# Uradni list C 306/15.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 306 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6015. september 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 306

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6015. september 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 123. plenarno zasedanje 11. in 12. maja 2017 |
| 2017/C 306/01 | Resolucija Evropskega odbora regij – Bela knjiga Evropske komisije o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025 | 1 |
| 2017/C 306/02 | Resolucija Evropskega odbora regij – Predlog proračuna EU za leto 2018 | 5 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 123. plenarno zasedanje 11. in 12. maja 2017 |
| 2017/C 306/03 | Mnenje Evropskega odbora regij – Prihodnost kohezijske politike po letu 2020 – Za močno in učinkovito evropsko kohezijsko politiko po letu 2020 | 8 |
| 2017/C 306/04 | Mnenje Evropskega odbora regij – Vlaganje v mlade v Evropi in evropska solidarnostna enota | 20 |
| 2017/C 306/05 | Mnenje Evropskega odbora regij – Izboljšanje upravljanja evropskega semestra: kodeks ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti | 24 |
| 2017/C 306/06 | Mnenje Evropskega odbora regij – Socialne inovacije kot nov instrument za obravnavo družbenih izzivov | 28 |
| 2017/C 306/07 | Mnenje Evropskega odbora regij – Lokalna in regionalna razsežnost biogospodarstva ter vloga mest in regij | 32 |
| 2017/C 306/08 | Mnenje Evropskega odbora regij – Zdravje v mestih: skupna dobrina | 37 |
| 2017/C 306/09 | Mnenje Evropskega odbora regij – Strategija širitve EU za leti 2016 in 2017 | 43 |
| 2017/C 306/10 | Mnenje Evropskega odbora regij – Podjetništvo na otokih: prispevek k teritorialni koheziji | 51 |
| 2017/C 306/11 | Mnenje Evropskega odbora regij – Nova faza evropske politike za modro rast | 57 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

123. plenarno zasedanje 11. in 12. maja 2017

2017/C 306/01

Resolucija Evropskega odbora regij – Bela knjiga Evropske komisije o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025

1

2017/C 306/02

Resolucija Evropskega odbora regij – Predlog proračuna EU za leto 2018

5

MNENJA

Odbor regij

123. plenarno zasedanje 11. in 12. maja 2017

2017/C 306/03

Mnenje Evropskega odbora regij – Prihodnost kohezijske politike po letu 2020 – Za močno in učinkovito evropsko kohezijsko politiko po letu 2020

8

2017/C 306/04

Mnenje Evropskega odbora regij – Vlaganje v mlade v Evropi in evropska solidarnostna enota

20

2017/C 306/05

Mnenje Evropskega odbora regij – Izboljšanje upravljanja evropskega semestra: kodeks ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti

24

2017/C 306/06

Mnenje Evropskega odbora regij – Socialne inovacije kot nov instrument za obravnavo družbenih izzivov

28

2017/C 306/07

Mnenje Evropskega odbora regij – Lokalna in regionalna razsežnost biogospodarstva ter vloga mest in regij

32

2017/C 306/08

Mnenje Evropskega odbora regij – Zdravje v mestih: skupna dobrina

37

2017/C 306/09

Mnenje Evropskega odbora regij – Strategija širitve EU za leti 2016 in 2017

43

2017/C 306/10

Mnenje Evropskega odbora regij – Podjetništvo na otokih: prispevek k teritorialni koheziji

51

2017/C 306/11

Mnenje Evropskega odbora regij – Nova faza evropske politike za modro rast

57

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJ |
| | 123. plenarno zasedanje 11. in 12. maja 2017 |
| 2017/C 306/12 | Mnenje Evropskega odbora regij – Finančna pravila, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije | 64 |

III   Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

123. plenarno zasedanje 11. in 12. maja 2017

2017/C 306/12

Mnenje Evropskega odbora regij – Finančna pravila, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije

64

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

123. plenarno zasedanje 11. in 12. maja 2017

| 15.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 306/1

---

Resolucija Evropskega odbora regij – Bela knjiga Evropske komisije o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025

(2017/C 306/01)

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

| 1. | se je seznanil z Belo knjigo o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025, ki jo je pripravila Evropska komisija in je eden pomembnih prispevkov k trenutnemu krogu razprav o prihodnjem razvoju Unije, na podlagi katerih je treba do evropskih volitev junija 2019 in za kasnejše obdobje zagotoviti oprijemljive rezultate; |
| --- | --- |

1.

se je seznanil z Belo knjigo o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025, ki jo je pripravila Evropska komisija in je eden pomembnih prispevkov k trenutnemu krogu razprav o prihodnjem razvoju Unije, na podlagi katerih je treba do evropskih volitev junija 2019 in za kasnejše obdobje zagotoviti oprijemljive rezultate;

| 2. | pozdravlja Rimsko izjavo, v kateri so podpisniki navedli: „Skupaj bomo delali na ravni, kjer bomo lahko dosegli resnične spremembe – torej na ravni Evropske unije, nacionalni, regionalni ali lokalni ravni –, v duhu zaupanja in lojalnega sodelovanja tako med državami članicami kot med njimi in institucijami EU, v skladu z načelom subsidiarnosti.“; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja Rimsko izjavo, v kateri so podpisniki navedli: „Skupaj bomo delali na ravni, kjer bomo lahko dosegli resnične spremembe – torej na ravni Evropske unije, nacionalni, regionalni ali lokalni ravni –, v duhu zaupanja in lojalnega sodelovanja tako med državami članicami kot med njimi in institucijami EU, v skladu z načelom subsidiarnosti.“;

| 3. | se zavezuje, da bo brezpogojno spoštoval temeljne vrednote človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in človekovih pravic ter cilje EU, vključno s prizadevanji za vse tesnejše povezovanje med narodi Evrope, kot je opredeljeno v Pogodbah in Listini EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

3.

se zavezuje, da bo brezpogojno spoštoval temeljne vrednote človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in človekovih pravic ter cilje EU, vključno s prizadevanji za vse tesnejše povezovanje med narodi Evrope, kot je opredeljeno v Pogodbah in Listini EU o temeljnih pravicah;

| 4. | poudarja, da se napovedana ključna vloga decentraliziranih lokalnih in regionalnih oblasti, predvidena v Lizbonski pogodbi, še ni udejanjila v smislu dejanske subsidiarnosti in sodelovanja v evropskem zakonodajnem procesu. Tako so lokalne in regionalne oblasti še naprej skorajda vedno predvsem izvajalke politik EU in nimajo dejanske vodilne vloge pri njihovi pripravi, zlasti zakonodajni; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se napovedana ključna vloga decentraliziranih lokalnih in regionalnih oblasti, predvidena v Lizbonski pogodbi, še ni udejanjila v smislu dejanske subsidiarnosti in sodelovanja v evropskem zakonodajnem procesu. Tako so lokalne in regionalne oblasti še naprej skorajda vedno predvsem izvajalke politik EU in nimajo dejanske vodilne vloge pri njihovi pripravi, zlasti zakonodajni;

| 5. | ponovno opozarja, da politike in institucije EU niso bile vzpostavljene, da bi bile same sebi namen, temveč morajo biti na voljo državljanom, saj bo le tako mogoče z njimi uresničiti splošne cilje in uveljaviti vrednote Evropske unije; poudarja, da te institucije in politike temeljijo na kompromisih, brez katerih ne bi bilo mogoče uravnovesiti različnih interesov in stališč ter upoštevati rezultatov demokratičnih procesov. Zato upa, da se bodo v iskanju najširšega možnega konsenza – namesto prevlade minimalnih kompromisov – uveljavile politične rešitve, ki temeljijo na skupni solidarnosti, temeljnem načelu združene Evrope, in ki pomenijo pristop, ki bo hkrati pomagal odpraviti sedanji skepticizem ter s tem obnoviti zaupanje ljudi v evropski projekt; |
| --- | --- |

5.

ponovno opozarja, da politike in institucije EU niso bile vzpostavljene, da bi bile same sebi namen, temveč morajo biti na voljo državljanom, saj bo le tako mogoče z njimi uresničiti splošne cilje in uveljaviti vrednote Evropske unije; poudarja, da te institucije in politike temeljijo na kompromisih, brez katerih ne bi bilo mogoče uravnovesiti različnih interesov in stališč ter upoštevati rezultatov demokratičnih procesov. Zato upa, da se bodo v iskanju najširšega možnega konsenza – namesto prevlade minimalnih kompromisov – uveljavile politične rešitve, ki temeljijo na skupni solidarnosti, temeljnem načelu združene Evrope, in ki pomenijo pristop, ki bo hkrati pomagal odpraviti sedanji skepticizem ter s tem obnoviti zaupanje ljudi v evropski projekt;

| 6. | kot politična skupščina lokalnih in regionalnih predstavnikov EU verjame v sprejemanje odločitev čim bližje državljanom, na ravni EU pa na podlagi načela deljene suverenosti, saj bi s tem izboljšali zmožnosti vsakega državljana EU, da sam odloča o svoji usodi; |
| --- | --- |

6.

kot politična skupščina lokalnih in regionalnih predstavnikov EU verjame v sprejemanje odločitev čim bližje državljanom, na ravni EU pa na podlagi načela deljene suverenosti, saj bi s tem izboljšali zmožnosti vsakega državljana EU, da sam odloča o svoji usodi;

| 7. | opozarja, da je ekonomska, socialna in teritorialna kohezija v EU izjemnega pomena, ter poudarja, da je za zmanjšanje razlik med regijami EU bistven učinkovit in uravnotežen gospodarski in socialni razvoj; v tem pogledu je prav kohezijska politika tista, ki najbolj neposredno omogoča lokalnim in regionalnim oblastem, da sodelujejo v procesu evropskega povezovanja in spodbujajo solidarnost, hkrati pa dokazujejo prednosti članstva v EU na lokalni in regionalni ravni. Kohezijska politika je nepogrešljiva politika EU, ki prinaša posebno evropsko dodano vrednost. Zato OR izrecno zavrača vsakršen scenarij za prihodnost EU, po katerem bi bila kohezijska politika omejena ali celo odpravljena, ter izraža osuplost, da je lahko takšna hipoteza v uradnem dokumentu Komisije sploh omenjena; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je ekonomska, socialna in teritorialna kohezija v EU izjemnega pomena, ter poudarja, da je za zmanjšanje razlik med regijami EU bistven učinkovit in uravnotežen gospodarski in socialni razvoj; v tem pogledu je prav kohezijska politika tista, ki najbolj neposredno omogoča lokalnim in regionalnim oblastem, da sodelujejo v procesu evropskega povezovanja in spodbujajo solidarnost, hkrati pa dokazujejo prednosti članstva v EU na lokalni in regionalni ravni. Kohezijska politika je nepogrešljiva politika EU, ki prinaša posebno evropsko dodano vrednost. Zato OR izrecno zavrača vsakršen scenarij za prihodnost EU, po katerem bi bila kohezijska politika omejena ali celo odpravljena, ter izraža osuplost, da je lahko takšna hipoteza v uradnem dokumentu Komisije sploh omenjena;

| 8. | se zaveda, da so scenariji, predstavljeni v beli knjigi, poziv k streznitvi, saj opozarjajo na tveganja in priložnosti za EU, pa tudi na to, da nobenega dela pravnega reda Unije ne gre jemati za samoumevnega; poudarja, da razprava o hitrosti ali intenzivnosti evropskega povezovanja ne bi smela odvračati pozornosti od dejstva, da je resnični izziv preprečiti Evropo več smeri, ter je prepričan, da se je treba osredotočiti na enotnost ter spoštovanje raznolikosti in lokalnih posebnosti, brez katerih ne bo mogoče zagotoviti trajnostne prihodnosti za vse državljane EU; |
| --- | --- |

