# Euroopan unionin L 275/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 275 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta25. lokakuuta 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 275

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta25. lokakuuta 2022

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2036, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävistä menetelmistä (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2037, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta | 11 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2038, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä unionin lentoasemilla koskevista säännöistä epidemiologisen tilanteen tai sotilaallisen hyökkäyksen vuoksi myönnettävän väliaikaisen helpotuksen osalta (
  1
  ) | 14 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2039, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) 2021/1060 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse lisäjoustosta, jolla puututaan Venäjän federaation sotilaallisen hyökkäyksen seurauksiin – joustavaa apua alueille koskevat FAST-CARE-toimenpiteet | 23 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2040, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, asetuksen (EY) N:o 805/2004 muuttamisesta valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käytön osalta sen mukauttamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklaan (
  1
  ) | 30 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2022/2041, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa | 33 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2036, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävistä menetelmistä (
  1
  )

1

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2037, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta

11

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2038, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä unionin lentoasemilla koskevista säännöistä epidemiologisen tilanteen tai sotilaallisen hyökkäyksen vuoksi myönnettävän väliaikaisen helpotuksen osalta (
  1
  )

1

14

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2039, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) 2021/1060 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse lisäjoustosta, jolla puututaan Venäjän federaation sotilaallisen hyökkäyksen seurauksiin – joustavaa apua alueille koskevat FAST-CARE-toimenpiteet

23

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2040, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, asetuksen (EY) N:o 805/2004 muuttamisesta valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käytön osalta sen mukauttamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklaan (
  1
  )

1

30

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2022/2041, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa

33

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (YUTP) 2022/2042, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, tietyistä Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 1284/2009 muuttamisesta | 48 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2043, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, Burundin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2015/1755 täytäntöönpanosta | 50 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2044, annettu 18 päivänä lokakuuta 2022, erään suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutosten hyväksymisestä (Roero (SAN)) | 52 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2045, annettu 18 päivänä lokakuuta 2022, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Chianti Classico (SAN)) | 53 |
| | * | Komission asetus (EU) 2022/2046, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, asetuksen (EU) N:o 1408/2013 liitteiden muuttamisesta niiden mukauttamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen ja sen Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan määräyksiin | 55 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2047, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 oikaisemisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjen valvontaviranomaisten ja tarkastuslaitosten hyväksymisestä luonnonmukaisten tuotteiden unioniin tuontia varten | 57 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2048, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, L-(+)-maitohapon hyväksymisestä vanhana tehoaineena käytettäväksi valmisteryhmään 6 kuuluvissa biosidivalmisteissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (
  1
  ) | 60 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2049, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse luonnonmukaisten tuotteiden unioniin tuontia koskevan hyväksynnän myöntämisestä tietyille valvontaviranomaisille ja tarkastuslaitoksille | 64 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/2050, annettu 18 päivänä lokakuuta 2022, alueiden komitean yhden jäsenen ja yhden varajäsenen, joita Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä | 70 |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2051, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, Burundin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2015/1763 muuttamisesta | 72 |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2052, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/638/YUTP muuttamisesta | 74 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2053, annettu 18 päivänä lokakuuta 2022, ehdotetun eurooppalaisen kansalaisaloitteen Vegaanisia aterioita koskeva eurooppalainen kansalaisaloite rekisteröinnistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 7418) | 75 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2054, annettu 21 päivänä lokakuuta 2022, biosidivalmisteen Preventol A 12 TK 50 luvan myöntämisehtoja koskevista ratkaisematta jääneistä vastalauseista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 7408)

   (
  1
  ) | 77 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | E-sääntö nro 147 – Maatalousajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkentäkomponenttien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2022/2055] | 80 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (YUTP) 2022/2042, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, tietyistä Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 1284/2009 muuttamisesta

48

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2043, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, Burundin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2015/1755 täytäntöönpanosta

50

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2044, annettu 18 päivänä lokakuuta 2022, erään suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutosten hyväksymisestä (Roero (SAN))

52

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2045, annettu 18 päivänä lokakuuta 2022, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Chianti Classico (SAN))

53

*

Komission asetus (EU) 2022/2046, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, asetuksen (EU) N:o 1408/2013 liitteiden muuttamisesta niiden mukauttamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen ja sen Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan määräyksiin

55

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2047, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 oikaisemisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjen valvontaviranomaisten ja tarkastuslaitosten hyväksymisestä luonnonmukaisten tuotteiden unioniin tuontia varten

57

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2048, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, L-(+)-maitohapon hyväksymisestä vanhana tehoaineena käytettäväksi valmisteryhmään 6 kuuluvissa biosidivalmisteissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (
  1
  )

1

60

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2049, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse luonnonmukaisten tuotteiden unioniin tuontia koskevan hyväksynnän myöntämisestä tietyille valvontaviranomaisille ja tarkastuslaitoksille

64

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/2050, annettu 18 päivänä lokakuuta 2022, alueiden komitean yhden jäsenen ja yhden varajäsenen, joita Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

70

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2051, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, Burundin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2015/1763 muuttamisesta

72

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2022/2052, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/638/YUTP muuttamisesta

74

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2053, annettu 18 päivänä lokakuuta 2022, ehdotetun eurooppalaisen kansalaisaloitteen Vegaanisia aterioita koskeva eurooppalainen kansalaisaloite rekisteröinnistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 7418)

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 7418)

75

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2054, annettu 21 päivänä lokakuuta 2022, biosidivalmisteen Preventol A 12 TK 50 luvan myöntämisehtoja koskevista ratkaisematta jääneistä vastalauseista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 7408)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 7408)

1

77

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

E-sääntö nro 147 – Maatalousajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkentäkomponenttien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2022/2055]

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/2036,

annettu 19 päivänä lokakuuta 2022,

asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuvan kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien maailmanlaajuisten järjestelmän kannalta merkittävien laitosten vakavaraisuuskohtelusta ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välilliseen merkitsemiseen käytettävistä menetelmistä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/876 (4), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/877 (5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2019/879 (6) muutettiin luottolaitoksia ja sijoituspalveluyrityksiä koskevaa unionin kriisinratkaisukehystä muuttamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 575/2013 (7), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 806/2014 (8) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2014/59/EU (9). Kyseiset muutokset olivat tarpeen, jotta maailmanlaajuisia järjestelmän kannalta merkittäviä pankkeja, joita kutsutaan unionin kehyksessä maailmanlaajuisiksi järjestelmän kannalta merkittäviksi laitoksiksi, jäljempänä ’G-SII-laitokset’, koskeva, finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän 9 päivänä marraskuuta 2015 julkaisema kansainvälinen kokonaistappionkattamiskykyä (TLAC) koskeva asiakirja, jäljempänä ’TLAC-standardi’, voitiin panna unionissa täytäntöön ja jotta voitiin parantaa omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen, jäljempänä ’MREL-vähimmäisvaatimus’, soveltamista kaikkien pankkien osalta. Tarkistetulla unionin pankkien kriisinratkaisukehyksellä olisi tarkoitus varmistaa entistä paremmin, että pankkien tappioiden kattaminen ja pääomapohjan vahvistaminen toteutetaan yksityisin varoin, jos kyseiseistä pankeista tulee taloudellisesti elinkelvottomia ja ne asetetaan myöhemmin kriisinratkaisuun. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/876 (4), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/877 (5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2019/879 (6) muutettiin luottolaitoksia ja sijoituspalveluyrityksiä koskevaa unionin kriisinratkaisukehystä muuttamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 575/2013 (7), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 806/2014 (8) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2014/59/EU (9). Kyseiset muutokset olivat tarpeen, jotta maailmanlaajuisia järjestelmän kannalta merkittäviä pankkeja, joita kutsutaan unionin kehyksessä maailmanlaajuisiksi järjestelmän kannalta merkittäviksi laitoksiksi, jäljempänä ’G-SII-laitokset’, koskeva, finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän 9 päivänä marraskuuta 2015 julkaisema kansainvälinen kokonaistappionkattamiskykyä (TLAC) koskeva asiakirja, jäljempänä ’TLAC-standardi’, voitiin panna unionissa täytäntöön ja jotta voitiin parantaa omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen, jäljempänä ’MREL-vähimmäisvaatimus’, soveltamista kaikkien pankkien osalta. Tarkistetulla unionin pankkien kriisinratkaisukehyksellä olisi tarkoitus varmistaa entistä paremmin, että pankkien tappioiden kattaminen ja pääomapohjan vahvistaminen toteutetaan yksityisin varoin, jos kyseiseistä pankeista tulee taloudellisesti elinkelvottomia ja ne asetetaan myöhemmin kriisinratkaisuun.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 12 a artiklassa säädetään, että G-SII-laitosten, joihin sovelletaan kriisinratkaisustrategiaa, jossa kriisinratkaisun kohteena voi olla useampi kuin yksi konserniyhteisö, jäljempänä ’usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuva kriisinratkaisustrategia’, tai ’MPE-kriisinratkaisustrategia’, on laskettava omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskeva riskiperusteinen vaatimuksensa sillä teoreettisella oletuksella, että kriisinratkaisun kohteena on ainoastaan yksi konserniin kuuluva yhteisö ja että kyseisen konsernin mahdollisten tytäryritysten tappiot ja pääomapohjan vahvistamistarpeet siirrettäisiin kriisinratkaisun kohteena olevaan yhteisölle, jäljempänä ’yhden kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuva kriisinratkaisustrategia’, tai ’SPE-kriisinratkaisustrategia’. Samanlaisesta vaatimuksesta säädetään direktiivin 2014/59/EU 45 d artiklan 4 kohdassa, kun on kyse omien varojen ja hyväksyttävien velkojen lisävaatimuksesta, jonka kriisinratkaisuviranomaiset voivat ottaa käyttöön kyseisen artiklan 3 kohdan nojalla. TLAC-standardin mukaisesti kyseisissä laskelmissa olisi otettava huomioon kaikki kolmansien maiden yhteisöt, jotka ovat osa G-SII-laitosta ja jotka olisivat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, jos ne olisivat sijoittautuneet unioniin. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 12 a artiklassa säädetään, että G-SII-laitosten, joihin sovelletaan kriisinratkaisustrategiaa, jossa kriisinratkaisun kohteena voi olla useampi kuin yksi konserniyhteisö, jäljempänä ’usean kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuva kriisinratkaisustrategia’, tai ’MPE-kriisinratkaisustrategia’, on laskettava omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskeva riskiperusteinen vaatimuksensa sillä teoreettisella oletuksella, että kriisinratkaisun kohteena on ainoastaan yksi konserniin kuuluva yhteisö ja että kyseisen konsernin mahdollisten tytäryritysten tappiot ja pääomapohjan vahvistamistarpeet siirrettäisiin kriisinratkaisun kohteena olevaan yhteisölle, jäljempänä ’yhden kriisinratkaisuviranomaisen malliin perustuva kriisinratkaisustrategia’, tai ’SPE-kriisinratkaisustrategia’. Samanlaisesta vaatimuksesta säädetään direktiivin 2014/59/EU 45 d artiklan 4 kohdassa, kun on kyse omien varojen ja hyväksyttävien velkojen lisävaatimuksesta, jonka kriisinratkaisuviranomaiset voivat ottaa käyttöön kyseisen artiklan 3 kohdan nojalla. TLAC-standardin mukaisesti kyseisissä laskelmissa olisi otettava huomioon kaikki kolmansien maiden yhteisöt, jotka ovat osa G-SII-laitosta ja jotka olisivat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, jos ne olisivat sijoittautuneet unioniin.

| (3) | Direktiivin 2014/59/EU 45 h artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan ja TLAC-standardin mukaisesti MPE-kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvan G-SII-laitoksen omien varojen ja hyväksyttävien velkojen todellisten vaatimusten summa ei saa olla pienempi kuin kyseisen konsernin teoreettinen vaatimus SPE-kriisinratkaisustrategian perusteella laskettuna. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 säännösten yhdenmukaistamiseksi direktiivin 2014/59/EU säännösten kanssa ja sen varmistamiseksi, että kriisinratkaisuviranomaiset toimivat aina kyseisen direktiivin mukaisesti ja ottavat huomioon sekä asetuksessa (EU) N:o 575/2013 säädetyt omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevat vaatimukset että mahdolliset direktiivin 2014/59/EU 45 d artiklan mukaisesti määritetyt omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevat lisävaatimukset, asetuksen (EU) N:o 575/2013 12 a artiklaa olisi muutettava ja kyseisen asetuksen 92 a artiklan 3 kohta olisi poistettava. Tämä ei saisi estää kriisinratkaisuviranomaisia toteamasta, että mahdolliset mukautukset, joilla minimoidaan tai poistetaan MPE-kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvan G-SII-laitoksen omien varojen ja hyväksyttävien velkojen todellisten vaatimusten summan ja kyseisen konsernin SPE-kriisinratkaisustrategian mukaisen teoreettisen vaatimuksen välinen ero, jos ensin mainittu on suurempi kuin jälkimmäinen, olisivat epäasianmukaisia tai ristiriidassa G-SII:n kriisinratkaisustrategian kanssa. Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus asetuksen (EU) N:o 575/2013 12 a artiklan ja direktiivin 2014/59/EU 45 h artiklan 2 kohdan välillä, kyseisen direktiivin 45 h artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa laskelmassa olisi otettava huomioon myös kaikki kolmansien maiden yhteisöt, jotka ovat osa G-SII-laitosta ja jotka olisivat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, jos ne olisivat sijoittautuneet unioniin. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 2014/59/EU 45 h artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan ja TLAC-standardin mukaisesti MPE-kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvan G-SII-laitoksen omien varojen ja hyväksyttävien velkojen todellisten vaatimusten summa ei saa olla pienempi kuin kyseisen konsernin teoreettinen vaatimus SPE-kriisinratkaisustrategian perusteella laskettuna. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 säännösten yhdenmukaistamiseksi direktiivin 2014/59/EU säännösten kanssa ja sen varmistamiseksi, että kriisinratkaisuviranomaiset toimivat aina kyseisen direktiivin mukaisesti ja ottavat huomioon sekä asetuksessa (EU) N:o 575/2013 säädetyt omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevat vaatimukset että mahdolliset direktiivin 2014/59/EU 45 d artiklan mukaisesti määritetyt omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevat lisävaatimukset, asetuksen (EU) N:o 575/2013 12 a artiklaa olisi muutettava ja kyseisen asetuksen 92 a artiklan 3 kohta olisi poistettava. Tämä ei saisi estää kriisinratkaisuviranomaisia toteamasta, että mahdolliset mukautukset, joilla minimoidaan tai poistetaan MPE-kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvan G-SII-laitoksen omien varojen ja hyväksyttävien velkojen todellisten vaatimusten summan ja kyseisen konsernin SPE-kriisinratkaisustrategian mukaisen teoreettisen vaatimuksen välinen ero, jos ensin mainittu on suurempi kuin jälkimmäinen, olisivat epäasianmukaisia tai ristiriidassa G-SII:n kriisinratkaisustrategian kanssa. Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus asetuksen (EU) N:o 575/2013 12 a artiklan ja direktiivin 2014/59/EU 45 h artiklan 2 kohdan välillä, kyseisen direktiivin 45 h artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa laskelmassa olisi otettava huomioon myös kaikki kolmansien maiden yhteisöt, jotka ovat osa G-SII-laitosta ja jotka olisivat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, jos ne olisivat sijoittautuneet unioniin.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 b artiklassa säädetään, että omien varojen ja hyväksyttävien velkojen vaatimus EU:n ulkopuolisten G-SII-laitosten sellaisten olennaisten tytäryritysten osalta, jotka eivät ole kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, voidaan täyttää muun muassa hyväksyttävien velkojen instrumenteilla. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 72 b artiklan 2 kohdan c, k, l ja m alakohdassa säädetyissä hyväksyttävien velkojen instrumenttien kriteereissä ennakkoedellytyksenä on kuitenkin, että liikkeeseen laskeva yhteisö on kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö. Olisi varmistettava, että kyseiset olennaiset tytäryritykset voivat laskea liikkeeseen velkainstrumentteja, jotka täyttävät kaikki hyväksyttävyyskriteerit, kuten alun perin oli tarkoitettu. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 b artiklassa säädetään, että omien varojen ja hyväksyttävien velkojen vaatimus EU:n ulkopuolisten G-SII-laitosten sellaisten olennaisten tytäryritysten osalta, jotka eivät ole kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, voidaan täyttää muun muassa hyväksyttävien velkojen instrumenteilla. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 72 b artiklan 2 kohdan c, k, l ja m alakohdassa säädetyissä hyväksyttävien velkojen instrumenttien kriteereissä ennakkoedellytyksenä on kuitenkin, että liikkeeseen laskeva yhteisö on kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö. Olisi varmistettava, että kyseiset olennaiset tytäryritykset voivat laskea liikkeeseen velkainstrumentteja, jotka täyttävät kaikki hyväksyttävyyskriteerit, kuten alun perin oli tarkoitettu.

| (5) | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 72 e artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti kriisinratkaisuviranomaiset voivat sallia, että G-SII-laitos, johon sovelletaan MPE-kriisinratkaisustrategiaa, vähentää tietyt omistusosuudet sellaisten tytäryritystensä omien varojen ja hyväksyttävien velkojen instrumenteista, jotka eivät kuulu samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään, vähentämällä pienemmän, mukautetun määrän, jonka määrittää kriisinratkaisuviranomainen. Kyseisen asetuksen 72 e artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa edellytetään, että tällaisissa tapauksissa mukautetun määrän ja alkuperäisen määrän erotus vähennetään asianomaisten tytäryritysten tappionkattamiskyvystä ja pääomapohjan vahvistamiskyvystä. TLAC-standardin mukaisesti kyseisessä menetelmässä olisi asianomaisen tytäryrityksen omien varojen ja hyväksyttävien velkojen osalta otettava huomioon riskiperusteiset ja ei-riskiperusteiset vaatimukset. Lisäksi kyseistä menetelmää olisi sovellettava kaikkiin kolmansien maiden tytäryrityksiin, jotka ovat osa kyseistä G-SII-laitosta, sikäli kuin kyseisiin tytäryrityksiin sovelletaan kriisinratkaisujärjestelmää, joka asiaankuuluvan unionin kriisinratkaisuviranomaisen mukaan on oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoinen ja jossa sovelletaan kansainvälisesti sovittuja standardeja, tarkemmin sanottuna finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän lokakuussa 2011 julkaisemaa asiakirjaa finanssilaitosten kriisinratkaisujärjestelmien avaintekijöistä (”Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions”) ja TLAC-standardia. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 72 e artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti kriisinratkaisuviranomaiset voivat sallia, että G-SII-laitos, johon sovelletaan MPE-kriisinratkaisustrategiaa, vähentää tietyt omistusosuudet sellaisten tytäryritystensä omien varojen ja hyväksyttävien velkojen instrumenteista, jotka eivät kuulu samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään, vähentämällä pienemmän, mukautetun määrän, jonka määrittää kriisinratkaisuviranomainen. Kyseisen asetuksen 72 e artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa edellytetään, että tällaisissa tapauksissa mukautetun määrän ja alkuperäisen määrän erotus vähennetään asianomaisten tytäryritysten tappionkattamiskyvystä ja pääomapohjan vahvistamiskyvystä. TLAC-standardin mukaisesti kyseisessä menetelmässä olisi asianomaisen tytäryrityksen omien varojen ja hyväksyttävien velkojen osalta otettava huomioon riskiperusteiset ja ei-riskiperusteiset vaatimukset. Lisäksi kyseistä menetelmää olisi sovellettava kaikkiin kolmansien maiden tytäryrityksiin, jotka ovat osa kyseistä G-SII-laitosta, sikäli kuin kyseisiin tytäryrityksiin sovelletaan kriisinratkaisujärjestelmää, joka asiaankuuluvan unionin kriisinratkaisuviranomaisen mukaan on oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoinen ja jossa sovelletaan kansainvälisesti sovittuja standardeja, tarkemmin sanottuna finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän lokakuussa 2011 julkaisemaa asiakirjaa finanssilaitosten kriisinratkaisujärjestelmien avaintekijöistä (”Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions”) ja TLAC-standardia.

| (6) | Direktiivillä (EU) 2019/879 muutettiin direktiiviä 2014/59/EU ottamalla käyttöön erityisiä sääntöjä sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen eli direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävien omien varojen ja velkojen välillisestä merkitsemisestä kriisinratkaisun kohteena olevissa konserneissa. Jotta kyseiset säännöt voitaisiin toteuttaa käytännössä ja varmistaa, että välillinen merkitseminen toteutetaan vakavaraisuusperiaatteen mukaisesti, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (10) perustetulle Euroopan pankkiviranomaiselle, jäljempänä ’EPV’, annettiin direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 6 kohdassa tehtäväksi laatia teknisten sääntelystandardien luonnokset, joissa täsmennetään menetelmät tällaista hyväksyttävien varojen välillistä merkitsemistä varten. Kuten EPV toi esiin 25 päivänä tammikuuta 2021 päivätyssä kirjeessään komissiolle, direktiivissä 2014/59/EU säädettyä valtuutusta koskevien vaatimusten ja asetuksessa (EU) N:o 575/2013 säädettyjen voimassa olevien vakavaraisuussääntöjen välillä oli kuitenkin useita epäjohdonmukaisuuksia, joiden vuoksi toimeksiannon täyttämisen edellyttämää vakavaraisuuskohtelua ei voitu soveltaa alun perin tarkoitetulla tavalla. EPV totesi etenkin, että asetuksessa (EU) N:o 575/2013 ei sallita sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen vähentämistä eikä näin ollen asianmukaista riskipainotusta kaikissa niissä tapauksissa, jotka ovat merkityksellisiä direktiivin 2014/59/EU mukaisen toimeksiannon kannalta. Samanlaisia ongelmia havaittiin asetuksessa (EU) N:o 575/2013 säädetyn vähimmäisomavaraisuusastetta koskevan vaatimuksen suhteen. Kyseisten oikeudellisten rajoitteiden vuoksi EPV:n kehittämät menetelmät olisi sisällytettävä suoraan asetukseen (EU) N:o 575/2013. Direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 6 kohta olisi sen vuoksi kumottava. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivillä (EU) 2019/879 muutettiin direktiiviä 2014/59/EU ottamalla käyttöön erityisiä sääntöjä sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen eli direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävien omien varojen ja velkojen välillisestä merkitsemisestä kriisinratkaisun kohteena olevissa konserneissa. Jotta kyseiset säännöt voitaisiin toteuttaa käytännössä ja varmistaa, että välillinen merkitseminen toteutetaan vakavaraisuusperiaatteen mukaisesti, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (10) perustetulle Euroopan pankkiviranomaiselle, jäljempänä ’EPV’, annettiin direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 6 kohdassa tehtäväksi laatia teknisten sääntelystandardien luonnokset, joissa täsmennetään menetelmät tällaista hyväksyttävien varojen välillistä merkitsemistä varten. Kuten EPV toi esiin 25 päivänä tammikuuta 2021 päivätyssä kirjeessään komissiolle, direktiivissä 2014/59/EU säädettyä valtuutusta koskevien vaatimusten ja asetuksessa (EU) N:o 575/2013 säädettyjen voimassa olevien vakavaraisuussääntöjen välillä oli kuitenkin useita epäjohdonmukaisuuksia, joiden vuoksi toimeksiannon täyttämisen edellyttämää vakavaraisuuskohtelua ei voitu soveltaa alun perin tarkoitetulla tavalla. EPV totesi etenkin, että asetuksessa (EU) N:o 575/2013 ei sallita sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen vähentämistä eikä näin ollen asianmukaista riskipainotusta kaikissa niissä tapauksissa, jotka ovat merkityksellisiä direktiivin 2014/59/EU mukaisen toimeksiannon kannalta. Samanlaisia ongelmia havaittiin asetuksessa (EU) N:o 575/2013 säädetyn vähimmäisomavaraisuusastetta koskevan vaatimuksen suhteen. Kyseisten oikeudellisten rajoitteiden vuoksi EPV:n kehittämät menetelmät olisi sisällytettävä suoraan asetukseen (EU) N:o 575/2013. Direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 6 kohta olisi sen vuoksi kumottava.

| (7) | Kun kriisinratkaisun kohteena olevat yhteisöt merkitsevät välillisesti sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttäviä varoja tarkistettua unionin pankkien kriisinratkaisukehystä noudattaen, väliyhtiönä toimivat yhteisöt olisi velvoitettava vähentämään kokonaisuudessaan ne sisäiset MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävät varat, joita ovat laskeneet liikkeeseen yhteisöt, jotka eivät itse ole kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä ja jotka kuuluvat samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan konserniin. Näin varmistetaan, että konsernin sisäiset tappionkattamis- ja pääomapohjan vahvistamismekanismit toimivat asianmukaisesti, ja vältetään kyseisten yhteisöjen sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen laskeminen kahteen kertaan siinä tarkoituksessa, että väliyhtiönä toimiva yhteisö täyttäisi oman sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksensa. Valitun kriisinratkaisustrategian moitteeton toteuttaminen voisi ilman tällaisia vähennyksiä vaarantua, koska väliyhtiönä toimiva yhteisö voisi käyttää paitsi oman tappionkattamis- ja pääomapohjan vahvistamiskykynsä myös sellaisten muiden yhteisöjen tappionkattamis- ja pääomapohjan vahvistamiskyvyn, jotka eivät itse ole kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä ja jotka kuuluvat samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan konserniin, ennen kuin väliyhtiönä toimiva yhteisö tai kyseiset muut yhteisöt menettävät elinkelpoisuutensa. Sen varmistamiseksi, että vähentämisvelvoite on johdonmukainen sellaisten yhteisöjen toimintatason kanssa, joita kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö voi käyttää sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen välillistä merkitsemistä varten, ja jotta vältetään toimijalle suotuisimman sääntelyn hyväksikäyttö, väliyhtiönä toimivien yhteisöjen olisi vähennettävä omistusosuutensa kaikkien samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan konserniin kuuluvien yhteisöjen liikkeeseen laskemista sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävistä varoista, joihin voidaan soveltaa sisäisen MREL-vaatimuksen noudattamisvaatimusta, ei ainoastaan tytäryritystensä liikkeeseen laskemien varojen omistusosuuksia. Samoja velvoitteita olisi sovellettava, kun on kyse asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 b artiklassa säädetystä EU:n ulkopuolisten G-SII-laitosten olennaisten tytäryritysten omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vaatimuksen täyttämiseen soveltuvin osin hyväksyttävien varojen välillisestä liikkeeseenlaskusta. |
| --- | --- |

(7)

Kun kriisinratkaisun kohteena olevat yhteisöt merkitsevät välillisesti sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttäviä varoja tarkistettua unionin pankkien kriisinratkaisukehystä noudattaen, väliyhtiönä toimivat yhteisöt olisi velvoitettava vähentämään kokonaisuudessaan ne sisäiset MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävät varat, joita ovat laskeneet liikkeeseen yhteisöt, jotka eivät itse ole kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä ja jotka kuuluvat samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan konserniin. Näin varmistetaan, että konsernin sisäiset tappionkattamis- ja pääomapohjan vahvistamismekanismit toimivat asianmukaisesti, ja vältetään kyseisten yhteisöjen sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen laskeminen kahteen kertaan siinä tarkoituksessa, että väliyhtiönä toimiva yhteisö täyttäisi oman sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksensa. Valitun kriisinratkaisustrategian moitteeton toteuttaminen voisi ilman tällaisia vähennyksiä vaarantua, koska väliyhtiönä toimiva yhteisö voisi käyttää paitsi oman tappionkattamis- ja pääomapohjan vahvistamiskykynsä myös sellaisten muiden yhteisöjen tappionkattamis- ja pääomapohjan vahvistamiskyvyn, jotka eivät itse ole kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä ja jotka kuuluvat samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan konserniin, ennen kuin väliyhtiönä toimiva yhteisö tai kyseiset muut yhteisöt menettävät elinkelpoisuutensa. Sen varmistamiseksi, että vähentämisvelvoite on johdonmukainen sellaisten yhteisöjen toimintatason kanssa, joita kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö voi käyttää sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen välillistä merkitsemistä varten, ja jotta vältetään toimijalle suotuisimman sääntelyn hyväksikäyttö, väliyhtiönä toimivien yhteisöjen olisi vähennettävä omistusosuutensa kaikkien samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan konserniin kuuluvien yhteisöjen liikkeeseen laskemista sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävistä varoista, joihin voidaan soveltaa sisäisen MREL-vaatimuksen noudattamisvaatimusta, ei ainoastaan tytäryritystensä liikkeeseen laskemien varojen omistusosuuksia. Samoja velvoitteita olisi sovellettava, kun on kyse asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 b artiklassa säädetystä EU:n ulkopuolisten G-SII-laitosten olennaisten tytäryritysten omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vaatimuksen täyttämiseen soveltuvin osin hyväksyttävien varojen välillisestä liikkeeseenlaskusta.

| (8) | Sen varmistamiseksi, että vähentämisjärjestely pysyy oikeasuhteisena, väliyhtiönä toimivien yhteisöjen olisi voitava valita instrumenttien yhdistelmä, joka koostuu omista varoista tai hyväksyttävistä veloista ja jolla ne rahoittavat sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen omistusoikeuden hankinnan. Tämä antaisi väliyhtiönä toimiville yhteisöille mahdollisuuden välttää täysin kaikki omiin varoihin liittyvät vähennykset, kunhan ne ovat laskeneet liikkeeseen riittävästi hyväksyttäviä velkoja. Vähennyksiä olisi siksi ensin sovellettava väliyhtiönä toimivien yhteisöjen hyväksyttävien velkojen eriin. Jos väliyhtiönä toimivan yhteisön edellytetään noudattavan sisäistä MREL-vähimmäisvaatimusta yksilöllisesti direktiivin 2014/59/EU nojalla, vähennyksiä olisi sovellettava kyseisen direktiivin 45 f artiklan 2 kohdan edellytykset täyttäviin hyväksyttäviin velkoihin. Jos vähennettävä määrä ylittää väliyhtiönä toimivien yhteisöjen hyväksyttävien velkojen erien määrän, jäljelle jäävä määrä olisi vähennettävä niiden ydinpääoman (CET1), ensisijaisen lisäpääoman (AT1) ja toissijaisen pääoman (T2) eristä alkaen toissijaisen pääoman eristä asetuksen (EU) N:o 575/2013 66 artiklan e alakohdan mukaisesti. Tällöin on tarpeen, että jäljelle jäävää määrää vastaavia vähennyksiä sovelletaan myös laskettaessa omia varoja asetuksessa (EU) N:o 575/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (11) säädettyjen vaatimusten soveltamiseksi. Muussa tapauksessa sellaisten väliyhtiönä toimivien yhteisöjen vakavaraisuussuhdeluvut, jotka ovat laskeneet liikkeeseen omia varoja hyväksyttävien velkojen sijaan sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen omistusoikeuden hankinnan rahoittamiseksi, voivat olla liian suuria. Lisäksi pitämällä sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen omistusosuuksien kohtelun vakavaraisuus- ja kriisinratkaisutarkoituksessa yhdenmukaisena, vältetään tarpeetonta monimutkaisuutta, sillä laitokset voivat edelleen laskea, ilmoittaa ja julkistaa vain yhden kokonaisriskin määrän ja yhden vastuiden kokonaismäärän sekä vakavaraisuus- että kriisinratkaisutarkoituksessa. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 49 artiklan 2 kohtaa olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(8)

Sen varmistamiseksi, että vähentämisjärjestely pysyy oikeasuhteisena, väliyhtiönä toimivien yhteisöjen olisi voitava valita instrumenttien yhdistelmä, joka koostuu omista varoista tai hyväksyttävistä veloista ja jolla ne rahoittavat sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen omistusoikeuden hankinnan. Tämä antaisi väliyhtiönä toimiville yhteisöille mahdollisuuden välttää täysin kaikki omiin varoihin liittyvät vähennykset, kunhan ne ovat laskeneet liikkeeseen riittävästi hyväksyttäviä velkoja. Vähennyksiä olisi siksi ensin sovellettava väliyhtiönä toimivien yhteisöjen hyväksyttävien velkojen eriin. Jos väliyhtiönä toimivan yhteisön edellytetään noudattavan sisäistä MREL-vähimmäisvaatimusta yksilöllisesti direktiivin 2014/59/EU nojalla, vähennyksiä olisi sovellettava kyseisen direktiivin 45 f artiklan 2 kohdan edellytykset täyttäviin hyväksyttäviin velkoihin. Jos vähennettävä määrä ylittää väliyhtiönä toimivien yhteisöjen hyväksyttävien velkojen erien määrän, jäljelle jäävä määrä olisi vähennettävä niiden ydinpääoman (CET1), ensisijaisen lisäpääoman (AT1) ja toissijaisen pääoman (T2) eristä alkaen toissijaisen pääoman eristä asetuksen (EU) N:o 575/2013 66 artiklan e alakohdan mukaisesti. Tällöin on tarpeen, että jäljelle jäävää määrää vastaavia vähennyksiä sovelletaan myös laskettaessa omia varoja asetuksessa (EU) N:o 575/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (11) säädettyjen vaatimusten soveltamiseksi. Muussa tapauksessa sellaisten väliyhtiönä toimivien yhteisöjen vakavaraisuussuhdeluvut, jotka ovat laskeneet liikkeeseen omia varoja hyväksyttävien velkojen sijaan sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen omistusoikeuden hankinnan rahoittamiseksi, voivat olla liian suuria. Lisäksi pitämällä sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen omistusosuuksien kohtelun vakavaraisuus- ja kriisinratkaisutarkoituksessa yhdenmukaisena, vältetään tarpeetonta monimutkaisuutta, sillä laitokset voivat edelleen laskea, ilmoittaa ja julkistaa vain yhden kokonaisriskin määrän ja yhden vastuiden kokonaismäärän sekä vakavaraisuus- että kriisinratkaisutarkoituksessa. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 49 artiklan 2 kohtaa olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (9) | Vähentämisjärjestelyn oikeasuhteisuuden parantamiseksi edelleen järjestelyä ei pitäisi soveltaa poikkeustapauksissa, joissa direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan ja 4 kohdan mukaisesti sisäistä MREL-vähimmäisvaatimusta sovelletaan ainoastaan konsolidoinnin perusteella konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen liikkeeseen laskemiin sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttäviin varoihin. Samaa poikkeusta olisi sovellettava, jos asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 b artiklassa säädettyä EU:n ulkopuolisten G-SII-laitosten olennaisten tytäryritysten omien varojen ja hyväksyttävien velkojen vaatimusta noudatetaan konsolidoinnin perusteella kyseisen asetuksen 11 artiklan 3 a kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(9)

Vähentämisjärjestelyn oikeasuhteisuuden parantamiseksi edelleen järjestelyä ei pitäisi soveltaa poikkeustapauksissa, joissa direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan ja 4 kohdan mukaisesti sisäistä MREL-vähimmäisvaatimusta sovelletaan ainoastaan konsolidoinnin perusteella konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen liikkeeseen laskemiin sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttäviin varoihin. Samaa poikkeusta olisi sovellettava, jos asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 b artiklassa säädettyä EU:n ulkopuolisten G-SII-laitosten olennaisten tytäryritysten omien varojen ja hyväksyttävien velkojen vaatimusta noudatetaan konsolidoinnin perusteella kyseisen asetuksen 11 artiklan 3 a kohdan nojalla.

| (10) | Sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen välillisellä merkitsemisellä olisi varmistettava, että kun koittaa ajankohta, jolloin tytäryritys todetaan elinkyvyttömäksi, tappiot tosiasiallisesti siirretään kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle ja kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö vahvistaa asianomaisen tytäryrityksen pääomapohjaa. Väliyhtiönä toimivan yhteisön ei pitäisi sen vuoksi kattaa kyseisiä tappioita, vaan siitä olisi tultava pelkkä väline, jonka avulla kyseiset tappiot siirretään kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle. Tämän johdosta ja sen varmistamiseksi, että välillisen merkitsemisen lopputulos vastaa direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 6 kohdassa säädetyn valtuutuksen mukaista kokonaan suoraan merkitsemisen lopputulosta, väliyhtiönä toimivan yhteisön kokonaisriskin määrän laskemiseksi riskipainoja ei olisi sovellettava asetuksen (EU) N:o 575/2013 72 e artiklaan lisättävän uuden vähentämisjärjestelyn nojalla vähennettäviin vastuisiin. Vastaavasti kyseiset vastuut olisi jätettävä väliyhtiönä toimivan yhteisön vastuiden kokonaismäärän laskennan ulkopuolelle. Tämä riskipainotusten soveltamatta jättäminen ja kyseisten vastuiden jättäminen vastuiden kokonaismäärän ulkopuolelle olisi rajoitettava tiukasti kyseisen asetuksen 72 e artiklaan lisättävän uuden vähentämisjärjestelyn mukaisesti vähennettäviin vastuisiin, jotta voidaan toteuttaa käytännössä sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen välillinen merkitseminen. |
| --- | --- |

(10)

Sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen välillisellä merkitsemisellä olisi varmistettava, että kun koittaa ajankohta, jolloin tytäryritys todetaan elinkyvyttömäksi, tappiot tosiasiallisesti siirretään kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle ja kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö vahvistaa asianomaisen tytäryrityksen pääomapohjaa. Väliyhtiönä toimivan yhteisön ei pitäisi sen vuoksi kattaa kyseisiä tappioita, vaan siitä olisi tultava pelkkä väline, jonka avulla kyseiset tappiot siirretään kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle. Tämän johdosta ja sen varmistamiseksi, että välillisen merkitsemisen lopputulos vastaa direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 6 kohdassa säädetyn valtuutuksen mukaista kokonaan suoraan merkitsemisen lopputulosta, väliyhtiönä toimivan yhteisön kokonaisriskin määrän laskemiseksi riskipainoja ei olisi sovellettava asetuksen (EU) N:o 575/2013 72 e artiklaan lisättävän uuden vähentämisjärjestelyn nojalla vähennettäviin vastuisiin. Vastaavasti kyseiset vastuut olisi jätettävä väliyhtiönä toimivan yhteisön vastuiden kokonaismäärän laskennan ulkopuolelle. Tämä riskipainotusten soveltamatta jättäminen ja kyseisten vastuiden jättäminen vastuiden kokonaismäärän ulkopuolelle olisi rajoitettava tiukasti kyseisen asetuksen 72 e artiklaan lisättävän uuden vähentämisjärjestelyn mukaisesti vähennettäviin vastuisiin, jotta voidaan toteuttaa käytännössä sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen välillinen merkitseminen.

| (11) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/763 (12) vahvistettuja lomakkeita MREL-vähimmäisvaatimusta ja EU:n ulkopuolisten G-SII-laitosten olennaisiin tytäryrityksiin sovellettavaa omien varojen ja hyväksyttävien velkojen vaatimusta koskevien yhdenmukaistettujen tietojen julkistamista varten olisi muutettava vastaamaan sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen uutta vähentämisjärjestelyä. Julkistamislomakkeita olisi muutettava myös siten, että ne sisältävät kokonaisriskin määrän ja vastuiden kokonaismäärän, jotka väliyhtiönä toimivilla yhteisöillä olisi, elleivät ne jättäisi ulkopuolelle kyseisen uuden vähentämisjärjestelyn mukaisesti vähennettyjä vastuita. |
| --- | --- |

(11)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/763 (12) vahvistettuja lomakkeita MREL-vähimmäisvaatimusta ja EU:n ulkopuolisten G-SII-laitosten olennaisiin tytäryrityksiin sovellettavaa omien varojen ja hyväksyttävien velkojen vaatimusta koskevien yhdenmukaistettujen tietojen julkistamista varten olisi muutettava vastaamaan sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen uutta vähentämisjärjestelyä. Julkistamislomakkeita olisi muutettava myös siten, että ne sisältävät kokonaisriskin määrän ja vastuiden kokonaismäärän, jotka väliyhtiönä toimivilla yhteisöillä olisi, elleivät ne jättäisi ulkopuolelle kyseisen uuden vähentämisjärjestelyn mukaisesti vähennettyjä vastuita.

| (12) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat väliyhtiönä toimivien yhteisöjen omistusosuuksien vakavaraisuuskohtelun täydellinen yhdenmukaistaminen, kun on kyse samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan konserniin kuuluvien yhteisöjen sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävistä varoista, ja G-SII-laitosten ja EU:n ulkopuolisten G-SII-laitosten olennaisten tytäryritysten omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevien vaatimusten tarkistaminen kohdennetusti, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat väliyhtiönä toimivien yhteisöjen omistusosuuksien vakavaraisuuskohtelun täydellinen yhdenmukaistaminen, kun on kyse samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan konserniin kuuluvien yhteisöjen sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävistä varoista, ja G-SII-laitosten ja EU:n ulkopuolisten G-SII-laitosten olennaisten tytäryritysten omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevien vaatimusten tarkistaminen kohdennetusti, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (13) | Jotta voidaan arvioida asianmukaisesti sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen välillisen merkitsemisen, uusi vähentämisjärjestely mukaan luettuna, mahdollisia tahattomia seurauksia, ja varmistaa erityyppisten pankkiryhmien oikeasuhteinen kohtelu ja tasapuoliset toimintaedellytykset, erityisesti kun on kyse laitoksista, joilla on toiminnallinen yhtiö holdingyhtiön ja sen tytäryritysten välillä, ja yhteisöistä, joiden kriisinratkaisusuunnitelmassa edellytetään niiden likvidointia tavanomaisissa maksukyvyttömyysmenettelyissä kaatumistilanteessa, komission olisi tarkasteltava uudelleen sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen välillisen merkitsemisen täytäntöönpanoa rakenteeltaan erityyppisissä pankkiryhmissä mahdollisimman pian. Komission olisi arvioitava asianmukaisesti mahdollisia rakenteellisia ratkaisuja mahdollisesti havaittuihin kysymyksiin, kuten sellaisten yhteisöjen, jotka eivät itse ole kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, mahdollisuus noudattaa omia MREL-vähimmäisvaatimuksiaan konsolidoinnin perusteella. Tähän liitetyssä komission mahdollisesti hyväksymässä lainsäädäntöehdotuksessa olisi asianmukaisesti otettava huomioon sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen välilliseen merkitsemiseen sovellettavan erityiskohtelun soveltamispäivä, jotta se voidaan toteuttaa ennen kuin asetuksen (EU) N:o 575/2013 72 e artiklan 5 kohtaa aletaan soveltaa. Tällaisessa lainsäädäntöehdotuksessa olisi suotavaa käsitellä yksinomaan tätä asiaa. |
| --- | --- |

(13)

Jotta voidaan arvioida asianmukaisesti sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen välillisen merkitsemisen, uusi vähentämisjärjestely mukaan luettuna, mahdollisia tahattomia seurauksia, ja varmistaa erityyppisten pankkiryhmien oikeasuhteinen kohtelu ja tasapuoliset toimintaedellytykset, erityisesti kun on kyse laitoksista, joilla on toiminnallinen yhtiö holdingyhtiön ja sen tytäryritysten välillä, ja yhteisöistä, joiden kriisinratkaisusuunnitelmassa edellytetään niiden likvidointia tavanomaisissa maksukyvyttömyysmenettelyissä kaatumistilanteessa, komission olisi tarkasteltava uudelleen sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen välillisen merkitsemisen täytäntöönpanoa rakenteeltaan erityyppisissä pankkiryhmissä mahdollisimman pian. Komission olisi arvioitava asianmukaisesti mahdollisia rakenteellisia ratkaisuja mahdollisesti havaittuihin kysymyksiin, kuten sellaisten yhteisöjen, jotka eivät itse ole kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, mahdollisuus noudattaa omia MREL-vähimmäisvaatimuksiaan konsolidoinnin perusteella. Tähän liitetyssä komission mahdollisesti hyväksymässä lainsäädäntöehdotuksessa olisi asianmukaisesti otettava huomioon sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen välilliseen merkitsemiseen sovellettavan erityiskohtelun soveltamispäivä, jotta se voidaan toteuttaa ennen kuin asetuksen (EU) N:o 575/2013 72 e artiklan 5 kohtaa aletaan soveltaa. Tällaisessa lainsäädäntöehdotuksessa olisi suotavaa käsitellä yksinomaan tätä asiaa.

| (14) | Sen varmistamiseksi, että laitoksilla on riittävästi aikaa ottaa käyttöön sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen välilliseen merkitsemiseen sovellettava erityiskohtelu, uusi vähentämisjärjestely mukaan lukien, ja että markkinat voivat tarvittaessa ottaa vastaan sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen uusia liikkeeseenlaskuja, säännöksiä, joissa kyseisestä kohtelusta säädetään, olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2024 lopullisten MREL-vähimmäisvaatimusten noudattamiselle asetetun määräajan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Sen varmistamiseksi, että laitoksilla on riittävästi aikaa ottaa käyttöön sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen välilliseen merkitsemiseen sovellettava erityiskohtelu, uusi vähentämisjärjestely mukaan lukien, ja että markkinat voivat tarvittaessa ottaa vastaan sisäisen MREL-vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien varojen uusia liikkeeseenlaskuja, säännöksiä, joissa kyseisestä kohtelusta säädetään, olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2024 lopullisten MREL-vähimmäisvaatimusten noudattamiselle asetetun määräajan mukaisesti.

| (15) | Asetus (EU) N:o 575/2013 ja direktiivi 2014/59/EU olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(15)

Asetus (EU) N:o 575/2013 ja direktiivi 2014/59/EU olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) N:o 575/2013 seuraavasti:

| 1) | lisätään 4 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:






  ”130 a) | ’asiaankuuluvalla kolmannen maan viranomaisella’ direktiivin 2014/59/EU 2 artiklan 1 kohdan 90 alakohdassa määriteltyä kolmannen maan viranomaista;” |
| --- | --- | --- |

1)

lisätään 4 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”130 a)

’asiaankuuluvalla kolmannen maan viranomaisella’ direktiivin 2014/59/EU 2 artiklan 1 kohdan 90 alakohdassa määriteltyä kolmannen maan viranomaista;”

| 2) | korvataan 12 a artikla seuraavasti:

  ”12 a artikla


  Konsolidoitu laskenta sellaisten G-SII-laitosten osalta, joihin kuuluu useita kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä


  Jos ainakin kaksi G-SII-yhteisöä, jotka ovat osa samaa G-SII-laitosta, on kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä tai kolmansien maiden yhteisöjä, jotka olisivat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, jos ne olisivat sijoittautuneet unioniin, kyseisen G-SII-laitoksen EU:ssa emoyrityksenä toimivan laitoksen on laskettava 92 a artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu omien varojen ja hyväksyttävien velkojen määrä






  a) | kullekin kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle tai kolmannen maan yhteisölle, joka olisi kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö, jos se olisi sijoittautunut unioniin; |
| --- | --- | --- |

2)

korvataan 12 a artikla seuraavasti:

”12 a artikla

Konsolidoitu laskenta sellaisten G-SII-laitosten osalta, joihin kuuluu useita kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä

Jos ainakin kaksi G-SII-yhteisöä, jotka ovat osa samaa G-SII-laitosta, on kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä tai kolmansien maiden yhteisöjä, jotka olisivat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, jos ne olisivat sijoittautuneet unioniin, kyseisen G-SII-laitoksen EU:ssa emoyrityksenä toimivan laitoksen on laskettava 92 a artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu omien varojen ja hyväksyttävien velkojen määrä

a)

kullekin kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle tai kolmannen maan yhteisölle, joka olisi kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö, jos se olisi sijoittautunut unioniin;

| b) | EU:ssa emoyrityksenä toimivalle laitokselle ikään kuin se olisi kyseisen G-SII-laitoksen ainoa kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö. |
| --- | --- |

b)

EU:ssa emoyrityksenä toimivalle laitokselle ikään kuin se olisi kyseisen G-SII-laitoksen ainoa kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö.

Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun laskelman on perustuttava EU:ssa emoyrityksenä toimivan laitoksen konsolidoituun asemaan.

Kriisinratkaisuviranomaisten on toimittava direktiivin 2014/59/EU 45 d artiklan 4 kohdan ja 45 h artiklan 2 kohdan mukaisesti.”;

| 3) | lisätään 49 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Tätä kohtaa ei sovelleta 72 e artiklan 5 kohdassa säädettyihin vähennyksiin.”; |
| --- | --- |

3)

lisätään 49 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Tätä kohtaa ei sovelleta 72 e artiklan 5 kohdassa säädettyihin vähennyksiin.”;

| 4) | lisätään 72 b artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Sovellettaessa 92 b artiklaa tämän kohdan ensimmäisen alakohdan c, k, l ja m alakohdassa olevia viittauksia kriisinratkaisun kohteena olevaan yhteisöön on pidettävä viittauksina myös laitokseen, joka on EU:n ulkopuolisen G-SII-laitoksen olennainen tytäryritys.”; |
| --- | --- |

4)

lisätään 72 b artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Sovellettaessa 92 b artiklaa tämän kohdan ensimmäisen alakohdan c, k, l ja m alakohdassa olevia viittauksia kriisinratkaisun kohteena olevaan yhteisöön on pidettävä viittauksina myös laitokseen, joka on EU:n ulkopuolisen G-SII-laitoksen olennainen tytäryritys.”;

| 5) | muutetaan 72 e artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Jos EU:ssa emoyrityksenä toimivalla laitoksella tai jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivalla laitoksella, johon sovelletaan 92 a artiklaa, on suoria, välillisiä tai synteettisiä omistusosuuksia sellaisen yhden tai useamman tytäryrityksen omien varojen instrumenteista tai hyväksyttävien velkojen instrumenteista, joka ei kuulu samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään kuin kyseinen emoyritys, kyseisen emoyrityksen kriisinratkaisuviranomainen voi, otettuaan asianmukaisesti huomioon mahdollisten asianomaisten tytäryritysten kriisinratkaisuviranomaisten tai asiaankuuluvien kolmansien maiden viranomaisten näkemyksen, sallia, että emoyritys vähentää tällaiset omistusosuudet vähentämällä pienemmän määrän, jonka määrittää kyseisen emoyrityksenä toimivan laitoksen kriisinratkaisuviranomainen. Kyseisen mukautetun määrän on oltava vähintään yhtä suuri kuin määrä (m), joka lasketaan seuraavasti: | mi = max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – max{ri · aRWAi; wi · aLREi}]}} |
| --- | --- | --- | --- |

5)

muutetaan 72 e artikla seuraavasti:

a)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Jos EU:ssa emoyrityksenä toimivalla laitoksella tai jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivalla laitoksella, johon sovelletaan 92 a artiklaa, on suoria, välillisiä tai synteettisiä omistusosuuksia sellaisen yhden tai useamman tytäryrityksen omien varojen instrumenteista tai hyväksyttävien velkojen instrumenteista, joka ei kuulu samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään kuin kyseinen emoyritys, kyseisen emoyrityksen kriisinratkaisuviranomainen voi, otettuaan asianmukaisesti huomioon mahdollisten asianomaisten tytäryritysten kriisinratkaisuviranomaisten tai asiaankuuluvien kolmansien maiden viranomaisten näkemyksen, sallia, että emoyritys vähentää tällaiset omistusosuudet vähentämällä pienemmän määrän, jonka määrittää kyseisen emoyrityksenä toimivan laitoksen kriisinratkaisuviranomainen. Kyseisen mukautetun määrän on oltava vähintään yhtä suuri kuin määrä (m), joka lasketaan seuraavasti:

mi = max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – max{ri · aRWAi; wi · aLREi}]}}

jossa:

| i | = | tytäryritystä merkitsevä indeksi; |
| --- | --- | --- |
| OPi | = | tytäryrityksen i liikkeeseen laskemien ja emoyrityksenä toimivan laitoksen hallussa olevien omien varojen instrumenttien määrä; |
| LPi | = | tytäryrityksen i liikkeeseen laskemien ja emoyrityksenä toimivan laitoksen hallussa olevien hyväksyttävien velkojen määrä; |
| β | = | tytäryrityksen i liikkeeseen laskemien ja emoyrityksenä toimivan yrityksen hallussa olevien omien varojen instrumenttien ja hyväksyttävien velkojen instrumenttien prosentuaalinen osuus, joka lasketaan seuraavasti:



  ; |
| Oi | = | tytäryrityksen i omien varojen määrä, jossa ei oteta huomioon tämän kohdan mukaisesti laskettua vähennystä; |
| Li | = | tytäryrityksen i hyväksyttävien velkojen määrä, jossa ei oteta huomioon tämän kohdan mukaisesti laskettua vähennystä; |
| ri | = | suhdeluku, jota sovelletaan tytäryritykseen i sen kriisinratkaisun kohteena olevan ryhmän tasolla tämän asetuksen 92 a artiklan 1 kohdan a alakohdan ja direktiivin 2014/59/EU 45 c artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti, tai kolmansien maiden tytäryritysten osalta vastaava kriisinratkaisuvaatimus, jota sovelletaan tytäryritykseen i siinä kolmannessa maassa, jossa sen pääkonttori sijaitsee, jos kyseinen vaatimus täytetään instrumenteilla, jotka katsottaisiin tämän asetuksen mukaisiksi omiksi varoiksi tai hyväksyttäviksi veloiksi; |
| aRWAi | = | 92 artiklan 3 kohdan mukaisesti laskettu G-SII-yhteisön i vastuisiin sisältyvän kokonaisriskin määrä, jossa otetaan huomioon 12 a artiklan mukautukset, tai kolmansien maiden tytäryritysten osalta sovellettavien paikallisten säännösten mukaisesti laskettu G-SII-yhteisön i vastuisiin sisältyvän kokonaisriskin määrä; |
| wi | = | suhdeluku, jota sovelletaan tytäryritykseen i sen kriisinratkaisun kohteena olevan ryhmän tasolla tämän asetuksen 92 a artiklan 1 kohdan b alakohdan ja direktiivin 2014/59/EU 45 c artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan mukaisesti, tai kolmansien maiden tytäryritysten osalta vastaava kriisinratkaisuvaatimus, jota sovelletaan tytäryritykseen i siinä kolmannessa maassa, jossa sen pääkonttori sijaitsee, jos kyseinen vaatimus täytetään instrumenteilla, jotka katsottaisiin tämän asetuksen mukaisiksi omiksi varoiksi tai hyväksyttäviksi veloiksi; |
| aLREi | = | 429 artiklan 4 kohdan mukaisesti laskettu G-SII-yhteisön i vastuiden kokonaismäärä tai kolmansien maiden tytäryritysten osalta sovellettavien paikallisten säännösten mukaisesti laskettu G-SII-yhteisön i vastuiden kokonaismäärä. |

i

=

tytäryritystä merkitsevä indeksi;

OPi

=

tytäryrityksen i liikkeeseen laskemien ja emoyrityksenä toimivan laitoksen hallussa olevien omien varojen instrumenttien määrä;

LPi

=

tytäryrityksen i liikkeeseen laskemien ja emoyrityksenä toimivan laitoksen hallussa olevien hyväksyttävien velkojen määrä;

β

=

tytäryrityksen i liikkeeseen laskemien ja emoyrityksenä toimivan yrityksen hallussa olevien omien varojen instrumenttien ja hyväksyttävien velkojen instrumenttien prosentuaalinen osuus, joka lasketaan seuraavasti:

Formula
  ;

Oi

=

tytäryrityksen i omien varojen määrä, jossa ei oteta huomioon tämän kohdan mukaisesti laskettua vähennystä;

Li

=

tytäryrityksen i hyväksyttävien velkojen määrä, jossa ei oteta huomioon tämän kohdan mukaisesti laskettua vähennystä;

ri

=

suhdeluku, jota sovelletaan tytäryritykseen i sen kriisinratkaisun kohteena olevan ryhmän tasolla tämän asetuksen 92 a artiklan 1 kohdan a alakohdan ja direktiivin 2014/59/EU 45 c artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti, tai kolmansien maiden tytäryritysten osalta vastaava kriisinratkaisuvaatimus, jota sovelletaan tytäryritykseen i siinä kolmannessa maassa, jossa sen pääkonttori sijaitsee, jos kyseinen vaatimus täytetään instrumenteilla, jotka katsottaisiin tämän asetuksen mukaisiksi omiksi varoiksi tai hyväksyttäviksi veloiksi;

aRWAi

=

92 artiklan 3 kohdan mukaisesti laskettu G-SII-yhteisön i vastuisiin sisältyvän kokonaisriskin määrä, jossa otetaan huomioon 12 a artiklan mukautukset, tai kolmansien maiden tytäryritysten osalta sovellettavien paikallisten säännösten mukaisesti laskettu G-SII-yhteisön i vastuisiin sisältyvän kokonaisriskin määrä;

wi

=

suhdeluku, jota sovelletaan tytäryritykseen i sen kriisinratkaisun kohteena olevan ryhmän tasolla tämän asetuksen 92 a artiklan 1 kohdan b alakohdan ja direktiivin 2014/59/EU 45 c artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan mukaisesti, tai kolmansien maiden tytäryritysten osalta vastaava kriisinratkaisuvaatimus, jota sovelletaan tytäryritykseen i siinä kolmannessa maassa, jossa sen pääkonttori sijaitsee, jos kyseinen vaatimus täytetään instrumenteilla, jotka katsottaisiin tämän asetuksen mukaisiksi omiksi varoiksi tai hyväksyttäviksi veloiksi;

aLREi

=

429 artiklan 4 kohdan mukaisesti laskettu G-SII-yhteisön i vastuiden kokonaismäärä tai kolmansien maiden tytäryritysten osalta sovellettavien paikallisten säännösten mukaisesti laskettu G-SII-yhteisön i vastuiden kokonaismäärä.

Jos emoyrityksenä toimiva laitos saa ensimmäisen alakohdan mukaisesti vähentää mukautetun määrän, tytäryritys vähentää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen omien varojen instrumenteista ja hyväksyttävien velkojen instrumenteista olevien omistusosuuksien määrän ja tämän mukautetun määrän välisen erotuksen.”;

| b) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”5.   Direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c ja d alakohdassa tarkoitettujen laitosten ja yhteisöjen on vähennettävä hyväksyttävien velkojen eristä omistusosuutensa, joita niillä on omien varojen instrumenteista ja hyväksyttävien velkojen instrumenteista, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | omien varojen instrumentit ja hyväksyttävien velkojen instrumentit ovat sellaisen laitoksen tai yhteisön hallussa, joka ei ole itse kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö, mutta joka on kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön tytäryritys tai sellaisen kolmannen maan yhteisön tytäryritys, joka olisi kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö, jos se olisi sijoittautunut unioniin; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään kohta seuraavasti:

”5.   Direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c ja d alakohdassa tarkoitettujen laitosten ja yhteisöjen on vähennettävä hyväksyttävien velkojen eristä omistusosuutensa, joita niillä on omien varojen instrumenteista ja hyväksyttävien velkojen instrumenteista, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

omien varojen instrumentit ja hyväksyttävien velkojen instrumentit ovat sellaisen laitoksen tai yhteisön hallussa, joka ei ole itse kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö, mutta joka on kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön tytäryritys tai sellaisen kolmannen maan yhteisön tytäryritys, joka olisi kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö, jos se olisi sijoittautunut unioniin;

| b) | a alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön on noudatettava tämän asetuksen 92 b artiklassa tai direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklassa säädettyjä vaatimuksia; |
| --- | --- |

b)

a alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön on noudatettava tämän asetuksen 92 b artiklassa tai direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklassa säädettyjä vaatimuksia;

| c) | a alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön hallussa olevat omien varojen instrumentit ja hyväksyttävien velkojen instrumentit laski liikkeeseen tämän asetuksen 92 b artiklan 1 kohdassa tai direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 1 kohdassa tarkoitettu laitos tai yhteisö, joka ei ole itse kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö ja joka kuuluu samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään kuin a alakohdassa tarkoitettu laitos tai yhteisö. |
| --- | --- |

c)

a alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön hallussa olevat omien varojen instrumentit ja hyväksyttävien velkojen instrumentit laski liikkeeseen tämän asetuksen 92 b artiklan 1 kohdassa tai direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 1 kohdassa tarkoitettu laitos tai yhteisö, joka ei ole itse kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö ja joka kuuluu samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään kuin a alakohdassa tarkoitettu laitos tai yhteisö.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, omien varojen instrumenttien ja hyväksyttävien velkojen instrumenttien omistusosuuksia ei vähennetä, jos ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön edellytetään noudattavan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettua vaatimusta konsolidoinnin perusteella ja ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettu laitos tai yhteisö kuuluu ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön konsolidoinnin piiriin ensimmäisen osan II osaston 2 luvun mukaisesti.

Tätä kohtaa sovellettaessa viittausta hyväksyttävien velkojen eriin on pidettävä viittauksena johonkin seuraavista:

| a) | hyväksyttävien velkojen erät, jotka otetaan huomioon 92 b artiklassa säädetyn vaatimuksen täyttämiseksi; |
| --- | --- |

a)

hyväksyttävien velkojen erät, jotka otetaan huomioon 92 b artiklassa säädetyn vaatimuksen täyttämiseksi;

| b) | velat, jotka täyttävät direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

b)

velat, jotka täyttävät direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetyt edellytykset.

Tätä kohtaa sovellettaessa viittausta omien varojen instrumentteihin ja hyväksyttävien velkojen instrumentteihin on pidettävä viittauksena johonkin seuraavista:

| a) | omien varojen instrumentit ja hyväksyttävien velkojen instrumentit, jotka täyttävät 92 b artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset; |
| --- | --- |

a)

omien varojen instrumentit ja hyväksyttävien velkojen instrumentit, jotka täyttävät 92 b artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset;

| b) | omat varat ja velat, jotka täyttävät direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset.”; |
| --- | --- |

b)

omat varat ja velat, jotka täyttävät direktiivin 2014/59/EU 45 f artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset.”;

| 6) | kumotaan 92 a artiklan 3 kohta; |
| --- | --- |

6)

kumotaan 92 a artiklan 3 kohta;

| 7) | korvataan 113 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Riskipainotettujen vastuuerien yhteismäärän laskemiseksi kaikkiin vastuisiin on sovellettava riskipainoja 2 jakson säännösten mukaisesti, jollei kyseisiä vastuita vähennetä omista varoista tai jollei niitä käsitellä 72 e artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. Sovellettavan riskipainon on perustuttava vastuuryhmään, johon vastuu on luokiteltu, ja vastuun luottoluokitukseen 2 jaksossa täsmennetyssä laajuudessa. Luottokelpoisuus voidaan määritellä viittaamalla ulkoisten luottoluokituslaitosten antamaan luottoluokitukseen tai vientitakuulaitosten luottoluokitukseen 3 jakson mukaisesti.”; |
| --- | --- |

7)

korvataan 113 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Riskipainotettujen vastuuerien yhteismäärän laskemiseksi kaikkiin vastuisiin on sovellettava riskipainoja 2 jakson säännösten mukaisesti, jollei kyseisiä vastuita vähennetä omista varoista tai jollei niitä käsitellä 72 e artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. Sovellettavan riskipainon on perustuttava vastuuryhmään, johon vastuu on luokiteltu, ja vastuun luottoluokitukseen 2 jaksossa täsmennetyssä laajuudessa. Luottokelpoisuus voidaan määritellä viittaamalla ulkoisten luottoluokituslaitosten antamaan luottoluokitukseen tai vientitakuulaitosten luottoluokitukseen 3 jakson mukaisesti.”;

| 8) | korvataan 151 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Riskipainotettujen vastuuerien yhteismäärä sellaisiin vastuisiin liittyvän luottoriskin osalta, jotka kuuluvat johonkin 147 artiklan 2 kohdan a–e tai g alakohdassa tarkoitetuista vastuuryhmistä, on laskettava alajakson 2 mukaisesti, jollei kyseisiä vastuita vähennetä omista varoista tai jollei niitä käsitellä 72 e artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.”; |
| --- | --- |

8)

korvataan 151 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Riskipainotettujen vastuuerien yhteismäärä sellaisiin vastuisiin liittyvän luottoriskin osalta, jotka kuuluvat johonkin 147 artiklan 2 kohdan a–e tai g alakohdassa tarkoitetuista vastuuryhmistä, on laskettava alajakson 2 mukaisesti, jollei kyseisiä vastuita vähennetä omista varoista tai jollei niitä käsitellä 72 e artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.”;

| 9) | lisätään 429 a artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:






  ”q) | vastuut, jotka käsitellään 72 e artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

9)

lisätään 429 a artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”q)

vastuut, jotka käsitellään 72 e artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.”;

| 10) | lisätään kymmenennen osan I osaston 1 luvun 3 jaksoon alajakso seuraavasti:

  ”Alajakso 3 a
  Hyväksyttävien velkojen eristä tehtävät vähennykset

  477 a artikla
  Hyväksyttävien velkojen eristä tehtävät vähennykset

  1.   Poiketen siitä, mitä 72 e artiklan 4 kohdassa säädetään ja 31 päivään joulukuuta 2024 saakka emoyrityksenä toimivan laitoksen kriisinratkaisuviranomainen voi otettuaan asianmukaisesti huomioon mahdollisten asianomaisten tytäryritysten kriisinratkaisuviranomaisten tai asiaankuuluvien kolmansien maiden viranomaisten näkemyksen sallia, että mukautettu määrä mi lasketaan käyttämällä seuraavaa ri:n ja wi:n määritelmää:







  ri | = | riskiperusteisen pääoman kokonaismäärää koskeva vaatimus, jota sovelletaan tytäryritykseen i siinä kolmannessa maassa, jossa sen pääkonttori sijaitsee, jos kyseinen vaatimus täytetään instrumenteilla, jotka katsottaisiin tämän asetuksen mukaisiksi omiksi varoiksi; |
| --- | --- | --- | --- |
| wi | = | muun kuin riskiperusteisen ensisijaisen pääoman (T1) kokonaismäärää koskeva vaatimus, jota sovelletaan tytäryritykseen i siinä kolmannessa maassa, jossa sen pääkonttori sijaitsee, jos kyseinen vaatimus täytetään instrumenteilla, jotka katsottaisiin tämän asetuksen mukaiseksi ensisijaiseksi pääomaksi (T1). |

10)

lisätään kymmenennen osan I osaston 1 luvun 3 jaksoon alajakso seuraavasti:

”Alajakso 3 a

Hyväksyttävien velkojen eristä tehtävät vähennykset

477 a artikla

Hyväksyttävien velkojen eristä tehtävät vähennykset

1.   Poiketen siitä, mitä 72 e artiklan 4 kohdassa säädetään ja 31 päivään joulukuuta 2024 saakka emoyrityksenä toimivan laitoksen kriisinratkaisuviranomainen voi otettuaan asianmukaisesti huomioon mahdollisten asianomaisten tytäryritysten kriisinratkaisuviranomaisten tai asiaankuuluvien kolmansien maiden viranomaisten näkemyksen sallia, että mukautettu määrä mi lasketaan käyttämällä seuraavaa ri:n ja wi:n määritelmää:

ri

=

riskiperusteisen pääoman kokonaismäärää koskeva vaatimus, jota sovelletaan tytäryritykseen i siinä kolmannessa maassa, jossa sen pääkonttori sijaitsee, jos kyseinen vaatimus täytetään instrumenteilla, jotka katsottaisiin tämän asetuksen mukaisiksi omiksi varoiksi;

wi

=

muun kuin riskiperusteisen ensisijaisen pääoman (T1) kokonaismäärää koskeva vaatimus, jota sovelletaan tytäryritykseen i siinä kolmannessa maassa, jossa sen pääkonttori sijaitsee, jos kyseinen vaatimus täytetään instrumenteilla, jotka katsottaisiin tämän asetuksen mukaiseksi ensisijaiseksi pääomaksi (T1).

2.   Kriisinratkaisuviranomainen voi myöntää 1 kohdassa tarkoitetun luvan, jos tytäryritys on sijoittautunut kolmanteen maahan, jolla ei vielä ole käytössä sovellettavaa paikallista kriisinratkaisujärjestelmää, jos vähintään yksi seuraavista edellytyksistä täyttyy:

| a) | nopealle varojen siirrolle tytäryritykseltä emoyrityksenä toimivalle laitokselle ei ole tai ei ole ennakoitavissa olennaisia käytännön esteitä tai oikeudellisia esteitä; |
| --- | --- |

a)

nopealle varojen siirrolle tytäryritykseltä emoyrityksenä toimivalle laitokselle ei ole tai ei ole ennakoitavissa olennaisia käytännön esteitä tai oikeudellisia esteitä;

| b) | tytäryrityksen asiaankuuluva kolmannen maan viranomainen on antanut emoyrityksenä toimivan laitoksen kriisinratkaisuviranomaiselle lausunnon, jonka mukaan tytäryrityksen 72 e artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti vähentämä määrä voitaisiin siirtää tytäryritykseltä emoyrityksenä toimivalle laitokselle.” |
| --- | --- |

b)

tytäryrityksen asiaankuuluva kolmannen maan viranomainen on antanut emoyrityksenä toimivan laitoksen kriisinratkaisuviranomaiselle lausunnon, jonka mukaan tytäryrityksen 72 e artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti vähentämä määrä voitaisiin siirtää tytäryritykseltä emoyrityksenä toimivalle laitokselle.”

