt az Európai Parlamentnek annak érdekében, hogy megkönnyítse a megállapodás mihamarabbi kialakítását az Európai Parlamenttel. |
| --- | --- |

2.

A Tanács arra törekszik, hogy a 38. hétig (szeptember harmadik hete) elfogadja az álláspontját és továbbítsa azt az Európai Parlamentnek annak érdekében, hogy megkönnyítse a megállapodás mihamarabbi kialakítását az Európai Parlamenttel.

| 3. | Az Európai Parlament Költségvetési Bizottsága arra törekszik, hogy legkésőbb a 42. hét végéig (október közepéig) szavazzon a tanácsi álláspont módosításairól. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament Költségvetési Bizottsága arra törekszik, hogy legkésőbb a 42. hét végéig (október közepéig) szavazzon a tanácsi álláspont módosításairól.

| 4. | Az európai parlamenti olvasat előtt, október 19-én délután háromoldalú egyeztető ülésre kerül sor. |
| --- | --- |

4.

Az európai parlamenti olvasat előtt, október 19-én délután háromoldalú egyeztető ülésre kerül sor.

| 5. | Az Európai Parlament plenáris ülése a 44. héten (az október 26–29-i plenáris ülésen) szavaz az olvasatáról. |
| --- | --- |

5.

Az Európai Parlament plenáris ülése a 44. héten (az október 26–29-i plenáris ülésen) szavaz az olvasatáról.

| 6. | Az egyeztetési időszak október 29-én veszi kezdetét. Az EUMSZ 314. cikke (4) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelően 2015. november 18-ig van lehetőség az egyeztetésre . |
| --- | --- |

6.

Az egyeztetési időszak október 29-én veszi kezdetét. Az EUMSZ 314. cikke (4) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelően 2015. november 18-ig van lehetőség az egyeztetésre .

| 7. | Az egyeztetőbizottság november 9-én tartandó ülésének az Európai Parlament, november 13-i ülésének pedig a Tanács ad helyet, és az ülések szükség esetén tovább folytatódhatnak; az egyeztetőbizottság üléseit háromoldalú egyeztetés(ek) keretében kell előkészíteni. A háromoldalú egyeztetés tervezett időpontja november 11. A 21 napos egyeztetési időszak alatt további háromoldalú egyeztető ülések hívhatók össze. |
| --- | --- |

7.

Az egyeztetőbizottság november 9-én tartandó ülésének az Európai Parlament, november 13-i ülésének pedig a Tanács ad helyet, és az ülések szükség esetén tovább folytatódhatnak; az egyeztetőbizottság üléseit háromoldalú egyeztetés(ek) keretében kell előkészíteni. A háromoldalú egyeztetés tervezett időpontja november 11. A 21 napos egyeztetési időszak alatt további háromoldalú egyeztető ülések hívhatók össze.

| B. | Az egyeztetőbizottság működésére vonatkozó szabályokat a fent említett intézményközi megállapodás mellékletének E. része tartalmazza. |
| --- | --- |

B.

Az egyeztetőbizottság működésére vonatkozó szabályokat a fent említett intézményközi megállapodás mellékletének E. része tartalmazza.

---

II. MELLÉKLET: EGYÜTTES NYILATKOZAT A 2015–2016-OS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ KIFIZETÉSI TERVRŐL

A 2014. és a 2015. évre vonatkozó költségvetésről szóló megállapodás részeként elfogadott, kifizetési tervről szóló, 2014 decemberi együttes nyilatkozatra építve a három intézmény a Bizottság által 2015. március 23-án előterjesztett dokumentum alapján közösen számba vette az uniós költségvetés jelenlegi helyzetét és kilátásait.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság egyetért az alábbiakban:

1.   A helyzet állása

Az Európai Parlament és a Tanács nyugtázza a Bizottságnak „Előkészítő dokumentum az uniós költségvetés fenntarthatóságának visszaállítását célzó kifizetési tervhez” című, (a mellékletben szereplő) dokumentumban foglalt alapos elemzését, mint olyan analitikai alapot, amely lehetővé teszi az EU költségvetésével szembeni fizetési követelésekből adódó év végi kötelezettségállomány szintjének növekedését előidéző főbb tényezők azonosítását és a kifizetetlen számlaállomány szintjének csökkentésére irányuló célkitűzés elérését oly módon, hogy elsősorban a 2007–2013 közötti időszak kohéziós politikai programjainak végrehajtása kerüljön a középpontba.

| a) | A korábbi költségvetésekben a kifizetési előirányzatokra vonatkozóan engedélyezett korlátnak és a kohéziós programok végrehajtási ciklusának együttes eredményeként fokozatosan fenntarthatatlan mértékű kötelezettségállomány halmozódott fel az év végére, amely 2014 végére elérte a 24,7 milliárd EUR összegnek megfelelő példátlan szintet. Az intézmények mindazonáltal megállapítják, hogy a 2014. és a 2015. évi költségvetés tekintetében hozott nehéz döntések nagymértékben stabilizálták a hátralék szintjét. |
| --- | --- |

a)

A korábbi költségvetésekben a kifizetési előirányzatokra vonatkozóan engedélyezett korlátnak és a kohéziós programok végrehajtási ciklusának együttes eredményeként fokozatosan fenntarthatatlan mértékű kötelezettségállomány halmozódott fel az év végére, amely 2014 végére elérte a 24,7 milliárd EUR összegnek megfelelő példátlan szintet. Az intézmények mindazonáltal megállapítják, hogy a 2014. és a 2015. évi költségvetés tekintetében hozott nehéz döntések nagymértékben stabilizálták a hátralék szintjét.

| b) | Ezen túlmenően a kifizetési előirányzatok szűkös volta abban is megmutatkozott, hogy lelassult a más alfejezetek alá tartozó 2014–20-as programok végrehajtása, különösen azért, hogy teljesíteni lehessen a korábbi kötelezettségvállalásokból eredő szerződéses kötelezettségeket és ezáltal el lehessen kerülni annak kockázatát, hogy a késedelmes fizetés miatt kamatot kelljen fizetni, ráadásul a lassulás egy olyan időszakban történt, amikor a kulcsprogramokkal szemben az az elvárás, hogy segítsék elő a növekedést és a munkahelyteremtést Európában és szilárdítsák meg az Unió szerepét a nemzetközi porondon. |
| --- | --- |

b)

Ezen túlmenően a kifizetési előirányzatok szűkös volta abban is megmutatkozott, hogy lelassult a más alfejezetek alá tartozó 2014–20-as programok végrehajtása, különösen azért, hogy teljesíteni lehessen a korábbi kötelezettségvállalásokból eredő szerződéses kötelezettségeket és ezáltal el lehessen kerülni annak kockázatát, hogy a késedelmes fizetés miatt kamatot kelljen fizetni, ráadásul a lassulás egy olyan időszakban történt, amikor a kulcsprogramokkal szemben az az elvárás, hogy segítsék elő a növekedést és a munkahelyteremtést Európában és szilárdítsák meg az Unió szerepét a nemzetközi porondon.

2.   Kilátások

| c) | Az Európai Parlament és a Tanács nyugtázta a Bizottság által ismertetett 2015-ös és 2016-os kilátásokat is: az elemzés szerint lehetséges lenne 2016 végére kétmilliárd EUR mértékűre csökkenteni az év végi kötelezettségállományt a 2007–13-as kohéziós programok vonatkozásában, figyelembe véve különösen azt, hogy a kohéziós programok záró szakaszukhoz közelednek, és feltéve, hogy a 2016. évi költségvetés elegendő kifizetési előirányzatot engedélyez. Így minden bizonnyal elkerülhetők lennének a negatív következmények és a szükségtelen késedelmek a 2014–2020-as programok végrehajtása terén. |
| --- | --- |

c)

Az Európai Parlament és a Tanács nyugtázta a Bizottság által ismertetett 2015-ös és 2016-os kilátásokat is: az elemzés szerint lehetséges lenne 2016 végére kétmilliárd EUR mértékűre csökkenteni az év végi kötelezettségállományt a 2007–13-as kohéziós programok vonatkozásában, figyelembe véve különösen azt, hogy a kohéziós programok záró szakaszukhoz közelednek, és feltéve, hogy a 2016. évi költségvetés elegendő kifizetési előirányzatot engedélyez. Így minden bizonnyal elkerülhetők lennének a negatív következmények és a szükségtelen késedelmek a 2014–2020-as programok végrehajtása terén.

| d) | Az Európai Parlament és a Tanács hangsúlyozza, hogy elkötelezett a 2007–13-as kohéziós programok tekintetében fennálló fenntarthatatlan kötelezettségállomány fokozatos megszüntetése mellett. A két intézmény vállalja, hogy teljes körűen együttműködik annak érdekében, hogy a 2016. évi költségvetésben olyan mértékű kifizetési előirányzatok szerepeljenek, amelyek lehetővé teszik az előbbiekben vázolt cél elérését. Tanácskozásaik során figyelembe fogják venni a jelenlegi kilátásokat, amelyeket a Bizottságnak még át kell gondolnia és tovább kell finomítania a 2016. évi költségvetési tervezet becslései tekintetében. |
| --- | --- |

d)

Az Európai Parlament és a Tanács hangsúlyozza, hogy elkötelezett a 2007–13-as kohéziós programok tekintetében fennálló fenntarthatatlan kötelezettségállomány fokozatos megszüntetése mellett. A két intézmény vállalja, hogy teljes körűen együttműködik annak érdekében, hogy a 2016. évi költségvetésben olyan mértékű kifizetési előirányzatok szerepeljenek, amelyek lehetővé teszik az előbbiekben vázolt cél elérését. Tanácskozásaik során figyelembe fogják venni a jelenlegi kilátásokat, amelyeket a Bizottságnak még át kell gondolnia és tovább kell finomítania a 2016. évi költségvetési tervezet becslései tekintetében.

| e) | A Bizottság továbbra is szorosan figyelemmel fogja kísérni a hátralék alakulását, és szükség esetén megfelelő intézkedéseket fog javasolni az annak érdekében, hogy a kifizetési előirányzatok rendben, az engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatoknak megfelelően alakuljanak. |
| --- | --- |

e)

A Bizottság továbbra is szorosan figyelemmel fogja kísérni a hátralék alakulását, és szükség esetén megfelelő intézkedéseket fog javasolni az annak érdekében, hogy a kifizetési előirányzatok rendben, az engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatoknak megfelelően alakuljanak.

| f) | A három intézmény emlékeztet arra, hogy kötelezettséget vállalt arra, hogy 2015 során aktívan nyomon követi a kifizetések teljesítésének állását. Rendszeres véleménycseréjük keretében megerősítik, hogy szándékukban áll május 26-án, július 14-én és október 19-én célzott intézményközi találkozót rendezni a költségvetési eljárás fenntarthatóságának biztosítása céljából. E tekintetben ezen intézményközi találkozókon célszerű lenne a kifizetéseknek a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig várható alakulására vonatkozó hosszabb távú előrejelzésekkel is foglalkozni, amelyek vonatkozásában a Bizottság felkérést kapott arra, hogy adott esetben terjesszen elő alternatív forgatókönyveket. |
| --- | --- |

f)

A három intézmény emlékeztet arra, hogy kötelezettséget vállalt arra, hogy 2015 során aktívan nyomon követi a kifizetések teljesítésének állását. Rendszeres véleménycseréjük keretében megerősítik, hogy szándékukban áll május 26-án, július 14-én és október 19-én célzott intézményközi találkozót rendezni a költségvetési eljárás fenntarthatóságának biztosítása céljából. E tekintetben ezen intézményközi találkozókon célszerű lenne a kifizetéseknek a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig várható alakulására vonatkozó hosszabb távú előrejelzésekkel is foglalkozni, amelyek vonatkozásában a Bizottság felkérést kapott arra, hogy adott esetben terjesszen elő alternatív forgatókönyveket.

| g) | A 2007–13-as programok jelenlegi állását nyomon követő folyamat megkönnyítésére a Bizottság júliusban és októberben jelentést fog benyújtani egyrészt a költségvetés végrehajtásáról, a helyzetet mind az adott évre vonatkozó havi előrejelzésekhez, mind az adottat megelőző évhez viszonyítva, másrészt az 1b. alfejezetben szereplő fennálló kötelezettségállomány alakulásáról. |
| --- | --- |

g)

A 2007–13-as programok jelenlegi állását nyomon követő folyamat megkönnyítésére a Bizottság júliusban és októberben jelentést fog benyújtani egyrészt a költségvetés végrehajtásáról, a helyzetet mind az adott évre vonatkozó havi előrejelzésekhez, mind az adottat megelőző évhez viszonyítva, másrészt az 1b. alfejezetben szereplő fennálló kötelezettségállomány alakulásáról.

| h) | Az Európai Parlament és a Tanács – lévén, hogy elkötelezetten küzd annak elkerüléséért, hogy a jövőben ismét hasonló hátralék halmozódjon fel – felkéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse figyelemmel a 2014–2020-as programok végrehajtását és hozzon létre korai előrejelző rendszert. A Bizottság ennek az eredménynek az elérése érdekében vállalja, hogy kidolgozza a megfelelő eszközöket ahhoz, hogy a költségvetési eljárás során gördülő előrejelzés álljon rendelkezésre a kifizetésekről (al)fejezetenként az 1b., 2, és 5. (al)fejezet vonatkozásában és programonként az 1a., 3. és 4. (al)fejezet vonatkozásában az N és N+1 évre koncentrálva, ideértve a kifizetetlen számlaállomány és a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) alakulását is; ezeket az előrejelzéseket a költségvetési határozatok és a programok kifizetési profiljait befolyásoló mindennemű érdemi fejlemény alapján rendszeresen aktualizálni fogják; a kifizetési előrejelzés benyújtására júliusban kerül sor az intézményközi megállapodás melléklete 36. pontjának (3) bekezdésében előírt, a kifizetésekkel foglalkozó intézményközi találkozók keretében; |
| --- | --- |

h)

Az Európai Parlament és a Tanács – lévén, hogy elkötelezetten küzd annak elkerüléséért, hogy a jövőben ismét hasonló hátralék halmozódjon fel – felkéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse figyelemmel a 2014–2020-as programok végrehajtását és hozzon létre korai előrejelző rendszert. A Bizottság ennek az eredménynek az elérése érdekében vállalja, hogy kidolgozza a megfelelő eszközöket ahhoz, hogy a költségvetési eljárás során gördülő előrejelzés álljon rendelkezésre a kifizetésekről (al)fejezetenként az 1b., 2, és 5. (al)fejezet vonatkozásában és programonként az 1a., 3. és 4. (al)fejezet vonatkozásában az N és N+1 évre koncentrálva, ideértve a kifizetetlen számlaállomány és a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) alakulását is; ezeket az előrejelzéseket a költségvetési határozatok és a programok kifizetési profiljait befolyásoló mindennemű érdemi fejlemény alapján rendszeresen aktualizálni fogják; a kifizetési előrejelzés benyújtására júliusban kerül sor az intézményközi megállapodás melléklete 36. pontjának (3) bekezdésében előírt, a kifizetésekkel foglalkozó intézményközi találkozók keretében;

| i) | Ez várhatólag lehetővé tenné, hogy a költségvetési hatóság kellő időben meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a jövőben a fenntarthatatlan év végi kötelezettségállomány felhalmozódása, és ezzel párhuzamosan teljes mértékű legyen a többéves pénzügyi keret és az éves költségvetési eljárások keretében létrejött megállapodások tiszteletben tartása és végrehajtása. |
| --- | --- |

i)

Ez várhatólag lehetővé tenné, hogy a költségvetési hatóság kellő időben meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a jövőben a fenntarthatatlan év végi kötelezettségállomány felhalmozódása, és ezzel párhuzamosan teljes mértékű legyen a többéves pénzügyi keret és az éves költségvetési eljárások keretében létrejött megállapodások tiszteletben tartása és végrehajtása.

II. MELLÉKLET MELLÉKLETE: ELŐKÉSZÍTŐ DOKUMENTUM AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS FENNTARTHATÓSÁGÁNAK VISSZAÁLLÍTÁSÁT CÉLZÓ KIFIZETÉSI TERVHEZ
   (1)

Összefoglalás

Az engedélyezett kifizetési előirányzatok és az európai intézmények által tett múltbeli kötelezettségvállalások közötti egyre növekvő szakadék az egyik fő fejlemény az uniós költségvetés végrehajtása tekintetében, különösen 2012 óta. Ez a kifizetések területén jelentkező szakadék számos negatív következménnyel járt a kiadások különböző területein, például egyre nő a fennálló kifizetési igények hátraléka a kohéziós politika 2007–2013-as időszakra vonatkozó programjai tekintetében (1b. fejezet), ami példátlanul magas szintet ért el 2014 végén.

A fennálló kifizetési igények egyre növekvő hátraléka annak köszönhető, hogy a 2007–2013 közötti programozási időszak csúcsa a többéves pénzügyi keret kifizetései felső határának csökkenésével találkozott 2014-ben, miközben nemzeti szinten általában az államháztartások konszolidációja zajlott. E fejlemény megértéséhez két különböző tényező kiemelt jelentőségű.

Először is a kohéziós politika 2007–2013 közötti programjainak folyamatos végrehajtása által vezérelt kifizetési igények ciklikus növekedését a 2014–2020-as pénzügyi keret első éveiben kell kifizetni. A programok 2007–2009-es lassú indulását követően, ami többek között a pénzügyi válság hatásainak és a meghozott ellenintézkedéseknek volt köszönhető, a végrehajtás 2012-től felgyorsult, a kifizetési igények pedig 2013-ban történelmi magasságba, 61 milliárd euróra emelkedtek a kohéziós politika területén, melynek oka a kohéziós politikára vonatkozó szabályozásban lefektetett végrehajtási határidők és automatikus visszavonási szabályok (2).

Nehéz volt az EU költségvetéséből úgy kielégíteni a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politika kifizetési igényeinek ilyen meredek emelkedését, hogy közben más programok is teljes működőképességen futottak, 2014-ben alacsonyabb volt a kifizetések felső határértéke, ráadásul a tagállamokban költségvetési konszolidáció zajlott.

E fejlemény második kiemelt tényezője a kifizetések felső határainak jelentős csökkentése az új többéves pénzügyi keretben, ami különösen jelentős volt 2014-ben (8 milliárd euróval alacsonyabb). A kifizetési előirányzatok ebből következő szűkössége nem csak a kohéziót (1b. fejezet), de más kiadási területeket is érint, így különösen a növekedés és a foglalkoztatás (1a. fejezet), a Globális Európa (4. fejezet) és a biztonság (3. fejezet) területét.

E kihívás kezelése érdekében a Bizottság a szűkös kifizetési előirányzatok aktív kezelését biztosító intézkedéseket vezetett be, nevezetesen: a jogosulatlan összegek beszedésére irányuló fellépések felgyorsítása; a vagyonkezelői számlákon található üresjárati összegek korlátozása; az előfinanszírozási hányad csökkentése; a maximálisan engedélyezett kifizetési határidők legjobb kihasználása; ajánlattételi felhívások/pályázatok és a kapcsolódó szerződéskötések elhalasztása és magasabb szintű prioritás biztosítása a pénzügyi támogatásban részesülő országoknak.

Ezenkívül a költségvetési hatóságok idejében tájékoztatást kaptak a különböző kihívásokról és fejleményekről, továbbá különböző költségvetés-módosításokra történt javaslat az engedélyezett kifizetési előirányzatok növelése érdekében.

A kifizetési előirányzatok Parlament és Tanács által engedélyezett költségvetés-módosítások révén történő megerősítése (3) és annak ellenére, hogy a Bizottság aktívan kezelte a rendelkezésre álló kifizetési előirányzatokat, a fennálló kifizetési igények hátraléka tovább nőtt: a 2007–2013-as időszak vonatkozásában csak a kohéziós politika vonatkozásában 2014 végén elérte a 24,7 milliárd eurót
   (4).

A Bizottság által hozott enyhítő intézkedéseknek köszönhetően a hátralék növekedését a Bizottság által közvetlenül kezelt egyéb szakpolitikai területeken sikerült nagyrészt megfékezni. A 2014-ben rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok többségét a korábbi programozási időszakból eredő szerződéses kötelezettségek teljesítésére fordították, és így csökkentették minimálisra a késedelmes kifizetések után fizetendő büntetéseket, amelyek mindazonáltal ötszörös éves növekedést mutattak (3 millió euróra) (5). Míg ezek az intézkedések elkerülték az uniós költségvetésre gyakorolt jelentősebb negatív pénzügyi hatást, bizonyos számú kifizetési határidőt 2015-re toltak el, ami kihatott az érdekelt felek – akiknek adott esetben el kellett halasztaniuk projektjeik megindítását és/vagy nagyobb mértékben kellett azokat társfinanszírozniuk – jogos elvárásaira.

Közeledik a 2007–2013-as kohéziós programok lezárási szakasza. A beérkezett kifizetési igények teljes szintje 2014-ben 53 milliárd euróra csökkent (a 2013-as 61 milliárd euróról). Legutóbbi előrejelzésük szerint (2015. január) a tagállamok nagyjából 48 milliárd eurónyi kifizetési igényt kívánnak benyújtani 2015-ben és 18 milliárd eurónyit 2016-ban. Ezeket a számokat azonban nem lehet névértéken figyelembe venni, mivel 2015–2016-ban az esedékes követelések tekintetében felső határértéket állapítanak meg a program teljes pénzügyi keretének 95 %-ában, a vonatkozó jogszabályban meghatározottaknak megfelelően (6). Ennek megfelelően az esedékes követelések összege a Bizottság becslése szerint 2015-ben mintegy 35 milliárd euró, 2016-ban pedig mintegy 3,5 milliárd euró lesz.

A 2015. évi költségvetés közel 40 milliárd eurónyi kifizetési előirányzatot engedélyez a 2007–2013-as kohéziós politika számára. Ez a költségvetés fedezi mind a hátralékok kifizetését (24,7 milliárd euró, ami a 2007–2013-as kohéziós politikára szánt költségvetés 62 %-át emészti fel), mind a kellő időben beérkezett új kifizetési igényeket (a becslések szerint 35 milliárd euró). Ennek eredményeként a becslések szerint a hátralék összege 2015 végére 20 milliárd eurós szintre fog csökkenni.

Ebben a szakaszban a Bizottság becslései szerint legfeljebb 23,5 milliárd euróra lesz szükség a fennmaradó kifizetési igények fedezésére a lezárás előtt és a hátralék ledolgozásához. 2016. évi költségvetés-tervezetében a Bizottság pontosítja az 1b. fejezet kifizetési előirányzatait annak biztosítására, hogy ez a 2014–2020. évi programok megfelelő végrehajtása mellett valósuljon meg.

2015-ös költségvetési év – Kohéziós politika (milliárd euró)

| A 2015. évi költségvetésben rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok | (1) | 39,5 |
| --- | --- | --- |
| — | ebből a 2014. év végi hátralék |

A 2015. évi költségvetésben rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok

(1)

39,5

—

ebből a 2014. év végi hátralék

(2)

24,7

| — | ebből a 95 %-os küszöbérték szerinti felső határral megszabott, 2015. évi előrejelzések |
| --- | --- |

—

ebből a 95 %-os küszöbérték szerinti felső határral megszabott, 2015. évi előrejelzések

(3)

~35

A várakozások szerinti hátralék 2015 végén

(4)=(1)-(2)-(3)

~20

2016-os költségvetési év – Kohéziós politika (milliárd euró)

| A várakozások szerinti hátralék 2015 végén | (1) | ~20 |
| --- | --- | --- |
| A várakozások szerint a lezárás előtt 2016-ban beérkező kifizetési igények maximális összege | (2) | ~3,5 |
| A 2016-os költségvetésből fedezendő maximális kifizetési igény | (3)=(1)+(2) | ~23,5 |

A várakozások szerinti hátralék 2015 végén

(1)

~20

A várakozások szerint a lezárás előtt 2016-ban beérkező kifizetési igények maximális összege

(2)

~3,5

A 2016-os költségvetésből fedezendő maximális kifizetési igény

(3)=(1)+(2)

~23,5

Hasonlóképpen, a 2016-os költségvetésben az egyéb szakpolitikai területek vonatkozásában javasolt kifizetési előirányzatok szintjének is lehetővé kell tennie a múltbeli kötelezettségvállalásokból eredő kötelezettségek teljesítését és minimalizálni kell a késedelmi kamatok fizetésének kockázatát, ugyanakkor megfelelő végrehajtási és szerződéskötési szintet kell biztosítani a 2014–2020-as programok számára is.