8.

se zaveda, da so scenariji, predstavljeni v beli knjigi, poziv k streznitvi, saj opozarjajo na tveganja in priložnosti za EU, pa tudi na to, da nobenega dela pravnega reda Unije ne gre jemati za samoumevnega; poudarja, da razprava o hitrosti ali intenzivnosti evropskega povezovanja ne bi smela odvračati pozornosti od dejstva, da je resnični izziv preprečiti Evropo več smeri, ter je prepričan, da se je treba osredotočiti na enotnost ter spoštovanje raznolikosti in lokalnih posebnosti, brez katerih ne bo mogoče zagotoviti trajnostne prihodnosti za vse državljane EU;

| 9. | poudarja, da je struktura upravljanja na več ravneh ena od posebnosti Evropske unije, ter obžaluje, da ta vidik v beli knjigi ni upoštevan. Obžaluje tudi, da bela knjiga ne predstavlja teritorialnih posledic različnih ponujenih scenarijev. Odbor opozarja na dejstvo, da državljani na splošno bolj zaupajo mestom in regijam, zato meni, da morajo biti prav državljani in njihovi upi, pričakovanja in skrbi v središču vsega političnega delovanja, ter poudarja, da morajo vse razprave o prihodnosti Evropske unije in na njih temelječe reforme potekati po načelu od spodaj navzgor, vanje pa morajo biti vključene vse ravni upravljanja. Poudarja, da morata imeti metoda Skupnosti in delo v tem duhu v vseh postopkih odločanja EU vedno prednost pred medvladnim pristopom; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je struktura upravljanja na več ravneh ena od posebnosti Evropske unije, ter obžaluje, da ta vidik v beli knjigi ni upoštevan. Obžaluje tudi, da bela knjiga ne predstavlja teritorialnih posledic različnih ponujenih scenarijev. Odbor opozarja na dejstvo, da državljani na splošno bolj zaupajo mestom in regijam, zato meni, da morajo biti prav državljani in njihovi upi, pričakovanja in skrbi v središču vsega političnega delovanja, ter poudarja, da morajo vse razprave o prihodnosti Evropske unije in na njih temelječe reforme potekati po načelu od spodaj navzgor, vanje pa morajo biti vključene vse ravni upravljanja. Poudarja, da morata imeti metoda Skupnosti in delo v tem duhu v vseh postopkih odločanja EU vedno prednost pred medvladnim pristopom;

| 10. | se strinja s ključnimi prednostnimi področji, opredeljenimi v beli knjigi in Rimski izjavi, ter je trdno prepričan, da bi morala Evropska komisija kot nadnacionalna varuhinja Pogodb EU in institucija, ki ji je zaupano varovanje splošnega interesa Unije, v zvezi s temi vprašanji pripraviti podrobne predloge; OR je pripravljen prispevati politični odziv in predloge z lokalnega in regionalnega vidika; |
| --- | --- |

10.

se strinja s ključnimi prednostnimi področji, opredeljenimi v beli knjigi in Rimski izjavi, ter je trdno prepričan, da bi morala Evropska komisija kot nadnacionalna varuhinja Pogodb EU in institucija, ki ji je zaupano varovanje splošnega interesa Unije, v zvezi s temi vprašanji pripraviti podrobne predloge; OR je pripravljen prispevati politični odziv in predloge z lokalnega in regionalnega vidika;

| 11. | poziva k reviziji in poenostavitvi evropske državljanske pobude, da se okrepi evropska predstavniška in participativna demokracija; Poudarja, da je treba uvesti pravno obveznost za Evropsko komisijo, da ne le pregleda uspešno evropsko državljanstvo pobudo, za katero je bilo zbranih 1 milijon podpisov, temveč tudi odpre razpravo o tej pobudi, ki ji sledi glasovanje v Svetu Evropske unije in Evropskem parlamentu. Predlaga, da se preučijo tudi drugi načini za lažjo udeležbo v postopkih odločanja EU (1); |
| --- | --- |

11.

poziva k reviziji in poenostavitvi evropske državljanske pobude, da se okrepi evropska predstavniška in participativna demokracija; Poudarja, da je treba uvesti pravno obveznost za Evropsko komisijo, da ne le pregleda uspešno evropsko državljanstvo pobudo, za katero je bilo zbranih 1 milijon podpisov, temveč tudi odpre razpravo o tej pobudi, ki ji sledi glasovanje v Svetu Evropske unije in Evropskem parlamentu. Predlaga, da se preučijo tudi drugi načini za lažjo udeležbo v postopkih odločanja EU (1);

| 12. | opozarja na več elementov, ki so bistveni za opredelitev zanesljivega in ambicioznega scenarija za prihodnost Evropske unije z vidika regij in mest, in sicer na: |
| --- | --- |

12.

opozarja na več elementov, ki so bistveni za opredelitev zanesljivega in ambicioznega scenarija za prihodnost Evropske unije z vidika regij in mest, in sicer na:

| 12.1 | aktivno evropsko državljanstvo, ki spodbuja izmenjave in sodelovanje z državljani in med njimi, s tem pa evropsko identiteto in občutek odgovornosti za evropski projekt; |
| --- | --- |

12.1

aktivno evropsko državljanstvo, ki spodbuja izmenjave in sodelovanje z državljani in med njimi, s tem pa evropsko identiteto in občutek odgovornosti za evropski projekt;

| 12.2 | uporabo načel partnerstva, upravljanja na več ravneh in subsidiarnosti na vseh področjih politike ter spodbujanje sodelovanja med vsemi deli družbe, da bi tako dosegli bolj demokratično, učinkovito in reformirano EU; |
| --- | --- |

12.2

uporabo načel partnerstva, upravljanja na več ravneh in subsidiarnosti na vseh področjih politike ter spodbujanje sodelovanja med vsemi deli družbe, da bi tako dosegli bolj demokratično, učinkovito in reformirano EU;

| 12.3 | krepitev socialne razsežnosti EU ter ekonomske in monetarne unije; pričakuje, da bo zakonodajni predlog o evropskem stebru socialnih pravic omogočil reševanje vprašanj pravic in mobilnosti delavcev na spreminjajočem se trgu dela, pri čemer pa bo upoštevano tudi načelo subsidiarnosti; predlog ne bi smel biti zgolj nezavezujoče besedilo, ki dopolnjuje obstoječi pravni red, temveč bi moral vsebovati enako močne ukrepe, kot so ukrepi v okviru ekonomske in monetarne unije, saj bi to pripomoglo k temu, da bi državljani dojemali EU kot bolj socialno in sposobno reševati njihove probleme; |
| --- | --- |

12.3

krepitev socialne razsežnosti EU ter ekonomske in monetarne unije; pričakuje, da bo zakonodajni predlog o evropskem stebru socialnih pravic omogočil reševanje vprašanj pravic in mobilnosti delavcev na spreminjajočem se trgu dela, pri čemer pa bo upoštevano tudi načelo subsidiarnosti; predlog ne bi smel biti zgolj nezavezujoče besedilo, ki dopolnjuje obstoječi pravni red, temveč bi moral vsebovati enako močne ukrepe, kot so ukrepi v okviru ekonomske in monetarne unije, saj bi to pripomoglo k temu, da bi državljani dojemali EU kot bolj socialno in sposobno reševati njihove probleme;

| 12.4 | popolnoma odgovorno in pregledno EU, v kateri lahko državljani jasno vidijo, kdo sprejema politične odločitve v Evropski uniji in kdo je zanje odgovoren, in v kateri vse ravni upravljanja prevzemajo svoj del odgovornosti za sprejemanje in uresničevanje odločitev; |
| --- | --- |

12.4

popolnoma odgovorno in pregledno EU, v kateri lahko državljani jasno vidijo, kdo sprejema politične odločitve v Evropski uniji in kdo je zanje odgovoren, in v kateri vse ravni upravljanja prevzemajo svoj del odgovornosti za sprejemanje in uresničevanje odločitev;

| 12.5 | obsežno, ustrezno financirano, dolgoročno in verodostojno strategijo za postavitev in krepitev temeljev ekonomske in socialne kohezije ter konvergence med regijami EU ter za zagotavljanje socialne konvergence od spodaj navzgor, pri čemer je varnost ljudi njeno jedro. Strategija mora vključevati cilje trajnostnega razvoja ZN v kratkoročne in srednjeročne programe EU ter zagotavljati izvajanje ukrepov, ki so skladni s parametri Agende 2030; |
| --- | --- |

12.5

obsežno, ustrezno financirano, dolgoročno in verodostojno strategijo za postavitev in krepitev temeljev ekonomske in socialne kohezije ter konvergence med regijami EU ter za zagotavljanje socialne konvergence od spodaj navzgor, pri čemer je varnost ljudi njeno jedro. Strategija mora vključevati cilje trajnostnega razvoja ZN v kratkoročne in srednjeročne programe EU ter zagotavljati izvajanje ukrepov, ki so skladni s parametri Agende 2030;

| 12.6 | večjo vključenost regij v odločanje na evropski ravni, in sicer pri pripravi zakonodaje in političnem odločanju kot tudi pri izvajanju in razširjanju, ki je osnovni pogoj za pozitivno in dejansko evropsko povezovanje ter za okrepitev zaupanja evropskih državljanov. Zato bi bilo pri snovanju prenovljenega političnega in institucionalnega evropskega okvira smiselno razmisliti tudi o možnosti, da se ustanovi zakonodajna skupščina, v kateri bi bile zastopane regije in teritorialne oblasti; |
| --- | --- |

12.6

večjo vključenost regij v odločanje na evropski ravni, in sicer pri pripravi zakonodaje in političnem odločanju kot tudi pri izvajanju in razširjanju, ki je osnovni pogoj za pozitivno in dejansko evropsko povezovanje ter za okrepitev zaupanja evropskih državljanov. Zato bi bilo pri snovanju prenovljenega političnega in institucionalnega evropskega okvira smiselno razmisliti tudi o možnosti, da se ustanovi zakonodajna skupščina, v kateri bi bile zastopane regije in teritorialne oblasti;

| 12.7 | socialno EU, ki spodbuja enakost žensk in moških ter enake pravice in priložnosti za vse, ki se bori proti brezposelnosti, diskriminaciji, socialni izključenosti in revščini; EU, v kateri mladi dobijo najboljšo izobrazbo in usposabljanje ter lahko študirajo in iščejo delo po vsej celini; EU, ki ohranja našo kulturno dediščino in spodbuja kulturno raznolikost; |
| --- | --- |