2 artikla

Direktiivin 2014/59/EU muuttaminen

Muutetaan direktiivi 2014/59/EU seuraavasti:

| 1) | korvataan 45 d artiklan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Jos 45 h artiklan 2 kohtaa sovellettaessa useampi kuin yksi G-SII-yhteisöistä, jotka ovat osa samaa G-SII-laitosta, ovat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä tai kolmansien maiden yhteisöjä, jotka olisivat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, jos ne olisivat sijoittautuneet unioniin, asianomaisten kriisinratkaisuviranomaisten on laskettava tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määrä






  a) | kullekin kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle tai kolmannen maan yhteisölle, joka olisi kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö, jos se olisi sijoittautunut unioniin; |
| --- | --- | --- |

1)

korvataan 45 d artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Jos 45 h artiklan 2 kohtaa sovellettaessa useampi kuin yksi G-SII-yhteisöistä, jotka ovat osa samaa G-SII-laitosta, ovat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä tai kolmansien maiden yhteisöjä, jotka olisivat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, jos ne olisivat sijoittautuneet unioniin, asianomaisten kriisinratkaisuviranomaisten on laskettava tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määrä

a)

kullekin kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle tai kolmannen maan yhteisölle, joka olisi kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö, jos se olisi sijoittautunut unioniin;

| b) | unionissa emoyrityksenä toimivalle yritykselle ikään kuin se olisi G-SII-laitoksen ainoa kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö.”; |
| --- | --- |

b)

unionissa emoyrityksenä toimivalle yritykselle ikään kuin se olisi G-SII-laitoksen ainoa kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö.”;

| 2) | kumotaan 45 f artiklan 6 kohta; |
| --- | --- |

2)

kumotaan 45 f artiklan 6 kohta;

| 3) | korvataan 45 h artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Jos useampi kuin yksi G-SII-yhteisöistä, jotka ovat osa samaa G-SII-laitosta, ovat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä tai kolmansien maiden yhteisöjä, jotka olisivat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, jos ne olisivat sijoittautunut unioniin, 1 kohdassa tarkoitetut kriisinratkaisuviranomaiset keskustelevat keskenään, ja jos se on tarpeen ja G-SII-laitoksen kriisinratkaisustrategian mukaista, sopivat asetuksen (EU) N:o 575/2013 72 e artiklan soveltamisesta ja mahdollisista mukautuksista, joilla voidaan minimoida tai poistaa ero tämän direktiivin 45 d artiklan 4 kohdan a alakohdassa ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 12 a artiklan a alakohdassa tarkoitettujen, yksittäisiä kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä tai kolmansien maiden yhteisöjä koskevien määrien summan ja tämän direktiivin 45 d artiklan 4 kohdan b alakohdassa ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 12 a artiklan b alakohdassa tarkoitettujen määrien summan välillä.
  Tällainen mukautus voidaan tehdä seuraavin edellytyksin:






  a) | mukautusta voidaan soveltaa asianomaisten jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden välisiin eroihin kokonaisriskin määriä koskevissa laskelmissa mukauttamalla vaatimuksen tasoa; |
| --- | --- | --- |

3)

korvataan 45 h artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jos useampi kuin yksi G-SII-yhteisöistä, jotka ovat osa samaa G-SII-laitosta, ovat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä tai kolmansien maiden yhteisöjä, jotka olisivat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, jos ne olisivat sijoittautunut unioniin, 1 kohdassa tarkoitetut kriisinratkaisuviranomaiset keskustelevat keskenään, ja jos se on tarpeen ja G-SII-laitoksen kriisinratkaisustrategian mukaista, sopivat asetuksen (EU) N:o 575/2013 72 e artiklan soveltamisesta ja mahdollisista mukautuksista, joilla voidaan minimoida tai poistaa ero tämän direktiivin 45 d artiklan 4 kohdan a alakohdassa ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 12 a artiklan a alakohdassa tarkoitettujen, yksittäisiä kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä tai kolmansien maiden yhteisöjä koskevien määrien summan ja tämän direktiivin 45 d artiklan 4 kohdan b alakohdassa ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 12 a artiklan b alakohdassa tarkoitettujen määrien summan välillä.

Tällainen mukautus voidaan tehdä seuraavin edellytyksin:

a)

mukautusta voidaan soveltaa asianomaisten jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden välisiin eroihin kokonaisriskin määriä koskevissa laskelmissa mukauttamalla vaatimuksen tasoa;

| b) | mukautusta ei saa soveltaa kriisinratkaisun kohteena olevien konsernien välisistä vastuista johtuvien erojen poistamiseen. |
| --- | --- |

b)

mukautusta ei saa soveltaa kriisinratkaisun kohteena olevien konsernien välisistä vastuista johtuvien erojen poistamiseen.

Tämän direktiivin 45 d artiklan 4 kohdan a alakohdassa ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 12 a artiklan a alakohdassa tarkoitettujen, yksittäisiä kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä tai kolmansien maiden yhteisöjä, jotka olisivat kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, jos ne olisivat sijoittautuneet unioniin, koskevien määrien summa ei saa olla pienempi kuin tämän direktiivin 45 d artiklan 4 kohdan b alakohdassa ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 12 a artiklan b alakohdassa tarkoitettujen määrien summa.”;

| 4) | lisätään 129 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”Komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välillisen merkitsemisen vaikutuksia rakenteeltaan erityyppisten pankkiryhmien tasapuolisiin toimintaedellytyksiin, mukaan lukien siinä tapauksessa, että ryhmillä on toiminnallinen yhtiö kriisinratkaisun kohteena olevaksi yhteisöksi määritellyn holdingyhtiön ja sen tytäryritysten välillä. Se arvioi erityisesti seuraavia seikkoja:






  a) | sellaisille yhteisöille, jotka eivät ole kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, annettava mahdollisuus noudattaa omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevaa vähimmäisvaatimusta konsolidoinnin perusteella; |
| --- | --- | --- |

4)

lisätään 129 artiklaan kohta seuraavasti:

”Komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen kattamiseen hyväksyttävien instrumenttien välillisen merkitsemisen vaikutuksia rakenteeltaan erityyppisten pankkiryhmien tasapuolisiin toimintaedellytyksiin, mukaan lukien siinä tapauksessa, että ryhmillä on toiminnallinen yhtiö kriisinratkaisun kohteena olevaksi yhteisöksi määritellyn holdingyhtiön ja sen tytäryritysten välillä. Se arvioi erityisesti seuraavia seikkoja:

a)

sellaisille yhteisöille, jotka eivät ole kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä, annettava mahdollisuus noudattaa omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevaa vähimmäisvaatimusta konsolidoinnin perusteella;

| b) | sellaisten yhteisöjen kohtelu omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevasta vähimmäisvaatimuksesta annettujen sääntöjen mukaisesti, joiden kriisinratkaisusuunnitelmassa edellytetään, että ne likvidoidaan tavanomaisissa maksukyvyttömyysmenettelyissä; |
| --- | --- |

b)

sellaisten yhteisöjen kohtelu omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevasta vähimmäisvaatimuksesta annettujen sääntöjen mukaisesti, joiden kriisinratkaisusuunnitelmassa edellytetään, että ne likvidoidaan tavanomaisissa maksukyvyttömyysmenettelyissä;

| c) | asetuksen (EU) N:o 575/2013 72 e artiklan 5 kohdan mukaisesti vaadittujen vähennysten määrän rajoittamisen asianmukaisuus. |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EU) N:o 575/2013 72 e artiklan 5 kohdan mukaisesti vaadittujen vähennysten määrän rajoittamisen asianmukaisuus.

Komissio esittää tästä kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kyseiseen kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus ottaen huomioon asetuksen (EU) N:o 575/2013 72 e artiklan 5 kohdan soveltamispäivä.”

3 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava 2 artiklan 1 ja 3 alakohdan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 15 päivänä marraskuuta 2023. Niiden on viipymättä toimitettava kyseiset säännökset kirjallisina komissiolle.

Kyseisissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän asetukseen tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tämän asetuksen 2 artiklan 1 ja 3 alakohdassa säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

4 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 14 päivästä marraskuuta 2022.

1 artiklan 3 alakohtaa, 5 alakohdan b alakohtaa ja 7, 8 ja 9 alakohtaa kuitenkin sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2024.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 19 päivänä lokakuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  
  EUVL C 122, 17.3.2022, s. 33.

1

(2)  
  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 111.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 13. syyskuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 4. lokakuuta 2022.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/876, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta vähimmäisomavaraisuusasteen, pysyvän varainhankinnan vaatimuksen, omien varojen ja hyväksyttävien velkojen vaatimusten, vastapuoliriskin, markkinariskin, keskusvastapuoliin liittyvien vastuiden, yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin liittyvien vastuiden, suurten asiakasriskien ja raportointi- ja julkistamisvaatimusten osalta sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 150, 7.6.2019, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/877, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten tappionkattamiskyvyn ja pääomapohjan vahvistamiskyvyn osalta (EUVL L 150, 7.6.2019, s. 226).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/879, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten tappionkattamiskyvyn ja pääomapohjan vahvistamiskyvyn osalta sekä direktiivin 98/26/EY muuttamisesta (EUVL L 150, 7.6.2019, s. 296).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 806/2014, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2014, yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (EUVL L 225, 30.7.2014, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

11

(12)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/763, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU soveltamista koskevista teknisistä täytäntöönpanostandardeista valvontaan liittyvän raportoinnin ja omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen julkistamisen osalta (EUVL L 168, 12.5.2021, s. 1).

12

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/11

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/2037,

annettu 19 päivänä lokakuuta 2022,

Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (1) lausunnon,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/833 (3) annettiin Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien ajantasaisimpien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden saattamiseksi osaksi unionin oikeutta. Kyseistä asetusta muutettiin myöhemmin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1231 (4) NAFOn vuosikokouksissa vuosina 2019 ja 2020 hyväksyttyjen NAFO:n toimenpiteiden saattamiseksi osaksi unionin lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/833 (3) annettiin Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien ajantasaisimpien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden saattamiseksi osaksi unionin oikeutta. Kyseistä asetusta muutettiin myöhemmin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1231 (4) NAFOn vuosikokouksissa vuosina 2019 ja 2020 hyväksyttyjen NAFO:n toimenpiteiden saattamiseksi osaksi unionin lainsäädäntöä.

| (2) | NAFO hyväksyi syyskuussa 2021 pidetyssä 43. vuosikokouksessaan vastuualueeseensa kuuluvien kalavarojen säilyttämistä varten useita oikeudellisesti sitovia päätöksiä, jotka koskevat saaliiden pidättämistä kiintiössä ”Muut”, turskan purkamisten satamatarkastuksia alueella 3M ja grönlanninpallaksen purkamisten satamatarkastuksia sekä vahvistettuja määräyksiä seurannasta, rikkomuksista, ja täytäntöönpanon valvonnasta, jäljempänä ’NAFO-päätökset’. |
| --- | --- |

(2)

NAFO hyväksyi syyskuussa 2021 pidetyssä 43. vuosikokouksessaan vastuualueeseensa kuuluvien kalavarojen säilyttämistä varten useita oikeudellisesti sitovia päätöksiä, jotka koskevat saaliiden pidättämistä kiintiössä ”Muut”, turskan purkamisten satamatarkastuksia alueella 3M ja grönlanninpallaksen purkamisten satamatarkastuksia sekä vahvistettuja määräyksiä seurannasta, rikkomuksista, ja täytäntöönpanon valvonnasta, jäljempänä ’NAFO-päätökset’.

| (3) | NAFO-päätökset on osoitettu NAFOn sopimuspuolille, mutta ne sisältävät myös toimijoita koskevia velvoitteita. NAFOn 2 päivänä joulukuuta 2021 voimaantulleet säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet, jäljempänä ’CEM-toimenpiteet’, sitovat kaikkia NAFOn sopimuspuolia. Sen vuoksi ne on sisällytettävä unionin oikeuteen siltä osin kuin niistä ei jo säädetä unionin oikeudessa. |
| --- | --- |

(3)

NAFO-päätökset on osoitettu NAFOn sopimuspuolille, mutta ne sisältävät myös toimijoita koskevia velvoitteita. NAFOn 2 päivänä joulukuuta 2021 voimaantulleet säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet, jäljempänä ’CEM-toimenpiteet’, sitovat kaikkia NAFOn sopimuspuolia. Sen vuoksi ne on sisällytettävä unionin oikeuteen siltä osin kuin niistä ei jo säädetä unionin oikeudessa.

| (4) | Asetusta (EU) 2019/833 olisi sen vuoksi mukautettava, jotta kyseisiä uusia CEM-toimenpiteitä voitaisiin soveltaa unionin kalastusaluksiin. |
| --- | --- |

(4)

Asetusta (EU) 2019/833 olisi sen vuoksi mukautettava, jotta kyseisiä uusia CEM-toimenpiteitä voitaisiin soveltaa unionin kalastusaluksiin.

| (5) | Eräitä CEM-toimenpiteiden määräyksiä todennäköisesti muutetaan NAFOn tulevissa vuosikokouksissa, kun uusia kantojen biomassan muutoksiin liittyviä teknisiä toimenpiteitä otetaan käyttöön ja pohjakalastustoimintaa koskevia aluerajoituksia tarkistetaan. Jotta voidaan varmistaa, että CEM-toimenpiteiden muutokset sisällytetään nopeasti osaksi unionin lainsäädäntöä ennen seuraavan kalastuskauden alkamista, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat grönlanninpallaksen purkamis- ja tarkastustoimia ja alueella 3M suoritettavia turskan purkamisten satamatarkastuksia. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan 13 päivänä huhtikuuta 2016 paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (5) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle on toimitettava kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on oltava järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(5)

Eräitä CEM-toimenpiteiden määräyksiä todennäköisesti muutetaan NAFOn tulevissa vuosikokouksissa, kun uusia kantojen biomassan muutoksiin liittyviä teknisiä toimenpiteitä otetaan käyttöön ja pohjakalastustoimintaa koskevia aluerajoituksia tarkistetaan. Jotta voidaan varmistaa, että CEM-toimenpiteiden muutokset sisällytetään nopeasti osaksi unionin lainsäädäntöä ennen seuraavan kalastuskauden alkamista, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat grönlanninpallaksen purkamis- ja tarkastustoimia ja alueella 3M suoritettavia turskan purkamisten satamatarkastuksia. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan 13 päivänä huhtikuuta 2016 paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (5) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle on toimitettava kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on oltava järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (6) | Asetus (EU) 2019/833 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(6)

Asetus (EU) 2019/833 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) 2019/833 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) 2019/833 seuraavasti:

| 1) | korvataan 7 artiklan 3 kohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | kun kalastus on kielletty (moratorio) tai kun asianomaiselle kannalle avattu kiintiö ”muut” on täyttynyt: 1 250 kg tai 5 prosenttia sen mukaan, kumpi on suurempi, niiden sopimuspuolten osalta, jotka ovat ilmoittaneet kiintiön ”muut” käytöstä 6 artiklan mukaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

1)

korvataan 7 artiklan 3 kohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

kun kalastus on kielletty (moratorio) tai kun asianomaiselle kannalle avattu kiintiö ”muut” on täyttynyt: 1 250 kg tai 5 prosenttia sen mukaan, kumpi on suurempi, niiden sopimuspuolten osalta, jotka ovat ilmoittaneet kiintiön ”muut” käytöstä 6 artiklan mukaisesti.”;

| 2) | korvataan 9 a artiklan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | kunkin jäsenvaltion on tarkastettava vähintään 50 prosenttia sen satamissa suoritettavista alueelta 3M pyydettyjen turskasaaliiden purkamisista tai jälleenlaivauksista sekä laadittava tarkastusraportti tämän asetuksen liitteessä olevassa 9 kohdassa tarkoitetussa CEM:n liitteessä IV.C vahvistetussa muodossa ja lähetettävä se NAFOn pääsihteerille ja kopiona komissiolle ja EFCAlle 12 työpäivän kuluessa päivästä, jona tarkastus saatiin päätökseen. Kyseisessä raportissa on yksilöitävä ja annettava yksityiskohtaiset tiedot satamatarkastuksen aikana havaituista tätä asetusta koskevista rikkomuksista. Siinä on oltava kaikki saatavilla olevat asiaankuuluvat tiedot tarkastetun kalastusaluksen kalastusmatkan aikana merellä havaituista rikkomuksista.”; |
| --- | --- | --- |

2)

korvataan 9 a artiklan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

kunkin jäsenvaltion on tarkastettava vähintään 50 prosenttia sen satamissa suoritettavista alueelta 3M pyydettyjen turskasaaliiden purkamisista tai jälleenlaivauksista sekä laadittava tarkastusraportti tämän asetuksen liitteessä olevassa 9 kohdassa tarkoitetussa CEM:n liitteessä IV.C vahvistetussa muodossa ja lähetettävä se NAFOn pääsihteerille ja kopiona komissiolle ja EFCAlle 12 työpäivän kuluessa päivästä, jona tarkastus saatiin päätökseen. Kyseisessä raportissa on yksilöitävä ja annettava yksityiskohtaiset tiedot satamatarkastuksen aikana havaituista tätä asetusta koskevista rikkomuksista. Siinä on oltava kaikki saatavilla olevat asiaankuuluvat tiedot tarkastetun kalastusaluksen kalastusmatkan aikana merellä havaituista rikkomuksista.”;

| 3) | korvataan 10 artiklan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | kunkin jäsenvaltion on tarkastettava jokainen sen satamissa suoritettava grönlanninpallaksen purkaminen, jos tämän kannan aluksella oleva määrä on joko viisi prosenttia kokonaissaaliista tai yli 2 500 kg, sekä laadittava tarkastusraportti tämän asetuksen liitteessä olevassa 9 kohdassa tarkoitetussa CEM:n liitteessä IV.C vahvistetussa muodossa ja lähetettävä se NAFOn pääsihteerille ja kopiona komissiolle ja EFCAlle 14 työpäivän kuluessa päivästä, jona tarkastus saatiin päätökseen. Tässä raportissa on yksilöitävä ja annettava yksityiskohtaiset tiedot satamatarkastuksen aikana havaituista tätä asetusta koskevista rikkomuksista. Siinä on oltava kaikki saatavilla olevat asiaankuuluvat tiedot tarkastetun kalastusaluksen kalastusmatkan aikana merellä havaituista rikkomuksista.”; |
| --- | --- | --- |

3)

korvataan 10 artiklan 1 kohdan e alakohta seuraavasti:

”e)

kunkin jäsenvaltion on tarkastettava jokainen sen satamissa suoritettava grönlanninpallaksen purkaminen, jos tämän kannan aluksella oleva määrä on joko viisi prosenttia kokonaissaaliista tai yli 2 500 kg, sekä laadittava tarkastusraportti tämän asetuksen liitteessä olevassa 9 kohdassa tarkoitetussa CEM:n liitteessä IV.C vahvistetussa muodossa ja lähetettävä se NAFOn pääsihteerille ja kopiona komissiolle ja EFCAlle 14 työpäivän kuluessa päivästä, jona tarkastus saatiin päätökseen. Tässä raportissa on yksilöitävä ja annettava yksityiskohtaiset tiedot satamatarkastuksen aikana havaituista tätä asetusta koskevista rikkomuksista. Siinä on oltava kaikki saatavilla olevat asiaankuuluvat tiedot tarkastetun kalastusaluksen kalastusmatkan aikana merellä havaituista rikkomuksista.”;

| 4) | korvataan 29 artiklan 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Kunkin jäsenvaltion on viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä marraskuuta lähetettävä seuraavat tiedot EFCAlle (ja kopiona komissiolle), joka varmistaa niiden lähettämisen NAFOn pääsihteerille:






  a) | sen toimivaltaisen viranomaisen yhteystiedot, joka toimii yhteyspisteenä sääntelyalueella tapahtuneiden rikkomusten nopean ilmoittamisen osalta, sekä mahdolliset myöhemmät muutokset kyseisiin tietoihin vähintään 15 päivää ennen kuin muutos tulee voimaan; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

korvataan 29 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.

Kunkin jäsenvaltion on viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä marraskuuta lähetettävä seuraavat tiedot EFCAlle (ja kopiona komissiolle), joka varmistaa niiden lähettämisen NAFOn pääsihteerille:

a)

sen toimivaltaisen viranomaisen yhteystiedot, joka toimii yhteyspisteenä sääntelyalueella tapahtuneiden rikkomusten nopean ilmoittamisen osalta, sekä mahdolliset myöhemmät muutokset kyseisiin tietoihin vähintään 15 päivää ennen kuin muutos tulee voimaan;

| b) | tarkastajien ja tarkastajaharjoittelijoiden nimet sekä kaikkien niiden tarkastusalusten nimet, radiokutsutunnukset ja viestintäyhteystiedot, jotka se on osoittanut ohjelmaan. Sen on ilmoitettava tietoihin tehtävistä muutoksista mahdollisuuksien mukaan vähintään 60 päivää etukäteen.”; |
| --- | --- |

b)

tarkastajien ja tarkastajaharjoittelijoiden nimet sekä kaikkien niiden tarkastusalusten nimet, radiokutsutunnukset ja viestintäyhteystiedot, jotka se on osoittanut ohjelmaan. Sen on ilmoitettava tietoihin tehtävistä muutoksista mahdollisuuksien mukaan vähintään 60 päivää etukäteen.”;

| 5) | korvataan 35 artiklan 1 kohdan g alakohta seuraavasti:






  ”g) | kalastaminen käyttäen hyväksymätöntä silmäkokoa, ristikkokokoa tai lajitteluristikon tankojen väliä 13 artiklan tai 14 artiklan vastaisesti;” |
| --- | --- | --- |

5)

korvataan 35 artiklan 1 kohdan g alakohta seuraavasti:

”g)

kalastaminen käyttäen hyväksymätöntä silmäkokoa, ristikkokokoa tai lajitteluristikon tankojen väliä 13 artiklan tai 14 artiklan vastaisesti;”

| 6) | muutetaan 36 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | varmistettava, että seuraamukset, joita määrätään rikkomuksista ja mahdollisuuksien mukaan kansallisen lainsäädännön nojalla toistuvista vakavista rikkomuksista, erityisesti 35 artiklan 3 kohdan c alakohdan iii–iv alakohdissa määritetyistä rikkomuksista, ovat riittävän ankaria, jotta niiden avulla voidaan tosiasiallisesti varmistaa, että vaatimuksia noudatetaan, uusia rikkomuksia ja rikkomusten uusimista ehkäistään ja rikkomusten tekijöitä estetään saamasta hyötyä rikkomuksesta.”; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

muutetaan 36 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

varmistettava, että seuraamukset, joita määrätään rikkomuksista ja mahdollisuuksien mukaan kansallisen lainsäädännön nojalla toistuvista vakavista rikkomuksista, erityisesti 35 artiklan 3 kohdan c alakohdan iii–iv alakohdissa määritetyistä rikkomuksista, ovat riittävän ankaria, jotta niiden avulla voidaan tosiasiallisesti varmistaa, että vaatimuksia noudatetaan, uusia rikkomuksia ja rikkomusten uusimista ehkäistään ja rikkomusten tekijöitä estetään saamasta hyötyä rikkomuksesta.”;

| b) | lisätään 2 kohtaan alakohdat seuraavasti:






  ”e) | tiukemmat vaatimukset tai lisävaatimukset raportoinnista; kuten tehostettu raportointitiheys tai raportoitavat lisätiedot; sekä |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään 2 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”e)

tiukemmat vaatimukset tai lisävaatimukset raportoinnista; kuten tehostettu raportointitiheys tai raportoitavat lisätiedot; sekä

| f) | tiukemmat vaatimukset tai lisävaatimukset seurannasta, kuten tarkkailijan tai tarkastajan lähettäminen alukselle tai sähköisen etäseurannan asentaminen, joka toteutetaan sääntelyalueella toimivia kalastusaluksia koskevien teknisten eritelmien mukaisesti.”; |
| --- | --- |

f)

tiukemmat vaatimukset tai lisävaatimukset seurannasta, kuten tarkkailijan tai tarkastajan lähettäminen alukselle tai sähköisen etäseurannan asentaminen, joka toteutetaan sääntelyalueella toimivia kalastusaluksia koskevien teknisten eritelmien mukaisesti.”;

| 7) | korvataan 40 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jäsenvaltion on lähetettävä komissiolle toimivaltaisen viranomaisen yhteystiedot, ja toimivaltainen viranomainen toimii yhteyspisteenä 39 artiklan 5 kohdan mukaisten pyyntöjen vastaanottamisessa ja 39 artiklan 6 kohdan mukaisen vahvistuksen antamisessa. Komissio lähettää kyseiset tiedot NAFOn pääsihteerille.”; |
| --- | --- |

7)

korvataan 40 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltion on lähetettävä komissiolle toimivaltaisen viranomaisen yhteystiedot, ja toimivaltainen viranomainen toimii yhteyspisteenä 39 artiklan 5 kohdan mukaisten pyyntöjen vastaanottamisessa ja 39 artiklan 6 kohdan mukaisen vahvistuksen antamisessa. Komissio lähettää kyseiset tiedot NAFOn pääsihteerille.”;

| 8) | muutetaan 50 artiklan 2 kohta seuraavasti:






  a) | korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | menettelyjä, jotka koskevat sääntelyalueelle grönlanninpallaksen kalastamista varten saapuvia aluksia, joilla olevan kokonaissaaliin elopaino on yli 50 tonnia, ja 10 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen ilmoitusten sisältöä sekä 10 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädettyjä kalastuksen aloittamisedellytyksiä; sekä 10 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädettyjä grönlanninpallasta koskevia purkamisten tarkastuksia koskevia säännöksiä;” |
| --- | --- | --- | --- |

8)

muutetaan 50 artiklan 2 kohta seuraavasti:

a)

korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

menettelyjä, jotka koskevat sääntelyalueelle grönlanninpallaksen kalastamista varten saapuvia aluksia, joilla olevan kokonaissaaliin elopaino on yli 50 tonnia, ja 10 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen ilmoitusten sisältöä sekä 10 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädettyjä kalastuksen aloittamisedellytyksiä; sekä 10 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädettyjä grönlanninpallasta koskevia purkamisten tarkastuksia koskevia säännöksiä;”

| b) | lisätään kohta seuraavasti:






  ”l) | 9 a artiklassa säädettyjä turskaa koskevia valvontatoimenpiteitä alueella 3M.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään kohta seuraavasti:

”l)

9 a artiklassa säädettyjä turskaa koskevia valvontatoimenpiteitä alueella 3M.”

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 19 päivänä lokakuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  
  EUVL C 290, 29.7.2022, s. 149.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 13. syyskuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 4. lokakuuta 2022.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/833, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta, asetuksen (EU) 2016/1627 muuttamisesta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2115/2005 ja (EY) N:o 1386/2007 kumoamisesta (EUVL L 141, 28.5.2019, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1231, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2021, Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta (EUVL L 274, 30.7.2021, s. 32).

4

(5)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

5

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/14

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/2038,

annettu 19 päivänä lokakuuta 2022,

neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä unionin lentoasemilla koskevista säännöistä epidemiologisen tilanteen tai sotilaallisen hyökkäyksen vuoksi myönnettävän väliaikaisen helpotuksen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetusta (ETY) N:o 95/93 (3) on muutettu useita kertoja covid-19-kriisin alkamisen jälkeen, koska kyseisessä asetuksessa vahvistetusta vaatimuksesta, jonka mukaan lähtö- ja saapumisaikojen sarjasta on käytettävä vähintään 80 prosenttia oikeuden säilyttämiseksi samaan lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella, tuli lentoliikenteen harjoittajien kannalta kestämätön lentoliikenteen vähentyessä voimakkaasti. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetusta (ETY) N:o 95/93 (3) on muutettu useita kertoja covid-19-kriisin alkamisen jälkeen, koska kyseisessä asetuksessa vahvistetusta vaatimuksesta, jonka mukaan lähtö- ja saapumisaikojen sarjasta on käytettävä vähintään 80 prosenttia oikeuden säilyttämiseksi samaan lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella, tuli lentoliikenteen harjoittajien kannalta kestämätön lentoliikenteen vähentyessä voimakkaasti.

| (2) | Eurocontrolin, joka on verkon hallinnoija yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallintaverkon toiminnoissa, julkaisemat luvut osoittavat, että lentoliikenne on elpynyt voimakkaasti kesäaikataulukauden 2022 alusta, ja että lentoliikenteen odotetaan olevan perusennusteen mukaan noin 90 prosenttia vuoden 2019 tasosta talviaikataulukauden 2022/2023 alussa. Kyseiset luvut oikeuttavat palaamisen vuoden 2023 kesäaikataulukautena lähtö- ja saapumisaikojen 80 prosentin käyttöä koskevaan vaatimukseen yleisenä sääntönä, jota täydennetään erityisellä lähtö- ja saapumisaikojen käytön helpottamisella tapauksissa, joissa lähtö- ja saapumisaikojen käyttämättä jättäminen on perusteltua. |
| --- | --- |

(2)

Eurocontrolin, joka on verkon hallinnoija yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallintaverkon toiminnoissa, julkaisemat luvut osoittavat, että lentoliikenne on elpynyt voimakkaasti kesäaikataulukauden 2022 alusta, ja että lentoliikenteen odotetaan olevan perusennusteen mukaan noin 90 prosenttia vuoden 2019 tasosta talviaikataulukauden 2022/2023 alussa. Kyseiset luvut oikeuttavat palaamisen vuoden 2023 kesäaikataulukautena lähtö- ja saapumisaikojen 80 prosentin käyttöä koskevaan vaatimukseen yleisenä sääntönä, jota täydennetään erityisellä lähtö- ja saapumisaikojen käytön helpottamisella tapauksissa, joissa lähtö- ja saapumisaikojen käyttämättä jättäminen on perusteltua.

| (3) | Ilmailualan tilanne on covid-19-kriisin vuoksi kuitenkin edelleen erittäin epävarma. Uusia covid-19-muunnoksia voi ilmaantua, kuten tapahtui vuoden 2021 lopussa, ja ne voivat aiheuttaa sekä kansallisten viranomaisten että kuluttajien äkillisiä reaktioita, jotka voivat puolestaan vaikuttaa kielteisesti lentoliikenteeseen. Lisäksi tiettyihin kaukolentomarkkinoihin vaikuttavat edelleen terveydensuojelutoimenpiteet, jotka haittaavat vakavasti lentoliikennettä. |
| --- | --- |

(3)

Ilmailualan tilanne on covid-19-kriisin vuoksi kuitenkin edelleen erittäin epävarma. Uusia covid-19-muunnoksia voi ilmaantua, kuten tapahtui vuoden 2021 lopussa, ja ne voivat aiheuttaa sekä kansallisten viranomaisten että kuluttajien äkillisiä reaktioita, jotka voivat puolestaan vaikuttaa kielteisesti lentoliikenteeseen. Lisäksi tiettyihin kaukolentomarkkinoihin vaikuttavat edelleen terveydensuojelutoimenpiteet, jotka haittaavat vakavasti lentoliikennettä.

| (4) | Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäyssota vaikuttaa myös lentoliikenteeseen ja lentoliikenteen harjoittajien kykyyn käyttää lähtö- ja saapumisaikojaan, koska unionin lentoliikenteen harjoittajia estetään pääsemästä Valko-Venäjän, Venäjän ja Ukrainan ilmatilaan. |
| --- | --- |

(4)

Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäyssota vaikuttaa myös lentoliikenteeseen ja lentoliikenteen harjoittajien kykyyn käyttää lähtö- ja saapumisaikojaan, koska unionin lentoliikenteen harjoittajia estetään pääsemästä Valko-Venäjän, Venäjän ja Ukrainan ilmatilaan.

| (5) | Valtion terveydellisistä syistä asettamat matkustusrajoitukset ja se, ettei sota-alueeksi muuttuneen alueen ilmatilaan voi päästä, eivät ole lentoliikenteen harjoittajien hallittavissa. Nämä olosuhteet voivat johtaa niiden lentoliikennepalvelujen vapaaehtoiseen tai pakolliseen peruuttamiseen tai aikataulujen mukauttamiseen. Vapaaehtoisilla peruutuksilla suojataan erityisesti lentoliikenteen harjoittajien taloudellista vakautta ja vältetään samalla sellaisista lennoista aiheutuvat kielteiset ympäristövaikutukset, jotka liikennöitäisiin pelkästään niihin liittyvien lähtö- ja saapumisaikojen säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Valtion terveydellisistä syistä asettamat matkustusrajoitukset ja se, ettei sota-alueeksi muuttuneen alueen ilmatilaan voi päästä, eivät ole lentoliikenteen harjoittajien hallittavissa. Nämä olosuhteet voivat johtaa niiden lentoliikennepalvelujen vapaaehtoiseen tai pakolliseen peruuttamiseen tai aikataulujen mukauttamiseen. Vapaaehtoisilla peruutuksilla suojataan erityisesti lentoliikenteen harjoittajien taloudellista vakautta ja vältetään samalla sellaisista lennoista aiheutuvat kielteiset ympäristövaikutukset, jotka liikennöitäisiin pelkästään niihin liittyvien lähtö- ja saapumisaikojen säilyttämiseksi.

| (6) | Kyseisissä olosuhteissa lentoliikenteen harjoittajien, jotka eivät käytä lähtö- ja saapumisaikojaan asetuksessa (ETY) N:o 95/93 säädetyn lähtö- ja saapumisaikojen käyttöasteen mukaisesti, ei pitäisi automaattisesti menettää lähtö- ja saapumisaikojen sarjojen osalta mainitun asetuksen 8 artiklan 2 kohdan ja 10 artiklan 2 kohdassa säädettyjä oikeuksia, jotka niillä muutoin olisi. Tässä asetuksessa olisi säädettävä tätä koskevista erityisistä säännöistä. |
| --- | --- |

(6)

Kyseisissä olosuhteissa lentoliikenteen harjoittajien, jotka eivät käytä lähtö- ja saapumisaikojaan asetuksessa (ETY) N:o 95/93 säädetyn lähtö- ja saapumisaikojen käyttöasteen mukaisesti, ei pitäisi automaattisesti menettää lähtö- ja saapumisaikojen sarjojen osalta mainitun asetuksen 8 artiklan 2 kohdan ja 10 artiklan 2 kohdassa säädettyjä oikeuksia, jotka niillä muutoin olisi. Tässä asetuksessa olisi säädettävä tätä koskevista erityisistä säännöistä.

| (7) | Samalla on tärkeää palauttaa mieliin asetuksen (ETY) N:o 95/93 tavoitteet, eli varmistaa lentoasemakapasiteetin tehokas käyttö ja taata kaikille lentoliikenteen harjoittajille oikeudenmukainen mahdollisuus käyttää rajallista lentoasemakapasiteettia ja siten edistää kilpailua. Lähtö- ja saapumisaikojen tavanomaisten käyttövaatimusten mukauttaminen määrittämällä alhaisempi käyttöaste tai laajentamalla perusteltua käyttämättä jättämistä koskevia poikkeuksia olisi rajoitettava tiukasti tilanteisiin, joissa lähtö- ja saapumisaikojen helpotus on tarpeen, eikä se saisi tuottaa epäoikeudenmukaista kilpailuetua niille lentoliikenteen harjoittajille, joilla on vakiintuneita lähtö- ja saapumisaikoja. |
| --- | --- |

(7)

Samalla on tärkeää palauttaa mieliin asetuksen (ETY) N:o 95/93 tavoitteet, eli varmistaa lentoasemakapasiteetin tehokas käyttö ja taata kaikille lentoliikenteen harjoittajille oikeudenmukainen mahdollisuus käyttää rajallista lentoasemakapasiteettia ja siten edistää kilpailua. Lähtö- ja saapumisaikojen tavanomaisten käyttövaatimusten mukauttaminen määrittämällä alhaisempi käyttöaste tai laajentamalla perusteltua käyttämättä jättämistä koskevia poikkeuksia olisi rajoitettava tiukasti tilanteisiin, joissa lähtö- ja saapumisaikojen helpotus on tarpeen, eikä se saisi tuottaa epäoikeudenmukaista kilpailuetua niille lentoliikenteen harjoittajille, joilla on vakiintuneita lähtö- ja saapumisaikoja.

| (8) | Erityisesti on tarpeen varmistaa, että lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat valmiita tarjoamaan palveluja, voivat ottaa käyttöön käyttämätöntä kapasiteettia ja että niillä on mahdollisuus säilyttää tällaiset lähtö- ja saapumisajat pitkällä aikavälillä. Näin voitaisiin säilyttää lentoliikenteen harjoittajien kannustimet käyttää lentoasemakapasiteettia, mikä puolestaan hyödyttäisi kuluttajia yhteyksien muodossa. |
| --- | --- |

(8)

Erityisesti on tarpeen varmistaa, että lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat valmiita tarjoamaan palveluja, voivat ottaa käyttöön käyttämätöntä kapasiteettia ja että niillä on mahdollisuus säilyttää tällaiset lähtö- ja saapumisajat pitkällä aikavälillä. Näin voitaisiin säilyttää lentoliikenteen harjoittajien kannustimet käyttää lentoasemakapasiteettia, mikä puolestaan hyödyttäisi kuluttajia yhteyksien muodossa.

| (9) | Sen vuoksi on tarpeen säätää kyseisten periaatteiden mukaisesti ja rajoitetuksi ajaksi edellytyksistä, joiden täyttyessä lentoliikenteen harjoittajilla on edelleen asetuksen (ETY) N:o 95/93 8 artiklan 2 kohdan ja 10 artiklan 2 kohdan nojalla oikeus lähtö- ja saapumisaikojen sarjoihin, ja vahvistaa vaatimukset, joiden mukaisesti asianomaisten lentoliikenteen harjoittajien on vapautettava käyttämätöntä kapasiteettia. Kyseisen ajanjakson olisi alettava 30 päivänä lokakuuta 2022 ja päätyttävä 28 päivänä lokakuuta 2023 Eurocontrolin elpymisennustetta vastaavasti. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi on tarpeen säätää kyseisten periaatteiden mukaisesti ja rajoitetuksi ajaksi edellytyksistä, joiden täyttyessä lentoliikenteen harjoittajilla on edelleen asetuksen (ETY) N:o 95/93 8 artiklan 2 kohdan ja 10 artiklan 2 kohdan nojalla oikeus lähtö- ja saapumisaikojen sarjoihin, ja vahvistaa vaatimukset, joiden mukaisesti asianomaisten lentoliikenteen harjoittajien on vapautettava käyttämätöntä kapasiteettia. Kyseisen ajanjakson olisi alettava 30 päivänä lokakuuta 2022 ja päätyttävä 28 päivänä lokakuuta 2023 Eurocontrolin elpymisennustetta vastaavasti.

| (10) | ”Uuden tulokkaan” määritelmä olisi pidettävä kyseisellä ajanjaksolla laajana, jotta sen kattamien lentoliikenteen harjoittajien määrää voidaan lisätä ja jotta useammat lentoliikenteen harjoittajat saisivat mahdollisuuden käynnistää toimintaa ja laajentaa sitä. |
| --- | --- |

(10)

”Uuden tulokkaan” määritelmä olisi pidettävä kyseisellä ajanjaksolla laajana, jotta sen kattamien lentoliikenteen harjoittajien määrää voidaan lisätä ja jotta useammat lentoliikenteen harjoittajat saisivat mahdollisuuden käynnistää toimintaa ja laajentaa sitä.

| (11) | Lokakuun 30 päivän 2022 ja lokakuun 28 päivän 2023 välisenä aikana lähtö- ja saapumisaikojen jakamisjärjestelmässä olisi edelleen otettava huomioon niiden lentoliikenteen harjoittajien ponnistelut, jotka ovat liikennöineet käyttäen lähtö- ja saapumisaikoja, jotka ovat osa sarjaa, johon toisella lentoliikenteen harjoittajalla on asetuksen (ETY) N:o 95/93 8 artiklan 2 kohdan ja 10 artiklan 2 kohdan nojalla oikeus, mutta jotka on annettu lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattorin saataville tilapäistä uudelleen jakamista varten. Sen vuoksi lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat käyttäneet sarjasta vähintään viisi lähtö- ja saapumisaikaa, olisi asetettava etusijalle kyseisten sarjojen jakamisessa seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella, mikäli lentoasemakapasiteettia on saatavilla. |
| --- | --- |

(11)

Lokakuun 30 päivän 2022 ja lokakuun 28 päivän 2023 välisenä aikana lähtö- ja saapumisaikojen jakamisjärjestelmässä olisi edelleen otettava huomioon niiden lentoliikenteen harjoittajien ponnistelut, jotka ovat liikennöineet käyttäen lähtö- ja saapumisaikoja, jotka ovat osa sarjaa, johon toisella lentoliikenteen harjoittajalla on asetuksen (ETY) N:o 95/93 8 artiklan 2 kohdan ja 10 artiklan 2 kohdan nojalla oikeus, mutta jotka on annettu lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattorin saataville tilapäistä uudelleen jakamista varten. Sen vuoksi lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat käyttäneet sarjasta vähintään viisi lähtö- ja saapumisaikaa, olisi asetettava etusijalle kyseisten sarjojen jakamisessa seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella, mikäli lentoasemakapasiteettia on saatavilla.

| (12) | Jotta voidaan puuttua Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan vaikutuksiin ja tukea yhteyksien elpymistä unionin ja Ukrainan välillä, on tarpeen pidentää ajanjaksoa, jonka aikana liikenteenharjoittajat voivat vedota asetuksen (ETY) N:o 95/93 10 artiklan 4 kohdan a alakohdassa esitettyyn syyhyn perustellakseen lähtö- ja saapumisaikojen sarjan käyttämättä jättämistä unionin ja Ukrainan välisillä reiteillä. |
| --- | --- |

(12)

Jotta voidaan puuttua Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan vaikutuksiin ja tukea yhteyksien elpymistä unionin ja Ukrainan välillä, on tarpeen pidentää ajanjaksoa, jonka aikana liikenteenharjoittajat voivat vedota asetuksen (ETY) N:o 95/93 10 artiklan 4 kohdan a alakohdassa esitettyyn syyhyn perustellakseen lähtö- ja saapumisaikojen sarjan käyttämättä jättämistä unionin ja Ukrainan välisillä reiteillä.

| (13) | Sellaisten mahdollisten rajoitusten, joita jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden viranomaiset hyväksyvät vastatakseen epidemiologisiin tilanteisiin, luonnonkatastrofeihin tai kapinoiden, mellakoiden tai vakavien järjestyshäiriöiden kaltaisiin poliittisiin levottomuuksiin, kielteisiä vaikutuksia matkustajien matkustusmahdollisuuksiin ei voida pitää lentoliikenteen harjoittajien syynä ja niitä olisi lievennettävä, jos kyseiset toimenpiteet vaikuttavat merkittävästi liikenteen kannattavuuteen tai matkustusmahdollisuuksiin taikka kysyntään asianomaisilla reiteillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden velvollisuutta noudattaa unionin oikeutta ja erityisesti perussopimusten määräyksiä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 (4) säännöksiä. Lieventävillä toimenpiteillä olisi varmistettava, että lentoliikenteen harjoittajia ei rangaista lähtö- ja saapumisaikojen käyttämättä jättämisestä, jos se johtuu tällaisista rajoituksista. |
| --- | --- |

(13)

Sellaisten mahdollisten rajoitusten, joita jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden viranomaiset hyväksyvät vastatakseen epidemiologisiin tilanteisiin, luonnonkatastrofeihin tai kapinoiden, mellakoiden tai vakavien järjestyshäiriöiden kaltaisiin poliittisiin levottomuuksiin, kielteisiä vaikutuksia matkustajien matkustusmahdollisuuksiin ei voida pitää lentoliikenteen harjoittajien syynä ja niitä olisi lievennettävä, jos kyseiset toimenpiteet vaikuttavat merkittävästi liikenteen kannattavuuteen tai matkustusmahdollisuuksiin taikka kysyntään asianomaisilla reiteillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden velvollisuutta noudattaa unionin oikeutta ja erityisesti perussopimusten määräyksiä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 (4) säännöksiä. Lieventävillä toimenpiteillä olisi varmistettava, että lentoliikenteen harjoittajia ei rangaista lähtö- ja saapumisaikojen käyttämättä jättämisestä, jos se johtuu tällaisista rajoituksista.

| (14) | Kilpailun vääristymisen riskin vähentämiseksi ja lentoasemakapasiteetin tehokkaan käytön varmistamiseksi kyseisten rajoitusten käyttöönoton vaikutusten lieventämisen olisi oltava kestoltaan ja laajuudeltaan rajattu, millä varmistetaan, että lieventävien toimenpiteiden vaikutus rajoittuu ajanjaksoon, jonka ajaksi ne olivat perusteltuja. Lähtö- ja saapumisajat, joihin sovelletaan tällaisia rajoitusten vaikutuksia lieventäviä toimenpiteitä, olisi katsottava käytetyiksi asetuksen (ETY) N:o 95/93 soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Kilpailun vääristymisen riskin vähentämiseksi ja lentoasemakapasiteetin tehokkaan käytön varmistamiseksi kyseisten rajoitusten käyttöönoton vaikutusten lieventämisen olisi oltava kestoltaan ja laajuudeltaan rajattu, millä varmistetaan, että lieventävien toimenpiteiden vaikutus rajoittuu ajanjaksoon, jonka ajaksi ne olivat perusteltuja. Lähtö- ja saapumisajat, joihin sovelletaan tällaisia rajoitusten vaikutuksia lieventäviä toimenpiteitä, olisi katsottava käytetyiksi asetuksen (ETY) N:o 95/93 soveltamiseksi.

| (15) | On tarpeen selventää, että lähtö- ja saapumisaikojen perusteltua käyttämättä jättämistä koskevia säännöksiä ei sovelleta lentoliikenteen harjoittajiin, joihin sovelletaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 29 artiklan tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 215 artiklan nojalla hyväksyttyjä rajoittavia toimenpiteitä, eikä lentoliikenteen harjoittajiin, jotka on asetettu toimintakieltoon unionissa ja jotka on lueteltu komission asetuksen (EY) N:o 474/2006 (5) liitteessä A tai B. Kyseisten toimenpiteiden tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi myöskään niiden lentoliikenteen harjoittajien, jotka ovat jo tällaisten rajoittavien toimenpiteiden kohteena tämän asetuksen voimaantulopäivänä, ei pitäisi voida vedota lähtö- ja saapumisaikojen perusteltua käyttämättä jättämistä koskevista poikkeuksista annettuihin säännöksiin. |
| --- | --- |

(15)

On tarpeen selventää, että lähtö- ja saapumisaikojen perusteltua käyttämättä jättämistä koskevia säännöksiä ei sovelleta lentoliikenteen harjoittajiin, joihin sovelletaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 29 artiklan tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 215 artiklan nojalla hyväksyttyjä rajoittavia toimenpiteitä, eikä lentoliikenteen harjoittajiin, jotka on asetettu toimintakieltoon unionissa ja jotka on lueteltu komission asetuksen (EY) N:o 474/2006 (5) liitteessä A tai B. Kyseisten toimenpiteiden tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi myöskään niiden lentoliikenteen harjoittajien, jotka ovat jo tällaisten rajoittavien toimenpiteiden kohteena tämän asetuksen voimaantulopäivänä, ei pitäisi voida vedota lähtö- ja saapumisaikojen perusteltua käyttämättä jättämistä koskevista poikkeuksista annettuihin säännöksiin.

| (16) | Koordinaattorien välistä yhteistyötä olisi vahvistettava, jotta varmistetaan asetuksen (ETY) N:o 95/93 yhdenmukainen täytäntöönpano kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(16)

Koordinaattorien välistä yhteistyötä olisi vahvistettava, jotta varmistetaan asetuksen (ETY) N:o 95/93 yhdenmukainen täytäntöönpano kaikkialla unionissa.

| (17) | Koordinaattorien olisi vaihdettava parhaita käytäntöjä asetuksen (ETY) N:o 95/93 täytäntöönpanosta, muun muassa Euroopan lentoasemien koordinaattorien yhdistyksen (EUACA) kautta. EUACAa kannustetaan edelleen antamaan ohjeita unionin sääntöjen, erityisesti rajoitusten lieventämistä koskevan säännöksen, yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Lisäksi se, sovelletaanko lievennystä vai ei, on lentoliikenteen harjoittajille tärkeä tieto niiden suunnitellessa aikataulujaan. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa avoin viestintä koordinaattorien taholta. |
| --- | --- |

(17)

Koordinaattorien olisi vaihdettava parhaita käytäntöjä asetuksen (ETY) N:o 95/93 täytäntöönpanosta, muun muassa Euroopan lentoasemien koordinaattorien yhdistyksen (EUACA) kautta. EUACAa kannustetaan edelleen antamaan ohjeita unionin sääntöjen, erityisesti rajoitusten lieventämistä koskevan säännöksen, yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Lisäksi se, sovelletaanko lievennystä vai ei, on lentoliikenteen harjoittajille tärkeä tieto niiden suunnitellessa aikataulujaan. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa avoin viestintä koordinaattorien taholta.

| (18) | Vaikka rajoituksia lieventäviä toimenpiteitä olisi tulkittava suppeasti, koska ne muodostavat poikkeuksen lähtö- ja saapumisaikojen tavanomaisista käyttövaatimuksista, tietyissä tapauksissa olisi oltava mahdollista edellyttää kaikilta koordinaattoreilta yhteisiä toimia tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi kaikkialla unionissa. Koordinaattorien olisi tietyin edellytyksin ja yksimielisellä päätöksellä voitava soveltaa kyseistä säännöstä koordinoitujen lentoasemien kaikkiin lähtö- ja saapumisaikoihin. |
| --- | --- |

(18)

Vaikka rajoituksia lieventäviä toimenpiteitä olisi tulkittava suppeasti, koska ne muodostavat poikkeuksen lähtö- ja saapumisaikojen tavanomaisista käyttövaatimuksista, tietyissä tapauksissa olisi oltava mahdollista edellyttää kaikilta koordinaattoreilta yhteisiä toimia tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi kaikkialla unionissa. Koordinaattorien olisi tietyin edellytyksin ja yksimielisellä päätöksellä voitava soveltaa kyseistä säännöstä koordinoitujen lentoasemien kaikkiin lähtö- ja saapumisaikoihin.

| (19) | Talviaikataulukautta 2022/2023 koskevien liikenne-ennusteiden luotettavuutta haittaa erinäisten kriisien, erityisesti Ukrainan tilanteen ja covid-19-kriisin, kehitykseen liittyvä epävarmuus. Sen vuoksi lentoliikenteen harjoittajat olisi vapautettava tarvittavissa määrin lähtö- ja saapumisaikojen käyttövaatimuksista, jotta säilytetään oikeus samoihin lähtö- ja saapumisaikoihin seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella. Tämän ansiosta lentoliikenteen harjoittajat voisivat lisätä palvelujen tarjontaa olosuhteiden sen salliessa, jotta kesäaikataulukaudesta 2023 alkaen voitaisiin soveltaa lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevia tavanomaisia sääntöjä, jos muuta ei johdu mukautuksista, joita komissio tekee erityisolosuhteissa tiettyihin lentoliikennealan haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

(19)

Talviaikataulukautta 2022/2023 koskevien liikenne-ennusteiden luotettavuutta haittaa erinäisten kriisien, erityisesti Ukrainan tilanteen ja covid-19-kriisin, kehitykseen liittyvä epävarmuus. Sen vuoksi lentoliikenteen harjoittajat olisi vapautettava tarvittavissa määrin lähtö- ja saapumisaikojen käyttövaatimuksista, jotta säilytetään oikeus samoihin lähtö- ja saapumisaikoihin seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella. Tämän ansiosta lentoliikenteen harjoittajat voisivat lisätä palvelujen tarjontaa olosuhteiden sen salliessa, jotta kesäaikataulukaudesta 2023 alkaen voitaisiin soveltaa lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskevia tavanomaisia sääntöjä, jos muuta ei johdu mukautuksista, joita komissio tekee erityisolosuhteissa tiettyihin lentoliikennealan haasteisiin vastaamiseksi.

| (20) | Jotta voidaan puuttua covid-19-kriisin tai muiden epidemiologisten tilanteiden muuttuviin vaikutuksiin sekä Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan suoraan tuhoisaan vaikutukseen lentoliikenteeseen ja jotta voidaan tukea yhteyksiä Ukrainaan tai Ukrainasta ja, kun se on ehdottoman tarpeellista ja perusteltua, vastata joustavasti tästä lentoliikennealalle aiheutuviin haasteisiin, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan vähimmäiskäyttöasteen prosenttiarvoja tietyllä vaihteluvälillä ja millä tahansa aikataulukaudella 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisenä aikana Eurocontrolin elpymisennustetta vastaavasti ja joilla muutetaan vähimmäiskäyttöasteen prosenttiarvoja tietyllä vaihteluvälillä unionin ja Ukrainan välisillä reiteillä ja millä tahansa aikataulukaudella 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisenä aikana. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (6) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(20)

Jotta voidaan puuttua covid-19-kriisin tai muiden epidemiologisten tilanteiden muuttuviin vaikutuksiin sekä Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan suoraan tuhoisaan vaikutukseen lentoliikenteeseen ja jotta voidaan tukea yhteyksiä Ukrainaan tai Ukrainasta ja, kun se on ehdottoman tarpeellista ja perusteltua, vastata joustavasti tästä lentoliikennealalle aiheutuviin haasteisiin, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan vähimmäiskäyttöasteen prosenttiarvoja tietyllä vaihteluvälillä ja millä tahansa aikataulukaudella 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisenä aikana Eurocontrolin elpymisennustetta vastaavasti ja joilla muutetaan vähimmäiskäyttöasteen prosenttiarvoja tietyllä vaihteluvälillä unionin ja Ukrainan välisillä reiteillä ja millä tahansa aikataulukaudella 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisenä aikana. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (6) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (21) | Lentoasemilla, lentoasemapalvelujen tarjoajilla ja lentoliikenteen harjoittajilla on oltava tieto käytettävissä olevasta kapasiteetista, jotta ne voivat huolehtia riittävästä suunnittelusta. Lentoliikenteen harjoittajien olisi jatkossakin annettava koordinaattorin saataville mahdollisesti muille lentoliikenteen harjoittajille uudelleen jaettaviksi kaikki lähtö- ja saapumisajat, joita ne eivät aio käyttää, mahdollisimman aikaisessa vaiheessa ja viimeistään kolme viikkoa ennen niiden käytön suunniteltua päivämäärää. Jos lentoliikenteen harjoittajat jättävät toistuvasti noudattamatta kyseistä vaatimusta, niiden ei tulisi hyötyä mistään alennetusta lähtö- ja saapumisaikojen käyttöasteesta. |
| --- | --- |

(21)

Lentoasemilla, lentoasemapalvelujen tarjoajilla ja lentoliikenteen harjoittajilla on oltava tieto käytettävissä olevasta kapasiteetista, jotta ne voivat huolehtia riittävästä suunnittelusta. Lentoliikenteen harjoittajien olisi jatkossakin annettava koordinaattorin saataville mahdollisesti muille lentoliikenteen harjoittajille uudelleen jaettaviksi kaikki lähtö- ja saapumisajat, joita ne eivät aio käyttää, mahdollisimman aikaisessa vaiheessa ja viimeistään kolme viikkoa ennen niiden käytön suunniteltua päivämäärää. Jos lentoliikenteen harjoittajat jättävät toistuvasti noudattamatta kyseistä vaatimusta, niiden ei tulisi hyötyä mistään alennetusta lähtö- ja saapumisaikojen käyttöasteesta.

| (22) | Jos koordinaattori on vakuuttunut siitä, että lentoliikenteen harjoittaja on lopettanut toimintansa lentoasemalla, koordinaattorin olisi peruutettava kyseisen lentoliikenteen harjoittajan lähtö- ja saapumisajat ja sijoitettava ne pooliin jaettaviksi uudelleen muille lentoliikenteen harjoittajille. |
| --- | --- |

(22)

Jos koordinaattori on vakuuttunut siitä, että lentoliikenteen harjoittaja on lopettanut toimintansa lentoasemalla, koordinaattorin olisi peruutettava kyseisen lentoliikenteen harjoittajan lähtö- ja saapumisajat ja sijoitettava ne pooliin jaettaviksi uudelleen muille lentoliikenteen harjoittajille.

| (23) | Lentoliikenteen harjoittajien asettaminen lentokieltoon unionin ilmatilassa soveltamalla SEU 29 artiklan tai SEUT 215 artiklan nojalla hyväksyttyjä rajoittavia toimenpiteitä tai asetuksen (EY) N:o 474/2006 mukaista toimintakieltoa voisi johtaa lähtö- ja saapumisaikojen käytön perusteettomaan estämiseen unionin lentoasemilla. Vaikka tällaisten lentoliikenteen harjoittajien aiemmin käyttämät lähtö- ja saapumisajat voidaan jakaa uudelleen tapauskohtaisesti aikataulukauden aikana, tämä ei kannusta riittävästi lähtö- ja saapumisaikojen tehokkaaseen käyttöön, jotta lentoyhtiöt voisivat lisätä pitkän aikavälin kilpailua ja yhteyksiä kuluttajien hyödyksi. Asianomaisten lentoliikenteen harjoittajien lähtö- ja saapumisajat olisi sen vuoksi peruutettava välittömästi. |
| --- | --- |

(23)

Lentoliikenteen harjoittajien asettaminen lentokieltoon unionin ilmatilassa soveltamalla SEU 29 artiklan tai SEUT 215 artiklan nojalla hyväksyttyjä rajoittavia toimenpiteitä tai asetuksen (EY) N:o 474/2006 mukaista toimintakieltoa voisi johtaa lähtö- ja saapumisaikojen käytön perusteettomaan estämiseen unionin lentoasemilla. Vaikka tällaisten lentoliikenteen harjoittajien aiemmin käyttämät lähtö- ja saapumisajat voidaan jakaa uudelleen tapauskohtaisesti aikataulukauden aikana, tämä ei kannusta riittävästi lähtö- ja saapumisaikojen tehokkaaseen käyttöön, jotta lentoyhtiöt voisivat lisätä pitkän aikavälin kilpailua ja yhteyksiä kuluttajien hyödyksi. Asianomaisten lentoliikenteen harjoittajien lähtö- ja saapumisajat olisi sen vuoksi peruutettava välittömästi.

| (24) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli antaa erityisiä sääntöjä ja helpotusta lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskeviin yleisiin sääntöihin rajoitetuksi ajaksi epidemiologisesta kriisistä ja Venäjän Ukrainaa vastaan käymästä hyökkäyssodasta lentoliikenteeseen aiheutuvien vaikutusten lieventämiseksi, vaan se voidaan ehdotetun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(24)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli antaa erityisiä sääntöjä ja helpotusta lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä koskeviin yleisiin sääntöihin rajoitetuksi ajaksi epidemiologisesta kriisistä ja Venäjän Ukrainaa vastaan käymästä hyökkäyssodasta lentoliikenteeseen aiheutuvien vaikutusten lieventämiseksi, vaan se voidaan ehdotetun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (25) | Koska asia on covid-19-kriisiin ja Venäjän Ukrainaa vastaan käymään hyökkäyssotaan liittyvien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi kiireellinen, katsotaan aiheelliseksi poiketa Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa määrätystä kahdeksan viikon määräajasta. |
| --- | --- |

(25)

Koska asia on covid-19-kriisiin ja Venäjän Ukrainaa vastaan käymään hyökkäyssotaan liittyvien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi kiireellinen, katsotaan aiheelliseksi poiketa Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa määrätystä kahdeksan viikon määräajasta.

| (26) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden pikaisen soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava kiireellisesti voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(26)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden pikaisen soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava kiireellisesti voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (ETY) N:o 95/93 seuraavasti:

| 1) | muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan b a alakohdan johdantokappale seuraavasti:

  ”
  30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisenä ajanjaksona ’uudella tulokkaalla’
  ”; |
| --- | --- | --- |

1)

muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

korvataan b a alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”
  30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisenä ajanjaksona ’uudella tulokkaalla’
  ”;

| b) | korvataan f alakohdan i alakohta seuraavasti:

  ”
  ’lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikennettä harjoittavaa yritystä, jolla on voimassa oleva toimilupa tai vastaava asiakirja viimeistään 31 päivänä tammikuuta seuraavaa kesäaikataulukautta varten tai viimeistään 31 päivänä elokuuta seuraavaa talviaikataulukautta varten; 4, 8, 8 a, 10 ja 10 a artiklan soveltamiseksi lentoliikenteen harjoittajan määritelmään sisältyvät myös liikelentotoiminnan harjoittajat, jos ne liikennöivät aikataulun mukaisesti; 7 ja 14 artiklan soveltamiseksi lentoliikenteen harjoittajan määritelmään sisältyvät myös kaikki siviili-ilma-alusten käyttäjät;” |
| --- | --- |

b)

korvataan f alakohdan i alakohta seuraavasti:

”
  ’lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikennettä harjoittavaa yritystä, jolla on voimassa oleva toimilupa tai vastaava asiakirja viimeistään 31 päivänä tammikuuta seuraavaa kesäaikataulukautta varten tai viimeistään 31 päivänä elokuuta seuraavaa talviaikataulukautta varten; 4, 8, 8 a, 10 ja 10 a artiklan soveltamiseksi lentoliikenteen harjoittajan määritelmään sisältyvät myös liikelentotoiminnan harjoittajat, jos ne liikennöivät aikataulun mukaisesti; 7 ja 14 artiklan soveltamiseksi lentoliikenteen harjoittajan määritelmään sisältyvät myös kaikki siviili-ilma-alusten käyttäjät;”

| 2) | muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

  ”2.   Tämän artiklan 1 kohtaa ei sovelleta, jos seuraavat edellytykset täyttyvät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7, 8 a ja 9 artiklan, 10 artiklan 1 kohdan ja 14 artiklan soveltamista:”; |
| --- | --- | --- |

2)

muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”2.   Tämän artiklan 1 kohtaa ei sovelleta, jos seuraavat edellytykset täyttyvät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7, 8 a ja 9 artiklan, 10 artiklan 1 kohdan ja 14 artiklan soveltamista:”;

| b) | korvataan 2 a kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”2 a.   Lokakuun 30 päivän 2022 ja lokakuun 28 päivän 2023 välisenä kautena ja edellyttäen, että lentoasemalla on saatavilla kapasiteettia, lähtö- ja saapumisaikojen sarja, joka oli palautettu lähtö- ja saapumisaikojen pooliin tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti aikataulukauden lopussa, jäljempänä ’viiteaikataulukausi’, on pyynnöstä jaettava seuraavaksi vastaavaksi aikataulukaudeksi lentoliikenteen harjoittajalle, joka on 10 a artiklan 7 kohdan soveltamisen jälkeen käyttänyt vähintään viittä kyseisen sarjan lähtö- tai saapumisaikaa viiteaikataulukauden aikana.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 2 a kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”2 a.   Lokakuun 30 päivän 2022 ja lokakuun 28 päivän 2023 välisenä kautena ja edellyttäen, että lentoasemalla on saatavilla kapasiteettia, lähtö- ja saapumisaikojen sarja, joka oli palautettu lähtö- ja saapumisaikojen pooliin tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti aikataulukauden lopussa, jäljempänä ’viiteaikataulukausi’, on pyynnöstä jaettava seuraavaksi vastaavaksi aikataulukaudeksi lentoliikenteen harjoittajalle, joka on 10 a artiklan 7 kohdan soveltamisen jälkeen käyttänyt vähintään viittä kyseisen sarjan lähtö- tai saapumisaikaa viiteaikataulukauden aikana.”;

| c) | korvataan 6 a kohta seuraavasti:

  ”6 a.   Koordinaattori voi covid-19-koordinointiparametrien soveltamisaikana ja tällaisten koordinointiparametrien asianmukaisen soveltamisen mahdollistamiseksi asianomaista lentoliikenteen harjoittajaa kuultuaan muuttaa pyydettyjä tai jaettuja lähtö- ja saapumisaikoja 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisen ajanjakson aikana tai peruuttaa ne. Tässä yhteydessä koordinaattorin on otettava huomioon 5 kohdassa tarkoitetut muut säännöt ja ohjeet, jollei siinä säädetyistä edellytyksistä muuta johdu.”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 6 a kohta seuraavasti:

”6 a.   Koordinaattori voi covid-19-koordinointiparametrien soveltamisaikana ja tällaisten koordinointiparametrien asianmukaisen soveltamisen mahdollistamiseksi asianomaista lentoliikenteen harjoittajaa kuultuaan muuttaa pyydettyjä tai jaettuja lähtö- ja saapumisaikoja 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisen ajanjakson aikana tai peruuttaa ne. Tässä yhteydessä koordinaattorin on otettava huomioon 5 kohdassa tarkoitetut muut säännöt ja ohjeet, jollei siinä säädetyistä edellytyksistä muuta johdu.”;

| 3) | muutetaan 10 artikla seuraavasti:






  a) | kumotaan 2 a kohta; |
| --- | --- | --- |

3)

muutetaan 10 artikla seuraavasti:

a)

kumotaan 2 a kohta;

| b) | muutetaan 4 kohta seuraavasti:






  i) | muutetaan ensimmäinen alakohta seuraavasti:






  — | korvataan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | oikeudelliset menettelyt, jotka koskevat tämän asetuksen 9 artiklan soveltamista reitteihin, joille on määrätty julkisen palvelun velvoitteita asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan mukaisesti, minkä seurauksena liikennöinti kyseisillä reiteillä on tilapäisesti keskeytetty;” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

muutetaan 4 kohta seuraavasti:

i)

muutetaan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

—

korvataan d alakohta seuraavasti:

”d)

oikeudelliset menettelyt, jotka koskevat tämän asetuksen 9 artiklan soveltamista reitteihin, joille on määrätty julkisen palvelun velvoitteita asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan mukaisesti, minkä seurauksena liikennöinti kyseisillä reiteillä on tilapäisesti keskeytetty;”

| — | kumotaan e alakohta; |
| --- | --- |

—

kumotaan e alakohta;

| ii) | kumotaan toinen, kolmas, neljäs ja viides alakohta; |
| --- | --- |

ii)

kumotaan toinen, kolmas, neljäs ja viides alakohta;

| iii) | lisätään alakohta seuraavasti:

  ”Jos Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan ja kriittisen infrastruktuurin tuhoutumisen seuraukset vaikuttavat kykyyn tarjota lentoliikennepalveluja sekä lentoliikennepalvelujen kysyntään, koordinaattorien on sovellettava ensimmäisen alakohdan a alakohtaa unionin ja Ukrainan välisiin reitteihin ilmatilan sulkemisen tai lentoaseman sulkemisen ajan sen mukaan, kumpi näistä tapahtuu myöhemmin, ja sen jälkeen 16 viikon ylimääräisen jakson ajan. Koordinaattorin on ilmoitettava komissiolle 16 viikon jakson alkamis- ja päättymispäivä.”; |
| --- | --- |

iii)

lisätään alakohta seuraavasti:

”Jos Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan ja kriittisen infrastruktuurin tuhoutumisen seuraukset vaikuttavat kykyyn tarjota lentoliikennepalveluja sekä lentoliikennepalvelujen kysyntään, koordinaattorien on sovellettava ensimmäisen alakohdan a alakohtaa unionin ja Ukrainan välisiin reitteihin ilmatilan sulkemisen tai lentoaseman sulkemisen ajan sen mukaan, kumpi näistä tapahtuu myöhemmin, ja sen jälkeen 16 viikon ylimääräisen jakson ajan. Koordinaattorin on ilmoitettava komissiolle 16 viikon jakson alkamis- ja päättymispäivä.”;

| c) | lisätään kohdat seuraavasti:

  ”4 a.   Lisäksi 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisenä kautena lähtö- ja saapumisajan käyttämättä jättämistä voidaan perustella myös sillä, että viranomaiset ovat ottaneet käyttöön rajoituksia, joiden tarkoituksena on puuttua mihin tahansa merkittävään epidemiologiseen tilanteeseen, luonnonkatastrofiin tai poliittisiin levottomuuksiin sen reitin jommassakummassa päässä, jolla kyseisiä lähtö- ja saapumisaikoja on käytetty tai suunnitellaan käytettävän, sillä ehdolla, että kyseiset rajoitukset vaikuttavat merkittävästi matkustusmahdollisuuksiin tai -kysyntään ja että rajoitukset johtavat kyseisillä reiteillä johonkin seuraavista:






  a) | rajan, lentoaseman tai ilmatilan sulkeminen osittain tai kokonaan asianomaisen aikataulukauden merkittävän osan aikana; |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään kohdat seuraavasti:

”4 a.   Lisäksi 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisenä kautena lähtö- ja saapumisajan käyttämättä jättämistä voidaan perustella myös sillä, että viranomaiset ovat ottaneet käyttöön rajoituksia, joiden tarkoituksena on puuttua mihin tahansa merkittävään epidemiologiseen tilanteeseen, luonnonkatastrofiin tai poliittisiin levottomuuksiin sen reitin jommassakummassa päässä, jolla kyseisiä lähtö- ja saapumisaikoja on käytetty tai suunnitellaan käytettävän, sillä ehdolla, että kyseiset rajoitukset vaikuttavat merkittävästi matkustusmahdollisuuksiin tai -kysyntään ja että rajoitukset johtavat kyseisillä reiteillä johonkin seuraavista:

a)

rajan, lentoaseman tai ilmatilan sulkeminen osittain tai kokonaan asianomaisen aikataulukauden merkittävän osan aikana;

| b) | matkustajien matkustusmahdollisuuksien vakava estyminen, joka koskee kaikkia lentoliikenteen harjoittajia kyseisellä suoralla reitillä huomattavassa osassa asianomaista aikataulukautta, kun estyminen liittyy esimerkiksi johonkin seuraavista syistä:






  — | kansalaisuuteen tai asuinpaikkaan perustuvat matkustusrajoitukset, kaiken muun kuin välttämättömän matkustamisen kieltäminen taikka tietyistä maista tai tietyiltä maantieteellisiltä alueilta saapuvien tai niihin suuntautuvien lentojen kiellot, |
| --- | --- | --- |

b)

matkustajien matkustusmahdollisuuksien vakava estyminen, joka koskee kaikkia lentoliikenteen harjoittajia kyseisellä suoralla reitillä huomattavassa osassa asianomaista aikataulukautta, kun estyminen liittyy esimerkiksi johonkin seuraavista syistä:

—

kansalaisuuteen tai asuinpaikkaan perustuvat matkustusrajoitukset, kaiken muun kuin välttämättömän matkustamisen kieltäminen taikka tietyistä maista tai tietyiltä maantieteellisiltä alueilta saapuvien tai niihin suuntautuvien lentojen kiellot,

| — | liikkumisrajoitukset tai karanteeni- tai eristystoimenpiteet maassa tai alueella, jossa määrälentoasema sijaitsee (mukaan lukien välillä olevat paikat), paitsi jos karanteeni voidaan välttää unionissa tunnustetulla negatiivisella testituloksella, todisteella taudista parantumisesta tai todisteella rokotuksesta, |
| --- | --- |

—

liikkumisrajoitukset tai karanteeni- tai eristystoimenpiteet maassa tai alueella, jossa määrälentoasema sijaitsee (mukaan lukien välillä olevat paikat), paitsi jos karanteeni voidaan välttää unionissa tunnustetulla negatiivisella testituloksella, todisteella taudista parantumisesta tai todisteella rokotuksesta,

| — | rajoitukset, jotka kohdistuvat lentoliikenteen harjoittamista suoraan tukevien välttämättömien palvelujen saatavuuteen, mukaan lukien majoitus- ja ravitsemispalvelujen ja julkisten palvelujen, myös liikennepalvelujen, sulkeminen, mikä johtaa kysynnän jyrkkään laskuun reitin jommassakummassa päässä, |
| --- | --- |

—

rajoitukset, jotka kohdistuvat lentoliikenteen harjoittamista suoraan tukevien välttämättömien palvelujen saatavuuteen, mukaan lukien majoitus- ja ravitsemispalvelujen ja julkisten palvelujen, myös liikennepalvelujen, sulkeminen, mikä johtaa kysynnän jyrkkään laskuun reitin jommassakummassa päässä,

| — | lentokohtaisen matkustajamäärän ja lentoliikenteen harjoittajan vuorotiheyden rajoitukset, jotka johtavat kysynnän jyrkkään laskuun reitin jommassakummassa päässä; |
| --- | --- |

—

lentokohtaisen matkustajamäärän ja lentoliikenteen harjoittajan vuorotiheyden rajoitukset, jotka johtavat kysynnän jyrkkään laskuun reitin jommassakummassa päässä;

| c) | lentoyhtiöiden miehistön liikkumiseen kohdistuvat rajoitukset, jotka haittaavat merkittävästi lentoliikenteen harjoittamista liikennöidyille lentoasemille tai liikennöidyiltä lentoasemilta, mukaan lukien äkilliset maahantulokiellot tai miehistön jääminen ennalta arvaamatta kohteisiin karanteenitoimenpiteiden vuoksi, paitsi jos karanteeni voidaan välttää unionissa tunnustetulla negatiivisella testituloksella, todisteella taudista parantumisesta tai todisteella rokotuksesta. |
| --- | --- |

c)

lentoyhtiöiden miehistön liikkumiseen kohdistuvat rajoitukset, jotka haittaavat merkittävästi lentoliikenteen harjoittamista liikennöidyille lentoasemille tai liikennöidyiltä lentoasemilta, mukaan lukien äkilliset maahantulokiellot tai miehistön jääminen ennalta arvaamatta kohteisiin karanteenitoimenpiteiden vuoksi, paitsi jos karanteeni voidaan välttää unionissa tunnustetulla negatiivisella testituloksella, todisteella taudista parantumisesta tai todisteella rokotuksesta.