Az uniós költségvetés jelentős részének többéves jellege magyarázza a kötelezettségvállalás rögzítése és a kötelezettségvállalás alapján történő kifizetés közötti időbeli eltérést. A fennálló kötelezettségvállalások (más néven „RAL”, a francia „reste à liquider” kifejezés rövidítése) strukturális volumenének kialakulása ennélfogva normális és elvárt jelenség. Tekintettel a Bizottság által az igények kifizetésére meghatározott, jogilag kötelező erejű határidőre (7), az igényeknek a visszavonás és a lehetséges megszakítások elkerülésének követelményéhez kapcsolódó év végi koncentrációjára, az év végén jelentkező, bizonyos összegű fennálló kifizetési igény „normálisnak” tekintendő. Az utóbbi néhány évben azonban a hátralék növekvő mértéke „abnormális” szinteket ért el (8), ami a következő évi költségvetés jelentős és egyre növekvő részét foglalja le, és ami nem fenntartható a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás szempontjából.

A Bizottság becslése szerint 2013 és 2014 végén a kohéziós politika terén fennálló kifizetési igények hátralékának nagyjából fele „abnormális” volt, ami azt jelenti, hogy a költségvetésben engedélyezett kifizetési előirányzatok szűkösségéhez kapcsolódott, „lavinahatást” váltva ki. A közelgő lezárási szakasszal alacsonyabb kifizetési szintekre lesz szükség 2015-ben és 2016-ban, így a hátralék automatikusan csökkenni fog. A programok lezárásának közeledtével a megszakítások és a felfüggesztések is csökkeni fognak az elvárások szerint. 2016-ban a 2007–2013-as programokra mintegy 21,5 milliárd euró kifizetési előirányzattal a hátralék az előrejelzések szerint 2016 végén mintegy 2 milliárd euró lesz.

A kohéziós politika 2007–2013-as programjai: a fennálló kifizetési igények hátralékának alakulása év végén a 2007–2016 közötti időszakban

Image

A felhalmozódott „abnormális” szintű hátralék ledolgozásának szükségességét a költségvetési hatóság két ága, a Tanács és az Európai Parlament is elismerte, és a 2015. évi költségvetésről folytatott tárgyalások során közösen megállapodtak abban, hogy „a kifizetetlen számlaállomány szintjét, különös tekintettel a kohéziós politikára, év végére annak strukturális szintjére kell lecsökkenteni a jelenlegi többéves pénzügyi keret során”, valamint vállalták, hogy „2015-re bevezet[nek] egy tervet, melynek célja a 2007–2013-as programok megvalósításához kapcsolódó kifizetetlen számlaállomány szintjét a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidős értékeléséig leszorítani a közösen elfogadott szintre”.

E dokumentum szilárd alapját képezi a költségvetési hatóság két ága közötti egyetértésnek, melynek alapján a számítások szerint olyan döntések születnek majd, melyek lehetővé teszik, hogy 2016 végéig sikerüljön ledolgozni a 2007–2013-as programokkal kapcsolatban felhalmozódott kifizetetlen számlaállomány „abnormális” hátralékát.

Ez a kifizetési terv lehetőséget biztosít arra is, hogy a jövőre vonatkozóan a költségvetési gazdálkodás tekintetében levonjunk néhány tanulságot:

| 1. | Nagyon fontos volt 2014 végén a 2/2014. számú költségvetés-módosításról (9) szóló megállapodás ahhoz, hogy a fennálló kifizetési igények hátralékát olyan szinten lehessen nagyjából stabilizálni, amely lehetővé teszi a hátralék ledolgozását két év alatt. Az intézmények sok tagállam igen nehéz költségvetési helyzete mellett vállalták felelősségüket. |
| --- | --- |

1.

Nagyon fontos volt 2014 végén a 2/2014. számú költségvetés-módosításról (9) szóló megállapodás ahhoz, hogy a fennálló kifizetési igények hátralékát olyan szinten lehessen nagyjából stabilizálni, amely lehetővé teszi a hátralék ledolgozását két év alatt. Az intézmények sok tagállam igen nehéz költségvetési helyzete mellett vállalták felelősségüket.

| 2. | A Bizottság által megkezdett aktív költségvetés-gazdálkodási intézkedések elengedhetetlenek voltak ahhoz, hogy számos szakpolitikai területen kezelni lehessen a kifizetési előirányzatok szűkösségét. Ezeket az intézkedéseket mindaddig fenn kell tartani, amíg az szükséges a kedvezményezettek számára aránytalan fennakadás és/vagy a késedelmi kamatok fizetésének elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság által megkezdett aktív költségvetés-gazdálkodási intézkedések elengedhetetlenek voltak ahhoz, hogy számos szakpolitikai területen kezelni lehessen a kifizetési előirányzatok szűkösségét. Ezeket az intézkedéseket mindaddig fenn kell tartani, amíg az szükséges a kedvezményezettek számára aránytalan fennakadás és/vagy a késedelmi kamatok fizetésének elkerülése érdekében.

| 3. | Bár a kohéziós politika programjainak végrehajtásában ismétlődő ciklusok vannak, a csúcsok és mélypontok enyhíthetők azáltal, ha a programokat a lehető leggyorsabban, a programozási időszak korai szakaszában hajtják végre. Ez különösen kívánatos a jelenlegi gazdasági feltételek mellett, amikor igen nagy szükség van a beruházásokra a gazdasági fellendülés és a versenyképesség fokozásához. |
| --- | --- |

3.

Bár a kohéziós politika programjainak végrehajtásában ismétlődő ciklusok vannak, a csúcsok és mélypontok enyhíthetők azáltal, ha a programokat a lehető leggyorsabban, a programozási időszak korai szakaszában hajtják végre. Ez különösen kívánatos a jelenlegi gazdasági feltételek mellett, amikor igen nagy szükség van a beruházásokra a gazdasági fellendülés és a versenyképesség fokozásához.

| 4. | Szükséges az igények rendszeres benyújtása. A tagállamoknak kerülniük kell a szükségtelen adminisztratív késedelmeket és egész évben folyamatosan kell beküldeniük kifizetési igényeiket. Az igények rendszeres benyújtása javítja a költségvetés-gazdálkodást és segít minimalizálni az év végi hátralékot. |
| --- | --- |

4.

Szükséges az igények rendszeres benyújtása. A tagállamoknak kerülniük kell a szükségtelen adminisztratív késedelmeket és egész évben folyamatosan kell beküldeniük kifizetési igényeiket. Az igények rendszeres benyújtása javítja a költségvetés-gazdálkodást és segít minimalizálni az év végi hátralékot.

| 5. | Másrészről a költségvetés megfelelő végrehajtásához és a fennálló kifizetési igények fenntarthatatlan szintű év végi felhalmozódásának elkerüléséhez szükséges, hogy elegendő kifizetési előirányzatot különítsenek el a költségvetésben. Emellett alkalmazni fogják a 2013. februári európai tanácsi következtetésekben és Barroso elnök nyilatkozatában említett „konkrét és lehető legnagyobb mértékű rugalmasságot” az uniós jogi kötelezettségek teljesítése érdekében. Ezenkívül a költségvetési hatóság határozatainak a lehető legnagyobb mértékben lehetővé kell tenniük a zökkenőmentes kifizetést a többéves pénzügyi keret teljes időtartama alatt. |
| --- | --- |

5.

Másrészről a költségvetés megfelelő végrehajtásához és a fennálló kifizetési igények fenntarthatatlan szintű év végi felhalmozódásának elkerüléséhez szükséges, hogy elegendő kifizetési előirányzatot különítsenek el a költségvetésben. Emellett alkalmazni fogják a 2013. februári európai tanácsi következtetésekben és Barroso elnök nyilatkozatában említett „konkrét és lehető legnagyobb mértékű rugalmasságot” az uniós jogi kötelezettségek teljesítése érdekében. Ezenkívül a költségvetési hatóság határozatainak a lehető legnagyobb mértékben lehetővé kell tenniük a zökkenőmentes kifizetést a többéves pénzügyi keret teljes időtartama alatt.

| 6. | Az előrejelzési kapacitást meg kell erősíteni. A már biztosított különböző elemzések mellett (10) a Bizottság tovább javítja közép- és hosszú távú előrejelzéseit annak érdekében, hogy lehetőség szerint már korai szakaszban előre tudja jelezni a valószínű problémákat. Amint a zökkenőmentes kifizetésre nézve kockázatot jelentő fejleményt azonosít a 2014–2020-as programok végrehajtása tekintetében, azonnal értesíti a költségvetési hatóság két ágát. |
| --- | --- |

6.

Az előrejelzési kapacitást meg kell erősíteni. A már biztosított különböző elemzések mellett (10) a Bizottság tovább javítja közép- és hosszú távú előrejelzéseit annak érdekében, hogy lehetőség szerint már korai szakaszban előre tudja jelezni a valószínű problémákat. Amint a zökkenőmentes kifizetésre nézve kockázatot jelentő fejleményt azonosít a 2014–2020-as programok végrehajtása tekintetében, azonnal értesíti a költségvetési hatóság két ágát.

1.   HÁTTÉR

A Bizottság 2011 óta növekvő szintű fennmaradó kifizetési igénnyel szembesült az év végén annak ellenére, hogy 2013-ban és 2014-ben maximálisan kihasználta a felső kifizetési határértékeket és 2014-ben a rendkívüli tartalékot is felhasználta a kifizetésekre. Bár gyakorlatilag az éves költségvetésben engedélyezett valamennyi kifizetési előirányzat fel lett használva, az év végén fennmaradó kifizetési igények hátraléka fokozatosan nőtt a kohéziós politika (1b. fejezet) és az egyéb fejezetek egyedi programjai (például a 4. fejezet „Globális Európa”) tekintetében.

A Parlament és a Tanács felkérésére a Bizottság egész évben nyomon követte a helyzetet és eseti intézményközi találkozókra is sor került az utóbbi évek során, hogy az aktuális helyzet értékelését megosszuk. 2011 óta a Bizottságnak költségvetés-módosítási tervezeteket kellett benyújtania, hogy a kifizetési hiányok orvoslására jelentősen növelje a kifizetési előirányzatok szintjét. Az engedélyezett kifizetési előirányzatok alacsonyabb kezdeti szintje ismétlődő költségvetés-módosítási tervezetekhez vezetett, ami összetettebbé tette a költségvetés-tervezettel kapcsolatos döntéshozatali folyamatot, ami az egyeztetés fő témája. A költségvetés-módosításokat későn szavazták meg, ami fokozta a kifizetési folyamat kezelésének nehézségét.

Az alábbi grafikon azt mutatja, hogy az egyre magasabb szintű kötelezettségvállalási előirányzatok mellett egyre szorosabbak az éves kifizetési költségvetések és a felső határértékek, a szakadék pedig fokozatosan csökken a kifizetési határértékek és a megszavazott előirányzatok között, majd pedig a folyamat csúcsaként 2014-ben fel kellett használni a rendkívüli tartalékot.

Image

2014 decemberében a 2014. és 2015. évi költségvetésről elért megállapodás keretében az Európai Parlament és a Tanács a következő közös nyilatkozatban állapodott meg:

| | Az intézmények megállapodnak abban a célkitűzésben, hogy a kifizetetlen számlaállomány szintjét, különös tekintettel a kohéziós politikára, év végére annak strukturális szintjére kell lecsökkenteni a jelenlegi többéves pénzügyi keret során.


  Ennek megvalósítása érdekében:







  — | a Bizottság vállalja, hogy a 2015. évi költségvetésről szóló együttes megállapításokkal együtt 2014. végére beterjeszti a legfrissebb előrejelzést a kifizetetlen számlaállomány szintjéről; a Bizottság aktualizálni fogja ezeket a számadatokat és alternatív forgatókönyveket terjeszt elő 2015. márciusban, amikor már rendelkezésre áll egy átfogó kép a 2014. végi kifizetetlen számlaállomány szintjéről; |
| --- | --- | --- |

Az intézmények megállapodnak abban a célkitűzésben, hogy a kifizetetlen számlaállomány szintjét, különös tekintettel a kohéziós politikára, év végére annak strukturális szintjére kell lecsökkenteni a jelenlegi többéves pénzügyi keret során.

Ennek megvalósítása érdekében:

—

a Bizottság vállalja, hogy a 2015. évi költségvetésről szóló együttes megállapításokkal együtt 2014. végére beterjeszti a legfrissebb előrejelzést a kifizetetlen számlaállomány szintjéről; a Bizottság aktualizálni fogja ezeket a számadatokat és alternatív forgatókönyveket terjeszt elő 2015. márciusban, amikor már rendelkezésre áll egy átfogó kép a 2014. végi kifizetetlen számlaállomány szintjéről;

| — | a három intézmény ennek alapján igyekszik megállapodni a kifizetetlen számlaállomány maximális év végi, fenntarthatónak tekinthető célszintjéről; |
| --- | --- |

—

a három intézmény ennek alapján igyekszik megállapodni a kifizetetlen számlaállomány maximális év végi, fenntarthatónak tekinthető célszintjéről;

| — | a három intézmény vállalja, hogy ennek alapján és a többéves pénzügyi keretnek, a programok elfogadott pénzügyi keretének és minden további kötelező erejű megállapodásnak a tiszteletben tartása mellett 2015-re bevezet egy tervet, melynek célja a 2007–2013-as programok megvalósításához kapcsolódó kifizetetlen számlaállomány szintjét a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidős értékeléséig leszorítani a közösen elfogadott szintre. A tervet a három intézmény a 2016. évi költségvetési tervezet előterjesztése előtt kellő időben fogadja el. A kifizetetlen számlaállomány rendkívül magas szintjére tekintettel a három intézmény megállapodik abban, hogy minden lehetséges intézkedést mérlegel a számlaállomány csökkentésére. |
| --- | --- |

—

a három intézmény vállalja, hogy ennek alapján és a többéves pénzügyi keretnek, a programok elfogadott pénzügyi keretének és minden további kötelező erejű megállapodásnak a tiszteletben tartása mellett 2015-re bevezet egy tervet, melynek célja a 2007–2013-as programok megvalósításához kapcsolódó kifizetetlen számlaállomány szintjét a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidős értékeléséig leszorítani a közösen elfogadott szintre. A tervet a három intézmény a 2016. évi költségvetési tervezet előterjesztése előtt kellő időben fogadja el. A kifizetetlen számlaállomány rendkívül magas szintjére tekintettel a három intézmény megállapodik abban, hogy minden lehetséges intézkedést mérlegel a számlaállomány csökkentésére.

| — | A Bizottság vállalja, hogy a költségvetési tervezethez minden évben mellékel egy dokumentumot, amelyben értékeli a kifizetetlen számlaállomány szintjét, és kifejti, hogy a költségvetési tervezet hogyan és milyen mértékben teszi lehetővé a szint csökkentését. Az évente benyújtandó dokumentumban értékeli az addig elért eredményeket és az aktualizált számadatokkal összhangban módosításokat javasol a tervhez. |
| --- | --- |

—

A Bizottság vállalja, hogy a költségvetési tervezethez minden évben mellékel egy dokumentumot, amelyben értékeli a kifizetetlen számlaállomány szintjét, és kifejti, hogy a költségvetési tervezet hogyan és milyen mértékben teszi lehetővé a szint csökkentését. Az évente benyújtandó dokumentumban értékeli az addig elért eredményeket és az aktualizált számadatokkal összhangban módosításokat javasol a tervhez.

A közös nyilatkozat közvetlen nyomon követéseként 2014. december 15-én a Bizottság frissítette a 2014. év végi fennmaradó kifizetési igények szintjének előrejelzését, ami az 1. mellékletben található.

E dokumentum áttekintést nyújt a végrehajtás aktuális helyzetéről 2014 végén, a kohéziós politika 2007–2013-as programjaival kapcsolatos hátralékra fókuszálva annak érdekében, hogy annak szintjét a jelenlegi többéves pénzügyi keret 2016-os félidős értékeléséig leszorítsák a közösen elfogadott szintre. A dokumentum foglalkozik a többi fejezet hátralékával is, bár a hátralék problémája abszolút méretét tekintve kevésbé akut, mint az 1b. fejezetben: a fennmaradó kifizetési igények hátraléka a többi fejezetben 2014 végén mintegy 1,8 milliárd euró volt.

2.   A 2014. ÉV VÉGI HELYZET

2.1.   Végrehajtás 2014 végén

2014 végén a kifizetési előirányzatok végrehajtása (átvitel előtt) 134,6 milliárd euró volt (a 2014-es költségvetésben véglegesen engedélyezett előirányzatok 99 %-a). A(z átvitel után) fel nem használt előirányzatok összege a valaha volt legalacsonyabb szintű és 32 millió eurót tett ki a 2013-as 107 millió euróhoz és a 2012-es 66 millió euróhoz képest. A 3/2014- számú költségvetés-módosítás késői elfogadása ellenére megvalósuló ilyen magas szintű végrehajtás megerősíti a különösen a 2007–2013-as programok befejezésére vonatkozóan a kifizetési előirányzatokra kirótt szigorú korlátozásokat. Sok esetben a megfelelő költségvetési sorokat is olyan előirányzatokkal erősítették meg, melyeket eredetileg az újonnan elfogadott, 2014–2020-as programok előfinanszírozásának kifizetésére terveztek.

2014 folyamán a 2007–2013-as kohéziós programokra előirányzott kifizetési előirányzatokat 4,6 milliárd euróval erősítették meg, ebből 2,5 milliárd eurót a 3/2014. számú költségvetés-módosítási tervezeten keresztül, 0,6 milliárd eurót év végi átcsoportosítással (11) és 1,5 milliárd eurót a 2014–2020-as programoktól való belső átcsoportosítással. Ezen intézkedések hozzájárultak ahhoz, hogy a 2007–2013-as kohéziós programok hátralékait 2014 végén sikerüljön stabilizálni.

A fel nem használt kötelezettségvállalási előirányzatok jelentős részét sikerült átvinni vagy átprogramozni 2015-re, nem csak a kohéziós politika, de a vidékfejlesztés (2. fejezet) és a migrációs és biztonsági alapok (3. fejezet) programjai tekintetében is. Ennek következtében a fennálló kötelezettségvállalások 2014 végére 189 milliárd euróra csökkentek, ami 32 milliárd eurós csökkenést jelent a 2013 végén fennálló kötelezettségvállalásokhoz képest. Ez a csökkenés azonban némiképp mesterséges, mivel többnyire a 2014–2020-as programok 2015-re és későbbi évekre átvitt és átprogramozott kötelezettségvállalási előirányzatainak fel nem használásából ered, és később majd „újra megjelenik”. Ha valamennyi új program előirányzataira kötelezettséget vállaltak volna 2014-ben, akkor a fennálló kötelezettségvállalások szintje sokkal közelebb maradt volna a 2013-as szinthez (224 milliárd euró).

Az alábbi grafikon az 1b., a 2. és a 3. fejezetben megosztott irányítás alá eső programok, illetve egyéb programok/fejezetek esetében mutatja a fennálló kötelezettségvállalások szintjét a 2007–2014 közötti időszakban, valamint annak előre jelzett szintjét 2015 végén. A grafikonnak megfelelően a fennálló kötelezettségvállalások teljes szintje a számítások szerint 2015 végén visszatér a 2013 végihez hasonló szintre. A grafikon azonban mutatja a különbséget az 1b., a 2. és a 3. fejezetben megosztott irányítás alá eső programok – amelyek esetében a fennálló kötelezettségvállalások a számítások szerint 2015 végén a 2013-ashoz hasonló szintre csökkennek – és az egyéb programok/fejezetek között, amelyek esetében a fennálló kötelezettségvállalások az elvárások szerint 2015 végén nőni fognak.

Image

2.2.   A 2014-es enyhítő intézkedések

A Bizottság 2014. május 28-án nyújtotta be 3/2014. számú költségvetés-módosítási tervezetét, amelyben további kifizetési előirányzatokat kért 2014-re. Hosszadalmas elfogadási folyamatot követően a 3/2014. számú költségvetés-módosítási tervezetet 2014. december 17-én végül jóváhagyták. A költségvetés-módosítás elfogadását várva 2014 folyamán a Bizottság számos enyhítő intézkedést vezetett be, hogy tiszteletben lehessen tartani a múltbeli kötelezettségvállalásokból eredő jogi kötelezettségeket, ugyanakkor kivételesen szoros költségvetési kerettel elindította a programok új generációját.

Annak érdekében, hogy a költségvetésben engedélyezett előirányzatokkal végrehajtsa az elfogadott szakpolitikákat, a Bizottság aktív költségvetés-gazdálkodást kezdett, három fő elvet tartva szem előtt:

| — | minimalizálni a késedelmi kamatok és potenciális kötelezettségek által az uniós költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatást; |
| --- | --- |

—

minimalizálni a késedelmi kamatok és potenciális kötelezettségek által az uniós költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatást;

| — | maximalizálni a programok végrehajtását; |
| --- | --- |

—

maximalizálni a programok végrehajtását;

| — | minimalizálni a döntések harmadik felekre és a gazdaság egészére gyakorolt negatív hatását. |
| --- | --- |

—

minimalizálni a döntések harmadik felekre és a gazdaság egészére gyakorolt negatív hatását.

Ennek megfelelően a szűkös kifizetési előirányzatokkal való aktív gazdálkodás biztosítására irányuló intézkedések a következőket foglalták magukban: a jogosulatlan összegek proaktív beszedése; a vagyonkezelői számlákon található üresjárati összegek korlátozása; az előfinanszírozási hányad csökkentése; a maximálisan engedélyezett kifizetési határidők legjobb kihasználása; ajánlattételi felhívások/pályázatok és a kapcsolódó szerződéskötések elhalasztása.

Ezek az enyhítő intézkedések segítettek a Bizottságnak megvédeni első osztályú beruházói státuszát és megbízható és biztonságos partneri hírnevét. A Bizottságnak a lehetőségek szerint sikerült minimálisra csökkentenie a kifizetési hiányok negatív hatásait, például a késedelmi kamatok összegének korlátozása tekintetében. A 2013-hoz képest ötszörös növekedés ellenére a 2014 végén kifizetett kamat összege még mindig korlátozott (3 millió euró). Az alábbi táblázat szerinti az 1a. fejezet (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért) és a 4. fejezet (Globális Európa) tekintetében mutatkozó meredekebb emelkedés jól szemlélteti a kifizetési előirányzatokra nehezedő nyomást.

Késedelmi kamatok
  (euróban)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1a. fejezet | 294 855 | 157 950 | 173 748 | 329 615 | 137 906 | 243 748 | 1 047 488 |
| 1b. fejezet | 1 440 | 5 324 | 6 220 | 11 255 | 31 726 | 71 620 | 103 960 |
| 2. fejezet | 27 819 | 1 807 | 9 576 | 15 713 | 61 879 | 30 991 | 61 985 |
| 3. fejezet | 13 417 | 59 852 | 48 673 | 50 397 | 29 375 | 13 060 | 7 252 |
| 4. fejezet | 250 204 | 178 468 | 257 818 | 1 266 425 | 335 820 | 247 786 | 1 797 825 |
| 5. fejezet | 43 915 | 442 678 | 237 367 | 60 825 | 142 254 | 46 187 | 8 614 |
| Összesen | 631 651 | 846 079 | 733 403 | 1 734 230 | 738 960 | 653 392 | 3 027 124 |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

1a. fejezet

294 855

157 950

173 748

329 615

137 906

243 748

1 047 488

1b. fejezet

1 440

5 324

6 220

11 255

31 726

71 620

103 960

2. fejezet

27 819

1 807

9 576

15 713

61 879

30 991

61 985

3. fejezet

13 417

59 852

48 673

50 397

29 375

13 060

7 252

4. fejezet

250 204

178 468

257 818

1 266 425

335 820

247 786

1 797 825

5. fejezet

43 915

442 678

237 367

60 825

142 254

46 187

8 614

Összesen

631 651

846 079

733 403

1 734 230

738 960

653 392

3 027 124

A kohéziós politika (1b. fejezet) késedelmi kamatai nem jelentősek, mivel e fejezet túlnyomó többségét megosztott irányítás jellemzi, és megosztott irányítás esetén nincs késedelmi kamat. Hitelesség szempontjából azonban a megosztott irányítású szakpolitikák vonatkozásában a jogszabály szerinti határidők be nem tartása igen hátrányos.

3.   TERMINOLÓGIA

Ebben a szakaszban néhány, a dokumentumban használt kifejezés meghatározása olvasható.

3.1.   Projektciklus

Egy operatív program vagy egy projekt jóváhagyása előtt a Bizottság egy adott költségvetési soron egy meghatározott összegre kötelezettséget vállalva lefoglalja az előirányzatokat. Ez a tranzakció emészti fel az engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok egy részét.

A projektre vonatkozó szerződés aláírása vagy az operatív program jóváhagyása nagyon gyakran bizonyos szintű előfinanszírozáshoz vezet, ami lehetővé teszi a kedvezményezett számára a projekt elindítását kölcsönfelvétel nélkül. A meghatározott mérföldkövek elérése lehetővé teszi a kedvezményezett számára, hogy időközi kifizetési igényeket nyújtson be, és hogy a programmal kapcsolatos kiadásait visszatérítsék.