12.7

socialno EU, ki spodbuja enakost žensk in moških ter enake pravice in priložnosti za vse, ki se bori proti brezposelnosti, diskriminaciji, socialni izključenosti in revščini; EU, v kateri mladi dobijo najboljšo izobrazbo in usposabljanje ter lahko študirajo in iščejo delo po vsej celini; EU, ki ohranja našo kulturno dediščino in spodbuja kulturno raznolikost;

| 12.8 | inovativno, digitalno in podjetniško usmerjeno Evropo z mesti in regijami kot katalizatorji in akterji pri ustvarjanju novih delovnih mest in trajnostne rasti, zlasti za mlade; |
| --- | --- |

12.8

inovativno, digitalno in podjetniško usmerjeno Evropo z mesti in regijami kot katalizatorji in akterji pri ustvarjanju novih delovnih mest in trajnostne rasti, zlasti za mlade;

| 12.9 | proračun EU, ki temelji na resničnih lastnih sredstvih, ustreza ambicijam EU in povečuje pomen javnih in zasebnih naložb pri spodbujanju rasti in odpiranja delovnih mest za državljane EU; |
| --- | --- |

12.9

proračun EU, ki temelji na resničnih lastnih sredstvih, ustreza ambicijam EU in povečuje pomen javnih in zasebnih naložb pri spodbujanju rasti in odpiranja delovnih mest za državljane EU;

| 12.10 | bolj poglobljeno, pravičnejšo in bolj vključujočo evropsko monetarno unijo z ustreznimi instrumenti politike, ki preprečujejo asimetrične šoke in spodbujajo socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo, pa tudi fiskalno zmogljivost, ki dopolnjuje proračun EU; |
| --- | --- |

12.10

bolj poglobljeno, pravičnejšo in bolj vključujočo evropsko monetarno unijo z ustreznimi instrumenti politike, ki preprečujejo asimetrične šoke in spodbujajo socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo, pa tudi fiskalno zmogljivost, ki dopolnjuje proračun EU;

| 12.11 | v celoti integrirano območje svobode, varnosti in pravice na podlagi temeljnih pravic, popolne svobode gibanja, skupnega varovanja zunanjih meja ter skupne politike na področju azila in priseljevanja, temelječe na človekovih pravicah in skupnih obveznostih, zlasti da bi se lahko soočili s priseljevanjem, ki smo mu priča; |
| --- | --- |

12.11

v celoti integrirano območje svobode, varnosti in pravice na podlagi temeljnih pravic, popolne svobode gibanja, skupnega varovanja zunanjih meja ter skupne politike na področju azila in priseljevanja, temelječe na človekovih pravicah in skupnih obveznostih, zlasti da bi se lahko soočili s priseljevanjem, ki smo mu priča;

| 12.12 | zagotavljanje popolne preglednosti in demokratičnega nadzora na vseh ravneh upravljanja pri oblikovanju pravičnih in uravnoteženih mednarodnih trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

12.12

zagotavljanje popolne preglednosti in demokratičnega nadzora na vseh ravneh upravljanja pri oblikovanju pravičnih in uravnoteženih mednarodnih trgovinskih sporazumov;

| 12.13 | skupno zunanjo, sosedsko in obrambno politiko za globalno stabilnost ter zavezo o uveljavljanju vrednot EU; naklonjenost širjenju, ko so zanj izpolnjeni vsi pogoji, ter upoštevanje sposobnosti EU za vključevanje; |
| --- | --- |

12.13

skupno zunanjo, sosedsko in obrambno politiko za globalno stabilnost ter zavezo o uveljavljanju vrednot EU; naklonjenost širjenju, ko so zanj izpolnjeni vsi pogoji, ter upoštevanje sposobnosti EU za vključevanje;

| 12.14 | EU, ki je blizu državljanom in ki jih jasno in razumljivo seznanja s svojimi dosežki ter prihodnjimi izzivi; |
| --- | --- |

12.14

EU, ki je blizu državljanom in ki jih jasno in razumljivo seznanja s svojimi dosežki ter prihodnjimi izzivi;

| 13. | se zavezuje, da bo z državljani in izvoljenimi predstavniki regij, mest, krajev in vasi EU ter drugimi ustreznimi akterji sodeloval v procesu od spodaj navzgor ter da bo v prihodnjih mesecih ugotovil, kakšne so njihove potrebe in pričakovanja v zvezi z EU; poudarja, da bodo rezultati tega razmisleka skupaj s konkretnimi priporočili vključeni v mnenje OR z naslovom Razmislimo o Evropi: prispevek regionalnih in lokalnih oblasti k ponovni vzpostavitvi zaupanja v Evropsko unijo; |
| --- | --- |

13.

se zavezuje, da bo z državljani in izvoljenimi predstavniki regij, mest, krajev in vasi EU ter drugimi ustreznimi akterji sodeloval v procesu od spodaj navzgor ter da bo v prihodnjih mesecih ugotovil, kakšne so njihove potrebe in pričakovanja v zvezi z EU; poudarja, da bodo rezultati tega razmisleka skupaj s konkretnimi priporočili vključeni v mnenje OR z naslovom Razmislimo o Evropi: prispevek regionalnih in lokalnih oblasti k ponovni vzpostavitvi zaupanja v Evropsko unijo;

| 14. | poziva Evropski parlament, naj na evropskih volitvah leta 2019 ponovi postopek vodilnih kandidatov (t. i. Spitzenkandidaten), in je pripravljen prek svoje mreže lokalnih in regionalnih politikov pomagati pri ozaveščanju o postopku ter njegovem pomenu; |
| --- | --- |

14.

poziva Evropski parlament, naj na evropskih volitvah leta 2019 ponovi postopek vodilnih kandidatov (t. i. Spitzenkandidaten), in je pripravljen prek svoje mreže lokalnih in regionalnih politikov pomagati pri ozaveščanju o postopku ter njegovem pomenu;

| 15. | je odločen, da bo prispeval k preglednemu in demokratičnemu procesu institucionalne in politične reforme, v središču katere bodo državljani EU, ki bo upoštevala vse ravni upravljanja – EU, nacionalno, regionalno in lokalno – in ki bo izvedena pravočasno, tako da bo mogoče ob evropskih volitvah leta 2019 državljanom Evrope predstaviti rezultate; |
| --- | --- |

15.

je odločen, da bo prispeval k preglednemu in demokratičnemu procesu institucionalne in politične reforme, v središču katere bodo državljani EU, ki bo upoštevala vse ravni upravljanja – EU, nacionalno, regionalno in lokalno – in ki bo izvedena pravočasno, tako da bo mogoče ob evropskih volitvah leta 2019 državljanom Evrope predstaviti rezultate;

| 16. | poudarja, da morajo imeti lokalne in regionalne oblasti kot raven, ki je državljanom najbliže in ki je glavni ponudnik javnih storitev, vidnejšo vlogo v postopku odločanja EU, če bo ta še naprej delovala na področjih, ki so v lokalni in regionalni pristojnosti. Zato poziva, naj se za zakonodajo, ki vpliva na lokalne in regionalne oblasti, predvidi soglasje OR; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da morajo imeti lokalne in regionalne oblasti kot raven, ki je državljanom najbliže in ki je glavni ponudnik javnih storitev, vidnejšo vlogo v postopku odločanja EU, če bo ta še naprej delovala na področjih, ki so v lokalni in regionalni pristojnosti. Zato poziva, naj se za zakonodajo, ki vpliva na lokalne in regionalne oblasti, predvidi soglasje OR;

| 17. | opominja, da bo za nekatere spremembe, ki so po mnenju državljanov nujne, morebiti potrebna revizija pogodb, in vztraja, da je treba v tem primeru v skladu s členom 48(3) sklicati Konvencijo, v kateri bi moral biti OR polno zastopan. |
| --- | --- |

17.

opominja, da bo za nekatere spremembe, ki so po mnenju državljanov nujne, morebiti potrebna revizija pogodb, in vztraja, da je treba v tem primeru v skladu s členom 48(3) sklicati Konvencijo, v kateri bi moral biti OR polno zastopan.

V Bruslju, 12. maja 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Resolucija z naslovom Izboljšanje delovanja Evropske unije: Lizbonska pogodba in korak naprej (RESOL-VI/005).

1

---

| 15.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 306/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 306/5

---

Resolucija Evropskega odbora regij – Predlog proračuna EU za leto 2018

(2017/C 306/02)

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

| — | ob upoštevanju mnenja OR o vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja OR o vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira;

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2018, oddelek III – Komisija (2016/2323(BUD)); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2018, oddelek III – Komisija (2016/2323(BUD));

| 1. | pozdravlja, da je bilo v sprejetem proračunu EU za leto 2017 upoštevano priporočilo OR, naj se povečajo naložbe v raziskave, inovacije in infrastrukturo ter zagotovi dovolj odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil za pobudo za zaposlovanje mladih ter več sredstev za vzpostavitev manjkajočih čezmejnih prometnih povezav (1); nadalje poudarja, da je predvsem zaradi omejenega obsega proračuna EU še vedno veliko področij, na katerih zahteve OR niso bile obravnavane, da pa bodo na teh področjih potrebna nadaljnja prizadevanja; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja, da je bilo v sprejetem proračunu EU za leto 2017 upoštevano priporočilo OR, naj se povečajo naložbe v raziskave, inovacije in infrastrukturo ter zagotovi dovolj odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil za pobudo za zaposlovanje mladih ter več sredstev za vzpostavitev manjkajočih čezmejnih prometnih povezav (1); nadalje poudarja, da je predvsem zaradi omejenega obsega proračuna EU še vedno veliko področij, na katerih zahteve OR niso bile obravnavane, da pa bodo na teh področjih potrebna nadaljnja prizadevanja;

| 2. | poudarja, da je treba v proračunu EU za leto 2018 Evropski uniji zagotoviti potrebna sredstva za reševanje perečih skupnih evropskih izzivov, zlasti v zvezi z migracijami, varnostjo, podnebnimi spremembami ter gospodarskim in socialnim okrevanjem, da se tako ustvari dejanska evropska dodana vrednost za evropske državljane; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba v proračunu EU za leto 2018 Evropski uniji zagotoviti potrebna sredstva za reševanje perečih skupnih evropskih izzivov, zlasti v zvezi z migracijami, varnostjo, podnebnimi spremembami ter gospodarskim in socialnim okrevanjem, da se tako ustvari dejanska evropska dodana vrednost za evropske državljane;

| 3. | znova poudarja, da še vedno ni zagotovljena določena raven prožnosti proračuna EU, da bi se lahko istočasno odzvali na številne nepredvidene dogodke, in da naj bi bil to namen predlaganega vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

3.