Tätä kohtaa sovelletaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen rajoitusten soveltamisaikana ja vielä enintään kuuden viikon ajan, jollei kolmannesta ja neljännestä alakohdasta muuta johdu. Jos kyseisten rajoitusten soveltaminen kuitenkin lakkaa alle kuusi viikkoa ennen aikataulukauden päättymistä, tätä kohtaa sovelletaan jäljellä olevaan osuuteen kuuden viikon jaksosta ainoastaan, jos seuraavan aikataulukauden lähtö- ja saapumisaikoja käytetään samalla reitillä.

Tätä kohtaa sovelletaan ainoastaan lähtö- ja saapumisaikoihin, joita käytetään reiteillä, joilla niitä jo käytettiin ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen rajoitusten julkaisemista.

Tämän kohdan soveltaminen lakkaa, jos lentoliikenteen harjoittaja siirtyy kyseisiä lähtö- ja saapumisaikoja käyttäen reitille, johon ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut rajoitukset eivät vaikuta.

Kun jäsenvaltioiden enemmistö, joka edustaa vähintään 50:tä prosenttia unionin koko väestöstä, soveltaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja rajoituksia, jotka vaikuttavat merkittävästi matkustusmahdollisuuksiin tai kysyntään ja aiheuttavat jonkin ensimmäisen alakohdan a–c alakohdassa tarkoitetun tilanteen, kukin koordinaattori voi sen jälkeen, kun kaikkien yhteisön koordinoitujen lentoasemien koordinaattorit ovat päättäneet yksimielisesti, että lähtö- ja saapumisaikojen käyttämättä jättäminen on yleisesti perusteltua, ja ovat ilmoittaneet asiasta komissiolle ja jäsenvaltioille, soveltaa tätä kohtaa tällaisten lentoasemien kaikkiin lähtö- ja saapumisaikoihin voimassa olevien rajoitusten soveltamisaikana ja enintään kuuden lisäviikon ajan, edellyttäen, että kyseiset rajoitukset vaikuttavat suureen määrään yhteisön lentoasemalle suuntautuvia tai sieltä lähteviä reittejä ja näin ollen tekevät unionin lentoliikenteestä suurelta osin kannattamatonta tai johtavat epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin.

4 b.   Kun lähtö- ja saapumisajan käyttämättä jättäminen on perusteltua 4 tai 4 a kohdassa tarkoitettujen rajoitusten vuoksi, koordinaattorien on katsottava, että lähtö- ja saapumisaika käytettiin osana asianomaista lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa.

4 c.   Lentoliikenteen harjoittajat, joiden toiminnan estävät Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 29 artiklan tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 215 artiklan nojalla hyväksytyt rajoittavat toimenpiteet, mukaan lukien 26 päivänä lokakuuta 2022 voimassa olevat toimenpiteet, ja komission asetuksen (EY) N:o 474/2006 (*1) liitteessä A tai B luetellut lentoliikenteen harjoittajat, jotka on asetettu toimintakieltoon unionissa, eivät ole oikeutettuja perustelemaan lähtö- ja saapumisaikojen käyttämättä jättämistä tämän artiklan 4 ja 4 a kohdan nojalla.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jos tällaisilla lentoliikenteen harjoittajilla on lupa käyttää sellaiselle lentoliikenteen harjoittajalle kuuluvia miehistöineen vuokrattuja ilma-aluksia, jonka toimintaa tällaiset rajoittavat toimenpiteet eivät estä ja jota ei ole asetettu toimintakieltoon, ne voivat kuitenkin perustella lähtö- ja saapumisaikojen käyttämättä jättämistä 4 ja 4 a artiklan nojalla edellyttäen, että unionissa sovellettavia turvallisuussääntöjä noudatetaan.

4 d.   Koordinaattorien on vaihdettava säännöllisesti parhaita käytäntöjä 4 ja 4 a kohdan täytäntöönpanosta, jotta voidaan varmistaa yhtenäinen ja johdonmukainen soveltaminen kaikkialla unionissa.

Koordinaattorien on julkaistava luettelo määräpaikoista, joihin 4 ja 4 a kohtaa sovelletaan, ja päivitettävä sitä säännöllisesti.

(*1)  Komission asetus (EY) N:o 474/2006, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2006, yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2111/2005 luvussa II tarkoitetusta yhteisön luettelosta (EUVL L 84, 23.3.2006, s. 14).”;"

*1

| d) | korvataan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Komissio tarkastaa jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan lentoaseman koordinaattori soveltaa 4 ja 4 a kohtaa.”; |
| --- | --- |

d)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Komissio tarkastaa jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan lentoaseman koordinaattori soveltaa 4 ja 4 a kohtaa.”;

| 4) | muutetaan 10 a artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko seuraavasti:

  ”10 a artikla
  Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen tiettyjen kriisitilanteiden vuoksi”; |
| --- | --- | --- |

4)

muutetaan 10 a artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko seuraavasti:

”10 a artikla

Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen tiettyjen kriisitilanteiden vuoksi”;

| b) | kumotaan 1, 2 ja 4 kohta; |
| --- | --- |

b)

kumotaan 1, 2 ja 4 kohta;

| c) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jos lentoliikenteen harjoittaja osoittaa koordinaattoria tyydyttävällä tavalla 30 päivän lokakuuta 2022 ja 25 päivän maaliskuuta 2023 välisellä ajalla ja 8 artiklan 2 kohdan, 10 artiklan 2 ja 4 kohdan ja 14 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi, että se on käyttänyt sille jaettua lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa koordinaattorin luvan mukaisesti vähintään 75 prosenttia siitä aikataulukauden ajasta, joksi se on jaettu, kyseisellä lentoliikenteen harjoittajalla on oikeus samaan lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella.”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos lentoliikenteen harjoittaja osoittaa koordinaattoria tyydyttävällä tavalla 30 päivän lokakuuta 2022 ja 25 päivän maaliskuuta 2023 välisellä ajalla ja 8 artiklan 2 kohdan, 10 artiklan 2 ja 4 kohdan ja 14 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi, että se on käyttänyt sille jaettua lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa koordinaattorin luvan mukaisesti vähintään 75 prosenttia siitä aikataulukauden ajasta, joksi se on jaettu, kyseisellä lentoliikenteen harjoittajalla on oikeus samaan lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella.”;

| d) | korvataan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Jos Eurocontrolin julkaisemat tiedot osoittavat selvästi, että viikoittainen lentoliikenne on yli kahden perättäisen viikon aikana laskenut alle 80 prosenttiin vuoden 2019 vastaavien viikkojen tasoista covid-19-kriisin tai muiden epidemiologisten tilanteiden vuoksi tai Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan välittömänä seurauksena ja että Eurocontrolin liikenne-ennusteiden perusteella lentoliikenteen väheneminen vuoden 2019 vastaavaan ajanjaksoon verrattuna todennäköisesti jatkuu, komissiolle siirretään valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklan 2 kohdassa, 10 artiklan 2 ja 4 kohdassa ja 14 artiklan 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistettuja prosenttiosuuksia vaihteluvälillä 0 prosentista 70 prosenttiin millä tahansa 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisellä aikataulukaudella. Sovellettavan prosenttiosuuden on oltava oikeassa suhteessa Eurocontrolin lentoliikenne-ennusteisiin.
  Kyseisiä delegoituja säädöksiä hyväksyessään komissio ottaa huomioon kaikki seuraavat seikat:






  a) | Eurocontrolin julkaisemat tiedot liikennemääristä ja liikenne-ennusteista; |
| --- | --- | --- |

d)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Jos Eurocontrolin julkaisemat tiedot osoittavat selvästi, että viikoittainen lentoliikenne on yli kahden perättäisen viikon aikana laskenut alle 80 prosenttiin vuoden 2019 vastaavien viikkojen tasoista covid-19-kriisin tai muiden epidemiologisten tilanteiden vuoksi tai Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan välittömänä seurauksena ja että Eurocontrolin liikenne-ennusteiden perusteella lentoliikenteen väheneminen vuoden 2019 vastaavaan ajanjaksoon verrattuna todennäköisesti jatkuu, komissiolle siirretään valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklan 2 kohdassa, 10 artiklan 2 ja 4 kohdassa ja 14 artiklan 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistettuja prosenttiosuuksia vaihteluvälillä 0 prosentista 70 prosenttiin millä tahansa 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisellä aikataulukaudella. Sovellettavan prosenttiosuuden on oltava oikeassa suhteessa Eurocontrolin lentoliikenne-ennusteisiin.

Kyseisiä delegoituja säädöksiä hyväksyessään komissio ottaa huomioon kaikki seuraavat seikat:

a)

Eurocontrolin julkaisemat tiedot liikennemääristä ja liikenne-ennusteista;

| b) | matkustaja- ja rahtilentoliikenteen kysyntään liittyvät indikaattorit, mukaan lukien ennakkovarauksia, lentoyhtiöiden suunniteltuja aikatauluja, kaluston kokoa, kaluston käyttöä ja kuormausasteita koskevat suuntaukset; |
| --- | --- |

b)

matkustaja- ja rahtilentoliikenteen kysyntään liittyvät indikaattorit, mukaan lukien ennakkovarauksia, lentoyhtiöiden suunniteltuja aikatauluja, kaluston kokoa, kaluston käyttöä ja kuormausasteita koskevat suuntaukset;

| c) | covid-19-kriisiin tai muuhun epidemiologiseen tilanteeseen liittyvät viranomaisten toimenpiteet, joilla on merkittävä vaikutus unionin lentoasemille saapuvan tai niiltä lähtevän lentoliikenteen määrään, ja pakolliset uudelleenreititykset, jotka johtuvat ilmatilan sulkemisesta tai unionin lentoliikenteen harjoittajien kiellosta lentää kolmannen maan ilmatilaan, ottaen huomioon Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston konfliktialueita koskevassa tiedotteessaan antamat neuvot; |
| --- | --- |

c)

covid-19-kriisiin tai muuhun epidemiologiseen tilanteeseen liittyvät viranomaisten toimenpiteet, joilla on merkittävä vaikutus unionin lentoasemille saapuvan tai niiltä lähtevän lentoliikenteen määrään, ja pakolliset uudelleenreititykset, jotka johtuvat ilmatilan sulkemisesta tai unionin lentoliikenteen harjoittajien kiellosta lentää kolmannen maan ilmatilaan, ottaen huomioon Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston konfliktialueita koskevassa tiedotteessaan antamat neuvot;

| d) | Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja Maailman terveysjärjestön tiedot covid-19-tilanteesta tai muusta epidemiologisesta tilanteesta, jolle on ominaista erittäin suuri tarttuvuus ja joka todennäköisesti johtaa lentomatkustuksen jyrkkään vähenemiseen. |
| --- | --- |

d)

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja Maailman terveysjärjestön tiedot covid-19-tilanteesta tai muusta epidemiologisesta tilanteesta, jolle on ominaista erittäin suuri tarttuvuus ja joka todennäköisesti johtaa lentomatkustuksen jyrkkään vähenemiseen.

Ottaen huomioon lentoliikenteen harjoittajien aikataulujen valmistelut ennen aikataulukautta, komissio pyrkii hyväksymään kyseiset delegoidut säädökset tämän kohdan nojalla ennen aikataulukauden alkua, jotta lentoliikenteen harjoittajat voisivat suunnitella lentoaikataulunsa. Komissio voi hyväksyä tällaiset säädökset aikataulukauden aikana ennakoimattomien olosuhteiden sattuessa.”;

| e) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”5 a.   Jos komissio toteaa, että Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman infrastruktuurin tuhoutumisen ja elinoloihin kohdistuvien vaikutusten vuoksi Ukrainan ja unionin välisen lentoliikenteen asteittainen palauttaminen edellyttää alhaisempaa käyttöastetta Ukrainaan suuntautuvilla reiteillä, komissiolle siirretään valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklan 2 kohdassa, 10 artiklan 2 ja 4 kohdassa ja 14 artiklan 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistettuja prosenttiosuuksia vaihteluvälillä 0 prosentista 70 prosenttiin Ukrainaan suuntautuvilla tai sieltä lähtevillä reiteillä käytettävien lähtö- ja saapumisaikojen osalta millä tahansa 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisellä aikataulukaudella.
  Kyseisiä delegoituja säädöksiä hyväksyessään komissio ottaa huomioon seuraavat seikat:






  a) | Eurocontrolin julkaisemat tiedot liikennemääristä ja liikenne-ennusteista unionin ja Ukrainan välisillä reiteillä; |
| --- | --- | --- |

e)

lisätään kohta seuraavasti:

”5 a.   Jos komissio toteaa, että Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman infrastruktuurin tuhoutumisen ja elinoloihin kohdistuvien vaikutusten vuoksi Ukrainan ja unionin välisen lentoliikenteen asteittainen palauttaminen edellyttää alhaisempaa käyttöastetta Ukrainaan suuntautuvilla reiteillä, komissiolle siirretään valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklan 2 kohdassa, 10 artiklan 2 ja 4 kohdassa ja 14 artiklan 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistettuja prosenttiosuuksia vaihteluvälillä 0 prosentista 70 prosenttiin Ukrainaan suuntautuvilla tai sieltä lähtevillä reiteillä käytettävien lähtö- ja saapumisaikojen osalta millä tahansa 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisellä aikataulukaudella.

Kyseisiä delegoituja säädöksiä hyväksyessään komissio ottaa huomioon seuraavat seikat:

a)

Eurocontrolin julkaisemat tiedot liikennemääristä ja liikenne-ennusteista unionin ja Ukrainan välisillä reiteillä;

| b) | matkustaja- ja rahtilentoliikenteen kysyntään liittyvät indikaattorit, mukaan lukien ennakkovarauksia ja lentoyhtiöiden suunniteltuja aikatauluja koskevat suuntaukset; |
| --- | --- |

b)

matkustaja- ja rahtilentoliikenteen kysyntään liittyvät indikaattorit, mukaan lukien ennakkovarauksia ja lentoyhtiöiden suunniteltuja aikatauluja koskevat suuntaukset;

| c) | pakolliset uudelleenreititykset, jotka johtuvat ilmatilan sulkemisesta tai unionin lentoliikenteen harjoittajien kiellosta lentää kolmannen maan ilmatilaan, ottaen huomioon Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston konfliktialueita koskevassa tiedotteessaan antamat neuvot.”; |
| --- | --- |

c)

pakolliset uudelleenreititykset, jotka johtuvat ilmatilan sulkemisesta tai unionin lentoliikenteen harjoittajien kiellosta lentää kolmannen maan ilmatilaan, ottaen huomioon Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston konfliktialueita koskevassa tiedotteessaan antamat neuvot.”;

| f) | korvataan 6 ja 7 kohta seuraavasti:

  ”6.   Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 12 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka johtuu covid-19-kriisin ja muiden epidemiologisten tilanteiden vaikutusten tai Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan välittömien vaikutusten pitkittymisestä.


  7.   Lentoliikenteen harjoittajien on ajanjaksona, jona sovelletaan tämän artiklan 3, 5 tai 5 a kohdan mukaista lähtö- ja saapumisaikojen helpotusta, annettava koordinaattorin saataville muille lentoliikenteen harjoittajille uudelleen jaettaviksi kaikki lähtö- ja saapumisajat, joita ne eivät aio käyttää, vähintään kolme viikkoa ennen niiden suunniteltua käyttöpäivää. Jos lentoliikenteen harjoittaja ei anna koordinaattorin käyttöön enempää kuin kolmea lähtö- ja saapumisaikaa sarjasta tämän kohdan mukaisesti, kyseisellä lentoliikenteen harjoittajalla on oikeus koko lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella ainoastaan, jos lentoliikenteen harjoittaja on käyttänyt koko lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa tai jos sen on 10 artiklan 4 b kohdan mukaisesti katsottu käyttäneen koko lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa vähintään 80 prosenttia ajasta, riippumatta siitä, onko 8 artiklan 2 kohtaa ja 10 artiklan 2 kohtaa muutettu tässä artiklassa tarkoitetulla delegoidulla säädöksellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan 4 ja 4 a kohdan soveltamista.”; |
| --- | --- |

f)

korvataan 6 ja 7 kohta seuraavasti:

”6.   Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 12 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka johtuu covid-19-kriisin ja muiden epidemiologisten tilanteiden vaikutusten tai Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan välittömien vaikutusten pitkittymisestä.

7.   Lentoliikenteen harjoittajien on ajanjaksona, jona sovelletaan tämän artiklan 3, 5 tai 5 a kohdan mukaista lähtö- ja saapumisaikojen helpotusta, annettava koordinaattorin saataville muille lentoliikenteen harjoittajille uudelleen jaettaviksi kaikki lähtö- ja saapumisajat, joita ne eivät aio käyttää, vähintään kolme viikkoa ennen niiden suunniteltua käyttöpäivää. Jos lentoliikenteen harjoittaja ei anna koordinaattorin käyttöön enempää kuin kolmea lähtö- ja saapumisaikaa sarjasta tämän kohdan mukaisesti, kyseisellä lentoliikenteen harjoittajalla on oikeus koko lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella ainoastaan, jos lentoliikenteen harjoittaja on käyttänyt koko lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa tai jos sen on 10 artiklan 4 b kohdan mukaisesti katsottu käyttäneen koko lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa vähintään 80 prosenttia ajasta, riippumatta siitä, onko 8 artiklan 2 kohtaa ja 10 artiklan 2 kohtaa muutettu tässä artiklassa tarkoitetulla delegoidulla säädöksellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan 4 ja 4 a kohdan soveltamista.”;

| 5) | korvataan 11 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdan, 8, 8 a ja 10 artiklan, 10 a artiklan 7 kohdan sekä 14 artiklan 1–4 ja 6 kohdan soveltamista koskevat valitukset esitetään koordinointikomitealle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen lainsäädännön mukaista muutoksenhakuoikeutta. Komitean on käsiteltävä asiaa yhden kuukauden kuluessa valituksen esittämisestä ja tehtävä mahdollisuuksien mukaan koordinaattorille ehdotuksia ongelmien ratkaisemiseksi. Jos valituksia ei pystytä selvittämään, asiasta vastaava jäsenvaltio voi seuraavien kahden kuukauden kuluessa huolehtia siitä, että asia käsitellään lentoliikenteen harjoittajia tai lentoasemia edustavan järjestön tai muun kolmannen osapuolen välitysmenettelyssä.”; |
| --- | --- |

5)

korvataan 11 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdan, 8, 8 a ja 10 artiklan, 10 a artiklan 7 kohdan sekä 14 artiklan 1–4 ja 6 kohdan soveltamista koskevat valitukset esitetään koordinointikomitealle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen lainsäädännön mukaista muutoksenhakuoikeutta. Komitean on käsiteltävä asiaa yhden kuukauden kuluessa valituksen esittämisestä ja tehtävä mahdollisuuksien mukaan koordinaattorille ehdotuksia ongelmien ratkaisemiseksi. Jos valituksia ei pystytä selvittämään, asiasta vastaava jäsenvaltio voi seuraavien kahden kuukauden kuluessa huolehtia siitä, että asia käsitellään lentoliikenteen harjoittajia tai lentoasemia edustavan järjestön tai muun kolmannen osapuolen välitysmenettelyssä.”;

| 6) | korvataan 12 a artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Siirretään komissiolle 28 päivään lokakuuta 2023 asti valta antaa 10 a artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä.”; |
| --- | --- |

6)

korvataan 12 a artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle 28 päivään lokakuuta 2023 asti valta antaa 10 a artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä.”;

| 7) | korvataan 14 artiklan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Jos lentoliikenteen harjoittaja ei pysty saavuttamaan 8 artiklan 2 kohdassa määriteltyä 80 prosentin käyttöastetta, koordinaattori voi päättää peruuttaa kyseisen lentoliikenteen harjoittajan kyseessä olevat lähtö- ja saapumisaikojen sarjat jäljellä olevan aikataulukauden ajaksi ja sijoittaa ne pooliin kuultuaan ensin asianomaista lentoliikenteen harjoittajaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan 4 ja 4 a kohdan soveltamista.
  Jos sarjan lähtö- ja saapumisaikoja ei ole vielä käytetty sellaisen ajanjakson jälkeen, joka vastaa 20 prosenttia sarjan voimassaoloajasta, koordinaattorin on sijoitettava kyseiset lähtö- ja saapumisaikojen sarjat pooliin jäljellä olevan aikataulukauden ajaksi kuultuaan ensin asianomaista lentoliikenteen harjoittajaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan 4 ja 4 a kohdan soveltamista.
  Jos koordinaattori käytettävissään olevien tietojen perusteella toteaa 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisenä ajanjaksona, että lentoliikenteen harjoittaja on lopettanut toimintansa lentoasemalla eikä voi enää käyttää sille jaettuja lähtö- ja saapumisaikoja, koordinaattorin on peruutettava kyseisen lentoliikenteen harjoittajan kyseessä olevat lähtö- ja saapumisaikojen sarjat jäljellä olevan aikataulukauden ajaksi ja sijoitettava ne pooliin kuultuaan ensin asianomaista lentoliikenteen harjoittajaa.
  Jos koordinaattori käytettävissään olevien tietojen perusteella toteaa 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisenä ajanjaksona, että lentoliikenteen harjoittaja, johon sovelletaan SEU 29 artiklan tai SEUT 215 artiklan nojalla hyväksyttyjä rajoittavia toimenpiteitä, mukaan lukien 26 päivänä lokakuuta 2022 voimassa olevat toimenpiteet, tai lentoliikenteen harjoittaja, joka on asetettu toimintakieltoon unionissa ja joka on lueteltu asetuksen (EY) N:o 474/2006 liitteessä A tai B, ei voi käyttää lähtö- ja saapumisaikoja huomattavassa osassa aikataulukautta, koordinaattorin on peruutettava kyseisen lentoliikenteen harjoittajan kyseessä olevat lähtö- ja saapumisaikojen sarjat jäljellä olevan aikataulukauden ajaksi ja sijoitettava ne pooliin kuultuaan ensin asianomaista lentoliikenteen harjoittajaa.
  Kuitenkin jos lentoliikenteen harjoittaja on asetettu toimintakieltoon unionissa ja lueteltu asetuksen (EY) N:o 474/2006 liitteessä A tai B, ja sillä on lupa käyttää sellaiselle lentoliikenteen harjoittajalle kuuluvia miehistöineen vuokrattuja ilma-aluksia, jonka toimintaa tällaiset rajoittavat toimenpiteet eivät estä ja jota ei ole asetettu tällaiseen toimintakieltoon, tämän kohdan neljättä alakohtaa ei sovelleta kyseisen lentoliikenteen harjoittajan lähtö- ja saapumisaikoihin edellyttäen, että unionissa sovellettavia turvallisuussääntöjä noudatetaan.” |
| --- | --- |

7)

korvataan 14 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Jos lentoliikenteen harjoittaja ei pysty saavuttamaan 8 artiklan 2 kohdassa määriteltyä 80 prosentin käyttöastetta, koordinaattori voi päättää peruuttaa kyseisen lentoliikenteen harjoittajan kyseessä olevat lähtö- ja saapumisaikojen sarjat jäljellä olevan aikataulukauden ajaksi ja sijoittaa ne pooliin kuultuaan ensin asianomaista lentoliikenteen harjoittajaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan 4 ja 4 a kohdan soveltamista.

Jos sarjan lähtö- ja saapumisaikoja ei ole vielä käytetty sellaisen ajanjakson jälkeen, joka vastaa 20 prosenttia sarjan voimassaoloajasta, koordinaattorin on sijoitettava kyseiset lähtö- ja saapumisaikojen sarjat pooliin jäljellä olevan aikataulukauden ajaksi kuultuaan ensin asianomaista lentoliikenteen harjoittajaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan 4 ja 4 a kohdan soveltamista.

Jos koordinaattori käytettävissään olevien tietojen perusteella toteaa 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisenä ajanjaksona, että lentoliikenteen harjoittaja on lopettanut toimintansa lentoasemalla eikä voi enää käyttää sille jaettuja lähtö- ja saapumisaikoja, koordinaattorin on peruutettava kyseisen lentoliikenteen harjoittajan kyseessä olevat lähtö- ja saapumisaikojen sarjat jäljellä olevan aikataulukauden ajaksi ja sijoitettava ne pooliin kuultuaan ensin asianomaista lentoliikenteen harjoittajaa.

Jos koordinaattori käytettävissään olevien tietojen perusteella toteaa 30 päivän lokakuuta 2022 ja 28 päivän lokakuuta 2023 välisenä ajanjaksona, että lentoliikenteen harjoittaja, johon sovelletaan SEU 29 artiklan tai SEUT 215 artiklan nojalla hyväksyttyjä rajoittavia toimenpiteitä, mukaan lukien 26 päivänä lokakuuta 2022 voimassa olevat toimenpiteet, tai lentoliikenteen harjoittaja, joka on asetettu toimintakieltoon unionissa ja joka on lueteltu asetuksen (EY) N:o 474/2006 liitteessä A tai B, ei voi käyttää lähtö- ja saapumisaikoja huomattavassa osassa aikataulukautta, koordinaattorin on peruutettava kyseisen lentoliikenteen harjoittajan kyseessä olevat lähtö- ja saapumisaikojen sarjat jäljellä olevan aikataulukauden ajaksi ja sijoitettava ne pooliin kuultuaan ensin asianomaista lentoliikenteen harjoittajaa.

Kuitenkin jos lentoliikenteen harjoittaja on asetettu toimintakieltoon unionissa ja lueteltu asetuksen (EY) N:o 474/2006 liitteessä A tai B, ja sillä on lupa käyttää sellaiselle lentoliikenteen harjoittajalle kuuluvia miehistöineen vuokrattuja ilma-aluksia, jonka toimintaa tällaiset rajoittavat toimenpiteet eivät estä ja jota ei ole asetettu tällaiseen toimintakieltoon, tämän kohdan neljättä alakohtaa ei sovelleta kyseisen lentoliikenteen harjoittajan lähtö- ja saapumisaikoihin edellyttäen, että unionissa sovellettavia turvallisuussääntöjä noudatetaan.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 19 päivänä lokakuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Lausunto annettu 22. syyskuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 6. lokakuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 13. lokakuuta 2022.

2

(3)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93, annettu 18 päivänä tammikuuta 1993, lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1008/2008, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä (EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3).

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 474/2006, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2006, yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2111/2005 luvussa II tarkoitetusta yhteisön luettelosta (EUVL L 84, 23.3.2006, s. 14).

5

(6)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

6

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/23

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/2039,

annettu 19 päivänä lokakuuta 2022,

asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) 2021/1060 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse lisäjoustosta, jolla puututaan Venäjän federaation sotilaallisen hyökkäyksen seurauksiin – joustavaa apua alueille koskevat FAST-CARE-toimenpiteet

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ovat kuulleet Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Venäjän federaation Ukrainaa vastaan kohdistamalla sotilaallisella hyökkäyksellä on ollut vakavia vaikutuksia jäsenvaltioille, etenkin Euroopan unionin keskisille ja itäisille alueille, aikana, jolloin jäsenvaltioiden taloudet ovat vasta toipumassa covid-19-pandemian vaikutuksista. Samalla kun moniin jäsenvaltioihin saapuu jatkuvasti Venäjän hyökkäystä pakenevia ihmisiä, ne kärsivät työvoimapulasta, toimitusketjujen häiriöistä sekä hintojen ja energiakustannusten noususta. Tämä luo yhtäältä haasteita julkiselle taloudelle ja toisaalta viivästyttää investointien toteuttamista. Tällaiset olosuhteet ovat luoneet poikkeustilanteen, johon on puututtava kohdennetuin erityistoimenpitein, jotta vältetään neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) liitteessä I esitettyjen monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisten sitoumusten tai maksujen enimmäismäärien muuttaminen ja jotta parhaillaan käynnissä olevaa talouden vihreää, digitaalista ja selviytymiskykyä tukevaa elpymistä ei vaaranneta. |
| --- | --- |

(1)

Venäjän federaation Ukrainaa vastaan kohdistamalla sotilaallisella hyökkäyksellä on ollut vakavia vaikutuksia jäsenvaltioille, etenkin Euroopan unionin keskisille ja itäisille alueille, aikana, jolloin jäsenvaltioiden taloudet ovat vasta toipumassa covid-19-pandemian vaikutuksista. Samalla kun moniin jäsenvaltioihin saapuu jatkuvasti Venäjän hyökkäystä pakenevia ihmisiä, ne kärsivät työvoimapulasta, toimitusketjujen häiriöistä sekä hintojen ja energiakustannusten noususta. Tämä luo yhtäältä haasteita julkiselle taloudelle ja toisaalta viivästyttää investointien toteuttamista. Tällaiset olosuhteet ovat luoneet poikkeustilanteen, johon on puututtava kohdennetuin erityistoimenpitein, jotta vältetään neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) liitteessä I esitettyjen monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisten sitoumusten tai maksujen enimmäismäärien muuttaminen ja jotta parhaillaan käynnissä olevaa talouden vihreää, digitaalista ja selviytymiskykyä tukevaa elpymistä ei vaaranneta.

| (2) | Kansallisiin talousarvioihin kohdistuvan kasvavan rasitteen keventämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2022/562 (3) tehtiin useita kohdennettuja muutoksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksiin (EU) N:o 1303/2013 (4) ja (EU) N:o 223/2014 (5), jotta jäsenvaltioiden olisi helpompaa käyttää jäljellä olevia vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisia Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston (FEAD) määrärahojaan sekä hyödyntää REACT-EU-välineen varoja, jotta jäsenvaltiot pystyisivät vastaamaan Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin mahdollisimman tehokkaasti ja nopeasti. |
| --- | --- |

(2)

Kansallisiin talousarvioihin kohdistuvan kasvavan rasitteen keventämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2022/562 (3) tehtiin useita kohdennettuja muutoksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksiin (EU) N:o 1303/2013 (4) ja (EU) N:o 223/2014 (5), jotta jäsenvaltioiden olisi helpompaa käyttää jäljellä olevia vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisia Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston (FEAD) määrärahojaan sekä hyödyntää REACT-EU-välineen varoja, jotta jäsenvaltiot pystyisivät vastaamaan Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin mahdollisimman tehokkaasti ja nopeasti.

| (3) | Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2022/613 (6) tarjottiin lisämahdollisuuksia ottaa varoja nopeasti käyttöön jäsenvaltioille koituneiden välittömien talousarviokustannusten korvaamiseksi, ja sillä vahvistettiin yksikkökustannus, jolla helpotetaan Venäjän hyökkäystä pakenevien, tilapäistä suojelua saavien henkilöiden perustarpeiden rahoittamista ja muuta tukemista. |
| --- | --- |

(3)

Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2022/613 (6) tarjottiin lisämahdollisuuksia ottaa varoja nopeasti käyttöön jäsenvaltioille koituneiden välittömien talousarviokustannusten korvaamiseksi, ja sillä vahvistettiin yksikkökustannus, jolla helpotetaan Venäjän hyökkäystä pakenevien, tilapäistä suojelua saavien henkilöiden perustarpeiden rahoittamista ja muuta tukemista.

| (4) | Jäsenvaltioille olisi kuitenkin sallittava muitakin poikkeuksellisia järjestelyjä, jotta ne pystyvät keskittymään ennennäkemättömään sosioekonomiseen tilanteeseen reagoimiseen tarvittavalla tavalla Venäjän hyökkäyksen jatkuessa edelleen etenkin, kun kyse on Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin vastaamiseksi toteutettavista toimista. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltioille olisi kuitenkin sallittava muitakin poikkeuksellisia järjestelyjä, jotta ne pystyvät keskittymään ennennäkemättömään sosioekonomiseen tilanteeseen reagoimiseen tarvittavalla tavalla Venäjän hyökkäyksen jatkuessa edelleen etenkin, kun kyse on Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin vastaamiseksi toteutettavista toimista.

| (5) | Kun otetaan huomioon Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä julkiselle taloudelle aiheutuva lisärasitus, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdassa säädettyä joustavuutta EAKR:n ja ESR:n käytössä tällaisten toimien rahoittamisessa olisi laajennettava siten, että sama kattaa myös koheesiorahaston, jotta koheesiorahaston varoja voidaan käyttää myös EAKR:n tai ESR:n toiminta-alaan kuuluvien toimien tukemiseen näihin rahastoihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti. On myös asianmukaista laajentaa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdassa säädettyjen yksinkertaistettujen seurantavaatimusten soveltamisalaa koskemaan ESR:stä tuettavia, muuttoliikkeen haasteisiin vastaamiseksi toteutettavia toimia, jos nämä toimet kuuluvat toimintalinjaan, jolla vastataan ainoastaan näihin haasteisiin. Olisi myös otettava käyttöön mahdollisuus, jonka mukaan kolmansien maiden kansalaisten integroitumista edistävissä toimintalinjoissa, mukaan lukien ne, jotka koskevat Venäjän hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin vastaamiseksi toteutettavia toimia, voidaan kummallakin ohjelmakaudella käyttää enimmillään 100 prosentin osa- tai yhteisrahoitusosuutta, jotta voidaan tukea jäsenvaltioita kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden auttamisessa nyt ja tulevaisuudessa. Vastaavasti yksikkökustannuksen, jolla helpotetaan perustarpeiden rahoittamista ja pakolaisten tukemista, määrää olisi korotettava ja sen soveltamisaikaa jatkettava. |
| --- | --- |

(5)

Kun otetaan huomioon Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä julkiselle taloudelle aiheutuva lisärasitus, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdassa säädettyä joustavuutta EAKR:n ja ESR:n käytössä tällaisten toimien rahoittamisessa olisi laajennettava siten, että sama kattaa myös koheesiorahaston, jotta koheesiorahaston varoja voidaan käyttää myös EAKR:n tai ESR:n toiminta-alaan kuuluvien toimien tukemiseen näihin rahastoihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti. On myös asianmukaista laajentaa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdassa säädettyjen yksinkertaistettujen seurantavaatimusten soveltamisalaa koskemaan ESR:stä tuettavia, muuttoliikkeen haasteisiin vastaamiseksi toteutettavia toimia, jos nämä toimet kuuluvat toimintalinjaan, jolla vastataan ainoastaan näihin haasteisiin. Olisi myös otettava käyttöön mahdollisuus, jonka mukaan kolmansien maiden kansalaisten integroitumista edistävissä toimintalinjoissa, mukaan lukien ne, jotka koskevat Venäjän hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin vastaamiseksi toteutettavia toimia, voidaan kummallakin ohjelmakaudella käyttää enimmillään 100 prosentin osa- tai yhteisrahoitusosuutta, jotta voidaan tukea jäsenvaltioita kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden auttamisessa nyt ja tulevaisuudessa. Vastaavasti yksikkökustannuksen, jolla helpotetaan perustarpeiden rahoittamista ja pakolaisten tukemista, määrää olisi korotettava ja sen soveltamisaikaa jatkettava.

| (6) | Lisäksi on käynyt ilmi, että tukikelpoisuuden alkamispäivän asettaminen 24 päivään helmikuuta 2022 niiden toimien osalta, joilla vastataan Venäjän federaation sotilaallisen hyökkäyksen aiheuttamiin muuttoliikkeen haasteisiin, ei riitä varmistamaan, että rahastoista voitaisiin tukea kaikkia tarvittavia toimia, joilla näihin haasteisiin vastataan. Sen vuoksi on aiheellista poikkeuksellisesti sallia tällaisten toimien valitseminen ennen asiaan liittyvän ohjelmamuutoksen hyväksymistä sekä sallia tällaisten toimien menojen tukikelpoisuus, kun toimet on saatu fyysisesti päätökseen tai toteutettu kokonaisuudessaan, sekä laajentaa nämä joustomahdollisuudet koskemaan myös Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR) tuettuja toimia, joilla puututaan Venäjän hyökkäyksestä johtuviin seurauksiin kalastus- ja vesiviljelyalalla. Kun lisäksi otetaan huomioon tilanteesta eniten kärsivien alueiden käytössä olevan rahoituksen vähyys, tällaisia toimia olisi voitava tukea samassa jäsenvaltiossa tietyn ohjelma-alueen ulkopuolella, sillä niiden Venäjän hyökkäystä pakenevien henkilöiden tilanne, jotka liikkuvat jäsenvaltioiden sisällä ja niiden rajojen yli, muodostaa haasteen koko unionin taloudelliselle, sosiaaliselle ja alueelliselle koheesiolle. Tällaisten toimien olisi sen vuoksi oltava tukikelpoisia riippumatta siitä, missä ne tietyn jäsenvaltion sisällä toteutetaan, koska välittömiin tarpeisiin vastattaessa toimien sijainnilla ei viime kädessä ole ratkaisevaa merkitystä. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi on käynyt ilmi, että tukikelpoisuuden alkamispäivän asettaminen 24 päivään helmikuuta 2022 niiden toimien osalta, joilla vastataan Venäjän federaation sotilaallisen hyökkäyksen aiheuttamiin muuttoliikkeen haasteisiin, ei riitä varmistamaan, että rahastoista voitaisiin tukea kaikkia tarvittavia toimia, joilla näihin haasteisiin vastataan. Sen vuoksi on aiheellista poikkeuksellisesti sallia tällaisten toimien valitseminen ennen asiaan liittyvän ohjelmamuutoksen hyväksymistä sekä sallia tällaisten toimien menojen tukikelpoisuus, kun toimet on saatu fyysisesti päätökseen tai toteutettu kokonaisuudessaan, sekä laajentaa nämä joustomahdollisuudet koskemaan myös Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR) tuettuja toimia, joilla puututaan Venäjän hyökkäyksestä johtuviin seurauksiin kalastus- ja vesiviljelyalalla. Kun lisäksi otetaan huomioon tilanteesta eniten kärsivien alueiden käytössä olevan rahoituksen vähyys, tällaisia toimia olisi voitava tukea samassa jäsenvaltiossa tietyn ohjelma-alueen ulkopuolella, sillä niiden Venäjän hyökkäystä pakenevien henkilöiden tilanne, jotka liikkuvat jäsenvaltioiden sisällä ja niiden rajojen yli, muodostaa haasteen koko unionin taloudelliselle, sosiaaliselle ja alueelliselle koheesiolle. Tällaisten toimien olisi sen vuoksi oltava tukikelpoisia riippumatta siitä, missä ne tietyn jäsenvaltion sisällä toteutetaan, koska välittömiin tarpeisiin vastattaessa toimien sijainnilla ei viime kädessä ole ratkaisevaa merkitystä.

| (7) | Kun otetaan lisäksi huomioon, että Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin vastaamisesta paikallisviranomaisille ja paikallisyhteisöissä toimiville kansalaisjärjestöille aiheutuva rasite on suuri, tällaisille toimijoille olisi varattava tuesta vähintään 30 prosentin osuus, kun varoja käytetään EAKR:n tai ESR:n toiminta-alaan kuuluvien toimien tukemiseen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Kun otetaan lisäksi huomioon, että Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin vastaamisesta paikallisviranomaisille ja paikallisyhteisöissä toimiville kansalaisjärjestöille aiheutuva rasite on suuri, tällaisille toimijoille olisi varattava tuesta vähintään 30 prosentin osuus, kun varoja käytetään EAKR:n tai ESR:n toiminta-alaan kuuluvien toimien tukemiseen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan mukaisesti.

| (8) | Muuttuvista tarpeista ja toimenpideohjelman määrärahaosuuksien noudattamisesta johtuvan jäsenvaltioiden hallinnollisen taakan keventämiseksi olisi poistettava ohjelmakauden 2014–2020 mukainen vaatimus toimenpideohjelman muodollisesta muuttamisesta siltä osin kuin on kyse saman rahaston saman prioriteetin ja alueluokan sisällä toteutettavista siirroista temaattisten tavoitteiden välillä. |
| --- | --- |

(8)

Muuttuvista tarpeista ja toimenpideohjelman määrärahaosuuksien noudattamisesta johtuvan jäsenvaltioiden hallinnollisen taakan keventämiseksi olisi poistettava ohjelmakauden 2014–2020 mukainen vaatimus toimenpideohjelman muodollisesta muuttamisesta siltä osin kuin on kyse saman rahaston saman prioriteetin ja alueluokan sisällä toteutettavista siirroista temaattisten tavoitteiden välillä.

| (9) | Jotta voitaisiin lisäksi optimoida kauden 2014–2020 määrärahojen käyttö ohjelmakauden 2014–2020 ohjelmien päättämisen yhteydessä, olisi korotettava toimintalinjojen joustovaran enimmäismäärää, jota käytetään rahastojen rahoitusosuuden loppumaksua laskettaessa. |
| --- | --- |

(9)

Jotta voitaisiin lisäksi optimoida kauden 2014–2020 määrärahojen käyttö ohjelmakauden 2014–2020 ohjelmien päättämisen yhteydessä, olisi korotettava toimintalinjojen joustovaran enimmäismäärää, jota käytetään rahastojen rahoitusosuuden loppumaksua laskettaessa.

| (10) | Ennennäkemättömään tilanteeseen puuttumiseksi olisi myös säädettävä eräistä joustomahdollisuuksista ohjelmakauden 2021–2027 ohjelmia koskevassa oikeudellisessa kehyksessä. Edelleen kansallisiin julkisiin varoihin kohdistuvan rasitteen keventämiseksi olisi nostettava ennakkomaksuja Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen alaan kuuluvissa ohjelmissa. Kun otetaan lisäksi huomioon haasteet, jotka johtuvat ihmisten laajamittaisesta siirtymisestä kotiseuduiltaan, sekä jäsenvaltioiden yhdennettyjen toimien tarve, olisi tilanteessa, jossa jäsenvaltio osoittaa jonkin kauden 2021–2027 koheesio-ohjelmiinsa kuuluvan toimintalinjan kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomisen integroitumisen edistämistoimiin, sallittava mahdollisuus kyseisen toimintalinjan enintään 100 prosentin yhteisrahoitusosuuteen 30 päivään kesäkuuta 2024 saakka, jos tuesta riittävä osuus kohdennetaan paikallisviranomaisille ja paikallisyhteisöissä toimiville kansalaisjärjestöille ja jos tällaisiin toimintalinjoihin jäsenvaltiossa kohdennettu kokonaismäärä on enintään viisi prosenttia EAKR:n ja Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) yhteenlasketuista alkuperäisistä kansallisista määrärahoista. Tällä ei rajoiteta jäsenvaltioiden mahdollisuutta kohdentaa lisää varoja näihin toimintalinjoihin tavanomaisia yhteisrahoitusosuuksia noudattaen. Kun otetaan lisäksi huomioon häiriöt, joita Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä on ohjelmakauden 2014–2020 lopulla aiheutunut, ja tähän lisätään covid-19-pandemian pitkäaikaiset vaikutukset hankkeiden toteuttamiseen sekä arvoketjujen jatkuvat ongelmat, olisi säädettävä lisäjoustosta, jotta tukea voidaan myöntää suoraan ja saattaa päätökseen toimet, joiden toteuttaminen on aloitettu kauden 2014–2020 lainsäädäntökehyksen mukaisesti ennen tämän asetuksen antamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen antamispäivää, silloinkin kun nämä toimet eivät enää kuuluisi rahaston toiminta-alaan ohjelmakaudella 2021–2027, lukuun ottamatta tapauksia, joissa rahastoja on käytetty asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan nojalla. Sen varmistamiseksi, että nämä toimet voidaan sijoittaa tukitoimityyppeihin, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (7) liitettä I olisi mukautettava vastaavasti. Näiden toimien tukemisella ei pitäisi olla vaikutusta jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa temaattista keskittämistä koskevia vaatimuksia ja ilmastorahoitustavoitteita. |
| --- | --- |

(10)

Ennennäkemättömään tilanteeseen puuttumiseksi olisi myös säädettävä eräistä joustomahdollisuuksista ohjelmakauden 2021–2027 ohjelmia koskevassa oikeudellisessa kehyksessä. Edelleen kansallisiin julkisiin varoihin kohdistuvan rasitteen keventämiseksi olisi nostettava ennakkomaksuja Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen alaan kuuluvissa ohjelmissa. Kun otetaan lisäksi huomioon haasteet, jotka johtuvat ihmisten laajamittaisesta siirtymisestä kotiseuduiltaan, sekä jäsenvaltioiden yhdennettyjen toimien tarve, olisi tilanteessa, jossa jäsenvaltio osoittaa jonkin kauden 2021–2027 koheesio-ohjelmiinsa kuuluvan toimintalinjan kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomisen integroitumisen edistämistoimiin, sallittava mahdollisuus kyseisen toimintalinjan enintään 100 prosentin yhteisrahoitusosuuteen 30 päivään kesäkuuta 2024 saakka, jos tuesta riittävä osuus kohdennetaan paikallisviranomaisille ja paikallisyhteisöissä toimiville kansalaisjärjestöille ja jos tällaisiin toimintalinjoihin jäsenvaltiossa kohdennettu kokonaismäärä on enintään viisi prosenttia EAKR:n ja Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) yhteenlasketuista alkuperäisistä kansallisista määrärahoista. Tällä ei rajoiteta jäsenvaltioiden mahdollisuutta kohdentaa lisää varoja näihin toimintalinjoihin tavanomaisia yhteisrahoitusosuuksia noudattaen. Kun otetaan lisäksi huomioon häiriöt, joita Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä on ohjelmakauden 2014–2020 lopulla aiheutunut, ja tähän lisätään covid-19-pandemian pitkäaikaiset vaikutukset hankkeiden toteuttamiseen sekä arvoketjujen jatkuvat ongelmat, olisi säädettävä lisäjoustosta, jotta tukea voidaan myöntää suoraan ja saattaa päätökseen toimet, joiden toteuttaminen on aloitettu kauden 2014–2020 lainsäädäntökehyksen mukaisesti ennen tämän asetuksen antamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen antamispäivää, silloinkin kun nämä toimet eivät enää kuuluisi rahaston toiminta-alaan ohjelmakaudella 2021–2027, lukuun ottamatta tapauksia, joissa rahastoja on käytetty asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan nojalla. Sen varmistamiseksi, että nämä toimet voidaan sijoittaa tukitoimityyppeihin, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (7) liitettä I olisi mukautettava vastaavasti. Näiden toimien tukemisella ei pitäisi olla vaikutusta jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa temaattista keskittämistä koskevia vaatimuksia ja ilmastorahoitustavoitteita.

| (11) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, eli auttaa jäsenvaltioita vastaamaan Venäjän federaation Ukrainaan kohdistamaa sotilaallista hyökkäystä pakenevien henkilöiden poikkeuksellisen suuren määrän saapumisesta johtuviin haasteisiin ja tukea jäsenvaltioiden jatkuvia ponnisteluja kohti talouden palautumiskykyä tukevaa elpymistä covid-19-pandemiasta, vaan ne voidaan ehdotetun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, eli auttaa jäsenvaltioita vastaamaan Venäjän federaation Ukrainaan kohdistamaa sotilaallista hyökkäystä pakenevien henkilöiden poikkeuksellisen suuren määrän saapumisesta johtuviin haasteisiin ja tukea jäsenvaltioiden jatkuvia ponnisteluja kohti talouden palautumiskykyä tukevaa elpymistä covid-19-pandemiasta, vaan ne voidaan ehdotetun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (12) | Sen vuoksi asetukset (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) 2021/1060 olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi asetukset (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) 2021/1060 olisi muutettava vastaavasti.

| (13) | Koska jäsenvaltioiden valmius ylläpitää talouden elpymisprosessia sekä tarve päästä suunnittelemaan nopeasti toimien jaksottamista ohjelmakaudelle 2021–2027 edellyttävät julkisiin talousarvioihin kohdistuvan paineen nopeata helpottamista, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(13)

Koska jäsenvaltioiden valmius ylläpitää talouden elpymisprosessia sekä tarve päästä suunnittelemaan nopeasti toimien jaksottamista ohjelmakaudelle 2021–2027 edellyttävät julkisiin talousarvioihin kohdistuvan paineen nopeata helpottamista, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) N:o 1303/2013 seuraavasti:

| 1) | lisätään 30 artiklaan kohdat seuraavasti:

  ”6.   Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi EAKR:stä, ESR:stä tai koheesiorahastosta tuettujen ohjelmien osalta siirtää määrärahoja saman rahaston saman prioriteetin ja saman ohjelman saman alueluokan temaattisten tavoitteiden välillä.
  Tällaisia siirtoja ei pidetä merkittävinä eivätkä ne edellytä komission päätöstä ohjelman muuttamisesta. Näiden siirtojen on kuitenkin oltava kaikkien lakisääteisten vaatimusten mukaisia, ja seurantakomitean on hyväksyttävä ne etukäteen. Jäsenvaltion on annettava tarkistetut rahoitustaulukot komissiolle tiedoksi.


  7.   Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, enintään 100 prosentin osarahoitusosuuden soveltaminen 120 artiklan 9 kohdan nojalla ohjelmassa perustettuun toimintalinjaan, jolla edistetään kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomista integroitumista, mukaan lukien toimintalinjat, jotka liittyvät toimiin, joilla vastataan Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin, ei edellytä komission päätöstä ohjelman muuttamisesta. Seurantakomitean on hyväksyttävä muutos etukäteen. Jäsenvaltion on annettava tarkistetut rahoitustaulukot komissiolle tiedoksi.”; |
| --- | --- |

1)

lisätään 30 artiklaan kohdat seuraavasti:

”6.   Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi EAKR:stä, ESR:stä tai koheesiorahastosta tuettujen ohjelmien osalta siirtää määrärahoja saman rahaston saman prioriteetin ja saman ohjelman saman alueluokan temaattisten tavoitteiden välillä.

Tällaisia siirtoja ei pidetä merkittävinä eivätkä ne edellytä komission päätöstä ohjelman muuttamisesta. Näiden siirtojen on kuitenkin oltava kaikkien lakisääteisten vaatimusten mukaisia, ja seurantakomitean on hyväksyttävä ne etukäteen. Jäsenvaltion on annettava tarkistetut rahoitustaulukot komissiolle tiedoksi.

7.   Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, enintään 100 prosentin osarahoitusosuuden soveltaminen 120 artiklan 9 kohdan nojalla ohjelmassa perustettuun toimintalinjaan, jolla edistetään kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomista integroitumista, mukaan lukien toimintalinjat, jotka liittyvät toimiin, joilla vastataan Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin, ei edellytä komission päätöstä ohjelman muuttamisesta. Seurantakomitean on hyväksyttävä muutos etukäteen. Jäsenvaltion on annettava tarkistetut rahoitustaulukot komissiolle tiedoksi.”;

| 2) | lisätään 65 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”10 a.   Edellä olevaa 6 kohtaa ei sovelleta toimiin, joilla vastataan Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin.
  Edellä olevaa 6 kohtaa ei sovelleta myöskään Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta tuettuihin toimiin, joilla puututaan tämän hyökkäyksen seurauksiin kalastus- ja vesiviljelyalalla.
  Poiketen siitä, mitä 125 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetään, tällaiset toimet voidaan valita EAKR:stä, ESR:stä, koheesiorahastosta tai Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta tuettaviksi ennen muutetun ohjelman hyväksymistä.”; |
| --- | --- |

2)

lisätään 65 artiklaan kohta seuraavasti:

”10 a.   Edellä olevaa 6 kohtaa ei sovelleta toimiin, joilla vastataan Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin.

Edellä olevaa 6 kohtaa ei sovelleta myöskään Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta tuettuihin toimiin, joilla puututaan tämän hyökkäyksen seurauksiin kalastus- ja vesiviljelyalalla.

Poiketen siitä, mitä 125 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetään, tällaiset toimet voidaan valita EAKR:stä, ESR:stä, koheesiorahastosta tai Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta tuettaviksi ennen muutetun ohjelman hyväksymistä.”;

| 3) | korvataan 68 c artiklan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeeseen liittyviin haasteisiin vastaamiseen liittyvien toimien täytäntöönpanoa varten jäsenvaltiot voivat sisällyttää maksatushakemuksissa ilmoitettuihin menoihin yksikkökustannuksen, joka liittyy neuvoston täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2022/382 (*1) ja neuvoston direktiivin 2001/55/EY (*2) mukaista tilapäistä suojelua tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti muuta riittävää suojelua saavien henkilöiden perustarpeisiin vastaamiseen ja muuhun tukemiseen. Kyseinen yksikkökustannus on 100 euroa viikossa jokaista sellaista täyttä tai vajaata viikkoa kohden, jonka henkilö oleskelee kyseisessä jäsenvaltiossa. Yksikkökustannusta voidaan soveltaa enintään 26 viikon ajan alkaen päivästä, jona henkilö saapuu unioniin.

  (*1)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1)."


  (*2)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).”;" |
| --- | --- |

3)

korvataan 68 c artiklan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeeseen liittyviin haasteisiin vastaamiseen liittyvien toimien täytäntöönpanoa varten jäsenvaltiot voivat sisällyttää maksatushakemuksissa ilmoitettuihin menoihin yksikkökustannuksen, joka liittyy neuvoston täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2022/382 (*1) ja neuvoston direktiivin 2001/55/EY (*2) mukaista tilapäistä suojelua tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti muuta riittävää suojelua saavien henkilöiden perustarpeisiin vastaamiseen ja muuhun tukemiseen. Kyseinen yksikkökustannus on 100 euroa viikossa jokaista sellaista täyttä tai vajaata viikkoa kohden, jonka henkilö oleskelee kyseisessä jäsenvaltiossa. Yksikkökustannusta voidaan soveltaa enintään 26 viikon ajan alkaen päivästä, jona henkilö saapuu unioniin.

*1

*2

(*1)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1)."

*1

(*2)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).”;"

*2

| 4) | lisätään 70 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Jos EAKR:stä, ESR:stä tai koheesiorahastosta tukea saavat toimet, joilla vastataan Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin, pannaan täytäntöön ohjelma-alueen ulkopuolella mutta jäsenvaltion sisällä, sovelletaan ainoastaan ensimmäisen alakohdan d alakohtaa.”; |
| --- | --- |

4)

lisätään 70 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jos EAKR:stä, ESR:stä tai koheesiorahastosta tukea saavat toimet, joilla vastataan Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin, pannaan täytäntöön ohjelma-alueen ulkopuolella mutta jäsenvaltion sisällä, sovelletaan ainoastaan ensimmäisen alakohdan d alakohtaa.”;

| 5) | korvataan 70 artiklan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Edellä olevia 1, 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen ohjelmiin. Edellä olevia 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta ESR:stä tuettuihin toimiin, lukuun ottamatta 2 kohdan neljättä alakohtaa.”; |
| --- | --- |

5)

korvataan 70 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Edellä olevia 1, 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen ohjelmiin. Edellä olevia 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta ESR:stä tuettuihin toimiin, lukuun ottamatta 2 kohdan neljättä alakohtaa.”;

| 6) | korvataan 96 artiklan 10 kohta seuraavasti:

  ”10.   Rajoittamatta 30 artiklan 5, 6 ja 7 kohdan soveltamista komissio antaa täytäntöönpanosäädöksellä päätöksen, jolla hyväksytään kaikki toimenpideohjelman tämän artiklan soveltamisalaan kuuluvat osat, mukaan lukien sen mahdolliset tulevat muutokset, lukuun ottamatta 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan vi alakohdan, c alakohdan v alakohdan ja e alakohdan, 4 ja 5 kohdan, 6 kohdan a ja c alakohdan sekä 7 kohdan soveltamisalaan kuuluvia osia, joiden soveltamisesta vastaavat jäsenvaltiot.”; |
| --- | --- |

6)

korvataan 96 artiklan 10 kohta seuraavasti:

”10.   Rajoittamatta 30 artiklan 5, 6 ja 7 kohdan soveltamista komissio antaa täytäntöönpanosäädöksellä päätöksen, jolla hyväksytään kaikki toimenpideohjelman tämän artiklan soveltamisalaan kuuluvat osat, mukaan lukien sen mahdolliset tulevat muutokset, lukuun ottamatta 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan vi alakohdan, c alakohdan v alakohdan ja e alakohdan, 4 ja 5 kohdan, 6 kohdan a ja c alakohdan sekä 7 kohdan soveltamisalaan kuuluvia osia, joiden soveltamisesta vastaavat jäsenvaltiot.”;

| 7) | muutetaan 98 artiklan 4 kohta seuraavasti:






  a) | lisätään ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

  ”Tällaisia toimia voidaan lisäksi rahoittaa koheesiorahastosta joko EAKR:ään tai ESR:ään sovellettavien sääntöjen mukaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

7)

muutetaan 98 artiklan 4 kohta seuraavasti:

a)

lisätään ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

”Tällaisia toimia voidaan lisäksi rahoittaa koheesiorahastosta joko EAKR:ään tai ESR:ään sovellettavien sääntöjen mukaisesti.”;

| b) | lisätään toisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

  ”Jos erityisessä toimintalinjassa käytetään ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädettyä mahdollisuutta, vähintään 30 prosenttia kyseisen toimintalinjan määrärahoista on kohdennettava toimiin, joiden tuensaajina ovat paikallisviranomaiset tai paikallisyhteisöissä toimivat kansalaisjärjestöt tai molemmat. Jäsenvaltioiden on raportoitava kyseisen ehdon täyttymisestä 50 artiklan 1 kohdan ja 111 artiklan mukaisesti toimitettavissa lopullisissa täytäntöönpanokertomuksissa. Jos kyseinen ehto ei täyty, komission kyseisen toimintalinjan mukaisesti maksamaa korvausta vähennetään samassa suhteessa sen varmistamiseksi, että kyseistä ehtoa noudatetaan ohjelmalle maksettavaa loppumaksua laskettaessa.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään toisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

”Jos erityisessä toimintalinjassa käytetään ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädettyä mahdollisuutta, vähintään 30 prosenttia kyseisen toimintalinjan määrärahoista on kohdennettava toimiin, joiden tuensaajina ovat paikallisviranomaiset tai paikallisyhteisöissä toimivat kansalaisjärjestöt tai molemmat. Jäsenvaltioiden on raportoitava kyseisen ehdon täyttymisestä 50 artiklan 1 kohdan ja 111 artiklan mukaisesti toimitettavissa lopullisissa täytäntöönpanokertomuksissa. Jos kyseinen ehto ei täyty, komission kyseisen toimintalinjan mukaisesti maksamaa korvausta vähennetään samassa suhteessa sen varmistamiseksi, että kyseistä ehtoa noudatetaan ohjelmalle maksettavaa loppumaksua laskettaessa.”;

| c) | korvataan kolmas alakohta seuraavasti:

  ”Jos kolmannessa alakohdassa tarkoitetun toimintalinjan mukaisista toimista on raportoitava osallistujia koskevia tietoja, kyseisten tietojen on perustuttava tietoon perustuviin arvioihin ja ne on rajoitettava koskemaan sitä, mikä on tuettujen henkilöiden kokonaismäärä ja alle 18-vuotiaiden lasten määrä. Samoja raportointivaatimuksia sovelletaan myös muihin ESR:stä tuettuihin toimintalinjoihin, joilla tuetaan ainoastaan toimia, joilla vastataan Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin.”; |
| --- | --- |

c)

korvataan kolmas alakohta seuraavasti:

”Jos kolmannessa alakohdassa tarkoitetun toimintalinjan mukaisista toimista on raportoitava osallistujia koskevia tietoja, kyseisten tietojen on perustuttava tietoon perustuviin arvioihin ja ne on rajoitettava koskemaan sitä, mikä on tuettujen henkilöiden kokonaismäärä ja alle 18-vuotiaiden lasten määrä. Samoja raportointivaatimuksia sovelletaan myös muihin ESR:stä tuettuihin toimintalinjoihin, joilla tuetaan ainoastaan toimia, joilla vastataan Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin.”;

| 8) | lisätään 120 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”9.   Toimenpideohjelmassa voidaan perustaa erillinen toimintalinja, jolla edistetään kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomista integroitumista ja jonka osarahoitusosuus on enimmillään 100 prosenttia. Tällainen toimintalinja voi olla kaikilta osin suunnattu toimiin, joilla vastataan Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin, ja se voi olla myös 98 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettu erityinen toimintalinja.”; |
| --- | --- |

8)

lisätään 120 artiklaan kohta seuraavasti:

”9.   Toimenpideohjelmassa voidaan perustaa erillinen toimintalinja, jolla edistetään kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomista integroitumista ja jonka osarahoitusosuus on enimmillään 100 prosenttia. Tällainen toimintalinja voi olla kaikilta osin suunnattu toimiin, joilla vastataan Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin, ja se voi olla myös 98 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettu erityinen toimintalinja.”;

| 9) | korvataan 130 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, rahastojen tai Euroopan meri- ja kalatalousrahaston rahoitusosuus loppumaksuista kunkin prioriteetin osalta rahasto- ja alueluokkakohtaisesti viimeisenä tilivuonna saa olla enintään 15 prosenttia suurempi kuin rahastoista tai Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta kullekin prioriteetille ja alueluokalle myönnetty rahoitusosuus, joka on vahvistettu toimenpideohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä.” |
| --- | --- |

9)

korvataan 130 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, rahastojen tai Euroopan meri- ja kalatalousrahaston rahoitusosuus loppumaksuista kunkin prioriteetin osalta rahasto- ja alueluokkakohtaisesti viimeisenä tilivuonna saa olla enintään 15 prosenttia suurempi kuin rahastoista tai Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta kullekin prioriteetille ja alueluokalle myönnetty rahoitusosuus, joka on vahvistettu toimenpideohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä.”

2 artikla

Asetuksen (EU) 2021/1060 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) 2021/1060 seuraavasti:

| 1) | lisätään 90 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Vuonna 2022 välittömästi tämän asetuksen voimaantulon jälkeen maksetaan 0,5 prosentin ylimääräinen ennakkomaksu, ja vuonna 2023 maksetaan 0,5 prosentin ylimääräinen ennakkomaksu ohjelmille, joita tuetaan EAKR:stä, ESR+:sta tai koheesiorahastosta Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen mukaisesti. Jos ohjelma hyväksytään 31 päivän joulukuuta 2022 jälkeen, vuoden 2022 erä maksetaan hyväksymisvuonna.”; |
| --- | --- |

1)

lisätään 90 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Vuonna 2022 välittömästi tämän asetuksen voimaantulon jälkeen maksetaan 0,5 prosentin ylimääräinen ennakkomaksu, ja vuonna 2023 maksetaan 0,5 prosentin ylimääräinen ennakkomaksu ohjelmille, joita tuetaan EAKR:stä, ESR+:sta tai koheesiorahastosta Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen mukaisesti. Jos ohjelma hyväksytään 31 päivän joulukuuta 2022 jälkeen, vuoden 2022 erä maksetaan hyväksymisvuonna.”;

| 2) | korvataan 90 artiklan 5 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”5.   Ennakkomaksuna vuosien 2021 ja 2022 osalta maksettu määrä, lukuun ottamatta tämän artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua ylimääräistä ennakkomaksua, on tarkastettava ja hyväksyttävä sekä poistettava komission tileistä joka vuosi. Kaikki muut ennakkomaksuina maksetut määrät on tarkastettava ja hyväksyttävä sekä poistettava komission tileistä viimeistään viimeisenä tilivuonna 100 artiklan mukaisesti.”; |
| --- | --- |

2)

korvataan 90 artiklan 5 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”5.   Ennakkomaksuna vuosien 2021 ja 2022 osalta maksettu määrä, lukuun ottamatta tämän artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua ylimääräistä ennakkomaksua, on tarkastettava ja hyväksyttävä sekä poistettava komission tileistä joka vuosi. Kaikki muut ennakkomaksuina maksetut määrät on tarkastettava ja hyväksyttävä sekä poistettava komission tileistä viimeistään viimeisenä tilivuonna 100 artiklan mukaisesti.”;

| 3) | lisätään 112 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”7.   Jos ohjelmaan perustetaan erillinen toimintalinja, jolla tuetaan toimia, joilla edistetään kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomista integroitumista, maksatushakemuksissa ilmoitettuihin menoihin sovelletaan enintään 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta 30 päivänä kesäkuuta 2024 päättyvän tilivuoden loppuun saakka. Kyseisen päivämäärän jälkeen sovelletaan yhteisrahoitusosuutta, joka on asetettu ohjelmalle 3 ja 4 kohdassa lueteltujen yhteisrahoitusosuuksien enimmäismäärien mukaisesti.
  Tällaisiin toimintalinjoihin jäsenvaltiossa kohdennettu kokonaismäärä saa olla enintään viisi prosenttia EAKR:n ja ESR+:n yhteenlasketuista alkuperäisistä kansallisista määrärahoista.
  Komissio tarkastelee yhteisrahoitusosuutta uudelleen 30 päivään kesäkuuta 2024 mennessä.
  Vähintään 30 prosenttia tällaisen erillisen toimintalinjan määrärahoista on kohdennettava toimiin, joiden tuensaajina ovat paikallisviranomaiset tai paikallisyhteisöissä toimivat kansalaisjärjestöt. Jäsenvaltioiden on raportoitava kyseisen ehdon täyttymisestä 43 artiklan mukaisesti toimitettavissa lopullisissa tuloksellisuuskertomuksissa. Jos kyseinen ehto ei täyty, komission kyseisen toimintalinjan mukaisesti maksamaa korvausta vähennetään samassa suhteessa sen varmistamiseksi, että kyseistä ehtoa noudatetaan ohjelmalle maksettavaa loppumaksua laskettaessa.”; |
| --- | --- |

3)

lisätään 112 artiklaan kohta seuraavasti:

”7.   Jos ohjelmaan perustetaan erillinen toimintalinja, jolla tuetaan toimia, joilla edistetään kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomista integroitumista, maksatushakemuksissa ilmoitettuihin menoihin sovelletaan enintään 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta 30 päivänä kesäkuuta 2024 päättyvän tilivuoden loppuun saakka. Kyseisen päivämäärän jälkeen sovelletaan yhteisrahoitusosuutta, joka on asetettu ohjelmalle 3 ja 4 kohdassa lueteltujen yhteisrahoitusosuuksien enimmäismäärien mukaisesti.