Olyan jelentős programok esetében azonban, mint például a kutatási (Horizont 2020), a strukturális alapok, az Európai Halászati Alap és a vidékfejlesztés, a végrehajtás egy bizonyos szintjének elérése után az időközi kifizetési igények nem vezetnek kifizetésekhez, mivel azokat az előfinanszírozás fedezi. Ezenkívül az egy adott projekt vagy program számára elkülönített teljes összeg kifizetésére csak a lezáráskor kerül sor, amikor a Bizottság ellenőrzi, hogy minden munkálatot az eredeti megállapodásnak megfelelően végeztek-e el. Ha nem így történt, a források egy részét visszavonják. Egyes esetekben a Bizottság visszafizetési felszólítást is kiadhat az indokolatlan kifizetések beszedésére.

3.2.   Fennálló kötelezettségvállalások (RAL)

A fennálló kötelezettségvállalásokra általában RAL-ként utalunk a „Reste à Liquider” francia kifejezés rövidítése alapján. Ez a kötelezettségvállalás azon része, amely egy adott időpontban kifizetés révén még nem került felhasználásra. Többéves projektek esetében a projekt elején korlátozott előfinanszírozással történik kötelezettségvállalás, és egy későbbi szakaszban kerül sor időközi kifizetésekre, amikor a projektet végrehajtják, az utolsó kifizetésre pedig a lezáráskor kerül sor.

Az uniós költségvetés nagy része olyan beruházásokra vonatkozik, melyek végrehajtására több éven keresztül kerül sor. Az éves költségvetésben vállalt kötelezettségvállalások és engedélyezett kifizetési előirányzatok különbsége határozza meg a RAL általános szintjének változását. A RAL normális alakulását viszont a kötelezettségvállalások növekedésének sebessége és a programvégrehajtás üteme határozza meg. A RAL azonban a végrehajtás ütemétől függetlenül tovább emelkedik, ha a költségvetésben nem szerepel kellő kifizetési előirányzat. Ez utóbbi esetben év végén nő a fennálló kifizetési igények szintje.

Az adott évre vonatkozó kötelezettségvállalások és a RAL aránya jó mutató annak összehasonlítására, hogy mekkora az egyes programok RAL-ja pénzügyi keretükhöz viszonyítva. Az olyan éves programok és fellépések, mint az Erasmus vagy a humanitárius segítségnyújtás RAL/kötelezettségvállalások aránya egy alatti, ami azt jelenti, hogy a legtöbb kötelezettségvállalást az adott éven belül kifizetik. A kohéziós programok esetében azonban a RAL/kötelezettségvállalások arány jellemzően 21⁄2 és 3 közé esik, ami a jogszabályban lefektetett automatikus visszavonási szabályok (az úgynevezett „N+2” és „N+3” szabály, lásd a lenti 4.1. szakaszt) hatását tükrözi. A 4. fejezethez tartozó egyes programoknál még magasabb ez az arány a végrehajtáshoz kapcsolódó összetett tárgyalási ciklus miatt. Kifizetési kérelmeiben a Bizottság figyelembe veszi ezeket a mutatókat.

3.3.   Pénzforgalmi megszorítások kontra kifizetési előirányzatok hiánya

A Bizottság pénzforgalmát alapvetően a tagállamoktól a saját források szabályai alapján havi szinten lehívott összegek határozzák meg. A Bizottság nem vehet fel kölcsönt pénzforgalmi hiányai fedezésére. A pénzforgalomra vonatkozó korlátozások az uniós alapok kedvezményezettjei számára történő kifizetések ideiglenes késedelmét okozhatják annak ellenére, hogy az adott pénzügyi évben elegendő kifizetési előirányzatot engedélyeznek a költségvetésben. Ez rendszerint az év első felében fordulhat elő, mivel az előző év végén fennmaradó kifizetési igények és a folyó év első hónapjaiban (például az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap számára) kifizetendő összegek magasabbak, mint a saját forrásokból havi szinten maximálisan a Bizottság rendelkezésére bocsátható összeg. Ahogy az előző évi hátralékot az év folyamán ledolgozzák és a források havi befolyása az év során folytatódik, a pénzforgalmi korlátozások az év következő hónapjaiban már nem jelentenek korlátot.

Az év eleji pénzforgalmi megszorításokat fokozza a kifizetési előirányzatok hiánya, mivel a források havi lehívása a kifizetések szintjét növelő költségvetés-módosítások rendszerint év vége felé történő elfogadása előtti, aktuálisan engedélyezett költségvetésben szereplő bevételeken alapul.

Az elfogadás pontos dátumától függően (azaz a szóban forgó év november 16-a előtt vagy után) előfordulhat, hogy az év végén elfogadott költségvetés-módosításban engedélyezett további kifizetési előirányzatok fedezésére szolgáló, megfelelő további saját források lehívása után csak a következő pénzügyi év elején áll rendelkezésre a pénz, ami esetlegesen nehézségeket okozhat a költségvetés-módosítások még ugyanabban az évben történő végrehajtása tekintetében.

3.4.   Az év végén fennálló kifizetési igények hátraléka

Minden év végén kialakul a fennálló kifizetési igények hátraléka. Ezek azok az uniós alapok kedvezményezettjei által beküldött igények, melyeket meghatározott határidőn (általában 2 hónapnál rövidebb időn) belül ki kell fizetni, de amelyeket még nem fizettek ki (12). Ennek az alábbi három oka van:

| a) | A kifizetések folyamatban lévő megszakítása/felfüggesztése: Bizonyos kedvezményezettek/programok kifizetéseit megszakították/felfüggesztették. A kifizetések megszakítása általában olyan hivatalos rövid távú fellépés, melynek révén a Bizottság késlelteti a kifizetést, amíg hiányzó adatokat vár vagy ellenőrzi az irányítási és ellenőrzési rendszert. |
| --- | --- |

a)

A kifizetések folyamatban lévő megszakítása/felfüggesztése: Bizonyos kedvezményezettek/programok kifizetéseit megszakították/felfüggesztették. A kifizetések megszakítása általában olyan hivatalos rövid távú fellépés, melynek révén a Bizottság késlelteti a kifizetést, amíg hiányzó adatokat vár vagy ellenőrzi az irányítási és ellenőrzési rendszert.

| b) | Időzítés: A kifizetési igényeket azért nem fizetik ki, mert az év legutolsó napjaiban küldték be azokat, nem hagyva elég időt azok feldolgozására az év vége előtt. |
| --- | --- |

b)

Időzítés: A kifizetési igényeket azért nem fizetik ki, mert az év legutolsó napjaiban küldték be azokat, nem hagyva elég időt azok feldolgozására az év vége előtt.

| c) | Előirányzatok hiánya: A kifizetési igényt azért nem fizetik ki, mert a megfelelő költségvetési sorra engedélyezett kifizetési előirányzatok kimerültek. |
| --- | --- |

c)

Előirányzatok hiánya: A kifizetési igényt azért nem fizetik ki, mert a megfelelő költségvetési sorra engedélyezett kifizetési előirányzatok kimerültek.

A hátralék egy része „normálisnak” tekinthető (lásd az a) és a b) pontot). A fennálló kifizetési igények „abnormális” szintje, amelynek legfőbb része a kohéziós politikát érinti, a kifizetési előirányzatok hiányához (c) pont) kapcsolódik, ugyanakkor az év eleji pénzforgalmi megszorítások (lásd a fenti 3.3. szakaszt) is éreztetik hatásukat. A 4. szakasz tovább elemzi a kohéziós politika esetét.

4.   1B. FEJEZET: A HÁTRALÉK ALAKULÁSA ÉS KILÁTÁSOK

Ez a fejezet a kohéziós politika (1b. fejezet) konkrét esetét vizsgálja. Először is ismerteti a strukturális alapok fő jellemzőit és ismerteti, hogy egyes múltbeli vagy a jogszabályokhoz kapcsolódó események hogyan vezettek a jelenlegi nehéz helyzethez. Ezt követően megvizsgálja, hogyan lehetne meghatározni a „normális” hátralékot, majd részletesen elemzi a 2014. év végi helyzetet.

4.1.   A 2007–2013-as strukturális alapok végrehajtása

A 2007–2013-as strukturális alapok: fő jellemzők

Az 1b. fejezetből finanszírozott projektek operatív programokba vannak szervezve. Ezeket az operatív programokat a tagállamok javasolják, és azokat a teljes időszakra vonatkozóan a Bizottság tárgyalja meg és fogadja el az időszak elején. Az egyes operatív programokat megosztott irányítás révén egyedi projekteken keresztül hajtják végre. Ez azt jelenti, hogy a tagállamok hajtják végre az alapokat. A Bizottság részt vesz a monitoringbizottságokban, ahol tanácsadói szerepet tölt be a projektkiválasztás során, és az éves végrehajtási jelentések révén nyomon követi a projekt végrehajtását.

A programokat az uniós költségvetésből társfinanszírozzák; ez azt jelenti, hogy a Bizottság nem fizeti ki a program teljes költségét. A tagállamoknak megfelelő forrásokat kell találniuk a program rájuk eső részének finanszírozására.

Egy program elfogadásával az Európai Unió jogi kötelezettséget vállal az egész időszakra. 2007 és 2013 között a Bizottság április vége előtt éves alapon automatikusan vállalt kötelezettséget az előirányzatokra a program pénzügyi terve és nem a program projektjeinek tényleges végrehajtása alapján. Míg az uniós kifizetések soha nem haladhatják meg az uniós költségvetés kötelezettségvállalásait, a kiadások a jogosultsági időszak kezdetétől a végéig (azaz már a program elfogadása előtt is) elszámolhatók.

A program jóváhagyása után a Bizottság folyósítja az előfinanszírozást. Ezeket a kifizetéseket automatikusan folyósítják a tagállamnak és rendelkezésére állnak egészen a lezáráskor való elszámolásáig.

Ahogy zajlik a különböző projektek végrehajtása, a tagállamok időközi kifizetési igényeket nyújtanak be igazoló hatóságaikon keresztül. Az időközi kifizetési igényeket a Bizottság a hatályos társfinanszírozási arány alapján teljesíti, feltéve, hogy nem határoztak megszakításról vagy felfüggesztésről.

Ez a mechanizmus mindaddig működik, amíg a Bizottság által kifizetett előfinanszírozás és a tagállamok által a programokra benyújtott időközi kifizetési igények teljes összege el nem éri a programra előirányzott összeg 95 %-át. E küszöb elérésekor a tagállam még mindig küldhet be kifizetési igényeket, de ezeket már a fennmaradó előfinanszírozás elszámolására használják fel. A fennmaradó összegeket a program lezárásakor rendezik, A tagállamoknak igazolniuk kell, hogy az elszámolható kiadások fedezik az időszak elején kapott előfinanszírozás összegét és a lezárásig visszatartott összeget (a teljes előirányzat 5 %-a).

A támogathatósági időszak vége után 15 hónap áll rendelkezésre arra, hogy a lezárásról szóló dokumentumokat elkészítsék és benyújtsák a Bizottságnak, illetve kérjék az egyenlegkifizetés rendezését. Az egyenlegkifizetés előtt a Bizottság megvizsgálja a csomag lezárását (azaz a lezárási nyilatkozatot, a végrehajtási zárójelentést és a végső igényt). Mivel ezek a dokumentumok a számítások szerint 2017. március 31-ig beérkeznek, a lezárásról szóló határozatra (és a kapcsolódó egyenlegkifizetésekre) 2017 és 2019 között kerül sor.

E folyamat eredménye alapján a lezárásra visszatartott 5 %-ból kell kifizetni a fennmaradó kifizetési igényeket. Egyéb esetben a Bizottság lezáráskor nem fizeti ki a teljes összeget. A ki nem fizetett összeget visszavonják. Ha 5 %-nál magasabb korrekcióra kerül sor, a Bizottság visszaköveteli a jogosulatlanul kifizetett összeget.

Az N+2/N+3 szabály

Az N+2/N+3 szabályt a 2000–2006-os programozási időszaknál vezették be először. E szabály szerint az N. évben tett kötelezettségvállalást ugyanolyan összegű előfinanszírozás és időközi kifizetési igények révén az N+2. év december 31-éig fedezni kell (N+2 szabály). Egy 2012-es kötelezettségvállalást például kifizetési igényekből maradéktalanul fedezni kell 2014. december 31-ig. A nem fedezett összeget visszavonják, ami azt jelenti, hogy a tagállam elveszti a finanszírozást. Eddig azonban a strukturális alapok teljes történetében még nem került sor az N+2/N+3 szabály alapján jelentős visszavonásokra.

A szabály célja a pénzügyi fegyelem biztosítása az uniós források vonatkozásában. Mivel a kötelezettségvállalások automatikusan történnek a program jóváhagyása után, a szabály arra kötelezi a tagállamokat, hogy a projekteket dinamikusan hajtsák végre és kerüljék el a problémákat a ciklus legvégén. Létezése lehetővé teszi a zökkenőmentesebb kifizetéseket is, mivel arra kötelezi a tagállamokat, hogy rendszeres időközönként benyújtsák kifizetési igényeiket. Amint azonban azt a következő fejezetben ismertetésre kerül, a szabály „felpuhulása”, főleg a 2008-as pénzügyi válságot követően, csökkentette annak szabályozó hatását.

Ez a szabály a forrása a kifizetési igények év végi koncentrációjának: A tagállamoknak december 31-én, éjfélig kell beküldeniük kifizetési igényeiket egy meghatározott informatikai rendszeren keresztül. Bár a jogszabály szerint egész évben rendszeresen kellene beküldeniük igényeiket (13), a múltbeli tapasztalatok azt mutatják, hogy sokan kivárják az utolsó heteket, hogy nagy összegeket küldhessenek.

4.2.   A kifizetési kérelmek jellemzői a 2007–2013 közötti programozási időszakban

A kifizetési ciklus fő hajtóerői

Az időszak elején jelentős összegű előfinanszírozást folyósítanak, majd néhány évig viszonylag alacsony az időközi kifizetések szintje, mivel ekkor alakulnak ki a programok struktúrái és kezdődik meg a projektek végrehajtása. Mivel az N+2/N+3 szabály hatása csak a programozási időszak harmadik évének végén válik érezhetővé, a programozási időszak kezdetén semmi sem kényszerít az igények benyújtására. Ezenkívül az előfinanszírozás még lefedi a programozási időszak kezdetén vállalat kötelezettségek nagy részét. Körülbelül 2–3 évvel a programozási időszak vége előtt emelkedni kezd az éves időközi kifizetések szintje, mivel a programok beindulnak, és normál ütemben zajlik a kifizetési igények benyújtása. A csúcs az időszak végén, illetve a következő programozási időszak elején tapasztalható, majd ezt követően a következő években szinte nullára csökken a szint, ahogy a programok elérik a 95 %-os küszöböt. A fent említetteknek megfelelően a lezárási kifizetésekre a támogathatósági időszak végétől számított 1–3 évben kerül sor.

Eltérések

A 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó jogi keret tekintetében három fejlemény fokozta az időközi kifizetések ciklikusságát:

| 1. | Az N+3 elvről az N+2 elvre való átállás. A 2007–2013 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret meghatározását lehetővé tevő átfogó kompromisszum részeként az új tagállamokra, valamint Görögországra és Portugáliára az N+3 szabályt alkalmazták a kötelezettségvállalások 2007–2010-es részletei esetében, majd az N+2 szabályt az időszak végéig. Ez azt jelenti, hogy 2013 végéig e tagállamok két kötelezettségvállalási részlettel dolgoztak: a 2010-es és a 2011-es részlettel. A tagállamok természetesen nem feltétlenül várták meg a kötelezettségvállalás visszavonására adott határidőt a programok végrehajtásával és a kifizetési kérelmek benyújtásával, ezért nem kettőződtek meg a kifizetési igények 2013-ban. E szabály azonban határozottan megerősítette a 2013-as csúcspontot, és áthúzódó hatásai voltak a következő évekre azzal, hogy egyre nőtt a hátralék. |
| --- | --- |

1.

Az N+3 elvről az N+2 elvre való átállás. A 2007–2013 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret meghatározását lehetővé tevő átfogó kompromisszum részeként az új tagállamokra, valamint Görögországra és Portugáliára az N+3 szabályt alkalmazták a kötelezettségvállalások 2007–2010-es részletei esetében, majd az N+2 szabályt az időszak végéig. Ez azt jelenti, hogy 2013 végéig e tagállamok két kötelezettségvállalási részlettel dolgoztak: a 2010-es és a 2011-es részlettel. A tagállamok természetesen nem feltétlenül várták meg a kötelezettségvállalás visszavonására adott határidőt a programok végrehajtásával és a kifizetési kérelmek benyújtásával, ezért nem kettőződtek meg a kifizetési igények 2013-ban. E szabály azonban határozottan megerősítette a 2013-as csúcspontot, és áthúzódó hatásai voltak a következő évekre azzal, hogy egyre nőtt a hátralék.

| 2. | A tagállamoknak ellenőrizniük kellett az alapokkal kapcsolatos ellenőrzési rendszereik megfelelőségét. A megfelelés ellenőrzésének eredményeit a Bizottságnak jóvá kellett hagynia. Az időközi kifizetések iránti kérelmeket be lehetett nyújtani, de a kifizetésekre csak azt követően kerülhetett sor, hogy a Bizottság jóváhagyta a megfelelőségellenőrzést. Míg a legtöbb programot 2007-ben fogadták el, a követelések benyújtását (vagy legalábbis azok Bizottság általi kifizetését) elhalasztották, és 2008-ban szinte egyáltalán nem volt időközi kifizetés. |
| --- | --- |

2.

A tagállamoknak ellenőrizniük kellett az alapokkal kapcsolatos ellenőrzési rendszereik megfelelőségét. A megfelelés ellenőrzésének eredményeit a Bizottságnak jóvá kellett hagynia. Az időközi kifizetések iránti kérelmeket be lehetett nyújtani, de a kifizetésekre csak azt követően kerülhetett sor, hogy a Bizottság jóváhagyta a megfelelőségellenőrzést. Míg a legtöbb programot 2007-ben fogadták el, a követelések benyújtását (vagy legalábbis azok Bizottság általi kifizetését) elhalasztották, és 2008-ban szinte egyáltalán nem volt időközi kifizetés.

| 3. | A pénzügyi válságra adott válaszként a tagállamok részéről határozott igény merült fel, hogy a 2007-es kötelezettségvállalási részletek tekintetében semlegesítsék az N+2/N+3 szabályt. Ezt a Bizottság elfogadta, de a 2007-es részlet visszavonási küszöbértékének egy évvel történő elhalasztása helyett a Tanácsban egyhangú szavazás útján tovább gyengítették az N+2/N+3 szabályt, a teljes időszakban hat hatodra elosztva a 2007. évi részlethez kapcsolódó kötelezettséget. Az úgynevezett „görög szabály” lehetővé tette, hogy kevesebb kifizetési kérelmet nyújtsanak be az időszak elején, amit az időszak végére jutó több kifizetési kérelemmel ellensúlyoztak. |
| --- | --- |

3.

A pénzügyi válságra adott válaszként a tagállamok részéről határozott igény merült fel, hogy a 2007-es kötelezettségvállalási részletek tekintetében semlegesítsék az N+2/N+3 szabályt. Ezt a Bizottság elfogadta, de a 2007-es részlet visszavonási küszöbértékének egy évvel történő elhalasztása helyett a Tanácsban egyhangú szavazás útján tovább gyengítették az N+2/N+3 szabályt, a teljes időszakban hat hatodra elosztva a 2007. évi részlethez kapcsolódó kötelezettséget. Az úgynevezett „görög szabály” lehetővé tette, hogy kevesebb kifizetési kérelmet nyújtsanak be az időszak elején, amit az időszak végére jutó több kifizetési kérelemmel ellensúlyoztak.

Ezenkívül a válságra válaszul a 2000–2006 közötti időszak programjainak kiadásaira vonatkozó támogathatósági időszakot 2008 végétől 2009-ig tolták ki (a programot jóváhagyó bizottsági határozat módosításával), így a tagállamok továbbra is elsősorban a 2000–2006-os programok végrehajtására összpontosítottak. Ennek eredményeképpen a 2007–2013-as programok végrehajtása és az ezekhez kapcsolódó, a 2007–2013-as időszakra vonatkozó időközi kifizetések iránti kérelmek késedelmet szenvedtek.

A 2000–2006 közötti programok összehasonlítása a 2007–2013 közötti programokkal

Mivel a 2007–2013 közötti programozási időszakban a negyedik év végén álltak át az N+3 szabályról az N+2 szabályra, a 2000–2006 közötti programozási időszakban csak az N+2 szabály volt hatályban, jóllehet 2004-ben 10 új tagállam csatlakozása miatt néhány kiigazításra került sor.

Az alábbi ábra összehasonlítja a 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozó, 2001 és 2007 között megvalósult összesített időközi kifizetések teljes kerethez képesti százalékos arányát, a 2007 és 2013 közötti időszak összesített időközi kifizetéseivel, amelyekre 2008 és 2014 között került sor, szintén a teljes kerethez képesti százalékos arány figyelembevételével.

1. ábra: Az összesített időközi kifizetési igények benyújtásának havi megoszlása (1 éves késéssel): a 2000–2006-os időszak (EU-15), illetve a 2007–2013-as időszak összehasonlítása (a teljes keret %-a az előfinanszírozás kivételével)

Image

Az ábrán látható, hogy a 2007 és 2013 közötti időszak programjainak összesített kifizetései következetesen alacsonyabbak voltak a 2000 és 2006 közötti időszakban tapasztalt szintnél, jóllehet az időszak vége felé csökkent a különbség. A 2007–2013-as programok elmaradása a fent ismertetett tényezők kombinációjának tudható be. Ez magyarázza a kifizetési előirányzatoktól és a kifizetések felső határától való elmaradást az időszak elején, hiszen a 2000–2006-os programok kifizetési jellemzőit használták fel a felső határértékek megállapításához.

Amikor azonban a kifizetési kérelmek a későbbiekben elkezdtek felzárkózni, a kifizetéseket jelentősen korlátozta az engedélyezett kifizetési előirányzatok szintje és/vagy a kifizetések felső határa, és végső soron ez vezetett a hátralék kialakulásához.

A 2007–2014-es időszak hátralékának alakulása

A következő ábra (14) bemutatja, hogyan alakul a hátralék a 2007–2013 közötti programok tekintetében a 2007–2016-os időszakban.

2. ábra: A kohéziós politika 2007–2013-as programjai: az év végén fennálló kifizetési igények alakulása (milliárd euró)

Image

Az ábrán látható módon a 2007–2013-as programok hátraléka 2011-ben emelkedni kezdett, és elérte a 11 milliárd EUR-t, és 24,7 milliárd EUR értéken tetőzött 2014-ben. Amint azt az alábbiakban kifejtjük, az előrejelzések szerint még 2015 végén is magas lesz a hátralék szintje, majd 2016 végén lehet ismét elérni a „normális” és fenntartható hátralékszintet.

4.3.   A hátralék összetevői és típusai

Az év folyamán a Bizottság az alábbi kifizetési igényeket kapja meg a strukturális alapokra vonatkozóan:

| a) | Támogatható kifizetési kérelmek, amelyeket az év folyamán teljesített kifizetések fedeznek. |
| --- | --- |

a)

Támogatható kifizetési kérelmek, amelyeket az év folyamán teljesített kifizetések fedeznek.

| b) | Az előfinanszírozás által a programozási időszak elején már fedezett kifizetési kérelmek, amelyekhez következésképpen nem kapcsolódnak további kifizetések. |
| --- | --- |

b)

Az előfinanszírozás által a programozási időszak elején már fedezett kifizetési kérelmek, amelyekhez következésképpen nem kapcsolódnak további kifizetések.

| c) | Csak a lezárás után teljesíthető kifizetési kérelmek, amelyeknek meg kell várniuk, hogy a Bizottság és a kedvezményezett között megállapodás szülessen a lezárásról. |
| --- | --- |

c)

Csak a lezárás után teljesíthető kifizetési kérelmek, amelyeknek meg kell várniuk, hogy a Bizottság és a kedvezményezett között megállapodás szülessen a lezárásról.

| d) | A kifizetési igényeket azért nem fizetik ki, mert az év legutolsó napjaiban küldték be azokat, nem hagyva elég időt azok feldolgozására az év vége előtt. |
| --- | --- |

d)

A kifizetési igényeket azért nem fizetik ki, mert az év legutolsó napjaiban küldték be azokat, nem hagyva elég időt azok feldolgozására az év vége előtt.

| e) | Bizonyos kedvezményezettek vonatkozásában megszakított/felfüggesztett kifizetési igények. A kifizetések felfüggesztése vagy megszakítása általában olyan hivatalos rövid távú fellépés, amelynek révén a Bizottság késlelteti a kifizetést, amíg hiányzó adatokat vár vagy ellenőrzi az irányítási és ellenőrzési rendszert. |
| --- | --- |

e)

Bizonyos kedvezményezettek vonatkozásában megszakított/felfüggesztett kifizetési igények. A kifizetések felfüggesztése vagy megszakítása általában olyan hivatalos rövid távú fellépés, amelynek révén a Bizottság késlelteti a kifizetést, amíg hiányzó adatokat vár vagy ellenőrzi az irányítási és ellenőrzési rendszert.

| f) | A kifizetési igényt azért nem fizetik ki az év végén, mert a megfelelő költségvetési sorra engedélyezett kifizetési előirányzatok kimerültek. |
| --- | --- |

f)

A kifizetési igényt azért nem fizetik ki az év végén, mert a megfelelő költségvetési sorra engedélyezett kifizetési előirányzatok kimerültek.