znova poudarja, da še vedno ni zagotovljena določena raven prožnosti proračuna EU, da bi se lahko istočasno odzvali na številne nepredvidene dogodke, in da naj bi bil to namen predlaganega vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira;

| 4. | obžaluje, da je Svet potreboval toliko časa za sprejetje stališča glede predloga Komisije za vmesni pregled, zato proračunski organ ni mogel izvesti vseh ukrepov, ki jih je predlagala Komisija v proračunskem postopku za leto 2017; pozdravlja pa končni dogovor, ki sta ga 5. aprila 2017 sklenila Evropski parlament in Svet, da se zagotovi dodatnih 6,009 milijarde EUR (15 % prerazporeditev, 85 % nedodeljenih sredstev), od katerih je 3,9 milijarde EUR namenjenih za ukrepe, povezane z migracijami v EU (2,55 milijarde EUR), in za odpravo temeljnih vzrokov migracij izven EU (1,39 milijarde EUR) ter 2,1 milijarde EUR za delovna mesta in rast, od tega 1,2 milijarde EUR za pobudo za zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da je Svet potreboval toliko časa za sprejetje stališča glede predloga Komisije za vmesni pregled, zato proračunski organ ni mogel izvesti vseh ukrepov, ki jih je predlagala Komisija v proračunskem postopku za leto 2017; pozdravlja pa končni dogovor, ki sta ga 5. aprila 2017 sklenila Evropski parlament in Svet, da se zagotovi dodatnih 6,009 milijarde EUR (15 % prerazporeditev, 85 % nedodeljenih sredstev), od katerih je 3,9 milijarde EUR namenjenih za ukrepe, povezane z migracijami v EU (2,55 milijarde EUR), in za odpravo temeljnih vzrokov migracij izven EU (1,39 milijarde EUR) ter 2,1 milijarde EUR za delovna mesta in rast, od tega 1,2 milijarde EUR za pobudo za zaposlovanje mladih;

| 5. | pozdravlja povečanje obsega financiranja v letu 2017 za reševanje migracijske in begunske krize; poziva k dodatnemu povečanju sredstev za uporabo sistematičnega in trajnostnega pristopa k upravljanju migracij in nadzoru meje, na primer sredstev Sklada za azil, migracije in vključevanje, Sklada za notranjo varnost, Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj; znova poziva, naj se lokalnim in regionalnim oblastem omogoči bolj neposreden dostop do sredstev, ki so na voljo za upravljanje migracij in vključevanje; predlaga tudi, da se zagotovi ustrezno financiranje za izvedbo prostovoljnega vračanja in pomoč državam izvora pri ponovnem vključevanju njihovih ponovno sprejetih državljanov; meni, da so pri tem pomembne tudi smernice glede možnih sinergij med obstoječimi skladi; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja povečanje obsega financiranja v letu 2017 za reševanje migracijske in begunske krize; poziva k dodatnemu povečanju sredstev za uporabo sistematičnega in trajnostnega pristopa k upravljanju migracij in nadzoru meje, na primer sredstev Sklada za azil, migracije in vključevanje, Sklada za notranjo varnost, Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj; znova poziva, naj se lokalnim in regionalnim oblastem omogoči bolj neposreden dostop do sredstev, ki so na voljo za upravljanje migracij in vključevanje; predlaga tudi, da se zagotovi ustrezno financiranje za izvedbo prostovoljnega vračanja in pomoč državam izvora pri ponovnem vključevanju njihovih ponovno sprejetih državljanov; meni, da so pri tem pomembne tudi smernice glede možnih sinergij med obstoječimi skladi;

| 6. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da smo bili v proračunu EU za leto 2017 priča doslej najbolj občutnemu zmanjšanju odobritev plačil za programe kohezijske politike in da se je samo s spremembo proračuna št. 4 za leto 2016 preprečilo še večje zmanjšanje; poudarja, da je nujno, da si vsi zadevni akterji čim bolj prizadevajo za pospešitev izvajanja, in da je zelo pomembno, da se zagotovijo zadostne odobritve plačil za leto 2018, da se prepreči vnovičen zaostanek pri plačilih; pri tem pozdravlja napoved plačil do leta 2020, ki jo je predložila Komisija v okviru predloga za vmesni pregled večletnega finančnega okvira; si bo prizadeval za to, da se opredelijo najboljše obstoječe prakse za povečanje stopnje črpanja programov kohezijske politike in da se s temi praksami seznani proračunski organ; |
| --- | --- |

6.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da smo bili v proračunu EU za leto 2017 priča doslej najbolj občutnemu zmanjšanju odobritev plačil za programe kohezijske politike in da se je samo s spremembo proračuna št. 4 za leto 2016 preprečilo še večje zmanjšanje; poudarja, da je nujno, da si vsi zadevni akterji čim bolj prizadevajo za pospešitev izvajanja, in da je zelo pomembno, da se zagotovijo zadostne odobritve plačil za leto 2018, da se prepreči vnovičen zaostanek pri plačilih; pri tem pozdravlja napoved plačil do leta 2020, ki jo je predložila Komisija v okviru predloga za vmesni pregled večletnega finančnega okvira; si bo prizadeval za to, da se opredelijo najboljše obstoječe prakse za povečanje stopnje črpanja programov kohezijske politike in da se s temi praksami seznani proračunski organ;

| 7. | znova poudarja, da je treba glede na pomen podeželskih območij v Evropi povečati finančno podporo EU za razvoj podeželja, in poziva k zagotovitvi neposredno dostopnih finančnih virov za evropske kmete, ki so jih prizadele različne krize (2). Še posebej poudarja, da je treba okrepiti ukrepe, s katerimi se zagotavljata prehranska varnost in podpora kmetom, ki jih je prizadela predvsem kriza v sektorju mleka, pa tudi v sektorjih mesa, sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

7.

znova poudarja, da je treba glede na pomen podeželskih območij v Evropi povečati finančno podporo EU za razvoj podeželja, in poziva k zagotovitvi neposredno dostopnih finančnih virov za evropske kmete, ki so jih prizadele različne krize (2). Še posebej poudarja, da je treba okrepiti ukrepe, s katerimi se zagotavljata prehranska varnost in podpora kmetom, ki jih je prizadela predvsem kriza v sektorju mleka, pa tudi v sektorjih mesa, sadja in zelenjave;

| 8. | poziva, naj se zagotovi dovolj sredstev za krepitev politik teritorialnega sodelovanja, da bodo lahko prispevale k skladnemu gospodarskemu, socialnemu in teritorialnemu razvoju v vsej Evropski uniji; |
| --- | --- |

8.

poziva, naj se zagotovi dovolj sredstev za krepitev politik teritorialnega sodelovanja, da bodo lahko prispevale k skladnemu gospodarskemu, socialnemu in teritorialnemu razvoju v vsej Evropski uniji;

| 9. | pozdravlja predlog Komisije za podaljšanje trajanja EFSI do leta 2020, vendar poudarja, da je treba dodatno pojasniti in povečati njegove sinergije z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (skladi ESI); opozarja, da EFSI 2.0 ne sme nadomestiti obstoječih skladov EU, in poziva, naj se jasneje opredeli načelo dodatnosti in da se z večjo pripravo regionalnih naložbenih strategij in uporabo naložbenih platform spodbuja geografsko ravnovesje; znova poudarja, da odločno nasprotuje temu, da se podaljšanje trajanja EFSI financira iz instrumenta za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja predlog Komisije za podaljšanje trajanja EFSI do leta 2020, vendar poudarja, da je treba dodatno pojasniti in povečati njegove sinergije z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (skladi ESI); opozarja, da EFSI 2.0 ne sme nadomestiti obstoječih skladov EU, in poziva, naj se jasneje opredeli načelo dodatnosti in da se z večjo pripravo regionalnih naložbenih strategij in uporabo naložbenih platform spodbuja geografsko ravnovesje; znova poudarja, da odločno nasprotuje temu, da se podaljšanje trajanja EFSI financira iz instrumenta za povezovanje Evrope;

| 10. | v skladu s točko 25 mnenja OR Odziv EU na demografske izzive (SEDEC-VI/008) meni, da bi si EU morala prizadevati za vključevanje demografskih vprašanj v vsa področja politike in za to, da se v proračun vključijo postavke za nadaljnje izvajanje teh politik in ukrepov, ter da se oblikujejo prednostni ukrepi za regije, ki se soočajo s hudimi posledicami demografskih sprememb; |
| --- | --- |

10.

v skladu s točko 25 mnenja OR Odziv EU na demografske izzive (SEDEC-VI/008) meni, da bi si EU morala prizadevati za vključevanje demografskih vprašanj v vsa področja politike in za to, da se v proračun vključijo postavke za nadaljnje izvajanje teh politik in ukrepov, ter da se oblikujejo prednostni ukrepi za regije, ki se soočajo s hudimi posledicami demografskih sprememb;

| 11. | poziva, naj se za Obzorje 2020 v letu 2018 zagotovi ustrezna raven odobritev za prevzem obveznosti, vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se zaradi omejenih sredstev številne zainteresirane strani, tudi MSP, odvrača od vlaganja predlogov za projekte v okviru programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

11.

poziva, naj se za Obzorje 2020 v letu 2018 zagotovi ustrezna raven odobritev za prevzem obveznosti, vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se zaradi omejenih sredstev številne zainteresirane strani, tudi MSP, odvrača od vlaganja predlogov za projekte v okviru programa Obzorje 2020;

| 12. | poudarja, da je treba povečati sredstva za program COSME ter tako MSP zagotoviti ustrezen dostop do financiranja in spodbuditi ustvarjanje delovnih mest v Uniji; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba povečati sredstva za program COSME ter tako MSP zagotoviti ustrezen dostop do financiranja in spodbuditi ustvarjanje delovnih mest v Uniji;

| 13. | pozdravlja namero Komisije, da zagotovi dodatne odobritve za prevzem obveznosti za pobudo za zaposlovanje mladih v višini 500 milijonov EUR; poleg tega izpostavlja pomen nadaljnjega razvoja pobude za zaposlovanje mladih, saj rezultatov, doseženih v okviru tega programa, še vedno ni mogoče šteti za popolnoma zadovoljive; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja namero Komisije, da zagotovi dodatne odobritve za prevzem obveznosti za pobudo za zaposlovanje mladih v višini 500 milijonov EUR; poleg tega izpostavlja pomen nadaljnjega razvoja pobude za zaposlovanje mladih, saj rezultatov, doseženih v okviru tega programa, še vedno ni mogoče šteti za popolnoma zadovoljive;

| 14. | opozarja, da bo v letu 2018 izveden vmesni pregled instrumenta za povezovanje Evrope in programa Obzorje 2020 ter podani predlogi za naslednji okvirni program (9. okvirni program); celoten proces je povezan s pogajanji o naslednjem večletnem finančnem okviru, zato poudarja, da bo treba v razpravah v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz EU obravnavati številna pomembna vprašanja; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da bo v letu 2018 izveden vmesni pregled instrumenta za povezovanje Evrope in programa Obzorje 2020 ter podani predlogi za naslednji okvirni program (9. okvirni program); celoten proces je povezan s pogajanji o naslednjem večletnem finančnem okviru, zato poudarja, da bo treba v razpravah v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz EU obravnavati številna pomembna vprašanja;