Tällaisiin toimintalinjoihin jäsenvaltiossa kohdennettu kokonaismäärä saa olla enintään viisi prosenttia EAKR:n ja ESR+:n yhteenlasketuista alkuperäisistä kansallisista määrärahoista.

Komissio tarkastelee yhteisrahoitusosuutta uudelleen 30 päivään kesäkuuta 2024 mennessä.

Vähintään 30 prosenttia tällaisen erillisen toimintalinjan määrärahoista on kohdennettava toimiin, joiden tuensaajina ovat paikallisviranomaiset tai paikallisyhteisöissä toimivat kansalaisjärjestöt. Jäsenvaltioiden on raportoitava kyseisen ehdon täyttymisestä 43 artiklan mukaisesti toimitettavissa lopullisissa tuloksellisuuskertomuksissa. Jos kyseinen ehto ei täyty, komission kyseisen toimintalinjan mukaisesti maksamaa korvausta vähennetään samassa suhteessa sen varmistamiseksi, että kyseistä ehtoa noudatetaan ohjelmalle maksettavaa loppumaksua laskettaessa.”;

| 4) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”118 a artikla
  Edellytykset vaiheittain toteutettaville toimille, jotka on valittu tuettavaksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 nojalla ennen 29 päivää kesäkuuta 2022

  1.   Sen estämättä, mitä 118 artiklassa säädetään, jos toimi, jonka kokonaiskustannukset ovat yli 1 000 000 euroa ja joka on valittu tuettavaksi ja aloitettu ennen 29 päivää kesäkuuta 2022 asetuksen (EU) N:o 1303/2013 sekä rahastokohtaisten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1301/2013 (*3), (EU) N:o 1304/2013 (*4), (EU) N:o 1300/2013 (*5), (EU) N:o 1299/2013 (*6) ja (EU) N:o 508/2014 (*7) nojalla, voidaan kyseiselle toimelle myöntää tukea tämän asetuksen ja vastaavien rahastokohtaisten asetusten mukaisesti ohjelmakaudella 2021–2027.
  Poiketen siitä, mitä 73 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, hallintoviranomainen voi päättää myöntää tukea tällaiselle toimelle suoraan tämän asetuksen nojalla, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | toimella on kaksi vaihetta, jotka ovat rahoituksen näkökulmasta erotettavissa ja joilla on erilliset kirjausketjut; |
| --- | --- | --- |

4)

lisätään artikla seuraavasti:

”118 a artikla

Edellytykset vaiheittain toteutettaville toimille, jotka on valittu tuettavaksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 nojalla ennen 29 päivää kesäkuuta 2022

1.   Sen estämättä, mitä 118 artiklassa säädetään, jos toimi, jonka kokonaiskustannukset ovat yli 1 000 000 euroa ja joka on valittu tuettavaksi ja aloitettu ennen 29 päivää kesäkuuta 2022 asetuksen (EU) N:o 1303/2013 sekä rahastokohtaisten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1301/2013 (*3), (EU) N:o 1304/2013 (*4), (EU) N:o 1300/2013 (*5), (EU) N:o 1299/2013 (*6) ja (EU) N:o 508/2014 (*7) nojalla, voidaan kyseiselle toimelle myöntää tukea tämän asetuksen ja vastaavien rahastokohtaisten asetusten mukaisesti ohjelmakaudella 2021–2027.

Poiketen siitä, mitä 73 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, hallintoviranomainen voi päättää myöntää tukea tällaiselle toimelle suoraan tämän asetuksen nojalla, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

toimella on kaksi vaihetta, jotka ovat rahoituksen näkökulmasta erotettavissa ja joilla on erilliset kirjausketjut;

| b) | toimi kuuluu asiaankuuluvaan erityistavoitteeseen kohdennettujen toimien piiriin ja se on sijoitettu johonkin tukitoimityyppiin liitteen I mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

toimi kuuluu asiaankuuluvaan erityistavoitteeseen kohdennettujen toimien piiriin ja se on sijoitettu johonkin tukitoimityyppiin liitteen I mukaisesti;

| c) | ensimmäistä vaihetta koskevaan maksatushakemukseen sisältyviä menoja ei ole sisällytetty mihinkään toista vaihetta koskevaan maksatushakemukseen; |
| --- | --- |

c)

ensimmäistä vaihetta koskevaan maksatushakemukseen sisältyviä menoja ei ole sisällytetty mihinkään toista vaihetta koskevaan maksatushakemukseen;

| d) | jäsenvaltio sitoutuu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 141 artiklan mukaisesti esitetyssä lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa tai Euroopan meri- ja kalatalousrahaston osalta viimeisessä vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa saattamaan toimen toisen ja viimeisen vaiheen päätökseen ohjelmakauden kuluessa ja käynnistämään sen toiminnan. |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltio sitoutuu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 141 artiklan mukaisesti esitetyssä lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa tai Euroopan meri- ja kalatalousrahaston osalta viimeisessä vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa saattamaan toimen toisen ja viimeisen vaiheen päätökseen ohjelmakauden kuluessa ja käynnistämään sen toiminnan.

2.   Tätä artiklaa ei sovelleta toimiin, joilla vastataan Venäjän federaation sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin ja joita tuetaan käyttämällä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädettyä mahdollisuutta.

(*3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1301/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289)."

*3

(*4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1304/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470)."

*4

(*5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1300/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 281)."

*5

(*6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1299/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259)."

*6

(*7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 508/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta (EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1).”;"

*7

| 5) | lisätään liitteessä I olevan taulukon 1 loppuun rivit seuraavasti:








  TUKITOIMEN ALA 3 | Ilmastonmuutokseen liittyviin tavoitteisiin myönnettävän tuen laskukerroin | Ympäristöön liittyviin tavoitteisiin myönnettävän tuen laskukerroin |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Muut koodit, jotka liittyvät 118 a artiklan mukaisesti vaiheittain toteutettaviin toimiin |
| 183 | Kotitalouksien jätehuolto: kaatopaikalle sijoittaminen | 0  % | 100  % |
| 184 | Sähkön varastointi ja siirto | 100  % | 40  % |
| 185 | Maakaasu: varastointi, siirto ja jakelu | 0  % | 0  % |
| 186 | Lentoasemat | 0  % | 0  % |
| 187 | Vähähiiliseen talouteen liittyvät tuotannolliset investoinnit suurissa yrityksissä | 40  % | 0  %” |

5)

lisätään liitteessä I olevan taulukon 1 loppuun rivit seuraavasti:

TUKITOIMEN ALA 3

3

Ilmastonmuutokseen liittyviin tavoitteisiin myönnettävän tuen laskukerroin

Ympäristöön liittyviin tavoitteisiin myönnettävän tuen laskukerroin

”Muut koodit, jotka liittyvät 118 a artiklan mukaisesti vaiheittain toteutettaviin toimiin

183

Kotitalouksien jätehuolto: kaatopaikalle sijoittaminen

0  %

100  %

184

Sähkön varastointi ja siirto

100  %

40  %

185

Maakaasu: varastointi, siirto ja jakelu

0  %

0  %

186

Lentoasemat

0  %

0  %

187

Vähähiiliseen talouteen liittyvät tuotannolliset investoinnit suurissa yrityksissä

40  %

0  %”

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 19 päivänä lokakuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 4. lokakuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty 13. lokakuuta 2022.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/562, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse koheesiopoliittisesta tukitoimesta Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE) (EUVL L 109, 8.4.2022, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 223/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta (EUVL L 72, 12.3.2014, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/613, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2022, asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse REACT-EU-määrärahoista myönnettävien ennakkomaksujen korottamisesta ja yksikkökustannuksen vahvistamisesta (EUVL L 115, 13.4.2022, s. 38).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

7

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/30

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/2040,

annettu 19 päivänä lokakuuta 2022,

asetuksen (EY) N:o 805/2004 muuttamisesta valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käytön osalta sen mukauttamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklaan

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 81 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Lissabonin sopimuksella on muutettu lainsäätäjän komissiolle siirtämää valtaa koskevaa oikeudellista kehystä erottamalla toisistaan komissiolle siirretty valta antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä, soveltamisalaltaan yleisiä säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia (delegoidut säädökset), ja komissiolle annettu valta antaa säädöksiä oikeudellisesti velvoittavien unionin säädösten yhdenmukaiseksi täytäntöönpanemiseksi (täytäntöönpanosäädökset). |
| --- | --- |

(1)

Lissabonin sopimuksella on muutettu lainsäätäjän komissiolle siirtämää valtaa koskevaa oikeudellista kehystä erottamalla toisistaan komissiolle siirretty valta antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä, soveltamisalaltaan yleisiä säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia (delegoidut säädökset), ja komissiolle annettu valta antaa säädöksiä oikeudellisesti velvoittavien unionin säädösten yhdenmukaiseksi täytäntöönpanemiseksi (täytäntöönpanosäädökset).

| (2) | Ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa annetuilla säädöksillä komissiolle siirretään valta hyväksyä toimenpiteitä, jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/468/EY (2) 5 a artiklalla käyttöön otetun, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn piiriin. |
| --- | --- |

(2)

Ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa annetuilla säädöksillä komissiolle siirretään valta hyväksyä toimenpiteitä, jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/468/EY (2) 5 a artiklalla käyttöön otetun, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn piiriin.

| (3) | Aiemmat ehdotukset, joissa esitettiin valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn viittaavan lainsäädännön mukauttamista Lissabonin sopimuksella käyttöön otettuun lainsäädäntökehykseen, peruutettiin (3) toimielinten välisten neuvottelujen pysähtymisen vuoksi. |
| --- | --- |

(3)

Aiemmat ehdotukset, joissa esitettiin valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn viittaavan lainsäädännön mukauttamista Lissabonin sopimuksella käyttöön otettuun lainsäädäntökehykseen, peruutettiin (3) toimielinten välisten neuvottelujen pysähtymisen vuoksi.

| (4) | Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat tämän jälkeen uudesta delegoitujen säädösten kehyksestä 13 päivänä huhtikuuta 2016 annetussa parempaa lainsäädäntöä koskevassa toimielinten välisessä sopimuksessa (4) ja tunnustivat tarpeen mukauttaa kaikki voimassa oleva lainsäädäntö Lissabonin sopimuksella käyttöön otettuun lainsäädäntökehykseen. Erityisesti ne olivat samaa mieltä tarpeesta mukauttaa pikaisesti kaikki perussäädökset, joissa vielä viitataan valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn. Komissio sitoutui laatimaan kyseistä mukauttamista koskevan ehdotuksen ennen vuoden 2016 loppua. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat tämän jälkeen uudesta delegoitujen säädösten kehyksestä 13 päivänä huhtikuuta 2016 annetussa parempaa lainsäädäntöä koskevassa toimielinten välisessä sopimuksessa (4) ja tunnustivat tarpeen mukauttaa kaikki voimassa oleva lainsäädäntö Lissabonin sopimuksella käyttöön otettuun lainsäädäntökehykseen. Erityisesti ne olivat samaa mieltä tarpeesta mukauttaa pikaisesti kaikki perussäädökset, joissa vielä viitataan valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn. Komissio sitoutui laatimaan kyseistä mukauttamista koskevan ehdotuksen ennen vuoden 2016 loppua.

| (5) | Komissiolle annettavassa valtuutuksessa muuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 805/2004 (5) liitteissä olevia vakiolomakkeita säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käytöstä. Koska kyseinen valtuutus täyttää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan vaatimukset, se olisi mukautettava kyseiseen määräykseen. |
| --- | --- |

(5)

Komissiolle annettavassa valtuutuksessa muuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 805/2004 (5) liitteissä olevia vakiolomakkeita säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käytöstä. Koska kyseinen valtuutus täyttää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan vaatimukset, se olisi mukautettava kyseiseen määräykseen.

| (6) | Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 805/2004 ajantasaistamiseksi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotta se voi muuttaa kyseisen asetuksen liitteitä vakiolomakkeiden päivittämiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(6)

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 805/2004 ajantasaistamiseksi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotta se voi muuttaa kyseisen asetuksen liitteitä vakiolomakkeiden päivittämiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (7) | Tämä asetus ei saisi vaikuttaa vireillä oleviin menettelyihin, joissa komitea on jo antanut lausuntonsa päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan mukaisesti ennen tämän asetuksen voimaantuloa. |
| --- | --- |

(7)

Tämä asetus ei saisi vaikuttaa vireillä oleviin menettelyihin, joissa komitea on jo antanut lausuntonsa päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan mukaisesti ennen tämän asetuksen voimaantuloa.

| (8) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan sekä 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti Irlanti on ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan sekä 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti Irlanti on ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

| (9) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimuksen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimuksen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

| (10) | Asetus (EY) N:o 805/2004 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(10)

Asetus (EY) N:o 805/2004 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 805/2004 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 805/2004 seuraavasti:

| 1) | korvataan 31 artikla seuraavasti:

  ”31 artikla
  Liitteiden muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 31 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä vakiolomakkeiden päivittämiseksi.”; |
| --- | --- |

1)

korvataan 31 artikla seuraavasti:

”31 artikla

Liitteiden muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 31 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä vakiolomakkeiden päivittämiseksi.”;

| 2) | lisätään artikla seuraavasti:

  ”31 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä lokakuuta 2022 viiden vuoden ajaksi 31 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 31 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*1) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 31 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*1)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”;" |
| --- | --- |

2)

lisätään artikla seuraavasti:

”31 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä lokakuuta 2022 viiden vuoden ajaksi 31 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 31 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*1) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 31 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*1)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”;"

*1

| 3) | kumotaan 32 artikla. |
| --- | --- |

3)

kumotaan 32 artikla.

2 artikla

Vireillä olevat menettelyt

Tällä asetuksella ei ole vaikutusta vireillä oleviin menettelyihin, joissa komitea on jo antanut lausuntonsa päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan mukaisesti.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty Strasbourgissa 19 päivänä lokakuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 17. huhtikuuta 2019 (EUVL C 158, 30.4.2021, s. 832) ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 28. kesäkuuta 2022 (EUVL C 280, 21.7.2022, s. 14), Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 18. lokakuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Neuvoston päätös 1999/468/EY, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä (EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23).

2

(3)  
  EUVL C 80, 7.3.2015, s. 17.

3

(4)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 805/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, riitauttamattomia vaatimuksia koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanoperusteen käyttöönotosta (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 15).

5

---

DIREKTIIVIT

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/33

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI (EU) 2022/2041,

annettu 19 päivänä lokakuuta 2022,

riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 153 artiklan 2 kohdan b alakohdan yhdessä sen 153 artiklan 1 kohdan b alakohdan kanssa,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan mukaisesti unionin päämääränä on muun muassa edistää kansojensa hyvinvointia ja pyrkiä Euroopan kestävään kehitykseen, jonka perustana ovat täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous sekä korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja ympäristön laadun parantaminen edistäen samalla yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta ja naisten ja miesten välistä tasa-arvoa. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artiklan mukaisesti unioni ottaa huomioon muun muassa korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen liittyvät vaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan mukaisesti unionin päämääränä on muun muassa edistää kansojensa hyvinvointia ja pyrkiä Euroopan kestävään kehitykseen, jonka perustana ovat täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous sekä korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja ympäristön laadun parantaminen edistäen samalla yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta ja naisten ja miesten välistä tasa-arvoa. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artiklan mukaisesti unioni ottaa huomioon muun muassa korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen liittyvät vaatimukset.

| (2) | SEUT 151 artiklan mukaan unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteena on, ottaen huomioon sosiaaliset perusoikeudet sellaisina kuin ne ovat Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa, muun muassa työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen siten, että olojen yhtenäistäminen olisi mahdollista niitä kohennettaessa, riittävä sosiaalinen suojeleminen ja työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu. |
| --- | --- |

(2)

SEUT 151 artiklan mukaan unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteena on, ottaen huomioon sosiaaliset perusoikeudet sellaisina kuin ne ovat Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa, muun muassa työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen siten, että olojen yhtenäistäminen olisi mahdollista niitä kohennettaessa, riittävä sosiaalinen suojeleminen ja työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu.

| (3) | Euroopan unionin perusoikeuskirjan (4), jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 31 artiklassa määrätään, että jokaisella työntekijällä on oikeus terveellisiin, turvallisiin ja ihmisarvoisiin työoloihin ja työehtoihin. Perusoikeuskirjan 27 artiklassa määrätään työntekijöiden oikeudesta saada tietoja ja tulla kuulluksi. Perusoikeuskirjan 28 artiklassa määrätään, että työntekijöillä ja työnantajilla tai näiden järjestöillä on unionin oikeuden sekä kansallisten lainsäädäntöjen ja käytäntöjen mukaisesti oikeus asianmukaisilla tasoilla neuvotella ja tehdä työ- ja virkaehtosopimuksia. Perusoikeuskirjan 23 artiklassa määrätään oikeudesta naisten ja miesten väliseen tasa-arvoon kaikilla aloilla työelämä ja palkkaus mukaan lukien. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionin perusoikeuskirjan (4), jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 31 artiklassa määrätään, että jokaisella työntekijällä on oikeus terveellisiin, turvallisiin ja ihmisarvoisiin työoloihin ja työehtoihin. Perusoikeuskirjan 27 artiklassa määrätään työntekijöiden oikeudesta saada tietoja ja tulla kuulluksi. Perusoikeuskirjan 28 artiklassa määrätään, että työntekijöillä ja työnantajilla tai näiden järjestöillä on unionin oikeuden sekä kansallisten lainsäädäntöjen ja käytäntöjen mukaisesti oikeus asianmukaisilla tasoilla neuvotella ja tehdä työ- ja virkaehtosopimuksia. Perusoikeuskirjan 23 artiklassa määrätään oikeudesta naisten ja miesten väliseen tasa-arvoon kaikilla aloilla työelämä ja palkkaus mukaan lukien.

| (4) | Euroopan sosiaalisen peruskirjan mukaan kaikilla työntekijöillä on oikeus oikeudenmukaisiin työsuhteen ehtoihin. Siinä tunnustetaan kaikkien työntekijöiden oikeus kohtuulliseen palkkaan, joka on riittävä turvaamaan tyydyttävän elintason heille ja heidän perheilleen. Siinä tunnustetaan myös vapaasti tehtyjen työehtosopimusten sekä lakisääteisten vähimmäispalkkojen määritysmekanismin asema, jotta voidaan varmistaa tämän oikeuden tosiasiallinen käyttäminen, kaikkien työntekijöiden ja työnantajien oikeus järjestäytyä paikallisiin, kansallisiin ja kansainvälisiin järjestöihin taloudellisten ja sosiaalisten etujensa turvaamiseksi sekä oikeus työehtosopimusten tekemiseen. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan sosiaalisen peruskirjan mukaan kaikilla työntekijöillä on oikeus oikeudenmukaisiin työsuhteen ehtoihin. Siinä tunnustetaan kaikkien työntekijöiden oikeus kohtuulliseen palkkaan, joka on riittävä turvaamaan tyydyttävän elintason heille ja heidän perheilleen. Siinä tunnustetaan myös vapaasti tehtyjen työehtosopimusten sekä lakisääteisten vähimmäispalkkojen määritysmekanismin asema, jotta voidaan varmistaa tämän oikeuden tosiasiallinen käyttäminen, kaikkien työntekijöiden ja työnantajien oikeus järjestäytyä paikallisiin, kansallisiin ja kansainvälisiin järjestöihin taloudellisten ja sosiaalisten etujensa turvaamiseksi sekä oikeus työehtosopimusten tekemiseen.

| (5) | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, jäljempänä ’pilari’, – jota koskeva julistus annettiin 17 päivänä marraskuuta 2017 Göteborgissa – II luvussa vahvistetaan periaatteet, jotka osoittavat, miten voidaan saavuttaa oikeudenmukaiset työolot. Pilarin periaatteessa nro 6 vahvistetaan työntekijöiden oikeus oikeudenmukaiseen palkkaan, joka mahdollistaa kohtuullisen elintason. Siinä todetaan myös, että työntekijöiden on saatava riittävä vähimmäispalkka, joka tyydyttää työntekijän ja hänen perheensä tarpeet kansallisissa taloudellisissa ja sosiaalisissa olosuhteissa, ja samalla on turvattava työhön pääsy ja säilytettävä kannustimet työpaikan etsimiseen. Lisäksi siinä muistutetaan, että työssäkäyvien köyhyys on estettävä ja että kaikki palkat on vahvistettava avoimella ja ennustettavalla tavalla kansallisia käytäntöjä noudattaen ja työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä kunnioittaen. Pilarin periaatteessa nro 8 todetaan, että työmarkkinaosapuolia on kuultava talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa kansallisia käytäntöjä noudattaen ja niitä on kannustettava neuvottelemaan ja tekemään työehtosopimuksia niiden kannalta merkityksellisissä asioissa ja että tällöin on kunnioitettava niiden itsenäisyyttä ja työtaisteluoikeutta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, jäljempänä ’pilari’, – jota koskeva julistus annettiin 17 päivänä marraskuuta 2017 Göteborgissa – II luvussa vahvistetaan periaatteet, jotka osoittavat, miten voidaan saavuttaa oikeudenmukaiset työolot. Pilarin periaatteessa nro 6 vahvistetaan työntekijöiden oikeus oikeudenmukaiseen palkkaan, joka mahdollistaa kohtuullisen elintason. Siinä todetaan myös, että työntekijöiden on saatava riittävä vähimmäispalkka, joka tyydyttää työntekijän ja hänen perheensä tarpeet kansallisissa taloudellisissa ja sosiaalisissa olosuhteissa, ja samalla on turvattava työhön pääsy ja säilytettävä kannustimet työpaikan etsimiseen. Lisäksi siinä muistutetaan, että työssäkäyvien köyhyys on estettävä ja että kaikki palkat on vahvistettava avoimella ja ennustettavalla tavalla kansallisia käytäntöjä noudattaen ja työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä kunnioittaen. Pilarin periaatteessa nro 8 todetaan, että työmarkkinaosapuolia on kuultava talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa kansallisia käytäntöjä noudattaen ja niitä on kannustettava neuvottelemaan ja tekemään työehtosopimuksia niiden kannalta merkityksellisissä asioissa ja että tällöin on kunnioitettava niiden itsenäisyyttä ja työtaisteluoikeutta.

| (6) | Neuvoston päätöksen (EU) 2020/1512 (5) liitteen suuntaviivassa 5 kehotetaan jäsenvaltioita, joissa on kansalliset mekanismit lakisääteisen vähimmäispalkan asettamista varten, varmistamaan työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallistuminen palkanmääritykseen ja tarjoamaan oikeudenmukaiset palkat, jotka mahdollistavat kohtuullisen elintason, samalla kun kiinnitetään erityistä huomiota pieni- ja keskituloisiin ryhmiin ja tähdätään ylöspäin suuntautuvaan lähentymiseen. Kyseisessä suuntaviivassa myös kehotetaan jäsenvaltioita edistämään palkanmääritykseen tähtäävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja. Lisäksi siinä kehotetaan jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia varmistamaan kansallisia käytäntöjä kunnioittaen, että kaikilla työntekijöillä on riittävä ja oikeudenmukainen palkka työehtosopimusten nojalla tai riittävä lakisääteinen vähimmäispalkka, ottaen huomioon niiden vaikutus kilpailukykyyn, työpaikkojen syntymiseen ja työssäkäyvien köyhyyteen. Komission 17 päivänä syyskuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021” todetaan, että jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä toimenpiteitä, joilla varmistetaan oikeudenmukaiset työolot. Lisäksi 17 päivänä joulukuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa ”Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2020” muistutettiin, että yhteiskunnallisten erojen kasvaessa on tärkeää varmistaa, että kaikki työntekijät saavat kohtuullisen palkan. Useille jäsenvaltioille on annettu vähimmäispalkkoihin liittyviä maakohtaisia suosituksia, jotta voidaan parantaa vähimmäispalkkojen määrittämistä ja päivittämistä. |
| --- | --- |

(6)

Neuvoston päätöksen (EU) 2020/1512 (5) liitteen suuntaviivassa 5 kehotetaan jäsenvaltioita, joissa on kansalliset mekanismit lakisääteisen vähimmäispalkan asettamista varten, varmistamaan työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallistuminen palkanmääritykseen ja tarjoamaan oikeudenmukaiset palkat, jotka mahdollistavat kohtuullisen elintason, samalla kun kiinnitetään erityistä huomiota pieni- ja keskituloisiin ryhmiin ja tähdätään ylöspäin suuntautuvaan lähentymiseen. Kyseisessä suuntaviivassa myös kehotetaan jäsenvaltioita edistämään palkanmääritykseen tähtäävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja. Lisäksi siinä kehotetaan jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia varmistamaan kansallisia käytäntöjä kunnioittaen, että kaikilla työntekijöillä on riittävä ja oikeudenmukainen palkka työehtosopimusten nojalla tai riittävä lakisääteinen vähimmäispalkka, ottaen huomioon niiden vaikutus kilpailukykyyn, työpaikkojen syntymiseen ja työssäkäyvien köyhyyteen. Komission 17 päivänä syyskuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021” todetaan, että jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä toimenpiteitä, joilla varmistetaan oikeudenmukaiset työolot. Lisäksi 17 päivänä joulukuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa ”Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2020” muistutettiin, että yhteiskunnallisten erojen kasvaessa on tärkeää varmistaa, että kaikki työntekijät saavat kohtuullisen palkan. Useille jäsenvaltioille on annettu vähimmäispalkkoihin liittyviä maakohtaisia suosituksia, jotta voidaan parantaa vähimmäispalkkojen määrittämistä ja päivittämistä.

| (7) | Paremmat elin- ja työolot sekä työehdot, myös riittävän vähimmäispalkan avulla, hyödyttävät työntekijöitä ja yrityksiä unionissa sekä yleisesti yhteiskuntaa ja taloutta, ja ne ovat edellytys oikeudenmukaiselle, osallistavalle ja kestävälle kasvulle. Puuttumalla vähimmäispalkan suojan kattavuudessa ja riittävyydessä oleviin suuriin eroihin parannetaan unionin työmarkkinoiden oikeudenmukaisuutta, ehkäistään ja vähennetään palkkoihin liittyvää ja sosiaalista eriarvoisuutta sekä edistetään taloudellista ja sosiaalista kehitystä sekä ylöspäin suuntautuvaa lähentymistä. Kilpailun sisämarkkinoilla olisi perustuttava korkeisiin sosiaalisiin normeihin, mukaan lukien työntekijöiden korkeatasoinen suojelu ja laadukkaiden työpaikkojen luominen, sekä innovointiin ja tuottavuuden kohenemiseen, ja samalla olisi varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

(7)

Paremmat elin- ja työolot sekä työehdot, myös riittävän vähimmäispalkan avulla, hyödyttävät työntekijöitä ja yrityksiä unionissa sekä yleisesti yhteiskuntaa ja taloutta, ja ne ovat edellytys oikeudenmukaiselle, osallistavalle ja kestävälle kasvulle. Puuttumalla vähimmäispalkan suojan kattavuudessa ja riittävyydessä oleviin suuriin eroihin parannetaan unionin työmarkkinoiden oikeudenmukaisuutta, ehkäistään ja vähennetään palkkoihin liittyvää ja sosiaalista eriarvoisuutta sekä edistetään taloudellista ja sosiaalista kehitystä sekä ylöspäin suuntautuvaa lähentymistä. Kilpailun sisämarkkinoilla olisi perustuttava korkeisiin sosiaalisiin normeihin, mukaan lukien työntekijöiden korkeatasoinen suojelu ja laadukkaiden työpaikkojen luominen, sekä innovointiin ja tuottavuuden kohenemiseen, ja samalla olisi varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset.

| (8) | Kun vähimmäispalkka on kansallisella lainsäädännöllä tai työehtosopimuksilla asetettu riittävälle tasolle, sillä turvataan työntekijöiden ja erityisesti muita heikommassa asemassa olevien työntekijöiden tulot ja autetaan varmistamaan kohtuullinen elintaso, mikä on Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vähimmäispalkkojen määräämistä koskevan yleissopimuksen nro 131 (1970) tavoitteena. Vähimmäispalkoilla, jotka takaavat kohtuullisen elintason ja sitä kautta ihmisarvoisen vähimmäistason, voidaan myötävaikuttaa köyhyyden vähentämiseen kansallisella tasolla ja edistää kotimaista kysyntää ja ostovoimaa, vahvistaa työnteon kannustimia, vähentää palkkaeroja, sukupuolten välisiä palkkaeroja ja työssäkäyvien köyhyyttä sekä rajoittaa tulotason laskua talouden laskusuhdanteiden aikana. |
| --- | --- |

(8)

Kun vähimmäispalkka on kansallisella lainsäädännöllä tai työehtosopimuksilla asetettu riittävälle tasolle, sillä turvataan työntekijöiden ja erityisesti muita heikommassa asemassa olevien työntekijöiden tulot ja autetaan varmistamaan kohtuullinen elintaso, mikä on Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vähimmäispalkkojen määräämistä koskevan yleissopimuksen nro 131 (1970) tavoitteena. Vähimmäispalkoilla, jotka takaavat kohtuullisen elintason ja sitä kautta ihmisarvoisen vähimmäistason, voidaan myötävaikuttaa köyhyyden vähentämiseen kansallisella tasolla ja edistää kotimaista kysyntää ja ostovoimaa, vahvistaa työnteon kannustimia, vähentää palkkaeroja, sukupuolten välisiä palkkaeroja ja työssäkäyvien köyhyyttä sekä rajoittaa tulotason laskua talouden laskusuhdanteiden aikana.

| (9) | Työssäkäyvien köyhyys on lisääntynyt unionissa kymmenen viime vuoden aikana, ja yhä useammat työntekijät elävät köyhyydessä. Talouden laskusuhdanteiden aikana riittävien vähimmäispalkkojen merkitys matalapalkkaisten työntekijöiden suojelemisessa on erityisen suuri, sillä he ovat alttiimpia tällaisten laskusuhdanteiden seurauksille, ja riittävät vähimmäispalkat ovat keskeisen tärkeitä sellaisen kestävän ja osallistavan talouden elpymisen tukemiseksi, jonka pitäisi johtaa laadukkaiden työpaikkojen lisääntymiseen. Kestävän elpymisen varmistamiseksi on olennaista, että yritykset, erityisesti mikroyritykset ja pienet yritykset, kukoistavat. Covid-19-pandemian vaikutukset huomioon ottaen on tärkeää arvioida palkkojen riittävyyttä matalapalkka-aloilla, sillä ne ovat osoittautuneet keskeisen tärkeiksi ja yhteiskunnalle arvokkaiksi kriisin aikana. |
| --- | --- |

(9)

Työssäkäyvien köyhyys on lisääntynyt unionissa kymmenen viime vuoden aikana, ja yhä useammat työntekijät elävät köyhyydessä. Talouden laskusuhdanteiden aikana riittävien vähimmäispalkkojen merkitys matalapalkkaisten työntekijöiden suojelemisessa on erityisen suuri, sillä he ovat alttiimpia tällaisten laskusuhdanteiden seurauksille, ja riittävät vähimmäispalkat ovat keskeisen tärkeitä sellaisen kestävän ja osallistavan talouden elpymisen tukemiseksi, jonka pitäisi johtaa laadukkaiden työpaikkojen lisääntymiseen. Kestävän elpymisen varmistamiseksi on olennaista, että yritykset, erityisesti mikroyritykset ja pienet yritykset, kukoistavat. Covid-19-pandemian vaikutukset huomioon ottaen on tärkeää arvioida palkkojen riittävyyttä matalapalkka-aloilla, sillä ne ovat osoittautuneet keskeisen tärkeiksi ja yhteiskunnalle arvokkaiksi kriisin aikana.

| (10) | Naiset, nuoret työntekijät, siirtotyöläiset, yksinhuoltajat, matalan osaamistason työntekijät, toimintarajoitteiset henkilöt ja erityisesti henkilöt, joihin kohdistuu monenlaista syrjintää, saavat edelleen vähimmäispalkkaa tai ovat matalapalkkaisia muita ryhmiä todennäköisemmin. Koska naiset ovat yliedustettuina matalapalkkaisissa työpaikoissa, vähimmäispalkkojen riittävyyden parantaminen edistää sukupuolten tasa-arvoa, kaventaa sukupuolten välisiä palkka- ja eläke-eroja sekä auttaa naisia ja heidän perheitään pois köyhyydestä ja edistää kestävää talouskasvua unionissa. |
| --- | --- |

(10)

Naiset, nuoret työntekijät, siirtotyöläiset, yksinhuoltajat, matalan osaamistason työntekijät, toimintarajoitteiset henkilöt ja erityisesti henkilöt, joihin kohdistuu monenlaista syrjintää, saavat edelleen vähimmäispalkkaa tai ovat matalapalkkaisia muita ryhmiä todennäköisemmin. Koska naiset ovat yliedustettuina matalapalkkaisissa työpaikoissa, vähimmäispalkkojen riittävyyden parantaminen edistää sukupuolten tasa-arvoa, kaventaa sukupuolten välisiä palkka- ja eläke-eroja sekä auttaa naisia ja heidän perheitään pois köyhyydestä ja edistää kestävää talouskasvua unionissa.

| (11) | Covid-19-pandemian aiheuttamalla kriisillä on merkittävä vaikutus palvelualaan, mikroyrityksiin ja pieniin yrityksiin, joissa on suuri osuus matalapalkkaisia työntekijöitä ja vähimmäispalkan saajia. Vähimmäispalkat ovat sen vuoksi tärkeitä myös, kun tarkastellaan työmarkkinoita muokkaavia rakenteellisia suuntauksia, joille on yhä ominaisempaa epävarmojen ja epätyypillisten työmuotojen suuri osuus ja jotka koskettavat usein osa-aika-, kausi-, alusta- ja vuokratyöntekijöitä. Kyseiset suuntaukset ovat monissa tapauksissa lisänneet työpaikkojen polarisoitumista, mikä on kasvattanut matalapalkkaisten ja matalan osaamistason ammattien ja alojen osuutta useimmissa jäsenvaltioissa ja lisännyt palkkaeroja joissakin niistä. Työntekijöiden on vaikeampi järjestäytyä ja neuvotella työehtosopimuksista, jos heillä on epätyypillinen työsopimus. |
| --- | --- |

(11)

Covid-19-pandemian aiheuttamalla kriisillä on merkittävä vaikutus palvelualaan, mikroyrityksiin ja pieniin yrityksiin, joissa on suuri osuus matalapalkkaisia työntekijöitä ja vähimmäispalkan saajia. Vähimmäispalkat ovat sen vuoksi tärkeitä myös, kun tarkastellaan työmarkkinoita muokkaavia rakenteellisia suuntauksia, joille on yhä ominaisempaa epävarmojen ja epätyypillisten työmuotojen suuri osuus ja jotka koskettavat usein osa-aika-, kausi-, alusta- ja vuokratyöntekijöitä. Kyseiset suuntaukset ovat monissa tapauksissa lisänneet työpaikkojen polarisoitumista, mikä on kasvattanut matalapalkkaisten ja matalan osaamistason ammattien ja alojen osuutta useimmissa jäsenvaltioissa ja lisännyt palkkaeroja joissakin niistä. Työntekijöiden on vaikeampi järjestäytyä ja neuvotella työehtosopimuksista, jos heillä on epätyypillinen työsopimus.

| (12) | Kaikissa jäsenvaltioissa on vähimmäispalkan suoja, mutta osassa se on vahvistettu lainsäädännössä tai hallinnollisissa määräyksissä ja työehtosopimuksissa ja osassa taas yksinomaisesti työehtosopimuksissa. Jäsenvaltioiden erilaisia kansallisia perinteitä olisi kunnioitettava. |
| --- | --- |

(12)

Kaikissa jäsenvaltioissa on vähimmäispalkan suoja, mutta osassa se on vahvistettu lainsäädännössä tai hallinnollisissa määräyksissä ja työehtosopimuksissa ja osassa taas yksinomaisesti työehtosopimuksissa. Jäsenvaltioiden erilaisia kansallisia perinteitä olisi kunnioitettava.

| (13) | Työehtosopimuksissa määrätty vähimmäispalkan suoja matalapalkka-ammateissa on useimmissa tapauksissa riittävä ja tarjoaa kohtuullisen elintason, ja se on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi vähentää työssäkäyvien köyhyyttä. Useissa jäsenvaltioissa lakisääteiset vähimmäispalkat ovat yleensä alhaiset verrattuna muihin palkkoihin taloudessa. Vuonna 2018 lakisääteinen vähimmäispalkka ei tarjonnut riittävää tuloa naimattomalle vähimmäispalkan saajalle, vaan tulot alittivat köyhyysriskirajan yhdeksässä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(13)

Työehtosopimuksissa määrätty vähimmäispalkan suoja matalapalkka-ammateissa on useimmissa tapauksissa riittävä ja tarjoaa kohtuullisen elintason, ja se on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi vähentää työssäkäyvien köyhyyttä. Useissa jäsenvaltioissa lakisääteiset vähimmäispalkat ovat yleensä alhaiset verrattuna muihin palkkoihin taloudessa. Vuonna 2018 lakisääteinen vähimmäispalkka ei tarjonnut riittävää tuloa naimattomalle vähimmäispalkan saajalle, vaan tulot alittivat köyhyysriskirajan yhdeksässä jäsenvaltiossa.

| (14) | Kaikilla työntekijöillä unionissa ei tosiasiassa ole vähimmäispalkan tarjoamaa suojaa, sillä joissakin jäsenvaltiossa jotkin työntekijät saavat käytännössä lakisääteistä vähimmäispalkkaa pienempää palkkaa, koska sääntöjä ei noudateta, vaikka he kuuluvatkin vähimmäispalkkasuojan piiriin. Tällaisen sääntöjen noudattamatta jättämisen on todettu vaikuttavan erityisesti naisiin, nuoriin työntekijöihin, matalan osaamistason työntekijöihin, siirtotyöläisiin, yksinhuoltajiin, toimintarajoitteisiin henkilöihin ja epätyypillisessä työsuhteessa oleviin työntekijöihin, kuten kausi- ja osa-aikatyöntekijöihin sekä maataloustyöntekijöihin ja majoitus- ja ravitsemisalan työntekijöihin, mikä puolestaan painaa palkkoja alas. Jäsenvaltioissa, joissa vähimmäispalkan suoja perustuu vain työehtosopimuksiin, suojan ulkopuolelle jäävien työntekijöiden osuuden arvioidaan olevan 2–55 prosenttia kaikista työntekijöistä. |
| --- | --- |

(14)

Kaikilla työntekijöillä unionissa ei tosiasiassa ole vähimmäispalkan tarjoamaa suojaa, sillä joissakin jäsenvaltiossa jotkin työntekijät saavat käytännössä lakisääteistä vähimmäispalkkaa pienempää palkkaa, koska sääntöjä ei noudateta, vaikka he kuuluvatkin vähimmäispalkkasuojan piiriin. Tällaisen sääntöjen noudattamatta jättämisen on todettu vaikuttavan erityisesti naisiin, nuoriin työntekijöihin, matalan osaamistason työntekijöihin, siirtotyöläisiin, yksinhuoltajiin, toimintarajoitteisiin henkilöihin ja epätyypillisessä työsuhteessa oleviin työntekijöihin, kuten kausi- ja osa-aikatyöntekijöihin sekä maataloustyöntekijöihin ja majoitus- ja ravitsemisalan työntekijöihin, mikä puolestaan painaa palkkoja alas. Jäsenvaltioissa, joissa vähimmäispalkan suoja perustuu vain työehtosopimuksiin, suojan ulkopuolelle jäävien työntekijöiden osuuden arvioidaan olevan 2–55 prosenttia kaikista työntekijöistä.

| (15) | Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa vammaisten henkilöiden oikeuksista edellytetään, että vammaiset työntekijät, myös suojatyössä olevat, saavat saman palkan samanarvoisesta työstä. Kyseinen periaate on merkityksellinen myös vähimmäispalkan suojan kannalta. |
| --- | --- |

(15)

Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa vammaisten henkilöiden oikeuksista edellytetään, että vammaiset työntekijät, myös suojatyössä olevat, saavat saman palkan samanarvoisesta työstä. Kyseinen periaate on merkityksellinen myös vähimmäispalkan suojan kannalta.

| (16) | Erityisesti alakohtaisilla tai toimialojen välisillä vahvoilla työehtosopimusneuvotteluilla edistetään riittävää vähimmäispalkan suojaa, mutta perinteiset työehtosopimusneuvottelurakenteet ovat heikentyneet viime vuosikymmeninä, muun muassa siksi, että talouden rakenteessa ovat yleistyneet vähemmän järjestäytyneet alat ja ammattiyhdistysten jäsenmäärät ovat vähentyneet, mikä johtuu erityisesti järjestäytymisen estämistä koskevista käytännöistä sekä epävarmojen ja epätyypillisten työmuotojen lisääntymisestä. Lisäksi alakohtaisiin ja toimialojen välisiin työehtosopimusneuvotteluihin kohdistui joissakin jäsenvaltioissa paineita vuoden 2008 finanssikriisin jälkimainingeissa. Alakohtaiset ja toimialojen väliset työehtosopimusneuvottelut ovat kuitenkin keskeisen tärkeä tekijä riittävän vähimmäispalkan suojan saavuttamiseksi, ja sen vuoksi niitä olisi edistettävä ja vahvistettava. |
| --- | --- |

(16)

Erityisesti alakohtaisilla tai toimialojen välisillä vahvoilla työehtosopimusneuvotteluilla edistetään riittävää vähimmäispalkan suojaa, mutta perinteiset työehtosopimusneuvottelurakenteet ovat heikentyneet viime vuosikymmeninä, muun muassa siksi, että talouden rakenteessa ovat yleistyneet vähemmän järjestäytyneet alat ja ammattiyhdistysten jäsenmäärät ovat vähentyneet, mikä johtuu erityisesti järjestäytymisen estämistä koskevista käytännöistä sekä epävarmojen ja epätyypillisten työmuotojen lisääntymisestä. Lisäksi alakohtaisiin ja toimialojen välisiin työehtosopimusneuvotteluihin kohdistui joissakin jäsenvaltioissa paineita vuoden 2008 finanssikriisin jälkimainingeissa. Alakohtaiset ja toimialojen väliset työehtosopimusneuvottelut ovat kuitenkin keskeisen tärkeä tekijä riittävän vähimmäispalkan suojan saavuttamiseksi, ja sen vuoksi niitä olisi edistettävä ja vahvistettava.

| (17) | Komissio on kuullut SEUT 154 artiklan mukaisesti työnantajia ja työntekijöitä kaksivaiheisessa prosessissa mahdollisista toimista, joilla voitaisiin puuttua riittävään vähimmäispalkkasuojaan liittyviin haasteisiin unionissa. Työmarkkinaosapuolet eivät päässeet sopimukseen neuvottelujen aloittamisesta näistä asioista. On kuitenkin tärkeää toteuttaa toimia unionin tasolla toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen, jotta voidaan kohentaa elin- ja työoloja sekä työehtoja unionissa, erityisesti vähimmäispalkan riittävyyttä, ottaen huomioon työmarkkinaosapuolten kuulemisen tulokset. |
| --- | --- |

(17)

Komissio on kuullut SEUT 154 artiklan mukaisesti työnantajia ja työntekijöitä kaksivaiheisessa prosessissa mahdollisista toimista, joilla voitaisiin puuttua riittävään vähimmäispalkkasuojaan liittyviin haasteisiin unionissa. Työmarkkinaosapuolet eivät päässeet sopimukseen neuvottelujen aloittamisesta näistä asioista. On kuitenkin tärkeää toteuttaa toimia unionin tasolla toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen, jotta voidaan kohentaa elin- ja työoloja sekä työehtoja unionissa, erityisesti vähimmäispalkan riittävyyttä, ottaen huomioon työmarkkinaosapuolten kuulemisen tulokset.

| (18) | Elin- ja työolojen, työehtojen sekä ylöspäin suuntautuvan sosiaalisen lähentymisen parantamiseksi unionissa tässä direktiivissä vahvistetaan unionin tason vähimmäisvaatimukset ja asetetaan menettelylliset velvoitteet, jotka koskevat lakisääteisen vähimmäispalkan riittävyyttä, ja parannetaan työntekijöiden tosiasiallista pääsyä vähimmäispalkan suojan piiriin mahdollisen lakisääteisen vähimmäispalkan muodossa tai työehtosopimuksissa vahvistetun vähimmäispalkan muodossa, sellaisina kuin ne on määritelty tässä direktiivissä. Tällä direktiivillä edistetään myös palkanmääritystä koskevia työehtosopimusneuvotteluja. |
| --- | --- |

(18)

Elin- ja työolojen, työehtojen sekä ylöspäin suuntautuvan sosiaalisen lähentymisen parantamiseksi unionissa tässä direktiivissä vahvistetaan unionin tason vähimmäisvaatimukset ja asetetaan menettelylliset velvoitteet, jotka koskevat lakisääteisen vähimmäispalkan riittävyyttä, ja parannetaan työntekijöiden tosiasiallista pääsyä vähimmäispalkan suojan piiriin mahdollisen lakisääteisen vähimmäispalkan muodossa tai työehtosopimuksissa vahvistetun vähimmäispalkan muodossa, sellaisina kuin ne on määritelty tässä direktiivissä. Tällä direktiivillä edistetään myös palkanmääritystä koskevia työehtosopimusneuvotteluja.

| (19) | Tässä direktiivissä noudatetaan SEUT 153 artiklan 5 kohtaa, eikä sillä pyritä yhdenmukaistamaan vähimmäispalkkojen tasoa unionissa eikä perustamaan yhdenmukaista mekanismia vähimmäispalkkojen määrittämiseksi. Sillä ei puututa jäsenvaltioiden oikeuteen määrittää lakisääteiset vähimmäispalkat tai edistää työehtosopimusten tarjoaman vähimmäispalkan suojan piiriin pääsemistä kunkin jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön, käytännön ja erityispiirteiden mukaisesti sekä kansallista toimivaltaa ja työmarkkinaosapuolten sopimusoikeutta täysimääräisesti kunnioittaen. Tällä direktiivillä ei velvoiteta eikä sen pitäisi katsoa velvoittavan jäsenvaltioita, joissa palkanmuodostus on varmistettu yksinomaisesti työehtosopimuksilla, ottamaan käyttöön lakisääteistä vähimmäispalkkaa eikä julistamaan työehtosopimuksia yleissitoviksi. Tällä direktiivillä ei myöskään vahvisteta palkkatasoa, joka kuuluu työmarkkinaosapuolten kansallisen tason sopimusoikeuteen ja jäsenvaltioiden toimivaltaan. |
| --- | --- |

(19)

Tässä direktiivissä noudatetaan SEUT 153 artiklan 5 kohtaa, eikä sillä pyritä yhdenmukaistamaan vähimmäispalkkojen tasoa unionissa eikä perustamaan yhdenmukaista mekanismia vähimmäispalkkojen määrittämiseksi. Sillä ei puututa jäsenvaltioiden oikeuteen määrittää lakisääteiset vähimmäispalkat tai edistää työehtosopimusten tarjoaman vähimmäispalkan suojan piiriin pääsemistä kunkin jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön, käytännön ja erityispiirteiden mukaisesti sekä kansallista toimivaltaa ja työmarkkinaosapuolten sopimusoikeutta täysimääräisesti kunnioittaen. Tällä direktiivillä ei velvoiteta eikä sen pitäisi katsoa velvoittavan jäsenvaltioita, joissa palkanmuodostus on varmistettu yksinomaisesti työehtosopimuksilla, ottamaan käyttöön lakisääteistä vähimmäispalkkaa eikä julistamaan työehtosopimuksia yleissitoviksi. Tällä direktiivillä ei myöskään vahvisteta palkkatasoa, joka kuuluu työmarkkinaosapuolten kansallisen tason sopimusoikeuteen ja jäsenvaltioiden toimivaltaan.

| (20) | Tässä direktiivissä otetaan huomioon se, että merityötä koskevan ILO:n yleissopimuksen (2006) (6), sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisesti jäsenvaltiot, jotka ovat ratifioineet kyseisen yleissopimuksen, vahvistavat laivanvarustajia ja merenkulkijoita edustavia järjestöjä kuultuaan menettelyt merenkulkijoiden vähimmäispalkkojen määrittämiseksi. Edustavat laivanvarustajien ja merenkulkijoiden järjestöt osallistuvat tällaisiin menettelyihin. Tällaisista menettelyistä johtuviin jäsenvaltioiden säädöksiin ei niiden erityisluonteen vuoksi pitäisi soveltaa tämän direktiivin II luvussa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat lakisääteisiä vähimmäispalkkoja. Kyseiset säädökset eivät saisi vaikuttaa laivanvarustajien tai heidän järjestöjensä ja merenkulkijoiden järjestöjen välisiin vapaisiin työehtosopimusneuvotteluihin. |
| --- | --- |

(20)

Tässä direktiivissä otetaan huomioon se, että merityötä koskevan ILO:n yleissopimuksen (2006) (6), sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisesti jäsenvaltiot, jotka ovat ratifioineet kyseisen yleissopimuksen, vahvistavat laivanvarustajia ja merenkulkijoita edustavia järjestöjä kuultuaan menettelyt merenkulkijoiden vähimmäispalkkojen määrittämiseksi. Edustavat laivanvarustajien ja merenkulkijoiden järjestöt osallistuvat tällaisiin menettelyihin. Tällaisista menettelyistä johtuviin jäsenvaltioiden säädöksiin ei niiden erityisluonteen vuoksi pitäisi soveltaa tämän direktiivin II luvussa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat lakisääteisiä vähimmäispalkkoja. Kyseiset säädökset eivät saisi vaikuttaa laivanvarustajien tai heidän järjestöjensä ja merenkulkijoiden järjestöjen välisiin vapaisiin työehtosopimusneuvotteluihin.

| (21) | Tässä direktiivissä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 593/2008 (7), ja sitä olisi sovellettava työntekijöihin, joilla on kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevissa laeissa, työehtosopimuksissa tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde, ottaen huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen vahvistamat kriteerit työntekijän aseman määrittämiseksi. Kyseiset kriteerit täyttävät yksityisen ja julkisen sektorin työntekijät sekä kotitaloustyöntekijät, tarvittaessa työhön kutsuttavat työntekijät, pätkätyöntekijät, maksusitoumuksen perusteella työskentelevät työntekijät, alustatalouden työntekijät, harjoittelijat, oppisopimuskoulutettavat ja muut epätyypillisessä työsuhteessa olevat työntekijät sekä näennäisesti itsenäiset ammatinharjoittajat ja pimeän työn tekijät voisivat kuulua tämän direktiivin soveltamisalaan. Aidosti itsenäiset ammatinharjoittajat eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, sillä he eivät täytä Euroopan unionin tuomioistuimen, jäljempänä ’unionin tuomioistuin’, vahvistamia kriteereitä työntekijän aseman määrittämiseksi. Kansallisessa laissa määritellyn itsenäisen ammatinharjoittajan aseman väärinkäyttö joko jäsenvaltion tasolla tai rajatylittävissä tilanteissa on yksi väärin ilmoitetun työn muoto, joka liittyy usein pimeään työhön. Näennäisellä itsenäisellä ammatinharjoittamisella tarkoitetaan sitä, että tiettyjen lakisääteisten tai verovelvollisuuksien välttämiseksi henkilö ilmoitetaan itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi, vaikka hän täyttää tyypilliset työsuhteessa olevaa työntekijää koskevat edellytykset. Tällaisten henkilöiden olisi kuuluttava tämän direktiivin soveltamisalaan. Työsuhteen olemassaolon määrittämisen olisi perustuttava työn tosiasialliseen suorittamiseen liittyviin tosiseikkoihin eikä osapuolten kuvaukseen suhteesta. |
| --- | --- |

(21)

Tässä direktiivissä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 593/2008 (7), ja sitä olisi sovellettava työntekijöihin, joilla on kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevissa laeissa, työehtosopimuksissa tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde, ottaen huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen vahvistamat kriteerit työntekijän aseman määrittämiseksi. Kyseiset kriteerit täyttävät yksityisen ja julkisen sektorin työntekijät sekä kotitaloustyöntekijät, tarvittaessa työhön kutsuttavat työntekijät, pätkätyöntekijät, maksusitoumuksen perusteella työskentelevät työntekijät, alustatalouden työntekijät, harjoittelijat, oppisopimuskoulutettavat ja muut epätyypillisessä työsuhteessa olevat työntekijät sekä näennäisesti itsenäiset ammatinharjoittajat ja pimeän työn tekijät voisivat kuulua tämän direktiivin soveltamisalaan. Aidosti itsenäiset ammatinharjoittajat eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, sillä he eivät täytä Euroopan unionin tuomioistuimen, jäljempänä ’unionin tuomioistuin’, vahvistamia kriteereitä työntekijän aseman määrittämiseksi. Kansallisessa laissa määritellyn itsenäisen ammatinharjoittajan aseman väärinkäyttö joko jäsenvaltion tasolla tai rajatylittävissä tilanteissa on yksi väärin ilmoitetun työn muoto, joka liittyy usein pimeään työhön. Näennäisellä itsenäisellä ammatinharjoittamisella tarkoitetaan sitä, että tiettyjen lakisääteisten tai verovelvollisuuksien välttämiseksi henkilö ilmoitetaan itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi, vaikka hän täyttää tyypilliset työsuhteessa olevaa työntekijää koskevat edellytykset. Tällaisten henkilöiden olisi kuuluttava tämän direktiivin soveltamisalaan. Työsuhteen olemassaolon määrittämisen olisi perustuttava työn tosiasialliseen suorittamiseen liittyviin tosiseikkoihin eikä osapuolten kuvaukseen suhteesta.

| (22) | Palkanmääritystä koskevat hyvin toimivat työehtosopimusneuvottelut ovat tärkeä keino varmistaa, että työntekijöillä on kohtuullisen elintason mahdollistavan riittävän vähimmäispalkan tarjoama suoja. Jäsenvaltioissa, joissa on lakisääteinen vähimmäispalkka, työehtosopimusneuvottelut tukevat yleistä palkkakehitystä ja edistävät näin vähimmäispalkkojen riittävyyden sekä työntekijöiden elin- ja työolojen sekä työehtojen parantamista. Jäsenvaltioissa, joissa vähimmäispalkat on turvattu yksinomaan työehtosopimuksilla, niiden taso ja suojan piiriin kuuluvien työntekijöiden osuus riippuvat suoraan työehtosopimusjärjestelmän toimivuudesta ja työehtosopimusten kattavuudesta. Vahvat ja hyvin toimivat työehtosopimusneuvottelut sekä alakohtaisten tai toimialojen välisten työehtosopimusten laaja kattavuus vahvistavat vähimmäispalkkojen riittävyyttä ja kattavuutta. |
| --- | --- |

(22)

Palkanmääritystä koskevat hyvin toimivat työehtosopimusneuvottelut ovat tärkeä keino varmistaa, että työntekijöillä on kohtuullisen elintason mahdollistavan riittävän vähimmäispalkan tarjoama suoja. Jäsenvaltioissa, joissa on lakisääteinen vähimmäispalkka, työehtosopimusneuvottelut tukevat yleistä palkkakehitystä ja edistävät näin vähimmäispalkkojen riittävyyden sekä työntekijöiden elin- ja työolojen sekä työehtojen parantamista. Jäsenvaltioissa, joissa vähimmäispalkat on turvattu yksinomaan työehtosopimuksilla, niiden taso ja suojan piiriin kuuluvien työntekijöiden osuus riippuvat suoraan työehtosopimusjärjestelmän toimivuudesta ja työehtosopimusten kattavuudesta. Vahvat ja hyvin toimivat työehtosopimusneuvottelut sekä alakohtaisten tai toimialojen välisten työehtosopimusten laaja kattavuus vahvistavat vähimmäispalkkojen riittävyyttä ja kattavuutta.

| (23) | Työehtosopimuksissa vahvistettu vähimmäispalkan suoja hyödyttää työntekijöitä ja työnantajia sekä yrityksiä. Joissakin jäsenvaltioissa ei ole lakisääteisiä vähimmäispalkkoja. Kyseisissä jäsenvaltioissa palkat, mukaan lukien vähimmäispalkan suoja, määräytyvät yksinomaan työmarkkinaosapuolten välisissä työehtosopimusneuvotteluissa. Näissä jäsenvaltioissa keskipalkat kuuluvat unionin korkeimpiin. Kyseisille järjestelmille ovat ominaisia työehtosopimusten erittäin laaja kattavuus sekä korkea työnantajajärjestöihin ja ammattiyhdistyksiin järjestäytymisen aste. Sellaisilla työehtosopimuksilla vahvistettuja vähimmäispalkkoja, jotka on julistettu yleissitoviksi ilman että julistavalla viranomaisella on harkintavaltaa sovellettavien määräysten sisällön suhteen, ei pitäisi katsoa lakisääteisiksi vähimmäispalkoiksi. |
| --- | --- |

(23)

Työehtosopimuksissa vahvistettu vähimmäispalkan suoja hyödyttää työntekijöitä ja työnantajia sekä yrityksiä. Joissakin jäsenvaltioissa ei ole lakisääteisiä vähimmäispalkkoja. Kyseisissä jäsenvaltioissa palkat, mukaan lukien vähimmäispalkan suoja, määräytyvät yksinomaan työmarkkinaosapuolten välisissä työehtosopimusneuvotteluissa. Näissä jäsenvaltioissa keskipalkat kuuluvat unionin korkeimpiin. Kyseisille järjestelmille ovat ominaisia työehtosopimusten erittäin laaja kattavuus sekä korkea työnantajajärjestöihin ja ammattiyhdistyksiin järjestäytymisen aste. Sellaisilla työehtosopimuksilla vahvistettuja vähimmäispalkkoja, jotka on julistettu yleissitoviksi ilman että julistavalla viranomaisella on harkintavaltaa sovellettavien määräysten sisällön suhteen, ei pitäisi katsoa lakisääteisiksi vähimmäispalkoiksi.

| (24) | Työehtosopimusten kattavuuden vähentyessä on keskeisen tärkeää, että jäsenvaltiot edistävät työehtosopimusneuvotteluja, helpottavat palkanmääritystä koskevan kollektiivisen neuvotteluoikeuden käyttöä ja siten tehostavat työehtosopimusten mukaista palkanmääritystä työntekijöiden vähimmäispalkan suojan parantamiseksi. Jäsenvaltiot ovat ratifioineet ILO:n yleissopimuksen nro 87 (1948) ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta sekä yleissopimuksen nro 98 (1949) järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta. Kollektiivinen neuvotteluoikeus tunnustetaan kyseisissä ILO:n yleissopimuksissa, ILO:n yleissopimuksessa nro 151 (1978) julkisen sektorin järjestäytymisoikeudesta ja yleissopimuksessa nro 154 (1981) kollektiivisesta neuvottelumenettelystä sekä yleissopimuksessa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi ja Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa. Perusoikeuskirjan 12 ja 28 artiklassa taataan kokoontumis- ja yhdistymisvapaus sekä neuvotteluoikeus ja oikeus työtaistelutoimiin. Perusoikeuskirjan johdanto-osassa vahvistetaan kyseiset oikeudet, jotka perustuvat erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevaan eurooppalaiseen yleissopimukseen sekä unionin ja Euroopan neuvoston hyväksymiin sosiaalisiin peruskirjoihin. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ja kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti toteutettava toimenpiteitä, joilla edistetään palkanmääritystä koskevia työehtosopimusneuvotteluja. Tällaisia toimenpiteitä voisivat olla muun muassa toimenpiteet, joilla helpotetaan ammattiyhdistysten edustajien pääsyä työntekijöiden luo. |
| --- | --- |

(24)

Työehtosopimusten kattavuuden vähentyessä on keskeisen tärkeää, että jäsenvaltiot edistävät työehtosopimusneuvotteluja, helpottavat palkanmääritystä koskevan kollektiivisen neuvotteluoikeuden käyttöä ja siten tehostavat työehtosopimusten mukaista palkanmääritystä työntekijöiden vähimmäispalkan suojan parantamiseksi. Jäsenvaltiot ovat ratifioineet ILO:n yleissopimuksen nro 87 (1948) ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta sekä yleissopimuksen nro 98 (1949) järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta. Kollektiivinen neuvotteluoikeus tunnustetaan kyseisissä ILO:n yleissopimuksissa, ILO:n yleissopimuksessa nro 151 (1978) julkisen sektorin järjestäytymisoikeudesta ja yleissopimuksessa nro 154 (1981) kollektiivisesta neuvottelumenettelystä sekä yleissopimuksessa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi ja Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa. Perusoikeuskirjan 12 ja 28 artiklassa taataan kokoontumis- ja yhdistymisvapaus sekä neuvotteluoikeus ja oikeus työtaistelutoimiin. Perusoikeuskirjan johdanto-osassa vahvistetaan kyseiset oikeudet, jotka perustuvat erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevaan eurooppalaiseen yleissopimukseen sekä unionin ja Euroopan neuvoston hyväksymiin sosiaalisiin peruskirjoihin. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ja kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti toteutettava toimenpiteitä, joilla edistetään palkanmääritystä koskevia työehtosopimusneuvotteluja. Tällaisia toimenpiteitä voisivat olla muun muassa toimenpiteet, joilla helpotetaan ammattiyhdistysten edustajien pääsyä työntekijöiden luo.

| (25) | Jäsenvaltiossa, joissa työehtosopimusten kattavuus on suuri, on yleensä pienempi osuus matalapalkkaisia työntekijöitä ja korkeammat vähimmäispalkat. Jäsenvaltiossa, joissa on pieni osuus matalapalkkaisia työntekijöitä, työehtosopimusten kattavuus on yli 80 prosenttia. Vastaavasti suurimmassa osassa jäsenvaltioita, joissa on korkeat vähimmäispalkat suhteessa keskipalkkaan, työehtosopimusten kattavuus on yli 80 prosenttia. Sen vuoksi jokaisen jäsenvaltion, jossa työehtosopimusten kattavuus on alle 80 prosenttia, olisi toteutettava toimenpiteitä tällaisten työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi. Jokaisen jäsenvaltion, jossa työehtosopimusten kattavuus on alle 80 prosentin kynnysarvon, olisi tarjottava puitteet, jotka mahdollistavat työehtosopimusneuvottelut, ja laadittava toimintasuunnitelma, jolla edistetään kollektiivisia neuvotteluja työehtosopimusten kattavuuden lisäämiseksi asteittain. Jotta kunnioitettaisiin työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeutta, johon sisältyy niiden oikeus työehtosopimusneuvotteluihin mutta johon ei sisälly velvoitetta tehdä työehtosopimuksia, 80 prosentin kynnysarvoa työehtosopimusten kattavuudesta olisi pidettävä ainoastaan indikaattorina, joka aiheuttaa velvoitteen laatia toimintasuunnitelma.
  Toimintasuunnitelmaa olisi tarkasteltava uudelleen säännöllisesti ja vähintään joka viides vuosi ja tarvittaessa tarkistettava. Toimintasuunnitelma ja sen mahdolliset päivitykset olisi toimitettava komissiolle ja julkistettava. Jokaisen jäsenvaltion olisi voitava päättää toimintasuunnitelmansa asianmukaisesta muodosta. Jäsenvaltion ennen tämän direktiivin voimaantuloa hyväksymää toimintasuunnitelma voidaan pitää tämän direktiivin mukaisena toimintasuunnitelmana edellyttäen, että se sisältää toimia, joilla edistetään tehokkaasti työehtosopimusneuvotteluja, ja että se täyttää tämän direktiivin mukaiset velvoitteet. Jokaisen jäsenvaltion olisi laadittava tällainen toimintasuunnitelma työmarkkinaosapuolten kuulemisen jälkeen tai niiden kanssa tehdyllä sopimuksella taikka työmarkkinaosapuolten kesken niiden yhteisestä pyynnöstä. Jäsenvaltioiden työehtosopimusten kattavuudessa on huomattavaa vaihtelua erinäisten tekijöiden, myös kansallisten perinteiden ja käytäntöjen sekä niiden historiallisen asiayhteyden, vuoksi. Tämä olisi otettava huomioon, kun analysoidaan edistymistä työehtosopimusten kattavuuden lisäämisessä erityisesti tässä direktiivissä säädetyn toimintasuunnitelman yhteydessä. |
| --- | --- |

(25)

Jäsenvaltiossa, joissa työehtosopimusten kattavuus on suuri, on yleensä pienempi osuus matalapalkkaisia työntekijöitä ja korkeammat vähimmäispalkat. Jäsenvaltiossa, joissa on pieni osuus matalapalkkaisia työntekijöitä, työehtosopimusten kattavuus on yli 80 prosenttia. Vastaavasti suurimmassa osassa jäsenvaltioita, joissa on korkeat vähimmäispalkat suhteessa keskipalkkaan, työehtosopimusten kattavuus on yli 80 prosenttia. Sen vuoksi jokaisen jäsenvaltion, jossa työehtosopimusten kattavuus on alle 80 prosenttia, olisi toteutettava toimenpiteitä tällaisten työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi. Jokaisen jäsenvaltion, jossa työehtosopimusten kattavuus on alle 80 prosentin kynnysarvon, olisi tarjottava puitteet, jotka mahdollistavat työehtosopimusneuvottelut, ja laadittava toimintasuunnitelma, jolla edistetään kollektiivisia neuvotteluja työehtosopimusten kattavuuden lisäämiseksi asteittain. Jotta kunnioitettaisiin työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeutta, johon sisältyy niiden oikeus työehtosopimusneuvotteluihin mutta johon ei sisälly velvoitetta tehdä työehtosopimuksia, 80 prosentin kynnysarvoa työehtosopimusten kattavuudesta olisi pidettävä ainoastaan indikaattorina, joka aiheuttaa velvoitteen laatia toimintasuunnitelma.