Az utóbbi négy kategória (c–f) az év végén fennmaradó kifizetési igény marad, de a hátralék a d), e) és f) kategóriákba tartozó fennmaradó kifizetési igényeket is tartalmaz. Az év végén jelentkező, bizonyos összegű fennálló kifizetési igény „normálisnak” tekintendő, amennyiben a d) és e) kategóriába tartozik. Csak az f) kategóriába tartozó fennálló kifizetési igény tekintendő „abnormális” hátraléknak.

Az alábbi ábra mutatja az 1b. fejezet kifizetési kérelmeinek útját, a tagállamok általi benyújtástól, az esedékesség megállapításán keresztül egészen a „normális” és „abnormális” hátralék kialakulásáig.

Image

Az igények év végi koncentrációja és a kifizetéshez szükséges idő

Igen nagy mennyiségű kifizetési kérelem érkezik be a tagállamoktól december hónapban, ezek aránya a 2011–2014-es időszakban 27 %-tól 35 %-ig terjedt. Minden egyes beérkezett kifizetési igény vonatkozásában a Bizottságnak ellenőrzéseket kell végeznie a kifizetés végrehajtása előtt. Minél nagyobb az év utolsó heteiben beérkező kérelmek száma, annál nagyobb annak a kockázata, hogy a kifizetésre nem kerül sor az év vége előtt.

A Bizottság ezért rendszeresen arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az egész év folyamán rendszeresebb időközönként küldjék el a kérelmeket.

Az alábbi ábra mutatja a kifizetési igények benyújtásának havi megoszlását a 2007–2013-as programok esetében a 2011 és 2014 közötti időszakban.

3a. ábra: Az összesített időközi kifizetési igények benyújtásának havi megoszlása a 2007–2013 közötti időszakban (az összes %-ában)

Image

A fenti ábra egyértelműen mutatja, hogy évről évre visszatérően nagyon meredeken nő a kifizetési kérelmek száma az év végén.

3b. ábra: A kifizetési igények benyújtása tekintetében az év utolsó két hónapjában (novemberben és decemberben) tapasztalható koncentráció 2011 és 2014 között

Image

Az ábrák azt mutatják, hogy az N+2 szabály nyomása miatt egyre több az év vége felé érkező kérelem. Az N+3 szabály 2013. évi megszüntetése következtében Horvátország, Szlovákia és Románia kivételével valamennyi tagállamra az N+2 szabály vonatkozott. Ez jelentős hatással volt az adott évben beérkező igények mennyiségére. A kifizetés adott évben való teljesítéséhez túl későn érkező kérelmek száma az adott évben beérkezett kérelmek teljes mennyiségétől és az adott éven belüli eloszlásától függ.

A megszakítások és a felfüggesztések hatása

A Bizottság számos megelőző mechanizmust alkalmaz az uniós költségvetés védelmében, mielőtt kifizetéseket teljesítene a tagállamok számára, amennyiben potenciális hiányosságokról van tudomása. E mechanizmusok különösen értékesek a tagállami kontrollrendszerek javítása szempontjából, és így csökkentik a Bizottság általi jövőbeli pénzügyi korrekciók szükségességét.

Ennek következtében egyes kifizetési kérelmek nem válnak azonnal esedékessé, mivel a Bizottság megszakította vagy felfüggesztette azokat a kontrollrendszerek javításáig. E kérelmek legnagyobb része nem kerül ugyan végleg elutasításra, de a kifizetést nem lehet azonnal teljesíteni.

A rendelettel (15) összhangban a Bizottság

| — | megszakíthatja a kifizetési határidőt legfeljebb 6 hónapos időszakra a 2007–13-as programokra vonatkozóan, amennyiben a bizonyítékokból arra lehet következtetni, hogy súlyos hiányosságok vannak az irányítási és ellenőrzési rendszerek működésében az érintett tagállamokban; vagy ha a Bizottság szolgálatainak további vizsgálatokat kell elvégezniük olyan információk alapján, melyek szerint valamely igazolt kiadási kimutatásban szereplő költség olyan súlyos szabálytalansághoz kapcsolódik, amelyet nem korrigáltak. |
| --- | --- |

—

megszakíthatja a kifizetési határidőt legfeljebb 6 hónapos időszakra a 2007–13-as programokra vonatkozóan, amennyiben a bizonyítékokból arra lehet következtetni, hogy súlyos hiányosságok vannak az irányítási és ellenőrzési rendszerek működésében az érintett tagállamokban; vagy ha a Bizottság szolgálatainak további vizsgálatokat kell elvégezniük olyan információk alapján, melyek szerint valamely igazolt kiadási kimutatásban szereplő költség olyan súlyos szabálytalansághoz kapcsolódik, amelyet nem korrigáltak.

| — | részben vagy egészben felfüggesztheti a tagállam javára teljesítendő időközi kifizetést a 2007 és 2013 közötti programokra, amennyiben bizonyíték van arra, hogy súlyos hiányosságok vannak a program irányítási és ellenőrzési rendszerében, és a tagállam nem hozta meg a szükséges korrekciós intézkedéseket; ha egy igazolt kiadási kimutatásban szereplő költség olyan súlyos szabálytalansághoz kapcsolódik, amelyet nem korrigáltak; vagy abban az esetben, ha egy tagállam súlyosan megsértette irányítási és ellenőrzési kötelezettségeit. Amennyiben a tagállam nem hozza meg a szükséges intézkedéseket, a Bizottság pénzügyi korrekciót írhat elő. |
| --- | --- |

—

részben vagy egészben felfüggesztheti a tagállam javára teljesítendő időközi kifizetést a 2007 és 2013 közötti programokra, amennyiben bizonyíték van arra, hogy súlyos hiányosságok vannak a program irányítási és ellenőrzési rendszerében, és a tagállam nem hozta meg a szükséges korrekciós intézkedéseket; ha egy igazolt kiadási kimutatásban szereplő költség olyan súlyos szabálytalansághoz kapcsolódik, amelyet nem korrigáltak; vagy abban az esetben, ha egy tagállam súlyosan megsértette irányítási és ellenőrzési kötelezettségeit. Amennyiben a tagállam nem hozza meg a szükséges intézkedéseket, a Bizottság pénzügyi korrekciót írhat elő.

A „normális” hátralék becslése

Amint az korábban bemutatásra került, a „normális” hátralék a megszakított és felfüggesztett igények, valamint az adott évben való kifizetéshez túl későn beérkezett igények összessége. Az adott év utolsó tíz naptári napján beérkező igények úgy tekintendők, hogy túlságosan későn érkeztek be, hiszen a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy képes legyen teljes körűen végrehajtani a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatokat. Egyes megszakított vagy felfüggesztett igények azonban egyben a túl későn beérkezettek között is vannak, és ezeket nem szabad kétszer számításba venni.

Ennek megfelelően a „normál” hátralék növekedni fog az év folyamán beérkezett kérelmek teljes számával, valamint az év utolsó napjaiban való relatív koncentrációjával.

A 2010–2014-es időszakra vonatkozóan az alábbi ábra áttekintést ad a beérkezett kifizetési igényekről, az év végi hátralékról és a kifizetéshez túl későn érkező vagy felfüggesztett igényekről.

4. ábra: 1b. alfejezet: igények, hátralék, felfüggesztések, 2010–2014

Image

Az elmúlt három évben (2012–2014) a „normális” hátralék (azaz az év utolsó tíz napján beérkezett kifizetési igények, valamint a megszakított vagy felfüggesztett igények, még akkor is, ha az utolsó tíz napnál előbb érkeztek be) becslések szerint minden évben eléri a teljes hátralék felét. A másik fele a költségvetésben engedélyezett kifizetési előirányzatok elégtelenségével függ össze, ami lavinahatást eredményez (16).

A követelések szintjének 2015-ben és 2016-ban várható csökkenésével, a megszakított/felfüggesztett esetek számának várható csökkenésével és az N+2 szabály nyomásának 2015. végi (17) megszűnésével várhatóan a „normális” hátralék jelentősen csökkenni fog.

4.4.   A 2007–2013 közötti időszak kifizetéseire (igények) vonatkozó kilátások 2015-ben és 2016-ban

A 2015. és 2016. évi becslés a tagállamok előrejelzései alapján

A 2007–2013-as alapokra vonatkozó rendelet (18) előírja a tagállamok számára, hogy N. év április 30-ig küldjék meg a Bizottságnak az N. és N+1. évek várható időközi kifizetési igényeivel kapcsolatos előrejelzésüket. Az elmúlt évek során a tagállamok megállapodtak abban, hogy ezeket az információkat N. év szeptemberében aktualizálják annak érdekében, hogy pontosabban lehessen felmérni a fennálló kifizetési hátralék szintjét és az év utolsó néhány hónapjában benyújtott kifizetési igények jelentős koncentrációját.

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó új rendelet (19) előírja a tagállamok számára, hogy N. év január 31-ig küldjék meg az N. és N+1. évek időközi kifizetési kérelmeivel kapcsolatos előrejelzésüket. Az új határidőt a Bizottság kérésére a tagállamok önkéntes alapon alkalmazták 2015-ben a 2007–2013-as programjaikra, és ezt 2014 decemberében erősítették meg. A kapott adatok alapján a Bizottság 2015. március 3-án megállapította, hogy a tagállamok jelenlegi becslése szerint körülbelül 48 milliárd eurónyi (esedékes és nem esedékes) kifizetési igényt fognak benyújtani 2015-ben, és 18 milliárd eurónyit 2016-ban (20).

A korábbiakban kifejtettek szerint nem minden kifizetési igény eredményez közvetlenül kifizetést, mert figyelembe kell venni a kifizetések 95 %-os felső határát, az 1083/2006/EK rendelet (21) 79. cikke szerint. Mivel egyre több program éri el a 95 %-os felső határt, a korrekció sokkal jelentősebb mértékű lesz 2015-ben és a későbbi években. Következésképpen a várható esedékes igényekkel kapcsolatos tényleges adatok a tagállamok által becsültnél alacsonyabbak, mivel a 95 %-os küszöbön felüli igényeket csak a program lezárásakor kell figyelembe venni. E felső határértéket tartalmazó előrejelzések alapján a Bizottság úgy véli, hogy az esedékes kifizetési igények teljes összege mintegy 35 milliárd eurót tesz ki 2015-ben. A 2016-ra vonatkozó számadat jelenleg mintegy 3 milliárd euró. A 2016-ra vonatkozó összeg akkor lesz pontosabb (és esetleg kissé magasabb), miután a tagállamok beterjesztik a hiányzó adatokat vagy bizonyos operatív programok esetén felülvizsgálják a már továbbított számokat.

A 2. melléklet további részleteket tartalmaz a 2007–2013-as kohéziós programok vonatkozásában 2015-ben és 2016-ban benyújtandó kifizetési igényekkel kapcsolatos tagállami előrejelzésekről.

A Bizottság végrehajtáson alapuló becslése

2014 végén az előfinanszírozás és az időközi kifizetések teljes összege 266,1 milliárd euró volt. A kohéziós politika 2007–2013-as programjainak teljes pénzügyi kerete 347,3 milliárd euró. Figyelembe véve az eddig visszavont kötelezettségvállalásokat és az N+2/N+3 szabályok 2014. végi végrehajtása miatt fennálló, de még nem megerősített visszavonási kockázatokat (az időszak kezdete óta a maximális teljes összeg körülbelül 0,9 milliárd euró), a még fizetendő maximális összeg 80,3 milliárd euró körül van. Azonban minden program esetében az összeg 5 %-a csak a program lezárásakor fizetendő ki (17,3 milliárd euró).

Következésképpen a 2015-ben vagy az azt követő években várható időközi kifizetési kérelmek várható szintje körülbelül 63 milliárd euró, azaz a teljes keret 18 %-a, amely magában foglalja a 2014. év végén fennálló hátralékot (24,7 milliárd euró). A 2015-ben vagy az azt követő években beérkező új esedékes kifizetési igények legmagasabb szintje a lezárást megelőzően 38,3 milliárd euró. Abban az esetben, ha 2015-ben legfeljebb 35 milliárd eurós összegű kifizetési igény érkezik be, akkor a 3,5 milliárd eurónyi fennmaradó összeg iránti igény 2016-ban fog beérkezni.

A becsült 2015. végi hátralék a tagállami előrejelzések alapján

A kifizetési előirányzatok 2015. évi költségvetésben engedélyezett szintje 39,5 milliárd euró. Ez az összeg fedezi a 2015. előtti hátralékot (24,7 milliárd euró) és az új igényeket (a becslések szerint 35 milliárd euró). Következésképpen a 2015. év végén várhatóan fennálló hátralék 20 milliárd eurót tenne ki, aminek legalább a fele, mintegy 10 milliárd euró „abnormális” hátralék.

| Milliárd EUR |
| --- |
| 2014. végi hátralék (kiigazítás után) | Tagállami előrejelzések a 2015. évi igényekről a 95 %-os küszöbértékkel korrigálva | A 2015. évi költségvetésben engedélyezett kifizetési előirányzatok | 2015 végére várható hátralék |
| 24,7 | ~35 | 39,5 | ~20 |

Milliárd EUR

2014. végi hátralék (kiigazítás után)

Tagállami előrejelzések a 2015. évi igényekről a 95 %-os küszöbértékkel korrigálva

A 2015. évi költségvetésben engedélyezett kifizetési előirányzatok

2015 végére várható hátralék

24,7

~35

39,5

~20

4.5.   A 2016. évre várható kifizetési igények

A fentieknek megfelelően a 2015. év végén fennálló hátralék várhatóan mintegy 20 milliárd euró lesz, amennyiben a tagállami előrejelzések pontosnak bizonyulnak. Ezen túlmenően, legfeljebb 3,5 milliárd euró összegű esedékes igény várható a program lezárása előtt. A kifizetési kérelmek összegének viszonylagos korlátozottsága miatt, és mivel megszűnik az N+2 szabály nyomása, nincs ok azt feltételezni, hogy jelentős összegű kifizetési igény fog túl későn érkezni ahhoz, hogy 2016-ban teljesíteni lehessen a kifizetést.

A Bizottság pontosítani fogja kérését a 2016. évi költségvetési tervezetben, figyelembe véve a 2016. év végén fennálló „normális” hátralékot. E „normális” – a későn benyújtott igényeket és a fennmaradó megszakításokat/felfüggesztéseket tartalmazó – hátralék a korábbi évekhez képest igen alacsony lesz, mivel a 2016-ban beérkező új kérelmek szintje is nagyon alacsony, és a Bizottság várakozásai szerint a tagállamok kijavítják a hiányosságokat, és „tiszta” igényeket nyújtanak be. Ennek nagyságrendje elérheti a 2 milliárd eurót. A 2016. év végi „normális” hátralékot tehát a 2017. évi költségvetésből kell fedezni. A 2016. évi költségvetésbe beszámítandó összeg ezért körülbelül 21,5 milliárd euró.

4.6.   A kifizetési igények és a hátralék kiszámításához használt információk összefoglalása

Az alábbi táblázat összefoglalja az információkat a program pénzügyi keretéről, a 2015. évi költségvetésben rendelkezésre álló költségvetési előirányzatok várható felhasználásáról és a 2016-ban várható kifizetési igények maximális összegéről.

Lezáratlan időközi kifizetések 2015–2017 (milliárd EUR)

| A program költségvetési kerete | (1) | 347,3 |
| --- | --- | --- |
| — | ebből előfinanszírozás és a 2014 végéig teljesített időközi kifizetések |

A program költségvetési kerete

(1)

347,3

—

ebből előfinanszírozás és a 2014 végéig teljesített időközi kifizetések

(2)

266,1

| — | ebből lezárásra fenntartott (5 %) és visszavont kötelezettségvállalások |
| --- | --- |

—

ebből lezárásra fenntartott (5 %) és visszavont kötelezettségvállalások

(3)

18,2

A kifizethető időközi kifizetések maximális összege (2015–2017)

(4)=(1)-(2)-(3)

~63,0

| — | ebből 2014. végi hátralék (fennálló kifizetési igények) |
| --- | --- |

—

ebből 2014. végi hátralék (fennálló kifizetési igények)

(5)

24,7

| — | ebből a kifizethető időközi kifizetések maximális összege (2015–2017) |
| --- | --- |

—

ebből a kifizethető időközi kifizetések maximális összege (2015–2017)

(6)=(4)-(5)

38,3

2015-ös költségvetési év, milliárd EUR

| A 2015. évi költségvetés keretében rendelkezésre álló előirányzatok | (1) | 39,5 |
| --- | --- | --- |
| — | ebből a 2014. év végi hátralék |

A 2015. évi költségvetés keretében rendelkezésre álló előirányzatok

(1)

39,5

—

ebből a 2014. év végi hátralék

(2)

24,7

| — | ebből a 95 %-os küszöbértékkel korrigált, 2015. évi előrejelzések |
| --- | --- |

—

ebből a 95 %-os küszöbértékkel korrigált, 2015. évi előrejelzések

(3)

~35

A várakozások szerinti hátralék 2015 végén

(4)=(1)-(2)-(3)

~20

2016-os költségvetési év, milliárd EUR

| A várakozások szerinti hátralék 2015 végén | (1) | ~20 |
| --- | --- | --- |
| A várakozások szerint a lezárás előtt 2016-ban beérkező kifizetési igények maximális összege | (2) | ~3,5 |
| A 2016-os költségvetésből fedezendő maximális kifizetési igény | (3)=(1)+(2) | ~23,5 |

A várakozások szerinti hátralék 2015 végén

(1)

~20

A várakozások szerint a lezárás előtt 2016-ban beérkező kifizetési igények maximális összege

(2)

~3,5

A 2016-os költségvetésből fedezendő maximális kifizetési igény

(3)=(1)+(2)

~23,5

4.7.   Kifizetés lezáráskor

A strukturális alapok lezárásának megvan a saját fizetési dinamikája. Minden tagállam elküldi a programok záródokumentumait legkésőbb 2017. március 31-ig. A Bizottság a beérkezéstől számított öt hónapon belül tájékoztatja a tagállamot a zárónyilatkozat tartalmával kapcsolatos véleményéről, amennyiben valamennyi információt benyújtottak az eredeti záródokumentumban (22). Általános szabályként a záró kifizetésekre csak 2016 után kerül sor. A zárásra elkülönített teljes összeg (a teljes keret 5 %-a) 17,3 milliárd eurót tesz ki, ám a kifizetések szintjét befolyásolja, hogy az egész időszak alatt milyen minőségben hajtották végre a programot. A kohéziós politika keretében a záráskor visszavont kötelezettségvállalások csökkenthetik a kifizetési igényeket.

Az indikatív becslések szerint a 2000–2006-os időszakban a záráskor visszavont kötelezettségvállalások az Európai Szociális Alap (ESZA) esetében a teljes keret 2,6 %-át tették ki, az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) esetében pedig a 9 %-át. Azonban az ESZA vonatkozásában még mindig van 0,5 milliárd eurónyi fennálló kötelezettségvállalás, amely szabálytalanságokat tartalmazó problémás ügyekhez kapcsolódik, ebből következően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a lezárásakor visszavont kötelezettségvállalások végleges aránya 3 % körül lesz az említett alap esetében. A Bizottság nem zárja ki, hogy a visszavont kötelezettségvállalások mértéke magasabb lehet, mint a korábbi időszakban, ezért a fent említett számokat óvatos becslésnek kell tekinteni.

A lezárási kérelmeket nem veszik figyelembe a hátralék normális részének csökkenésével kapcsolatos elemzésben, mivel többségüket a 2017–2019-es időszakban vagy még később fizetik ki, és úgysem mindegyik fog kifizetést eredményezni, hiszen a végső kifizetés előtt el kell számolni az indokolatlanul kifizetett összegekkel.

5.   MÁS FEJEZETEK: A 2007–2013 KÖZÖTTI PROGRAMOKRA VONATKOZÓ KILÁTÁSOK

5.1.   Áttekintés

A kohéziós politika (1b. fejezet) konkrét esetének 4. szakaszban említett részletes elemzése után ez a szakasz a többi fejezet helyzetét vizsgálja, amelyek a következőképpen foglalhatók össze:

| — | Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (2. fejezet) előirányzatai differenciálatlanok, mivel a kifizetések és a kötelezettségvállalások azonos szinten vannak beépítve a költségvetésbe. Következésképpen nincs év végi hátralék; |
| --- | --- |

—

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (2. fejezet) előirányzatai differenciálatlanok, mivel a kifizetések és a kötelezettségvállalások azonos szinten vannak beépítve a költségvetésbe. Következésképpen nincs év végi hátralék;

| — | A Vidékfejlesztés Alap, az Európai Halászati Alap (2. fejezet), valamint a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, illetve a határokkal és a biztonsággal kapcsolatos alap (3. fejezet) irányítása a tagállamokkal közösen történik, a kohéziós politikához hasonlóan. A Vidékfejlesztési Alapnak eddig nem volt hátraléka, de nem ez a helyzet a többi alappal; |
| --- | --- |

—

A Vidékfejlesztés Alap, az Európai Halászati Alap (2. fejezet), valamint a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, illetve a határokkal és a biztonsággal kapcsolatos alap (3. fejezet) irányítása a tagállamokkal közösen történik, a kohéziós politikához hasonlóan. A Vidékfejlesztési Alapnak eddig nem volt hátraléka, de nem ez a helyzet a többi alappal;

| — | A többi program többségét (1a. és a 4. fejezet) a Bizottság kezeli. A kifizetési igények tekintetében e programok közül sok kapcsán enyhítő intézkedések születtek, amelyeket a Bizottság 2014-ben (és néhány esetben 2013-ban) vezetett be, és amelyek az előfinanszírozás összegének csökkentésétől (a végrehajtó partnerek, a támogatásban részesülők és a kedvezményezettek típusának és pénzügyi stabilitásának kellő figyelembevétele mellett), a végső kifizetések vagy a költségvetés-támogatási kifizetések elhalasztásáig, az új kötelezettségvállalásoktól való tartózkodásig vagy a szerződéskötés késleltetéséig terjedtek. A legtöbb ilyen enyhítő intézkedés azonban csak a kifizetés időpontját halasztja el, a kötelezettségvállalásokat pedig végső soron így is teljesíteni kell. |
| --- | --- |

—

A többi program többségét (1a. és a 4. fejezet) a Bizottság kezeli. A kifizetési igények tekintetében e programok közül sok kapcsán enyhítő intézkedések születtek, amelyeket a Bizottság 2014-ben (és néhány esetben 2013-ban) vezetett be, és amelyek az előfinanszírozás összegének csökkentésétől (a végrehajtó partnerek, a támogatásban részesülők és a kedvezményezettek típusának és pénzügyi stabilitásának kellő figyelembevétele mellett), a végső kifizetések vagy a költségvetés-támogatási kifizetések elhalasztásáig, az új kötelezettségvállalásoktól való tartózkodásig vagy a szerződéskötés késleltetéséig terjedtek. A legtöbb ilyen enyhítő intézkedés azonban csak a kifizetés időpontját halasztja el, a kötelezettségvállalásokat pedig végső soron így is teljesíteni kell.

Az alábbi táblázat áttekintést nyújt az 1a. és a 4. fejezet hátralékának alakulásáról. Míg a hátralék egyértelműen emelkedő tendenciát mutat a 4. fejezet esetében, amely 2014-ben érte el az utóbbi évek legmagasabb szintjét, az 1a. alfejezet kevésbé egyértelmű képet mutat.

Év végi hátralék
  (millió EUR)

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1a. fejezet | 1 679 | 507 | 291 | 628 | 604 | 567 | 551 | 541 |
| 4. fejezet | 172 | 178 | 284 | 226 | 387 | 367 | 389 | 630 |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

1a. fejezet

1 679

507

291

628

604

567

551

541

4. fejezet

172

178

284

226

387

367

389

630

5.2.   A 2. és 3. fejezeten belüli megosztott irányítású programok

5.2.1.   2. fejezet

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) vonatkozásában nincs hátralék, mivel az nem differenciált előirányzatokon alapul.

Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

Ez idáig nem volt hátralék a vidékfejlesztés terén: a Bizottság minden kifizetési kérelmet minden esetben időben teljesített. Figyelembe véve a vidékfejlesztési program méretét, valamint a 95 %-os szabályt, amely szintén érvényesül, a lezárás előtt esedékes időközi kifizetések maximális szintje a 2007–2013-as időszakban mintegy 8,7 milliárd euró. A 2007–2013 közötti programok vonatkozásában a 2015. évi költségvetésben engedélyezett kifizetési előirányzatok 5,9 milliárd eurót tesznek ki. A fennmaradó 2,8 milliárd euró kifizetése 2016-ban esedékes, miután a tagállamok 2016 januárjában benyújtották az utolsó negyedéves nyilatkozatot.