| 15. | poudarja, da je program ERASMUS zelo uspešno reševal težave mladih pri dostopanju do ustreznih priložnosti za izobraževanje, usposabljanje in zaposlitev; poziva, naj se za evropske solidarnostne enote dodelijo ustrezna sredstva. Mladim je treba omogočiti, da z delom in prostovoljstvom pridobijo dodatne spretnosti in znanja, kar koristi javnemu in zasebnemu sektorju. Zato poudarja pomen sodelovanja z zasebnim sektorjem, da se za pobude, kot so evropske solidarnostne enote, uporabijo tako javna kot zasebna sredstva (3); |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je program ERASMUS zelo uspešno reševal težave mladih pri dostopanju do ustreznih priložnosti za izobraževanje, usposabljanje in zaposlitev; poziva, naj se za evropske solidarnostne enote dodelijo ustrezna sredstva. Mladim je treba omogočiti, da z delom in prostovoljstvom pridobijo dodatne spretnosti in znanja, kar koristi javnemu in zasebnemu sektorju. Zato poudarja pomen sodelovanja z zasebnim sektorjem, da se za pobude, kot so evropske solidarnostne enote, uporabijo tako javna kot zasebna sredstva (3);

| 16. | poudarja, da bi si morala EU odločno prizadevati za izpolnitev svojih okoljskih zavez z izvajanjem konkretnih in verodostojnih podnebnih politik, ki temeljijo na skladnem zakonodajnem okviru in so jim namenjena ustrezna finančna sredstva; zato Komisijo poziva, naj v predlogu proračuna za leto 2018 zagotovi zadostna sredstva in pripravi vmesno oceno napredka pri uresničevanju cilja porabe 20 % sredstev na področju podnebja v večletnem finančnem okviru 2014–2020; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi si morala EU odločno prizadevati za izpolnitev svojih okoljskih zavez z izvajanjem konkretnih in verodostojnih podnebnih politik, ki temeljijo na skladnem zakonodajnem okviru in so jim namenjena ustrezna finančna sredstva; zato Komisijo poziva, naj v predlogu proračuna za leto 2018 zagotovi zadostna sredstva in pripravi vmesno oceno napredka pri uresničevanju cilja porabe 20 % sredstev na področju podnebja v večletnem finančnem okviru 2014–2020;

| 17. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da brez znatnih dodatnih prizadevanj cilji EU glede biotske raznovrstnosti do leta 2020 ne bodo izpolnjeni; zato poudarja, da je treba zaščito biotske raznovrstnosti vključiti v celoten okvir proračuna EU, v skladu s členom 9(4) uredbe LIFE v sedanjem programu LIFE povečati obseg financiranja za mrežo Natura 2000 ter zagotoviti dodatna sredstva za nove ukrepe v okviru prihodnjega akcijskega načrta za boljše izvajanje direktiv o varstvu narave do leta 2020; pri tem poudarja, da bo treba za orodje za medsebojno strokovno izmenjavo, ki ga bo Evropska komisija uvedla v okviru pregleda izvajanja okoljske zakonodaje, v letu 2018 dodeliti zadostna proračunska sredstva, ki bi morala dopolnjevati obstoječa sredstva za podporo učinkovitega izvajanja okoljske zakonodaje EU v skladu z agendo za boljše pravno urejanje; |
| --- | --- |

17.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da brez znatnih dodatnih prizadevanj cilji EU glede biotske raznovrstnosti do leta 2020 ne bodo izpolnjeni; zato poudarja, da je treba zaščito biotske raznovrstnosti vključiti v celoten okvir proračuna EU, v skladu s členom 9(4) uredbe LIFE v sedanjem programu LIFE povečati obseg financiranja za mrežo Natura 2000 ter zagotoviti dodatna sredstva za nove ukrepe v okviru prihodnjega akcijskega načrta za boljše izvajanje direktiv o varstvu narave do leta 2020; pri tem poudarja, da bo treba za orodje za medsebojno strokovno izmenjavo, ki ga bo Evropska komisija uvedla v okviru pregleda izvajanja okoljske zakonodaje, v letu 2018 dodeliti zadostna proračunska sredstva, ki bi morala dopolnjevati obstoječa sredstva za podporo učinkovitega izvajanja okoljske zakonodaje EU v skladu z agendo za boljše pravno urejanje;

| 18. | podpira predlog Evropske komisije, naj se stopnja financiranja za podporo ukrepov za napovedovanje in preprečevanje večjih naravnih nesreč ter obnovo po njih v okviru prednostnih naložb ESRR poveča na 90 %; |
| --- | --- |

18.

podpira predlog Evropske komisije, naj se stopnja financiranja za podporo ukrepov za napovedovanje in preprečevanje večjih naravnih nesreč ter obnovo po njih v okviru prednostnih naložb ESRR poveča na 90 %;

| 19. | predvideva, da bo Evropska komisija v letu 2017 uvedla orodje za medsebojno strokovno izmenjavo v okviru pregleda izvajanja okoljske zakonodaje, in pričakuje, da bo za to orodje v letu 2018 dodeljenih dovolj sredstev, ne da bi pri tem posegali v druge proračunske postavke za podporo izvajanja okoljske zakonodaje EU; |
| --- | --- |

19.

predvideva, da bo Evropska komisija v letu 2017 uvedla orodje za medsebojno strokovno izmenjavo v okviru pregleda izvajanja okoljske zakonodaje, in pričakuje, da bo za to orodje v letu 2018 dodeljenih dovolj sredstev, ne da bi pri tem posegali v druge proračunske postavke za podporo izvajanja okoljske zakonodaje EU;

| 20. | poziva, naj se finančna sredstva evropske sosedske politike (ESP) za sodelovanje postopno usmerijo v financiranje projektov na podnacionalni ravni, da bi finančna sredstva EU prilagodili potrebam lokalnih in regionalnih deležnikov; |
| --- | --- |

20.

poziva, naj se finančna sredstva evropske sosedske politike (ESP) za sodelovanje postopno usmerijo v financiranje projektov na podnacionalni ravni, da bi finančna sredstva EU prilagodili potrebam lokalnih in regionalnih deležnikov;

| 21. | poudarja, da je treba izkoristiti sinergije med obstoječimi skladi, kot so instrument za begunce v Turčiji (3 milijarde EUR), nujni skrbniški sklad EU za Afriko (1,8 milijarde EUR) in regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji (1 milijarda EUR) ter drugi finančni instrumenti, iz katerih bi bilo mogoče v obdobju 2016–2020 za uresničevanje dogovorov zagotoviti do 8 milijard EUR; preučiti bi bilo treba tudi nadaljnje možne sinergije s skladi ESI; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba izkoristiti sinergije med obstoječimi skladi, kot so instrument za begunce v Turčiji (3 milijarde EUR), nujni skrbniški sklad EU za Afriko (1,8 milijarde EUR) in regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji (1 milijarda EUR) ter drugi finančni instrumenti, iz katerih bi bilo mogoče v obdobju 2016–2020 za uresničevanje dogovorov zagotoviti do 8 milijard EUR; preučiti bi bilo treba tudi nadaljnje možne sinergije s skladi ESI;

| 22. | poziva Komisijo, naj preuči možnost ponovne uvedbe instrumenta za lokalno upravo (LAF), ki ga uporabljajo države pristopnice, in razširitve njegovega področja uporabe na države ESP s strožjimi predpisi za povračila, ki bodo zahtevali izvajanje bolj konkretnih in bolj trajnostnih projektov; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj preuči možnost ponovne uvedbe instrumenta za lokalno upravo (LAF), ki ga uporabljajo države pristopnice, in razširitve njegovega področja uporabe na države ESP s strožjimi predpisi za povračila, ki bodo zahtevali izvajanje bolj konkretnih in bolj trajnostnih projektov;

| 23. | poziva, naj se vzpostavi sklad EU za stabilizacijo, ki bi v okviru programov za krepitev zmogljivosti denimo libijskim lokalnim oblastem omogočil, da okrepijo svoje zmogljivosti za zagotavljanje storitev državljanom, omogočijo teritorialni razvoj in ustvarijo delovna mesta. Pri tem bi bil lahko dragocen instrument skrbniški sklad, ki bi ga upravljali v partnerstvu z evropskimi mesti in regijami, zlasti z uporabo inovativnih pravnih instrumentov; |
| --- | --- |

23.

poziva, naj se vzpostavi sklad EU za stabilizacijo, ki bi v okviru programov za krepitev zmogljivosti denimo libijskim lokalnim oblastem omogočil, da okrepijo svoje zmogljivosti za zagotavljanje storitev državljanom, omogočijo teritorialni razvoj in ustvarijo delovna mesta. Pri tem bi bil lahko dragocen instrument skrbniški sklad, ki bi ga upravljali v partnerstvu z evropskimi mesti in regijami, zlasti z uporabo inovativnih pravnih instrumentov;

| 24. | poziva k financiranju programa Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike, da se povečajo njihove zmožnosti za izmenjavo idej in najboljših praks s kolegi ter tako spodbudi trajnostni lokalni in regionalni razvoj; |
| --- | --- |

24.

poziva k financiranju programa Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike, da se povečajo njihove zmožnosti za izmenjavo idej in najboljših praks s kolegi ter tako spodbudi trajnostni lokalni in regionalni razvoj;

| 25. | opozarja na zahteve po upoštevanju enakih možnosti pri pripravi proračuna in poziva, da se to načelo vključi v proračun za leto 2018; |
| --- | --- |

25.

opozarja na zahteve po upoštevanju enakih možnosti pri pripravi proračuna in poziva, da se to načelo vključi v proračun za leto 2018;

| 26. | v skladu z načeli, na katerih temelji evropski socialni model na področju enakosti spolov, poudarja, da bi moral biti vidik spolov vključen v proračun EU za leto 2018. |
| --- | --- |

26.

v skladu z načeli, na katerih temelji evropski socialni model na področju enakosti spolov, poudarja, da bi moral biti vidik spolov vključen v proračun EU za leto 2018.

| 27. | pooblašča predsednika, da to resolucijo predloži Komisiji, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu računskemu sodišču in predsedniku Evropskega sveta |
| --- | --- |

27.

pooblašča predsednika, da to resolucijo predloži Komisiji, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu računskemu sodišču in predsedniku Evropskega sveta

V Bruslju, 12. maja 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  V primerjavi z letom 2016 so se odobritve za prevzem obveznosti na postavki 06 02 01 01 Odpravljanje ozkih grl, izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema, vzpostavitev manjkajočih povezav in izboljšanje čezmejnih odsekov povečale za dodatnih 82,28 milijona EUR.

1

(2)  Resolucija OR o predlogu proračuna EU za leto 2017.

2

(3)  Mnenje OR COR-2017-00851.