Toimintasuunnitelmaa olisi tarkasteltava uudelleen säännöllisesti ja vähintään joka viides vuosi ja tarvittaessa tarkistettava. Toimintasuunnitelma ja sen mahdolliset päivitykset olisi toimitettava komissiolle ja julkistettava. Jokaisen jäsenvaltion olisi voitava päättää toimintasuunnitelmansa asianmukaisesta muodosta. Jäsenvaltion ennen tämän direktiivin voimaantuloa hyväksymää toimintasuunnitelma voidaan pitää tämän direktiivin mukaisena toimintasuunnitelmana edellyttäen, että se sisältää toimia, joilla edistetään tehokkaasti työehtosopimusneuvotteluja, ja että se täyttää tämän direktiivin mukaiset velvoitteet. Jokaisen jäsenvaltion olisi laadittava tällainen toimintasuunnitelma työmarkkinaosapuolten kuulemisen jälkeen tai niiden kanssa tehdyllä sopimuksella taikka työmarkkinaosapuolten kesken niiden yhteisestä pyynnöstä. Jäsenvaltioiden työehtosopimusten kattavuudessa on huomattavaa vaihtelua erinäisten tekijöiden, myös kansallisten perinteiden ja käytäntöjen sekä niiden historiallisen asiayhteyden, vuoksi. Tämä olisi otettava huomioon, kun analysoidaan edistymistä työehtosopimusten kattavuuden lisäämisessä erityisesti tässä direktiivissä säädetyn toimintasuunnitelman yhteydessä.

| (26) | Vankat säännöt, menettelyt ja tehokkaat käytännöt lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämiseksi ja päivittämiseksi ovat tarpeen, jotta päästään riittäviin vähimmäispalkkoihin ja suojataan samalla nykyisiä työpaikkoja ja luodaan uusia työmahdollisuuksia ja varmistetaan yritysten, myös mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), tasapuoliset toimintaedellytykset ja kilpailukyky. Kyseisiin sääntöihin, menettelyihin ja käytäntöihin sisältyy useita osatekijöitä lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyyden edistämiseksi, muun muassa kriteerit jäsenvaltioiden ohjaamiseksi lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämisessä ja päivittämisessä ja näiden riittävyyden arviointiin tarkoitetut indikaattorit, säännölliset ja oikea-aikaiset päivitykset, neuvoa-antavat elimet ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen. Työmarkkinaosapuolten oikea-aikainen ja tosiasiallinen osallistuminen lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämiseen ja päivittämiseen sekä mahdollisten automaattisten indeksikorotusmekanismien laatimiseen tai muuttamiseen on osa hyvää hallintotapaa, joka mahdollistaa tietoon perustuvan ja osallistavan päätöksentekoprosessin. Jäsenvaltioiden olisi annettava työmarkkinaosapuolille asiaankuuluvat tiedot lakisääteisen vähimmäispalkan määrittämisestä ja päivittämisestä. Työmarkkinaosapuolten asianmukaista osallistumista kyseiseen prosessiin voitaisiin edistää antamalla työmarkkinaosapuolille mahdollisuus antaa lausuntoja ja saada perusteltu vastaus lausuntoihin, jotka on esitetty ennen ehdotusten esittämistä, lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämisestä ja päivittämisestä ja ennen päätöksentekoa. |
| --- | --- |

(26)

Vankat säännöt, menettelyt ja tehokkaat käytännöt lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämiseksi ja päivittämiseksi ovat tarpeen, jotta päästään riittäviin vähimmäispalkkoihin ja suojataan samalla nykyisiä työpaikkoja ja luodaan uusia työmahdollisuuksia ja varmistetaan yritysten, myös mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), tasapuoliset toimintaedellytykset ja kilpailukyky. Kyseisiin sääntöihin, menettelyihin ja käytäntöihin sisältyy useita osatekijöitä lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyyden edistämiseksi, muun muassa kriteerit jäsenvaltioiden ohjaamiseksi lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämisessä ja päivittämisessä ja näiden riittävyyden arviointiin tarkoitetut indikaattorit, säännölliset ja oikea-aikaiset päivitykset, neuvoa-antavat elimet ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen. Työmarkkinaosapuolten oikea-aikainen ja tosiasiallinen osallistuminen lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämiseen ja päivittämiseen sekä mahdollisten automaattisten indeksikorotusmekanismien laatimiseen tai muuttamiseen on osa hyvää hallintotapaa, joka mahdollistaa tietoon perustuvan ja osallistavan päätöksentekoprosessin. Jäsenvaltioiden olisi annettava työmarkkinaosapuolille asiaankuuluvat tiedot lakisääteisen vähimmäispalkan määrittämisestä ja päivittämisestä. Työmarkkinaosapuolten asianmukaista osallistumista kyseiseen prosessiin voitaisiin edistää antamalla työmarkkinaosapuolille mahdollisuus antaa lausuntoja ja saada perusteltu vastaus lausuntoihin, jotka on esitetty ennen ehdotusten esittämistä, lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämisestä ja päivittämisestä ja ennen päätöksentekoa.

| (27) | Jäsenvaltioiden, jotka käyttävät automaattista indeksikorotusmekanismia, mukaan lukien puoliautomaattiset mekanismit, joissa taataan ainakin lakisääteisen vähimmäispalkan pakollinen vähimmäiskorotus, olisi myös toteutettava menettelyt lakisääteisen vähimmäispalkan päivittämiseksi vähintään joka neljäs vuosi. Kyseisiin säännöllisiin päivityksiin olisi kuuluttava vähimmäispalkan arviointi, jossa otetaan huomioon ohjaavat kriteerit, ja määrän muuttaminen tarvittaessa sen jälkeen. Automaattisten indeksikorotusten toistumistiheys ja lakisääteisen vähimmäispalkan päivitykset voivat kuitenkin vaihdella. Jäsenvaltioiden, joissa ei ole automaattisia tai puoliautomaattisia indeksikorotusmekanismeja, olisi päivitettävä lakisääteinen vähimmäispalkkansa vähintään joka toinen vuosi. |
| --- | --- |

(27)

Jäsenvaltioiden, jotka käyttävät automaattista indeksikorotusmekanismia, mukaan lukien puoliautomaattiset mekanismit, joissa taataan ainakin lakisääteisen vähimmäispalkan pakollinen vähimmäiskorotus, olisi myös toteutettava menettelyt lakisääteisen vähimmäispalkan päivittämiseksi vähintään joka neljäs vuosi. Kyseisiin säännöllisiin päivityksiin olisi kuuluttava vähimmäispalkan arviointi, jossa otetaan huomioon ohjaavat kriteerit, ja määrän muuttaminen tarvittaessa sen jälkeen. Automaattisten indeksikorotusten toistumistiheys ja lakisääteisen vähimmäispalkan päivitykset voivat kuitenkin vaihdella. Jäsenvaltioiden, joissa ei ole automaattisia tai puoliautomaattisia indeksikorotusmekanismeja, olisi päivitettävä lakisääteinen vähimmäispalkkansa vähintään joka toinen vuosi.

| (28) | Vähimmäispalkkoja pidetään riittävinä, jos ne ovat oikeudenmukaisia suhteessa asianomaisen jäsenmaan palkkajakaumaan ja turvaavat työntekijöille kohtuullisen elintason kokoaikaisen työsuhteen perusteella. Lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyys määritetään ja arvioidaan kussakin jäsenvaltiossa ottaen huomioon sen kansalliset sosioekonomiset olosuhteet, mukaan lukien työllisyyden kasvu, kilpailukyky ja alueellinen ja toimialakohtainen kehitys. Kyseistä määrittämistä varten jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon ostovoima, pitkän aikavälin kansallinen tuottavuuden taso ja kehitys sekä palkkataso, palkkojen jakautuminen ja palkkojen kasvu. Muiden välineiden ohella tavara- ja palvelukori, jonka reaalihinta on vahvistettu kansallisella tasolla, voi auttaa määrittämään elinkustannukset kohtuullisen elintason saavuttamiseksi.
  Elintarvikkeiden, vaatteiden ja asumisen kaltaisten materiaalisten tarpeiden lisäksi voitaisiin ottaa huomioon myös tarve osallistua sosiaaliseen, kulttuuri- ja koulutustoimintaan. On aiheellista harkita lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämistä ja päivittämistä erillään toimeentulotukimekanismeista. Jäsenvaltioiden olisi käytettävä indikaattoreita ja niihin liittyviä viitearvoja apuna arvioitaessa lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyyttä. Jäsenvaltiot voisivat valita arviointiperusteita kansainvälisellä tasolla yleisesti käytetyistä indikaattoreista ja/tai soveltuvin osin kansallisella tasolla yleisesti käytetyistä indikaattoreista. Kyseinen arviointi voisi perustua kansainvälisellä tasolla yleisesti käytettyihin viitearvoihin, joita ovat esimerkiksi 60 prosenttiin asetettu bruttomääräisen vähimmäispalkan ja bruttomääräisen mediaanipalkan suhde, 50 prosenttiin asetettu bruttomääräisen vähimmäispalkan ja bruttomääräisen keskipalkan suhde, joita kaikki jäsenvaltiot eivät tällä hetkellä täytä, tai 50 tai 60 prosenttiin asetettu nettomääräisen vähimmäispalkan ja nettomääräisen keskipalkan suhde. Arviointi voisi perustua myös viitearvoihin, jotka liittyvät kansallisesti käytettyihin indikaattoreihin, kuten nettomääräisen vähimmäispalkan ja köyhyysrajan vertailuun ja vähimmäispalkkojen ostovoimaan. |
| --- | --- |

(28)

Vähimmäispalkkoja pidetään riittävinä, jos ne ovat oikeudenmukaisia suhteessa asianomaisen jäsenmaan palkkajakaumaan ja turvaavat työntekijöille kohtuullisen elintason kokoaikaisen työsuhteen perusteella. Lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyys määritetään ja arvioidaan kussakin jäsenvaltiossa ottaen huomioon sen kansalliset sosioekonomiset olosuhteet, mukaan lukien työllisyyden kasvu, kilpailukyky ja alueellinen ja toimialakohtainen kehitys. Kyseistä määrittämistä varten jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon ostovoima, pitkän aikavälin kansallinen tuottavuuden taso ja kehitys sekä palkkataso, palkkojen jakautuminen ja palkkojen kasvu. Muiden välineiden ohella tavara- ja palvelukori, jonka reaalihinta on vahvistettu kansallisella tasolla, voi auttaa määrittämään elinkustannukset kohtuullisen elintason saavuttamiseksi.

Elintarvikkeiden, vaatteiden ja asumisen kaltaisten materiaalisten tarpeiden lisäksi voitaisiin ottaa huomioon myös tarve osallistua sosiaaliseen, kulttuuri- ja koulutustoimintaan. On aiheellista harkita lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämistä ja päivittämistä erillään toimeentulotukimekanismeista. Jäsenvaltioiden olisi käytettävä indikaattoreita ja niihin liittyviä viitearvoja apuna arvioitaessa lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyyttä. Jäsenvaltiot voisivat valita arviointiperusteita kansainvälisellä tasolla yleisesti käytetyistä indikaattoreista ja/tai soveltuvin osin kansallisella tasolla yleisesti käytetyistä indikaattoreista. Kyseinen arviointi voisi perustua kansainvälisellä tasolla yleisesti käytettyihin viitearvoihin, joita ovat esimerkiksi 60 prosenttiin asetettu bruttomääräisen vähimmäispalkan ja bruttomääräisen mediaanipalkan suhde, 50 prosenttiin asetettu bruttomääräisen vähimmäispalkan ja bruttomääräisen keskipalkan suhde, joita kaikki jäsenvaltiot eivät tällä hetkellä täytä, tai 50 tai 60 prosenttiin asetettu nettomääräisen vähimmäispalkan ja nettomääräisen keskipalkan suhde. Arviointi voisi perustua myös viitearvoihin, jotka liittyvät kansallisesti käytettyihin indikaattoreihin, kuten nettomääräisen vähimmäispalkan ja köyhyysrajan vertailuun ja vähimmäispalkkojen ostovoimaan.

| (29) | On tärkeää välttää vaihtelujen ja vähennysten laajamittaista käyttöä, koska ne saattavat vaikuttaa kielteisesti vähimmäispalkkojen riittävyyteen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa määrittää vähimmäispalkka sekä sallia mahdolliset vaihtelut ja vähennykset. Olisi varmistettava, että vaihteluissa ja vähennyksissä noudatetaan syrjimättömyyden ja oikeasuhteisuuden periaatteita. Vaihteluilla ja vähennyksillä olisi sen vuoksi pyrittävä oikeutettuun tavoitteeseen. Tällaisia vähennyksiä ovat esimerkiksi liikaa maksettujen määrien takaisinperintä tai oikeus- tai hallintoviranomaisen määräämät vähennykset. Toisiin vähennyksiin, kuten työn suorittamiseen tarvittaviin laitteisiin liittyviin vähennyksiin tai luontoisetuuksien vähennyksiin, kuten asumiseen liittyviin vähennyksiin, liittyy suuri riski siitä, että ne ovat suhteettomia. Lisäksi tämän direktiivin säännösten ei pitäisi katsoa velvoittavan jäsenvaltioita ottamaan käyttöön vähimmäispalkkojen vaihteluja tai niistä tehtäviä vähennyksiä. |
| --- | --- |

(29)

On tärkeää välttää vaihtelujen ja vähennysten laajamittaista käyttöä, koska ne saattavat vaikuttaa kielteisesti vähimmäispalkkojen riittävyyteen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa määrittää vähimmäispalkka sekä sallia mahdolliset vaihtelut ja vähennykset. Olisi varmistettava, että vaihteluissa ja vähennyksissä noudatetaan syrjimättömyyden ja oikeasuhteisuuden periaatteita. Vaihteluilla ja vähennyksillä olisi sen vuoksi pyrittävä oikeutettuun tavoitteeseen. Tällaisia vähennyksiä ovat esimerkiksi liikaa maksettujen määrien takaisinperintä tai oikeus- tai hallintoviranomaisen määräämät vähennykset. Toisiin vähennyksiin, kuten työn suorittamiseen tarvittaviin laitteisiin liittyviin vähennyksiin tai luontoisetuuksien vähennyksiin, kuten asumiseen liittyviin vähennyksiin, liittyy suuri riski siitä, että ne ovat suhteettomia. Lisäksi tämän direktiivin säännösten ei pitäisi katsoa velvoittavan jäsenvaltioita ottamaan käyttöön vähimmäispalkkojen vaihteluja tai niistä tehtäviä vähennyksiä.

| (30) | Kansallisen lakisääteisen vähimmäispalkkakehyksen toimivuuden ja noudattamisen varmistamiseksi tarvitaan tehokas täytäntöönpanon valvontajärjestelmä, mukaan lukien luotettava seuranta, valvonta ja paikan päällä tehtävät tarkastukset. Valvontaviranomaisten toiminnan tehostamiseksi tarvitaan myös tiivistä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa, esimerkiksi siten, että puututaan kriittisiin haasteisiin, kuten hyväksikäyttöön perustuvaan alihankintaan, näennäisesti itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, kirjaamattomiin ylitöihin tai työtahdin kiristymiseen liittyviin terveys- ja turvallisuusriskeihin. Myös valvontaviranomaisten valmiuksia olisi kehitettävä erityisesti koulutuksen ja ohjauksen avulla. Rutiininomaiset ja ilmoittamatta tehtävät tarkastuskäynnit, oikeudelliset ja hallinnolliset menettelyt ja seuraamukset rikkomistapauksissa ovat tärkeitä keinoja, joilla ehkäistään työnantajien tekemiä rikkomuksia. |
| --- | --- |

(30)

Kansallisen lakisääteisen vähimmäispalkkakehyksen toimivuuden ja noudattamisen varmistamiseksi tarvitaan tehokas täytäntöönpanon valvontajärjestelmä, mukaan lukien luotettava seuranta, valvonta ja paikan päällä tehtävät tarkastukset. Valvontaviranomaisten toiminnan tehostamiseksi tarvitaan myös tiivistä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa, esimerkiksi siten, että puututaan kriittisiin haasteisiin, kuten hyväksikäyttöön perustuvaan alihankintaan, näennäisesti itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, kirjaamattomiin ylitöihin tai työtahdin kiristymiseen liittyviin terveys- ja turvallisuusriskeihin. Myös valvontaviranomaisten valmiuksia olisi kehitettävä erityisesti koulutuksen ja ohjauksen avulla. Rutiininomaiset ja ilmoittamatta tehtävät tarkastuskäynnit, oikeudelliset ja hallinnolliset menettelyt ja seuraamukset rikkomistapauksissa ovat tärkeitä keinoja, joilla ehkäistään työnantajien tekemiä rikkomuksia.

| (31) | Lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa vahvistetun vähimmäispalkan suojan tehokas täytäntöönpano on keskeisen tärkeää julkisia hankintoja koskevien sopimusten ja käyttöoikeussopimusten tekemisessä ja täytäntöönpanossa. Tällaisten sopimusten toteuttamisessa tai niihin liittyvissä alihankintaketjuissa saatetaan olla noudattamatta vähimmäispalkan suojan vahvistavia työehtosopimuksia, minkä seurauksena työntekijöille maksettava palkka on alempi kuin alakohtaisessa työehtosopimuksessa sovittu. Tällaisten tilanteiden estämiseksi julkisten hankintojen hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (8) 30 artiklan 3 kohdan ja 42 artiklan 1 kohdan, direktiivin 2014/24/EU (9) 18 artiklan 2 kohdan ja 71 artiklan 1 kohdan sekä direktiivin 2014/25/EU (10) 36 artiklan 2 kohdan ja 88 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, mukaan lukien mahdollisuus ottaa käyttöön sopimuksen täyttämistä koskevia ehtoja, ja varmistettava, että talouden toimijat soveltavat työntekijöihinsä kyseisen alan ja maantieteellisen alueen työehtosopimuksissa määrättyjä palkkoja ja kunnioittavat työntekijöiden ja ammattiyhdistysten oikeuksia, jotka perustuvat ILO:n yleissopimukseen nro 87 (1948) ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta sekä ILO:n yleissopimukseen nro 98 (1949) järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta, sellaisina kuin niihin viitataan kyseisissä direktiiveissä, noudattaakseen työlainsäädännön alalla sovellettavia velvoitteita. Tällä direktiivillä ei kuitenkaan säädetä lisävelvoitteita kyseisiin direktiiveihin nähden. |
| --- | --- |

(31)

Lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa vahvistetun vähimmäispalkan suojan tehokas täytäntöönpano on keskeisen tärkeää julkisia hankintoja koskevien sopimusten ja käyttöoikeussopimusten tekemisessä ja täytäntöönpanossa. Tällaisten sopimusten toteuttamisessa tai niihin liittyvissä alihankintaketjuissa saatetaan olla noudattamatta vähimmäispalkan suojan vahvistavia työehtosopimuksia, minkä seurauksena työntekijöille maksettava palkka on alempi kuin alakohtaisessa työehtosopimuksessa sovittu. Tällaisten tilanteiden estämiseksi julkisten hankintojen hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (8) 30 artiklan 3 kohdan ja 42 artiklan 1 kohdan, direktiivin 2014/24/EU (9) 18 artiklan 2 kohdan ja 71 artiklan 1 kohdan sekä direktiivin 2014/25/EU (10) 36 artiklan 2 kohdan ja 88 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, mukaan lukien mahdollisuus ottaa käyttöön sopimuksen täyttämistä koskevia ehtoja, ja varmistettava, että talouden toimijat soveltavat työntekijöihinsä kyseisen alan ja maantieteellisen alueen työehtosopimuksissa määrättyjä palkkoja ja kunnioittavat työntekijöiden ja ammattiyhdistysten oikeuksia, jotka perustuvat ILO:n yleissopimukseen nro 87 (1948) ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta sekä ILO:n yleissopimukseen nro 98 (1949) järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta, sellaisina kuin niihin viitataan kyseisissä direktiiveissä, noudattaakseen työlainsäädännön alalla sovellettavia velvoitteita. Tällä direktiivillä ei kuitenkaan säädetä lisävelvoitteita kyseisiin direktiiveihin nähden.

| (32) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (11) ja sen mahdollistavien edellytysten mukaisen unionin rahastojen ja ohjelmien taloudellisen tuen hakijoiden kohdalla julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevia sääntöjä olisi sovellettava asianmukaisesti, myös työehtosopimusten määräysten noudattamisen osalta. |
| --- | --- |

(32)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (11) ja sen mahdollistavien edellytysten mukaisen unionin rahastojen ja ohjelmien taloudellisen tuen hakijoiden kohdalla julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevia sääntöjä olisi sovellettava asianmukaisesti, myös työehtosopimusten määräysten noudattamisen osalta.

| (33) | Luotettava seuranta ja tiedonkeruu ovat keskeisen tärkeitä tehokkaan vähimmäispalkan suojan varmistamisessa. Tietojenkeruussa jäsenvaltiot voivat tukeutua riittävän edustaviin otantatutkimuksiin, kansallisiin tietokantoihin, Eurostatilta saatuihin yhdenmukaistettuihin tietoihin ja muihin julkisesti saatavilla oleviin lähteisiin, kuten Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöön (OECD). Poikkeustapauksissa, joissa tarkkoja tietoja ei ole saatavilla, jäsenvaltiot voivat käyttää arvioita. Työnantajille, erityisesti mikroyrityksille ja muille pk-yrityksille, ei saisi aiheutua tarpeetonta hallinnollista rasitetta tiedonkeruuvaatimusten täytäntöönpanosta. Komission olisi raportoitava joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyyden ja kattavuuden sekä työehtosopimusten kattavuuden kehitystä koskevasta analyysistään, jonka se tekee jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella.
  Lisäksi edistymistä olisi seurattava unionin tasoisen talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointiprosessin puitteissa. Tähän liittyen neuvosto tai komissio voi pyytää SEUT 150 artiklan nojalla työllisyyskomiteaa ja SEUT 160 artiklan nojalla sosiaalisen suojelun komiteaa tarkastelemaan näiden toimivaltuuksien puitteissa työehtosopimusten kattavuuden kehittymistä ja lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyyttä jäsenvaltioissa komission laatiman raportin ja muiden monenvälisten seurantavälineiden, kuten vertailuanalyysien, avulla. Tällaisen tarkastelun aikana komiteoiden on otettava mukaan unionin tason työmarkkinaosapuolet, myös toimialojen väliset työmarkkinaosapuolet, SEUT 150 ja 160 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(33)

Luotettava seuranta ja tiedonkeruu ovat keskeisen tärkeitä tehokkaan vähimmäispalkan suojan varmistamisessa. Tietojenkeruussa jäsenvaltiot voivat tukeutua riittävän edustaviin otantatutkimuksiin, kansallisiin tietokantoihin, Eurostatilta saatuihin yhdenmukaistettuihin tietoihin ja muihin julkisesti saatavilla oleviin lähteisiin, kuten Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöön (OECD). Poikkeustapauksissa, joissa tarkkoja tietoja ei ole saatavilla, jäsenvaltiot voivat käyttää arvioita. Työnantajille, erityisesti mikroyrityksille ja muille pk-yrityksille, ei saisi aiheutua tarpeetonta hallinnollista rasitetta tiedonkeruuvaatimusten täytäntöönpanosta. Komission olisi raportoitava joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyyden ja kattavuuden sekä työehtosopimusten kattavuuden kehitystä koskevasta analyysistään, jonka se tekee jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella.

Lisäksi edistymistä olisi seurattava unionin tasoisen talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointiprosessin puitteissa. Tähän liittyen neuvosto tai komissio voi pyytää SEUT 150 artiklan nojalla työllisyyskomiteaa ja SEUT 160 artiklan nojalla sosiaalisen suojelun komiteaa tarkastelemaan näiden toimivaltuuksien puitteissa työehtosopimusten kattavuuden kehittymistä ja lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyyttä jäsenvaltioissa komission laatiman raportin ja muiden monenvälisten seurantavälineiden, kuten vertailuanalyysien, avulla. Tällaisen tarkastelun aikana komiteoiden on otettava mukaan unionin tason työmarkkinaosapuolet, myös toimialojen väliset työmarkkinaosapuolet, SEUT 150 ja 160 artiklan mukaisesti.

| (34) | Työntekijöiden olisi saatava helposti käyttöönsä kattavat tiedot lakisääteisistä vähimmäispalkoista sekä yleissitovien työehtosopimusten mukaisesta vähimmäispalkan suojasta, jotta taataan heidän työoloihinsa ja -ehtoihinsa liittyvä avoimuus ja ennakoitavuus, myös vammaisten henkilöiden osalta, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 (12) mukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

Työntekijöiden olisi saatava helposti käyttöönsä kattavat tiedot lakisääteisistä vähimmäispalkoista sekä yleissitovien työehtosopimusten mukaisesta vähimmäispalkan suojasta, jotta taataan heidän työoloihinsa ja -ehtoihinsa liittyvä avoimuus ja ennakoitavuus, myös vammaisten henkilöiden osalta, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 (12) mukaisesti.

| (35) | Työntekijöiden ja työntekijöiden edustajien, myös niiden, jotka ovat ammattiyhdistysten jäseniä tai edustajia, olisi voitava käyttää puolustautumisoikeuttaan, jos heidän vähimmäispalkan suojaa koskevat oikeutensa on vahvistettu kansallisessa lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa ja niitä on rikottu. Sen estämiseksi, että työntekijöiden ei sallita käyttää kansallisessa lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa vahvistettuja oikeuksiaan, jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että työntekijöillä on mahdollisuus tehokkaaseen, oikea-aikaiseen ja puolueettomaan riitojenratkaisuun ja oikeus oikeussuojakeinoihin sekä tehokas oikeudellinen ja/tai hallinnollinen suoja vahinkoja vastaan, jos he päättävät käyttää puolustautumisoikeuttaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta työehtosopimuksissa määrättyjen erityisten oikeussuojakeinojen ja riitojenratkaisumenettelyjen, mukaan lukien kollektiivisten riitojenratkaisujärjestelmien, soveltamista. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen puolueettomien riitojenratkaisumekanismien edelleen kehittämiseen jäsenvaltioissa voi olla hyödyllistä. Työntekijöille olisi tiedotettava oikeussuojamekanismeista, jotta he voivat käyttää oikeuttaan oikeussuojakeinoihin. |
| --- | --- |

(35)

Työntekijöiden ja työntekijöiden edustajien, myös niiden, jotka ovat ammattiyhdistysten jäseniä tai edustajia, olisi voitava käyttää puolustautumisoikeuttaan, jos heidän vähimmäispalkan suojaa koskevat oikeutensa on vahvistettu kansallisessa lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa ja niitä on rikottu. Sen estämiseksi, että työntekijöiden ei sallita käyttää kansallisessa lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa vahvistettuja oikeuksiaan, jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että työntekijöillä on mahdollisuus tehokkaaseen, oikea-aikaiseen ja puolueettomaan riitojenratkaisuun ja oikeus oikeussuojakeinoihin sekä tehokas oikeudellinen ja/tai hallinnollinen suoja vahinkoja vastaan, jos he päättävät käyttää puolustautumisoikeuttaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta työehtosopimuksissa määrättyjen erityisten oikeussuojakeinojen ja riitojenratkaisumenettelyjen, mukaan lukien kollektiivisten riitojenratkaisujärjestelmien, soveltamista. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen puolueettomien riitojenratkaisumekanismien edelleen kehittämiseen jäsenvaltioissa voi olla hyödyllistä. Työntekijöille olisi tiedotettava oikeussuojamekanismeista, jotta he voivat käyttää oikeuttaan oikeussuojakeinoihin.

| (36) | Komission olisi tehtävä arviointi, jonka perusteella suoritetaan tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskeva uudelleentarkastelu. Euroopan parlamentille ja neuvostolle olisi ilmoitettava kyseisen uudelleentarkastelun tuloksista. |
| --- | --- |

(36)

Komission olisi tehtävä arviointi, jonka perusteella suoritetaan tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskeva uudelleentarkastelu. Euroopan parlamentille ja neuvostolle olisi ilmoitettava kyseisen uudelleentarkastelun tuloksista.

| (37) | Uudistukset ja toimenpiteet, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet edistääkseen työntekijöiden riittävää vähimmäispalkan suojaa, eivät ole aina olleet kattavia eivätkä järjestelmällisiä, joskin ne ovat olleet askel oikeaan suuntaan. Vähimmäispalkkojen riittävyyden ja kattavuuden parantamiseksi toteutetuilla unionin tason toimilla voidaan myös parantaa edelleen elin- ja työoloja sekä työehtoja unionissa ja lieventää huolenaiheita, jotka liittyvät mahdollisiin kielteisiin taloudellisiin vaikutuksiin, joita aiheutuu jäsenvaltioiden yksittäisistä toimenpiteistä. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, vaan ne voidaan laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä SEU 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(37)

Uudistukset ja toimenpiteet, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet edistääkseen työntekijöiden riittävää vähimmäispalkan suojaa, eivät ole aina olleet kattavia eivätkä järjestelmällisiä, joskin ne ovat olleet askel oikeaan suuntaan. Vähimmäispalkkojen riittävyyden ja kattavuuden parantamiseksi toteutetuilla unionin tason toimilla voidaan myös parantaa edelleen elin- ja työoloja sekä työehtoja unionissa ja lieventää huolenaiheita, jotka liittyvät mahdollisiin kielteisiin taloudellisiin vaikutuksiin, joita aiheutuu jäsenvaltioiden yksittäisistä toimenpiteistä. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, vaan ne voidaan laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä SEU 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (38) | Tässä direktiivissä vahvistetaan menettelylliset velvoitteet vähimmäisvaatimuksina, joten sillä ei puututa jäsenvaltioiden oikeuteen ottaa käyttöön ja pitää voimassa suotuisampia säännöksiä. Voimassa olevan kansallisen säädöskehyksen nojalla saavutettuja oikeuksia olisi sovellettava edelleen, ellei tällä direktiivillä oteta käyttöön suotuisampia säännöksiä. Tämän direktiivin täytäntöönpanoa ei voida käyttää heikentämään voimassa olevia työntekijöiden oikeuksia, eikä se voi olla pätevä peruste työntekijöiden suojan yleisen tason heikentämiseksi tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, erityisesti kun on kyse vähimmäispalkkojen alentamisesta tai käytöstä poistamisesta. |
| --- | --- |

(38)

Tässä direktiivissä vahvistetaan menettelylliset velvoitteet vähimmäisvaatimuksina, joten sillä ei puututa jäsenvaltioiden oikeuteen ottaa käyttöön ja pitää voimassa suotuisampia säännöksiä. Voimassa olevan kansallisen säädöskehyksen nojalla saavutettuja oikeuksia olisi sovellettava edelleen, ellei tällä direktiivillä oteta käyttöön suotuisampia säännöksiä. Tämän direktiivin täytäntöönpanoa ei voida käyttää heikentämään voimassa olevia työntekijöiden oikeuksia, eikä se voi olla pätevä peruste työntekijöiden suojan yleisen tason heikentämiseksi tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, erityisesti kun on kyse vähimmäispalkkojen alentamisesta tai käytöstä poistamisesta.

| (39) | Jäsenvaltioiden olisi tätä direktiiviä täytäntöönpantaessa vältettävä säätämästä tarpeettomia hallinnollisia, taloudellisia ja oikeudellisia rajoituksia, erityisesti, jos ne vaikeuttavat pk-yritysten perustamista ja kehittämistä. Sen vuoksi jäsenvaltioita kannustetaan arvioimaan täytäntöönpanosäännöstensä vaikutusta pk-yrityksiin sen varmistamiseksi, ettei niihin kohdistu kohtuutonta vaikutusta, ja kiinnittämään erityistä huomiota mikroyrityksiin ja hallinnolliseen rasitteeseen sekä julkaisemaan tällaisten arviointien tulokset. Jos jäsenvaltiot toteavat, että täytäntöönpanosäännösten vaikutukset kohdistuvat kohtuuttomasti pk-yrityksiin, niiden olisi harkittava sellaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, joilla tuetaan pk-yrityksiä mukauttamaan palkkarakennettaan uusien vaatimusten mukaiseksi. |
| --- | --- |

(39)

Jäsenvaltioiden olisi tätä direktiiviä täytäntöönpantaessa vältettävä säätämästä tarpeettomia hallinnollisia, taloudellisia ja oikeudellisia rajoituksia, erityisesti, jos ne vaikeuttavat pk-yritysten perustamista ja kehittämistä. Sen vuoksi jäsenvaltioita kannustetaan arvioimaan täytäntöönpanosäännöstensä vaikutusta pk-yrityksiin sen varmistamiseksi, ettei niihin kohdistu kohtuutonta vaikutusta, ja kiinnittämään erityistä huomiota mikroyrityksiin ja hallinnolliseen rasitteeseen sekä julkaisemaan tällaisten arviointien tulokset. Jos jäsenvaltiot toteavat, että täytäntöönpanosäännösten vaikutukset kohdistuvat kohtuuttomasti pk-yrityksiin, niiden olisi harkittava sellaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, joilla tuetaan pk-yrityksiä mukauttamaan palkkarakennettaan uusien vaatimusten mukaiseksi.

| (40) | Jäsenvaltiot voivat hyödyntää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksia (EU) 2021/240 (13) ja (EU) 2021/1057 (14) kehittääkseen tai parantaakseen vähimmäispalkkakehysten teknisiä näkökohtia, mukaan lukien riittävyyden arviointi, seuranta ja tiedonkeruu ja saatavuuden laajentaminen, sekä kyseisten kehysten täytäntöönpanoon liittyvää valvontaa ja yleistä valmiuksien vahvistamista. Asetuksen (EU) 2021/1057 mukaisesti kaikkien jäsenvaltioiden olisi kohdennettava asianmukainen määrä määrärahoistaan työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämiseen, |
| --- | --- |

(40)

Jäsenvaltiot voivat hyödyntää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksia (EU) 2021/240 (13) ja (EU) 2021/1057 (14) kehittääkseen tai parantaakseen vähimmäispalkkakehysten teknisiä näkökohtia, mukaan lukien riittävyyden arviointi, seuranta ja tiedonkeruu ja saatavuuden laajentaminen, sekä kyseisten kehysten täytäntöönpanoon liittyvää valvontaa ja yleistä valmiuksien vahvistamista. Asetuksen (EU) 2021/1057 mukaisesti kaikkien jäsenvaltioiden olisi kohdennettava asianmukainen määrä määrärahoistaan työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämiseen,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

1.   Elin- ja työolojen, työehtojen ja erityisesti työntekijöiden palkkojen riittävyyden parantamiseksi unionissa sekä ylöspäin suuntautuvan sosiaalisen lähentymisen edistämiseksi ja palkkoihin liittyvän eriarvoisuuden vähentämiseksi tällä direktiivillä luodaan kehys, jolla

| a) | vahvistetaan lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävä taso kohtuullisten elin- ja työolojen sekä työehtojen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

a)

vahvistetaan lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävä taso kohtuullisten elin- ja työolojen sekä työehtojen saavuttamiseksi;

| b) | edistetään palkanmääritystä koskevia työehtosopimusneuvotteluja; |
| --- | --- |

b)

edistetään palkanmääritystä koskevia työehtosopimusneuvotteluja;

| c) | parannetaan työntekijöiden tosiasiallista pääsyä kansallisen lainsäädännön ja/tai työehtosopimusten mukaisten vähimmäispalkan suojaa koskevien oikeuksien piiriin. |
| --- | --- |

c)

parannetaan työntekijöiden tosiasiallista pääsyä kansallisen lainsäädännön ja/tai työehtosopimusten mukaisten vähimmäispalkan suojaa koskevien oikeuksien piiriin.

2.   Tällä direktiivillä ei rajoiteta työmarkkinaosapuolten riippumattomuuden kunnioittamista eikä niiden oikeutta neuvotella ja tehdä työehtosopimuksia.

3.   SEUT 153 artiklan 5 kohdan mukaisesti tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden toimivaltaa vahvistaa vähimmäispalkkojen taso eikä jäsenvaltioiden päätöstä määrittää lakisääteinen vähimmäispalkka, edistää työehtosopimusten mukaisen vähimmäispalkan suojan saatavuutta tai molempia.

4.   Tätä direktiiviä sovellettaessa on noudatettava täysimääräisesti oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin. Tämän direktiivin säännösten ei pidä katsoa velvoittavan

| a) | jäsenvaltioita, joissa palkanmuodostus on varmistettu yksinomaisesti työehtosopimuksilla, ottamaan käyttöön lakisääteistä vähimmäispalkkaa; tai |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioita, joissa palkanmuodostus on varmistettu yksinomaisesti työehtosopimuksilla, ottamaan käyttöön lakisääteistä vähimmäispalkkaa; tai

| b) | jäsenvaltioita julistamaan työehtosopimuksia yleissitoviksi. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioita julistamaan työehtosopimuksia yleissitoviksi.

5.   Säädöksiin, joilla jäsenvaltio panee täytäntöön merenkulkualan yhteiskomitean tai muun ILO:n hallintoneuvoston valtuuttaman elimen määräajoin vahvistamat merenkulkijoiden vähimmäispalkkoja koskevat toimenpiteet, ei sovelleta tämän direktiivin II lukua. Tällaisilla säädöksillä ei rajoiteta oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin eikä mahdollisuutta ottaa käyttöön korkeampia vähimmäispalkkoja.

2 artikla

Soveltamisala

Tätä direktiiviä sovelletaan unionissa työntekijöihin, joilla on kunkin jäsenvaltion voimassa olevissa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen.

3 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

| 1) | ’vähimmäispalkalla’ lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa määritettyä vähimmäisvastiketta, joka työnantajan, myös julkisen sektorin työnantajan, on maksettava työntekijöille tiettynä kautena suoritetusta työstä; |
| --- | --- |

1)

’vähimmäispalkalla’ lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa määritettyä vähimmäisvastiketta, joka työnantajan, myös julkisen sektorin työnantajan, on maksettava työntekijöille tiettynä kautena suoritetusta työstä;

| 2) | ’lakisääteisellä vähimmäispalkalla’ laissa tai muissa sitovissa oikeudellisissa säännöksissä vahvistettua vähimmäispalkkaa, lukuun ottamatta sellaisissa työehtosopimuksissa vahvistettua vähimmäispalkkaa, jotka on julistettu yleissitoviksi ilman, että julistavalla viranomaisella on harkintavaltaa sovellettavien määräysten sisällön suhteen; |
| --- | --- |

2)

’lakisääteisellä vähimmäispalkalla’ laissa tai muissa sitovissa oikeudellisissa säännöksissä vahvistettua vähimmäispalkkaa, lukuun ottamatta sellaisissa työehtosopimuksissa vahvistettua vähimmäispalkkaa, jotka on julistettu yleissitoviksi ilman, että julistavalla viranomaisella on harkintavaltaa sovellettavien määräysten sisällön suhteen;

| 3) | ’työehtosopimusneuvotteluilla’ kaikkia sellaisia neuvotteluja, jotka käydään kunkin jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön ja kansallisen käytännön mukaisesti yhtäältä työnantajan, työnantajien ryhmän tai yhden tai useamman työnantajajärjestön ja toisaalta yhden tai useamman ammattijärjestön välillä työolojen ja -ehtojen määrittämiseksi; |
| --- | --- |

3)

’työehtosopimusneuvotteluilla’ kaikkia sellaisia neuvotteluja, jotka käydään kunkin jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön ja kansallisen käytännön mukaisesti yhtäältä työnantajan, työnantajien ryhmän tai yhden tai useamman työnantajajärjestön ja toisaalta yhden tai useamman ammattijärjestön välillä työolojen ja -ehtojen määrittämiseksi;

| 4) | ’työehtosopimuksella’ kirjallista sopimusta, joka sisältää määräyksiä työoloista ja -ehdoista ja jonka työntekijöiden ja työnantajien puolesta kansallisen lainsäädännön ja kansallisen käytännön, mukaan lukien yleissitoviksi julistetut työehtosopimukset, mukaisesti neuvottelemaan oikeutetut työmarkkinaosapuolet ovat tehneet; |
| --- | --- |

4)

’työehtosopimuksella’ kirjallista sopimusta, joka sisältää määräyksiä työoloista ja -ehdoista ja jonka työntekijöiden ja työnantajien puolesta kansallisen lainsäädännön ja kansallisen käytännön, mukaan lukien yleissitoviksi julistetut työehtosopimukset, mukaisesti neuvottelemaan oikeutetut työmarkkinaosapuolet ovat tehneet;

| 5) | ’työehtosopimusten kattavuudella’ kansallisella tasolla niiden työntekijöiden osuutta, joihin työehtosopimusta sovelletaan, laskettuna työehtosopimusten piiriin kuuluvien työntekijöiden lukumäärä suhteutettuna niiden työntekijöiden lukumäärään, joiden työoloja ja -ehtoja voidaan kansallisen lainsäädännön ja kansallisen käytännön mukaisesti säännellä työehtosopimuksilla. |
| --- | --- |

5)

’työehtosopimusten kattavuudella’ kansallisella tasolla niiden työntekijöiden osuutta, joihin työehtosopimusta sovelletaan, laskettuna työehtosopimusten piiriin kuuluvien työntekijöiden lukumäärä suhteutettuna niiden työntekijöiden lukumäärään, joiden työoloja ja -ehtoja voidaan kansallisen lainsäädännön ja kansallisen käytännön mukaisesti säännellä työehtosopimuksilla.

4 artikla

Palkanmääritystä koskevien työehtosopimusneuvottelujen edistäminen

1.   Jäsenvaltioiden on kansallisten lainsäädäntöjen ja käytäntöjen mukaisesti toteutettava työehtosopimusten kattavuuden lisäämiseksi ja palkanmääritystä koskevan työehtosopimusneuvotteluoikeuden käytön edistämiseksi ainakin seuraavat toimenpiteet, joihin työmarkkinaosapuolet otetaan mukaan:

| a) | edistettävä työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämistä ja vahvistamista, jotta ne voivat osallistua palkanmääritystä koskeviin työehtosopimusneuvotteluihin erityisesti alakohtaisella tai toimialojen välisellä tasolla; |
| --- | --- |

a)

edistettävä työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämistä ja vahvistamista, jotta ne voivat osallistua palkanmääritystä koskeviin työehtosopimusneuvotteluihin erityisesti alakohtaisella tai toimialojen välisellä tasolla;

| b) | kannustettava työmarkkinaosapuolia rakentaviin, merkityksellisiin ja tietoon perustuviin palkkaneuvotteluihin tasavertaisina niin, että molemmilla osapuolilla on käytettävissään asianmukaiset tiedot, jotta ne voivat hoitaa palkanmääritystä koskeviin työehtosopimusneuvotteluihin liittyvät tehtävänsä; |
| --- | --- |

b)

kannustettava työmarkkinaosapuolia rakentaviin, merkityksellisiin ja tietoon perustuviin palkkaneuvotteluihin tasavertaisina niin, että molemmilla osapuolilla on käytettävissään asianmukaiset tiedot, jotta ne voivat hoitaa palkanmääritystä koskeviin työehtosopimusneuvotteluihin liittyvät tehtävänsä;

| c) | toteutettava tarvittaessa toimenpiteitä palkanmääritystä koskevan työehtosopimusneuvotteluoikeuden käytön suojelemiseksi ja työntekijöiden ja ammattiyhdistysten edustajien suojelemiseksi teoilta, jotka syrjivät heitä heidän työssään sillä perusteella, että he osallistuvat tai haluavat osallistua palkanmääritystä koskeviin työehtosopimusneuvotteluihin; |
| --- | --- |

c)

toteutettava tarvittaessa toimenpiteitä palkanmääritystä koskevan työehtosopimusneuvotteluoikeuden käytön suojelemiseksi ja työntekijöiden ja ammattiyhdistysten edustajien suojelemiseksi teoilta, jotka syrjivät heitä heidän työssään sillä perusteella, että he osallistuvat tai haluavat osallistua palkanmääritystä koskeviin työehtosopimusneuvotteluihin;

| d) | toteutettava palkanmääritystä koskevien työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi tarvittaessa toimenpiteitä, joilla suojellaan ammattijärjestöjä ja työnantajajärjestöjä, jotka osallistuvat tai haluavat osallistua työehtosopimusneuvotteluihin, kaikelta toisen osapuolen tai toisen osapuolen edustajien tai jäsenten puuttumiselta niiden perustamiseen, toimintaan tai hallintoon. |
| --- | --- |

d)

toteutettava palkanmääritystä koskevien työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi tarvittaessa toimenpiteitä, joilla suojellaan ammattijärjestöjä ja työnantajajärjestöjä, jotka osallistuvat tai haluavat osallistua työehtosopimusneuvotteluihin, kaikelta toisen osapuolen tai toisen osapuolen edustajien tai jäsenten puuttumiselta niiden perustamiseen, toimintaan tai hallintoon.

2.   Lisäksi jokaisen jäsenvaltion, jossa työehtosopimusten kattavuus on alle 80 prosentin kynnysarvon, on säädettävä kehyksestä, jolla mahdollistetaan työehtosopimusneuvottelujen edellytykset, joko lailla työmarkkinaosapuolten kuulemisen jälkeen tai niiden kanssa tehdyllä sopimuksella. Tällaisen jäsenvaltion on myös laadittava toimintasuunnitelma työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi. Jäsenvaltion on laadittava tällainen toimintasuunnitelma työmarkkinaosapuolten kuulemisen jälkeen tai niiden kanssa tehdyllä sopimuksella taikka työmarkkinaosapuolten kesken niiden yhteisestä pyynnöstä. Toimintasuunnitelmassa on esitettävä selkeä aikataulu ja konkreettisia toimenpiteitä työehtosopimusten kattavuuden lisäämiseksi asteittain työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta täysimääräisesti kunnioittaen. Jäsenvaltion on tarkasteltava toimintasuunnitelmaansa uudelleen säännöllisesti ja päivitettävä sitä tarvittaessa. Jos jäsenvaltio päivittää toimintasuunnitelmaansa, sen on tehtävä se työmarkkinaosapuolten kuulemisen jälkeen tai niiden kanssa tehdyllä sopimuksella taikka työmarkkinaosapuolten kesken niiden yhteisestä pyynnöstä. Tällaista toimintasuunnitelmaa on joka tapauksessa tarkasteltava uudelleen vähintään viiden vuoden välein. Toimintasuunnitelma ja sen mahdolliset päivitykset on julkistettava ja toimitettava komissiolle.

II LUKU

LAKISÄÄTEISET VÄHIMMÄISPALKAT

5 artikla

Menettely riittävien lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämiseksi

1.   Jäsenvaltioiden, joissa on lakisääteinen vähimmäispalkka, on otettava käyttöön tarvittavat menettelyt lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämistä ja päivittämistä varten. Tällaista määrittämistä ja päivittämistä on ohjattava riittävyyden edistämiseksi vahvistetuilla kriteereillä, jotta saavutetaan kohtuullinen elintaso, vähennetään työssäkäyvien köyhyyttä ja edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja ylöspäin suuntautuvaa sosiaalista lähentymistä ja kavennetaan sukupuolten palkkaeroa. Jäsenvaltioiden on määriteltävä kyseiset kriteerit kansallisen käytäntönsä mukaisesti asiaa koskevassa kansallisessa lainsäädännössä, toimivaltaisten elintensä päätöksissä tai kolmikantasopimuksissa. Kriteerit on määriteltävä selkeästi. Jäsenvaltiot voivat päättää kyseisten kriteereiden, mukaan lukien 2 kohdassa tarkoitetut osatekijät, suhteellisesta painoarvosta ottaen huomioon kansalliset sosioekonomiset olosuhteensa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kansallisiin kriteereihin on sisällyttävä ainakin seuraavat osatekijät:

| a) | lakisääteisen vähimmäispalkan ostovoima ottaen huomioon elinkustannukset; |
| --- | --- |

a)

lakisääteisen vähimmäispalkan ostovoima ottaen huomioon elinkustannukset;

| b) | palkkojen yleinen taso ja niiden jakautuminen; |
| --- | --- |

b)

palkkojen yleinen taso ja niiden jakautuminen;

| c) | palkkojen kasvuvauhti; |
| --- | --- |

c)

palkkojen kasvuvauhti;

| d) | pitkän aikavälin kansallinen tuottavuuden taso ja kehitys. |
| --- | --- |

d)

pitkän aikavälin kansallinen tuottavuuden taso ja kehitys.

3.   Jäsenvaltiot voivat lisäksi käyttää lakisääteisten vähimmäispalkkojen indeksikorotuksiin automaattista mekanismia, joka perustuu asianmukaisiin kriteereihin, ja kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti, edellyttäen, että kyseisen mekanismin soveltaminen ei johda lakisääteisen vähimmäispalkan alenemiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä artiklassa säädettyjen velvoitteiden soveltamista.

4.   Jäsenvaltioiden on käytettävä suuntaa-antavia viitearvoja apuna arvioitaessa lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyyttä. Tätä varten ne voivat käyttää kansainvälisellä tasolla yleisesti käytettyjä ohjeellisia viitearvoja, kuten 60 prosenttia bruttomääräisestä mediaanipalkasta ja 50 prosenttia bruttomääräisestä keskipalkasta, ja/tai kansallisella tasolla käytettyjä ohjeellisia viitearvoja.

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lakisääteisten vähimmäispalkkojen säännölliset ja oikea-aikaiset päivitykset tehdään vähintään joka toinen vuosi tai niissä jäsenvaltioissa, jotka käyttävät 3 kohdassa tarkoitettua automaattista indeksikorotusmekanismia, vähintään joka neljäs vuosi.

6.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä tai perustettava yksi tai useampia neuvoa-antavia elimiä antamaan toimivaltaisille viranomaisille neuvoja lakisääteisiin vähimmäispalkkoihin liittyvissä kysymyksissä ja mahdollistettava kyseisen elimen operatiivinen toiminta.

6 artikla

Vaihtelut ja vähennykset

1.   Jos jäsenvaltiot sallivat eritasoiset lakisääteiset vähimmäispalkat tietyille työntekijäryhmille tai jos jäsenvaltiot sallivat vähennyksiä, jotka alentavat maksettavaa vastiketta niin, että se jää alle asianomaisen lakisääteisen vähimmäispalkan tason, niiden on varmistettava, että kyseisissä vaihteluissa ja vähennyksissä noudatetaan syrjimättömyyden ja oikeasuhteisuuden periaatteita, joista jälkimmäiseen kuuluu myös oikeutettuun tavoitteeseen pyrkiminen.

2.   Tämän direktiivin säännösten ei ole katsottava velvoittavan jäsenvaltioita ottamaan käyttöön lakisääteisten vähimmäispalkkojen vaihteluja tai niistä tehtäviä vähennyksiä.

7 artikla

Työmarkkinaosapuolten osallistuminen lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämiseen ja päivittämiseen

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet työmarkkinaosapuolten ottamiseksi mukaan lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämiseen ja päivittämiseen oikea-aikaisesti ja tosiasiallisesti siten, että ne voivat osallistua vapaaehtoisesti keskusteluihin koko päätöksentekoprosessin ajan, myös osallistumalla 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen neuvoa-antavien elinten toimintaan ja erityisesti seuraaviin:

| a) | 5 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen kriteereiden valinta ja soveltaminen lakisääteisen vähimmäispalkan tasojen määrittämistä varten ja automaattisen indeksikorotuskaavan vahvistaminen ja muuttaminen, kun tällainen kaava on olemassa; |
| --- | --- |

a)

5 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen kriteereiden valinta ja soveltaminen lakisääteisen vähimmäispalkan tasojen määrittämistä varten ja automaattisen indeksikorotuskaavan vahvistaminen ja muuttaminen, kun tällainen kaava on olemassa;

| b) | 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen suuntaa-antavien viitearvojen valinta ja soveltaminen lakisääteisen vähimmäispalkan riittävyyden arvioimista varten; |
| --- | --- |

b)

5 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen suuntaa-antavien viitearvojen valinta ja soveltaminen lakisääteisen vähimmäispalkan riittävyyden arvioimista varten;

| c) | 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu lakisääteisen vähimmäispalkan päivittäminen; |
| --- | --- |

c)

5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu lakisääteisen vähimmäispalkan päivittäminen;

| d) | 6 artiklassa tarkoitettujen lakisääteisen vähimmäispalkan vaihtelujen ja vähennysten vahvistaminen; |
| --- | --- |

d)

6 artiklassa tarkoitettujen lakisääteisen vähimmäispalkan vaihtelujen ja vähennysten vahvistaminen;

| e) | päätösten tekeminen tiedonkeruusta ja tutkimusten ja analyysien tekemisestä tietojen antamiseksi lakisääteisen vähimmäispalkan määrittämiseen osallistuville viranomaisille ja muille asiaankuuluville osapuolille. |
| --- | --- |

e)

päätösten tekeminen tiedonkeruusta ja tutkimusten ja analyysien tekemisestä tietojen antamiseksi lakisääteisen vähimmäispalkan määrittämiseen osallistuville viranomaisille ja muille asiaankuuluville osapuolille.

8 artikla

Työntekijöiden tosiasiallinen pääsy lakisääteisen vähimmäispalkan piiriin

Jäsenvaltioiden on toteutettava työmarkkinaosapuolet mukaan ottaen tapauksen mukaan seuraavat toimenpiteet, jotta parannetaan työntekijöiden tosiasiallista pääsyä lakisääteisen vähimmäispalkan suojan piiriin, mukaan lukien tapauksen mukaan sen täytäntöönpanon valvonnan tehostaminen:

| a) | säädetään työsuojeluviranomaisten tai lakisääteisten vähimmäispalkkojen täytäntöönpanosta vastaavien elinten suorittamasta tehokkaasta, oikeasuhteisesta ja syrjimättömästä valvonnasta ja paikalla tehtävistä tarkastuksista; |
| --- | --- |

a)

säädetään työsuojeluviranomaisten tai lakisääteisten vähimmäispalkkojen täytäntöönpanosta vastaavien elinten suorittamasta tehokkaasta, oikeasuhteisesta ja syrjimättömästä valvonnasta ja paikalla tehtävistä tarkastuksista;

| b) | kehitetään valvontaviranomaisten valmiuksia erityisesti koulutuksen ja ohjauksen avulla, jotta ne voivat ennakoivasti kohdentaa toimintansa sääntöjä rikkoviin työnantajiin. |
| --- | --- |

b)

kehitetään valvontaviranomaisten valmiuksia erityisesti koulutuksen ja ohjauksen avulla, jotta ne voivat ennakoivasti kohdentaa toimintansa sääntöjä rikkoviin työnantajiin.

III LUKU

LAAJA-ALAISET SÄÄNNÖKSET

9 artikla

Julkiset hankinnat

Jäsenvaltioiden on toteutettava direktiivien 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU mukaisesti asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että talouden toimijat ja niiden alihankkijat noudattavat julkisia hankintoja koskevien sopimusten tai käyttöoikeussopimusten tekemisessä ja täytäntöönpanossa sosiaali- ja työlainsäädännön alalla palkkojen, järjestäytymisoikeuden ja palkanmäärityksen osalta sovellettavia velvoitteita, jotka vahvistetaan unionin oikeudessa, kansallisessa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai kansainvälisen sosiaali- ja työoikeuden säännöksissä, mukaan lukien ILO:n yleissopimus nro 87 (1948) ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta sekä yleissopimus nro 98 (1949) järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta.

10 artikla

Seuranta ja tiedonkeruu

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että käytössä on toimivia tiedonkeruuvälineitä vähimmäispalkan suojan seurantaa varten.

2.   Jäsenvaltioiden on raportoitava seuraavat tiedot komissiolle joka toinen vuosi ennen raportointivuoden 1 päivää lokakuuta:

| a) | työehtosopimusten kattavuuden aste ja kehitys; |
| --- | --- |

a)

työehtosopimusten kattavuuden aste ja kehitys;

| b) | lakisääteiset vähimmäispalkat:






  i) | lakisääteisen vähimmäispalkan taso ja sen piiriin kuuluvien työntekijöiden osuus; |
| --- | --- | --- |

b)

lakisääteiset vähimmäispalkat:

i)

lakisääteisen vähimmäispalkan taso ja sen piiriin kuuluvien työntekijöiden osuus;

| ii) | kuvaus voimassa olevista vaihteluista ja vähennyksistä sekä niiden käyttöönoton syistä sekä vaihtelujen piiriin kuuluvien työntekijöiden osuus, jos tiedot ovat saatavilla; |
| --- | --- |

ii)

kuvaus voimassa olevista vaihteluista ja vähennyksistä sekä niiden käyttöönoton syistä sekä vaihtelujen piiriin kuuluvien työntekijöiden osuus, jos tiedot ovat saatavilla;

| c) | pelkästään työehtosopimuksilla turvattu vähimmäispalkan suoja:






  i) | alhaisimmat palkkatasot, jotka on asetettu matalapalkkaisia työntekijöitä koskevissa työehtosopimuksissa, tai niitä koskeva arvio, jos asiasta vastaavilla kansallisilla viranomaisilla ei ole käytettävissään tarkkoja tietoja, sekä niiden piiriin kuuluvien työntekijöiden osuus tai arvio siitä, jos asiasta vastaavilla kansallisilla viranomaisilla ei ole käytettävissään tarkkoja tietoja; |
| --- | --- | --- |

c)

pelkästään työehtosopimuksilla turvattu vähimmäispalkan suoja:

i)

alhaisimmat palkkatasot, jotka on asetettu matalapalkkaisia työntekijöitä koskevissa työehtosopimuksissa, tai niitä koskeva arvio, jos asiasta vastaavilla kansallisilla viranomaisilla ei ole käytettävissään tarkkoja tietoja, sekä niiden piiriin kuuluvien työntekijöiden osuus tai arvio siitä, jos asiasta vastaavilla kansallisilla viranomaisilla ei ole käytettävissään tarkkoja tietoja;

| ii) | työntekijöille, jotka eivät kuulu työehtosopimusten piiriin, maksettavien palkkojen taso ja sen suhde työehtosopimusten piiriin kuuluville työntekijöille maksettavien palkkojen tasoon. |
| --- | --- |

ii)

työntekijöille, jotka eivät kuulu työehtosopimusten piiriin, maksettavien palkkojen taso ja sen suhde työehtosopimusten piiriin kuuluville työntekijöille maksettavien palkkojen tasoon.

Jäsenvaltioiden, joita ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettu raportointivaatimus koskee, on raportoitava sen i alakohdassa tarkoitetut tiedot vähintään alakohtaisten, maantieteellisten ja muiden usean työnantajan työehtosopimusten, mukaan lukien yleissitoviksi julistetut työehtosopimukset, osalta.

Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä kohdassa tarkoitetut tilastot ja tiedot eriteltyinä sukupuolen, iän, toimintarajoitteen, yrityksen koon ja toimialan mukaan siltä osin kuin ne ovat saatavilla.

Ensimmäisen raportin on katettava vuodet 2021, 2022 ja 2023 ja se on toimitettava viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2025. Jäsenvaltiot voivat jättää pois tilastot ja tiedot, jotka eivät ole saatavilla ennen 15 päivää marraskuuta 2024.

3.   Komissio analysoi jäsenvaltioiden tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa raporteissa ja 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa toimintasuunnitelmissa toimittamat tiedot. Se raportoi tältä osin joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja julkaisee samanaikaisesti jäsenvaltioiden toimittamat tiedot.

11 artikla

Vähimmäispalkan suojasta tiedottaminen

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiedot lakisääteisistä vähimmäispalkoista ja vähimmäispalkan suojasta, jotka perustuvat yleissitoviin työehtosopimuksiin, mukaan lukien tiedot oikeussuojamekanismeista, ovat julkisesti saatavilla, tarvittaessa jäsenvaltion määrittämällä merkityksellisimmällä kielellä, kattavalla ja helposti saatavilla olevalla tavalla, myös vammaisten henkilöiden kannalta.

12 artikla

Oikeus oikeussuojakeinoihin ja suojelu epäsuotuisalta kohtelulta tai epäsuotuisilta seurauksilta

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työntekijöillä, myös niillä, joiden työsuhde on päättynyt, on mahdollisuus tehokkaaseen, oikea-aikaiseen ja puolueettomaan riitojenratkaisuun ja oikeus oikeussuojakeinoihin, jos lakisääteistä vähimmäispalkkaa tai työehtosopimusten mukaista vähimmäispalkan suojaa koskevia oikeuksia on rikottu, jos kyseiset oikeudet on vahvistettu kansallisessa lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta työehtosopimuksissa määrättyjen erityisten oikeussuojakeinojen ja riitojenratkaisumenettelyjen soveltamista.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet työntekijöiden ja työntekijöiden edustajien, myös ammattiyhdistysten jäsenten tai edustajien, suojelemiseksi työnantajan harjoittamalta epäsuotuisalta kohtelulta tai epäsuotuisilta seurauksilta, jotka johtuvat työnantajaa kohtaan esitetystä valituksesta tai menettelystä, joka on pantu vireille noudattamisen varmistamiseksi, jos vähimmäispalkan suojaan liittyviä oikeuksia on rikottu, jos kyseiset oikeudet on vahvistettu kansallisessa lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa.

13 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamuksista, joita sovelletaan tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien oikeuksien ja velvoitteiden rikkomiseen, jos kyseiset oikeudet ja velvoitteet on vahvistettu kansallisessa lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa. Jäsenvaltioissa, joissa ei ole lakisääteistä vähimmäispalkkaa, nämä säännöt voivat sisältää viittauksen tai ne voivat rajoittua viittaukseen korvauksista ja/tai sopimusperusteisista seuraamuksista, joista säädetään soveltuvin osin työehtosopimusten täytäntöönpanoa koskevissa säännöissä. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

IV LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

14 artikla

Tiedon levittäminen

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisista toimenpiteistä, joilla tämä direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, sekä 1 artiklassa vahvistettuun direktiivin kohteeseen liittyvistä jo voimassa olevista säännöksistä tiedotetaan työntekijöille ja työnantajille, myös pk-yrityksille.

15 artikla

Arviointi ja uudelleentarkastelu

Komissio arvioi tätä direktiiviä jäsenvaltioita ja unionin tason työmarkkinaosapuolia kuultuaan viimeistään 15 päivänä marraskuuta 2029. Komissio antaa sen jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa tarkastellaan tämän direktiivin täytäntöönpanoa ja ehdotetaan tarvittaessa lainsäädäntömuutoksia.

16 artikla

Suojan tason säilyttäminen ja suotuisammat säännökset

1.   Tämä direktiivi ei ole pätevä peruste heikentää jäsenvaltioiden työntekijöille jo tarjottua suojan yleistä tasoa, erityisesti kun on kyse vähimmäispalkkojen alentamisesta tai käytöstä poistamisesta.

2.   Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen soveltaa tai antaa lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, jotka ovat työntekijöille suotuisampia, eikä niiden oikeuteen kannustaa työntekijöille suotuisampien työehtosopimusten soveltamiseen tai sallia tämä. Sitä ei saa tulkita siten, että se estäisi jäsenvaltioita korottamasta lakisääteisiä vähimmäispalkkoja.

3.   Tämän direktiivin soveltaminen ei rajoita mitään työntekijöille muissa unionin säädöksissä myönnettyjä oikeuksia.

17 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpano

1.   Jäsenvaltioiden on annettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säädökset viimeistään 15 päivänä marraskuuta 2024. Niiden on viipymättä ilmoitettava tästä komissiolle.

Kyseisissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kansallisen lainsäädäntönsä ja kansallisten käytäntönsä mukaisesti asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että työmarkkinaosapuolet osallistuvat tosiasiallisesti tämän direktiivin täytäntöönpanoon. Jäsenvaltiot voivat antaa kyseisen täytäntöönpanon kokonaan tai osittain työmarkkinaosapuolten tehtäväksi, mukaan lukien toimintasuunnitelman laatimisen osalta 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos työmarkkinaosapuolet sitä yhdessä pyytävät. Tällöin jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tässä direktiivissä säädettyjä velvoitteita noudatetaan jatkuvasti.

4.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällyttävä kuvaus työmarkkinaosapuolten osallistumisesta tämän direktiivin täytäntöönpanoon.

18 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

19 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 19 päivänä lokakuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Lausunto annettu 25. maaliskuuta 2021 (EUVL C 220, 9.6.2021, s. 106).

1

(2)  Lausunto annettu 19. maaliskuuta 2021 (EUVL C 175, 7.5.2021, s. 89).

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 14. syyskuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 4. lokakuuta 2022.

3

(4)  
  EUVL C 326, 26.10.2012, s. 391.

4

(5)  Neuvoston päätös (EU) 2020/1512, annettu 13 päivänä lokakuuta 2020, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (EUVL L 344, 19.10.2020, s. 22).

5

(6)  Neuvoston päätös 2007/431/EY, tehty 7 päivänä kesäkuuta 2007, jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan, Euroopan yhteisön edun vuoksi, merityötä koskeva Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2006 yleissopimus (EUVL L 161, 22.6.2007, s. 63).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 593/2008, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooma I) (EUVL L 177, 4.7.2008, s. 6).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2102, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (EUVL L 327, 2.12.2016, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/240, annettu 10 päivänä helmikuuta 2021, teknisen tuen välineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 1).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

14

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/48 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/48

---

NEUVOSTON ASETUS (YUTP) 2022/2042,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2022,

tietyistä Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 1284/2009 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 215 artiklan,

ottaa huomioon Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/638/YUTP muuttamisesta 24 päivänä lokakuuta 2022 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2022/2052 (1),

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteisen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksella (EU) N:o 1284/2009 (2) pannaan täytäntöön Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2010/638/YUTP säädetyt toimenpiteet. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksella (EU) N:o 1284/2009 (2) pannaan täytäntöön Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2010/638/YUTP säädetyt toimenpiteet.

| (2) | Päätöksellä (YUTP) 2022/2052 muutetaan päätöksen 2010/638/YUTP otsikkoa. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksellä (YUTP) 2022/2052 muutetaan päätöksen 2010/638/YUTP otsikkoa.

| (3) | Päätöksen (YUTP) 2022/2052 täytäntöön panemiseksi tarvitaan sen vuoksi sääntelyä unionin tasolla erityisesti sen varmistamiseksi, että talouden toimijat soveltavat sitä yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen (YUTP) 2022/2052 täytäntöön panemiseksi tarvitaan sen vuoksi sääntelyä unionin tasolla erityisesti sen varmistamiseksi, että talouden toimijat soveltavat sitä yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

| (4) | Asetus (EU) N:o 1284/2009 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(4)

Asetus (EU) N:o 1284/2009 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EU) N:o 1284/2009 nimi seuraavasti:

”Guinean tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 22 päivänä joulukuuta 2009 annettu neuvoston asetus (EU) N:o 1284/2009”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä lokakuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Ks. tämän virallisen lehden s. 74.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1284/2009, annettu 22 päivänä joulukuuta 2009, tietyistä Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 346, 23.12.2009, s. 26).

2

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/50

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2043,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2022,

Burundin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2015/1755 täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Burundin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 1 päivänä lokakuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1755 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 1 päivänä lokakuuta 2015 asetuksen (EU) 2015/1755. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 1 päivänä lokakuuta 2015 asetuksen (EU) 2015/1755.

| (2) | Neuvoston suorittaman uudelleentarkastelun perusteella kolme henkilöä olisi poistettava asetuksen (EU) 2015/1755 liitteessä I olevasta niitä luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä, yhteisöjä ja elimiä koskevasta luettelosta, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston suorittaman uudelleentarkastelun perusteella kolme henkilöä olisi poistettava asetuksen (EU) 2015/1755 liitteessä I olevasta niitä luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä, yhteisöjä ja elimiä koskevasta luettelosta, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä.

| (3) | Asetuksen (EU) 2015/1755 liite I olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) 2015/1755 liite I olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) 2015/1755 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä lokakuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  
  EUVL L 257, 2.10.2015, s. 1.

1

---

LIITE

Poistetaan asetuksen (EU) 2015/1755 liitteestä I (Luettelo 2 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä) seuraavat merkinnät:

| — | merkintä 1 (Godefroid BIZIMANA); |
| --- | --- |

—

merkintä 1 (Godefroid BIZIMANA);

| — | merkintä 2 (Gervais NDIRAKOBUCA alias NDAKUGARIKA); |
| --- | --- |

—

merkintä 2 (Gervais NDIRAKOBUCA alias NDAKUGARIKA);

| — | merkintä 4 (Léonard NGENDAKUMANA). |
| --- | --- |

—

merkintä 4 (Léonard NGENDAKUMANA).

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/52 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/52

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2044,

annettu 18 päivänä lokakuuta 2022,

erään suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutosten hyväksymisestä (”Roero” (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 99 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on tutkinut suojatun alkuperänimityksen ”Roero” eritelmän muutosten hyväksymistä koskevan pyynnön, jonka Italia on toimittanut asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on tutkinut suojatun alkuperänimityksen ”Roero” eritelmän muutosten hyväksymistä koskevan pyynnön, jonka Italia on toimittanut asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukaisesti.

| (2) | Komissio on julkaissut eritelmän muutosten hyväksymistä koskevan pyynnön asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). |
| --- | --- |

(2)

Komissio on julkaissut eritelmän muutosten hyväksymistä koskevan pyynnön asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2).

| (3) | Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti.

| (4) | Eritelmän muutokset olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Eritelmän muutokset olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Roero” (SAN) koskevan eritelmän muutokset, jotka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä lokakuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL C 170, 25.4.2022, s. 21.

2

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/53 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/53

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2045,

annettu 18 päivänä lokakuuta 2022,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (”Chianti Classico” (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 2446/2000 (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) N:o 216/2011 (3) ja täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 267/2013 (4), nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Chianti Classico” eritelmän muutoksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 2446/2000 (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) N:o 216/2011 (3) ja täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 267/2013 (4), nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Chianti Classico” eritelmän muutoksen hyväksymistä.

| (2) | Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (5). |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (5).

| (3) | Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Chianti Classico” (SAN) koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä lokakuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 2446/2000, annettu 6 päivänä marraskuuta 2000, tiettyjen nimitysten kirjaamisesta maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2081/92 säädettyyn ”Suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin” annetun asetuksen (EY) N:o 2400/96 liitteen täydentämisestä (EYVL L 281, 7.11.2000, s. 12).

2

(3)  Komission asetus (EU) N:o 216/2011, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2011, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suurten muutosten hyväksymisestä [Chianti Classico (SAN)] (EUVL L 59, 4.3.2011, s. 17).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 267/2013, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2013, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Chianti Classico (SAN)) (EUVL L 82, 22.3.2013, s. 38).

4

(5)  
  EUVL C 234, 17.6.2022, s. 14.