A lezárásra elkülönített teljes összeg 4,8 milliárd euró körül van. A ténylegesen fizetendő összeg a visszavont kötelezettségvállalásoktól fog függni. Például a visszavont kötelezettségvállalások tekintetében az előző, 2000–2006 közötti időszakban tapasztalt 1,5 %-os mérték alkalmazásával mintegy 1,5 milliárd euró kerülne visszavonásra. Záró kifizetéseke várhatóan 2016 és 2019 között kerül sor.

Az Európai Halászati Alap (EHA)

Az EHA irányítási módszerre a kohéziós politikáéhoz hasonló (1b. alfejezet). Azonban mivel itt nem érvényesül az „N+3” szabály, ezért az EHA nem szembesül azzal a sajátos problémával, amely az N+3 szabály N+2 szabállyá való átalakítását kíséri a kötelezettségvállalások 2010-es részlete és 2011-es részlete között. Emellett nem vonatkozik rá a „görög szabály” sem, annak ellenére, hogy a programok kezdetét valamelyest késleltették az irányítási és ellenőrzési rendszerekhez kapcsolódó kötelezettségek. Mindazonáltal az elmúlt években az EHA igen jelentős hátralékot halmozott fel. 2014 elején a hátralék szintje a 2007–2013-as programokra megszavazott kifizetési előirányzatok szintjének felelt meg.

Ami az évközi kifizetési kérelmek időzítését illeti, 2010–2014 között az éves kifizetési kérelmek kétharmada november és december hónapban érkezett be. A következő ábra a 2011–2014-es hátralékok szintjét mutatja az EHA 2007–2013-as programjai vonatkozásában a következő évi eredeti kifizetési előirányzatokkal együtt.

Image

A 2014 végén fennálló EHA-hátralék csökkenésének fő okai az összes rendelkezésre álló kifizetési előirányzat alcímen belüli átcsoportosítása (ideértve az ETHA megosztott irányítása alatt álló összes kifizetési előirányzatot – az új jogalap elfogadásának késedelme miatt), a 3/2014. számú költségvetés-módosítási tervezetben kapott megerősítések (a 2/2014. sz. költségvetés-módosításként elfogadva), valamint az év végi átcsoportosítás voltak.

A 2015. évi költségvetés kifizetéseinek magasabb szintje lehetővé fogja tenni a hátralék normál szintre, kb. 0,1 milliárd euróra való csökkentését.

5.2.2.   3. fejezet

Menekültügy, migráció, határok és biztonsági politika

A 2007 és 2013 közötti időszakban a közös menekültügyi és bevándorlási politikákat főként a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” (SOLID) általános program révén hajtották végre. Ez az általános program a következő négy eszközből állt: Külső Határok Alap (EBF), Európai Visszatérési Alap (RF), Európai Menekültügyi Alap (ERF) és a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap (EIF).

Az alábbi grafikon az év végén fennálló kifizetési kérelmek növekvő szintjét mutatja a menekültügy, a migráció, a határok és a biztonság területét érintő programok tekintetében.

Image

A fennálló kötelezettségvállalások a 2007-es év eleji 150 millió euróról 2014-re 2,6 milliárd euróra nőttek, annak ellenére, hogy a 2007–2014 közötti időszakban 300 millió euró került visszavonásra. A 2007–2013 közötti időszak programjai vonatkozásában a fennmaradó kifizetendő összeg mintegy 1,9 milliárd euró. A 2015. évi költségvetésben a programok tekintetében engedélyezett kifizetési előirányzatok valamivel több mint 600 millió eurót tesznek ki, amely magában foglalja a 2014–2020 közötti új programok kezdeti és éves előfinanszírozási kifizetéseit is.

Figyelembe véve a záráskor kifizetendő összeget (a becslések szerint mintegy 1 milliárd euró) és azt, hogy a második előfinanszírozás kifizetésére nem kerülhetett sor 2013-ban és 2014-ben a kifizetési előirányzatok hiánya miatt, a 2007–2013 közötti programok kifizetési igényei terén mutatkozó hátralék 2016 végére normál szintre való csökkentéséhez a kifizetési szükségleteket 235 millió euróra becsülik.

5.3.   A közvetlen gazdálkodással kezelt programok az 1a. alfejezeten és a 4. fejezeten belül

5.3.1.   1a. alfejezet

Ez a szakasz áttekintést nyújt a 2014 végén az 1a. alfejezetben szereplő programok helyzetéről.

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Az alábbi ábra az év végén fennálló kifizetési kérelmek alakulását mutatja be az 1a. alfejezet fő programjai esetében.

Image

A 2007 végi fennmaradó kifizetési igények magas szintje főként a 6. kutatási keretprogram (FP-6) projektciklusából, valamint az abban az időben fennálló, különösen nagyszámú nyitott kötelezettségvállalásból adódik. Továbbá a kutatási szerződések előírták, hogy könyvvizsgálói igazolásokra van szükség a költségigények kifizetése előtt.

A Bizottság által 2014-ben hozott enyhítő intézkedések (lásd a fenti 2.2. szakaszt), amelyek célja a kifizetési előirányzatok szűkössége miatti probléma kezelése, megakadályozták a fennálló kifizetési igények növekedését 2014 végén. Az intézkedések magukban foglalták az előfinanszírozás szintjének csökkentését és az új szerződések/támogatási megállapodások aláírásának késleltetését, hogy ezáltal a kifizetések egy részét át lehessen vinni a következő évre. A fennálló kifizetési igények visszaszorítása mellett az intézkedések mellékhatásaként lelassult a 2014–2020-as programok végrehajtása. Néhány esetben szigorúbb intézkedésekre volt szükség, például azáltal, hogy prioritást kaptak a kiszolgáltatottabb kezdeményezetteknek való kifizetések.

A fennálló kötelezettségvállalások (RAL) alakulása

Az 1a. fejezet programjaira vonatkozóan az év végén fennálló kifizetési igények viszonylagosan stabil szintje éles ellentétben áll a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) egyértelműen emelkedő tendenciájával, amint azt az alábbi ábra is mutatja:

Image

Az 1a. fejezet növekvő kötelezettségvállalásai nagyrészt abból adódnak, hogy a kutatás terén – amely a fejezeten belül a legnagyobb kiadási program – egyre növekszik a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok közötti különbség. Ezt mutatja be az alábbi ábra, amely a kifizetések és kötelezettségvállalások közötti csökkenő arányt szemlélteti.

Image

Az 1a. alfejezeten belüli projektek végrehajtásának illusztrálása érdekében az alábbiakban található a kutatási programok projektciklusa.

A kutatási projektek ciklusa

A kutatási programok végrehajtása többéves munkaprogramok révén történik, amelyek magukban foglalják az ajánlattételi felhívásokat, a közbeszerzést, a tanulmányokat, a szakértői csoportokat, a nemzetközi szervezetekben való részvételt, a szemináriumokat és szakmai műhelyeket, az értékelést és a nyomon követést. A kutatási programok körülbelül 90 %-a ajánlati felhívásokhoz kapcsolódik, a fennmaradó 10 % pedig egyéb tevékenységekhez.

Az N. évre vonatkozó éves munkaprogramot a Bizottság az N-1. év közepén fogadja el. Az N-1. év második felében kerül sor az ajánlattételi felhívások elindítására. Az esetek többségében a javaslatok benyújtása az ajánlattételi felhívás közzétételét követő három hónapon belül történik. A globális kötelezettségvállalásokat a munkaprogram N. évben történő elfogadását követően, de legkésőbb a szerződés megkötése előtt teszik meg (általában a pályázati felhívásban megjelölt határidő lejártakor). A pályázatok értékelését (három hónap), valamint a kiválasztást (egy-két hónap) a szerződés tárgyalása (egytől hat hónapig), valamint az aláírás (legfeljebb néhány hónap) követi. A Bizottság/végrehajtó ügynökség számára nyolc hónap áll rendelkezésre a pályázati felhívásban megjelölt határidő és a támogatás aláírása (a „támogatás odaítélése”) között, amelyekből öt hónap áll rendelkezésre arra, hogy értesítsék a pályázót a tudományos értékelés eredményéről, továbbá három hónap arra, hogy előkészítsék a támogatási megállapodást. Miután megtörtént az egyedi kötelezettségvállalás és aláírták a szerződést, a szerződés aláírását követő 30 napon belül vagy a fellépés kezdeti napja előtt 10 nappal (a kettő közül a későbbi időpontban) ki kell fizetni az előfinanszírozást. A Kutatási Főigazgatóság által 2014-ben hozott strukturális intézkedéseket követően az N. évre vonatkozó kötelezettségvállalás előfinanszírozása az N. év helyett az N+1. évben történik. Az időközi kifizetések pénzügyi kimutatásokon alapulnak és rendszeres jelentésekhez kapcsolódnak, általában 18 hónaponként. Az utolsó, 10 %-os részlet kifizetésére a végső jelentés elfogadását követően kerül sor.

A munkaprogramban előirányzott minden más intézkedés esetében az ideiglenes kötelezettségvállalásokat az N. évben teszik meg, és az előlegeket is ugyanabban az évben fizetik ki. A fennmaradó rész kifizetése az N+1. évben történik.

Kifizetési hiányok, kutatás: gyakorlati következmények

A kutatási programokon belül a kifizetési előirányzatok hiányának kezelése érdekében 2014-ben összesen 236,5 millió euró került átcsoportosításra a „Horizont 2020” 2014–2020 költségvetési soraiból az ugyanazokra a programokra vonatkozó, 2007–2013 között lezáruló költségvetési sorok megerősítése érdekében, késleltetve ezáltal a „Horizont 2020” keretében 2014–2015-ben kiírt pályázati felhívások előfinanszírozását. A korábbi években nem ez volt a helyzet, és ez késleltetheti az új programok végrehajtását.

A kutatásokhoz időre van szükség, és a szerződések aláírásának és a finanszírozásnak a megtagadása nem egyeztethető össze azzal a célkitűzéssel, miszerint a gazdasági növekedés támogatása érdekében fokozni kell a kutatási erőfeszítéseket. Várhatóan a „Horizont 2020” keretprogramhoz kapcsolódó, a 2015. évi költségvetésben engedélyezett kifizetési előirányzatok szintjének növekedése részlegesen lehetővé teszi majd e kulcsfontosságú program felzárkózását.

Erasmus +

Az Erasmus+ program jó példája azoknak az éves programoknak, amelyek esetében a kifizetések szintje szorosan követi a kötelezettségvállalások szintjét, mivel a legtöbb intézkedés életciklusa a felsőoktatási tanévhez kapcsolódik.

A kifizetések hiánya miatt azonban a kifizetési előirányzatok 2014-es növekedése nem felelt meg a kötelezettségvállalási előirányzatok növekedésének, és ez a tendencia a 2014–2020 közötti időszakban is folytatódik. A 2014-es kifizetési előirányzatok ezen hiányát a kifizetési és kötelezettségvállalási előirányzatok közötti arány is jól mutatja az alábbi ábrán.

Image

Ennek eredményeképpen 2014-ben nem volt lehetőség arra, hogy kifizessék a második előfinanszírozás egy részét a nemzeti irodáknak, amelyek célja a mobilitást ösztönző intézkedések finanszírozása. Noha a helyzet némileg javulni fog, az Erasmus+ 2015-ben várhatóan továbbra is hasonló korlátokkal fog szembesülni.

Közlekedés és energia

Az alábbi diagram a kötelezettségvállalások és a kifizetések szintje közötti növekvő különbségeket mutatja a közlekedési és energiaügyi szakpolitika területén.

Image

A 2015. évi költségvetésben engedélyezett kifizetési előirányzatok elegendők lesznek a 2014–2020 közötti projektek első előfinanszírozásának fedezésére és a 2007–2013 közötti fennálló kötelezettségvállalások részleges kezelésére, amelyek a becslések szerint több mint 2 milliárd eurót tesznek ki.

Az európai gazdaságélénkítési terv

A 2009-es és 2010-es kötelezettségvállalások magas szintjéhez képest e program kifizetéseinek végrehajtása lassan indult, mivel a gazdaságélénkítési tervek többnyire nagyszabású infrastrukturális projektekből állnak.

Image

Különösen 2014-ben a kifizetési előirányzatok nem voltak elegendők arra, hogy fedezzék az év folyamán beérkezett összes kifizetési kérelmet, még a további kifizetési előirányzatokat biztosító 3/2014. számú költségvetés-módosítási tervezet késedelmes elfogadását követően sem. 2014 végén a fennálló kötelezettségvállalások még mindig 2 milliárd eurón álltak, amely összeg felét eredetileg az európai gazdaságélénkítési terv számára kötötték le. A 2015-ben engedélyezett kifizetési előirányzatok összege 407 millió EUR, amely várhatóan fedezni fogja a becsült éves szükségleteket.

5.3.2.   4. fejezet

Az alábbi diagram a 2007 óta a 4. fejezet programjaira vonatkozóan fennálló kötelezettségvállalások szintjét mutatja.

Image

A 4. fejezet gyors válságreagálási eszközöket és hosszabb távú eszközöket foglal magában, amelyek többéves programozást alkalmaznak, valamint olyan ad hoc eszközöket, mint például a makroszintű pénzügyi hitelek és a vissza nem térítendő támogatások. Három többéves programozást alkalmazó, nagy eszköz (az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II), az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI), a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI)) teszi ki az e fejezet alatti kiadások 73 %-át. A harmadik országok e programok keretében finanszírozott támogatásának életciklusa jellemzően 6–8 év. A gyors válságreagálási eszközök (a humanitárius segélyezés, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz, valamint a közös kül- és biztonságpolitika) és a makroszintű pénzügyi támogatás jóval rövidebb, 12–18 hónapos kifizetési ciklussal rendelkeznek.

2013 óta a 4. fejezet alá tartozó eszközök többsége komoly hiányokat szenvedett a kifizetési előirányzatok terén, és ez először a gyors kifizetés-végrehajtási ciklussal rendelkező humanitárius és válságkezelési eszközökre volt hatással, majd olyan eszközöket érintett, mint a Fejlesztési Együttműködési Eszköz és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, amelyek esetében a kifizetések elsősorban a fennálló szerződésekhez és kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódnak. 2014-ben a helyzet tovább romlott a rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok 2013-hoz képest számított általános csökkenése miatt. Az egyes programok esetében a 3/2014 sz. költségvetés-módosítási tervezet (és egyéb intézkedések, például az átcsoportosítások) (23) révén történő megerősítés rendkívül későn érkezett, és nem volt elegendő ahhoz, hogy fedezze a fennálló hátralékokat.

A bevezetett intézkedések (lásd a fenti 2.2. szakaszt) a kifizetések elhalasztása révén csak részben tudták ellensúlyozni a kifizetési előirányzatok hiányának hatásait, míg egyes korábbi kötelezettségvállalások továbbra is teljesítésre várnak.

Az év végén fennálló kötelezettségvállalások

Összességében a 2014 végén fennálló kifizetési igények a 4. fejezet esetében jelentős mértékben növekedtek. Ez főként a kifizetési igények komoly növekedésére és a kapcsolódó kifizetési előirányzatok hiányára vezethető vissza, mint például az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz esetében, amint az az alábbi ábrán is látható.

Image

Másrészt a kifizetési előirányzatok 2013. és a 2014. évi költségvetésben engedélyezett megerősítése lehetővé tette a humanitárius segítségnyújtás terén fennálló kifizetési kérelmek szintjének kiigazítását (24):

Image

Amint az a fentiekből kiderül, az elmúlt öt évben a 4. fejezet és különösen a három nagy, a hosszú távú eszköz fennálló kötelezettségvállalásai (RAL) folyamatos növekedést mutattak, az előző többéves pénzügyi keretben szereplő kötelezettségvállalási előirányzatokkal együtt. Az eredetileg 2010-ben vállalt programokat például a kedvezményezett harmadik országgal együtt 2011 során véglegesítették, és a szerződéseket 2014-ig bezárólag megkötötték. Ebből következik, hogy e nagyobb programok közül több esetében a kötelezettségvállalás egy olyan időszakban történt, amikor a kötelezettségvállalási előirányzatok meredeken emelkedtek, és azokat most ki kell fizetni. A kifizetési előirányzatoknak a 2015. évi költségvetésben engedélyezett szintje várhatóan csökkenteni fogja a hiányt, és ez segíteni fogja a helyzet stabilizálását, azonban a helyzet továbbra is feszült marad, és várhatóan mind a hiány, mind pedig a fennálló kötelezettségvállalások továbbra is növekedni fognak számos eszköz, például a Fejlesztési Együttműködési Eszköz esetében is.

6.   A 2020–2014 KÖZÖTTI IDŐSZAK PROGRAMJAIRA VONATKOZÓ KILÁTÁSOK

A 2016. évi költségvetésnek elegendő kifizetési előirányzatokat kell tartalmaznia nem csak azért, hogy lecsökkentse a fennálló kifizetési igényeknek a 2007–2013 közötti programok kötelezettségvállalásaiból adódó, rendellenesen magas szintjét, hanem a 2014–2020-as időszak 1a. alfejezete és 4. fejezete alatti programok miatt is, amelyek végrehajtását ez idáig gátolta a kifizetési előirányzatok hiánya. A 2016-os költségvetésnek más alapok, például a vidékfejlesztés (2. fejezet), számára is tartalmaznia kell a szükséges kifizetési előirányzatokat, hogy elkerülhető legyen a korábban nem létező új hátralékok felhalmozódása.

A 2016. évi költségvetési tervezetben a Bizottság értékelni fogja a 2016. évi kifizetési igényeket a 2014–2020 közötti programok tekintetében.

7.   KÖVETKEZTETÉSEK

Az elmúlt évek során, és különösen 2014-ben, a kifizetési előirányzatok szintje elégtelen volt a beérkező kifizetési igények fedezésére. Ennek következtében egyre növekedett az év végén fennálló kifizetési igények hátraléka, különösen a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai programok vonatkozásában. A Bizottság számos enyhítő intézkedést hozott a kifizetési hiányok negatív hatásainak minimálisra csökkentése érdekében, azáltal, hogy amennyire csak lehetséges, teljesítette a régebbi kötelezettségvállalásokból eredő kötelezettségeket. Ennek mellékhatásaként azonban a 2014–2020 közötti időszak programjainak végrehajtása akadályokba ütközött.

A 2015. évi költségvetés kifizetési előirányzatai révén várhatóan csökkenni fog a fennálló kifizetési igények hátraléka a 2007–2013 közötti programok esetében. A Bizottság azonosította a 2007–2013-as programok abnormális szintű fennálló kifizetési igényeinek 2016 végéig történő lecsökkentéséhez szükséges kifizetési előirányzatokat. A 2016. évi költségvetési tervezetben a Bizottság ennek megfelelően fog kifizetési előirányzatokat javasolni.

A Bizottság úgy véli, hogy ebben az összefüggésben a három intézmény el tudja kötelezni magát azon terv végrehajtása mellett, hogy 2016 végéig fenntartható szintre csökkentsék le a 2007–2013-as programok végrehajtásához kapcsolódó kifizetetlen számlaállomány szintjét.

---

(1)  Ezen melléklet angol nyelvű változata a hiteles.

(2)  Ez az úgynevezett „N+2” / „N+3” szabályoknak köszönhető, melyek szerint a kifizetéseket a megfelelő kötelezettségvállalások megtétele után két (N+2) vagy három (N+3) éven belül teljesíteni kell. 2013 végén a két visszavonási szabály egyidejűleg volt alkalmazandó.

(3)  A költségvetés-módosításokon keresztül engedélyezett további kifizetési előirányzatok teljes összege 2012-ben 6,7 milliárd euró, 2013-ban 11,6 milliárd euró, 2014-ben pedig 3,5 milliárd euró volt.

(4)  A fennálló kifizetési igények hátraléka a 2007–2013-as kohéziós programok vonatkozásában a 2011. év végi 11 milliárd euróról 2012 végére 16 milliárd euróra, 2013-ban 23,4 milliárd euróra, 2014 végén pedig 24,7 milliárd euróra nőtt.

(5)  Megjegyzendő, hogy az olyan megosztott irányítás alá tartozó szakpolitikák esetében, mint a kohéziós politika (ahol a Bizottság visszafizeti a tagálamok kiadásait), nincs késedelmi kamat.

(6)  A fennmaradó 5 %-ot a program lezárásakor fizetik ki, amire 2017–2019-ben kerül sor, miután a Bizottság úgy értékelte, hogy a programot sikeresen végrehajtották és nincs szükség korrekcióra.

(7)  A kohéziós politikára vonatkozó jogszabályok 60 napos határidőt írnak elő.

(8)  A normális és abnormális hátralék meghatározása a 3.4. és a 4.3. szakaszban található.

(9)  A 2/2014. számú költségvetés-módosítást eredetileg 3/2014. számú költségvetés-módosítási tervezetként terjesztették elő.

(10)  Havi jelentések az időközi kifizetésekről és a függőben lévő igényekről, költségvetési előrejelzési értesítő (évente kétszer)

(11)  DEC 54/2014

(12)  A „fennálló kifizetési igények” e meghatározásában nem szerepelnek az előfinanszírozás mértékének a jogszabályban szereplő/normál minimumértéknél alacsonyabb szintre történő csökkentéséből származó kifizetetlen összegek: számos program esetében azonban 2014-ben (néhány esetben már 2013-ban) sor került az előfinanszírozás mértékének csökkentésére a kifizetések későbbi időpontra történő halasztása érdekében.

(13)  Az 1083/2006/EK rendelet 87. cikke: „... az időközi kifizetési kérelmeket összegyűjtve, és amennyiben lehetséges, évente három alkalommal ...”

(14)  Ugyanaz, mint az összefoglalásban szereplő ábra.

(15)  A 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó 1083/2006/EK rendelet 91. és 92. cikke.

(16)  Likviditási problémák miatt az év első hónapjaiban (lásd a fenti 3.3. pontot) előfordulhat, hogy a hátralék egy része nem fizethető ki az év eleji előírt határidőn belül.

(17)  Kivéve Horvátország, Románia és Szlovákia esetében.

(18)  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.).

(19)  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

(20)  A tagállamok által 2015. januárban benyújtott előrejelzések nem terjedtek ki valamennyi operatív programra. Ezekre az esetekre a Bizottság a tavaly szeptemberben kapott előrejelzéseket használta fel. A 2016-ra vonatkozó hiányzó tagállami előrejelzésekkel kapcsolatosan nem lehet így extrapolálni, mivel a 2014 szeptemberében benyújtott előrejelzések csak 2014-re és 2015-re vonatkoztak (2016-ra nem). Ez azt jelenti, hogy a 2016. évre vonatkozó előrejelzés csak azokat az operatív programokat tartalmazza, amelyekre vonatkozóan a tagállamok információt továbbítottak, és ezek folyamatos felülvizsgálat tárgyát képezhetik, ha beérkezik a hiányzó információ.

(21)  Az 1083/2006/EK tanácsi rendelet 79. cikk előírja, hogy „Az előfinanszírozás és a teljesített időközi kifizetések halmozott összege nem lépheti túl az alapok operatív programhoz való hozzájárulásának 95 %-át; a fennmaradó 5 %-ot pedig csak az operatív program lezárásakor fizetik ki.”;

(22)  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 89. cikke.

(23)  +406 millió euró (a kifizetési előirányzatok nettó növekedése) a humanitárius segélyek számára, + 30 millió euró a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI) számára, és + 250 millió euró az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz számára.

(24)  A grafikon azonban nem tükrözi a csökkentett mértékű előfinanszírozás hatásait.

1. MELLÉKLET: A BIZOTTSÁG ÁLTAL 2014. DECEMBER 15-ÉN TOVÁBBÍTOTT INFORMÁCIÓK

A Bizottság 2014. december 15-én ismertette a 2007–2013 közötti időszak kohéziós programjaira vonatkozó, 2014 és 2015 végén várható hátralékot, az alábbiak szerint:

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014

   (*1) | 2015

   (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az év végig felhalmozódott kifizetetlen számlák (milliárd EUR) | 6,1 | 10,8 | 16,2 | 23,4 | legfeljebb

  25


   (1) | 19


   (2) |

2010

2011

2012

2013

2014

   (*1)

2015

   (*1)

Az év végig felhalmozódott kifizetetlen számlák (milliárd EUR)

6,1

10,8

16,2

23,4

legfeljebb

  25


   (1)

19


   (2)

A Bizottság ezenkívül megadta a kohéziós programok 2014 végén várhatóan fennálló, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó hátralékainak megoszlását is. Az alábbi táblázat alapján a 2014 végéig ténylegesen kézhez kapott kifizetési kérelmek teljes szintje mintegy 1,5 milliárd euróval elmaradt a tagállamok által összeállított előrejelzésektől, és mintegy 2,5 milliárd euróval meghaladta a Bizottság által előre jelzett legfelső értékeket.