3

---

MNENJA

Odbor regij

123. plenarno zasedanje 11. in 12. maja 2017

| 15.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 306/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 306/8

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Prihodnost kohezijske politike po letu 2020 – Za močno in učinkovito evropsko kohezijsko politiko po letu 2020

(2017/C 306/03)

| Poročevalec: | Michael Schneider (DE/EPP), državni sekretar, predstavnik zvezne dežele Saška – Anhalt pri zvezni vladi |
| --- | --- |

Poročevalec:

Michael Schneider (DE/EPP), državni sekretar, predstavnik zvezne dežele Saška – Anhalt pri zvezni vladi

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

Steber evropskega povezovanja

| 1. | poudarja, da je politika za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ena najpomembnejših in najobsežnejših politik EU, saj je namenjena vsem prebivalcem EU v pomembnih vidikih njihovega vsakdanjega življenja. Ta politika je tudi nepogrešljiv del Pogodbe ter steber evropskega povezovanja in evropske gospodarske rasti, tako kot notranji trg ali ekonomska in monetarna unija. Kohezijska politika kot nujna protiutež pravilom notranjega trga ustvarja poštene konkurenčne pogoje ter s strateškimi naložbami v realno gospodarstvo prispeva k ohranjanju in ustvarjanju delovnih mest, zlasti tam, kjer tradicionalni trg ne deluje. Skrbi za to, da šibkejše države članice, regije in občine sploh lahko izkoriščajo prednosti evropskega povezovanja. S tem kohezijska politika pomembno solidarnostno prispeva h krepitvi EU na splošno in močno povečuje evropsko dodano vrednost, ki jo občutijo vsi evropski državljani; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je politika za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ena najpomembnejših in najobsežnejših politik EU, saj je namenjena vsem prebivalcem EU v pomembnih vidikih njihovega vsakdanjega življenja. Ta politika je tudi nepogrešljiv del Pogodbe ter steber evropskega povezovanja in evropske gospodarske rasti, tako kot notranji trg ali ekonomska in monetarna unija. Kohezijska politika kot nujna protiutež pravilom notranjega trga ustvarja poštene konkurenčne pogoje ter s strateškimi naložbami v realno gospodarstvo prispeva k ohranjanju in ustvarjanju delovnih mest, zlasti tam, kjer tradicionalni trg ne deluje. Skrbi za to, da šibkejše države članice, regije in občine sploh lahko izkoriščajo prednosti evropskega povezovanja. S tem kohezijska politika pomembno solidarnostno prispeva h krepitvi EU na splošno in močno povečuje evropsko dodano vrednost, ki jo občutijo vsi evropski državljani;

| 2. | razlike med regijami so se od začetka gospodarske krize leta 2007 znova povečale nesorazmerno bolj kot razlike med posameznimi državami. Ta trend je bil analiziran v šestem kohezijskem poročilu, ponovno pa so ga potrdili tudi najnovejši podatki OECD; kohezijska politika je zato z vseh treh vidikov – gospodarskega, socialnega in teritorialnega – še naprej pomembnejša kot kdaj koli prej. Hkrati potrebuje tudi nove spodbude, da bo lahko učinkoviteje reševala posebne izzive posameznih regij v obliki teritorialnega pristopa; |
| --- | --- |

2.

razlike med regijami so se od začetka gospodarske krize leta 2007 znova povečale nesorazmerno bolj kot razlike med posameznimi državami. Ta trend je bil analiziran v šestem kohezijskem poročilu, ponovno pa so ga potrdili tudi najnovejši podatki OECD; kohezijska politika je zato z vseh treh vidikov – gospodarskega, socialnega in teritorialnega – še naprej pomembnejša kot kdaj koli prej. Hkrati potrebuje tudi nove spodbude, da bo lahko učinkoviteje reševala posebne izzive posameznih regij v obliki teritorialnega pristopa;

| 3. | meni tudi, da bi morala biti prihodnja kohezijska politika usmerjena v krepitev solidarnosti v korist državljanov, da se znova oživi oslabljena legitimnost EU. Nezaupanje, nestrpnost in zaprtost vase načenjajo našo družbo; to je treba preprečevati z zmanjševanjem vseh vrst neenakosti, ki jih vsakodnevno občutijo evropski državljani. Za boj proti neenakostim, ohranjanje dostojnih življenjskih razmer in spoštovanje pravic je potrebno usklajeno ukrepanje na več ravneh, kar se simbolično izvaja s kohezijsko politiko. Ta ne sme biti namenjena samo izkoriščanju priložnosti, ki jih prinašajo tehnološke ali podnebne spremembe, ampak mora lokalnim in regionalnim oblastem omogočati, da ustvarijo priložnosti za svoje prebivalce; |
| --- | --- |

3.

meni tudi, da bi morala biti prihodnja kohezijska politika usmerjena v krepitev solidarnosti v korist državljanov, da se znova oživi oslabljena legitimnost EU. Nezaupanje, nestrpnost in zaprtost vase načenjajo našo družbo; to je treba preprečevati z zmanjševanjem vseh vrst neenakosti, ki jih vsakodnevno občutijo evropski državljani. Za boj proti neenakostim, ohranjanje dostojnih življenjskih razmer in spoštovanje pravic je potrebno usklajeno ukrepanje na več ravneh, kar se simbolično izvaja s kohezijsko politiko. Ta ne sme biti namenjena samo izkoriščanju priložnosti, ki jih prinašajo tehnološke ali podnebne spremembe, ampak mora lokalnim in regionalnim oblastem omogočati, da ustvarijo priložnosti za svoje prebivalce;

| 4. | ugotavlja, da je strateška uporaba evropskih strukturnih in investicijskih (ESI) skladov v skladu z decentraliziranim pristopom od spodaj navzgor v mnogih regijah EU pomembno prispevala k pozitivnemu gospodarskemu, socialnemu in teritorialnemu razvoju. Številne raziskave dokazujejo dodano vrednost in pomen skladov ESI pri ustvarjanju delovnih mest, trajnostni rasti in sodobni infrastrukturi, premoščanju strukturnih ovir, krepitvi človeškega kapitala in izboljšanju kakovosti življenja. Regionalne in lokalne oblasti, ki prejemajo pomoč iz kohezijske politike, s svojim pozitivnim razvojem in doseganjem strateških ciljev, zastavljenih v svojih konkretnih programih v okviru skladov ESI, prispevajo tudi k doseganju vseevropskih ciljev rasti in k ponazarjanju pozitivnih učinkov evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je strateška uporaba evropskih strukturnih in investicijskih (ESI) skladov v skladu z decentraliziranim pristopom od spodaj navzgor v mnogih regijah EU pomembno prispevala k pozitivnemu gospodarskemu, socialnemu in teritorialnemu razvoju. Številne raziskave dokazujejo dodano vrednost in pomen skladov ESI pri ustvarjanju delovnih mest, trajnostni rasti in sodobni infrastrukturi, premoščanju strukturnih ovir, krepitvi človeškega kapitala in izboljšanju kakovosti življenja. Regionalne in lokalne oblasti, ki prejemajo pomoč iz kohezijske politike, s svojim pozitivnim razvojem in doseganjem strateških ciljev, zastavljenih v svojih konkretnih programih v okviru skladov ESI, prispevajo tudi k doseganju vseevropskih ciljev rasti in k ponazarjanju pozitivnih učinkov evropskega povezovanja;

| 5. | je prepričan, da rezultati uporabe skladov ESI potrjujejo, da se kohezijska politika lahko prožno odzove na cilje strategije Evropa 2020 ali na nove izzive, do katerih sedaj prihaja na področjih energetske varnosti, demografije, migracij in zunanjih meja ali tudi sprejemanja beguncev. Močna in učinkovita kohezijska politika je hkrati pogoj za prebroditev kriznih obdobij. Da bi tako ostalo, mora nova razvojna strategija služiti kot okvir za naslednje programsko obdobje. Poleg tega je treba zagotoviti, da bo kohezijska politika za ohranitev svoje strateške usmerjenosti kot stabilen naložbeni okvir tudi v prihodnosti zagotavljala dolgoročno gotovost pri načrtovanju programov za dežele, regije in lokalne oblasti, hkrati pa omogočala spreminjanje operativnih programov, da bi bili bolje prilagojeni gospodarskemu, socialnemu in okoljskemu razvoju. Prav tako je pomembno, da kohezijska politika razpolaga z ustreznimi finančnimi sredstvi, torej da tudi po izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije v naslednjem večletnem finančnem okviru obsega enak delež proračuna; |
| --- | --- |

5.

je prepričan, da rezultati uporabe skladov ESI potrjujejo, da se kohezijska politika lahko prožno odzove na cilje strategije Evropa 2020 ali na nove izzive, do katerih sedaj prihaja na področjih energetske varnosti, demografije, migracij in zunanjih meja ali tudi sprejemanja beguncev. Močna in učinkovita kohezijska politika je hkrati pogoj za prebroditev kriznih obdobij. Da bi tako ostalo, mora nova razvojna strategija služiti kot okvir za naslednje programsko obdobje. Poleg tega je treba zagotoviti, da bo kohezijska politika za ohranitev svoje strateške usmerjenosti kot stabilen naložbeni okvir tudi v prihodnosti zagotavljala dolgoročno gotovost pri načrtovanju programov za dežele, regije in lokalne oblasti, hkrati pa omogočala spreminjanje operativnih programov, da bi bili bolje prilagojeni gospodarskemu, socialnemu in okoljskemu razvoju. Prav tako je pomembno, da kohezijska politika razpolaga z ustreznimi finančnimi sredstvi, torej da tudi po izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije v naslednjem večletnem finančnem okviru obsega enak delež proračuna;

| 6. | poudarja, da je za večjo gotovost pri načrtovanju kohezijske politike po letu 2020 pomembno tudi, da obstaja strateška usmeritev, ki lahko služi kot referenca za trajnostni napredek pri uresničevanju gospodarske, socialne in teritorialne kohezije in pri tem po potrebi upošteva tudi mednarodni kontekst (kot na primer cilje Združenih narodov za trajnostni razvoj in dogovor Habitat III.) ter potrebe regionalnih in lokalnih oblasti pri zagotavljanju teritorialnega pristopa; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je za večjo gotovost pri načrtovanju kohezijske politike po letu 2020 pomembno tudi, da obstaja strateška usmeritev, ki lahko služi kot referenca za trajnostni napredek pri uresničevanju gospodarske, socialne in teritorialne kohezije in pri tem po potrebi upošteva tudi mednarodni kontekst (kot na primer cilje Združenih narodov za trajnostni razvoj in dogovor Habitat III.) ter potrebe regionalnih in lokalnih oblasti pri zagotavljanju teritorialnega pristopa;

| 7. | je prepričan, da je prihodnost kohezijske politike neločljivo povezana s prihodnostjo celotne EU. Za močno Unijo, sposobno ukrepanja, sta nujno potrebna trdna in učinkovita kohezijska politika ter prepričljiv prikaz njenih učinkov za državljane EU. Kohezijska politika ima konkreten in oprijemljiv učinek na kakovost življenja državljanov, kar dokazuje več sto tisoč uspešnih projektov v okviru skladov ESI, ki se izvajajo po vsej Evropi, in med drugim upošteva konkretne potrebe regij in občin ter je prispevala tudi k ublažitvi posledic krize. OR se zato odločno zavzema za to, da se kohezijski politiki tudi po letu 2020 zagotovi pomembna vloga v EU, in spodbuja razvoj močnega zavezništva vseh ustreznih akterjev na evropski, nacionalni in regionalni ravni za dosego tega cilja; |
| --- | --- |