5

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/55 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/55

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2022/2046,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2022,

asetuksen (EU) N:o 1408/2013 liitteiden muuttamisesta niiden mukauttamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen ja sen Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan määräyksiin

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 13 päivänä heinäkuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1588 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (EU) N:o 1408/2013 (2) liitteissä I ja II vahvistetaan jäsenvaltioittain mainitun asetuksen 3 artiklan 3 ja 3 a kohdassa tarkoitetut maataloustuotteiden alkutuotannossa toimiville yrityksille myönnettävän vähämerkityksisen tuen kumulatiiviset enimmäismäärät millä tahansa kolmen verovuoden jaksolla. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (EU) N:o 1408/2013 (2) liitteissä I ja II vahvistetaan jäsenvaltioittain mainitun asetuksen 3 artiklan 3 ja 3 a kohdassa tarkoitetut maataloustuotteiden alkutuotannossa toimiville yrityksille myönnettävän vähämerkityksisen tuen kumulatiiviset enimmäismäärät millä tahansa kolmen verovuoden jaksolla.

| (2) | Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (3), jäljempänä ’erosopimus’, jonka erottamaton osa Irlantia/Pohjois-Irlantia koskeva pöytäkirja, jäljempänä ’pöytäkirja’, on, tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020. |
| --- | --- |

(2)

Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (3), jäljempänä ’erosopimus’, jonka erottamaton osa Irlantia/Pohjois-Irlantia koskeva pöytäkirja, jäljempänä ’pöytäkirja’, on, tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020.

| (3) | Erosopimuksen 126 artiklassa määrätty siirtymäkausi, jonka aikana unionin oikeutta sovellettiin suurelta osin edelleen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneessä kuningaskunnassa, päättyi 31 päivänä joulukuuta 2020. |
| --- | --- |

(3)

Erosopimuksen 126 artiklassa määrätty siirtymäkausi, jonka aikana unionin oikeutta sovellettiin suurelta osin edelleen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneessä kuningaskunnassa, päättyi 31 päivänä joulukuuta 2020.

| (4) | Pöytäkirjan 10 artiklassa määrätään kuitenkin, että tiettyjä pöytäkirjan liitteessä 5 lueteltuja unionin oikeuden säännöksiä sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan niiden toimenpiteiden osalta, jotka vaikuttavat Pohjois-Irlannin ja unionin väliseen maataloustuotteiden kauppaan. |
| --- | --- |

(4)

Pöytäkirjan 10 artiklassa määrätään kuitenkin, että tiettyjä pöytäkirjan liitteessä 5 lueteltuja unionin oikeuden säännöksiä sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan niiden toimenpiteiden osalta, jotka vaikuttavat Pohjois-Irlannin ja unionin väliseen maataloustuotteiden kauppaan.

| (5) | Asetus (EU) N:o 1408/2013 kuuluu kyseisiin säännöksiin. |
| --- | --- |

(5)

Asetus (EU) N:o 1408/2013 kuuluu kyseisiin säännöksiin.

| (6) | Jotta voitaisiin varmistaa erosopimuksen ja pöytäkirjan määräysten noudattaminen, on tarpeen korvata asetuksen (EU) N:o 1408/2013 liitteissä vahvistetut koko Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat kumulatiiviset enimmäismäärät ainoastaan Pohjois-Irlantia koskevilla vastaavilla määrillä. |
| --- | --- |

(6)

Jotta voitaisiin varmistaa erosopimuksen ja pöytäkirjan määräysten noudattaminen, on tarpeen korvata asetuksen (EU) N:o 1408/2013 liitteissä vahvistetut koko Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat kumulatiiviset enimmäismäärät ainoastaan Pohjois-Irlantia koskevilla vastaavilla määrillä.

| (7) | Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi Pohjois-Irlannin kumulatiivisten enimmäismäärien olisi perustuttava samaan laskentamenetelmään, jota käytettiin jäsenvaltioiden osalta kyseisiä liitteitä laadittaessa. |
| --- | --- |

(7)

Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi Pohjois-Irlannin kumulatiivisten enimmäismäärien olisi perustuttava samaan laskentamenetelmään, jota käytettiin jäsenvaltioiden osalta kyseisiä liitteitä laadittaessa.

| (8) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1408/2013 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1408/2013 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1408/2013 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) N:o 1408/2013 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | tukea kolmansiin maihin tai jäsenvaltioihin (*1) suuntautuvaan vientiin eli tukea, joka liittyy suoraan vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

tukea kolmansiin maihin tai jäsenvaltioihin (*1) suuntautuvaan vientiin eli tukea, joka liittyy suoraan vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin;

*1

(*1)  Koska Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehtyyn sopimukseen (EUVL C 384I, 12.11.2019) liitetyn pöytäkirjan 10 artiklan ja liitteen 5 mukaisesti tiettyjä unionin oikeuden valtiontukisäännöksiä, jotka koskevat Pohjois-Irlannin ja unionin väliseen kauppaan vaikuttavia toimenpiteitä, sovelletaan edelleen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, tässä asetuksessa olevia viittauksia jäsenvaltioon pidetään viittauksina jäsenvaltioon tai Yhdistyneeseen kuningaskuntaan Pohjois-Irlannin osalta.”
  "

*1

| 2) | Korvataan liitteessä I oleva rivi, jolla vahvistetaan Yhdistyneen kuningaskunnan vähämerkityksisen tuen kumulatiivinen enimmäismäärä, seuraavasti:

  ”Yhdistynyt kuningaskunta Pohjois-Irlannin osalta 29 741 417
  ”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä I oleva rivi, jolla vahvistetaan Yhdistyneen kuningaskunnan vähämerkityksisen tuen kumulatiivinen enimmäismäärä, seuraavasti:

”Yhdistynyt kuningaskunta Pohjois-Irlannin osalta 29 741 417
  ”.

| 3) | Korvataan liitteessä II oleva rivi, jolla vahvistetaan Yhdistyneen kuningaskunnan vähämerkityksisen tuen kumulatiivinen enimmäismäärä, seuraavasti:

  ”Yhdistynyt kuningaskunta Pohjois-Irlannin osalta 35 689 700
  ”. |
| --- | --- |

3)

Korvataan liitteessä II oleva rivi, jolla vahvistetaan Yhdistyneen kuningaskunnan vähämerkityksisen tuen kumulatiivinen enimmäismäärä, seuraavasti:

”Yhdistynyt kuningaskunta Pohjois-Irlannin osalta 35 689 700
  ”.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 248, 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 1408/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalousalalla (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 9).

2

(3)  
  EUVL C 384 I, 12.11.2019.

3

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/57

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2047,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2022,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 oikaisemisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjen valvontaviranomaisten ja tarkastuslaitosten hyväksymisestä luonnonmukaisten tuotteiden unioniin tuontia varten

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta 30 päivänä toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 (1) ja erityisesti sen 48 artiklan 3 kohdan ja 57 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 (2) liitteessä II vahvistetaan luettelo valvontaviranomaisista ja tarkastuslaitoksista, jotka on hyväksytty vastaavuustarkoituksessa ja joilla on toimivalta tehdä tarkastuksia ja myöntää sertifikaatteja kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 (2) liitteessä II vahvistetaan luettelo valvontaviranomaisista ja tarkastuslaitoksista, jotka on hyväksytty vastaavuustarkoituksessa ja joilla on toimivalta tehdä tarkastuksia ja myöntää sertifikaatteja kolmansissa maissa.

| (2) | Tarkastuslaitoksen ”Ecocert SA” hyväksynnän soveltamisala oli komission asetuksen (EY) N:o 1235/2008 (3) liitteessä IV vahvistettu koskevan Bahrainia tuoteluokan D osalta. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 liitteessä II jätettiin Bahrainia koskeva rivi tuoteluokan D osalta virheellisesti tyhjäksi. Virhe on tarpeen korjata. |
| --- | --- |

(2)

Tarkastuslaitoksen ”Ecocert SA” hyväksynnän soveltamisala oli komission asetuksen (EY) N:o 1235/2008 (3) liitteessä IV vahvistettu koskevan Bahrainia tuoteluokan D osalta. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 liitteessä II jätettiin Bahrainia koskeva rivi tuoteluokan D osalta virheellisesti tyhjäksi. Virhe on tarpeen korjata.

| (3) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 liitteessä II luetellaan virheellisesti tarkastuslaitos ”Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” tuoteluokan A hyväksytyksi laitokseksi Costa Rican osalta. Tarkastuslaitos ei myöskään ollut toimittanut yksityiskohtaisia tietoja tuotetyypistä, jonka se halusi sertifioida tuoteluokan D osalta Costa Ricassa, joten sen hyväksyntä kyseiselle tuoteluokalle myönnettiin virheellisesti. Kyseinen kohta on tarpeen korjata. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 liitteessä II luetellaan virheellisesti tarkastuslaitos ”Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” tuoteluokan A hyväksytyksi laitokseksi Costa Rican osalta. Tarkastuslaitos ei myöskään ollut toimittanut yksityiskohtaisia tietoja tuotetyypistä, jonka se halusi sertifioida tuoteluokan D osalta Costa Ricassa, joten sen hyväksyntä kyseiselle tuoteluokalle myönnettiin virheellisesti. Kyseinen kohta on tarpeen korjata.

| (4) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/2325 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/2325 olisi muutettava.

| (5) | Tarkastuslaitoksen ”Ecocert SA” hyväksynnän maantieteellinen soveltamisala oli virheellisesti rajattu. Kyseinen Bahrainiin liittyvä virhe tuoteluokan D osalta olisi sen vuoksi oikaistava takautuvasti täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 voimaantulopäivästä. Tarkastuslaitoksen ”Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” hyväksyntä laajennettiin virheellisesti tuoteluokkiin A ja D Costa Rican osalta. Kyseinen virhe olisi sen vuoksi oikaistava takautuvasti täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 voimaantulopäivästä. |
| --- | --- |

(5)

Tarkastuslaitoksen ”Ecocert SA” hyväksynnän maantieteellinen soveltamisala oli virheellisesti rajattu. Kyseinen Bahrainiin liittyvä virhe tuoteluokan D osalta olisi sen vuoksi oikaistava takautuvasti täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 voimaantulopäivästä. Tarkastuslaitoksen ”Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” hyväksyntä laajennettiin virheellisesti tuoteluokkiin A ja D Costa Rican osalta. Kyseinen virhe olisi sen vuoksi oikaistava takautuvasti täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 voimaantulopäivästä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat luonnonmukaisen tuotannon komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat luonnonmukaisen tuotannon komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Oikaistaan asetuksen (EU) 2021/2325 liite II tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2022.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2325, annettu 16 päivänä joulukuuta 2021, sellaisten kolmansien maiden luettelon sekä sellaisten valvontaviranomaisten ja tarkastuslaitosten luettelon vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2018/848 mukaisesti, joille on myönnetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 33 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla luonnonmukaisten tuotteiden unioniin tuontia koskeva hyväksyntä (EUVL L 465, 29.12.2021, s. 8).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1235/2008, annettu 8 päivänä joulukuuta 2008, neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kolmansista maista tuotavien luonnonmukaisten tuotteiden tuontijärjestelyjen osalta (EUVL L 334, 12.12.2008, s. 25).

3

---

LIITE

Oikaistaan asetuksen (EU) 2021/2325 liite II seuraavasti:

| 1) | korvataan kohtaa ”Ecocert SA” koskevan kohdan 3 kohdassa Bahrainia koskeva rivi seuraavasti:












  Koodinumero | Kolmas maa | Tuoteluokka |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| ”BH-BIO-154 | Bahrain | x | x | – | x | – | –” |

1)

korvataan kohtaa ”Ecocert SA” koskevan kohdan 3 kohdassa Bahrainia koskeva rivi seuraavasti:

Koodinumero

Kolmas maa

Tuoteluokka

A

B

C

D

E

F

”BH-BIO-154

Bahrain

x

x

–

x

–

–”

| 2) | korvataan tarkastuslaitosta ”Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” koskevan merkinnän 3 kohdassa Costa Ricaa koskeva rivi seuraavasti:












  Koodinumero | Kolmas maa | Tuoteluokka |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| ”CR-BIO-144 | Costa-Rica | – | – | – | – | x | –” |

2)

korvataan tarkastuslaitosta ”Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” koskevan merkinnän 3 kohdassa Costa Ricaa koskeva rivi seuraavasti:

Koodinumero

Kolmas maa

Tuoteluokka

A

B

C

D

E

F

”CR-BIO-144

Costa-Rica

–

–

–

–

x

–”

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/60 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/60

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2048,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2022,

L-(+)-maitohapon hyväksymisestä vanhana tehoaineena käytettäväksi valmisteryhmään 6 kuuluvissa biosidivalmisteissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 89 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1062/2014 (2) vahvistetaan luettelo vanhoista tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, voidaanko ne hyväksyä käytettäviksi biosidivalmisteissa. Luettelossa on mukana L-(+)-maitohappo. |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1062/2014 (2) vahvistetaan luettelo vanhoista tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, voidaanko ne hyväksyä käytettäviksi biosidivalmisteissa. Luettelossa on mukana L-(+)-maitohappo.

| (2) | L-(+)-maitohapolle on tehty arviointi, joka koskee sen käyttöä biosidivalmisteissa, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V kuvattuun valmisteryhmään 6 ”Tuotteiden varastoinnissa käytettävät säilytysaineet”. |
| --- | --- |

(2)

L-(+)-maitohapolle on tehty arviointi, joka koskee sen käyttöä biosidivalmisteissa, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V kuvattuun valmisteryhmään 6 ”Tuotteiden varastoinnissa käytettävät säilytysaineet”.

| (3) | Saksa nimettiin esitteleväksi jäsenvaltioksi, ja sen arvioinnista vastaava toimivaltainen viranomainen toimitti 3 päivänä syyskuuta 2020 arviointikertomuksen sekä päätelmänsä Euroopan kemikaalivirastolle, jäljempänä ’kemikaalivirasto’. |
| --- | --- |

(3)

Saksa nimettiin esitteleväksi jäsenvaltioksi, ja sen arvioinnista vastaava toimivaltainen viranomainen toimitti 3 päivänä syyskuuta 2020 arviointikertomuksen sekä päätelmänsä Euroopan kemikaalivirastolle, jäljempänä ’kemikaalivirasto’.

| (4) | Biosidivalmistekomitea laatii asetuksen (EU) N:o 528/2012 75 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti kemikaaliviraston lausunnon tehoaineiden hyväksymistä koskevista hakemuksista. Biosidivalmistekomitea antoi 15 päivänä kesäkuuta 2021 delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti kemikaaliviraston lausunnon (3), joissa otettiin huomioon arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen päätelmät. |
| --- | --- |

(4)

Biosidivalmistekomitea laatii asetuksen (EU) N:o 528/2012 75 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti kemikaaliviraston lausunnon tehoaineiden hyväksymistä koskevista hakemuksista. Biosidivalmistekomitea antoi 15 päivänä kesäkuuta 2021 delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti kemikaaliviraston lausunnon (3), joissa otettiin huomioon arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen päätelmät.

| (5) | Lausunnon mukaan valmisteryhmään 6 kuuluvien, L-(+)-maitohappoa sisältävien biosidivalmisteiden voidaan olettaa täyttävän asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset, kunhan tiettyjä sen käyttöä koskevia edellytyksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

(5)

Lausunnon mukaan valmisteryhmään 6 kuuluvien, L-(+)-maitohappoa sisältävien biosidivalmisteiden voidaan olettaa täyttävän asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset, kunhan tiettyjä sen käyttöä koskevia edellytyksiä noudatetaan.

| (6) | Kemikaaliviraston lausunnon perusteella on aiheellista hyväksyä L-(+)-maitohappo käytettäväksi valmisteryhmään 6 kuuluvissa biosidivalmisteissa, kunhan tiettyjä edellytyksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

(6)

Kemikaaliviraston lausunnon perusteella on aiheellista hyväksyä L-(+)-maitohappo käytettäväksi valmisteryhmään 6 kuuluvissa biosidivalmisteissa, kunhan tiettyjä edellytyksiä noudatetaan.

| (7) | Koska L-(+)-maitohappo on luokiteltu ihosyövyttävyyden/ihoärsytyksen osalta alakategoriaan 1C ja silmävaurioiden ja silmä-ärsytyksen osalta kategoriaan 1, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (4) liitteessä VI olevassa 3 osassa täsmennetään, henkilön, joka on vastuussa tehoaineella käsiteltyjen tai sitä sisältävien aineiden tai seosten markkinoille saattamisesta sellaisilla tehoaineen pitoisuuksilla, jotka johtavat niiden luokitukseen ihosyövyttävyyttä/ihoärsytystä tai silmävaurioita/silmä-ärsytystä aiheuttaviksi, olisi varmistettava, että sivullisten altistuminen minimoidaan asianmukaisilla riskinhallintatoimenpiteillä. |
| --- | --- |

(7)

Koska L-(+)-maitohappo on luokiteltu ihosyövyttävyyden/ihoärsytyksen osalta alakategoriaan 1C ja silmävaurioiden ja silmä-ärsytyksen osalta kategoriaan 1, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (4) liitteessä VI olevassa 3 osassa täsmennetään, henkilön, joka on vastuussa tehoaineella käsiteltyjen tai sitä sisältävien aineiden tai seosten markkinoille saattamisesta sellaisilla tehoaineen pitoisuuksilla, jotka johtavat niiden luokitukseen ihosyövyttävyyttä/ihoärsytystä tai silmävaurioita/silmä-ärsytystä aiheuttaviksi, olisi varmistettava, että sivullisten altistuminen minimoidaan asianmukaisilla riskinhallintatoimenpiteillä.

| (8) | Koska L-(+)-maitohappo täyttää kriteerit, joiden mukaan se luokitellaan hengityselimiä syövyttäväksi aineeksi, kuten asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteessä VI olevassa 3 osassa täsmennetään, henkilön, joka on vastuussa tehoaineella käsiteltyjen tai sitä sisältävien aineiden tai seosten markkinoille saattamisesta sellaisella tehoaineen pitoisuudella, joka johtaa niiden luokitteluun hengityselimiä syövyttäviksi, olisi varmistettava, että sivullisten altistuminen minimoidaan asianmukaisilla riskinhallintatoimenpiteillä. |
| --- | --- |

(8)

Koska L-(+)-maitohappo täyttää kriteerit, joiden mukaan se luokitellaan hengityselimiä syövyttäväksi aineeksi, kuten asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteessä VI olevassa 3 osassa täsmennetään, henkilön, joka on vastuussa tehoaineella käsiteltyjen tai sitä sisältävien aineiden tai seosten markkinoille saattamisesta sellaisella tehoaineen pitoisuudella, joka johtaa niiden luokitteluun hengityselimiä syövyttäviksi, olisi varmistettava, että sivullisten altistuminen minimoidaan asianmukaisilla riskinhallintatoimenpiteillä.

| (9) | Jotta voidaan varmistaa L-(+)-maitohappoa sisältävien biosidivalmisteiden turvallinen käyttö käsitellyissä esineissä ja antaa käsiteltyjen esineiden käyttäjille mahdollisuus tehdä tietoon perustuvia valintoja, L-(+)-maitohapolla käsitellyn tai sitä sisältävän esineen markkinoille saattamisesta vastaavan henkilön olisi varmistettava, että kyseisen käsitellyn esineen merkinnöissä esitetään asetuksen (EU) N:o 528/2012 58 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa luetellut tiedot. Lisäksi jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tai, jos kyseessä on unionin lupa, komission olisi täsmennettävä L-(+)-maitohappoa sisältävän biosidivalmisteen ominaisuuksia koskevassa tiivistelmässä asianmukaiset käyttöohjeet ja varotoimenpiteet, jotka on sisällytettävä käsiteltyjen esineiden merkintöihin asetuksen (EU) N:o 528/2012 58 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Jotta voidaan varmistaa L-(+)-maitohappoa sisältävien biosidivalmisteiden turvallinen käyttö käsitellyissä esineissä ja antaa käsiteltyjen esineiden käyttäjille mahdollisuus tehdä tietoon perustuvia valintoja, L-(+)-maitohapolla käsitellyn tai sitä sisältävän esineen markkinoille saattamisesta vastaavan henkilön olisi varmistettava, että kyseisen käsitellyn esineen merkinnöissä esitetään asetuksen (EU) N:o 528/2012 58 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa luetellut tiedot. Lisäksi jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tai, jos kyseessä on unionin lupa, komission olisi täsmennettävä L-(+)-maitohappoa sisältävän biosidivalmisteen ominaisuuksia koskevassa tiivistelmässä asianmukaiset käyttöohjeet ja varotoimenpiteet, jotka on sisällytettävä käsiteltyjen esineiden merkintöihin asetuksen (EU) N:o 528/2012 58 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti.

| (10) | Kohtuullinen määräaika on tarpeen ennen tehoaineen hyväksymistä, jotta asianomaiset osapuolet voivat tarvittavalla tavalla valmistautua uusiin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(10)

Kohtuullinen määräaika on tarpeen ennen tehoaineen hyväksymistä, jotta asianomaiset osapuolet voivat tarvittavalla tavalla valmistautua uusiin vaatimuksiin.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään L-(+)-maitohappo käytettäväksi tehoaineena valmisteryhmään 6 kuuluvissa biosidivalmisteissa liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1062/2014, annettu 4 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta (EUVL L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  Biosidivalmistekomitean lausunto tehoaineen hyväksymistä koskevasta hakemuksesta: L-(+)-maitohappo, valmisteryhmä: 6; ECHA/BPC/280/2021, annettu 15. kesäkuuta 2021.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

4

---

LIITE

| Yleisnimi | IUPAC-nimi
  Tunnistenumero | Tehoaineen vähimmäispuhtausaste (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksymisen päättymispäivä | Valmisteryhmä | Erityisedellytykset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-(+)-maitohappo | IUPAC-nimi:
  (2S)-2-Hydroksipropaanihappo
  EY-nro: 201-196-2
  CAS-nro: 79-33-4 | ≥ 955 g/kg (kuivapainosta) | 1. marraskuuta 2023 | 31. lokakuuta 2033 | 6 | Biosidivalmisteiden lupien on täytettävä seuraavat edellytykset:






  1) | Valmisteen arvioinnissa on kiinnitettävä erityistä huomiota altistumiseen, riskeihin ja tehoon, jotka liittyvät lupahakemuksen kattamiin käyttötarkoituksiin mutta joita ei ole käsitelty tehoaineen riskinarvioinnissa unionin tasolla (2). |

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Tunnistenumero

Tehoaineen vähimmäispuhtausaste (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksymisen päättymispäivä

Valmisteryhmä

Erityisedellytykset

L-(+)-maitohappo

IUPAC-nimi:

(2S)-2-Hydroksipropaanihappo

EY-nro: 201-196-2

CAS-nro: 79-33-4

≥ 955 g/kg (kuivapainosta)

1. marraskuuta 2023

31. lokakuuta 2033

6

Biosidivalmisteiden lupien on täytettävä seuraavat edellytykset:

1)

Valmisteen arvioinnissa on kiinnitettävä erityistä huomiota altistumiseen, riskeihin ja tehoon, jotka liittyvät lupahakemuksen kattamiin käyttötarkoituksiin mutta joita ei ole käsitelty tehoaineen riskinarvioinnissa unionin tasolla (2).

| 2) | Arvioiduissa käytöissä todettujen riskien vuoksi valmisteen arvioinnissa on kiinnitettävä erityistä huomiota seuraaviin:






  a) | teollisuus- ja ammattikäyttäjiin, |
| --- | --- | --- |

2)

Arvioiduissa käytöissä todettujen riskien vuoksi valmisteen arvioinnissa on kiinnitettävä erityistä huomiota seuraaviin:

a)

teollisuus- ja ammattikäyttäjiin,

| b) | muihin kuin ammattikäyttäjiin. |
| --- | --- |

b)

muihin kuin ammattikäyttäjiin.

Käsiteltyjä esineitä saa saattaa markkinoille seuraavien edellytysten täyttyessä:

| 1) | Henkilön, joka on vastuussa L-(+)-maitohapolla käsitellyn tai sitä sisältävän aineen tai seoksen saattamisesta markkinoille sellaisilla tehoaineen pitoisuuksilla aineessa tai seoksessa, joiden perusteella sillä luokitellaan olevan






  a) | asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisia ihosyövyttävyyttä/ihoärsytystä tai silmävaurioita/silmä-ärsytystä aiheuttavia paikallisvaikutuksia, on varmistettava, että sivullisten altistuminen minimoidaan asianmukaisilla riskinhallintatoimenpiteillä. Näihin toimenpiteisiin voi kuulua geelimäisen formulaation, annosteluavulla varustetun pakkauksen tai liukenevalla kuorella varustetun pakkauksen käyttö; |
| --- | --- | --- |

1)

Henkilön, joka on vastuussa L-(+)-maitohapolla käsitellyn tai sitä sisältävän aineen tai seoksen saattamisesta markkinoille sellaisilla tehoaineen pitoisuuksilla aineessa tai seoksessa, joiden perusteella sillä luokitellaan olevan

a)

asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisia ihosyövyttävyyttä/ihoärsytystä tai silmävaurioita/silmä-ärsytystä aiheuttavia paikallisvaikutuksia, on varmistettava, että sivullisten altistuminen minimoidaan asianmukaisilla riskinhallintatoimenpiteillä. Näihin toimenpiteisiin voi kuulua geelimäisen formulaation, annosteluavulla varustetun pakkauksen tai liukenevalla kuorella varustetun pakkauksen käyttö;

| b) | asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukainen akuutti toksisuus hengityselimien syövyttävyyden osalta, on varmistettava, että sivullisten ilmavälitteinen altistuminen minimoidaan asianmukaisilla riskinhallintatoimenpiteillä. Näihin toimenpiteisiin voi sisältyä merkintä, jossa ilmoitetaan, että käsitellylle alueelle ei saa tulla ennen kuin se on kuiva tai että valmistetta ei saa käyttää sivullisten läsnäollessa tai läheisyydessä. |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukainen akuutti toksisuus hengityselimien syövyttävyyden osalta, on varmistettava, että sivullisten ilmavälitteinen altistuminen minimoidaan asianmukaisilla riskinhallintatoimenpiteillä. Näihin toimenpiteisiin voi sisältyä merkintä, jossa ilmoitetaan, että käsitellylle alueelle ei saa tulla ennen kuin se on kuiva tai että valmistetta ei saa käyttää sivullisten läsnäollessa tai läheisyydessä.

| 2) | L-(+)-maitohapolla käsitellyn tai sitä sisältävän käsitellyn esineen markkinoille saattamisesta vastuussa olevan henkilön on varmistettava, että kyseisen käsitellyn esineen merkinnöissä mainitaan asetuksen (EU) N:o 528/2012 58 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa luetellut tiedot. |
| --- | --- |

2)

L-(+)-maitohapolla käsitellyn tai sitä sisältävän käsitellyn esineen markkinoille saattamisesta vastuussa olevan henkilön on varmistettava, että kyseisen käsitellyn esineen merkinnöissä mainitaan asetuksen (EU) N:o 528/2012 58 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa luetellut tiedot.

| 3) | Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tai, jos kyseessä on unionin lupa, komission on täsmennettävä L-(+)-maitohappoa sisältävän biosidivalmisteen ominaisuuksia koskevassa tiivistelmässä asiaankuuluvat käyttöohjeet ja varotoimenpiteet, jotka on ilmoitettava käsiteltyjen esineiden merkinnöissä asetuksen (EU) N:o 528/2012 58 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tai, jos kyseessä on unionin lupa, komission on täsmennettävä L-(+)-maitohappoa sisältävän biosidivalmisteen ominaisuuksia koskevassa tiivistelmässä asiaankuuluvat käyttöohjeet ja varotoimenpiteet, jotka on ilmoitettava käsiteltyjen esineiden merkinnöissä asetuksen (EU) N:o 528/2012 58 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti.

---

(1)  La pureté indiquée dans cette colonne correspond au degré de pureté minimal de la substance active évaluée. La substance active contenue dans le produit mis sur le marché peut présenter un degré de pureté identique ou différent, dès lors qu’elle a été reconnue techniquement équivalente à la substance active évaluée.

(2)  Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance: L-(+)-lactic acid, Product type: 6; ECHA/BPC/280/2021 (en anglais uniquement), adopté le 15 juin 2021.

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/64

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2049,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2022,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse luonnonmukaisten tuotteiden unioniin tuontia koskevan hyväksynnän myöntämisestä tietyille valvontaviranomaisille ja tarkastuslaitoksille

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta 30 päivänä toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 (1) ja erityisesti sen 48 artiklan 3 kohdan ja 57 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 (2) liitteessä I vahvistetaan luettelo kolmansista maista, joiden luonnonmukaisen maataloustuotteiden tuotannon tuotantojärjestelmät ja tarkastustoimenpiteet on hyväksytty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 834/2007 (3) vahvistettuja vastaaviksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 (2) liitteessä I vahvistetaan luettelo kolmansista maista, joiden luonnonmukaisen maataloustuotteiden tuotannon tuotantojärjestelmät ja tarkastustoimenpiteet on hyväksytty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 834/2007 (3) vahvistettuja vastaaviksi.

| (2) | Intia on ilmoittanut komissiolle, että sen toimivaltainen viranomainen on keskeyttänyt tarkastuslaitoksen ”TQ Cert Services Private Limited” hyväksynnän, minkä vuoksi kyseinen tarkastuslaitos olisi poistettava Intian hyväksymien tarkastuslaitosten luettelosta. |
| --- | --- |

(2)

Intia on ilmoittanut komissiolle, että sen toimivaltainen viranomainen on keskeyttänyt tarkastuslaitoksen ”TQ Cert Services Private Limited” hyväksynnän, minkä vuoksi kyseinen tarkastuslaitos olisi poistettava Intian hyväksymien tarkastuslaitosten luettelosta.

| (3) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 liitteessä II vahvistetaan luettelo valvontaviranomaisista ja tarkastuslaitoksista, jotka on hyväksytty vastaavuustarkoituksessa ja joilla on toimivalta tehdä tarkastuksia ja myöntää sertifikaatteja kolmansissa maissa. Komissio on kuitenkin saanut täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 hyväksymisen jälkeen uusia tietoja ja hakemuksia, joiden perusteella mainittuun luetteloon olisi tehtävä joitakin muutoksia. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 liitteessä II vahvistetaan luettelo valvontaviranomaisista ja tarkastuslaitoksista, jotka on hyväksytty vastaavuustarkoituksessa ja joilla on toimivalta tehdä tarkastuksia ja myöntää sertifikaatteja kolmansissa maissa. Komissio on kuitenkin saanut täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 hyväksymisen jälkeen uusia tietoja ja hakemuksia, joiden perusteella mainittuun luetteloon olisi tehtävä joitakin muutoksia.

| (4) | Luonnonmukaisen maatalouden tietojärjestelmässä (OFIS) on tehty sääntöjen noudattamatta jättämistä koskevia ilmoituksia seuraavien osalta: ”Control Union Certifications” (BIO-149), ”Ecocert SA” (BIO-154), ”Lacon GmbH” (BIO-134) ja ”OneCert International PVT Ltd” (BIO-152). Ilmoitukset koskevat useiden Intiassa tuotettujen ja kyseisten tarkastuslaitosten luonnonmukaisiksi sertifioimien tuotelähetysten kontaminaatioita. Kontaminaatiot olivat peräisin tuotteista ja aineista, joita ei sallita luonnonmukaisessa tuotannossa ja/tai tavanomaisessa tuotannossa unionissa, ja pitoisuudet olivat suurempia, usein huomattavasti suurempia, kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 396/2005 (4) vahvistetut jäämien enimmäismäärät. Mainittuihin kontaminaatioihin lukeutuu muun muassa syöpää aiheuttavan, perimää vaurioittavan ja lisääntymiselle vaarallisen etyleenioksidin aiheuttama kontaminaatio. |
| --- | --- |

(4)

Luonnonmukaisen maatalouden tietojärjestelmässä (OFIS) on tehty sääntöjen noudattamatta jättämistä koskevia ilmoituksia seuraavien osalta: ”Control Union Certifications” (BIO-149), ”Ecocert SA” (BIO-154), ”Lacon GmbH” (BIO-134) ja ”OneCert International PVT Ltd” (BIO-152). Ilmoitukset koskevat useiden Intiassa tuotettujen ja kyseisten tarkastuslaitosten luonnonmukaisiksi sertifioimien tuotelähetysten kontaminaatioita. Kontaminaatiot olivat peräisin tuotteista ja aineista, joita ei sallita luonnonmukaisessa tuotannossa ja/tai tavanomaisessa tuotannossa unionissa, ja pitoisuudet olivat suurempia, usein huomattavasti suurempia, kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 396/2005 (4) vahvistetut jäämien enimmäismäärät. Mainittuihin kontaminaatioihin lukeutuu muun muassa syöpää aiheuttavan, perimää vaurioittavan ja lisääntymiselle vaarallisen etyleenioksidin aiheuttama kontaminaatio.

| (5) | Kyseiset tarkastuslaitokset eivät ole myöskään kyenneet osoittamaan, että niiden valvonnassa tuodut luonnonmukaiset tuotteet on tuotettu asetuksessa (EY) N:o 834/2007 ja komission asetuksissa (EY) N:o 889/2008 (5) ja (EY) N:o 1235/2008 (6) säädettyjä tuotantosääntöjä ja valvontajärjestelyjä vastaavien sääntöjen ja järjestelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Kyseiset tarkastuslaitokset eivät ole myöskään kyenneet osoittamaan, että niiden valvonnassa tuodut luonnonmukaiset tuotteet on tuotettu asetuksessa (EY) N:o 834/2007 ja komission asetuksissa (EY) N:o 889/2008 (5) ja (EY) N:o 1235/2008 (6) säädettyjä tuotantosääntöjä ja valvontajärjestelyjä vastaavien sääntöjen ja järjestelyjen mukaisesti.

| (6) | Kyseiset tarkastuslaitokset eivät myöskään ole toteuttaneet korjaavia toimenpiteitä havaittujen sääntöjenvastaisuuksien ja rikkomisten johdosta. |
| --- | --- |

(6)

Kyseiset tarkastuslaitokset eivät myöskään ole toteuttaneet korjaavia toimenpiteitä havaittujen sääntöjenvastaisuuksien ja rikkomisten johdosta.

| (7) | Näistä syistä ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/1342 (7) 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan iv, v, ja vii alakohdan mukaisesti tarkastuslaitokset ”Control Union Certifications”, ”Ecocert SA”, ”Lacon GmbH” ja ”OneCert International PVT Ltd” olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 834/2007 33 artiklan 3 kohdan nojalla Intian osalta vastaavuustarkoituksessa hyväksyttyjen tarkastusviranomaisten ja tarkastuslaitosten luettelosta. |
| --- | --- |

(7)

Näistä syistä ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/1342 (7) 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan iv, v, ja vii alakohdan mukaisesti tarkastuslaitokset ”Control Union Certifications”, ”Ecocert SA”, ”Lacon GmbH” ja ”OneCert International PVT Ltd” olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 834/2007 33 artiklan 3 kohdan nojalla Intian osalta vastaavuustarkoituksessa hyväksyttyjen tarkastusviranomaisten ja tarkastuslaitosten luettelosta.

| (8) | ”A CERT European Organization for Certification S.A.” on ilmoittanut komissiolle osoitteensa muuttumisesta. |
| --- | --- |

(8)

”A CERT European Organization for Certification S.A.” on ilmoittanut komissiolle osoitteensa muuttumisesta.

| (9) | Komissio on vastaanottanut ja tutkinut tarkastuslaitokselta ”BioGro New Zealand Limited” saamansa hakemuksen, jossa tämä pyytää hyväksyntänsä peruuttamista kaikkien sellaisten kolmansien maiden osalta, joiden osalta se on hyväksytty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Komissio on vastaanottanut ja tutkinut tarkastuslaitokselta ”BioGro New Zealand Limited” saamansa hakemuksen, jossa tämä pyytää hyväksyntänsä peruuttamista kaikkien sellaisten kolmansien maiden osalta, joiden osalta se on hyväksytty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 mukaisesti.

| (10) | ”Bureau Veritas Certification France SAS” on ilmoittanut komissiolle internetosoitteensa muuttumisesta. |
| --- | --- |

(10)

”Bureau Veritas Certification France SAS” on ilmoittanut komissiolle internetosoitteensa muuttumisesta.

| (11) | Komissio on vastaanottanut ja tutkinut tarkastuslaitokselta ”Ecocert SA” saamansa hakemuksen, jossa tämä pyytää nimensä muuttamista. Saamiensa tietojen perusteella komissio katsoo, että on perusteltua korvata kyseisen tarkastuslaitoksen nimi nimellä ”Ecocert SAS”. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on vastaanottanut ja tutkinut tarkastuslaitokselta ”Ecocert SA” saamansa hakemuksen, jossa tämä pyytää nimensä muuttamista. Saamiensa tietojen perusteella komissio katsoo, että on perusteltua korvata kyseisen tarkastuslaitoksen nimi nimellä ”Ecocert SAS”.

| (12) | Akkreditointielin IOAS on ilmoittanut komissiolle tarkastuslaitokselle ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” antamansa akkreditoinnin pysyvästä peruuttamisesta. Komissio on myös kehottanut tarkastuslaitosta toimittamaan voimassa olevan akkreditointisertifikaatin ja toteuttamaan asianmukaiset ja oikea-aikaiset korjaavat toimet. ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” ei kuitenkaan toimittanut tyydyttävää vastausta asetetussa määräajassa. ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” ei myöskään toimittanut komissiolle kaikkia tekniseen asiakirjaansa liittyviä tietoja. Näistä kolmesta syystä ja delegoidun asetuksen (EU) 2021/1342 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan iii alakohdan mukaisesti ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” olisi poistettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 liitteessä II olevasta valvontaviranomaisten ja tarkastuslaitosten luettelosta kaikkien kolmansien maiden osalta. |
| --- | --- |

(12)

Akkreditointielin IOAS on ilmoittanut komissiolle tarkastuslaitokselle ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” antamansa akkreditoinnin pysyvästä peruuttamisesta. Komissio on myös kehottanut tarkastuslaitosta toimittamaan voimassa olevan akkreditointisertifikaatin ja toteuttamaan asianmukaiset ja oikea-aikaiset korjaavat toimet. ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” ei kuitenkaan toimittanut tyydyttävää vastausta asetetussa määräajassa. ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” ei myöskään toimittanut komissiolle kaikkia tekniseen asiakirjaansa liittyviä tietoja. Näistä kolmesta syystä ja delegoidun asetuksen (EU) 2021/1342 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan iii alakohdan mukaisesti ”FairCert Certification Services Pvt Ltd” olisi poistettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 liitteessä II olevasta valvontaviranomaisten ja tarkastuslaitosten luettelosta kaikkien kolmansien maiden osalta.

| (13) | ”Kiwa Sativa” on ilmoittanut komissiolle internetosoitteensa muuttumisesta. |
| --- | --- |

(13)

”Kiwa Sativa” on ilmoittanut komissiolle internetosoitteensa muuttumisesta.

| (14) | Komissio on vastaanottanut ja tutkinut tarkastuslaitokselta ”Lacon GmbH” saamansa hakemuksen, jossa tämä pyytää hyväksyntänsä peruuttamista kaikkien sellaisten kolmansien maiden osalta, joiden osalta se on hyväksytty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Komissio on vastaanottanut ja tutkinut tarkastuslaitokselta ”Lacon GmbH” saamansa hakemuksen, jossa tämä pyytää hyväksyntänsä peruuttamista kaikkien sellaisten kolmansien maiden osalta, joiden osalta se on hyväksytty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 mukaisesti.

| (15) | Komissio on vastaanottanut ja tutkinut tarkastuslaitokselta ”LETIS S.A.” saamansa hakemuksen, jossa tämä pyytää hyväksyntänsä peruuttamista Afganistanin, Azerbaidžanin, Egyptin, Etiopian, Iranin, Kazakstanin, Kirgisian, Marokon, Moldovan, Norsunluurannikon, Pakistanin, Tadžikistanin, Turkmenistanin, Ukrainan, Uzbekistanin, Valko-Venäjän, Venäjän ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien osalta. |
| --- | --- |

(15)

Komissio on vastaanottanut ja tutkinut tarkastuslaitokselta ”LETIS S.A.” saamansa hakemuksen, jossa tämä pyytää hyväksyntänsä peruuttamista Afganistanin, Azerbaidžanin, Egyptin, Etiopian, Iranin, Kazakstanin, Kirgisian, Marokon, Moldovan, Norsunluurannikon, Pakistanin, Tadžikistanin, Turkmenistanin, Ukrainan, Uzbekistanin, Valko-Venäjän, Venäjän ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien osalta.

| (16) | Akkreditointielin IOAS on ilmoittanut komissiolle tarkastuslaitokselle ”LETIS S.A.” antamansa akkreditoinnin pysyvästä peruuttamisesta Turkissa. Komissio on myös kehottanut tarkastuslaitosta toimittamaan Turkkia koskevan voimassa olevan akkreditointisertifikaatin ja toteuttamaan asianmukaiset ja oikea-aikaiset korjaavat toimet. ”LETIS S.A.” ei kuitenkaan toimittanut tyydyttävää vastausta asetetussa määräajassa. Näistä kahdesta syystä ja delegoidun asetuksen (EU) 2021/1342 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan iii alakohdan mukaisesti on perusteltua peruuttaa tarkastuslaitoksen ”LETIS S.A.” hyväksyntä Turkin osalta. |
| --- | --- |

(16)

Akkreditointielin IOAS on ilmoittanut komissiolle tarkastuslaitokselle ”LETIS S.A.” antamansa akkreditoinnin pysyvästä peruuttamisesta Turkissa. Komissio on myös kehottanut tarkastuslaitosta toimittamaan Turkkia koskevan voimassa olevan akkreditointisertifikaatin ja toteuttamaan asianmukaiset ja oikea-aikaiset korjaavat toimet. ”LETIS S.A.” ei kuitenkaan toimittanut tyydyttävää vastausta asetetussa määräajassa. Näistä kahdesta syystä ja delegoidun asetuksen (EU) 2021/1342 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan iii alakohdan mukaisesti on perusteltua peruuttaa tarkastuslaitoksen ”LETIS S.A.” hyväksyntä Turkin osalta.

| (17) | ”OneCert International PVT Ltd” on ilmoittanut komissiolle osoitteensa ja internetosoitteensa muuttumisesta. |
| --- | --- |

(17)

”OneCert International PVT Ltd” on ilmoittanut komissiolle osoitteensa ja internetosoitteensa muuttumisesta.

| (18) | Komissio on vastaanottanut tarkastuslaitokselta ”Oregon Tilth” hakemuksen, jossa tämä pyytää hyväksyntänsä peruuttamista Panaman osalta. |
| --- | --- |

(18)

Komissio on vastaanottanut tarkastuslaitokselta ”Oregon Tilth” hakemuksen, jossa tämä pyytää hyväksyntänsä peruuttamista Panaman osalta.

| (19) | Komissio on vastaanottanut tarkastuslaitokselta ”Organic Standard” hakemuksen, jossa tämä pyytää hyväksyntänsä peruuttamista Venäjän osalta. |
| --- | --- |

(19)

Komissio on vastaanottanut tarkastuslaitokselta ”Organic Standard” hakemuksen, jossa tämä pyytää hyväksyntänsä peruuttamista Venäjän osalta.

| (20) | Komissio on vastaanottanut ja tutkinut tarkastuslaitokselta ”Soil Association Certification Limited” saamansa hakemuksen, joka liittyy tarkastuslaitoksen toiminnan vapaaehtoiseen lopettamiseen kaikkien sellaisten kolmansien maiden osalta, joiden osalta se on hyväksytty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Komissio on vastaanottanut ja tutkinut tarkastuslaitokselta ”Soil Association Certification Limited” saamansa hakemuksen, joka liittyy tarkastuslaitoksen toiminnan vapaaehtoiseen lopettamiseen kaikkien sellaisten kolmansien maiden osalta, joiden osalta se on hyväksytty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2325 mukaisesti.

| (21) | ”Tse-Xin Organic Certification Corporation” on ilmoittanut komissiolle osoitteensa muuttumisesta. |
| --- | --- |

(21)

”Tse-Xin Organic Certification Corporation” on ilmoittanut komissiolle osoitteensa muuttumisesta.

| (22) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/2325 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(22)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/2325 olisi muutettava.

| (23) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat luonnonmukaisen tuotannon komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(23)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat luonnonmukaisen tuotannon komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) 2021/2325 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti; |
| --- | --- |

1)

Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti;

| 2) | Muutetaan liite II tämän asetuksen liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liite II tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2325, annettu 16 päivänä joulukuuta 2021, sellaisten kolmansien maiden luettelon sekä sellaisten valvontaviranomaisten ja tarkastuslaitosten luettelon vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 mukaisesti, joille on myönnetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 33 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla luonnonmukaisten tuotteiden unioniin tuontia koskeva hyväksyntä (EUVL L 465, 29.12.2021, s. 8).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 834/2007, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2007, luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 2092/91 kumoamisesta (EUVL L 189, 20.7.2007, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005, annettu 23 päivänä helmikuuta 2005, torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1).

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 889/2008, annettu 5 päivänä syyskuuta 2008, luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä luonnonmukaisen tuotannon, merkintöjen ja valvonnan osalta (EUVL L 250, 18.9.2008, s. 1).

5

(6)  Komission asetus (EY) N:o 1235/2008, annettu 8 päivänä joulukuuta 2008, neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kolmansista maista tuotavien luonnonmukaisten tuotteiden tuontijärjestelyjen osalta (EUVL L 334, 12.12.2008, s. 25).

6

(7)  Komission delegoitu asetus (EU) 2021/1342, annettu 27 päivänä toukokuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 täydentämiseksi säännöillä, jotka koskevat tietoja, jotka kolmansien maiden sekä valvontaviranomaisten ja tarkastuslaitosten on toimitettava niiden luonnonmukaisesti tuotetuille tuontituotteille neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 33 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti antaman hyväksynnän valvontaa varten, sekä valvontaa varten toteutettavia toimenpiteitä (EUVL L 292, 16.8.2021, s. 20).

7

---

LIITE I

Poistetaan asetuksen (EU) 2021/2325 liitteessä I olevan Intiaa koskevan tekstin 5 kohdasta tunnusnumeroa IN-ORG-006 koskeva rivi.

---

LIITE II

Muutetaan asetuksen (EU) 2021/2325 liite II seuraavasti:

| 1) | Korvataan tarkastuslaitosta
  ”A CERT European Organization for Certification S.A.”
  koskevan tekstin 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Osoite: 52, 19is Maiou Street, 57001 Thessaloniki, Greece”. |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan tarkastuslaitosta
  ”A CERT European Organization for Certification S.A.”
  koskevan tekstin 1 kohta seuraavasti:

”1.

Osoite: 52, 19is Maiou Street, 57001 Thessaloniki, Greece”.

| 2) | Poistetaan tarkastuslaitosta
  ”BioGro New Zealand Limited”
  koskeva teksti. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan tarkastuslaitosta
  ”BioGro New Zealand Limited”
  koskeva teksti.

| 3) | Korvataan tarkastuslaitosta
  ”Bureau Veritas Certification France SAS”
  koskevan tekstin 2 kohta seuraavasti:






  ”2. | Internetosoite: https://www.bureauveritas.fr/besoin/agriculture-biologique-certification-bio”. |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan tarkastuslaitosta
  ”Bureau Veritas Certification France SAS”
  koskevan tekstin 2 kohta seuraavasti:

”2.

Internetosoite: https://www.bureauveritas.fr/besoin/agriculture-biologique-certification-bio”.

| 4) | Poistetaan tarkastuslaitosta
  ”Control Union Certifications”
  koskevan tekstin 3 kohdassa olevasta taulukosta Intiaa koskeva rivi. |
| --- | --- |

4)

Poistetaan tarkastuslaitosta
  ”Control Union Certifications”
  koskevan tekstin 3 kohdassa olevasta taulukosta Intiaa koskeva rivi.

| 5) | Muutetaan tarkastuslaitosta
  ”Ecocert SA”
  koskeva teksti seuraavasti:






  a) | korvataan nimi
  ”Ecocert SA”
  nimellä
  ”Ecocert SAS”
  ; |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan tarkastuslaitosta
  ”Ecocert SA”
  koskeva teksti seuraavasti:

a)

korvataan nimi
  ”Ecocert SA”
  nimellä
  ”Ecocert SAS”
  ;

| b) | poistetaan 3 kohdassa olevasta taulukosta Intiaa koskeva rivi. |
| --- | --- |

b)

poistetaan 3 kohdassa olevasta taulukosta Intiaa koskeva rivi.

| 6) | Poistetaan tarkastuslaitosta
  ”FairCert Certification Services Pvt Ltd”
  koskeva teksti. |
| --- | --- |

6)

Poistetaan tarkastuslaitosta
  ”FairCert Certification Services Pvt Ltd”
  koskeva teksti.

| 7) | Korvataan tarkastuslaitosta
  ”Kiwa Sativa”
  koskevan tekstin 2 kohta seuraavasti:






  ”2. | Internetosoite: www.kiwa.com/pt”. |
| --- | --- | --- |

7)

Korvataan tarkastuslaitosta
  ”Kiwa Sativa”
  koskevan tekstin 2 kohta seuraavasti:

”2.

Internetosoite: www.kiwa.com/pt”.

| 8) | Poistetaan tarkastuslaitosta
  ”Lacon GmbH”
  koskeva teksti. |
| --- | --- |

8)

Poistetaan tarkastuslaitosta
  ”Lacon GmbH”
  koskeva teksti.

| 9) | Korvataan tarkastuslaitosta
  ”LETIS S.A.”
  koskevan tekstin 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | Asianomaiset tunnusnumerot, kolmannet maat ja tuoteluokat:












  Tunnusnumero | Kolmas maa | Tuoteluokka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AR-BIO-135 | Argentiina | – | – | x | x | – | – |
| BO-BIO-135 | Bolivia | x | – | – | x | – | – |
| èBR-BIO-135 ç | èBrasilia ç | èx ç | – | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| èBZ-BIO-135 ç | èBelize ç | èx ç | – | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| èCO-BIO-135 ç | èKolumbia ç | èx ç | – | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| èCR-BIO-135 ç | èCosta Rica ç | è– ç | – | èx ç | è– ç | è– ç | è– ç |
| èDO-BIO-135 ç | èDominikaaninen tasavalta ç | èx ç | – | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| EC-BIO-135 | Ecuador | x | – | – | x | – | – |
| èGT-BIO-135 ç | èGuatemala ç | èx ç | – | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| èHN-BIO-135 ç | èHonduras ç | èx ç | – | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| KY-BIO-135 | Caymansaaret | x | – | – | x | – | – |
| MX-BIO-135 | Meksiko | x | – | – | – | – | – |
| èPA-BIO-135 ç | èPanama ç | èx ç | – | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| PE-BIO-135 | Peru | x | – | x | – | – | – |
| PY-BIO-135 | Paraguay | x | – | – | x | – | – |
| èSV-BIO-135 ç | èEl Salvador ç | èx ç | – | èx ç | èx ç | è– ç | è– ç |
| UY-BIO-135 | Uruguay | x | – | – | – | – | –” |

9)

Korvataan tarkastuslaitosta
  ”LETIS S.A.”
  koskevan tekstin 3 kohta seuraavasti:

”3.

Asianomaiset tunnusnumerot, kolmannet maat ja tuoteluokat:

Tunnusnumero

Kolmas maa

Tuoteluokka

A

B

C

D

E

F

AR-BIO-135

Argentiina

–

–

x

x

–

–

BO-BIO-135

Bolivia

x

–

–

x

–

–

èBR-BIO-135 ç

èBrasilia ç

èx ç

–

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

èBZ-BIO-135 ç

èBelize ç

èx ç

–

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

èCO-BIO-135 ç

èKolumbia ç

èx ç

–

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

èCR-BIO-135 ç

èCosta Rica ç

è– ç

–

èx ç

è– ç

è– ç

è– ç

èDO-BIO-135 ç

èDominikaaninen tasavalta ç

èx ç

–

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

EC-BIO-135

Ecuador

x

–

–

x

–

–

èGT-BIO-135 ç

èGuatemala ç

èx ç

–

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

èHN-BIO-135 ç

èHonduras ç

èx ç

–

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

KY-BIO-135

Caymansaaret

x

–

–

x

–

–

MX-BIO-135

Meksiko

x

–

–

–

–

–

èPA-BIO-135 ç

èPanama ç

èx ç

–

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

PE-BIO-135

Peru

x

–

x

–

–

–

PY-BIO-135

Paraguay

x

–

–

x

–

–

èSV-BIO-135 ç

èEl Salvador ç

èx ç

–

èx ç

èx ç

è– ç

è– ç

UY-BIO-135

Uruguay

x

–

–

–

–

–”

| 10) | Muutetaan tarkastuslaitosta
  ”OneCert International PVT Ltd”
  koskeva teksti seuraavasti:






  a) | korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:






  ”1. | Osoite: KA-23B, Near Greenphield Public School, Shri Ram Colony, Ramnagar Ext., Sodala, Jaipur, 302019, Rajasthan, India |
| --- | --- | --- | --- |

10)

Muutetaan tarkastuslaitosta
  ”OneCert International PVT Ltd”
  koskeva teksti seuraavasti:

a)

korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.

Osoite: KA-23B, Near Greenphield Public School, Shri Ram Colony, Ramnagar Ext., Sodala, Jaipur, 302019, Rajasthan, India

| 2. | Internetosoite: www.onecertinternational.com”; |
| --- | --- |

2.

Internetosoite: www.onecertinternational.com”;

| b) | poistetaan 3 kohdassa olevasta taulukosta Intiaa koskeva rivi. |
| --- | --- |

b)

poistetaan 3 kohdassa olevasta taulukosta Intiaa koskeva rivi.

| 11) | Poistetaan tarkastuslaitosta
  ”Oregon Tilth”
  koskevan tekstin 3 kohdassa olevasta taulukosta Panamaa koskeva rivi. |
| --- | --- |

11)

Poistetaan tarkastuslaitosta
  ”Oregon Tilth”
  koskevan tekstin 3 kohdassa olevasta taulukosta Panamaa koskeva rivi.

| 12) | Poistetaan tarkastuslaitosta
  ”Organic Standard”
  koskevan tekstin 3 kohdassa olevasta taulukosta Venäjää koskeva rivi. |
| --- | --- |

12)

Poistetaan tarkastuslaitosta
  ”Organic Standard”
  koskevan tekstin 3 kohdassa olevasta taulukosta Venäjää koskeva rivi.

| 13) | Poistetaan tarkastuslaitosta
  ”Soil Association Certification Limited”
  koskeva teksti. |
| --- | --- |

13)

Poistetaan tarkastuslaitosta
  ”Soil Association Certification Limited”
  koskeva teksti.

| 14) | Korvataan tarkastuslaitosta
  ”Tse-Xin Organic Certification Corporation”
  koskevan tekstin 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Osoite: Xizhi District, City: 221416 New Taipei City, 26 F, No. 95, Sec. 1, Xintai 5th Rd.” |
| --- | --- | --- |

14)

Korvataan tarkastuslaitosta
  ”Tse-Xin Organic Certification Corporation”
  koskevan tekstin 1 kohta seuraavasti:

”1.

Osoite: Xizhi District, City: 221416 New Taipei City, 26 F, No. 95, Sec. 1, Xintai 5th Rd.”

---

PÄÄTÖKSET

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/70 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/70

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/2050,

annettu 18 päivänä lokakuuta 2022,

alueiden komitean yhden jäsenen ja yhden varajäsenen, joita Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon alueiden komitean kokoonpanon vahvistamisesta 21 päivänä toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2019/852 (1),

ottaa huomioon Itävallan hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perussopimuksen 300 artiklan 3 kohdan nojalla alueiden komitea muodostuu alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajista, joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle. |
| --- | --- |

(1)

Perussopimuksen 300 artiklan 3 kohdan nojalla alueiden komitea muodostuu alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajista, joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle.

| (2) | Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/235 (2) alueiden komitean jäsenen ja varajäsenen, joita Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä. Neuvosto hyväksyi 21 päivänä kesäkuuta 2022 päätöksen (EU) 2022/1000 (3) alueiden komitean yhden jäsenen, jota Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/235 (2) alueiden komitean jäsenen ja varajäsenen, joita Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä. Neuvosto hyväksyi 21 päivänä kesäkuuta 2022 päätöksen (EU) 2022/1000 (3) alueiden komitean yhden jäsenen, jota Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä.

| (3) | Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Christopher DREXLERin erottua tehtävästään. |
| --- | --- |

(3)

Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Christopher DREXLERin erottua tehtävästään.

| (4) | Yksi varajäsenen paikka on vapautunut, kun Hannes WENINGER on nimetty alueiden komitean jäseneksi. |
| --- | --- |

(4)

Yksi varajäsenen paikka on vapautunut, kun Hannes WENINGER on nimetty alueiden komitean jäseneksi.

| (5) | Itävallan hallitus on ehdottanut alueiden komitean jäseneksi Werner AMONia, alueellisen julkisyhteisön edustajaa, jolla on alueellisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung, (Steiermarkin maakuntahallituksen jäsen), jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025 saakka. |
| --- | --- |

(5)

Itävallan hallitus on ehdottanut alueiden komitean jäseneksi Werner AMONia, alueellisen julkisyhteisön edustajaa, jolla on alueellisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung, (Steiermarkin maakuntahallituksen jäsen), jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025 saakka.

| (6) | Itävallan hallitus on ehdottanut alueiden komitean varajäseneksi Thomas STEINERia, paikallisen julkisyhteisön edustajaa, jolla on paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (Eisenstadtin kaupunginvaltuuston jäsen), jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025 saakka. |
| --- | --- |

(6)

Itävallan hallitus on ehdottanut alueiden komitean varajäseneksi Thomas STEINERia, paikallisen julkisyhteisön edustajaa, jolla on paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (Eisenstadtin kaupunginvaltuuston jäsen), jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025 saakka.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään seuraavat alueellisten tai paikallisten julkisyhteisöjen edustajat, joilla on vaaleissa saatu valtuutus, jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025 alueiden komitean

| a) | jäseneksi:






  — | Werner AMON, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (Steiermarkin maakuntahallituksen jäsen), |
| --- | --- | --- |

a)

jäseneksi:

—

Werner AMON, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (Steiermarkin maakuntahallituksen jäsen),

sekä

| b) | varajäseneksi:






  — | Thomas STEINER, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (Eisenstadtin kaupunginvaltuuston jäsen). |
| --- | --- | --- |

b)

varajäseneksi:

—

Thomas STEINER, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (Eisenstadtin kaupunginvaltuuston jäsen).

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 18 päivänä lokakuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  
  EUVL L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2020/235, annettu 17 päivänä helmikuuta 2020, alueiden komitean jäsenen ja varajäsenen, joita Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä (EUVL L 47I, 20.2.2020, s. 7).

2

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2022/1000, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2022, alueiden komitean yhden jäsenen, jota Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä (EUVL L 168, 27.6.2022, s. 78).

3

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/72

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2022/2051,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2022,

Burundin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2015/1763 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 1 päivänä lokakuuta 2015 päätöksen (YUTP) 2015/1763 (1), joka koskee Burundin tilanteen johdosta määrättäviä rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 1 päivänä lokakuuta 2015 päätöksen (YUTP) 2015/1763 (1), joka koskee Burundin tilanteen johdosta määrättäviä rajoittavia toimenpiteitä.

| (2) | Neuvoston suorittaman päätöksen (YUTP) 2015/1763 uudelleentarkastelun perusteella rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 31 päivään lokakuuta 2023 ja kolme henkilöä olisi poistettava päätöksen (YUTP) 2015/1763 liitteessä olevasta niitä luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä, yhteisöjä ja elimiä koskevasta luettelosta, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston suorittaman päätöksen (YUTP) 2015/1763 uudelleentarkastelun perusteella rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 31 päivään lokakuuta 2023 ja kolme henkilöä olisi poistettava päätöksen (YUTP) 2015/1763 liitteessä olevasta niitä luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä, yhteisöjä ja elimiä koskevasta luettelosta, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä.

| (3) | Päätös (YUTP) 2015/1763 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Päätös (YUTP) 2015/1763 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös (YUTP) 2015/1763 seuraavasti:

| 1) | korvataan 6 artiklan toinen kohta seuraavasti:

  ”Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään lokakuuta 2023.”; |
| --- | --- |

1)

korvataan 6 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään lokakuuta 2023.”;

| 2) | muutetaan liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

muutetaan liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä lokakuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Neuvoston päätös (YUTP) 2015/1763, annettu 1 päivänä lokakuuta 2015, Burundin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 257, 2.10.2015, s. 37).

1

---

LIITE

Poistetaan päätöksen (YUTP) 2015/1763 liitteestä (Luettelo 1 ja 2 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä) seuraavat merkinnät:

| — | merkintä 1 (Godefroid BIZIMANA); |
| --- | --- |

—

merkintä 1 (Godefroid BIZIMANA);

| — | merkintä 2 (Gervais NDIRAKOBUCA alias NDAKUGARIKA); |
| --- | --- |

—

merkintä 2 (Gervais NDIRAKOBUCA alias NDAKUGARIKA);

| — | merkintä 4 (Léonard NGENDAKUMANA). |
| --- | --- |

—

merkintä 4 (Léonard NGENDAKUMANA).

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/74 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/74

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2022/2052,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2022,

Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/638/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 25 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen 2010/638/YUTP (1) Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 25 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen 2010/638/YUTP (1) Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä.

| (2) | Päätöksen 2010/638/YUTP uudelleentarkastelun perusteella kyseisiä rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 27 päivään lokakuuta 2023. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen 2010/638/YUTP uudelleentarkastelun perusteella kyseisiä rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 27 päivään lokakuuta 2023.

| (3) | Neuvosto katsoo, että päätöksen 2010/638/YUTP nimi olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto katsoo, että päätöksen 2010/638/YUTP nimi olisi muutettava.

| (4) | Päätös 2010/638/YUTP olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(4)

Päätös 2010/638/YUTP olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2010/638/YUTP seuraavasti:

| 1) | Korvataan nimi seuraavasti:

  ”Neuvoston päätös 2010/638/YUTP, annettu 25 päivänä lokakuuta 2010, Guinean tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä”; |
| --- | --- |

1)

Korvataan nimi seuraavasti:

”Neuvoston päätös 2010/638/YUTP, annettu 25 päivänä lokakuuta 2010, Guinean tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä”;

| 2) | Korvataan 8 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Tätä päätöstä sovelletaan 27 päivään lokakuuta 2023. Sitä tarkastellaan jatkuvasti uudelleen. Sen voimassaoloa jatketaan tai sitä muutetaan tarvittaessa, jos neuvosto katsoo, ettei sen tavoitteita ole saavutettu.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 8 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tätä päätöstä sovelletaan 27 päivään lokakuuta 2023. Sitä tarkastellaan jatkuvasti uudelleen. Sen voimassaoloa jatketaan tai sitä muutetaan tarvittaessa, jos neuvosto katsoo, ettei sen tavoitteita ole saavutettu.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä lokakuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Neuvoston päätös 2010/638/YUTP, annettu 25 päivänä lokakuuta 2010, Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 280, 26.10.2010, s. 10).

1

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/75 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/75

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/2053,

annettu 18 päivänä lokakuuta 2022,

ehdotetun eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Vegaanisia aterioita koskeva eurooppalainen kansalaisaloite” rekisteröinnistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 7418)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 2 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissiolle toimitettiin 30 päivänä elokuuta 2022 eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Vegaanisia aterioita koskeva eurooppalainen kansalaisaloite” rekisteröintipyyntö. |
| --- | --- |

(1)

Komissiolle toimitettiin 30 päivänä elokuuta 2022 eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Vegaanisia aterioita koskeva eurooppalainen kansalaisaloite” rekisteröintipyyntö.

| (2) | Aloitteen tavoitteena on sen järjestäjien mukaan ”tarjota Euroopassa aina erikseen saataville vegaaninen vaihtoehto yksityisissä ja julkisissa tiloissa, joissa myydään elintarvikkeita ja juomia. Vegaanisia aterioita koskeva eurooppalainen kansalaisaloite on tarkoitettu vegaaneille sekä niille, jotka kunnioittavat oikeutta vegaaniseen vaihtoehtoon. Lisäksi tarkoituksena on toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi sekä helpottaa EU:n kuluttajien mahdollisuuksia syödä arjessaan kasviperäistä ruokaa. Vegaaniseen ruokavalioon ei liity julmia käytäntöjä, eikä sen yhteydessä hyväksikäytetä tai lopeteta eläimiä. Sen avulla vastataan jatkuvasti kasvavaan kollektiiviseen tietoisuuteen eläinten oikeuksista. Lisäksi vegaaninen ruokavalio muuttaa tuotanto- ja työllisyystoimintojen, -rakenteiden ja -logistiikan valintaedellytyksiä ja vähentää saastumista. Vegaanisia aterioita koskevassa eurooppalaisessa kansalaisaloitteessa ehdotetaan, että Euroopassa säädetään velvoitteesta tarjota elintarvikkeita ja juomia yleisölle myytäessä vegaaninen vaihtoehto. Tavoitteena on, että Euroopan kansalaisten osallistuminen johtaa sellaisen EU:n lainsäädännön hyväksymiseen, josta on suurta hyötyä maapallon kannalta ilmastokriisin lievittämisessä, luonnonvaraisten lajien sukupuuttoon kuolemisen ja metsäkadon torjunnassa, maankäytön parantamisessa, meren eliöstön suojelemisessa sekä ruoan haaskauksen ja aliravitsemuksen torjunnassa”. |
| --- | --- |

(2)

Aloitteen tavoitteena on sen järjestäjien mukaan ”tarjota Euroopassa aina erikseen saataville vegaaninen vaihtoehto yksityisissä ja julkisissa tiloissa, joissa myydään elintarvikkeita ja juomia. Vegaanisia aterioita koskeva eurooppalainen kansalaisaloite on tarkoitettu vegaaneille sekä niille, jotka kunnioittavat oikeutta vegaaniseen vaihtoehtoon. Lisäksi tarkoituksena on toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi sekä helpottaa EU:n kuluttajien mahdollisuuksia syödä arjessaan kasviperäistä ruokaa. Vegaaniseen ruokavalioon ei liity julmia käytäntöjä, eikä sen yhteydessä hyväksikäytetä tai lopeteta eläimiä. Sen avulla vastataan jatkuvasti kasvavaan kollektiiviseen tietoisuuteen eläinten oikeuksista. Lisäksi vegaaninen ruokavalio muuttaa tuotanto- ja työllisyystoimintojen, -rakenteiden ja -logistiikan valintaedellytyksiä ja vähentää saastumista. Vegaanisia aterioita koskevassa eurooppalaisessa kansalaisaloitteessa ehdotetaan, että Euroopassa säädetään velvoitteesta tarjota elintarvikkeita ja juomia yleisölle myytäessä vegaaninen vaihtoehto. Tavoitteena on, että Euroopan kansalaisten osallistuminen johtaa sellaisen EU:n lainsäädännön hyväksymiseen, josta on suurta hyötyä maapallon kannalta ilmastokriisin lievittämisessä, luonnonvaraisten lajien sukupuuttoon kuolemisen ja metsäkadon torjunnassa, maankäytön parantamisessa, meren eliöstön suojelemisessa sekä ruoan haaskauksen ja aliravitsemuksen torjunnassa”.

| (3) | Aloitteen aiheesta, tavoitteista ja taustasta annetaan tarkempia tietoja liitteessä ja täydentävässä asiakirjassa, joissa esitetään myös yksityiskohtaiset perustelut aloitteen puolesta. Järjestäjien mukaan vegaanisen vaihtoehdon tarjoaminen saataville myytäessä elintarvikkeita ja juomia yleisölle yksityisissä ja julkisissa tiloissa edistää vegaanisen vaihtoehdon saatavuutta, auttaa torjumaan ilmastokriisiä lisäämällä kasviperäisten elintarvikkeiden kulutusta ja alentaa elintarvikkeiden hintaa. Järjestäjien mukaan ”vegaaniruuan saatavuuden helpottaminen myytäessä elintarvikkeita ja juomia julkisella ja yksityisellä sektorilla vähentää hiilidioksidipäästöjä, ympäristön saastumista ja vedenkulutusta sekä eläimille aiheutuvaa kärsimystä”. |
| --- | --- |

(3)

Aloitteen aiheesta, tavoitteista ja taustasta annetaan tarkempia tietoja liitteessä ja täydentävässä asiakirjassa, joissa esitetään myös yksityiskohtaiset perustelut aloitteen puolesta. Järjestäjien mukaan vegaanisen vaihtoehdon tarjoaminen saataville myytäessä elintarvikkeita ja juomia yleisölle yksityisissä ja julkisissa tiloissa edistää vegaanisen vaihtoehdon saatavuutta, auttaa torjumaan ilmastokriisiä lisäämällä kasviperäisten elintarvikkeiden kulutusta ja alentaa elintarvikkeiden hintaa. Järjestäjien mukaan ”vegaaniruuan saatavuuden helpottaminen myytäessä elintarvikkeita ja juomia julkisella ja yksityisellä sektorilla vähentää hiilidioksidipäästöjä, ympäristön saastumista ja vedenkulutusta sekä eläimille aiheutuvaa kärsimystä”.

| (4) | Kun tarkastellaan aloitteen tavoitetta asettaa elintarvikkeiden ja juomien vähittäismarkkinoiden toimijoille oikeudellinen velvoite tarjota vegaanituotteita, komissiolla on SEUT-sopimuksen 114 artiklan nojalla toimivalta esittää ehdotus säädökseksi. Lisäksi siltä osin kuin aloite voi vaikuttaa yhteisen maatalouspolitiikan mukaisiin toimenpiteisiin tai edellyttää niitä, komissiolla on SEUT-sopimuksen 43 artiklan nojalla toimivalta esittää ehdotuksia säädöksiksi. |
| --- | --- |

(4)

Kun tarkastellaan aloitteen tavoitetta asettaa elintarvikkeiden ja juomien vähittäismarkkinoiden toimijoille oikeudellinen velvoite tarjota vegaanituotteita, komissiolla on SEUT-sopimuksen 114 artiklan nojalla toimivalta esittää ehdotus säädökseksi. Lisäksi siltä osin kuin aloite voi vaikuttaa yhteisen maatalouspolitiikan mukaisiin toimenpiteisiin tai edellyttää niitä, komissiolla on SEUT-sopimuksen 43 artiklan nojalla toimivalta esittää ehdotuksia säädöksiksi.

| (5) | Mikään kansalaisaloitteen osista ei näin ollen ylitä selvästi komission toimivaltaa tehdä perussopimusten soveltamiseksi ehdotuksia unionin säädöksiksi. |
| --- | --- |

(5)

Mikään kansalaisaloitteen osista ei näin ollen ylitä selvästi komission toimivaltaa tehdä perussopimusten soveltamiseksi ehdotuksia unionin säädöksiksi.

| (6) | Tämä päätelmä ei rajoita sen arvioimista, täyttyisivätkö tässä tapauksessa konkreettiset aineelliset edellytykset, joiden perusteella komissio voi toimia, mukaan lukien suhteellisuusperiaatteen ja toissijaisuusperiaatteen noudattaminen ja perusoikeuksien mukaisuus. |
| --- | --- |

(6)

Tämä päätelmä ei rajoita sen arvioimista, täyttyisivätkö tässä tapauksessa konkreettiset aineelliset edellytykset, joiden perusteella komissio voi toimia, mukaan lukien suhteellisuusperiaatteen ja toissijaisuusperiaatteen noudattaminen ja perusoikeuksien mukaisuus.

| (7) | Järjestäjäryhmä on antanut riittävän näytön siitä, että asetuksen (EU) 2019/788 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät, ja nimennyt yhteyshenkilöt kyseisen asetuksen 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Järjestäjäryhmä on antanut riittävän näytön siitä, että asetuksen (EU) 2019/788 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät, ja nimennyt yhteyshenkilöt kyseisen asetuksen 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

| (8) | Kansalaisaloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa, eikä se ole myöskään selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen eikä Euroopan unionin perusoikeuskirjaan kirjattujen oikeuksien vastainen. |
| --- | --- |

(8)

Kansalaisaloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa, eikä se ole myöskään selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen eikä Euroopan unionin perusoikeuskirjaan kirjattujen oikeuksien vastainen.

| (9) | Kansalaisaloite ”Vegaanisia aterioita koskeva eurooppalainen kansalaisaloite” olisi näistä syistä rekisteröitävä. |
| --- | --- |

(9)

Kansalaisaloite ”Vegaanisia aterioita koskeva eurooppalainen kansalaisaloite” olisi näistä syistä rekisteröitävä.

| (10) | Se, että asetuksen (EU) 2019/788 6 artiklan 3 kohdan mukaiset rekisteröinnin edellytykset täyttyvät, ei merkitse sitä, että komissio vahvistaisi millään tavoin aloitteen sisällön paikkansapitävyyden, joka on aloitteen järjestäjäryhmän yksinomaisella vastuulla. Aloitteen sisältö ilmaisee vain järjestäjäryhmän näkemyksiä, eikä sen voida millään muotoa katsoa edustavan komission näkemyksiä, |
| --- | --- |

(10)

Se, että asetuksen (EU) 2019/788 6 artiklan 3 kohdan mukaiset rekisteröinnin edellytykset täyttyvät, ei merkitse sitä, että komissio vahvistaisi millään tavoin aloitteen sisällön paikkansapitävyyden, joka on aloitteen järjestäjäryhmän yksinomaisella vastuulla. Aloitteen sisältö ilmaisee vain järjestäjäryhmän näkemyksiä, eikä sen voida millään muotoa katsoa edustavan komission näkemyksiä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään eurooppalainen kansalaisaloite ”Vegaanisia aterioita koskeva eurooppalainen kansalaisaloite”.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kansalaisaloitteen ”Vegaanisia aterioita koskeva eurooppalainen kansalaisaloite” järjestäjäryhmälle, jota edustavat ja jonka yhteyshenkilöinä toimivat Paola SGARBAZZINI ja Nora PAGLIONICO.