A 2014. ÉV VÉGÉN VÁRHATÓ HÁTRALÉK

| milliárd EUR |
| --- |
| (1) | A 2013 végéig beérkezett és 2013 végéig ki nem fizetett kifizetési igények (hátralék) | 23,4 |
| (2) | A 2014. november végéig beérkezett kifizetési kérelmek | 31,4 |
| (3) = (1) + (2) | A november végéig beérkezett, 2014-ben kifizetendő kifizetési igények | 54,8 |
| (4) | A kifizetési előirányzatok engedélyezett szintje (a 3/2014 sz. költségvetés-módosítással együtt) | 49,4 |
| (5) = (3) – (4) | 2014. november végéig felhalmozódott, 2014 végéig fizetendő hátralék | 5,4 |

milliárd EUR

(1)

A 2013 végéig beérkezett és 2013 végéig ki nem fizetett kifizetési igények (hátralék)

23,4

(2)

A 2014. november végéig beérkezett kifizetési kérelmek

31,4

(3) = (1) + (2)

A november végéig beérkezett, 2014-ben kifizetendő kifizetési igények

54,8

(4)

A kifizetési előirányzatok engedélyezett szintje (a 3/2014 sz. költségvetés-módosítással együtt)

49,4

(5) = (3) – (4)

2014. november végéig felhalmozódott, 2014 végéig fizetendő hátralék

5,4

| | Előrejelzés | Tényleges érték |
| --- | --- | --- |
| A tagállamok előrejelzései a 2014 decemberében benyújtandó kifizetési igényekre vonatkozóan | 23 | 21,5 |
| A Bizottság előrejelzései a 2014 decemberében benyújtandó kifizetési igényekre vonatkozóan | 18 – 19 | 21,5 |

Előrejelzés

Tényleges érték

A tagállamok előrejelzései a 2014 decemberében benyújtandó kifizetési igényekre vonatkozóan

23

21,5

A Bizottság előrejelzései a 2014 decemberében benyújtandó kifizetési igényekre vonatkozóan

18 – 19

21,5

A kifizetetlen számlákkal kapcsolatos, 2014 végén fennálló hátralékok előrejelzése: legfeljebb 25 milliárd euró.

Végül a Bizottság tagállamonként ismertette a kohéziós politika területén 2014-ben benyújtott kifizetési igények becslését (54,33 milliárd EUR), a 2014. október 31-ig beérkezett kifizetési kérelmeket (31,36 milliárd EUR), és ennek alapján a novemberben és decemberben benyújtandó kifizetési igényeket (22,97 milliárd euró).

A Bizottság hozzátette, hogy „Figyelembe véve az elmúlt években a tagállamok »bruttó« előrejelzéseinek átlagos hibaarányát és az 1083/2006/EK rendelet 79. cikke által előírt, a kifizetések lezárás előtti 95 %-os felső határát, a Bizottság becslése szerint decemberben 18 és 19 milliárd EUR közötti összegű kérelem beérkezése várható”. Ez összhangban áll a fenti táblázatokkal.

---

(*1)  a Bizottság becslései a kiigazított tagállami előrejelzések alapján

(1)  Figyelembe véve a 3/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezet jóváhagyott formájában szereplő további kifizetési előirányzatokat.

(2)  Figyelembe véve a 3/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezet jóváhagyott formájában szereplő további kifizetési előirányzatokat és a 2015-ös költségvetésben engedélyezett kifizetési előirányzatokat.

2. MELLÉKLET: 1B. FEJEZET: A TAGÁLLAMOK LEGUTÓBBI ELŐREJELZÉSEI

Ez a melléklet tartalmazza a tagállamok legutóbbi előrejelzéseit a 2007–2013-as időszakra szóló kohéziós programokra vonatkozóan 2015-ben és 2016-ban várható kifizetési igényekről, különbséget téve a bruttó előrejelzések (a tagállamok által megadott összegek) és a felső határ alá szorított előrejelzések között (a magyarázathoz lásd. a 4.4. szakaszt).

A tagállamok előrejelzései (milliárd EUR)

| 2007-2013 közötti időszak | 2015
   (*1) | 2016 |
| --- | --- | --- |
| Bruttó előrejelzések | Bruttó előrejelzések |
| AT | Ausztria | 0,09 | 0,00 |
| BE | Belgium | 0,24 | 0,06 |
| BG | Bulgária | 1,35 | 0,00 |
| CY | Ciprus | 0,06 | 0,00 |
| CZ | Cseh Köztársaság | 4,01 | 3,75 |
| DE | Németország | 2,43 | 0,95 |
| DK | Dánia | 0,04 | 0,03 |
| EE | Észtország | 0,09 | 0,00 |
| ES | Spanyolország | 4,65 | 1,74 |
| FI | Finnország | 0,21 | 0,02 |
| FR | Franciaország | 1,92 | 0,34 |
| GR | Görögország | 0,75 | 0,00 |
| HR | Horvátország | 0,22 | 0,31 |
| HU | Magyarország | 3,86 | 1,24 |
| IE | Írország | 0,03 | 0,01 |
| IT | Olaszország | 5,07 | 1,44 |
| LT | Litvánia | 0,09 | 0,00 |
| LU | Luxemburg | 0,01 | 0,00 |
| LV | Lettország | 0,54 | 0,09 |
| MT | Málta | 0,14 | 0,04 |
| NL | Hollandia | 0,21 | 0,10 |
| PL | Lengyelország | 8,92 | 3,99 |
| PT | Portugália | 0,52 | 0,06 |
| RO | Románia | 6,64 | 2,81 |
| SE | Svédország | 0,11 | 0,00 |
| SI | Szlovénia | 0,38 | 0,18 |
| SK | Szlovákia | 2,68 | 0,64 |
| UK | Egyesült Királyság | 1,52 | 0,25 |
| CB | Területi együttműködés | 1,16 | 0,25 |
| ÖSSZESEN | | 47,93 | 18,32 |
| ELŐREJELZÉS A FELSŐ HATÁROKKAL ÖSSZESEN

   (*3) | 34,74 | 2,95

   (*2) |

2007-2013 közötti időszak

2015
   (*1)

2016

Bruttó előrejelzések

Bruttó előrejelzések

AT

Ausztria

0,09

0,00

BE

Belgium

0,24

0,06

BG

Bulgária

1,35

0,00

CY

Ciprus

0,06

0,00

CZ

Cseh Köztársaság

4,01

3,75

DE

Németország

2,43

0,95

DK

Dánia

0,04

0,03

EE

Észtország

0,09

0,00

ES

Spanyolország

4,65

1,74

FI

Finnország

0,21

0,02

FR

Franciaország

1,92

0,34

GR

Görögország

0,75

0,00

HR

Horvátország

0,22

0,31

HU

Magyarország

3,86

1,24

IE

Írország

0,03

0,01

IT

Olaszország

5,07

1,44

LT

Litvánia

0,09

0,00

LU

Luxemburg

0,01

0,00

LV

Lettország

0,54

0,09

MT

Málta

0,14

0,04

NL

Hollandia

0,21

0,10

PL

Lengyelország

8,92

3,99

PT

Portugália

0,52

0,06

RO

Románia

6,64

2,81

SE

Svédország

0,11

0,00

SI

Szlovénia

0,38

0,18

SK

Szlovákia

2,68

0,64

UK

Egyesült Királyság

1,52

0,25

CB

Területi együttműködés

1,16

0,25

ÖSSZESEN

47,93

18,32

ELŐREJELZÉS A FELSŐ HATÁROKKAL ÖSSZESEN

   (*3)

34,74

2,95

   (*2)

---

(*1)  Az előrejelzések 2015-ös adatait a 2014 szeptemberében benyújtott előrejelzések felhasználásával számították ki azon operatív programok tekintetében, amelyekre vonatkozóan a tagállamok nem küldtek előrejelzést 2015 januárjában.

(*2)  A maximálisan kifizethető összeg 2016-ban 3,5 milliárd euró, amelyből 3 milliárd eurót a tagállamok ebben a szakaszban már megerősítettek.

(*3)  A felső határ meghatározása azon 95 %-os szabály alkalmazását jelenti, amely előírja, hogy az időközi kifizetésekre a lezárást megelőzően csak addig kerülhet sor, amíg a kifizetések összege a program számára előirányzott összegek 95 %-ánál kevesebb.

---

2015. július 9., csütörtök

| 11.8.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 265/272 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 265/272

---

P8_TA(2015)0267

A nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az élelmiszerek és a takarmányok radioaktív szennyezettségének legmagasabb megengedett mértékei ***I

Az Európai Parlament 2015. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az élelmiszerek és a takarmányok radioaktív szennyezettsége legmagasabb megengedett mértékeinek megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0943 – C7-0045/2014 – 2013/0451(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 265/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0943), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0943),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 31. és 32. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0045/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 31. és 32. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0045/2014),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, valamint 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, valamint 114. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. március 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. március 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A8-0176/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A8-0176/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 226., 2014.7.16., 68. o.

---

P8_TC1-COD(2013)0451

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. július 9-én került elfogadásra a nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az élelmiszerek és a takarmányok radioaktív szennyezettsége legmagasabb megengedett mértékeinek megállapításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1. Ez a módosítás a szöveg egészére vonatkozik]

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS
  AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó

  Unió működéséről szóló
  szerződésre és különösen annak 31.

  168
  .
  cikke (4) bekezdésének b) pontjára
  és 32. 
  114
  . cikkére, [Mód. 2]

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, amelyet a Bizottság a Tudományos és Műszaki Bizottság által a tagállamok tudományos szakértői közül kijelölt személyek csoportjának véleményét követően dolgozott ki

   (1)
  ,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

tekintettel az Európai Parlament véleményére
   (3)

  rendes jogalkotási eljárás keretében


   (4)

  , [Mód. 3]

mivel:

| (1) | A Tanács 96/29/Euratom irányelve megállapítja a munkavállalók és a lakosság egészségének

  2013/59/Euratom tanácsi irányelv

   (5)

  alapvető biztonsági előírásokat állapít meg
  a sugárzásból

  sugárzásnak való kitettségből
  származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírásokat

  védelem tekintetében
  . [Mód. 4] |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 96/29/Euratom irányelve megállapítja a munkavállalók és a lakosság egészségének

  2013/59/Euratom tanácsi irányelv

   (5)

  alapvető biztonsági előírásokat állapít meg
  a sugárzásból

  sugárzásnak való kitettségből
  származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírásokat

  védelem tekintetében
  . [Mód. 4]

| (1a) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 168. cikke értelmében valamennyi uniós politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészség védelmének magas szintjét. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(1a)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 168. cikke értelmében valamennyi uniós politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészség védelmének magas szintjét. [Mód. 5]

| (2) | A csernobili atomerőműben 1986. április 26-án bekövetkezett balesetet követően jelentős mennyiségű radioaktív anyag került az atmoszférába, amely
  Európa
  több európai országban

  több országában
  egészségügyi szempontból számottevő mértékben szennyezte az élelmiszereket és takarmányokat,
  életveszélyes betegségeket és egészségügyi feltételeket okozva
  .
  A radioaktív szennyezettség szintje még ma is magas. Tekintettel arra, hogy az erőműből kikerült radioaktív anyag szennyezi a levegőt, a vizet, a talajt és a növényzetet,

  Ezért intézkedések születtek annak
  biztosítása
  érdekében, hogy egyes mezőgazdasági termékek csak akkor juthassanak be az Unió területére, ha eleget tesznek a lakosság egészségét óvó és egyúttal a piac egységes jellegét megőrző, valamint a kereskedelmi egyenlőtlenségeket kiküszöbölő közös rendelkezéseknek. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(2)

A csernobili atomerőműben 1986. április 26-án bekövetkezett balesetet követően jelentős mennyiségű radioaktív anyag került az atmoszférába, amely
  Európa
  több európai országban

  több országában
  egészségügyi szempontból számottevő mértékben szennyezte az élelmiszereket és takarmányokat,
  életveszélyes betegségeket és egészségügyi feltételeket okozva
  .
  A radioaktív szennyezettség szintje még ma is magas. Tekintettel arra, hogy az erőműből kikerült radioaktív anyag szennyezi a levegőt, a vizet, a talajt és a növényzetet,

  Ezért intézkedések születtek annak
  biztosítása
  érdekében, hogy egyes mezőgazdasági termékek csak akkor juthassanak be az Unió területére, ha eleget tesznek a lakosság egészségét óvó és egyúttal a piac egységes jellegét megőrző, valamint a kereskedelmi egyenlőtlenségeket kiküszöbölő közös rendelkezéseknek. [Mód. 6]

| (2a) | Az e rendeletben meghatározott határértékeknek való megfelelés ellenőrzéséért a tagállamok felelnek, elsősorban az élelmiszerekre és a takarmányokra vonatkozó biztonsági előírások felügyelete révén. Az EUMSZ 168. cikke (4) bekezdésének b) pontja előírja olyan közös állat-egészségügyi intézkedések bevezetését, amelyek közvetlen célja az emberi egészség védelme. Emellett a 114. cikk a belső piac zökkenőmentes működése érdekében biztosítja a megfelelő szintű harmonizációt. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(2a)

Az e rendeletben meghatározott határértékeknek való megfelelés ellenőrzéséért a tagállamok felelnek, elsősorban az élelmiszerekre és a takarmányokra vonatkozó biztonsági előírások felügyelete révén. Az EUMSZ 168. cikke (4) bekezdésének b) pontja előírja olyan közös állat-egészségügyi intézkedések bevezetését, amelyek közvetlen célja az emberi egészség védelme. Emellett a 114. cikk a belső piac zökkenőmentes működése érdekében biztosítja a megfelelő szintű harmonizációt. [Mód. 7]

| (2b) | Bizonyított tény, hogy a nagyobb dózisú sugárzás káros és pusztító hatással van az emberi test sejtjeire, és rákkeltő hatása van. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(2b)

Bizonyított tény, hogy a nagyobb dózisú sugárzás káros és pusztító hatással van az emberi test sejtjeire, és rákkeltő hatása van. [Mód. 8]

| (2c) | Fontos, hogy az élelmiszerekben jelen levő radioaktív szennyeződés legmagasabb megengedett szintje tekintetében alacsony határértékek kerüljenek előírásra, figyelembe veendő a szennyezett élelmiszer huzamosabb fogyasztásából származó halmozott dózist. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(2c)

Fontos, hogy az élelmiszerekben jelen levő radioaktív szennyeződés legmagasabb megengedett szintje tekintetében alacsony határértékek kerüljenek előírásra, figyelembe veendő a szennyezett élelmiszer huzamosabb fogyasztásából származó halmozott dózist. [Mód. 9]

| (3) | A 3954/87/Euratom tanácsi rendelet (6), amelyet a 2218/89/Euratom tanácsi rendelet (7) módosított, megállapítja a vélhetően vagy bizonyítottan az élelmiszerek és a takarmányok számottevő radioaktív szennyeződését okozó nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az élelmiszerek és a takarmányok radioaktív szennyezettsége legmagasabb megengedett határértékeit. Ezek az értékek még mindig összhangban vannak a nemzetközi szinten rendelkezésre álló legújabb tudományos szakvéleményekkel
  , és az új tudományos tények figyelembevétele érdekében rendszeres időközökben felülvizsgálatra kerülnek
  .
  Az I–III. mellékletben felsorolt legmagasabb megengedett határértékeket felülvizsgálták, és a Nemzetközi Bizottság 105. számú Sugárvédelmi kiadványában határozták meg. Ezen értékek az egyénre vetített dózisnál évi 1 mSv-tel magasabb referenciaértéken alapulnak, és feltételezik, hogy az évente elfogyasztott táplálék 10 százaléka szennyezett. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(3)

A 3954/87/Euratom tanácsi rendelet (6), amelyet a 2218/89/Euratom tanácsi rendelet (7) módosított, megállapítja a vélhetően vagy bizonyítottan az élelmiszerek és a takarmányok számottevő radioaktív szennyeződését okozó nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az élelmiszerek és a takarmányok radioaktív szennyezettsége legmagasabb megengedett határértékeit. Ezek az értékek még mindig összhangban vannak a nemzetközi szinten rendelkezésre álló legújabb tudományos szakvéleményekkel
  , és az új tudományos tények figyelembevétele érdekében rendszeres időközökben felülvizsgálatra kerülnek
  .
  Az I–III. mellékletben felsorolt legmagasabb megengedett határértékeket felülvizsgálták, és a Nemzetközi Bizottság 105. számú Sugárvédelmi kiadványában határozták meg. Ezen értékek az egyénre vetített dózisnál évi 1 mSv-tel magasabb referenciaértéken alapulnak, és feltételezik, hogy az évente elfogyasztott táplálék 10 százaléka szennyezett. [Mód. 10]

| (4) | A fukusimai atomerőműben 2011. március 11-én bekövetkezett balesetet követően a Bizottság tájékoztatást kapott arról, hogy egyes, Japánból származó élelmiszertermékekben a radionuklidok mennyisége meghaladja a Japánban az élelmiszerekre vonatkozóan megállapított
  küszöbértéket
  . Ez a szennyeződés veszélyt jelenthet az Unióban élő emberek és állatok egészségére, ezért az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével összhangban intézkedések történtek a Japánból származó vagy onnan szállított élelmiszerek és takarmányok behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapítására.
  Intézkedéseket kell tenni annak érdekében is, hogy a lehető legkisebb legyen a más országban bekövetkezett nukleáris baleset következtében keletkező nukleáris szennyeződés által érintett más országokból származó élelmiszertermékek fogyasztásának kockázata, és hogy e tekintetben megfelelő ellenőrzésre kerüljön sor. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(4)

A fukusimai atomerőműben 2011. március 11-én bekövetkezett balesetet követően a Bizottság tájékoztatást kapott arról, hogy egyes, Japánból származó élelmiszertermékekben a radionuklidok mennyisége meghaladja a Japánban az élelmiszerekre vonatkozóan megállapított
  küszöbértéket
  . Ez a szennyeződés veszélyt jelenthet az Unióban élő emberek és állatok egészségére, ezért az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével összhangban intézkedések történtek a Japánból származó vagy onnan szállított élelmiszerek és takarmányok behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapítására.
  Intézkedéseket kell tenni annak érdekében is, hogy a lehető legkisebb legyen a más országban bekövetkezett nukleáris baleset következtében keletkező nukleáris szennyeződés által érintett más országokból származó élelmiszertermékek fogyasztásának kockázata, és hogy e tekintetben megfelelő ellenőrzésre kerüljön sor. [Mód. 11]

| (5) | Szükség van egy olyan rendszer felállítására, amely lehetővé teszi, hogy a vélhetően vagy bizonyítottan az élelmiszerek és a takarmányok számottevő radioaktív szennyeződését okozó nukleáris balesetet illetve bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az Európai Atomenergia-közösség

  Unió
  a lakosság védelme

  közegészség magas szintű védelmének biztosítása
  érdekében rögzítse a sugárszennyezettség legmagasabb megengedett mértékeit. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(5)

Szükség van egy olyan rendszer felállítására, amely lehetővé teszi, hogy a vélhetően vagy bizonyítottan az élelmiszerek és a takarmányok számottevő radioaktív szennyeződését okozó nukleáris balesetet illetve bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az Európai Atomenergia-közösség

  Unió
  a lakosság védelme

  közegészség magas szintű védelmének biztosítása
  érdekében rögzítse a sugárszennyezettség legmagasabb megengedett mértékeit. [Mód. 12]

| (6) | A sugárszennyezettség legmagasabb megengedett mértékeinek a nukleáris baleset vagy radiológiai vészhelyzet helyszínének és körülményeinek megfelelően kell vonatkozniuk az Unióból származó vagy a harmadik országokból behozott élelmiszerekre és takarmányokra,
  figyelembe véve a természetes és halmozott sugárzás hatását az élelmiszerláncban való mozgás során
  .
  Elő kell írni ezen értékek időszakos felülvizsgálatát. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(6)

A sugárszennyezettség legmagasabb megengedett mértékeinek a nukleáris baleset vagy radiológiai vészhelyzet helyszínének és körülményeinek megfelelően kell vonatkozniuk az Unióból származó vagy a harmadik országokból behozott élelmiszerekre és takarmányokra,
  figyelembe véve a természetes és halmozott sugárzás hatását az élelmiszerláncban való mozgás során
  .
  Elő kell írni ezen értékek időszakos felülvizsgálatát. [Mód. 13]

| (7) | A Bizottságot értesíteni kell minden nukleáris balesetről vagy szokatlanul magas radioaktivitási szintről a 87/600/Euratom tanácsi határozat (8), illetve a nukleáris balesetekről adandó gyors értesítésről szóló 1986. szeptember 26-i NAÜ-egyezmény alapján. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságot értesíteni kell minden nukleáris balesetről vagy szokatlanul magas radioaktivitási szintről a 87/600/Euratom tanácsi határozat (8), illetve a nukleáris balesetekről adandó gyors értesítésről szóló 1986. szeptember 26-i NAÜ-egyezmény alapján.

| (8) | Mivel figyelembe kell venni azt, hogy a csecsemők táplálása életük első hat hónapjában igen eltérő módon történhet, és életük második hat hónapjában is bizonytalan lehet a metabolizmusuk, előnyös volna az első életév mind a 12 hónapjára kiterjeszteni a csecsemőtápszerekre vonatkozó alacsonyabb határértékek alkalmazását.
  Az élelimszerek legmagasabb megengedhető határértéke alacsonyabb kell, hogy legyen a terhes nők és a szoptatós anyák esetében. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(8)

Mivel figyelembe kell venni azt, hogy a csecsemők táplálása életük első hat hónapjában igen eltérő módon történhet, és életük második hat hónapjában is bizonytalan lehet a metabolizmusuk, előnyös volna az első életév mind a 12 hónapjára kiterjeszteni a csecsemőtápszerekre vonatkozó alacsonyabb határértékek alkalmazását.
  Az élelimszerek legmagasabb megengedhető határértéke alacsonyabb kell, hogy legyen a terhes nők és a szoptatós anyák esetében. [Mód. 14]

| (9) | Annak érdekében, hogy egyszerűbb legyen a sugárszennyezettség legmagasabb megengedett értékeinek – elsősorban a
  nemzetközi szintű
  tudományos ismereteknek megfelelő

  ismereteket és a technikai haladást figyelembe vevő
   – kiigazítása, a
  Bizottság új javaslatot terjeszt elő az Európai Parlament és a Tanács elé a
  legmagasabb megengedett mértékek megállapítására vonatkozó eljárásnak tartalmaznia kell a Szerződés 31. cikkében említett szakértői csoporttal való konzultációt.
  értékek kiigazítása érdekében
  . [Mód. 15] |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy egyszerűbb legyen a sugárszennyezettség legmagasabb megengedett értékeinek – elsősorban a
  nemzetközi szintű
  tudományos ismereteknek megfelelő

  ismereteket és a technikai haladást figyelembe vevő
   – kiigazítása, a
  Bizottság új javaslatot terjeszt elő az Európai Parlament és a Tanács elé a
  legmagasabb megengedett mértékek megállapítására vonatkozó eljárásnak tartalmaznia kell a Szerződés 31. cikkében említett szakértői csoporttal való konzultációt.
  értékek kiigazítása érdekében
  . [Mód. 15]

| (9a) | A megengedett legmagasabb határértékek kiigazításának elősegítése érdekében gondoskodni kell megfelelő eljárások bevezetéséről, amelyek célja a szakértőkkel folytatott rendszeres konzultáció lehetővé tétele. A Bizottságnak tudományos és etikai szempontok alapján szakértői csoportot kell létrehoznia. A csoport összetételét, valamint tagjainak szándéknyilatkozatait a Bizottságnak nyilvánosságra kell hoznia. A megengedett legmagasabb határértékek elfogadása során a Bizottságnak konzultálnia kell a sugárvédelem területén tevékenykedő nemzetközi szervek szakértőivel is. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(9a)

A megengedett legmagasabb határértékek kiigazításának elősegítése érdekében gondoskodni kell megfelelő eljárások bevezetéséről, amelyek célja a szakértőkkel folytatott rendszeres konzultáció lehetővé tétele. A Bizottságnak tudományos és etikai szempontok alapján szakértői csoportot kell létrehoznia. A csoport összetételét, valamint tagjainak szándéknyilatkozatait a Bizottságnak nyilvánosságra kell hoznia. A megengedett legmagasabb határértékek elfogadása során a Bizottságnak konzultálnia kell a sugárvédelem területén tevékenykedő nemzetközi szervek szakértőivel is. [Mód. 16]

| (9b) | A szakértői csoportnak a sugárfertőzöttség halmozott hatását is fel kell becsülnie. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(9b)

A szakértői csoportnak a sugárfertőzöttség halmozott hatását is fel kell becsülnie. [Mód. 17]

| (9c) | A megengedett legmagasabb határértékeket nyilvánosságra kell hozni és rendszeresen felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy megfelelően figyelembe vegyék a rendelkezésre álló nemzetközi tudományos előrelépéseket és eredményeket, tükrözzék a lakosság megnyugtatása iránti igényt, magas szintű védelmet biztosítsanak a lakosság számára, és kiküszöböljék a nemzetközi szabályozásban mutatkozó esetleges eltéréseket. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(9c)