7.

je prepričan, da je prihodnost kohezijske politike neločljivo povezana s prihodnostjo celotne EU. Za močno Unijo, sposobno ukrepanja, sta nujno potrebna trdna in učinkovita kohezijska politika ter prepričljiv prikaz njenih učinkov za državljane EU. Kohezijska politika ima konkreten in oprijemljiv učinek na kakovost življenja državljanov, kar dokazuje več sto tisoč uspešnih projektov v okviru skladov ESI, ki se izvajajo po vsej Evropi, in med drugim upošteva konkretne potrebe regij in občin ter je prispevala tudi k ublažitvi posledic krize. OR se zato odločno zavzema za to, da se kohezijski politiki tudi po letu 2020 zagotovi pomembna vloga v EU, in spodbuja razvoj močnega zavezništva vseh ustreznih akterjev na evropski, nacionalni in regionalni ravni za dosego tega cilja;

| 8. | meni, da je treba v prihodnji reformi kohezijske politike doseči ravnotežje med kontinuiteto in potrebno prenovo. Na podlagi izkušenj v dosedanjih obdobjih financiranja je treba opredeliti dobre strani in pomanjkljivosti sedanje kohezijske politike ter poiskati načine za povečanje njene učinkovitosti. Pri tem sta osrednjega pomena izpolnjevanje naloge, opredeljene v Pogodbi, in usmeritev v dolgoročne strateške cilje pametne, vključujoče in trajnostne rasti. Prožno izvajanje kohezijske politike na lokalni in regionalni ravni bi moralo okrepiti njeno učinkovitost in jo približati državljanom ter prispevati k večji prepoznavnosti EU na lokalni ravni. Kohezijska politika mora ravno s prožnim izvajanjem v lokalnih in regionalnih oblasteh ohraniti svojo vlogo ene najbolj prepoznavnih politik EU. Poročilo Fabrizia Barce z naslovom Program za reformirano kohezijsko politiko o teritorialnem pristopu je še vedno aktualno; |
| --- | --- |

8.

meni, da je treba v prihodnji reformi kohezijske politike doseči ravnotežje med kontinuiteto in potrebno prenovo. Na podlagi izkušenj v dosedanjih obdobjih financiranja je treba opredeliti dobre strani in pomanjkljivosti sedanje kohezijske politike ter poiskati načine za povečanje njene učinkovitosti. Pri tem sta osrednjega pomena izpolnjevanje naloge, opredeljene v Pogodbi, in usmeritev v dolgoročne strateške cilje pametne, vključujoče in trajnostne rasti. Prožno izvajanje kohezijske politike na lokalni in regionalni ravni bi moralo okrepiti njeno učinkovitost in jo približati državljanom ter prispevati k večji prepoznavnosti EU na lokalni ravni. Kohezijska politika mora ravno s prožnim izvajanjem v lokalnih in regionalnih oblasteh ohraniti svojo vlogo ene najbolj prepoznavnih politik EU. Poročilo Fabrizia Barce z naslovom Program za reformirano kohezijsko politiko o teritorialnem pristopu je še vedno aktualno;

| 9. | meni, da je kohezijska politika pomembna zlasti zato, ker povezuje strateške cilje za obvladovanje izzivov na evropski in svetovni ravni z dolgoročnimi strategijami razvoja na regionalni in lokalni ravni v državah članicah in njihovim izvajanjem na kraju samem. Tako je kohezijska politika za razliko od nacionalnih strukturnih politik izraz udejanjene evropske solidarnosti in skrbi za skladen teritorialni razvoj celotne EU; |
| --- | --- |

9.

meni, da je kohezijska politika pomembna zlasti zato, ker povezuje strateške cilje za obvladovanje izzivov na evropski in svetovni ravni z dolgoročnimi strategijami razvoja na regionalni in lokalni ravni v državah članicah in njihovim izvajanjem na kraju samem. Tako je kohezijska politika za razliko od nacionalnih strukturnih politik izraz udejanjene evropske solidarnosti in skrbi za skladen teritorialni razvoj celotne EU;

| 10. | meni, da so najpomembnejše naloge in temeljni cilji kohezijske politike, zapisani v evropskih pogodbah, kot tudi tam podani opis evropskih strukturnih in investicijskih skladov še vedno veljavni, zagotavljajo, da se bodo naloge kohezijske politike opravljale tudi v prihodnosti, in omogočajo boljšo pravno ter vsebinsko skladnost za dosego sinergijskih učinkov, za preprečevanje vrzeli, podvajanj in nedoslednosti ter za skladni razvoj vseh mestnih in podeželskih območij; povezovalno vlogo skupne okvirne uredbe je treba v ta namen izboljšati (glej točko 71); |
| --- | --- |

10.

meni, da so najpomembnejše naloge in temeljni cilji kohezijske politike, zapisani v evropskih pogodbah, kot tudi tam podani opis evropskih strukturnih in investicijskih skladov še vedno veljavni, zagotavljajo, da se bodo naloge kohezijske politike opravljale tudi v prihodnosti, in omogočajo boljšo pravno ter vsebinsko skladnost za dosego sinergijskih učinkov, za preprečevanje vrzeli, podvajanj in nedoslednosti ter za skladni razvoj vseh mestnih in podeželskih območij; povezovalno vlogo skupne okvirne uredbe je treba v ta namen izboljšati (glej točko 71);

| 11. | meni, da je treba razvoj podeželja v okviru SKP bolje uskladiti s skladi ESI, da se zagotovi usklajena obravnava teritorialnih vidikov v korist državljanov in se pri tem upošteva tesno medsebojno delovanje različnih območij; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba razvoj podeželja v okviru SKP bolje uskladiti s skladi ESI, da se zagotovi usklajena obravnava teritorialnih vidikov v korist državljanov in se pri tem upošteva tesno medsebojno delovanje različnih območij;

Gotovost pri načrtovanju z dolgoročno strateško usmeritvijo

| 12. | meni, da kohezijska politika ni omejena na izravnavanje regionalnih razlik in razvojnih zaostankov, čeprav bo to v skladu s členom 174 PDEU ostala ena od prednostnih nalog (zmanjšanje neskladja med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi), temveč mora biti hkrati tudi strategija za spodbujanje inovacij, konkurenčnosti in trajnostne rasti v manj razvitih regijah, regijah v prehodu in v močnejših regijah Evrope. Z obsežnimi naložbami v gospodarsko in socialno prihodnost regionalne in lokalne ravni bi morala tudi v prihodnosti prispevati k zaposlovanju, produktivnosti, trajnosti in socialni koheziji v EU. Prednostne naloge, ki se izvajajo v okviru strategije Evropa 2020, v sedanjem obdobju financiranja prispevajo k tematski osredotočenosti in večji usmerjenosti kohezijske politike v rezultate. Pomembno je, da obstaja evropski okvir za ukrepanje. Za učinkovito uporabo skladov ESI je tudi v prihodnosti potrebna strateška usmeritev, ki bo zagotavljala gotovost pri načrtovanju kohezijske politike in služila kot okvir za načrtovanje programov skladov ESI v korist lokalnih in regionalnih oblasti. Programsko obdobje kohezijske politike bi moralo biti tudi v prihodnje dolgo sedem let, če to ustreza obdobju naslednjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

12.

meni, da kohezijska politika ni omejena na izravnavanje regionalnih razlik in razvojnih zaostankov, čeprav bo to v skladu s členom 174 PDEU ostala ena od prednostnih nalog (zmanjšanje neskladja med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi), temveč mora biti hkrati tudi strategija za spodbujanje inovacij, konkurenčnosti in trajnostne rasti v manj razvitih regijah, regijah v prehodu in v močnejših regijah Evrope. Z obsežnimi naložbami v gospodarsko in socialno prihodnost regionalne in lokalne ravni bi morala tudi v prihodnosti prispevati k zaposlovanju, produktivnosti, trajnosti in socialni koheziji v EU. Prednostne naloge, ki se izvajajo v okviru strategije Evropa 2020, v sedanjem obdobju financiranja prispevajo k tematski osredotočenosti in večji usmerjenosti kohezijske politike v rezultate. Pomembno je, da obstaja evropski okvir za ukrepanje. Za učinkovito uporabo skladov ESI je tudi v prihodnosti potrebna strateška usmeritev, ki bo zagotavljala gotovost pri načrtovanju kohezijske politike in služila kot okvir za načrtovanje programov skladov ESI v korist lokalnih in regionalnih oblasti. Programsko obdobje kohezijske politike bi moralo biti tudi v prihodnje dolgo sedem let, če to ustreza obdobju naslednjega večletnega finančnega okvira;

| 13. | vendar poudarja, da strateški pristop na ravni EU ne sme biti preveč tog ali voditi v enostransko osredotočenost na evropske cilje, v katerih niso upoštevani resnični izzivi s terena na vsakem posameznem območju. Namesto tega je treba ohraniti sposobnost kohezijske politike, da presega posamezna področja politike in teme ter na regionalni in lokalni ravni zagotavlja celostno, prožno in prilagojeno reševanje problemov na kraju samem, ne nazadnje za to, da se omogoči odzivanje na nove izzive. Kot vse politike EU mora tudi kohezijska politika prispevati k doseganju glavnih ciljev EU v skladu z nalogami, ki jih določa Pogodba. Prav tako morajo tudi ostale politike EU prispevati k uresničevanju ciljev kohezijske politike, ki jih določa Pogodba. V ta namen bi moral pravočasno pred začetkom novega obdobja financiranja za krepitev teritorialnega pristopa v skladu z upravljanjem na več ravneh med organi, ki so pristojni za izvajanje regionalne politike, in sektorskimi politikami (zlasti z vidika ustvarjanja sinergij z evropskimi sektorskimi programi, kot sta Obzorje 2020 in COSME) potekati v sodelovanje usmerjen dialog o tem, kako bi lahko med seboj povezali načrtovane pristope; |
| --- | --- |

13.