Tehty Strasbourgissa 18 päivänä lokakuuta 2022.

Komission puolesta

Věra JOUROVÁ

Varapuheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 130, 17.5.2019, s. 55.

1

---

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/77 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/77

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/2054,

annettu 21 päivänä lokakuuta 2022,

biosidivalmisteen Preventol A 12 TK 50 luvan myöntämisehtoja koskevista ratkaisematta jääneistä vastalauseista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 7408)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yritys Lanxess Deutschland GmbH, jäljempänä ’hakija’, toimitti 29 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 528/2012 34 artiklan mukaisesti vastavuoroista rinnakkaista tunnustamista koskevan hakemuksen, joka koskee biosidivalmistetta Preventol A 12 TK 50, jäljempänä ’biosidivalmiste’, useiden jäsenvaltioiden, kuten Ranskan, Ruotsin ja Saksan, toimivaltaisille viranomaisille. Biosidivalmiste, joka sisältää tehoaineena propikonatsolia, on valmisteryhmään 7 kuuluva pintasäilytysaine, jota teolliset käyttäjät käyttävät vesi- ja liuotinpohjaisten maalien ja pinnoitteiden säilyttämiseen. Asetuksen (EU) N:o 528/2012 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemuksen arvioinnista vastaava viitejäsenvaltio on Alankomaat. |
| --- | --- |

(1)

Yritys Lanxess Deutschland GmbH, jäljempänä ’hakija’, toimitti 29 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 528/2012 34 artiklan mukaisesti vastavuoroista rinnakkaista tunnustamista koskevan hakemuksen, joka koskee biosidivalmistetta Preventol A 12 TK 50, jäljempänä ’biosidivalmiste’, useiden jäsenvaltioiden, kuten Ranskan, Ruotsin ja Saksan, toimivaltaisille viranomaisille. Biosidivalmiste, joka sisältää tehoaineena propikonatsolia, on valmisteryhmään 7 kuuluva pintasäilytysaine, jota teolliset käyttäjät käyttävät vesi- ja liuotinpohjaisten maalien ja pinnoitteiden säilyttämiseen. Asetuksen (EU) N:o 528/2012 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemuksen arvioinnista vastaava viitejäsenvaltio on Alankomaat.

| (2) | Saksa siirsi 16 päivänä syyskuuta 2020 vastalauseita koordinointiryhmän käsiteltäviksi ja ilmoitti, että Alankomaiden asettamilla luvan edellytyksillä ei varmisteta, että biosidivalmiste täyttää mainitun asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

(2)

Saksa siirsi 16 päivänä syyskuuta 2020 vastalauseita koordinointiryhmän käsiteltäviksi ja ilmoitti, että Alankomaiden asettamilla luvan edellytyksillä ei varmisteta, että biosidivalmiste täyttää mainitun asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa säädetyt vaatimukset.

| (3) | Koordinointiryhmän sihteeristö pyysi 17 päivänä syyskuuta 2020 muita asianomaisia jäsenvaltioita ja hakijaa toimittamaan asiasta kirjallisia huomautuksia. Hakija toimitti kirjallisia huomautuksia 29 päivänä syyskuuta 2020. Hakija osallistui koordinointiryhmässä 21 päivänä lokakuuta 2020 siirrosta käytyyn keskusteluun. |
| --- | --- |

(3)

Koordinointiryhmän sihteeristö pyysi 17 päivänä syyskuuta 2020 muita asianomaisia jäsenvaltioita ja hakijaa toimittamaan asiasta kirjallisia huomautuksia. Hakija toimitti kirjallisia huomautuksia 29 päivänä syyskuuta 2020. Hakija osallistui koordinointiryhmässä 21 päivänä lokakuuta 2020 siirrosta käytyyn keskusteluun.

| (4) | Saksa katsoo, että valmisteella käsiteltyjen tai sitä sisältävien käsiteltyjen esineiden markkinoille saattamista koskevia riskinhallintatoimenpiteitä voidaan sisällyttää biosidivalmistetta koskevaan lupaan vain, jos niihin on viitattu tehoaineen hyväksymisedellytyksissä. Koska komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2015/1609 (2) ei sisälly tarvittavia riskinhallintatoimenpiteitä valmisteella käsiteltyjen tai sitä sisältävien käsiteltyjen esineiden saattamiseksi markkinoille, Saksa katsoo, että Alankomaiden ehdottamia käsiteltyjen esineiden markkinoille saattamista koskevia riskinhallintatoimenpiteitä ei voida sisällyttää biosidivalmisteen lupaan. Näin ollen valmistetta ei Saksan mukaan pitäisi hyväksyä, koska biosidivalmisteen käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä, ei voida ottaa asianmukaisesti huomioon valmisteen luvassa. |
| --- | --- |

(4)

Saksa katsoo, että valmisteella käsiteltyjen tai sitä sisältävien käsiteltyjen esineiden markkinoille saattamista koskevia riskinhallintatoimenpiteitä voidaan sisällyttää biosidivalmistetta koskevaan lupaan vain, jos niihin on viitattu tehoaineen hyväksymisedellytyksissä. Koska komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2015/1609 (2) ei sisälly tarvittavia riskinhallintatoimenpiteitä valmisteella käsiteltyjen tai sitä sisältävien käsiteltyjen esineiden saattamiseksi markkinoille, Saksa katsoo, että Alankomaiden ehdottamia käsiteltyjen esineiden markkinoille saattamista koskevia riskinhallintatoimenpiteitä ei voida sisällyttää biosidivalmisteen lupaan. Näin ollen valmistetta ei Saksan mukaan pitäisi hyväksyä, koska biosidivalmisteen käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä, ei voida ottaa asianmukaisesti huomioon valmisteen luvassa.

| (5) | Koordinointiryhmässä ei päästy yhteisymmärrykseen Saksan esittämästä vastalauseesta, joten Alankomaat siirsi ratkaisematta jääneen vastalauseen 16 päivänä joulukuuta 2021 komission käsiteltäväksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan nojalla. Se toimitti komissiolle yksityiskohtaisen selvityksen kysymyksestä, josta jäsenvaltiot eivät olleet päässeet yhteisymmärrykseen, ja niiden erimielisyyden syistä. Kyseinen selvitys toimitettiin asianomaisille jäsenvaltioille ja hakijalle. |
| --- | --- |

(5)

Koordinointiryhmässä ei päästy yhteisymmärrykseen Saksan esittämästä vastalauseesta, joten Alankomaat siirsi ratkaisematta jääneen vastalauseen 16 päivänä joulukuuta 2021 komission käsiteltäväksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 1 kohdan nojalla. Se toimitti komissiolle yksityiskohtaisen selvityksen kysymyksestä, josta jäsenvaltiot eivät olleet päässeet yhteisymmärrykseen, ja niiden erimielisyyden syistä. Kyseinen selvitys toimitettiin asianomaisille jäsenvaltioille ja hakijalle.

| (6) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii ja iv alakohdassa säädetään, että yksi luvan myöntämisen edellytyksistä on, että kyseisen asetuksen liitteessä VI vahvistettujen biosidivalmisteista toimitettavien asiakirja-aineistojen arviointia koskevien yhteisten periaatteiden mukaisesti vahvistetaan, että biosidivalmiste ei itse eikä jäämiensä välityksellä aiheuta ympäristöön eikä ihmisten ja eläinten terveyteen vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii ja iv alakohdassa säädetään, että yksi luvan myöntämisen edellytyksistä on, että kyseisen asetuksen liitteessä VI vahvistettujen biosidivalmisteista toimitettavien asiakirja-aineistojen arviointia koskevien yhteisten periaatteiden mukaisesti vahvistetaan, että biosidivalmiste ei itse eikä jäämiensä välityksellä aiheuta ympäristöön eikä ihmisten ja eläinten terveyteen vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä.

| (7) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään, että arvioitaessa, täyttääkö biosidivalmiste kyseisen artiklan 1 kohdan b alakohdassa vahvistetut kriteerit, on otettava huomioon tavat, joilla biosidivalmisteella käsiteltyjä tai biosidivalmistetta sisältäviä käsiteltyjä esineitä voidaan käyttää. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään, että arvioitaessa, täyttääkö biosidivalmiste kyseisen artiklan 1 kohdan b alakohdassa vahvistetut kriteerit, on otettava huomioon tavat, joilla biosidivalmisteella käsiteltyjä tai biosidivalmistetta sisältäviä käsiteltyjä esineitä voidaan käyttää.

| (8) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 58 artiklan 2 kohdassa säädetään, että käsiteltyä esinettä ei saa saattaa markkinoille, ellei biosidivalmisteeseen, jolla se on käsitelty tai jota se sisältää, sisältyviä kaikkia tehoaineita ole sisällytetty mainitun asetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti laadittuun luetteloon kyseisen valmisteryhmän ja käytön osalta tai mainitun asetuksen liitteeseen I ja elleivät kaikki siinä säädetyt ehdot tai rajoitukset täyty. Alankomaat totesi, että biosidivalmisteen käytöllä olisi ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä ja jotka edellyttävät, että biosidivalmisteen lupaan sisällytetään riskinhallintatoimenpiteitä, joita sovelletaan biosidivalmisteella käsiteltyjen tai sitä sisältävien käsiteltyjen esineiden markkinoille saattamiseen ja käyttöön. Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/1609 vahvistettuihin edellytyksiin ei sisälly erityisiä riskinhallintatoimenpiteitä, jotka liittyvät propikonatsolilla käsiteltyjen tai sitä sisältävien käsiteltyjen esineiden markkinoille saattamiseen, eikä kyseisessä täytäntöönpanoasetuksessa säädetä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuudesta asettaa propikonatsolia sisältävien valmisteryhmään 7 kuuluvien biosidivalmisteiden luvissa sellaisia riskinhallintatoimenpiteitä, jotka olisivat tarpeen biosidivalmisteella käsiteltyjen tai sitä sisältävien käsiteltyjen esineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien tunnistettujen kohtuuttomien riskien torjumiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 58 artiklan 2 kohdassa säädetään, että käsiteltyä esinettä ei saa saattaa markkinoille, ellei biosidivalmisteeseen, jolla se on käsitelty tai jota se sisältää, sisältyviä kaikkia tehoaineita ole sisällytetty mainitun asetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti laadittuun luetteloon kyseisen valmisteryhmän ja käytön osalta tai mainitun asetuksen liitteeseen I ja elleivät kaikki siinä säädetyt ehdot tai rajoitukset täyty. Alankomaat totesi, että biosidivalmisteen käytöllä olisi ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia, joita ei voida hyväksyä ja jotka edellyttävät, että biosidivalmisteen lupaan sisällytetään riskinhallintatoimenpiteitä, joita sovelletaan biosidivalmisteella käsiteltyjen tai sitä sisältävien käsiteltyjen esineiden markkinoille saattamiseen ja käyttöön. Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/1609 vahvistettuihin edellytyksiin ei sisälly erityisiä riskinhallintatoimenpiteitä, jotka liittyvät propikonatsolilla käsiteltyjen tai sitä sisältävien käsiteltyjen esineiden markkinoille saattamiseen, eikä kyseisessä täytäntöönpanoasetuksessa säädetä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuudesta asettaa propikonatsolia sisältävien valmisteryhmään 7 kuuluvien biosidivalmisteiden luvissa sellaisia riskinhallintatoimenpiteitä, jotka olisivat tarpeen biosidivalmisteella käsiteltyjen tai sitä sisältävien käsiteltyjen esineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien tunnistettujen kohtuuttomien riskien torjumiseksi.

| (9) | Tutkittuaan huolellisesti kaikki tiedot komissio katsoo, että asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii ja iv alakohdan edellytysten täyttymistä biosidivalmisteen osalta ei voida varmistaa asettamalla ehtoja biosidivalmisteiden käytölle käsitellyissä esineissä asettamatta samanaikaisesti velvoitteita henkilöille, jotka saattavat markkinoille kyseisiä biosidivalmisteita sisältäviä käsiteltyjä esineitä. Koska tarvittavia edellytyksiä tai rajoituksia biosidivalmisteen turvallisen käytön varmistamiseksi – ottaen huomioon tapa, jolla biosidivalmisteella käsiteltyjä tai sitä sisältäviä käsiteltyjä esineitä saa käyttää – ei kuitenkaan ole vahvistettu täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/1609 eikä niitä voida vahvistaa biosidivalmisteen luvassa, biosidivalmisteen käytöllä käsitellyissä esineissä olisi kohtuuttomia vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön. |
| --- | --- |

(9)

Tutkittuaan huolellisesti kaikki tiedot komissio katsoo, että asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii ja iv alakohdan edellytysten täyttymistä biosidivalmisteen osalta ei voida varmistaa asettamalla ehtoja biosidivalmisteiden käytölle käsitellyissä esineissä asettamatta samanaikaisesti velvoitteita henkilöille, jotka saattavat markkinoille kyseisiä biosidivalmisteita sisältäviä käsiteltyjä esineitä. Koska tarvittavia edellytyksiä tai rajoituksia biosidivalmisteen turvallisen käytön varmistamiseksi – ottaen huomioon tapa, jolla biosidivalmisteella käsiteltyjä tai sitä sisältäviä käsiteltyjä esineitä saa käyttää – ei kuitenkaan ole vahvistettu täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/1609 eikä niitä voida vahvistaa biosidivalmisteen luvassa, biosidivalmisteen käytöllä käsitellyissä esineissä olisi kohtuuttomia vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön.

| (10) | Näin ollen komissio katsoo, että koska biosidivalmisteen turvallista käyttöä käsitellyissä esineissä ei voida varmistaa ainoastaan asettamalla ehtoja biosidivalmisteiden käytölle käsitellyissä esineissä asettamatta samanaikaisesti velvoitteita käsiteltyjä esineitä markkinoille saattaville henkilöille, valmiste ei täytä asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii ja iv alakohdassa säädettyjä edellytyksiä. |
| --- | --- |

(10)

Näin ollen komissio katsoo, että koska biosidivalmisteen turvallista käyttöä käsitellyissä esineissä ei voida varmistaa ainoastaan asettamalla ehtoja biosidivalmisteiden käytölle käsitellyissä esineissä asettamatta samanaikaisesti velvoitteita käsiteltyjä esineitä markkinoille saattaville henkilöille, valmiste ei täytä asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii ja iv alakohdassa säädettyjä edellytyksiä.

| (11) | Komissio antoi 21 päivänä kesäkuuta 2022 hakijalle asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisuuden esittää kirjallisia huomautuksia. Hakija toimitti 18 päivänä heinäkuuta 2022 kirjalliset huomautukset, jotka komission on ottanut huomioon. |
| --- | --- |

(11)

Komissio antoi 21 päivänä kesäkuuta 2022 hakijalle asetuksen (EU) N:o 528/2012 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisuuden esittää kirjallisia huomautuksia. Hakija toimitti 18 päivänä heinäkuuta 2022 kirjalliset huomautukset, jotka komission on ottanut huomioon.

| (12) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Koska biosidivalmisteen turvallista käyttöä käsitellyissä esineissä ei voida varmistaa ainoastaan asettamalla ehtoja biosidivalmisteiden käytölle käsitellyissä esineissä, biosidivalmisterekisterissä numerolla BC-HH028132-58 yksilöity biosidivalmiste ei täytä asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii ja iv alakohdassa säädettyjä edellytyksiä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 21 päivänä lokakuuta 2022.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1609, annettu 24 päivänä syyskuuta 2015, propikonatsolin hyväksymisestä vanhana tehoaineena käytettäväksi biosidivalmisteissa valmisteryhmässä 7 (EUVL L 249, 25.9.2015, s. 17).

2

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 25.10.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 275/80 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 275/80

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa

https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

E-sääntö nro 147 – Maatalousajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkentäkomponenttien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2022/2055]

Voimaantulopäivä: 2. tammikuuta 2019

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Todistusvoimainen ja oikeudellisesti sitova teksti on seuraava: ECE/TRANS/WP.29/2018/69.

Sisältö

Sääntö

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mekaanisia kytkentälaitteita tai -komponentteja koskevat yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mekaanisella kytkentälaitteella tai -komponentilla varustetun ajoneuvon hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mekaanisella kytkentälaitteella tai -komponentilla varustettuja ajoneuvoja koskevat yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Merkinnät |
| --- | --- |

7.

| 8. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin taikka ajoneuvon muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyt |
| --- | --- |

10.

| 11. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

13.

LIITTEET

| 1 | Laitteita ja komponentteja koskeva ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Ajoneuvoja koskeva ilmoitus |
| --- | --- |

2

| 3 | Esimerkki hyväksyntämerkistä |
| --- | --- |

3

| 4 | Esimerkkejä ominaisarvojen merkitsemisestä |
| --- | --- |

4

| 5 | Luokkien T, R ja S ajoneuvojen mekaanisia kytkentälaitteita ja -komponentteja koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

5

| 6 | Luokkien T, R ja S ajoneuvojen mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien testaus |
| --- | --- |

6

| 7 | Asentaminen ja erityisvaatimukset |
| --- | --- |

7

1.   SOVELTAMISALA

| 1.1 | Tässä säännössä määritellään vaatimukset, jotka mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien on täytettävä, jotta ne katsotaan kansainvälisesti yhteensopiviksi ja keskenään vaihtokelpoisiksi. |
| --- | --- |

1.1

Tässä säännössä määritellään vaatimukset, jotka mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien on täytettävä, jotta ne katsotaan kansainvälisesti yhteensopiviksi ja keskenään vaihtokelpoisiksi.

| 1.2 | Tätä sääntöä sovelletaan laitteisiin ja komponentteihin, jotka on tarkoitettu luokkien T, R tai S (1) ajoneuvoihin (maatalousajoneuvot), jotka puolestaan on tarkoitettu muodostamaan ajoneuvoyhdistelmiä (2). |
| --- | --- |

1.2

Tätä sääntöä sovelletaan laitteisiin ja komponentteihin, jotka on tarkoitettu luokkien T, R tai S (1

2

| 1.3 | Tätä sääntöä sovelletaan |
| --- | --- |

1.3

Tätä sääntöä sovelletaan

| 1.3.1 | kohdassa 2.2 määriteltyihin standardinmukaisiin laitteisiin ja komponentteihin |
| --- | --- |

1.3.1

kohdassa 2.2 määriteltyihin standardinmukaisiin laitteisiin ja komponentteihin

| 1.3.2 | kohdassa 2.3 määriteltyihin ei-standardinmukaisiin laitteisiin ja komponentteihin |
| --- | --- |

1.3.2

kohdassa 2.3 määriteltyihin ei-standardinmukaisiin laitteisiin ja komponentteihin

| 1.3.3 | kohdassa 2.4 määriteltyihin sekalaisiin ei-standardinmukaisiin laitteisiin ja komponentteihin. |
| --- | --- |

1.3.3

kohdassa 2.4 määriteltyihin sekalaisiin ei-standardinmukaisiin laitteisiin ja komponentteihin.

| 1.4 | Tätä sääntöä ei sovelleta nostolaitteisiin (kolmipistenostolaite) eikä traktorin vetovarsiin ja niiden ja vedettävän ajoneuvon välisiin liitoksiin. |
| --- | --- |

1.4

Tätä sääntöä ei sovelleta nostolaitteisiin (kolmipistenostolaite) eikä traktorin vetovarsiin ja niiden ja vedettävän ajoneuvon välisiin liitoksiin.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Mekaanisella kytkentälaitteella ja -komponentilla’ tarkoitetaan kaikkia moottoriajoneuvon ja perävaunun rungossa, korirakenteen kantavissa osissa ja alustassa olevia osia ja laitteita, joilla ajoneuvo ja perävaunu on liitetty yhteen niin, että muodostuu täysperävaunu- tai puoliperävaunuyhdistelmä. Tähän kuuluvat myös kiinteät, siirrettävät tai irrotettavat osat, jotka on tarkoitettu mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin kiinnittämistä tai käyttöä varten. |
| --- | --- |

2.1

’Mekaanisella kytkentälaitteella ja -komponentilla

| 2.1.1 | Kytkentämenetelmän automaattisuuden vaatimus täyttyy, jos vetoajoneuvon peruuttaminen perävaunua vasten riittää kytkentälaitteen täydelliseen ja oikeaan kiinnittämiseen, automaattiseen lukitsemiseen ja lukituslaitteiden oikean kiinnittymisen osoittamiseen ilman ulkoisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.1.1

Kytkentämenetelmän automaattisuuden vaatimus täyttyy, jos vetoajoneuvon peruuttaminen perävaunua vasten riittää kytkentälaitteen täydelliseen ja oikeaan kiinnittämiseen, automaattiseen lukitsemiseen ja lukituslaitteiden oikean kiinnittymisen osoittamiseen ilman ulkoisia toimenpiteitä.

| 2.2 | ’Standardinmukaiset mekaaniset kytkentälaitteet ja -komponentit’ vastaavat mitoitukseltaan ja ominaisarvoiltaan tässä säännössä annettuja arvoja. Ne ovat valmistajasta riippumatta luokassaan keskenään vaihtokelpoisia asennusmittojen osalta, ja ne voidaan liittää standardinmukaisiin mekaanisiin kytkentälaitteisiin ja -komponentteihin liitteen 5 taulukon 2 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2

’Standardinmukaiset mekaaniset kytkentälaitteet ja -komponentit

| 2.3 | ’Ei-standardinmukaiset kytkentälaitteet ja -komponentit’ eivät täysin vastaa mitoitukseltaan ja ominaisarvoiltaan tässä säännössä annettuja arvoja, mutta ne voidaan liittää asianomaisen luokan standardinmukaisiin kytkentälaitteisiin ja -komponentteihin. |
| --- | --- |

2.3

’Ei-standardinmukaiset kytkentälaitteet ja -komponentit

| 2.4 | ’Sekalaiset ei-standardinmukaiset kytkentälaitteet ja -komponentit’ eivät vastaa mitoitukseltaan ja ominaisarvoiltaan tässä säännössä annettuja arvoja, eikä niitä voida liittää standardinmukaisiin kytkentälaitteisiin ja -komponentteihin. Näitä ovat esimerkiksi laitteet, jotka eivät vastaa mitään kohdassa 2.6 luetelluista luokista a–r mutta jotka ovat voimassa olevien kansallisten ja kansainvälisten standardien mukaisia. |
| --- | --- |

2.4

’Sekalaiset ei-standardinmukaiset kytkentälaitteet ja -komponentit

| 2.5 | Vetorungot voivat koostua useammasta kuin yhdestä komponentista, ja niiden korkeus voi olla säädettävissä pikasäätimellä tai tappien avulla.
  Tätä sääntöä sovelletaan vetorunkoihin, jotka ovat erillisiä yksiköitä eivätkä traktorin rakenneosia. |
| --- | --- |

2.5

Vetorungot voivat koostua useammasta kuin yhdestä komponentista, ja niiden korkeus voi olla säädettävissä pikasäätimellä tai tappien avulla.

Tätä sääntöä sovelletaan vetorunkoihin, jotka ovat erillisiä yksiköitä eivätkä traktorin rakenneosia.

| 2.6 | Mekaaniset kytkentälaitteet ja -komponentit luokitellaan tyypin mukaan seuraavasti:







  2.6.1 | Luokka a80 | Vetokuula 80 ja pidikelevy, jotka sisältävät pallomaisen laitteen ja kiinnikkeet vetoajoneuvossa perävaunun kytkemiseksi kuulan muotoisen kauhamaisen vetopään 80 avulla. |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.6.2 | Luokka b80 | Vetopäässä 80 on 80 mm:n kuulakuppi, joka on kiinnitetty perävaunun vetoaisaan vetokuulaan 80 kytkemiseksi. |
| 2.6.3 | Luokka c40 | Haarukkatyyppiset vetoaisakytkimet, joissa on tappi (halkaisija 30–38 mm), kita ja automaattinen tai ei-automaattinen sulku- ja lukitustappi vetoajoneuvossa perävaunun kiinnittämiseksi kytkentärenkaan avulla. |
| 2.6.4 | Luokka d40-1 | Vetosilmukka 40, jonka nimellispaksuus on 30,5 mm ja jossa on halkaisijaltaan 30–38 mm:n tapille sopiva lieriömäinen reikä ja joka on kiinnitetty perävaunun vetoaisaan haarukkatyyppiseen kytkimeen kiinnittämiseksi. |
| 2.6.5 | Luokka d40-2 | Vetosilmukka 40, jonka nimellispaksuus on 42 mm ja jossa on halkaisijaltaan 30–38 mm:n tapille sopiva lieriömäinen reikä ja joka on kiinnitetty perävaunun vetoaisaan haarukkatyyppiseen kytkimeen kiinnittämiseksi. |
| 2.6.6 | Luokka d50 | Rengasmainen vetosilmukka, jossa on halkaisijaltaan 50 mm:n reikä ja joka on asennettu perävaunun vetoaisaan vetokoukkuun (luokka g) tai piton-tyyppiseen kytkimeen (luokka h) kytkemistä varten. |
| 2.6.6.1 | Luokka d50-1 | Rengasmainen vetosilmukka, jonka poikkileikkauksen nimellishalkaisija on 30 mm, jossa on halkaisijaltaan 50 mm:n reikä ja joka on asennettu perävaunun vetoaisaan vetokoukkuun (luokka g) tai piton-tyyppiseen kytkimeen (luokka h) kytkemistä varten. |
| 2.6.6.2 | Luokka d50-2 | Rengasmainen vetosilmukka, jonka poikkileikkauksen nimellishalkaisija on enintään 41 mm, jossa on halkaisijaltaan 50 mm:n reikä ja joka on asennettu perävaunun vetoaisaan vetokoukkuun (luokka g) kytkemiseksi. |
| 2.6.7 | Luokka e | Ei-standardinmukaiset vetoaisat, joita ovat haarukkatyyppiset ja muut vetoaisat, työntölaitteet ja vastaavat varusteet kiinnitettyinä vedettävän ajoneuvon eteen tai ajoneuvon alustaan ja jotka soveltuvat kytkemiseen vetoajoneuvoon kytkentärenkaan avulla. Vetosilmukat, kuulan muotoiset kauhamaiset vetopäät tai niiden kaltaiset kytkentälaitteet.
  Vetoaisa voi olla nivelletty, jolloin se liikkuu vapaasti pystytasossa eikä kanna pystysuuntaista kuormaa, tai kiinteä pystysuunnassa, jolloin se kantaa pystysuuntaista kuormaa (jäykkä vetoaisa). Jäykät vetoaisat voivat olla täysin jäykkiä tai jousitettuja tai säädettäviä (esim. hydraulisesti).
  Vetoaisat voivat sisältää myös useamman kuin yhden komponentin ja olla säädettäviä tai taivutettuja. |
| 2.6.8 | Luokka f | Ei-standardinmukaiset vetorungot, joita ovat kaikki komponentit ja laitteet, jotka on sijoitettu kytkentälaitteiden, kuten haarukka- tai kuulakytkimen, ja traktorin takaosan (esim. voimansiirto, kantava korirakenne tai alusta) väliin. |
| 2.6.9 | Luokka g | Vetokoukut, joissa on pidikelevy ja laskulaite, jota käytetään ulkoisella teholla kauko-ohjattavaa kytkentää ja kytkennän irrottamista varten, perävaunuun kytkemiseksi vetosilmukoilla. |
| 2.6.10 | Luokka h | Pidikelevyllä varustetut piton-tyyppiset kytkimet, jotka on kytketty perävaunuun vetosilmukoilla. |
| 2.6.11 | Luokka i | Traktorin vetoaisakytkimet, jotka eivät pyöri pitkittäisakselin ympäri. |
| 2.6.12 | Luokka j | Vetosilmukat, jotka on asennettu perävaunun vetoaisaan kytkettäviksi traktorin vetoaisaan (luokka i). |
| 2.6.13 | Luokka q | Haarukkatyyppiset vetoaisakytkimet, jotka eivät pyöri pitkittäisakselin ympäri. |
| 2.6.14 | Luokka r | Vetosilmukka, joka pyörii pitkittäisakselin ympäri, joka on poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoinen ja joka on asennettu perävaunun vetoaisaan ei-kääntyviin haarukkakytkimiin kiinnittymistä varten (luokka q). |
| 2.6.15 | Luokka s | Kytkentälaitteet ja -komponentit, jotka eivät vastaa mitään luokista a–r ja joita käytetään erityissovelluksissa ja jotka yleensä kuuluvat voimassa olevien kansallisten tai kansainvälisten standardien piiriin (sovelletaan vain tietyissä maissa). |

2.6

Mekaaniset kytkentälaitteet ja -komponentit luokitellaan tyypin mukaan seuraavasti:

2.6.1

Luokka a80

Vetokuula 80 ja pidikelevy, jotka sisältävät pallomaisen laitteen ja kiinnikkeet vetoajoneuvossa perävaunun kytkemiseksi kuulan muotoisen kauhamaisen vetopään 80 avulla.

2.6.2

Luokka b80

Vetopäässä 80 on 80 mm:n kuulakuppi, joka on kiinnitetty perävaunun vetoaisaan vetokuulaan 80 kytkemiseksi.

2.6.3

Luokka c40

Haarukkatyyppiset vetoaisakytkimet, joissa on tappi (halkaisija 30–38 mm), kita ja automaattinen tai ei-automaattinen sulku- ja lukitustappi vetoajoneuvossa perävaunun kiinnittämiseksi kytkentärenkaan avulla.

2.6.4

Luokka d40-1

Vetosilmukka 40, jonka nimellispaksuus on 30,5 mm ja jossa on halkaisijaltaan 30–38 mm:n tapille sopiva lieriömäinen reikä ja joka on kiinnitetty perävaunun vetoaisaan haarukkatyyppiseen kytkimeen kiinnittämiseksi.

2.6.5

Luokka d40-2

Vetosilmukka 40, jonka nimellispaksuus on 42 mm ja jossa on halkaisijaltaan 30–38 mm:n tapille sopiva lieriömäinen reikä ja joka on kiinnitetty perävaunun vetoaisaan haarukkatyyppiseen kytkimeen kiinnittämiseksi.

2.6.6

Luokka d50

Rengasmainen vetosilmukka, jossa on halkaisijaltaan 50 mm:n reikä ja joka on asennettu perävaunun vetoaisaan vetokoukkuun (luokka g) tai piton-tyyppiseen kytkimeen (luokka h) kytkemistä varten.

2.6.6.1

Luokka d50-1

Rengasmainen vetosilmukka, jonka poikkileikkauksen nimellishalkaisija on 30 mm, jossa on halkaisijaltaan 50 mm:n reikä ja joka on asennettu perävaunun vetoaisaan vetokoukkuun (luokka g) tai piton-tyyppiseen kytkimeen (luokka h) kytkemistä varten.

2.6.6.2

Luokka d50-2

Rengasmainen vetosilmukka, jonka poikkileikkauksen nimellishalkaisija on enintään 41 mm, jossa on halkaisijaltaan 50 mm:n reikä ja joka on asennettu perävaunun vetoaisaan vetokoukkuun (luokka g) kytkemiseksi.

2.6.7

Luokka e

Ei-standardinmukaiset vetoaisat, joita ovat haarukkatyyppiset ja muut vetoaisat, työntölaitteet ja vastaavat varusteet kiinnitettyinä vedettävän ajoneuvon eteen tai ajoneuvon alustaan ja jotka soveltuvat kytkemiseen vetoajoneuvoon kytkentärenkaan avulla. Vetosilmukat, kuulan muotoiset kauhamaiset vetopäät tai niiden kaltaiset kytkentälaitteet.

Vetoaisa voi olla nivelletty, jolloin se liikkuu vapaasti pystytasossa eikä kanna pystysuuntaista kuormaa, tai kiinteä pystysuunnassa, jolloin se kantaa pystysuuntaista kuormaa (jäykkä vetoaisa). Jäykät vetoaisat voivat olla täysin jäykkiä tai jousitettuja tai säädettäviä (esim. hydraulisesti).

Vetoaisat voivat sisältää myös useamman kuin yhden komponentin ja olla säädettäviä tai taivutettuja.

2.6.8

Luokka f

Ei-standardinmukaiset vetorungot, joita ovat kaikki komponentit ja laitteet, jotka on sijoitettu kytkentälaitteiden, kuten haarukka- tai kuulakytkimen, ja traktorin takaosan (esim. voimansiirto, kantava korirakenne tai alusta) väliin.

2.6.9

Luokka g

Vetokoukut, joissa on pidikelevy ja laskulaite, jota käytetään ulkoisella teholla kauko-ohjattavaa kytkentää ja kytkennän irrottamista varten, perävaunuun kytkemiseksi vetosilmukoilla.

2.6.10

Luokka h

Pidikelevyllä varustetut piton-tyyppiset kytkimet, jotka on kytketty perävaunuun vetosilmukoilla.

2.6.11

Luokka i

Traktorin vetoaisakytkimet, jotka eivät pyöri pitkittäisakselin ympäri.

2.6.12

Luokka j

Vetosilmukat, jotka on asennettu perävaunun vetoaisaan kytkettäviksi traktorin vetoaisaan (luokka i).

2.6.13

Luokka q

Haarukkatyyppiset vetoaisakytkimet, jotka eivät pyöri pitkittäisakselin ympäri.

2.6.14

Luokka r

Vetosilmukka, joka pyörii pitkittäisakselin ympäri, joka on poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoinen ja joka on asennettu perävaunun vetoaisaan ei-kääntyviin haarukkakytkimiin kiinnittymistä varten (luokka q).

2.6.15

Luokka s

Kytkentälaitteet ja -komponentit, jotka eivät vastaa mitään luokista a–r ja joita käytetään erityissovelluksissa ja jotka yleensä kuuluvat voimassa olevien kansallisten tai kansainvälisten standardien piiriin (sovelletaan vain tietyissä maissa).

| 2.7 | ’Kauko-ohjauslaitteet’ ovat laitteita ja komponentteja, jotka mahdollistavat kytkentälaitteiden käyttämisen ajoneuvon sivusta tai ohjaamosta. |
| --- | --- |

2.7

’Kauko-ohjauslaitteet

| 2.8 | ’Kauko-osoittimet’ ovat laitteita ja komponentteja, jotka osoittavat ohjaamossa, että kytkentä on tehty ja turvalaitteet ovat kytkeytyneet asianmukaisesti. |
| --- | --- |

2.8

’Kauko-osoittimet

| 2.9 | ’Kytkentälaitteen tai -komponentin tyypillä’ tarkoitetaan laitteita tai komponentteja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta: |
| --- | --- |

2.9

’Kytkentälaitteen tai -komponentin tyypillä

| 2.9.1 | valmistajan tai toimittajan kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

2.9.1

valmistajan tai toimittajan kauppanimi tai tavaramerkki

| 2.9.2 | kohdassa 2.6 määritelty kytkentälaitteen tai -komponentin luokka |
| --- | --- |

2.9.2

kohdassa 2.6 määritelty kytkentälaitteen tai -komponentin luokka

| 2.9.3 | muoto, keskeiset mitat tai muu perustavaa laatua oleva ero rakenteessa tai materiaaleissa ja |
| --- | --- |

2.9.3

muoto, keskeiset mitat tai muu perustavaa laatua oleva ero rakenteessa tai materiaaleissa ja

| 2.9.4 | ominaisarvot D, Dc, S, Av ja V, jotka määritetään kohdassa 2.10. |
| --- | --- |

2.9.4

ominaisarvot D, Dc

v

| 2.10 | Ominaisarvot D, Dc, S, Av ja V määritellään seuraavasti: |
| --- | --- |

2.10

Ominaisarvot D, Dc

v

| 2.10.1 | Arvo D tai Dc on vetoajoneuvon ja perävaunun välisen vaakasuuntaisen voiman teoreettinen vertailuvoima, ja sitä käytetään vaakasuuntaisten voimien laskentaperustana dynaamisissa testeissä.
  Niiden mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien osalta, joita ei ole suunniteltu kestämään niihin kohdistuvia pystysuuntaisia kuormia, arvo on seuraava:





  Kohdassa 2.12 määriteltyihin jäykällä vetoaisalla varustettuihin perävaunuihin tarkoitettujen mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien osalta arvo on seuraava:





  jossa






  T | on vetoajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa tonneina. Soveltuvissa tapauksissa tähän sisältyy jäykällä vetoaisalla varustetun perävaunun aiheuttama pystysuuntainen kuorma (3). |
| --- | --- | --- |
| R | on täysperävaunun, jonka vetoaisa voi liikkua vapaasti pystytasossa, tai puoliperävaunun suurin teknisesti sallittu massa tonneina3. |
| C | on kuorma, joka välittyy kohdan 2.12 mukaisen jäykällä vetoaisalla varustetun perävaunun akselista tai akseleista maahan, kun perävaunu on kytkettynä vetoajoneuvoon ja kuormitettuna suurimmalla teknisesti sallitulla massalla2. |
| g | on putoamiskiihtyvyys (arvoksi oletettu 9,81 m/s2). |
| S | määritellään kohdassa 2.10.2. |

2.10.1

Arvo D tai Dc

Niiden mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien osalta, joita ei ole suunniteltu kestämään niihin kohdistuvia pystysuuntaisia kuormia, arvo on seuraava:

Formula

Kohdassa 2.12 määriteltyihin jäykällä vetoaisalla varustettuihin perävaunuihin tarkoitettujen mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien osalta arvo on seuraava:

Formula

jossa

T

on vetoajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa tonneina. Soveltuvissa tapauksissa tähän sisältyy jäykällä vetoaisalla varustetun perävaunun aiheuttama pystysuuntainen kuorma (3).

3

R

on täysperävaunun, jonka vetoaisa voi liikkua vapaasti pystytasossa, tai puoliperävaunun suurin teknisesti sallittu massa tonneina3.

3

C

on kuorma, joka välittyy kohdan 2.12 mukaisen jäykällä vetoaisalla varustetun perävaunun akselista tai akseleista maahan, kun perävaunu on kytkettynä vetoajoneuvoon ja kuormitettuna suurimmalla teknisesti sallitulla massalla2.

2

g

on putoamiskiihtyvyys (arvoksi oletettu 9,81 m/s2).

2

S

määritellään kohdassa 2.10.2.

| 2.10.2 | S-arvo on kohdassa 2.12 määritellystä jäykällä vetoaisalla varustetusta perävaunusta staattisissa olosuhteissa kytkentään pystysuuntaisesti kohdistuva massa kilogrammoina, kun perävaunu on kuormitettu suurimpaan teknisesti sallittuun massaansa3. |
| --- | --- |

2.10.2

S-arvo on kohdassa 2.12 määritellystä jäykällä vetoaisalla varustetusta perävaunusta staattisissa olosuhteissa kytkentään pystysuuntaisesti kohdistuva massa kilogrammoina, kun perävaunu on kuormitettu suurimpaan teknisesti sallittuun massaansa3

| 2.10.3 | Av-arvo on ohjaavan akselin suurin sallittu akselimassa tonneina, kun kyseessä ovat nivelletyillä vetoaisoilla varustetut perävaunut. |
| --- | --- |

2.10.3

Av

| 2.10.4 | V-arvo on sen pystysuuntaisen voiman amplitudin teoreettinen vertailuvoima, jonka aiheuttaa kytkimelle jäykällä vetoaisalla varustettu perävaunu, jonka suurin teknisesti sallittu massa on suurempi kuin 3,5 tonnia. V-arvo otetaan pystysuuntaisten voimien laskentaperustaksi dynaamisissa testeissä. |
| --- | --- |

2.10.4

V-arvo on sen pystysuuntaisen voiman amplitudin teoreettinen vertailuvoima, jonka aiheuttaa kytkimelle jäykällä vetoaisalla varustettu perävaunu, jonka suurin teknisesti sallittu massa on suurempi kuin 3,5 tonnia. V-arvo otetaan pystysuuntaisten voimien laskentaperustaksi dynaamisissa testeissä.

Formula

| 2.11 | Tämän säännön liitteessä 6 käytetyt symbolit ja määritelmät







  Av | = | ohjaavan akselin suurin sallittu akselimassa tonneina, kun kyseessä ovat nivelletyillä vetoaisoilla varustetut perävaunut. |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | jäykällä vetoaisalla varustetun perävaunun massa tonneina (ks. tämän säännön kohta 2.10.1). |
| D | = | D-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.10.1). |
| Dc | = | jäykällä vetoaisalla varustetun perävaunun Dc-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.10.1). |
| R | = | vedettävän ajoneuvon massa tonneina (ks. tämän säännön kohta 2.10.1). |
| T | = | vetoajoneuvon massa tonneina (ks. tämän säännön kohta 2.10.1). |
| Fs | = | staattinen nostava voima (kN). |
| Fh | = | ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisen testivoiman vaakakomponentti (kN). |
| Fv | = | testivoiman pystykomponentti (kN). |
| S | = | staattinen pystysuuntainen massa (kg). |
| V | = | V-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.10.4). |
| g | = | painovoimasta aiheutuva kiihtyvyys (arvoksi otettu 9,81 m/s2). |
| vmax | = | vmax on ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus, jolla ajoneuvo kytkentälaitteineen testataan ja hyväksytään tämän säännön mukaisesti. |

2.11

Tämän säännön liitteessä 6 käytetyt symbolit ja määritelmät

Av

v

=

ohjaavan akselin suurin sallittu akselimassa tonneina, kun kyseessä ovat nivelletyillä vetoaisoilla varustetut perävaunut.

C

=

jäykällä vetoaisalla varustetun perävaunun massa tonneina (ks. tämän säännön kohta 2.10.1).

D

=

D-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.10.1).

Dc

c

=

jäykällä vetoaisalla varustetun perävaunun Dc-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.10.1).

c

R

=

vedettävän ajoneuvon massa tonneina (ks. tämän säännön kohta 2.10.1).

T

=

vetoajoneuvon massa tonneina (ks. tämän säännön kohta 2.10.1).

Fs

s

=

staattinen nostava voima (kN).

Fh

h

=

ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisen testivoiman vaakakomponentti (kN).

Fv

v

=

testivoiman pystykomponentti (kN).

S

=

staattinen pystysuuntainen massa (kg).

V

=

V-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.10.4).

g

=

painovoimasta aiheutuva kiihtyvyys (arvoksi otettu 9,81 m/s2).

2

vmax

max

=

vmax on ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus, jolla ajoneuvo kytkentälaitteineen testataan ja hyväksytään tämän säännön mukaisesti.

max

Alaindeksit:

| O | = | suurin testivoima |
| --- | --- | --- |
| U | = | pienin testivoima |
| s | = | staattinen voima |
| h | = | vaakasuuntainen |
| p | = | tykyttävä |
| res | = | resultantti |
| v | = | pystysuuntainen |
| w | = | vaihtuva voima |

O

=

suurin testivoima

U

=

pienin testivoima

s

=

staattinen voima

h

=

vaakasuuntainen

p

=

tykyttävä

res

=

resultantti

v

=

pystysuuntainen

w

=

vaihtuva voima

| 2.12 | ’Jäykällä vetoaisalla varustetulla perävaunulla’ tarkoitetaan vedettävää ajoneuvoa, jossa on yksi akseli tai akseliryhmä ja vetoaisa, joka ei pyöri ajoneuvoon nähden tai joka voi (esimerkiksi) ripustusjärjestelmän vuoksi pyöriä vain rajoitetusti yhden akselin ympäri – tienpinnan suuntaisesti ja kulkusuuntaan nähden vaakatasossa – ja pystyy näin ollen siirtämään pystysuuntaisia voimia vetoajoneuvoon. Vetoajoneuvo kantaa osan tällaisen perävaunun painosta. Hydraulisesti säädettävää nivellettyä vetoaisaa pidetään jäykkänä vetoaisana (4). |
| --- | --- |

2.12

’Jäykällä vetoaisalla varustetulla perävaunulla

4

| 2.13 | ’Varmistetulla mekaanisella kiinnityksellä’ tarkoitetaan sitä, että laitteen ja sen osien rakenteen ja geometrian on oltava sellaisia, että kytkentä ei avaudu tai irtoa minkään sellaisen voiman tai sellaisten voimakomponenttien vaikutuksesta, joka tai jotka voivat kohdistua kytkentään normaalin käytön tai testauksen aikana. |
| --- | --- |

2.13

’Varmistetulla mekaanisella kiinnityksellä

| 2.14 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisten olennaisten seikkojen osalta, kuten rakenne, mitat ja muoto ja materiaalit niillä alueilla, joihin mekaaniset kytkentälaitteet tai -komponentit on kiinnitetty. Tämä koskee sekä vetoajoneuvoa että perävaunua. |
| --- | --- |

2.14

’Ajoneuvotyypillä

3.   MEKAANISEN KYTKENTÄLAITTEEN TAI -KOMPONENTIN HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Hyväksyntähakemuksen tekee kauppanimen tai tavaramerkin omistaja tai tämän valtuutettu edustaja. |
| --- | --- |

3.1

Hyväksyntähakemuksen tekee kauppanimen tai tavaramerkin omistaja tai tämän valtuutettu edustaja.

| 3.2 | Kunkin mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypistä on hakemuksessa ilmoitettava seuraavassa luetellut tiedot esimerkiksi liitteessä 1 olevalla ilmoituslomakkeella: |
| --- | --- |

3.2

Kunkin mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypistä on hakemuksessa ilmoitettava seuraavassa luetellut tiedot esimerkiksi liitteessä 1 olevalla ilmoituslomakkeella:

| 3.2.1 | Tiedot kaikista kytkentälaitteessa tai -komponentissa olevista valmistajan tai toimittajan tavaramerkeistä tai muista merkeistä. |
| --- | --- |

3.2.1

Tiedot kaikista kytkentälaitteessa tai -komponentissa olevista valmistajan tai toimittajan tavaramerkeistä tai muista merkeistä.

| 3.2.2 | Piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset laitteen tai komponentin määrittelemiseksi ja joista käy ilmi, miten laite tai komponentti kiinnitetään ajoneuvoon. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja muille kohdassa 7 esitetyille merkinnöille varatut paikat. |
| --- | --- |

3.2.2

Piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset laitteen tai komponentin määrittelemiseksi ja joista käy ilmi, miten laite tai komponentti kiinnitetään ajoneuvoon. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja muille kohdassa 7 esitetyille merkinnöille varatut paikat.

| 3.2.3 | Tiedot arvoista D, Dc, S, Av ja V, tapauksen mukaan, kohdan 2.10 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2.3

Tiedot arvoista D, Dc

v

| 3.2.3.1 | Kytkentälaitteiden ominaisarvojen on oltava vähintään vastaavat kuin ne, joita sovelletaan vetoajoneuvojen, perävaunujen ja yhdistelmien suurimpiin sallittuihin massoihin. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Kytkentälaitteiden ominaisarvojen on oltava vähintään vastaavat kuin ne, joita sovelletaan vetoajoneuvojen, perävaunujen ja yhdistelmien suurimpiin sallittuihin massoihin.

| 3.2.4 | Laitteen tai komponentin yksityiskohtainen tekninen kuvaus, jossa eritellään varsinkin tyyppi ja käytetyt materiaalit. |
| --- | --- |

3.2.4

Laitteen tai komponentin yksityiskohtainen tekninen kuvaus, jossa eritellään varsinkin tyyppi ja käytetyt materiaalit.

| 3.2.5 | Tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen vaatimusten mukaiset näytekappaleet. |
| --- | --- |

3.2.5

Tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen vaatimusten mukaiset näytekappaleet.

| 3.2.6 | Kaikkien näytekappaleiden on oltava täysin viimeisteltyjä ja niissä on oltava lopullinen pintakäsittely. Jos lopullinen pintakäsittely kuitenkin on maalaaminen tai epoksijauhepinnoitus, se on jätettävä pois. |
| --- | --- |

3.2.6

Kaikkien näytekappaleiden on oltava täysin viimeisteltyjä ja niissä on oltava lopullinen pintakäsittely. Jos lopullinen pintakäsittely kuitenkin on maalaaminen tai epoksijauhepinnoitus, se on jätettävä pois.

4.   MEKAANISIA KYTKENTÄLAITTEITA TAI -KOMPONENTTEJA KOSKEVAT YLEISET VAATIMUKSET

| 4.1 | Jokaisen näytekappaleen on täytettävä liitteiden 5 ja 6 mitoitusta ja lujuutta koskevat vaatimukset. Liitteessä 6 määritellyissä testeissä ei saa ilmetä halkeamia, murtumia tai liiallista pysyvää muodonmuutosta, joka olisi haitallista laitteen tai komponentin moitteettomalle toiminnalle. |
| --- | --- |

4.1

Jokaisen näytekappaleen on täytettävä liitteiden 5 ja 6 mitoitusta ja lujuutta koskevat vaatimukset. Liitteessä 6 määritellyissä testeissä ei saa ilmetä halkeamia, murtumia tai liiallista pysyvää muodonmuutosta, joka olisi haitallista laitteen tai komponentin moitteettomalle toiminnalle.

| 4.2 | Kaikki mekaanisten kytkentälaitteiden tai -komponenttien osat, joiden pettäminen voi aiheuttaa ajoneuvon ja perävaunun kytkennän irtoamisen, on oltava valmistettu teräksestä tai valuraudasta. Muita materiaaleja voi käyttää, jos valmistaja on osoittanut vastaavuuden tavalla, jonka tätä sääntöä soveltavan sopimuspuolen tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos hyväksyy. |
| --- | --- |

4.2

Kaikki mekaanisten kytkentälaitteiden tai -komponenttien osat, joiden pettäminen voi aiheuttaa ajoneuvon ja perävaunun kytkennän irtoamisen, on oltava valmistettu teräksestä tai valuraudasta. Muita materiaaleja voi käyttää, jos valmistaja on osoittanut vastaavuuden tavalla, jonka tätä sääntöä soveltavan sopimuspuolen tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos hyväksyy.

| 4.3 | Mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien on oltava turvallisia käyttää, ja yhden henkilön on voitava tehdä ja irrottaa kytkentä ilman työkaluja. Perävaunuihin, joiden suurin teknisesti sallittu massa on yli 3,5 tonnia, tarkoitettujen kytkentälaitteiden on oltava yhtä seuraavista tyypeistä:






  a) | kytkentälaitteessa on kohdassa 2.2 määritelty automaattinen kytkentä tai |
| --- | --- | --- |

4.3

Mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien on oltava turvallisia käyttää, ja yhden henkilön on voitava tehdä ja irrottaa kytkentä ilman työkaluja. Perävaunuihin, joiden suurin teknisesti sallittu massa on yli 3,5 tonnia, tarkoitettujen kytkentälaitteiden on oltava yhtä seuraavista tyypeistä:

a)

kytkentälaitteessa on kohdassa 2.2 määritelty automaattinen kytkentä tai

| b) | kytkentälaitteessa on automaattinen kytkentä- ja lukitusprosessi, joka vie käynnistyneen kytkentäprosessin automaattisesti päätökseen, ja lukittu asento ilmoitetaan kuljettajan näkökentässä tai |
| --- | --- |

b)

kytkentälaitteessa on automaattinen kytkentä- ja lukitusprosessi, joka vie käynnistyneen kytkentäprosessin automaattisesti päätökseen, ja lukittu asento ilmoitetaan kuljettajan näkökentässä tai

| c) | kytkentälaite on käsikäyttöisesti lukittava ja varmistettava ilman automatisointia tai itselukkiutuvaa laitetta. |
| --- | --- |

c)

kytkentälaite on käsikäyttöisesti lukittava ja varmistettava ilman automatisointia tai itselukkiutuvaa laitetta.

| 4.4 | Mekaaniset kytkentälaitteet ja -komponentit on suunniteltava ja valmistettava siten, että ne tavallisessa käytössä, oikein huollettuina ja kuluvat osat vaihdettuina toimivat jatkuvasti tyydyttävästi ja säilyttävät tässä säännössä määrätyt ominaisuutensa. |
| --- | --- |

4.4

Mekaaniset kytkentälaitteet ja -komponentit on suunniteltava ja valmistettava siten, että ne tavallisessa käytössä, oikein huollettuina ja kuluvat osat vaihdettuina toimivat jatkuvasti tyydyttävästi ja säilyttävät tässä säännössä määrätyt ominaisuutensa.

| 4.5 | Kaikki kytkentälaitteet ja -komponentit on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten, ja suljetun asennon on oltava varmistettu vähintään yhdellä varmistetulla mekaanisella kiinnityksellä, jollei liitteessä 5 ole esitetty lisävaatimuksia. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää kahta tai useampaa erillistä laitetta kytkennän pitävyyden varmistamiseksi, mutta kukin näistä laitteista on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten ja testattava erikseen liitteen 6 vaatimusten mukaisesti. Varmistetun mekaanisen kiinnityksen on oltava kohdan 2.13 määritelmän mukainen.
  Jousivoimia voidaan käyttää vain kytkentälaitteen sulkemiseen ja sen estämiseen, että tärinä siirtäisi laitteen rakenneosia niin, että kytkentä voisi avautua tai irrota.
  Minkään yksittäisen jousen rikkoutuminen tai puuttuminen ei saa aiheuttaa koko laitteen avautumista tai irtoamista.
  Jos kaukonäyttölaitteet on asennettu ajoneuvon ohjaamoon, niiden on oltava selkeitä ja kuljettajan näkökentässä.
  Jos kaukonäyttölaitteet on asennettu ajoneuvon kylkeen, niiden on oltava pysyviä ja selkeitä. Kaukonäyttölaitteen on toimittava automaattisesti aina, kun kytkentä avataan tai suljetaan. |
| --- | --- |

4.5

Kaikki kytkentälaitteet ja -komponentit on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten, ja suljetun asennon on oltava varmistettu vähintään yhdellä varmistetulla mekaanisella kiinnityksellä, jollei liitteessä 5 ole esitetty lisävaatimuksia. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää kahta tai useampaa erillistä laitetta kytkennän pitävyyden varmistamiseksi, mutta kukin näistä laitteista on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten ja testattava erikseen liitteen 6 vaatimusten mukaisesti. Varmistetun mekaanisen kiinnityksen on oltava kohdan 2.13 määritelmän mukainen.

Jousivoimia voidaan käyttää vain kytkentälaitteen sulkemiseen ja sen estämiseen, että tärinä siirtäisi laitteen rakenneosia niin, että kytkentä voisi avautua tai irrota.

Minkään yksittäisen jousen rikkoutuminen tai puuttuminen ei saa aiheuttaa koko laitteen avautumista tai irtoamista.

Jos kaukonäyttölaitteet on asennettu ajoneuvon ohjaamoon, niiden on oltava selkeitä ja kuljettajan näkökentässä.

Jos kaukonäyttölaitteet on asennettu ajoneuvon kylkeen, niiden on oltava pysyviä ja selkeitä. Kaukonäyttölaitteen on toimittava automaattisesti aina, kun kytkentä avataan tai suljetaan.

| 4.6 | Kaikkien kytkentälaitteiden tai -komponenttien mukana on oltava asennus- ja käyttöohjeet, jotka antavat pätevälle henkilöstölle riittävät tiedot laitteen tai komponentin asentamisesta ajoneuvoon ja asianmukaisesta käytöstä (ks. myös liite 7). Ohjeiden on oltava ainakin sen maan kielellä, jossa kytkentälaitetta tai -komponenttia tarjotaan myyntiin. Kun kytkentälaitteet ja -komponentit on toimitettu ajoneuvonvalmistajille tai korinrakentajille alkuperäisasennusta varten, asennusohjeita ei vaadita. Tässä tapauksessa ajoneuvonvalmistajan tai korinrakentajan vastuulla on varmistaa, että ajoneuvon käyttäjälle toimitetaan riittävät tiedot kytkentälaitteen tai -komponentin käytöstä. |
| --- | --- |

4.6

Kaikkien kytkentälaitteiden tai -komponenttien mukana on oltava asennus- ja käyttöohjeet, jotka antavat pätevälle henkilöstölle riittävät tiedot laitteen tai komponentin asentamisesta ajoneuvoon ja asianmukaisesta käytöstä (ks. myös liite 7). Ohjeiden on oltava ainakin sen maan kielellä, jossa kytkentälaitetta tai -komponenttia tarjotaan myyntiin. Kun kytkentälaitteet ja -komponentit on toimitettu ajoneuvonvalmistajille tai korinrakentajille alkuperäisasennusta varten, asennusohjeita ei vaadita. Tässä tapauksessa ajoneuvonvalmistajan tai korinrakentajan vastuulla on varmistaa, että ajoneuvon käyttäjälle toimitetaan riittävät tiedot kytkentälaitteen tai -komponentin käytöstä.

| 4.7 | Korkeuden pikasäätimillä varustettujen vetolaitteiden käyttövoima ei ilman apuvoimaa saa olla suurempi kuin 40 daN. |
| --- | --- |

4.7

Korkeuden pikasäätimillä varustettujen vetolaitteiden käyttövoima ei ilman apuvoimaa saa olla suurempi kuin 40 daN.

5.   MEKAANISELLA KYTKENTÄLAITTEELLA TAI -KOMPONENTILLA VARUSTETUN AJONEUVON HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 5.1 | Hakemuksen ajoneuvotyypin hyväksynnästä mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin asentamisen osalta tekee ajoneuvon valmistaja tai hänen valtuutettu edustajansa. |
| --- | --- |

5.1

Hakemuksen ajoneuvotyypin hyväksynnästä mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin asentamisen osalta tekee ajoneuvon valmistaja tai hänen valtuutettu edustajansa.

| 5.2 | Hakemukseen on liitettävä seuraavat tiedot, joiden perusteella tyyppihyväksyntäviranomainen voi täyttää liitteessä 2 annetun ilmoituslomakkeen: |
| --- | --- |

5.2

Hakemukseen on liitettävä seuraavat tiedot, joiden perusteella tyyppihyväksyntäviranomainen voi täyttää liitteessä 2 annetun ilmoituslomakkeen:

| 5.2.1 | Piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset laitteen tai komponentin tunnistamiseksi ja joista käy ilmi, miten laite tai komponentti kiinnitetään ajoneuvoon. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja muille kohdassa 7 esitetyille merkinnöille varatut paikat. |
| --- | --- |

5.2.1

Piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset laitteen tai komponentin tunnistamiseksi ja joista käy ilmi, miten laite tai komponentti kiinnitetään ajoneuvoon. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja muille kohdassa 7 esitetyille merkinnöille varatut paikat.

| 5.2.2 | Laitteen tai komponentin yksityiskohtainen tekninen kuvaus, jossa eritellään varsinkin tyyppi ja käytetyt materiaalit. |
| --- | --- |

5.2.2

Laitteen tai komponentin yksityiskohtainen tekninen kuvaus, jossa eritellään varsinkin tyyppi ja käytetyt materiaalit.

| 5.2.3 | Tiedot arvoista D, Dc, S, Av ja V, tapauksen mukaan, kohdan 2.10 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.3

Tiedot arvoista D, Dc

v

| 5.2.3.1 | Ominaisarvojen on oltava vähintään vastaavat kuin ne, joita sovelletaan vetoajoneuvojen, perävaunujen ja yhdistelmien suurimpiin sallittuihin massoihin. |
| --- | --- |

5.2.3.1

Ominaisarvojen on oltava vähintään vastaavat kuin ne, joita sovelletaan vetoajoneuvojen, perävaunujen ja yhdistelmien suurimpiin sallittuihin massoihin.

| 5.2.4 | Hyväksyttävää tyyppiä oleva ajoneuvo, johon on asennettu mekaaninen kytkentälaite, on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tutkimuslaitokselle, joka voi pyytää myös lisää näytekappaleita laitteesta tai komponentista. |
| --- | --- |

5.2.4

Hyväksyttävää tyyppiä oleva ajoneuvo, johon on asennettu mekaaninen kytkentälaite, on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tutkimuslaitokselle, joka voi pyytää myös lisää näytekappaleita laitteesta tai komponentista.

| 5.2.5 | Ajoneuvo, jossa ei ole kaikkia tyyppiin kuuluvia komponentteja, voidaan hyväksyä, jos hakija voi tyyppihyväksyntäviranomaista tai tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla osoittaa, että komponenttien puuttuminen ei mitenkään vaikuta tarkastuksen tuloksiin tämän säännön vaatimusten osalta. |
| --- | --- |

5.2.5

Ajoneuvo, jossa ei ole kaikkia tyyppiin kuuluvia komponentteja, voidaan hyväksyä, jos hakija voi tyyppihyväksyntäviranomaista tai tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla osoittaa, että komponenttien puuttuminen ei mitenkään vaikuta tarkastuksen tuloksiin tämän säännön vaatimusten osalta.

6.   MEKAANISELLA KYTKENTÄLAITTEELLA TAI -KOMPONENTILLA VARUSTETTUJA AJONEUVOJA KOSKEVAT YLEISET VAATIMUKSET

| 6.1 | Ajoneuvoon kiinnitetyn mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin on oltava hyväksytty tämän säännön kohdissa 3 ja 4 ja liitteissä 5 ja 6 esitettyjen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1

Ajoneuvoon kiinnitetyn mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin on oltava hyväksytty tämän säännön kohdissa 3 ja 4 ja liitteissä 5 ja 6 esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

| 6.2 | Mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin asennuksen on täytettävä tämän säännön liitteessä 7 esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

6.2

Mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin asennuksen on täytettävä tämän säännön liitteessä 7 esitetyt vaatimukset.

| 6.3 | Kytkentälaitteen tai -komponentin käyttö on kuvattava käyttöohjeissa, joissa on tarvittaessa annettava erityiset ohjeet käytöstä, joka eroaa kyseistä tyyppiä olevan kytkentälaitteen tai -komponentin tavanomaisesta käytöstä, sekä ohjeet kytkennän tekemiseksi ja irrottamiseksi erilaisissa olosuhteissa, esimerkiksi kun vetävä ja vedettävä ajoneuvo ovat eri kulmissa toisiinsa nähden. Kaikkien ajoneuvojen mukana on toimitettava nämä käyttöohjeet, joiden on oltava ainakin sen maan kielellä, jossa kytkentälaitetta tarjotaan myyntiin. |
| --- | --- |

6.3

Kytkentälaitteen tai -komponentin käyttö on kuvattava käyttöohjeissa, joissa on tarvittaessa annettava erityiset ohjeet käytöstä, joka eroaa kyseistä tyyppiä olevan kytkentälaitteen tai -komponentin tavanomaisesta käytöstä, sekä ohjeet kytkennän tekemiseksi ja irrottamiseksi erilaisissa olosuhteissa, esimerkiksi kun vetävä ja vedettävä ajoneuvo ovat eri kulmissa toisiinsa nähden. Kaikkien ajoneuvojen mukana on toimitettava nämä käyttöohjeet, joiden on oltava ainakin sen maan kielellä, jossa kytkentälaitetta tarjotaan myyntiin.

7.   MERKINNÄT

| 7.1 | Hyväksyttäväksi toimitetuissa mekaanisten kytkentälaitteiden tai -komponenttien tyyppien näytteissä on oltava tyyppikilpi, johon on merkitty valmistajan, toimittajan tai hakijan kauppanimi tai tavaramerkki. |
| --- | --- |

7.1

Hyväksyttäväksi toimitetuissa mekaanisten kytkentälaitteiden tai -komponenttien tyyppien näytteissä on oltava tyyppikilpi, johon on merkitty valmistajan, toimittajan tai hakijan kauppanimi tai tavaramerkki.

| 7.2 | Laitteissa on oltava riittävä tila kohdassa 8.5 tarkoitetulle ja liitteessä 3 kuvatulle hyväksyntämerkille. Tämä paikka on merkittävä kohdassa 3.2.2 tarkoitettuihin piirustuksiin. |
| --- | --- |

7.2

Laitteissa on oltava riittävä tila kohdassa 8.5 tarkoitetulle ja liitteessä 3 kuvatulle hyväksyntämerkille. Tämä paikka on merkittävä kohdassa 3.2.2 tarkoitettuihin piirustuksiin.

| 7.3 | Mekaaniseen kytkentälaitteeseen tai -komponenttiin on kohtien 7.2 ja 8.5 mukaisen hyväksyntämerkin viereen merkittävä kytkentälaitteen tai -komponentin luokka kohdan 2.6 mukaisesti, tarpeelliset ominaisarvot, jotka esitetään kohdassa 2.10 ja liitteessä 4, sekä suurin rakenteellinen nopeus kohdan 2.11 mukaisesti. Näiden merkintöjen paikka on esitettävä kohdassa 3.2.2 tarkoitetuissa piirustuksissa. |
| --- | --- |

7.3

Mekaaniseen kytkentälaitteeseen tai -komponenttiin on kohtien 7.2 ja 8.5 mukaisen hyväksyntämerkin viereen merkittävä kytkentälaitteen tai -komponentin luokka kohdan 2.6 mukaisesti, tarpeelliset ominaisarvot, jotka esitetään kohdassa 2.10 ja liitteessä 4, sekä suurin rakenteellinen nopeus kohdan 2.11 mukaisesti. Näiden merkintöjen paikka on esitettävä kohdassa 3.2.2 tarkoitetuissa piirustuksissa.

| 7.4 | Jos mekaaninen kytkentälaite tai -komponentti on hyväksytty vaihtoehtoisille ominaisarvoille samassa kytkentälaiteluokassa, laitteeseen tai komponenttiin voidaan merkitä enintään kaksi vaihtoehtoa. |
| --- | --- |

7.4

Jos mekaaninen kytkentälaite tai -komponentti on hyväksytty vaihtoehtoisille ominaisarvoille samassa kytkentälaiteluokassa, laitteeseen tai komponenttiin voidaan merkitä enintään kaksi vaihtoehtoa.

| 7.5 | Jos mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin käyttö on jollakin tavalla rajoitettu, esimerkiksi tiettyyn nopeuteen, tämä rajoitus on merkittävä laitteeseen tai komponenttiin. |
| --- | --- |

7.5

Jos mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin käyttö on jollakin tavalla rajoitettu, esimerkiksi tiettyyn nopeuteen, tämä rajoitus on merkittävä laitteeseen tai komponenttiin.

| 7.6 | Kaikkien merkintöjen on oltava pysyviä ja luettavissa, kun laite tai komponentti on asennettu ajoneuvoon. |
| --- | --- |

7.6

Kaikkien merkintöjen on oltava pysyviä ja luettavissa, kun laite tai komponentti on asennettu ajoneuvoon.