A megengedett legmagasabb határértékeket nyilvánosságra kell hozni és rendszeresen felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy megfelelően figyelembe vegyék a rendelkezésre álló nemzetközi tudományos előrelépéseket és eredményeket, tükrözzék a lakosság megnyugtatása iránti igényt, magas szintű védelmet biztosítsanak a lakosság számára, és kiküszöböljék a nemzetközi szabályozásban mutatkozó esetleges eltéréseket. [Mód. 18]

| (10) | Annak érdekében, hogy a legmagasabb megengedett mértékeket meghaladó élelmiszert és takarmányt az EU-ban

  Unióban
  ne lehessen forgalomba hozni, megfelelően ellenőrizni

  a tagállamoknak és a Bizottságnak alaposan ellenőrizniük
  kell ezeknek a mértékeknek a betartatását.
  A megfelelés elmulasztására szankciókat kell alkalmazni, és a nyilvánosságot ennek megfelelően tájékoztatni kell. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a legmagasabb megengedett mértékeket meghaladó élelmiszert és takarmányt az EU-ban

  Unióban
  ne lehessen forgalomba hozni, megfelelően ellenőrizni

  a tagállamoknak és a Bizottságnak alaposan ellenőrizniük
  kell ezeknek a mértékeknek a betartatását.
  A megfelelés elmulasztására szankciókat kell alkalmazni, és a nyilvánosságot ennek megfelelően tájékoztatni kell. [Mód. 19]

| (10a) | Az embereket vagy az állatokat fenyegető szennyeződésveszélyek megelőzését, kiküszöbölését vagy elfogadható szintre mérséklését célzó intézkedések végrehajtásának ellenőrzését szolgáló előírásokat az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete

   (9)

  határozza meg. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(10a)

Az embereket vagy az állatokat fenyegető szennyeződésveszélyek megelőzését, kiküszöbölését vagy elfogadható szintre mérséklését célzó intézkedések végrehajtásának ellenőrzését szolgáló előírásokat az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete

   (9)

  határozza meg. [Mód. 20]

| (11) | A Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni, hogy egységes feltételeket lehessen biztosítani e rendeletnek az előre megállapított legmagasabb megengedett mértékek alkalmazása tekintetében történő végrehajtásához. Ezeket a hatásköröket az 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) foglaltak szerint kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni, hogy egységes feltételeket lehessen biztosítani e rendeletnek az előre megállapított legmagasabb megengedett mértékek alkalmazása tekintetében történő végrehajtásához. Ezeket a hatásköröket az 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) foglaltak szerint kell gyakorolni.

| (12) | Az élelmiszerek és takarmányok sugárszennyezettségének előre megállapított legmagasabb megengedett mértékeinek alkalmazását beindító rendelkezéseket vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.
  Nukleáris baleset, illetve bármely más radiológiai vészhelyzet esetén ettől függetlenül kellő tekintettel kell lenni az egyes balesetek sajátos körülményeire, és ezért egy olyan eljárást kell bevezetni, amely lehetővé teszi az előre megállapított szintek csökkentéséhez való gyors igazodást, valamint — a lakosság lehető legmagasabb szintű védelmének biztosítása érdekében — szükség esetén a balesetben részt vevő egyéb radioaktív nuklidok (különösen a trícium) esetében megengedett legmagasabb határértékek bevezetését. A nyilvánosságot haladéktalanul tájékoztatni kell az intézkedésről és a legmagasabb megengedett határértékekről. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(12)

Az élelmiszerek és takarmányok sugárszennyezettségének előre megállapított legmagasabb megengedett mértékeinek alkalmazását beindító rendelkezéseket vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.
  Nukleáris baleset, illetve bármely más radiológiai vészhelyzet esetén ettől függetlenül kellő tekintettel kell lenni az egyes balesetek sajátos körülményeire, és ezért egy olyan eljárást kell bevezetni, amely lehetővé teszi az előre megállapított szintek csökkentéséhez való gyors igazodást, valamint — a lakosság lehető legmagasabb szintű védelmének biztosítása érdekében — szükség esetén a balesetben részt vevő egyéb radioaktív nuklidok (különösen a trícium) esetében megengedett legmagasabb határértékek bevezetését. A nyilvánosságot haladéktalanul tájékoztatni kell az intézkedésről és a legmagasabb megengedett határértékekről. [Mód. 21]

| (12a) | A Bizottság munkáját az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendeletével

   (11)

  létrehozott Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága kell, hogy segítse. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az említett bizottság munkájában részt vevő képviselőik megfelelő sugárvédelmi ismeretekkel rendelkezzenek. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(12a)

A Bizottság munkáját az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendeletével

   (11)

  létrehozott Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága kell, hogy segítse. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az említett bizottság munkájában részt vevő képviselőik megfelelő sugárvédelmi ismeretekkel rendelkezzenek. [Mód. 22]

| (13) | A vélhetően vagy bizonyítottan az élelmiszerek és a takarmányok számottevő radioaktív szennyeződését okozó radiológiai vészhelyzetek esetében indokolt esetben a Bizottságnak szükség szerint azonnali hatállyal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia.
  A nyilvánosságot haladéktalanul tájékoztatni kell az intézkedésről és a legmagasabb megengedett értékekről. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(13)

A vélhetően vagy bizonyítottan az élelmiszerek és a takarmányok számottevő radioaktív szennyeződését okozó radiológiai vészhelyzetek esetében indokolt esetben a Bizottságnak szükség szerint azonnali hatállyal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia.
  A nyilvánosságot haladéktalanul tájékoztatni kell az intézkedésről és a legmagasabb megengedett értékekről. [Mód. 23]

| (13a) | Az e rendeletben szereplő új megengedett legmagasabb határértékeknek a lakosság leginkább veszélyeztetett és sérülékeny csoportjainak — különösen a gyermekek és az esetlegesen elszigetelt földrajzi helyzetekben lévő vagy önellátó személyek — védelmével kapcsolatos követelményeken kell alapulniuk. A megengedett legmagasabb határértékeknek az egész lakosság esetében azonosaknak kell lenniük és a legalacsonyabb szinteken kell alapulniuk. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(13a)

Az e rendeletben szereplő új megengedett legmagasabb határértékeknek a lakosság leginkább veszélyeztetett és sérülékeny csoportjainak — különösen a gyermekek és az esetlegesen elszigetelt földrajzi helyzetekben lévő vagy önellátó személyek — védelmével kapcsolatos követelményeken kell alapulniuk. A megengedett legmagasabb határértékeknek az egész lakosság esetében azonosaknak kell lenniük és a legalacsonyabb szinteken kell alapulniuk. [Mód. 24]

| (13b) | Ha az Unióból származó vagy harmadik országokból importált élelmiszerek vagy takarmányok komoly veszélyt jelentenek az emberi vagy állati egészségre vagy a környezetre, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén a 178/2002/EK rendelettel összhangban kiegészítő intézkedéseket fogad el az emberi és állati egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében. A megengedett legmagasabb határértékeket és a veszélyhelyzeti kiegészítő intézkedéseket lehetőség szerint egyetlen végrehajtási rendeletbe kell foglalni. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(13b)

Ha az Unióból származó vagy harmadik országokból importált élelmiszerek vagy takarmányok komoly veszélyt jelentenek az emberi vagy állati egészségre vagy a környezetre, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén a 178/2002/EK rendelettel összhangban kiegészítő intézkedéseket fogad el az emberi és állati egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében. A megengedett legmagasabb határértékeket és a veszélyhelyzeti kiegészítő intézkedéseket lehetőség szerint egyetlen végrehajtási rendeletbe kell foglalni. [Mód. 25]

| (13c) | A végrehajtási jogi aktusok kidolgozásakor vagy felülvizsgálatakor a Bizottságnak mindenekelőtt a következő körülményeket kell figyelembe vennie: a nukleáris baleset vagy a radiológiai veszélyhelyzetet előidéző bármely más esemény helye, jellege és hatóköre; a sugárzó anyagok levegőbe, vízbe és talajba, valamint élelmiszerekbe és takarmányokba kerülésének jellege és hatóköre, függetlenül attól, hogy az esemény az Unióban vagy azon kívül következett-e be; az élelmiszerek és takarmányok azonosított vagy potenciális sugárszennyezésének kockázata és az előidézett sugárdózisok; az uniós piacra esetleg eljutó szennyezett élelmiszerek és takarmányok típusa és mennyisége, valamint a szennyezett élelmiszerek és takarmányok legmagasabb megengedett határértékei a harmadik országokban. [Mód. 26] |
| --- | --- |

(13c)

A végrehajtási jogi aktusok kidolgozásakor vagy felülvizsgálatakor a Bizottságnak mindenekelőtt a következő körülményeket kell figyelembe vennie: a nukleáris baleset vagy a radiológiai veszélyhelyzetet előidéző bármely más esemény helye, jellege és hatóköre; a sugárzó anyagok levegőbe, vízbe és talajba, valamint élelmiszerekbe és takarmányokba kerülésének jellege és hatóköre, függetlenül attól, hogy az esemény az Unióban vagy azon kívül következett-e be; az élelmiszerek és takarmányok azonosított vagy potenciális sugárszennyezésének kockázata és az előidézett sugárdózisok; az uniós piacra esetleg eljutó szennyezett élelmiszerek és takarmányok típusa és mennyisége, valamint a szennyezett élelmiszerek és takarmányok legmagasabb megengedett határértékei a harmadik országokban. [Mód. 26]

| (13d) | A megengedett legmagasabb határértékek alkalmazását kiváltó nukleáris baleset vagy radiológiai vészhelyzet esetén a Bizottságnak és az egyes tagállamoknak egyaránt tájékoztatniuk kell a lakosságot a hatályban lévő értékekről. Ezen túlmenően közölni kell a lakossággal az olyan élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó információkat, amelyekben a radioaktivitás erőteljesebben koncentrálódhat. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(13d)

A megengedett legmagasabb határértékek alkalmazását kiváltó nukleáris baleset vagy radiológiai vészhelyzet esetén a Bizottságnak és az egyes tagállamoknak egyaránt tájékoztatniuk kell a lakosságot a hatályban lévő értékekről. Ezen túlmenően közölni kell a lakossággal az olyan élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó információkat, amelyekben a radioaktivitás erőteljesebben koncentrálódhat. [Mód. 27]

| (13e) | A megengedett legmagasabb határértékek betartatásáról megfelelő ellenőrzések keretében kell gondoskodni, és szankciókat kell előírni a megengedett legmagasabb határértékeket meghaladó szennyezettségi szinttel rendelkező élelmiszerek szándékos kivitelét, behozatalát vagy értékesítését illetően, [Mód. 28] |
| --- | --- |

(13e)

A megengedett legmagasabb határértékek betartatásáról megfelelő ellenőrzések keretében kell gondoskodni, és szankciókat kell előírni a megengedett legmagasabb határértékeket meghaladó szennyezettségi szinttel rendelkező élelmiszerek szándékos kivitelét, behozatalát vagy értékesítését illetően, [Mód. 28]

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Ez a rendelet a vélhetően vagy bizonyítottan az élelmiszerek és a takarmányok számottevő radioaktív szennyeződését okozó nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően forgalomba hozható élelmiszerek (I. melléklet), kisebb jelentőségű élelmiszerek (II. melléklet) és takarmányok (III. melléklet) sugárszennyezettségének legmagasabb megengedett mértékeit állapítja meg, továbbá meghatározza az említett legmagasabb megengedett mértékek alkalmazását beindító eljárást. [Mód. 54]

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „élelmiszer”: minden olyan feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan

  a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkében meghatározott bármely
  anyag vagy termék, amelyet emberi fogyasztásra szánnak, illetve amelyet várhatóan emberek fogyasztanak el, ideértve az italokat, a rágógumit, valamint bármilyen olyan anyagot, így a vizet is, amelyet gyártás, előállítás vagy feldolgozás során szándékosan az élelmiszerhez adnak; mindazonáltal nem számítanak élelmiszernek a következők:;







  a) | takarmány; |
| --- | --- | --- |

1.

„élelmiszer”: minden olyan feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan

  a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkében meghatározott bármely
  anyag vagy termék, amelyet emberi fogyasztásra szánnak, illetve amelyet várhatóan emberek fogyasztanak el, ideértve az italokat, a rágógumit, valamint bármilyen olyan anyagot, így a vizet is, amelyet gyártás, előállítás vagy feldolgozás során szándékosan az élelmiszerhez adnak; mindazonáltal nem számítanak élelmiszernek a következők:;

a)

takarmány;

| b) | élőállatok, kivéve az emberi fogyasztás céljára történő forgalomba hozatalra előkészített állatokat; |
| --- | --- |

b)

élőállatok, kivéve az emberi fogyasztás céljára történő forgalomba hozatalra előkészített állatokat;

| c) | a betakarítás előtt álló növények; |
| --- | --- |

c)

a betakarítás előtt álló növények;

| d) | az Európai Parlament és a Tanács 2001/83/EK irányelve

   (12)

  1. cikkének 2. pontjában szereplő meghatározás szerinti gyógyszerek; |
| --- | --- |

d)

az Európai Parlament és a Tanács 2001/83/EK irányelve

   (12)

  1. cikkének 2. pontjában szereplő meghatározás szerinti gyógyszerek;

| e) | az Európai Parlament és a Tanács 1223/2009/EK rendelete

   (13)

  2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő meghatározás szerinti kozmetikai termékek; |
| --- | --- |

e)

az Európai Parlament és a Tanács 1223/2009/EK rendelete

   (13)

  2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő meghatározás szerinti kozmetikai termékek;

| f) | a 2001/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (14)

  szerinti dohány és dohánytermékek; |
| --- | --- |

f)

a 2001/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (14)

  szerinti dohány és dohánytermékek;

| g) | az Egyesült Nemzetek Szervezete kábítószerekről szóló 1961. évi egységes egyezménye, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete pszichotróp anyagokról szóló 1971. évi egységes egyezménye szerinti kábítószerek és pszichotróp anyagok; |
| --- | --- |

g)

az Egyesült Nemzetek Szervezete kábítószerekről szóló 1961. évi egységes egyezménye, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete pszichotróp anyagokról szóló 1971. évi egységes egyezménye szerinti kábítószerek és pszichotróp anyagok;

| h) | a szermaradványok és a szennyeződések.
  [Mód. 29] |
| --- | --- |

h)

a szermaradványok és a szennyeződések.
  [Mód. 29]

| 2. | „kisebb jelentőségű élelmiszer”: csekély étrendi jelentőségű élelmiszer, amely csak elhanyagolható mértékben járul hozzá a lakosság élelmiszerfogyasztásához;
  [Mód. 55] |
| --- | --- |

2.

„kisebb jelentőségű élelmiszer”: csekély étrendi jelentőségű élelmiszer, amely csak elhanyagolható mértékben járul hozzá a lakosság élelmiszerfogyasztásához;
  [Mód. 55]

| 3. | „takarmány”: minden olyan feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan

  a 178/2002/EK rendelet 3. cikkében meghatározott bármely
  anyag vagy termék, amelyet állatok szájon át történő etetésére szánnak, így az adalék is; [Mód. 30] |
| --- | --- |

3.

„takarmány”: minden olyan feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan

  a 178/2002/EK rendelet 3. cikkében meghatározott bármely
  anyag vagy termék, amelyet állatok szájon át történő etetésére szánnak, így az adalék is; [Mód. 30]

| 4. | „forgalomba hozatal”: élelmiszer vagy takarmány készen tartása eladás céljára, beleértve az eladásra való felkínálást, az ingyenes vagy ellenérték fejében történő átadás bármely egyéb formáját, valamint az élelmiszerek és takarmányok eladását, forgalmazását vagy továbbadásának egyéb módjait.
  a 178/2002/EK rendelet 3
  .
  cikkében meghatározott művelet; [Mód. 31] |
| --- | --- |

4.

„forgalomba hozatal”: élelmiszer vagy takarmány készen tartása eladás céljára, beleértve az eladásra való felkínálást, az ingyenes vagy ellenérték fejében történő átadás bármely egyéb formáját, valamint az élelmiszerek és takarmányok eladását, forgalmazását vagy továbbadásának egyéb módjait.
  a 178/2002/EK rendelet 3
  .
  cikkében meghatározott művelet; [Mód. 31]

| 4a. | „élelmiszerekkel/takarmányokkal érintkezésbe kerülő anyag”: olyan csomagolás vagy egyéb anyag, amelyet élelmiszerrel való érintkezésre szántak; [Mód. 32] |
| --- | --- |

4a.

„élelmiszerekkel/takarmányokkal érintkezésbe kerülő anyag”: olyan csomagolás vagy egyéb anyag, amelyet élelmiszerrel való érintkezésre szántak; [Mód. 32]

| 4b. | „sugárzási veszélyhelyzet”: olyan szokatlan esemény, amely valamely sugárforrásból ered és azonnali beavatkozást tesz szükségessé a súlyos egészségügyi vagy biztonsági fenyegetések vagy az életminőséget, a tulajdont vagy a környezetet befolyásoló bármifajta káros következmény enyhítése érdekében, vagy amely olyan veszélyt jelent, amely ilyen hátrányos következményekhez vezethet. [Mód. 33] |
| --- | --- |

4b.

„sugárzási veszélyhelyzet”: olyan szokatlan esemény, amely valamely sugárforrásból ered és azonnali beavatkozást tesz szükségessé a súlyos egészségügyi vagy biztonsági fenyegetések vagy az életminőséget, a tulajdont vagy a környezetet befolyásoló bármifajta káros következmény enyhítése érdekében, vagy amely olyan veszélyt jelent, amely ilyen hátrányos következményekhez vezethet. [Mód. 33]

2a. cikk

Nem megengedettek azon gyakorlatok, amelyek során az élelmiszerek és takarmányok radioaktív szennyezettségének legmagasabb megengedett határértékére vonatkozó szabályok által megengedettnél magasabb koncentrációt tartalmazó élelmiszereket nem szennyezett vagy enyhén szennyezett élelmiszerekkel vegyítenek, hogy így az e rendeletben foglalt szabályoknak megfelelő terméket kapjanak. [Mód. 34]

3. cikk

(1)   Amennyiben a Bizottság olyan hivatalos értesítést kap egy nukleáris balesetről vagy más radiológiai vészhelyzetről – különösen az Európai Atomenergia-közösségnek a radiológiai vészhelyzetben történő mielőbbi információcserére vonatkozó intézkedései vagy a nukleáris balesetekről adandó gyors értesítésről szóló 1986. szeptember 26-i NAÜ-egyezmény alapján –, amely alátámasztja, hogy a sugárszennyezettség vélhetően vagy bizonyítottan eléri az élelmiszerek
  és a takarmányok szennyeződését idézi elő
  , a
  lehető legrövidebb időn belül
  végrehajtási
  jogi aktust fogad el, és abban meghatározza a megengedett legnagyobb radioaktivitás-értékeket, amelyek nem lehetnek magasabbak az e rendelet mellékleteiben meghatározottaknál
  . a kisebb jelentőségű élelmiszerek vagy a takarmányok tekintetében megállapított legnagyobb megengedett mértékeket, szükség szerint elfogadja a legmagasabb megengedett mértékek alkalmazását beindító végrehajtási rendeletet. Az említett végrehajtási
  jogi
  aktust az 5. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. [Mód. 35]

1a)
     
  A megengedett legmagasabb határértékeket nyilvánosságra kell hozni és rendszeresen felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy megfelelően figyelembe vegyék a szóban forgó időpontban rendelkezésre álló nemzetközi tudományos előrelépéseket és eredményeket, tükrözzék a lakosság megnyugtatása iránti igényt, magas szintű védelmet biztosítsanak a lakosság számára, és kiküszöböljék a legmagasabb védelmi szintet biztosító nemzetközi szabályozás tekintetében mutatkozó esetleges eltéréseket. [Mód. 36]

(2)   A nukleáris baleset vagy radiológiai vészhelyzet körülményei alapján kellően indokolt és rendkívül sürgős esetekben a Bizottság az 5. cikk (3) bekezdése szerinti eljárással összhangban azonnali hatállyal alkalmazandó végrehajtási jogi
  aktust
  fogad el. [Mód. 37]

(3)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktus tervezetének készítése

  elkészítése
  és az 5. cikkben említett bizottsággal való megvitatása során a Bizottság figyelembe veszi a Szerződés 30. és 31. cikkének

  2013/59/Euratom tanácsi irányelvnek
  megfelelően megállapított alapszabályokat, beleértve azt az alapelvet is, miszerint a sugárterhelést a lakosság egészségének védelme érdekében,
  egészségvédelmének kiemelt figyelembevételével
  , valamint a gazdasági és társadalmi tényezők figyelembevételével

  tényezőkre, különösen a társadalom legkiszolgáltatottabb rétegeire való tekintettel
  az ésszerűen megvalósítható legalacsonyabb szinten kell tartani.
  E jogi aktusok készítése során a Bizottság munkáját sugárvédelmi és élelmiszer-biztonsági ismereteik és tapasztalatuk alapján kiválasztott szakemberekből álló, független közegészségügyi szakértői csoport („szakértői csoport”) segíti. A Bizottság nyilvánosságra hozza a szakértői csoport összetételét és tagjainak szándéknyilatkozatait. [Mód. 38]

(3a)
     
  Az (1) és (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a sugárzás jellegének és hatókörének megfelelően kell elfogadni, és azt, ahányszor csak szükséges, a szennyezettség alakulásának függvényében felül lehet vizsgálni. A Bizottság vállalja, hogy az első felülvizsgálatot legkésőbb egy hónappal a nukleáris balesetet vagy egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően elvégzi annak érdekében, hogy szükség esetén módosítsa a radioaktivitás legmagasabb megengedett határértékeit és a radioaktív nuklidok listáját. [Mód. 39]

4. cikk

(1)   Attól fogva, hogy a Bizottság végrehajtási rendeletet

  jogi aktust
  fogad el a sugárszennyezettség legmagasabb megengedett mértékének alkalmazásáról, nem hozható forgalomba olyan élelmiszer, vagy takarmány, amely ezeknek a rendelkezéseknek nem felel meg. [Mód. 40]

A Bizottság létrehoz egy nukleáris felelősségi rendszert, amely választ adni hivatott egy esetleges nukleáris baleset által érintett valamennyi tagállam aggodalmaira; e rendszer megfelelő kártérítést nyújt nukleáris balesetek esetén. [Mód. 41]

A harmadik országból behozott élelmiszerek, vagy takarmányok e rendelet alkalmazásában akkor tekinthetők forgalomba hozottnak, ha az Unió vámterületén az árutovábbítási eljáráson kívüli egyéb vámeljáráson esnek át. [Mód. 42]

A tagállamok területükön nyomon követik a megengedett legmagasabb radioaktív szennyezettségi határértékek betartását. Ennek érdekében a tagállamok a 178/2002/EK rendelet 17. cikkével összhangban létrehozzák a hivatalos ellenőrzések rendszerét és más, a körülményeknek megfelelő tevékenységet végeznek, beleértve az élelmiszerek és takarmányok biztonságára és kockázataira vonatkozó információ nyilvánosságra hozatalát. [Mód. 43]

(2)   A tagállamok e rendelet alkalmazása kapcsán minden információt megadnak a Bizottságnak, különösen olyan esetekben, amikor a sugárszennyezettség meghaladja a megengedett maximális mértéket.
  az alábbiak vonatkozásában:

| a) | a tagállam területén a megengedett legmagasabb határérték tekintetében végzett rendszeres ellenőrzések programozása; |
| --- | --- |

a)

a tagállam területén a megengedett legmagasabb határérték tekintetében végzett rendszeres ellenőrzések programozása;

| b) | olyan esetek, amikor a sugárszennyezettség meghaladja a megengedett legmagasabb határértéket; |
| --- | --- |

b)

olyan esetek, amikor a sugárszennyezettség meghaladja a megengedett legmagasabb határértéket;

| c) | az ellenőrzésért felelős illetékes nemzeti szolgálat meghatározása. |
| --- | --- |

c)

az ellenőrzésért felelős illetékes nemzeti szolgálat meghatározása.

A Bizottság ezeket az információkat
  a lehető legrövidebb időn belül
  eljuttatja a többi tagállam részére.

Azokat az eseteket, amelyekben a sugárszennyezettség meghaladja a megengedett legmagasabb határértéket, a 178/2002/EK rendeletben létrehozott sürgősségi riasztórendszer révén kell bejelenteni.