8.   HYVÄKSYNTÄ

| 8.1 | Jos mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin näytekappaleet täyttävät tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään sillä edellytyksellä, että kohdan 10 vaatimukset täyttyvät tyydyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

8.1

Jos mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin näytekappaleet täyttävät tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään sillä edellytyksellä, että kohdan 10 vaatimukset täyttyvät tyydyttävällä tavalla.

| 8.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä (tällä hetkellä 00) ilmoittavat sen muutossarjan, joka sisältää viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tässä säännössä tarkoitetulle laite- tai komponenttityypille. |
| --- | --- |

8.2

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä (tällä hetkellä 00) ilmoittavat sen muutossarjan, joka sisältää viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tässä säännössä tarkoitetulle laite- tai komponenttityypille.

| 8.3 | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypin hyväksynnästä ja hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

8.3

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypin hyväksynnästä ja hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

| 8.4 | Kuhunkin tämän säännön mukaisesti hyväksyttyyn mekaaniseen kytkentälaitteeseen tai -komponenttiin on kohdassa 7.1 tarkoitetun merkin lisäksi kiinnitettävä kohdassa 7.2 tarkoitettuun tilaan kohdan 8.5 mukainen hyväksyntämerkki. |
| --- | --- |

8.4

Kuhunkin tämän säännön mukaisesti hyväksyttyyn mekaaniseen kytkentälaitteeseen tai -komponenttiin on kohdassa 7.1 tarkoitetun merkin lisäksi kiinnitettävä kohdassa 7.2 tarkoitettuun tilaan kohdan 8.5 mukainen hyväksyntämerkki.

| 8.5 | Hyväksyntämerkki on kansainvälinen merkki, joka koostuu seuraavista osista: |
| --- | --- |

8.5

Hyväksyntämerkki on kansainvälinen merkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 8.5.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (5), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

8.5.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (5

| 8.5.2 | kohdassa 8.2 tarkoitettu hyväksyntänumero |
| --- | --- |

8.5.2

kohdassa 8.2 tarkoitettu hyväksyntänumero

| 8.5.3 | iso D-kirjain, kun laite tai komponentti on testattu liitteen 6 kohdan 3.1.3 mukaisesti (dynaaminen kestävyystesti), tai |
| --- | --- |

8.5.3

iso D-kirjain, kun laite tai komponentti on testattu liitteen 6 kohdan 3.1.3 mukaisesti (dynaaminen kestävyystesti), tai

| 8.5.4 | iso S-kirjain, kun laite tai komponentti on testattu liitteen 6 kohdan 3.3.3.2 mukaisesti (staattinen testi), tai |
| --- | --- |

8.5.4

iso S-kirjain, kun laite tai komponentti on testattu liitteen 6 kohdan 3.3.3.2 mukaisesti (staattinen testi), tai

| 8.5.5 | iso T-kirjain osoittamaan kahden komponentin testiä. |
| --- | --- |

8.5.5

iso T-kirjain osoittamaan kahden komponentin testiä.

| 8.5.6 | Hyväksyntämerkki ja -numero asetellaan liitteen 3 esimerkin mukaisesti. |
| --- | --- |

8.5.6

Hyväksyntämerkki ja -numero asetellaan liitteen 3 esimerkin mukaisesti.

9.   MEKAANISEN KYTKENTÄLAITTEEN TAI -KOMPONENTIN TAIKKA AJONEUVON MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 9.1 | Kaikista kohdan 2.9 mukaisen mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypin taikka ajoneuvon muutoksista on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tutkimuslaitokselle. Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos voi tämän jälkeen |
| --- | --- |

9.1

Kaikista kohdan 2.9 mukaisen mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypin taikka ajoneuvon muutoksista on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tutkimuslaitokselle. Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos voi tämän jälkeen

| 9.1.1 | katsoa, ettei muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että laite, komponentti tai ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- |

9.1.1

katsoa, ettei muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että laite, komponentti tai ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 9.1.2 | vaatia uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

9.1.2

vaatia uuden testausselosteen.

| 9.2 | Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille kohdan 8.3 mukaisella menettelyllä. |
| --- | --- |

9.2

Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille kohdan 8.3 mukaisella menettelyllä.

| 9.3 | Laajennuksen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen on annettava laajennukselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille kohdan 8.3 mukaisella menettelyllä. |
| --- | --- |

9.3

Laajennuksen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen on annettava laajennukselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille kohdan 8.3 mukaisella menettelyllä.

10.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN VALVONTAMENETTELYT

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on oltava vuoden 1958 sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettujen menettelyjen mukaisia ja täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 10.1 | Hyväksynnän haltijan on varmistettava, että tuotannon vaatimustenmukaisuuden testien tulokset kirjataan ja että liiteasiakirjat ovat saatavilla tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen kanssa sovitun ajan. Tämä aika ei saa olla pidempi kuin 10 vuotta tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä. |
| --- | --- |

10.1

Hyväksynnän haltijan on varmistettava, että tuotannon vaatimustenmukaisuuden testien tulokset kirjataan ja että liiteasiakirjat ovat saatavilla tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen kanssa sovitun ajan. Tämä aika ei saa olla pidempi kuin 10 vuotta tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä.

| 10.2 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen tai tutkimuslaitos saa milloin hyvänsä varmentaa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät kaikissa tuotantolaitoksissa. Tällaisia varmennuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

10.2

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen tai tutkimuslaitos saa milloin hyvänsä varmentaa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät kaikissa tuotantolaitoksissa. Tällaisia varmennuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

11.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 11.1 | Mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos vaatimukset eivät täyty tai jos hyväksyntämerkillä varustettu laite tai komponentti ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä. |
| --- | --- |

11.1

Mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos vaatimukset eivät täyty tai jos hyväksyntämerkillä varustettu laite tai komponentti ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä.

| 11.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

11.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

12.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön nojalla hyväksytyn mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypin valmistuksen, hänen on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle tai tutkimuslaitokselle. Asianmukaisen ilmoituksen saatuaan kyseisen tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen on ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen muille sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

13.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

| 13.1 | Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten ja sellaisten tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta. |
| --- | --- |

13.1

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten ja sellaisten tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Liikennettä koskevan yleissopimuksen (Wien, 1968) 1 artiklan t ja u alakohdan merkityksessä.

2

(3)  Massat T ja R ja suurin teknisesti sallittu massa voivat olla suuremmat kuin kansallisen lainsäädännön mukainen suurin sallittu massa.

3

(4)  Massat T ja R ja suurin teknisesti sallittu massa voivat olla suuremmat kuin kansallisen lainsäädännön mukainen suurin sallittu massa.

4

(5)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, liite 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

5

---

LIITE 1

Laitteita ja komponentteja koskeva ilmoitus

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Antaja: | viranomaisen nimi:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Antaja:

viranomaisen nimi:

...

...

...

| Aihe (2): Mekaanisen kytkentälaitteen (tekninen yksikkö) tai -komponentin tyypin | hyväksynnän myöntäminen |
| --- | --- |
| | hyväksynnän laajentaminen |
| | hyväksynnän epääminen |
| | hyväksynnän peruuttaminen |
| | tuotannon lopettaminen |

Aihe (2): Mekaanisen kytkentälaitteen (tekninen yksikkö) tai -komponentin tyypin

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

E-säännön nro 147 mukaisesti

Hyväksyntänumero: ... Laajennuksen numero: ...

1.

Teknisen yksikön tai komponentin kauppanimi tai tavaramerkki: ...

2.

Valmistajan antama nimi teknisen yksikön tai komponentin tyypille: ...

3.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

4.

Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

5.

Muiden toimittajien nimet tai tavaramerkit, jotka esiintyvät teknisessä yksikössä tai komponentissa: ...

6.

Kun kyseessä on tekninen yksikkö: sen ajoneuvon tyyppi ja merkki, johon tekninen yksikkö on tarkoitettu...

7.

Tuotannon vaatimustenmukaisuudesta vastaavan yrityksen tai elimen nimi ja osoite: ...

8.

Päivä, jona toimitettu hyväksyttäväksi: ...

9.

Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos: ...

10.

Lyhyt kuvaus:...

10.1

Teknisen yksikön tai komponentin tyyppi ja luokka: ...

10.2

Ominaisarvot: ...

10.2.1

D . ... Kn Dc .... kN S ... kg

Av ...tonnia vmax ...km/h V ...kN

Vaihtoehtoiset arvot:

D ...kN Dc .... kN S ... kg

Av ....tonnia vmax ... km/h V ... kN

11.

Ohjeet kytkentälaitteen tai -komponentin tyypin asentamiseksi ajoneuvoon ja valmistajan toimittamat valokuvat tai piirustukset kiinnityspisteistä: . ...

12.

Tiedot mahdollisten vahvistus- tai väliosien asennuksesta kytkentälaitteen tai -komponentin kiinnittämistä varten: ...

13.

Testausselosteen päiväys: ...

14.

Testausselosteen numero: ...

15.

Hyväksyntämerkin sijainti: ...

16.

Hyväksynnän laajentamisen syy(t): ...

17.

Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (2):

18.

Paikka: ...

19.

Päiväys: ...

20.

Allekirjoitus: ...

21.

Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen haltuun annetuista asiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa. ...

---

(1)  Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

1

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

2

---

LIITE 2

Ajoneuvoja koskeva ilmoitus

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Antaja: | viranomaisen nimi:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 2

Antaja:

viranomaisen nimi:

...

...

...

| Aihe (2): Ajoneuvotyypin | hyväksynnän myöntäminen |
| --- | --- |
| | hyväksynnän laajentaminen |
| | hyväksynnän epääminen |
| | hyväksynnän peruuttaminen |
| | tuotannon lopettaminen |

Aihe (2): Ajoneuvotyypin

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin asennuksen osalta E-säännön nro 147 mukaisesti

Hyväksyntänumero: ... Laajennuksen numero: ...

1.

Ajoneuvon kauppanimi tai tavaramerkki: ...

2.

Ajoneuvon tyyppi: ...

3.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

4.

Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

5.

Ajoneuvon luokka, esim. T, R (3):...

6.

Ajoneuvon suurimman sallitun massan jakautuminen akseleille: ...

Vedettävän perävaunun suurin sallittu massa: ...kg

Suurin sallittu kytkentäpisteeseen kohdistuva staattinen massa: ...kg

Ajokuntoisen ajoneuvon suurin massa mukaan luettuna korirakenne, jäähdytysneste, öljyt, polttoaine, työkalut ja vararengas (jos toimitettu) mutta ilman kuljettajaa: ...kg

7.

D ... Kn Dc ... kN S ... kg

Av ....tonnia vmax ... km/h V ... kN

8.

Ohjeet kytkentälaitteen tai -komponentin tyypin asentamiseksi ajoneuvoon ja valokuvat tai piirustukset kiinnityspisteistä: ...

9.

Tiedot mahdollisten vahvistus- tai väliosien asennuksesta kytkentälaitteen tai -komponentin kiinnittämistä varten: ...

10.

Mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin kauppanimi tai tavaramerkki ja hyväksyntänumero: ...

11.

Kytkentälaitteen tai -komponentin luokka: ...

12.

Päivä, jona toimitettu hyväksyttäväksi: ...

13.

Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos: ...

14.

Testausselosteen päiväys: ...

15.

Testausselosteen numero: ...

16.

Hyväksyntämerkin sijainti: ...

17.

Hyväksynnän laajentamisen syy(t): ...

18.

Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (2):

19.

Paikka: ...

20.

Päiväys: ...

21.

Allekirjoitus: ...

22.

Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen haltuun annetuista asiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa. ...

---

(1)  Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

1

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

2

(3)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

---

LIITE 3

Esimerkki hyväksyntämerkistä

Image 3

a = vähintään 8 mm

Mekaaninen kytkentälaite tai -komponentti taikka ajoneuvo, jossa on edellä kuvattu hyväksyntämerkki, on hyväksytty Alankomaissa (E4), sen hyväksyntänumero on 2405, se vastaa tämän säännön muutossarjan 00 vaatimuksia ja sille on tehty staattinen testi (S).

Huomautus: Hyväksyntänumero ja lisätunnukset on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien numeroiden on oltava E-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaisia. Roomalaisten numeroiden käyttöä hyväksyntänumerossa on vältettävä, jotta niitä ei sekoitettaisi muihin tunnuksiin.

---

LIITE 4

Esimerkkejä ominaisarvojen merkitsemisestä

1.

Kaikkiin mekaanisiin kytkentälaitteisiin tai -komponentteihin on merkittävä laitteen tai komponentin luokka. Lisäksi on merkittävä kantavuus tämän säännön kohdan 2.10 mukaisina ominaisarvoina.

1.1

Kaikkien kirjainten ja numeroiden korkeuden on oltava vähintään sama kuin hyväksyntänumeron merkkien, eli a/3, jossa a on vähintään 8 mm.

1.2

Taulukko 1

Ominaisarvot, jotka on merkittävä kytkentälaitteisiin tai -komponentteihin

| Mekaaninen kytkentälaite tai -komponentti | Ominaisarvot, jotka on merkittävä | |
| --- | --- | --- |
| Luokka | D | Dc | S | V | vmax | T (*2) |
| Vetokuulat 80 (luokka a) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| Vetopäät (luokka b) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| Haarukkatyyppiset kytkimet (luokka c tai q) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Koukkutyyppiset kytkimet (luokka g) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| Traktorin vetoaisat (luokka i) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Vetorungot (luokka f) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| Piton-tyyppiset kytkimet (luokka h) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| Vetosilmukat (luokka d tai r) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Vetoaisat (luokka e) (*1) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |

Mekaaninen kytkentälaite tai -komponentti

Ominaisarvot, jotka on merkittävä

Luokka

D

Dc

S

V

vmax

T (*2)

Vetokuulat 80 (luokka a)

★

★

★

★

★

★

-

Vetopäät (luokka b)

★

★

★

★

★

★

-

Haarukkatyyppiset kytkimet (luokka c tai q)

★

★

★

★

★

★

★

Koukkutyyppiset kytkimet (luokka g)

★

★

★

★

★

★

-

Traktorin vetoaisat (luokka i)

★

★

★

★

★

★

★

Vetorungot (luokka f)

★

★

★

★

★

★

-

Piton-tyyppiset kytkimet (luokka h)

★

★

★

★

★

★

-

Vetosilmukat (luokka d tai r)

★

★

★

★

★

★

★

Vetoaisat (luokka e) (*1)

★

★

★

★

★

★

-

| Esimerkkejä | : | a80 D130 Dc90 S2000 tarkoittaa standardinmukaista vetokuulaa 80, jonka luokka on a80, suurin D-arvo 130 kN, suurin sallittu Dc-arvo 90 kN, ja suurin sallittu staattinen pystysuuntaisesti kohdistuva kuorma 2 000 kg. |
| --- | --- | --- |

Esimerkkejä

:

a80 D130 Dc90 S2000 tarkoittaa standardinmukaista vetokuulaa 80, jonka luokka on a80, suurin D-arvo 130 kN, suurin sallittu Dc-arvo 90 kN, ja suurin sallittu staattinen pystysuuntaisesti kohdistuva kuorma 2 000 kg.

---

(*1)  Nivellettyjen vetoaisojen tyyppikilpeen on merkittävä myös Av-arvo muttei S- tai V-arvoa.

*1

(*2)  Vedettävä massa testattaessa liitteen 6 kohdan 3.3.3.2 (staattinen testi) mukaisesti (tarvittaessa esitettävä määritelmä).

*2

---

LIITE 5

Luokkien T, R ja S ajoneuvojen mekaanisia kytkentälaitteita ja -komponentteja koskevat vaatimukset

1.

Vetokuula 80 ja pidikelevy (luokka a80)

1.1

Vetokuulaa 80 koskevat yleiset vaatimukset

1.1.1

Kaikki vetokuulat 80 ja pidikelevyt on suunniteltava siten, että vetokuulat täyttävät liitteen 6 kohdassa 3.1 määrättyjen testien vaatimukset ja pidikelevyt täyttävät liitteen 6 kohdassa 3.3.5 määrättyjen testien vaatimukset.

1.1.2

Luokan a vetokuulien 80 on oltava kuvan 1 mukaisia ulkoisen muodon ja ulkoisten mittojen osalta. Pidikelevyn sijainti esitetään kuvassa 2.

Kuva 1

Kuva 1

Luokan a vetokuula (kaikki mitat millimetreinä)

Luokan a vetokuula (kaikki mitat millimetreinä)

Image 4

Kuva 2

Kuva 2

Pidikelevyn mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Pidikelevyn mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Image 5

1.1.3

Vetokuulilla 80 on oltava vähintään seuraavat kiertymiskulmat, joita ei tarvitse saavuttaa samaan aikaan:

Kuva 3

Kuva 3

Kiertymiskulmat

Kiertymiskulmat

Image 6

2.

Vetopää 80 (luokka b80)

2.1

Vetopäätä 80 koskevat yleiset vaatimukset

2.1.1

Kaikki vetopäät 80 on suunniteltava siten, että ne täyttävät liitteen 6 kohdassa 3.2 määrättyjen testien vaatimukset

2.1.2

Luokan b vetopäiden 80 on oltava kuvan 4 mukaisia ulkoisen muodon ja ulkoisten mittojen osalta.

Kuva 4

Kuva 4

Luokan b vetopään 80 mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Luokan b vetopään 80 mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Image 7

3.

Haarukkatyyppiset vetoaisakytkimet (luokka c40)

3.1

Haarukkatyyppisiä vetoaisakytkimiä koskevat yleiset vaatimukset

3.1.1

Kaikki haarukkatyyppiset vetoaisakytkimet on suunniteltava siten, että ne täyttävät liitteen 6 kohdassa 3.3.1 määrättyjen testien vaatimukset, ja lukituslaitteet siten, että ne täyttävät liitteen 6 kohdassa 3.3.1.3 määrättyjen testien vaatimukset.

3.1.2

Luokan c vetoaisakytkinten on oltava kuvien 5, 6 ja 7 mukaisia ulkoisen muodon ja ulkoisten mittojen osalta. Kaikissa luokissa kidan enimmäiskorkeuden on oltava sama vähintään puolella kidan leveydestä.

3.1.3

Kun kyseessä on automaattinen kytkin, suljettu ja lukittu asento on kytkemisen jälkeen osoitettava ulkoisesti selvällä ja näkyvällä tavalla vähintään yhden hallintalaitteessa olevan ilmaisimen avulla.

3.1.4

| a) | Pystyakseli: vähintään ±70° |
| --- | --- |

a)

Pystyakseli: vähintään ±70°

| b) | Poikittaisakseli: vähintään ±20° |
| --- | --- |

b)

Poikittaisakseli: vähintään ±20°

| c) | Pituusakseli: vähintään ±20° |
| --- | --- |

c)

Pituusakseli: vähintään ±20°

3.1.5

Kidan on päästettävä vetoaisan silmukat pyörimään aksiaalisesti vähintään 90° oikealle tai vasemmalle kytkimen pituusakselin ympäri, kun tasainen jarrutusmomentti on 30–150 Nm.

Kuva 5

Kuva 5

Automaattinen kytkentälaite, jossa on pullistettu tappi (vasemmalla), ja perävaunun automaattinen kytkin, jossa on lieriömäinen tappi (oikealla) (kaikki mitat millimetreinä)

Automaattinen kytkentälaite, jossa on pullistettu tappi (vasemmalla), ja perävaunun automaattinen kytkin, jossa on lieriömäinen tappi (oikealla) (kaikki mitat millimetreinä)

Image 8

Kuva 6

Kuva 6

Perävaunun ei-automaattinen kytkin, jossa on lieriömäinen tappi (kaikki mitat millimetreinä)

Perävaunun ei-automaattinen kytkin, jossa on lieriömäinen tappi (kaikki mitat millimetreinä)

Image 9

4.

Vetosilmukat (luokat d40-1 ja d40-2)

4.1

Luokan d40-1 vetosilmukat

4.1.1

Kaikki luokan d40-1 vetosilmukat on suunniteltava siten, että ne täyttävät liitteen 6 kohdassa 3.4 määrättyjen testien vaatimukset. Luokan d40-1 vetosilmukat voidaan toimittaa pistorasialla varustettuina tai ilman pistorasiaa.

Vetosilmukoiden on oltava kuvan 7 mukaisia renkaan ulkoisen muodon ja ulkoisten mittojen osalta.

Kuva 7

Kuva 7

Standardinmukaisten luokan d40-1 vetosilmukoiden keskeiset mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Standardinmukaisten luokan d40-1 vetosilmukoiden keskeiset mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Image 10

4.2

Luokan d40-2 vetosilmukat

4.2.1

Kaikki luokan d40-2 vetosilmukat on suunniteltava siten, että ne täyttävät liitteessä 6 määrättyjen testien vaatimukset.

Vetosilmukoiden on oltava kuvan 8 mukaisia renkaan ulkoisen muodon ja ulkoisten mittojen osalta.

Kuva 8

Kuva 8

Standardinmukaisten luokan d40-2 kytkentärenkaiden keskeiset mitat

Standardinmukaisten luokan d40-2 kytkentärenkaiden keskeiset mitat

Mitat millimetreinä

Image 11

4.3

Rengasmaiset vetosilmukat (luokat d50-1 ja d50-2)

4.3.1

Kaikki luokan d50 vetosilmukat on suunniteltava siten, että ne täyttävät liitteessä 6 määrättyjen testien vaatimukset.

Luokan d50 vetosilmukoiden on oltava kuvan 9 mukaisia ulkoisen muodon ja ulkoisten mittojen osalta.

Kuva 9

Kuva 9

Luokan d50 rengasmaisten vetosilmukoiden keskeiset mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Luokan d50 rengasmaisten vetosilmukoiden keskeiset mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Image 12

4.3.2

Lisäksi luokan d50-1 rengasmaisten vetosilmukoiden on oltava kuvan 10 mittojen mukaisia, ja luokan d50-2 kuuluvien rengasmaisten vetosilmukoiden kuvan 11 mittojen mukaisia.

Kuva 10

Kuva 10

Luokan d50-1 rengasmaisten vetosilmukoiden mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Luokan d50-1 rengasmaisten vetosilmukoiden mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Image 13

Kuva 11

Kuva 11

Luokan d50-2 rengasmaisten vetosilmukoiden mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Luokan d50-2 rengasmaisten vetosilmukoiden mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Image 14

| a | Vaihtoehtoiset ulkoreunan mitat: ulkosäde enintään 22,5 ja vähintään 15 mm, säteen pituudella ylempi ja alempi arvo (blend radius) tai ylempi ja alempi vähimmäisarvo tasaiseen ulkopintaan nähden |
| --- | --- |

a

a

Vaihtoehtoiset ulkoreunan mitat: ulkosäde enintään 22,5 ja vähintään 15 mm, säteen pituudella ylempi ja alempi arvo (blend radius) tai ylempi ja alempi vähimmäisarvo tasaiseen ulkopintaan nähden

| b | Sisäreunan mitat. |
| --- | --- |

b

b

Sisäreunan mitat.

5.

Vetoaisat (luokka e)

5.1

Luokan e vetoaisojen on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.7 määrättyjen testien vaatimukset.

5.2

Vetoajoneuvoon liittämiseksi vetoaisat voidaan varustaa luokan b, d tai s vetopäillä tai vetosilmukoilla. Vetopäät ja vetosilmukat voidaan kiinnittää kierteillä, pulttaamalla tai hitsaamalla.

5.3

Nivellettyjen vetoaisojen korkeudensäätölaitteet

5.3.1

Nivelletyt vetoaisat on varustettava laitteilla vetoaisan säätämiseksi kytkentälaitteen tai kidan korkeudelle. Näiden laitteiden on oltava sellaisia, että yksi henkilö voi säätää vetoaisan ilman työkaluja tai muita apuvälineitä.

5.3.2

Korkeudensäätölaitteilla on voitava säätää vetosilmukat tai vetopää 80 maahan nähden vaakatasoisesta asennosta vähintään 300 mm ylöspäin ja alaspäin. Tällä alueella vetoaisan on oltava säädettävissä portaattomasti tai enintään 50 mm:n portain mitattuna kytkentärenkaasta tai vetopäästä.

5.3.3

Korkeudensäätölaitteet eivät saa estää vetoaisaa liikkumasta helposti kytkennän jälkeen.

5.3.4

Korkeudensäätölaitteet eivät saa vaikuttaa mahdollisen työntöjarrun toimintaan.

5.4

Jos vetoaisa on varustettu työntöjarruin, vetosilmukan keskiön ja vetosilmukan varren vapaan pään välisen etäisyyden on oltava vähintään 200 mm jarrun toiminta-asennossa. Vetosilmukan varren ollessa täysin sisällä etäisyyden on oltava vähintään 150 mm.

5.5

Jäykällä vetoaisalla varustettuihin perävaunuihin tarkoitetuissa vetoaisoissa vaakavoimia vastustavan vastuksen on oltava vähintään puolet pystyvoimia vastustavasta vastuksesta.

6.

Vetorungot ja kiskolevyt (luokka f)

Kuva 12

Kuva 12

Esimerkki luokan f vetorungosta

Esimerkki luokan f vetorungosta

Image 15

6.1

Luokan f vetorunkojen on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.6 määrättyjen testien vaatimukset.

6.2

Jos vetorungot on tarkoitettu asennettaviksi tiettyihin ajoneuvotyyppeihin, kiinnityspisteiden ja kytkentälaitteen on oltava ajoneuvon tai voimansiirron valmistajan määräysten mukaisia.

6.3

Vetorungon korkeus voi olla kiinteä, tai sitä voidaan säätää pikasäätimellä (qha) tai tapeilla (pha). Yleisimmin käytettyjä tyyppejä ovat pikaliukusäätimellä varustetut korkeussäädettävät vetorungot, nk. tikapuurungot, jollainen esitetään kuvassa 12.

7.

Vetokoukut ja pidikelevyt (luokka g)

7.1

Kaikki luokan g vetokoukut ja pidikelevyt on suunniteltava siten, että ne täyttävät liitteessä 6 määrättyjen testien vaatimukset.

Luokan g vetokoukkujen on oltava kuvan 13 mukaisia ulkoisen muodon ja ulkoisten mittojen osalta. Pidikelevyn sijainti esitetään kuvassa 14.

Vetokoukun on päästävä kääntymään kohdan 1.1.3 mukaisiin kiertymiskulmiin.

Kuva 13

Kuva 13

Vetokoukun keskeiset mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Vetokoukun keskeiset mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Image 16

Kuva 14

Kuva 14

Pidikelevyn sijainti (kaikki mitat millimetreinä)

Pidikelevyn sijainti (kaikki mitat millimetreinä)

Image 17

8.

Piton-tyyppiset kytkimet ja pidikelevyt (luokka h)

8.1

Kaikki luokan h piton-tyyppiset kytkimet ja pidikelevyt on suunniteltava siten, että ne täyttävät liitteessä 6 määrättyjen testien vaatimukset.

Luokan h piton-tyyppisten kytkimien on oltava kuvan 15 mukaisia ulkoisen muodon ja ulkoisten mittojen osalta. Pidikelevyn sijainti esitetään kuvassa 16.

Piton-tyyppisen kytkimen on päästävä kääntymään kohdan 1.1.3 mukaisiin kiertymiskulmiin.

Kuva 15

Kuva 15

Piton-tyyppisen kytkimen keskeiset mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Piton-tyyppisen kytkimen keskeiset mitat (kaikki mitat millimetreinä)

Image 18

Kuva 16

Kuva 16

Pidikelevyn sijainti (kaikki mitat millimetreinä)

Pidikelevyn sijainti (kaikki mitat millimetreinä)

Image 19

9.

Traktorin vetoaisakytkimet, jotka eivät pyöri pitkittäisakselin ympäri (luokka i).

9.1

| a) | Pystyakseli: vähintään ±90° |
| --- | --- |

a)

Pystyakseli: vähintään ±90°

| b) | Poikittaisakseli: vähintään ±20° (±15° luokkien 4 ja 5 osalta) |
| --- | --- |

b)

Poikittaisakseli: vähintään ±20° (±15° luokkien 4 ja 5 osalta)

| c) | Pituusakseli: vähintään ±20° (±15° luokkien 4 ja 5 osalta)
  Näitä kiertymiskulmia ei tarvitse saavuttaa samaan aikaan. |
| --- | --- |

c)

Pituusakseli: vähintään ±20° (±15° luokkien 4 ja 5 osalta)

Näitä kiertymiskulmia ei tarvitse saavuttaa samaan aikaan.

9.2

Kytkentäyksikkö on testattava liitteen 6 kohdan 3.3.3 mukaisesti.

9.3

Vetoaisakytkimen ei-pyörivä haarukkayksikkö on varustettava laitteella, joka estää tahattoman irtoamisen.

9.4

Luokan i vetoaisan ja haarukan on oltava kuvan 17 ja taulukon 2 mukaisia.

Kuva 17

Kuva 17

Traktorin vetoaisan ja haarukan mitat (luokka i) (kaikki mitat millimetreinä)

Traktorin vetoaisan ja haarukan mitat (luokka i) (kaikki mitat millimetreinä)

Image 20

Taulukko 2

Taulukko 2

Traktorin vetoaisan ja haarukan mittojen arvot

Traktorin vetoaisan ja haarukan mittojen arvot

| Mitat millimetreinä |
| --- |
| Mitta | Vetoaisan luokka |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Vetoaisan leveys A (1) | enintään | 60 | 67 | 90 | 100 | 130 | 160 |
| Vetoaisan paksuus B | enintään | 20 | 36 | 52 | 57 | 64 | 80 |
| Tappireiän halkaisija C | +1,00/–0,25 | 20 | 33 | 33 | 41 | 52,5 | 72,5 |
| Tapin halkaisija C1 | +1,00/–1,50 | 18,5 | 31 | 31 | 39 | 51 | 71 |
| F | enintään | 30 | 45 | 45 | 55 | 70 | 80 |
| G (2) | vähintään | 140 | 210 | 210 | 210 | 210 | 210 |
| Korkeus H | vähintään | 50 | 70 | 70 | 90 | 90 | 100 |
| Kurkun syvyys J | vähintään | 50 | 70 | 80 | 80 | 90 | 110 |
| Vetoaisan ja haarukan pään säde R (3) | enintään | 30 | 45 | 50 | 60 | 80 | 80 |
| W (3) | vähintään | 20 ° | 20 ° | 20 ° | 20 ° | 15 ° | 15 ° |

Mitat millimetreinä

Mitat millimetreinä

Mitta

Vetoaisan luokka

0

1

2

3

4

5

Vetoaisan leveys A (1)

1

enintään

60

67

90

100

130

160

Vetoaisan paksuus B

enintään

20

36

52

57

64

80

Tappireiän halkaisija C

+1,00/–0,25

20

33

33

41

52,5

72,5

Tapin halkaisija C1

+1,00/–1,50

18,5

31

31

39

51

71

F

enintään

30

45

45

55

70

80

G (2)

2

vähintään

140

210

210

210

210

210

Korkeus H

vähintään

50

70

70

90

90

100

Kurkun syvyys J

vähintään

50

70

80

80

90

110

Vetoaisan ja haarukan pään säde R (3)

3

enintään

30

45

50

60

80

80

W (3)

3

vähintään

20 °

20 °

20 °

20 °

15 °

15 °

10.

Vetosilmukat, jotka on asennettu perävaunun vetoaisaan kytkettäviksi traktorin vetoaisaan (luokka j).

10.1

Kytkentäyksikkö on testattava liitteen 6 kohdan 3.3.3 mukaisesti.

10.2

Luokan j vetosilmukoiden on oltava kuvan 18 ja taulukon 3 mukaisia.

Kuva 18

Kuva 18

Työlaitteen vetosilmukka (luokka j)

Työlaitteen vetosilmukka (luokka j)

Image 21

Taulukko 3

Taulukko 3

Vetosilmukkaa koskevat vaatimukset (luokka j)

Vetosilmukkaa koskevat vaatimukset (luokka j)

| Mitta | Vetoaisan luokka |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Reikä E (4) | vähintään | 23 | 38 | 38 | 47 | 56 | 78 |
| Paksuus F | enintään | 30 | 36 | 38 | 46 | 50 | 60 |
| Etäisyys G | enintään | 40 | 55 | 55 | 75 | 85 | 100 |
| Etäisyys H | vähintään | 35 | 40 | 50 | 50 | 65 | 80 |
| Leveys J | enintään | 85 | 107 | 115 | 140 | 160 | 190 |
| Säde M | | Sen mukaan kuin on tarpeen riittävän kiertymisliikkeen saavuttamiseksi traktorin ja työlaitteen välillä, Mmax = F/2 |
| Tapin halkaisija | vähintään | Taulukon 2 mukaisesti |

Mitta

Vetoaisan luokka

0

1

2

3

4

5

Reikä E (4)

4

vähintään

23

38

38

47

56

78

Paksuus F

enintään

30

36

38

46

50

60

Etäisyys G

enintään

40

55

55

75

85

100

Etäisyys H

vähintään

35

40

50

50

65

80

Leveys J

enintään

85

107

115

140

160

190

Säde M

Sen mukaan kuin on tarpeen riittävän kiertymisliikkeen saavuttamiseksi traktorin ja työlaitteen välillä, Mmax = F/2

max

Tapin halkaisija

vähintään

Taulukon 2 mukaisesti

11.

Haarukkatyyppiset vetoaisakytkimet, jotka eivät pyöri pitkittäisakselin ympäri (luokka q)

11.1

| | ±60° vaakatasossa (kääntyminen) |
| --- | --- |

±60° vaakatasossa (kääntyminen)

| | ±20° pystytasossa (nyökkääminen) |
| --- | --- |

±20° pystytasossa (nyökkääminen)

| | ±20° pitkittäisakselinsa ympäri (kallistuminen) |
| --- | --- |

±20° pitkittäisakselinsa ympäri (kallistuminen)

Ei-pyörivä haarukkatyyppinen kytkentäyksikkö on varustettava laitteella, joka estää tahattoman irtoamisen.

11.2

Kytkentäyksikkö on testattava liitteen 6 kohdan 3.3.3 mukaisesti.

11.3

Luokan j haarukkatyyppisten vetoaisojen on oltava kuvan 19 ja taulukon 4 mukaisia.

Kuva 19

Kuva 19

Haarukkatyyppinen vetoaisa (luokka q)

Haarukkatyyppinen vetoaisa (luokka q)

Image 22

Taulukko 4

Taulukko 4

Perävaunun tai työlaitteen haarukkakytkennän muodot ja mitat (luokka q)

Perävaunun tai työlaitteen haarukkakytkennän muodot ja mitat (luokka q)

| Muoto | Mitta (mm) |
| --- | --- |
| D

  ±0,5 | a

  vähintään | b

  vähintään |
| w | 18 | 50 | 40 |
| x | 28 | 70 | 55 |
| y | 43 | 100 | 80 |
| z | 50 | 110 | 95 |

Muoto

Mitta (mm)

D

D

±0,5

a

a

vähintään

b

b

vähintään

w

18

50

40

x

28

70

55

y

43

100

80

z

50

110

95

12.

Vetosilmukka, joka pyörii pitkittäisakselin ympäri ja joka on asennettu perävaunun vetoaisaan ei-kääntyviin haarukkakytkimiin kiinnittymistä varten (luokka r).

12.1

Kytkentäyksikkö on testattava liitteen 6 kohdan 3.3.3 mukaisesti.

12.2

Luokan r vetosilmukoiden on oltava kuvan 20 ja taulukon 5 mukaisia.

Kuva 20

Kuva 20

Vetosilmukan mittojen on oltava seuraavassa esitetyn mukaiset (luokka r)

Vetosilmukan mittojen on oltava seuraavassa esitetyn mukaiset (luokka r)

Image 23

Taulukko 5

Taulukko 5

Muodot ja mitat (luokka r)

Muodot ja mitat (luokka r)

| Muoto | Kytkentärengas (mm) |
| --- | --- |
| Sylinterimäinen silmukka | Pyöreä silmukka |
| d | b | c | e | i | h | d1 | t | d | b | c | e | i | t | h |
| ±0,5 | väh. | väh. | enint. | enint. | ±1 | ±3 | väh. | ±0,5 | väh. | väh. | enint. | enint. | väh. | ±1 |
| W | 28 | 50 | 80 | 30 | 30 | 20 | 70 | 44 | 22 | 40 | 80 | 30 | 30 | 44 | 20 |
| X | 45 | 70 | 100 | 60 | 40 | 32 | 105 | 63 | 35 | 50 | 100 | 60 | 40 | 63 | 30 |
| Y | 62 | 90 | 120 | 55 | 40 | 132 | 73 | 50 | 55 | 140 | 55 | 73 | 35 |
| Z | 73 | 100 | 140 | 75 | 60 | 42 | 157 | 78 | 68 | 60 | 160 | 75 | 60 | 78 | 42 |

Muoto

Kytkentärengas (mm)

Sylinterimäinen silmukka

Pyöreä silmukka

d

d

b

b

c

c

e

e

i

i

h

h

d1

1

t

t

d

d

b

b

c

c

e

e

i

i

t

t

h

h

±0,5

väh.

väh.

enint.

enint.

±1

±3

väh.

±0,5

väh.

väh.

enint.

enint.

väh.

±1

W

28

50

80

30

30

20

70

44

22

40

80

30

30

44

20

X

45

70

100

60

40

32

105

63

35

50

100

60

40

63

30

Y

62

90

120

55

40

132

73

50

55

140

55

73

35

Z

73

100

140

75

60

42

157

78

68

60

160

75

60

78

42

13.

Luokkien s ja p kytkentälaitteisiin sovelletaan liitteissä 5 ja 6 esitettyjä, lähintä standardinmukaista tai ei-standardinmukaista kytkentälaitetta tai -komponenttia koskevia soveltuvia vaatimuksia.

14.

Vetoajoneuvojen tai itseliikkuvien koneiden ja vedettävien ajoneuvojen mekaanisten kytkentälaitteiden luokat määräytyvät taulukon 6 mukaisesti

Taulukko 6

Vetoajoneuvojen tai itseliikkuvien koneiden ja vedettävien ajoneuvojen mekaanisten kytkentälaitteiden luokkien määräytyminen

| Vetoajoneuvossa oleva kytkentälaite | Vedettävässä ajoneuvossa oleva kytkentälaite |
| --- | --- |
| Luokka a80 | Luokka b80 |
| Luokka c40 | Luokat d40-1, d40-2 |
| Luokka g | Luokat d50-1, d50-2 |
| Luokka h | Luokka d50-2 |
| Luokka i | Luokka j |
| Luokka q | Luokka r |

Vetoajoneuvossa oleva kytkentälaite

Vedettävässä ajoneuvossa oleva kytkentälaite

Luokka a80

Luokka b80

Luokka c40

Luokat d40-1, d40-2

Luokka g

Luokat d50-1, d50-2

Luokka h

Luokka d50-2

Luokka i

Luokka j

Luokka q

Luokka r

15.

Jos kytkentä on kauko-ohjattava tai automaattinen, käyttäjän näkyvillä on aina oltava kaukonäyttö, joka osoittaa, että kytkentä on tehty ja lukituslaitteet ovat kytkeytyneet.

Kaukonäytön on oltava ajoneuvon ohjaamossa, jos kytkentä saadaan aikaan poistumatta ajoneuvon ohjaamosta.

---

(1)  Vetoaisan tapin kahva ja haarukan kiinnityslaitteet voivat ulottua leveyden A ulkopuolelle, mutta ne eivät saa vaikuttaa kohdassa 10 määritettyihin työlaitteen kiertymiskulmiin.

1

(2)  G on etäisyys, jolla määritettyjen mittojen A ja B on pysyttävä.

2

(3)  Kuvassa 17 esitetty profiili edustaa vetoaisan ja haarukan suurinta verhopintaa. Säde R ja kulma W voivat poiketa annetuista arvoista, kunhan suurin verhopinta ei ylity.

3

(4)  Reikä E voi erityistarkoituksissa olla pitkittäisreikä.

4

---

LIITE 6

Luokkien T, R ja S ajoneuvojen mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien testaus

1.   Yleiset testausvaatimukset

| 1.1 | Kytkentälaitteiden näytekappaleille on suoritettava sekä lujuustestit että toiminnalliset testit. Kytkentälaitteissa lujuus on todennettava dynaamisella testillä. Mekaanisen kytkennän lujuus on todettava vaihtelevalla vetokuormituksella testaustelineessä. Jos mekaanisen kytkentälaitteen suunnittelu (esim. liian suuri välys, vetokoukku) tekee vaihtelevan kuormituksen testin suorittamisen mahdottomaksi, testikuormitus voidaan myös kohdistaa kasvavasti vedon tai paineen suunnassa sen mukaan kumpi on suurempi. Tietyissä tapauksissa voi olla tarpeen tehdä muita staattisia testejä. Dynaamisen testin sijaan luokkien i, q ja r mekaaniset kytkentälaitteet, jotka on tarkoitettu asennettaviksi maatalousajoneuvoihin, joiden suurin rakenteellinen nopeus on enintään 40 km/h, voidaan testata tämän liitteen kohdan 3.3.3.2 mukaisesti (staattinen testi). Kaikkien luokkien mekaaniset kytkentälaitteet, jotka on tarkoitettu asennettaviksi maatalousajoneuvoihin, joiden suurin rakenteellinen nopeus on suurempi kuin 60 km/h, on testattava E-säännön nro 55, muutossarja 01, liitteen 6 mukaisesti. Lisäksi tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos voi luopua dynaamisesta tai staattisesta testistä, jos komponentin rakenne on niin yksinkertainen, että sille voidaan tehdä teoreettinen tarkastus, ja kyseessä on kytkentälaiteluokkaan d, e, f, i tai j kuuluva tai vastaava luokan s laite. Huonoin mahdollinen tapaus voidaan määrittää myös teoreettisilla tarkastuksilla. Teoreettisten tarkastusten on kuitenkin aina taattava saman tasoinen tulosten laatu kuin dynaamisten tai staattisten testien. Epäselvissä tapauksissa fyysisen testauksen tulokset ovat määrääviä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Dynaaminen testi on suoritettava suunnilleen sinimuotoisella kuormituksella (vaihtuva ja/tai jaksottainen) materiaalille soveltuvalla kuormituskertojen lukumäärällä. Kytkentälaitteen toimintaan vaikuttavia halkeamia tai murtumia ei sallita. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ainoastaan vähäinen pysyvä muodonmuutos sallitaan määrätyissä staattisissa testeissä. Ellei toisin mainita, pysyvä plastinen muodonmuutos vapauttamisen jälkeen saa olla enintään 10 prosenttia suurimmasta testin aikana mitatusta muodonmuutoksesta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Dynaamisissa testeissä kuormitusoletukset perustuvat ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaiseen vaakasuuntaiseen voimakomponenttiin ja pystysuuntaiseen voimakomponenttiin. Ajoneuvon pitkittäisakseliin nähden poikittaisia vaakasuuntaisia voimakomponentteja ja momentteja ei oteta huomioon, jos niillä on ainoastaan vähäinen merkitys.
  Jos kytkentälaitteen rakenne tai sen kiinnitys ajoneuvoon tai lisäjärjestelmien (kuten voimanottolaitteet, kompensaattorit, positiiviset ohjausjärjestelmät) kiinnitys aiheuttaa lisävoimia tai -momentteja, ne on otettava huomioon tyyppihyväksyntämenettelyssä. Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos voi myös vaatia lisätestejä.
  Ajoneuvon pituusakselin suuntainen vaakasuuntainen voimakomponentti esitetään teoreettisesti määriteltynä vertailuvoimana, D- tai Dc-arvona. Pystysuora voimakomponentti esitetään tapauksen mukaan staattisena pystysuuntaisena kuormana S kytkentäpisteessä ja oletettuna pystysuuntaisena voimakomponenttina V. |
| --- | --- |

1.4

Jos kytkentälaitteen rakenne tai sen kiinnitys ajoneuvoon tai lisäjärjestelmien (kuten voimanottolaitteet, kompensaattorit, positiiviset ohjausjärjestelmät) kiinnitys aiheuttaa lisävoimia tai -momentteja, ne on otettava huomioon tyyppihyväksyntämenettelyssä. Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos voi myös vaatia lisätestejä.

Ajoneuvon pituusakselin suuntainen vaakasuuntainen voimakomponentti esitetään teoreettisesti määriteltynä vertailuvoimana, D- tai Dc-arvona. Pystysuora voimakomponentti esitetään tapauksen mukaan staattisena pystysuuntaisena kuormana S kytkentäpisteessä ja oletettuna pystysuuntaisena voimakomponenttina V.

| 1.5 | Ominaisarvot D, Dc, S, Av ja vmax, joihin testit perustuvat ja jotka määritellään tämän säännön kohdassa 2.10, otetaan valmistajan tyyppihyväksyntähakemuksessa antamista tiedoista (ks. liitteissä 1 ja 2 esitetyt ilmoituslomakkeet). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Varmistavan lukituslaitteen, jota pitää paikallaan jousivoima, on pysyttävä varmistetussa asennossa, kun siihen kohdistuu vähiten suotuisassa suunnassa voima, joka vastaa lukituslaitteen kolminkertaista massaa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kuormitusoletukset
  Dynaaminen tykyttävän kuormituksen kestävyystesti ja resultantti testivoima:



  (kN)





  vetävän tai puristavan tykytyskuormituksen alueella (sen mukaan kumpi on suurempi)
  jossa
  Vaakasuuntainen kuormitus (kN):
  Fh = 1,0 · Dc

  Fh = 1,0 · D täysperävaunujen osalta
  Pystysuuntainen kuormitus (kN):
  Fs = g · S + 0,3 · V |
| --- | --- |

1.7

Dynaaminen tykyttävän kuormituksen kestävyystesti ja resultantti testivoima:

Formula
  (kN)

Formula

vetävän tai puristavan tykytyskuormituksen alueella (sen mukaan kumpi on suurempi)

jossa

Vaakasuuntainen kuormitus (kN):

Fh = 1,0 · Dc

Fh = 1,0 · D täysperävaunujen osalta

Pystysuuntainen kuormitus (kN):

Fs = g · S + 0,3 · V

2.   Testausmenettelyt

| 2.1 | Dynaamisia testejä ja staattisia testejä varten näytekappale on asetettava voimien kohdistamisen mahdollistavaan sopivaan penkkiin siten, että siihen ei kohdistu mitään lisävoimia tai -momentteja määritellyn testivoiman lisäksi. Kun on kyse vaihtuvan kuormituksen testeistä, voiman kohdistamisen suunta ei saa poiketa yli ±1° määritellystä suunnasta. Tykyttävissä ja staattisissa testeissä kulman on oltava suurimman testivoiman mukainen. Tavallisesti tämä vaatii liitoksen voiman kohdistuspisteessä (esim. kytkentäpisteessä) ja toisen liitoksen tietyn etäisyyden päässä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Testitaajuus saa olla enintään 35 Hz. Valitun taajuuden on oltava riittävän etäällä testijärjestelyn ja laitteen resonanssitaajuuksista. Asynkronisessa testauksessa kahden voimakomponentin taajuuksien eron on oltava välillä noin yksi ja enintään kolme prosenttia. Teräksisillä kytkentälaitteilla kuormitussyklien lukumäärä on 2 × 106. Muusta materiaalista kuin teräksestä valmistetuille laitteille voi olla tarpeen tehdä enemmän syklejä. Halkeamien testauksessa on käytettävä tunkeumavärimenetelmää tai vastaavaa menetelmää. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tykyttävässä testissä testausvoima vaihtelee suurimman ja pienimmän testausvoiman välillä. Pienin testausvoima ei saa olla suurempi kuin 5 prosenttia suurimmasta testausvoimasta, ellei kyseisessä testimenettelyssä muuta edellytetä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Staattisissa testeissä testivoima on kohdistettava tasaisesti ja nopeasti, ja sitä on pidettävä yllä vähintään 60 sekuntia. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Testattavat kytkentälaitteet tai -komponentit on tavallisesti kiinnitettävä mahdollisimman jäykästi testipenkkiin siihen asentoonsa, jossa niitä käytetään ajoneuvossa. Kiinnityslaitteiden on oltava valmistajan tai hakijan määrittelemiä ja niitä, jotka on tarkoitettu kytkentälaitteen tai -komponentin kiinnittämiseen ajoneuvoon, ja/tai niillä on oltava samat mekaaniset ominaisuudet. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kytkentälaitteet tai -komponentit on testattava siinä muodossa kuin niitä käytetään maantieajossa. Valmistajan harkinnan mukaan ja tutkimuslaitoksen suostumuksella joustavat komponentit voidaan lukita jäykiksi, jos tämä on välttämätöntä testimenettelyn kannalta ja jollei sillä ole vääristävää vaikutusta testitulokseen.
  Nopeutetun testimenettelyn aikana ylikuumentuneet joustavat komponentit voidaan korvata testin kuluessa. Testikuormat voidaan kohdistaa erityisillä välyksettömillä laitteilla. |
| --- | --- |

2.6

Nopeutetun testimenettelyn aikana ylikuumentuneet joustavat komponentit voidaan korvata testin kuluessa. Testikuormat voidaan kohdistaa erityisillä välyksettömillä laitteilla.

3.   Erityiset testausvaatimukset

| 3.1 | Vetokuula 80 (luokka a) |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Perustesti on dynaaminen tykyttävän kuormituksen kestävyystesti ja resultantti testivoima. Vaihtoehtoisesti voidaan tehdä myös kahden komponentin synkroninen dynaaminen kestävyystesti. Testinäytteeseen kuuluu vetokuula ja kiinnittimet, jotka tarvitaan ajoneuvoon kiinnittämistä varten. Vetokuulan on oltava jäykästi kiinnitetty testipenkkiin, jolla voidaan saada aikaan vaihtuva tai tykyttävä voima, siihen asentoonsa, jossa yhdistelmää on tarkoitus käyttää. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Voimien kohdistamiseen on käytettävä sopivaa vetopäätä 80. Näytekappale on asennettava testipenkkiin siten, että kytkentälaitteen, jolle tyyppihyväksyntää haetaan, suhteellinen sijainti vastaa sijaintia suunnitellussa käytössä. Näytekappaleeseen ei testivoiman lisäksi saa kohdistaa muita voimia tai momentteja. Testivoima kohdistetaan kytkentäkohdan kautta kulkevan linjan suuntaisena vaaka- ja pystysuuntaisista kuormitusoletuksista johdetun resultanttikulman mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Kuormitusoletukset
  Kuten tämän liitteen kohdassa 1.7. |
| --- | --- |

3.1.3

Kuten tämän liitteen kohdassa 1.7.

| 3.2 | Vetopää 80 (luokka b) |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Perustesti on dynaaminen kestävyystesti, jossa käytetään vaihtuvaa tai tykyttävää testivoimaa. Vaihtoehtoisesti voidaan tehdä myös kahden komponentin synkroninen dynaaminen kestävyystesti. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Dynaaminen testi on tehtävä käyttämällä erillistä yhdistelmää, jossa vetokuulan 80 lujuus on yhtä suuri tai suurempi.
  Näytekappale on asennettava testipenkkiin siten, että kytkentälaitteen, jolle tyyppihyväksyntää haetaan, suhteellinen sijainti vastaa sijaintia suunnitellussa käytössä.
  Näytekappaleeseen ei testivoiman lisäksi saa kohdistaa muita voimia tai momentteja.
  Testivoima kohdistetaan kytkentäkohdan kautta kulkevan linjan suuntaisena vaaka- ja pystysuuntaisista kuormitusoletuksista johdetun resultanttikulman mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2.2

Näytekappale on asennettava testipenkkiin siten, että kytkentälaitteen, jolle tyyppihyväksyntää haetaan, suhteellinen sijainti vastaa sijaintia suunnitellussa käytössä.

Näytekappaleeseen ei testivoiman lisäksi saa kohdistaa muita voimia tai momentteja.

Testivoima kohdistetaan kytkentäkohdan kautta kulkevan linjan suuntaisena vaaka- ja pystysuuntaisista kuormitusoletuksista johdetun resultanttikulman mukaisesti.

| 3.2.3 | Kuormitusoletukset
  Kuten tämän liitteen kohdassa 1.7. |
| --- | --- |

3.2.3

Kuten tämän liitteen kohdassa 1.7.

| 3.3 | Vetoaisakytkimet |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Haarukkatyyppiset kytkimet (luokka c)
  Tehdään dynaaminen kestävyystesti yhdelle näytekappaleelle. Kytkentälaitteessa on oltava kaikki kiinnikkeet, jotka ovat tarpeen sen kiinnittämiseksi ajoneuvoon. |
| --- | --- |

3.3.1

Tehdään dynaaminen kestävyystesti yhdelle näytekappaleelle. Kytkentälaitteessa on oltava kaikki kiinnikkeet, jotka ovat tarpeen sen kiinnittämiseksi ajoneuvoon.

| 3.3.1.1 | Jäykällä vetoaisalla varustetut perävaunut
  Vetävän tykytyskuormituksen alueella tehtävä dynaaminen tykyttävän kuormituksen kestävyystesti ja resultantti testivoima (vetosuunta taakse- ja alaspäin)
  Kuten tämän liitteen kohdassa 1.7. |
| --- | --- |

3.3.1.1

Vetävän tykytyskuormituksen alueella tehtävä dynaaminen tykyttävän kuormituksen kestävyystesti ja resultantti testivoima (vetosuunta taakse- ja alaspäin)

Kuten tämän liitteen kohdassa 1.7.

| 3.3.1.2 | Perävaunujen haarukkatyyppiset kytkimet
  Käytetään kuormausoletuksia, joissa otetaan huomioon D-arvo:





  R1 ja R2 valmistajan ilmoituksen mukaan (R2 · R1). Dynaamiset kestävyystestit tämän liitteen kohdan 3.3.1.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3.1.2

Käytetään kuormausoletuksia, joissa otetaan huomioon D-arvo:

Formula

R1 ja R2 valmistajan ilmoituksen mukaan (R2 · R1). Dynaamiset kestävyystestit tämän liitteen kohdan 3.3.1.1 mukaisesti.

| 3.3.1.3 | Kytkintapilla varustetun lukituslaitteen staattiset testit
  Muulla kuin lieriömäisellä tapilla varustettujen haarukkatyyppisten kytkinten osalta on tarpeen testata myös sulkeutuminen ja kaikki lukituslaitteet staattisella avautumissuuntaan kohdistuvalla voimalla, jonka suuruus on 0,25 · D.
  Testivoima 0,1 · D on riittävä sylinterimäisten kytkintappien tapauksessa.
  Voimaa nostetaan edellä mainittuun arvoon tasaisesti ja nopeasti ja sitä pidetään tässä arvossa 10 sekuntia.
  Testi ei saa aiheuttaa avautumista eikä mitään vaurioita. |
| --- | --- |

3.3.1.3

Muulla kuin lieriömäisellä tapilla varustettujen haarukkatyyppisten kytkinten osalta on tarpeen testata myös sulkeutuminen ja kaikki lukituslaitteet staattisella avautumissuuntaan kohdistuvalla voimalla, jonka suuruus on 0,25 · D.

Testivoima 0,1 · D on riittävä sylinterimäisten kytkintappien tapauksessa.

Voimaa nostetaan edellä mainittuun arvoon tasaisesti ja nopeasti ja sitä pidetään tässä arvossa 10 sekuntia.

Testi ei saa aiheuttaa avautumista eikä mitään vaurioita.

| 3.3.2 | Vetokoukut (luokka g)
  Kuten tämän liitteen kohdassa 3.3.1. |
| --- | --- |

3.3.2

Kuten tämän liitteen kohdassa 3.3.1.

| 3.3.3 | Traktorin vetoaisat (luokka i) |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.3.1 | Toimitaan kohdan 3.3.1 mukaisesti tai tehdään staattinen testi dynaamisen testin sijasta kohdan 3.3.3.2 mukaisesti, jos vetoaisa on tarkoitettu asennettavaksi maatalousajoneuvoihin, joiden suurin rakenteellinen nopeus on enintään 40 km/h. |
| --- | --- |

3.3.3.1

| 3.3.3.2 | Staattinen testausmenetelmä |
| --- | --- |

3.3.3.2

| 3.3.3.2.1 | Testausta koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

3.3.3.2.1

| 3.3.3.2.1.1 | Yleistä
  Mekaaniselle kytkentälaitteelle on tehtävä staattiset testit kohtien 3.3.3.2.1.2, 3.3.3.2.1.3 ja 3.3.3.2.1.4 vaatimusten mukaisesti, jollei sen rakenteellisten ominaisuuksien tarkastuksesta muuta johdu. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.1

Mekaaniselle kytkentälaitteelle on tehtävä staattiset testit kohtien 3.3.3.2.1.2, 3.3.3.2.1.3 ja 3.3.3.2.1.4 vaatimusten mukaisesti, jollei sen rakenteellisten ominaisuuksien tarkastuksesta muuta johdu.

| 3.3.3.2.1.2 | Testien valmistelu
  Testit on suoritettava erityisellä laitteella siten, että mekaaninen kytkentälaite ja kaikki rakenteet, joilla se kytketään traktorin runkoon, on kiinnitetty jäykkään rakenteeseen samoilla komponenteilla, joita käytetään asennettaessa se traktoriin. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.2

Testit on suoritettava erityisellä laitteella siten, että mekaaninen kytkentälaite ja kaikki rakenteet, joilla se kytketään traktorin runkoon, on kiinnitetty jäykkään rakenteeseen samoilla komponenteilla, joita käytetään asennettaessa se traktoriin.

| 3.3.3.2.1.3 | Testi-instrumentit
  Käytettyjen kuormien ja liikkeiden kirjaamiseen käytettävien instrumenttien tarkkuuden on oltava:






  a) | käytetyt kuormat ±50 daN |
| --- | --- | --- |

3.3.3.2.1.3

Käytettyjen kuormien ja liikkeiden kirjaamiseen käytettävien instrumenttien tarkkuuden on oltava:

a)

käytetyt kuormat ±50 daN

| b) | liikkeet ±0,01 mm. |
| --- | --- |

b)

liikkeet ±0,01 mm.

| 3.3.3.2.1.4 | Testausmenettely |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4

| 3.3.3.2.1.4.1 | Kytkentälaitteeseen kohdistetaan ensin esivetokuormitus, joka ei ylitä 15:tä prosenttia kohdassa 3.3.3.2.1.4.2 määritellystä vetotestikuormituksesta.
  Kohdassa 3.3.3.2.1.4.1 kuvattu toiminta on toistettava vähintään kahdesti alkaen nollakuormituksesta, jota lisätään vähitellen, kunnes saavutetaan kohdassa 3.3.3.2.1.4.1 vahvistettu arvo, ja vähennetään sitten 500 daN:iin; kuormitusta on ylläpidettävä vähintään 60 sekuntia. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.1

Kohdassa 3.3.3.2.1.4.1 kuvattu toiminta on toistettava vähintään kahdesti alkaen nollakuormituksesta, jota lisätään vähitellen, kunnes saavutetaan kohdassa 3.3.3.2.1.4.1 vahvistettu arvo, ja vähennetään sitten 500 daN:iin; kuormitusta on ylläpidettävä vähintään 60 sekuntia.

| 3.3.3.2.1.4.2 | Tietojen, jotka kirjataan vedon alaisen kuormitus-muodonmuutoskäyrän piirtämiseksi, tai vetolaitteeseen kytketystä tulostimesta saatavan kyseistä käyrää esittävän piirroksen on perustuttava ainoastaan kasvavien kuormituksien kohdistamiseen 500 daN:stä alkaen suhteessa kytkentälaitteen vertailukeskipisteeseen.
  Vetotestikuormituksen arvoon, joka on 1,5 kertaa teknisesti sallittu perävaunun massa, asti kohoavissa arvoissa ei saa olla katkoksia; lisäksi kuormitus-muodonmuutoskäyrän on edettävä tasaisesti ilman epäsäännönmukaisuuksia välillä 500 daN ja 1/3 enimmäisvetokuormituksesta.
  Pysyvä muodonmuutos merkitään kuormitus-muodonmuutoskäyrään suhteessa 500 daN:n kuormitukseen, kun testikuormitus on palautettu tuohon arvoon.
  Kirjattu pysyvä muodonmuutosarvo saa olla enintään 25 prosenttia esiintyvästä kimmoisesta enimmäismuodonmuutoksesta. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.2

Vetotestikuormituksen arvoon, joka on 1,5 kertaa teknisesti sallittu perävaunun massa, asti kohoavissa arvoissa ei saa olla katkoksia; lisäksi kuormitus-muodonmuutoskäyrän on edettävä tasaisesti ilman epäsäännönmukaisuuksia välillä 500 daN ja 1/3 enimmäisvetokuormituksesta.

Pysyvä muodonmuutos merkitään kuormitus-muodonmuutoskäyrään suhteessa 500 daN:n kuormitukseen, kun testikuormitus on palautettu tuohon arvoon.

Kirjattu pysyvä muodonmuutosarvo saa olla enintään 25 prosenttia esiintyvästä kimmoisesta enimmäismuodonmuutoksesta.

| 3.3.3.2.1.5 | Kohdassa 3.3.3.2.1.4.2 tarkoitettua testiä täytyy edeltää testi, jossa kytkentälaitteen vertailukeskipisteeseen kohdistetaan 500 daN:n alkukuormituksesta alkaen asteittain kasvava alkukuormitus, joka on kolme kertaa valmistajan suosittelema suurin sallittu pystysuuntainen voima (daN, vastaa kuormitusta g · S/10).
  Testin aikana kytkentälaitteen muodonmuutos saa olla enintään 10 prosenttia esiintyvästä kimmoisesta enimmäismuodonmuutoksesta.
  Tarkastus suoritetaan sen jälkeen kun pystysuuntainen voima (daN, vastaa kuormitusta g · S/10) on poistettu ja palautettu 500 daN:n alkukuormitukseen. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.5

Testin aikana kytkentälaitteen muodonmuutos saa olla enintään 10 prosenttia esiintyvästä kimmoisesta enimmäismuodonmuutoksesta.

Tarkastus suoritetaan sen jälkeen kun pystysuuntainen voima (daN, vastaa kuormitusta g · S/10) on poistettu ja palautettu 500 daN:n alkukuormitukseen.

| 3.3.4 | Piton-tyyppiset kytkimet (luokka h)
  Kuten tämän liitteen kohdassa 3.3.1. |
| --- | --- |

3.3.4

Kuten tämän liitteen kohdassa 3.3.1.

| 3.3.5 | Haarukkatyyppiset vetoaisakytkimet, jotka eivät pyöri pitkittäisakselin ympäri (luokka q)
  Kuten tämän liitteen kohdassa 3.3.3. |
| --- | --- |

3.3.5

Kuten tämän liitteen kohdassa 3.3.3.

| 3.3.6 | Pidikelevyt (kaikkien luokkien a, g ja h vetoaisakytkimien osalta, jos sellaisia on)
  Kuula-, koukku- ja piton-tyyppisten kytkimien ja vastaavien kytkentälaitteiden pidikelevy on testattava käyttäen staattista voimaa Fs stat = Fs stat = 0,6 · D (pystysuunnassa ylöspäin). Kytkentälaitteen toimintaan vaikuttavia halkeamia tai murtumia ei sallita. |
| --- | --- |

3.3.6

Kuula-, koukku- ja piton-tyyppisten kytkimien ja vastaavien kytkentälaitteiden pidikelevy on testattava käyttäen staattista voimaa Fs stat = Fs stat = 0,6 · D (pystysuunnassa ylöspäin). Kytkentälaitteen toimintaan vaikuttavia halkeamia tai murtumia ei sallita.

| 3.4 | Vetosilmukat (luokka d) |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Haarukkatyyppisten kytkimien vetosilmukoille (luokat d40-1 ja d40-2) on tehtävä samat dynaamiset testit vastaavilla kuormitusoletuksilla (ks. kohta 3.3.1).
  Yksinomaan täysperävaunuissa käytettäville vetosilmukoille on tehtävä testi, jossa käytetään vaakasuuntaisia kuormitusoletuksia.
  Testi voidaan suorittaa käyttämällä joko vaihtuvaa tai tykyttävää testivoimaa kohdan 3.3.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4.1

Yksinomaan täysperävaunuissa käytettäville vetosilmukoille on tehtävä testi, jossa käytetään vaakasuuntaisia kuormitusoletuksia.

Testi voidaan suorittaa käyttämällä joko vaihtuvaa tai tykyttävää testivoimaa kohdan 3.3.1 mukaisesti.

| 3.4.2 | Vetokoukkujen, traktorin vetoaisojen tai piton-tyyppisten kytkimien vetosilmukat (luokka d50) on testattava samalla tavalla kuin haarukkatyyppisten kytkimien vetosilmukat. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.5 | Vetosilmukat (luokka r)
  Kuten tämän liitteen kohdassa 3.3.3. |
| --- | --- |

3.5

Kuten tämän liitteen kohdassa 3.3.3.

| 3.6 | Vetorungot (luokka f) |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Vetorunkoihin kohdistetaan testauksen aikana samat voimat kuin kytkentään. Testikuormitus kohdistetaan vaaka- ja pystysuuntaisella etäisyydellä, joka vastaa kytkentälaitteen sijaintia, jossa vetorunkoon kohdistuu kaikkein kriittisin kuormitus. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Testien valmistelu
  Testit on suoritettava kohdan 3.3.3.2.1.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.6.2

Testit on suoritettava kohdan 3.3.3.2.1.2 mukaisesti.

| 3.6.3 | Testi-instrumentit
  Käytettävien kuormien kirjaamiseen käytettävien instrumenttien on oltava kohdan 3.3.3.2.1.3 mukaisia. |
| --- | --- |

3.6.3

Käytettävien kuormien kirjaamiseen käytettävien instrumenttien on oltava kohdan 3.3.3.2.1.3 mukaisia.

| 3.6.4 | Vetorunkojen vertailu
  Pakollisten testien sijasta vetorunkoja voidaan arvioida vertailemalla laskelmia. Verrattavan vetorungon on oltava keskeisiltä suunnitteluominaisuuksiltaan samanlainen kuin jo testattu vetorunko. |
| --- | --- |

3.6.4

Pakollisten testien sijasta vetorunkoja voidaan arvioida vertailemalla laskelmia. Verrattavan vetorungon on oltava keskeisiltä suunnitteluominaisuuksiltaan samanlainen kuin jo testattu vetorunko.

| 3.7 | Vetoaisat (luokka e) |
| --- | --- |

3.7

| 3.7.1 | Vetoaisat on testattava samalla tavalla kuin vetosilmukat (ks. kohta 3.3.1). Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos voi luopua kestävyystestistä, jos komponentin rakenne on niin yksinkertainen, että sen lujuus voidaan arvioida teoreettisella tarkastuksella.
  Mitoitusvoimat teoreettista tarkastusta varten lasketaan seuraavasti:





  jossa
  V on kohdassa 3.3.1.1 annettu voiman amplitudi.
  Fsc on laskettu pystysuuntainen kuorma.
  Laskelmassa käytettävien sallittujen kuormitusten on oltava standardin ISO 7641-1:1983 kohdan 5.3 mukaisia.
  Hitsaussauman sallittu kuormitus saa olla enintään 90 N/mm2.
  Taivutettujen vetoaisojen (esimerkiksi hanhenkaula) ja täysperävaunujen vetoaisojen osalta testivoiman vaakakomponentti

  on otettava huomioon. |
| --- | --- |

3.7.1

Mitoitusvoimat teoreettista tarkastusta varten lasketaan seuraavasti:

Formula

jossa

V on kohdassa 3.3.1.1 annettu voiman amplitudi.

Fsc on laskettu pystysuuntainen kuorma.

Laskelmassa käytettävien sallittujen kuormitusten on oltava standardin ISO 7641-1:1983 kohdan 5.3 mukaisia.

Hitsaussauman sallittu kuormitus saa olla enintään 90 N/mm2.

Taivutettujen vetoaisojen (esimerkiksi hanhenkaula) ja täysperävaunujen vetoaisojen osalta testivoiman vaakakomponentti
  Formula
  on otettava huomioon.

| 3.7.2 | Pystysuunnassa vapaasti liikkuvien täysperävaunujen vetoaisojen osalta on kestävyystestin tai lujuuden teoreettisen tarkastuksen lisäksi tarkastettava nurjahduksen kesto joko teoreettisella laskelmalla, jossa mitoitusvoima on

  , tai nurjahdustestillä, jossa voima on

  .
  Laskelmassa käytettävien suurimpien sallittujen kuormitusten on oltava kohdan 3.7.1 mukaisia. |
| --- | --- |

3.7.2

Laskelmassa käytettävien suurimpien sallittujen kuormitusten on oltava kohdan 3.7.1 mukaisia.

| 3.7.3 | Jos akselit ovat ohjaavia, taivutusjännityksen kesto on osoitettava teoreettisilla laskelmilla tai taivutustestillä. Kytkentäpisteen keskiöön on kohdistettava vaakasuuntainen poikittainen staattinen voima. Voiman suuruus on valittava siten, että etuakselin keskiosaan kohdistetaan momentti

  (kNm). Laskelmassa käytettävien sallittujen kuormitusten on oltava standardin kohdan 3.7.1 mukaisia. |
| --- | --- |

3.7.3

---

LIITE 7

Asennus- ja erityisvaatimukset

1.

Traktorit

1.1

Traktori voidaan varustaa yhdellä tai usealla mekaanisella kytkentälaitteella kohdan 2.6 ja liitteen 5 taulukon 6 mukaisesti.

1.2

Jos traktori on varustettu kohdan 2.6 ja liitteen 5 taulukon 6 mukaisilla mekaanisilla kytkentälaitteilla, vähintään yhdellä näistä kytkentälaitteista on oltava ominaisarvot D, Dc, S, Av ja vmax, jotka vastaavat traktorin valmistajan ilmoittamia traktorin suurimpia sallittuja ominaisarvoja.

2.

Kohdan 2.6 ja liitteen 5 taulukon 6 mukaisilla vedettävien ajoneuvojen mekaanisilla kytkentälaitteilla, joilla vedettävä ajoneuvo kytketään traktoriin, on oltava ominaisarvot D, Dc, S, Av ja vmax, jotka vastaavat vedettävän ajoneuvon valmistajan ilmoittamia vedettävän ajoneuvon suurimpia sallittuja ominaisarvoja.

---