A Bizottság szankciót szab ki azokra a tagállamokra, amelyek elmulasztják a legmagasabb megengedett szennyezettségi határértékeket túllépő takarmányok forgalomba hozatalának vagy exportjának szankcionálását. [Mód. 44]

(3)
     
  A tagállamok jellemzően online szolgáltatás útján tájékoztatják a lakosságot a megengedett legmagasabb határértékről, a sürgősségi helyzetekről és a megengedett legmagasabb határértékek be nem tartásának eseteiről. A lakosságot tájékoztatni kell azon élelmiszerekről is, amelyekben nagyobb koncentrációjú radioaktivitás halmozódhat fel, különösen pedig a termékek típusáról, márkájáról, eredetéről és az elemzés időpontjáról. [Mód. 45]

(4)
     
  Az e rendelet mellékleteiben meghatározott megengedett legmagasabb határértékeknek tekintetbe kell venniük a sugárzó izotópok felezési idejének hatását a tartósított fogyasztási cikkek eltarthatósága során. E tartósított fogyasztási cikkeket a – például a jódizotópokkal való – szennyezettség típusától függően folyamatosan figyelni kell a radioaktivitás szempontjából. [Mód. 46]

(5)
     
  A Bizottság 2017. március 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy olyan mechanizmus helyénvaló voltáról, amely az olyan mezőgazdasági termelőket kárpótolja, akiknek élelmiszereit a meghatározott legmagasabb megengedett radioaktív szennyezettségi határértékek feletti szennyeződés ért és ezért nem hozhatók forgalomba. E mechanizmusnak a „szennyező fizet” elvén kell alapulnia. A jelentést szükség esetén a mechanizmus létrehozására irányuló jogalkotási javaslat kíséri. [Mód. 47]

4a. cikk

(1)
     
  A Bizottság 2017. március 31-ig jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a radioaktív szennyezettség mellékletekben szereplő legmagasabb megengedett határértékeinek helytállóságáról.

(2)
     
  A jelentésnek lehetővé kell tennie annak értékelését, hogy a radioaktív szennyezettség legmagasabb megengedett határértékei biztosítják-e az 1 mSv/év maximális tényleges kitettség betartását, és azt, hogy a pajzsmirigyet terhelő dózis kellő mértékben azon 10 mGy-es referenciaszint alatt maradjon, amelynek elérése esetén a WHO a különösen veszélyeztetett csoportok számára stabiljód-bevitelt javasol.

(3)
     
  A jelentésnek ki kell terjednie továbbá annak vizsgálatára is, hogy lehetséges-e a radioaktív nuklidok osztályozásának felülvizsgálata, valamint a trícium és a C-14 felvétele e rendelet mellékleteibe. A megengedett legmagasabb határértékek értékelése során a jelentés a népesség legveszélyeztetettebb csoportjaira, elsősorban a gyermekekre összpontosít, és megvizsgálja, hogy ennek alapján célszerű lenne-e megengedett legmagasabb határértékeket bevezetni a népesség minden kategóriája számára. [Mód. 48]

5. cikk

(1)   A Bizottság munkáját a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (15)
  58. cikkének (1) bekezdésével létrehozott Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi

  Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok
  Állandó Bizottság

  Bizottsága
  segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottságnak minősül. [Mód. 49]

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 8. cikkének az 5. cikkel összefüggésben értelmezett rendelkezéseit kell alkalmazni.

6. cikk

Annak érdekében, hogy az I., II. és III. mellékletben

  e rendelet mellékleteiben
  előírt legmagasabb megengedett mértékek mindenkor megfeleljenek az új vagy további fontos adatoknak, különösen a
  legújabb
  tudományos ismereteknek, a Bizottság
  a 3. cikk (3) bekezdésében

  az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 31. cikkében említett
  szakértői

  tudományos csoporttal való konzultációt követően javasolja.
  jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyet szükség esetén kiegészít az említett
  a mellékletek kiigazítását

  kiigazítására és szükség esetén a radioaktív nuklidok listájának felülvizsgálatára vonatkozó javaslattal
  . [Mód. 50]

6a. cikk

Élelmiszerek és takarmányok szennyeződését előidéző nukleáris baleset vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzet esetén a Bizottság jelentést terjeszt a Tanács és a Parlament elé, amely részletesen tartalmazza az e rendeletnek megfelelően elfogadott intézkedéseket és a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban bejelentett információkat. [Mód. 51]

7. cikk

A 2218/1989/Euratom rendelettel módosított 3954/87/Euratom tanácsi rendelet, valamint a 944/89/Euratom bizottsági rendelet (16) és a 770/90/Euratom bizottsági rendelet (17) hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletekre történő hivatkozásokat e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, és az V. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell alkalmazni.

8. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C...o.

1

HL C...o.

(2)  HL C [...]., [...], [...]. o.

2

(3)  HL C [...]., [...], [...]. o.

3

HL C [...]., [...], [...]. o.

(4)  Az Európai Parlament 2015. július 9-i álláspontja és a Tanács ...-i álláspontja.

4

(5)  A Tanács 96/29/Euratom

  2013/59/Euratom irányelve
  (1996. május 13-i

  2013. december 5.)

  a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból 0

  sugárzás miatti sugárterhelésből
  származó veszélyekkel szembeni
  védelmet
  szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról
  , valamint a 89/618/Euratom, a 90/641/Euratom, a 96/29/Euratom, a 97/43/Euratom és a 2003/122/Euratom irányelv hatályon kívül helyezéséről
  (
  HL L 159., 1996.6.29., 1. o.



  HL L 13
  .,
  2014.1.17
  ., 1. o.).

5

96/29/Euratom

2013/59/Euratom irányelve

1996. május 13-i

2013. december 5.)

a munkavállalók és a lakosság egészségének

sugárzásból 0

sugárzás miatti sugárterhelésből

védelmet

, valamint a 89/618/Euratom, a 90/641/Euratom, a 96/29/Euratom, a 97/43/Euratom és a 2003/122/Euratom irányelv hatályon kívül helyezéséről

HL L 159., 1996.6.29., 1. o.

HL L 13

2014.1.17

(6)  A Tanács 3954/87/Euratom rendelete (1987. december 22.) nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az élelmiszerek és a takarmányok radioaktív szennyezettsége legmagasabb megengedhető határértékének megállapításáról (HL L 371., 1987.12.30., 11. o.).

6

(7)  A Tanács 2218/89/Euratom rendelete (1989. július 18.) nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően az élelmiszerek és a takarmányok radioaktív szennyezettsége legmagasabb megengedhető határértékének megállapításáról szóló 3954/87/Euratom rendelet módosításáról. (HL L 211., 1989.7.22., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 1987. december 14-i 87/600/Euratom határozata a radiológiai veszélyhelyzet esetén történő gyors információcserére vonatkozó közösségi szabályozásról (HL L 371., 1987.12.30., 76. o.).

8

(9)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről. (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).

9

Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről. (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról. (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

10

(11)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról. (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

11

Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról. (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 6-i 2001/83/EK irányelve az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).

12

Az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 6-i 2001/83/EK irányelve az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 1223/2009/EK rendelete a kozmetikai termékekről (HL L 342., 2009.12.22., 59. o.).

13

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 1223/2009/EK rendelete a kozmetikai termékekről (HL L 342., 2009.12.22., 59. o.).

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. június 5-i 2001/37/EK irányelve a tagállamoknak a dohánytermékek gyártására, kiszerelésére és árusítására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről (HL L 194., 2001.7.18., 26. o.).

14

Az Európai Parlament és a Tanács 2001. június 5-i 2001/37/EK irányelve a tagállamoknak a dohánytermékek gyártására, kiszerelésére és árusítására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről (HL L 194., 2001.7.18., 26. o.).

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

15

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(16)  A Bizottság 944/89/Euratom rendelete (1989. április 12.) a nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően a kisebb mennyiségben fogyasztott élelmiszerek radioaktív szennyezettsége legmagasabb megengedhető határértékének megállapításáról (HL L 101., 1989.4.13., 17.o.).

16

(17)  A Bizottság 770/90/Euratom rendelete (1990. március 29.) nukleáris balesetet vagy bármely egyéb radiológiai veszélyhelyzetet követően a takarmányok radioaktív szennyezettsége legmagasabb megengedhető mértékének megállapításáról (HL L 83., 1990.3.30., 78.o.)

17

I. MELLÉKLET

AZ ÉLELMISZEREK SUGÁRSZENNYEZETTSÉGÉNEK LEGMAGASABB MEGENGEDETT MÉRTÉKEI

Az élelmiszerek sugárszennyezésének legmagasabb megengedett mértékei a következők:

| | Élelmiszer (Bq/kg)
   (1) |
| --- | --- |
| Csecsemőtápszer (2) | Tejtermékek (3) | Egyéb élelmiszerek a kisebb jelentőségűeken kívül (4) | Folyékony élelmiszerek (5) |
| Stroncium-izotópok, főleg az Sr-90 | 75 | 125 | 750 | 125 |
| Jód-izotópok, főleg az I-131 | 150 | 500 | 2 000 | 500 |
| Alfa-sugárzó plutónium-izotópok és transz-plutónium elemek, főleg a Pu-239 és az Am-241 | 1 | 20 | 80 | 20 |
| Minden egyéb, 10 napnál hosszabb felezési idejű nuklid, főleg a Cs-134 és a Cs-137 (6) | 400 | 1 000 | 1 250 | 1 000 |

Élelmiszer (Bq/kg)
   (1)

Csecsemőtápszer (2)

Tejtermékek (3)

Egyéb élelmiszerek a kisebb jelentőségűeken kívül (4)

Folyékony élelmiszerek (5)

Stroncium-izotópok, főleg az Sr-90

75

125

750

125

Jód-izotópok, főleg az I-131

150

500

2 000

500

Alfa-sugárzó plutónium-izotópok és transz-plutónium elemek, főleg a Pu-239 és az Am-241

1

20

80

20

Minden egyéb, 10 napnál hosszabb felezési idejű nuklid, főleg a Cs-134 és a Cs-137 (6)

400

1 000

1 250

1 000

---

(1)  A koncentrált vagy szárított termékekre vonatkozó határérték kiszámítása a helyreállított, fogyasztásra kész termék alapján történik. A tagállamok az e rendeletben megállapított megengedett legmagasabb mértékek betartásának biztosítása érdekében ajánlásokat tehetnek a hígítás feltételeire vonatkozóan.

(2)  Csecsemőtápszer minden olyan élelmiszer, amely a csecsemők táplálására szolgál az élet első tizenkét hónapjában, és önmagában megfelel e korcsoport táplálkozási igényeinek, továbbá olyan kiszerelésben kerül kiskereskedelmi forgalomba, amelynek címkéjén világosan fel van tüntetve a 2006/141/EK bizottsági irányelv 11. és 12. cikkével összhangban a következő feliratok valamelyike: „anyatej-helyettesítő tápszer”, „anyatej-kiegészítő tápszer”, „tejalapú anyatej-helyettesítő tápszer”, „tejalapú anyatej-kiegészítő tápszer”.

(3)  Tejtermékek a 0401 és 0402 KN-kód alá sorolt termékek (a 0402 29 11 kivételével), az esetleges későbbi kiigazításokkal együtt.

(4)  A kisebb jelentőségű élelmiszerek és a rájuk alkalmazandó megfelelő határértékek a II. mellékletben szerepelnek.

(5)  Folyékony élelmiszerek a kombinált nómenklatúra 2009 vámtarifaszám és 22. árucsoportja alá sorolt élelmiszerek. A határértékek kiszámítása a csapvíz-felhasználás figyelembevételével történik, és ugyanezek a határértékek alkalmazandók az ivóvízellátásra is.

(6)  A karbon-14, a trícium és a kálium-40 nem tartozik ebbe a csoportba.

II.

   

  MELLÉKLET

A KISEBB JELENTŐSÉGŰ ÉLELMISZEREK SUGÁRSZENNYEZETTSÉGÉNEK LEGMAGASABB MEGENGEDETT MÉRTÉKEI

1.   A kisebb jelentőségű élelmiszerek listája

| KN-kód | Leírás |
| --- | --- |
| 0703 20 00 | Fokhagyma (frissen vagy hűtve) |
| 0709 59 50 | Szarvasgomba (frissen vagy hűtve) |
| 0709 99 40 | Kapribogyó (frissen vagy hűtve) |
| 0711 90 70 | Kapribogyó (ideiglenesen tartósítva, de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban) |
| ex 0712 39 00 | Szarvasgomba (szárítva, egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve) |
| 0714 | Manióka, nyílgyökér, szálepgyökér, csicsóka, édesburgonya és magas keményítő- vagy inulintartalmú hasonló gyökér és gumó frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is; szágóbél |
| 0814 00 00 | Citrusfélék vagy a dinnyefélék héja (beleértve a görögdinnye héját is) frissen, fagyasztva, szárítva vagy sós lében, kénes vízben vagy más tartósító oldatban ideiglenesen tartósítva |
| 0903 00 00 | Matétea |
| 0904 | Bors a

  Piper

  nemből; a

  Capsicum

  vagy a

  Pimenta

  nemhez tartozó növények gyümölcse szárítva vagy zúzva vagy őrölve |
| 0905 00 00 | Vanília |
| 0906 | Fahéj és fahéjvirág |
| 0907 00 00 | Szegfűszeg (egész gyümölcs, kocsány és szár) |
| 0908 | Szerecsendió, szerecsendió-virág és kardamom |
| 0909 | Ánizsmag, badián-, édeskömény-, koriander-, római kömény- vagy köménymag; borókabogyó |
| 0910 | Gyömbér, sáfrány, kurkuma, kakukkfű, babérlevél, curry és más fűszer |
| 1106 20 | Liszt, dara és por a 0714 vámtarifaszám alá tartozó szágóból, gyökérből vagy gumóból |
| 1108 14 00 | Manióka- (kasszava-) keményítő |
| 1210 | Komlótoboz frissen vagy szárítva, őrölve, porítva vagy labdacs (pellet) alakban is; lupulin |
| 1211 | Növény és növényrész (beleértve a magot és a gyümölcsöt is), elsősorban illatszer, gyógyszer vagy rovarirtó szer, gombaölő szer vagy hasonlók gyártására, frissen vagy szárítva, vágva, zúzva vagy porítva is |
| 1301 | Sellak; természetes mézga, gyanta, mézgagyanta és oleorezin (például balzsam) |
| 1302 | Növényi nedv és kivonat; pektintartalmú anyag, pektinát és pektát; agar-agar és más növényi anyagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is |
| 1504 | Halból vagy tengeri emlősből nyert zsír és olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |
| 1604 31 00


  1604 32 00 | Kaviár


  Kaviárpótló |
| 1801 00 00 | Kakaóbab egészben vagy törve, nyersen vagy pörkölve |
| 1802 00 00 | Kakaóhéj, kakaóhártya, -bőr és más kakaóhulladék |
| 1803 | Kakaómassza, zsírtalanítva is |
| 2003 90 10 | Szarvasgomba (ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva) |
| 2006 00 | Zöldség, gyümölcs, dióféle, gyümölcshéj és más növényrész, cukorral tartósítva (drénezett, cukrozott vagy kandírozott) |
| 2102 | Élesztő (aktív vagy nem aktív); más egysejtű nem élő mikroorganizmus (a 3002 vámtarifaszám alatti vakcinák kivételével); elkészített sütőpor |
| 2936 | Természetes vagy szintetikus úton előállított provitaminok és vitaminok (természetes koncentrátum is), ezek származékai, amelyeket elsődlegesen mint vitamint használnak, valamint ezek egymás közti keverékei, oldószerekben is |
| 3301 | Szilárd és vízmentes illóolajok (terpénmentesek is); rezinoidok; kivont oleorezinek; illóolaj-koncentrátum zsírban, szilárd olajban, viaszban vagy hasonló anyagban, amelyet hideg abszorpció vagy macerálás útján nyernek; illóolajok terpénmentesítésekor nyert terpéntartalmú melléktermék; illóolajok vizes desztillátuma és vizes oldata |

KN-kód

Leírás

0703 20 00

Fokhagyma (frissen vagy hűtve)

0709 59 50

Szarvasgomba (frissen vagy hűtve)

0709 99 40

Kapribogyó (frissen vagy hűtve)

0711 90 70

Kapribogyó (ideiglenesen tartósítva, de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban)

ex 0712 39 00

Szarvasgomba (szárítva, egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve)

0714

Manióka, nyílgyökér, szálepgyökér, csicsóka, édesburgonya és magas keményítő- vagy inulintartalmú hasonló gyökér és gumó frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is; szágóbél

0814 00 00

Citrusfélék vagy a dinnyefélék héja (beleértve a görögdinnye héját is) frissen, fagyasztva, szárítva vagy sós lében, kénes vízben vagy más tartósító oldatban ideiglenesen tartósítva

0903 00 00

Matétea

0904

Bors a

  Piper

  nemből; a

  Capsicum

  vagy a

  Pimenta

  nemhez tartozó növények gyümölcse szárítva vagy zúzva vagy őrölve

0905 00 00

Vanília

0906

Fahéj és fahéjvirág

0907 00 00

Szegfűszeg (egész gyümölcs, kocsány és szár)

0908

Szerecsendió, szerecsendió-virág és kardamom

0909

Ánizsmag, badián-, édeskömény-, koriander-, római kömény- vagy köménymag; borókabogyó

0910

Gyömbér, sáfrány, kurkuma, kakukkfű, babérlevél, curry és más fűszer

1106 20

Liszt, dara és por a 0714 vámtarifaszám alá tartozó szágóból, gyökérből vagy gumóból

1108 14 00

Manióka- (kasszava-) keményítő

1210

Komlótoboz frissen vagy szárítva, őrölve, porítva vagy labdacs (pellet) alakban is; lupulin

1211

Növény és növényrész (beleértve a magot és a gyümölcsöt is), elsősorban illatszer, gyógyszer vagy rovarirtó szer, gombaölő szer vagy hasonlók gyártására, frissen vagy szárítva, vágva, zúzva vagy porítva is

1301

Sellak; természetes mézga, gyanta, mézgagyanta és oleorezin (például balzsam)

1302

Növényi nedv és kivonat; pektintartalmú anyag, pektinát és pektát; agar-agar és más növényi anyagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is

1504

Halból vagy tengeri emlősből nyert zsír és olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva

1604 31 00

1604 32 00

Kaviár

Kaviárpótló

1801 00 00

Kakaóbab egészben vagy törve, nyersen vagy pörkölve

1802 00 00

Kakaóhéj, kakaóhártya, -bőr és más kakaóhulladék

1803

Kakaómassza, zsírtalanítva is

2003 90 10

Szarvasgomba (ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva)

2006 00

Zöldség, gyümölcs, dióféle, gyümölcshéj és más növényrész, cukorral tartósítva (drénezett, cukrozott vagy kandírozott)

2102

Élesztő (aktív vagy nem aktív); más egysejtű nem élő mikroorganizmus (a 3002 vámtarifaszám alatti vakcinák kivételével); elkészített sütőpor

2936

Természetes vagy szintetikus úton előállított provitaminok és vitaminok (természetes koncentrátum is), ezek származékai, amelyeket elsődlegesen mint vitamint használnak, valamint ezek egymás közti keverékei, oldószerekben is

3301

Szilárd és vízmentes illóolajok (terpénmentesek is); rezinoidok; kivont oleorezinek; illóolaj-koncentrátum zsírban, szilárd olajban, viaszban vagy hasonló anyagban, amelyet hideg abszorpció vagy macerálás útján nyernek; illóolajok terpénmentesítésekor nyert terpéntartalmú melléktermék; illóolajok vizes desztillátuma és vizes oldata

2.   Az 1. pontban említett kisebb jelentőségű élelmiszerek sugárszennyezettségének legmagasabb megengedett mértékei a következők:

| | (Bq/kg) |
| --- | --- |
| Stroncium-izotópok, főleg az Sr-90 | 7 500 |
| Jód-izotópok, főleg az I-131 | 20 000 |
| Alfa-sugárzó plutónium-izotópok és transz-plutónium elemek, főleg a Pu-239 és az Am-241 | 800 |
| Minden egyéb, 10 napnál hosszabb felezési idejű nuklid, főleg a Cs-134 és a Cs-137

   (1) | 12 500 |

(Bq/kg)

Stroncium-izotópok, főleg az Sr-90

7 500

Jód-izotópok, főleg az I-131

20 000

Alfa-sugárzó plutónium-izotópok és transz-plutónium elemek, főleg a Pu-239 és az Am-241

800

Minden egyéb, 10 napnál hosszabb felezési idejű nuklid, főleg a Cs-134 és a Cs-137

   (1)

12 500

[Mód. 57.]

---

(1)  A karbon-14, a trícium és a kálium-40 nem tartozik ebbe a csoportba.

III.
   
  MELLÉKLET

A TAKARMÁNYOK SUGÁRSZENNYEZETTSÉGÉNEK LEGMAGASABB MEGENGEDETT MÉRTÉKEI

A Cs-134- és a Cs-137-szennyezettség legmagasabb megengedett mértékei a következők:

| Állat | Bq/kg (1), (2) |
| --- | --- |
| Sertés | 1 250 |
| Baromfi, bárány, borjú | 2 500 |
| Egyéb | 5 000 |

Állat

Bq/kg (1), (2)

Sertés

1 250

Baromfi, bárány, borjú

2 500

Egyéb

5 000

---

(1)  E szintek rendeltetése, hogy hozzájáruljanak az élelmiszerek kapcsán engedélyezett legmagasabb megengedett mértékek betartásához. Önmagukban nem garantálják azok betartását minden körülmények között, és nem enyhítik az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékekben kimutatható szennyezettség folyamatos ellenőrzésére vonatkozó követelményeket.

(2)  Ezek a határértékek a fogyasztásra kész takarmányokra vonatkoznak.

IV. MELLÉKLET

Hatályon kívül helyezett rendeletek

| A Tanács 3954/87/Euratom rendelete | (HL L 371., 1987.12.30., 11. o.) |
| --- | --- |
| A Tanács 2218/89/Euratom rendelete | (HL L 211., 1989.7.22., 1. o.) |
| A Bizottság 944/89/Euratom rendelete | (HL L 101., 1989.4.13., 17. o.) |
| A Bizottság 770/90/Euratom rendelete | (HL L 83., 1990.3.30., 78. o.) |

A Tanács 3954/87/Euratom rendelete

(HL L 371., 1987.12.30., 11. o.)

A Tanács 2218/89/Euratom rendelete

(HL L 211., 1989.7.22., 1. o.)

A Bizottság 944/89/Euratom rendelete

(HL L 101., 1989.4.13., 17. o.)

A Bizottság 770/90/Euratom rendelete

(HL L 83., 1990.3.30., 78. o.)

V. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 3954/87/Euratom rendelet | 944/89/Euratom rendelet | 770/90/Euratom rendelet | E rendelet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. cikk, (1) bekezdés | | | 1. cikk |
| | 1. cikk | | 1. cikk |
| 1. cikk, (2) bekezdés | | | 2. cikk |
| 2. cikk, (1) bekezdés | | | 3. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 2. cikk, (2) bekezdés | | | — |
| 3. cikk, (1) bekezdés | | | — |
| 3. cikk, (2) bekezdés | | | 3. cikk, (3) bekezdés |
| 3. cikk, (3) és (4) bekezdés | | | — |
| 4. cikk | | | — |
| 5. cikk, (1) bekezdés | | | 6. cikk |
| 5. cikk, (2) bekezdés | | | — |
| 6. cikk, (1) bekezdés | | | 4. cikk, (1) bekezdés |
| 6. cikk, (2) bekezdés | | | 4. cikk, (2) bekezdés |
| | 2. cikk | | II. melléklet, 2. pont |
| --- | --- | 1. cikk
  --- | III. melléklet
  5. cikk |
| 7. cikk | | | — |
| --- | --- | --- | 7. cikk |
| 8. cikk | | | 8. cikk |
| Melléklet | | | I. melléklet |
| | Melléklet | | II. melléklet, 1. pont |
| | | Melléklet | III. melléklet |
| --- | --- | --- | IV. melléklet |
| --- | --- | --- | V. melléklet |

3954/87/Euratom rendelet

944/89/Euratom rendelet

770/90/Euratom rendelet

E rendelet

1. cikk, (1) bekezdés

1. cikk

1. cikk

1. cikk

1. cikk, (2) bekezdés

2. cikk

2. cikk, (1) bekezdés

3. cikk, (1) és (2) bekezdés

2. cikk, (2) bekezdés

—

3. cikk, (1) bekezdés

—

3. cikk, (2) bekezdés

3. cikk, (3) bekezdés

3. cikk, (3) és (4) bekezdés

—

4. cikk

—

5. cikk, (1) bekezdés

6. cikk

5. cikk, (2) bekezdés

—

6. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (1) bekezdés

6. cikk, (2) bekezdés

4. cikk, (2) bekezdés

2. cikk

II. melléklet, 2. pont

---

---

1. cikk

---

III. melléklet

5. cikk

7. cikk

—

---

---

---

7. cikk

8. cikk

8. cikk

Melléklet

I. melléklet

Melléklet

II. melléklet, 1. pont

Melléklet

III. melléklet

---

---

---

IV. melléklet

---

---

---

V. melléklet

---