vendar poudarja, da strateški pristop na ravni EU ne sme biti preveč tog ali voditi v enostransko osredotočenost na evropske cilje, v katerih niso upoštevani resnični izzivi s terena na vsakem posameznem območju. Namesto tega je treba ohraniti sposobnost kohezijske politike, da presega posamezna področja politike in teme ter na regionalni in lokalni ravni zagotavlja celostno, prožno in prilagojeno reševanje problemov na kraju samem, ne nazadnje za to, da se omogoči odzivanje na nove izzive. Kot vse politike EU mora tudi kohezijska politika prispevati k doseganju glavnih ciljev EU v skladu z nalogami, ki jih določa Pogodba. Prav tako morajo tudi ostale politike EU prispevati k uresničevanju ciljev kohezijske politike, ki jih določa Pogodba. V ta namen bi moral pravočasno pred začetkom novega obdobja financiranja za krepitev teritorialnega pristopa v skladu z upravljanjem na več ravneh med organi, ki so pristojni za izvajanje regionalne politike, in sektorskimi politikami (zlasti z vidika ustvarjanja sinergij z evropskimi sektorskimi programi, kot sta Obzorje 2020 in COSME) potekati v sodelovanje usmerjen dialog o tem, kako bi lahko med seboj povezali načrtovane pristope;

| 14. | poziva k razvoju novega skupnega strateškega okvira, ki bi zajemal vse politike in sklade EU s teritorialno razsežnostjo. To večinoma velja za sklade ESI, pa tudi naslednike instrumenta za povezovanje Evrope, LIFE in Obzorje 2020 ter posojilne instrumente, zlasti posojilne politike EFSI in EIB. Ta okvir bi moral zagotoviti strateško usklajenost ciljev in naložb, da se prepreči prekrivanje in slabo usklajevanje teh ukrepov na ravni EU in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

14.

poziva k razvoju novega skupnega strateškega okvira, ki bi zajemal vse politike in sklade EU s teritorialno razsežnostjo. To večinoma velja za sklade ESI, pa tudi naslednike instrumenta za povezovanje Evrope, LIFE in Obzorje 2020 ter posojilne instrumente, zlasti posojilne politike EFSI in EIB. Ta okvir bi moral zagotoviti strateško usklajenost ciljev in naložb, da se prepreči prekrivanje in slabo usklajevanje teh ukrepov na ravni EU in nacionalni ravni;

| 15. | meni, da je treba pravo razmerje med različnimi cilji, usmeritvami in instrumenti kohezijske politike nenazadnje najti v okviru resničnega tristranskega partnerstva, pri čemer si morajo Komisija, države članice in regije ter lokalne oblasti v okviru deljenega upravljanja skupaj prizadevati za iskanje najboljših rešitev. Manevrski prostor lokalnih in regionalnih oblasti, določen v uredbah, je treba čim bolje izkoristiti in se ga v postopku odobritve ne sme ponovno omejiti. Poleg tega je treba odnos med organi upravljanja in Komisijo vzpostaviti tako, da se bo oblikoval resničen pakt zaupanja med obema stranema. OR želi, da Komisija dejavneje sodeluje v deljenem upravljanju. Postati mora prava partnerica pri izvajanju kohezijske politike in se ne sme omejiti zgolj na izvajanje nadzora organov upravljanja; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba pravo razmerje med različnimi cilji, usmeritvami in instrumenti kohezijske politike nenazadnje najti v okviru resničnega tristranskega partnerstva, pri čemer si morajo Komisija, države članice in regije ter lokalne oblasti v okviru deljenega upravljanja skupaj prizadevati za iskanje najboljših rešitev. Manevrski prostor lokalnih in regionalnih oblasti, določen v uredbah, je treba čim bolje izkoristiti in se ga v postopku odobritve ne sme ponovno omejiti. Poleg tega je treba odnos med organi upravljanja in Komisijo vzpostaviti tako, da se bo oblikoval resničen pakt zaupanja med obema stranema. OR želi, da Komisija dejavneje sodeluje v deljenem upravljanju. Postati mora prava partnerica pri izvajanju kohezijske politike in se ne sme omejiti zgolj na izvajanje nadzora organov upravljanja;

| 16. | poziva, naj se načrtovanje programov razvije v partnerstvo med Komisijo, državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi, ki v skladu z načelom subsidiarnosti opravljajo vlogo organov upravljanja operativnih programov. Zaradi tega bo treba dati pristojnim javnim upravam na vseh ravneh pravico, da v pogajanjih glede ciljev in prednostnih nalog financiranja izrazijo svoje mnenje. Elementi kodeksa dobre prakse za partnerstvo morajo torej biti kot pravno zavezujoči del vključeni v prihodnje predpise, ne pa biti ločen kodeks dobre prakse z nejasnim pravnim statusom; |
| --- | --- |

16.

poziva, naj se načrtovanje programov razvije v partnerstvo med Komisijo, državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi, ki v skladu z načelom subsidiarnosti opravljajo vlogo organov upravljanja operativnih programov. Zaradi tega bo treba dati pristojnim javnim upravam na vseh ravneh pravico, da v pogajanjih glede ciljev in prednostnih nalog financiranja izrazijo svoje mnenje. Elementi kodeksa dobre prakse za partnerstvo morajo torej biti kot pravno zavezujoči del vključeni v prihodnje predpise, ne pa biti ločen kodeks dobre prakse z nejasnim pravnim statusom;

Prispevek k usklajevanju gospodarske politike

| 17. | priznava, da je stabilizacijski učinek kohezijske politike strateško zelo pomemben, zlasti za podporo ključnih prizadevanj za naložbe v trajnostno rast, zaposlovanje in inovacije, ki jih izvajajo vse države članice; |
| --- | --- |

17.

priznava, da je stabilizacijski učinek kohezijske politike strateško zelo pomemben, zlasti za podporo ključnih prizadevanj za naložbe v trajnostno rast, zaposlovanje in inovacije, ki jih izvajajo vse države članice;

| 18. | zato načeloma podpira, da se sredstva EU – poleg tega, da so namenjena soočanju s pomembnimi vseevropskimi izzivi, kot so aktualno migracije – usmerijo v izvajanje ciljev, ki so v okviru dolgoročnih političnih strategij opredeljeni v partnerstvu z državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi, da se poveča strukturna učinkovitost. Vendar OR znova opozarja, da letni postopek, med katerim se oblikujejo priporočila za posamezne države članice v okviru evropskega semestra, doslej ni ustrezal pristopu srednje- in dolgoročnega načrtovanja programov, ki ga zahtevajo skladi ESI. Poleg tega priporočila za posamezno državo pogosto vsebinsko niso povezana s programi skladov ESI; |
| --- | --- |

18.

zato načeloma podpira, da se sredstva EU – poleg tega, da so namenjena soočanju s pomembnimi vseevropskimi izzivi, kot so aktualno migracije – usmerijo v izvajanje ciljev, ki so v okviru dolgoročnih političnih strategij opredeljeni v partnerstvu z državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi, da se poveča strukturna učinkovitost. Vendar OR znova opozarja, da letni postopek, med katerim se oblikujejo priporočila za posamezne države članice v okviru evropskega semestra, doslej ni ustrezal pristopu srednje- in dolgoročnega načrtovanja programov, ki ga zahtevajo skladi ESI. Poleg tega priporočila za posamezno državo pogosto vsebinsko niso povezana s programi skladov ESI;

| 19. | je zato prepričan, da je treba spremeniti način vključevanja kohezijske politike v nacionalne programe reform na evropski ravni, in sicer tako, da se ohranita teritorialna razsežnost ter partnerski in decentralizirani pristop. Za izhodišče bi lahko v evropski semester vključili letni „strukturni dialog o stanju kohezije v Evropi“. Tako kot prožnost pri uporabi skladov ESI na kraju samem je treba zagotoviti tudi sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti ter socialnih partnerjev. To velja tudi za roke, izbrane postopke usklajevanja ter pravno varnost za odobrene načrte in programe. OR ponavlja, da odločno zavrača negativni koncept makroekonomskega pogojevanja, s katerim se zaradi povezave med skladi ESI in gospodarskim upravljanjem regionalne in lokalne oblasti „kaznuje“ za neizpolnjene obveznosti nacionalne vlade. Kohezijska politika ne sme biti podvržena pogojevanju, na izpolnjevanje katerega lokalna in regionalna raven ter ostali upravičenci ne morejo vplivati; |
| --- | --- |

19.

je zato prepričan, da je treba spremeniti način vključevanja kohezijske politike v nacionalne programe reform na evropski ravni, in sicer tako, da se ohranita teritorialna razsežnost ter partnerski in decentralizirani pristop. Za izhodišče bi lahko v evropski semester vključili letni „strukturni dialog o stanju kohezije v Evropi“. Tako kot prožnost pri uporabi skladov ESI na kraju samem je treba zagotoviti tudi sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti ter socialnih partnerjev. To velja tudi za roke, izbrane postopke usklajevanja ter pravno varnost za odobrene načrte in programe. OR ponavlja, da odločno zavrača negativni koncept makroekonomskega pogojevanja, s katerim se zaradi povezave med skladi ESI in gospodarskim upravljanjem regionalne in lokalne oblasti „kaznuje“ za neizpolnjene obveznosti nacionalne vlade. Kohezijska politika ne sme biti podvržena pogojevanju, na izpolnjevanje katerega lokalna in regionalna raven ter ostali upravičenci ne morejo vplivati;

| 20. | prosi Komisijo, naj poroča o vključevanju kohezijske politike v ekonomsko upravljanje, ker zaenkrat še ni zadostnih spoznanj o tem, ali in v kolikšni meri bo mogoče operativne programe uskladiti z nacionalnimi programi reform; |
| --- | --- |

20.

prosi Komisijo, naj poroča o vključevanju kohezijske politike v ekonomsko upravljanje, ker zaenkrat še ni zadostnih spoznanj o tem, ali in v kolikšni meri bo mogoče operativne programe uskladiti z nacionalnimi programi reform;

Prožnost za prihodnje izzive

| 21. | je prepričan, da bodo odločitve o prihodnosti EU, poglobitvi ekonomske in monetarne unije, ekonomskem upravljanju, financiranju EU in drugih vprašanjih vplivale na prihodnjo kohezijsko politiko, tako kot bodo nanjo vplivale tudi sedanje razprave o temah, kot so subsidiarnost, boljše pravno urejanje, učinkovita uporaba sredstev in ocena učinka. Sem spadajo tudi izzivi v zvezi s kriznim upravljanjem, globalizacijo, migracijami, demografskim razvojem ter spremembami v gospodarstvu, na trgu dela in v izobraževanju, na primer zaradi vse večje digitalizacije; |
| --- | --- |

21.

je prepričan, da bodo odločitve o prihodnosti EU, poglobitvi ekonomske in monetarne unije, ekonomskem upravljanju, financiranju EU in drugih vprašanjih vplivale na prihodnjo kohezijsko politiko, tako kot bodo nanjo vplivale tudi sedanje razprave o temah, kot so subsidiarnost, boljše pravno urejanje, učinkovita uporaba sredstev in ocena učinka. Sem spadajo tudi izzivi v zvezi s kriznim upravljanjem, globalizacijo, migracijami, demografskim razvojem ter spremembami v gospodarstvu, na trgu dela in v izobraževanju, na primer zaradi vse večje digitalizacije;

| 22. | se zato zavzema za povečanje prožnosti kohezijske politike v naslednjem obdobju financiranja, ne da bi to prizadelo strateško usmeritev in gotovost večletnega načrtovanja za regionalne in lokalne oblasti. Prav tako bi morali organom upravljanja, ki to želijo, omogočiti, da se na krize in nepredvidljive dogodke hitro in prožno odzovejo, ne da bi zaradi tega opustili strateško usmeritev; |
| --- | --- |

22.

se zato zavzema za povečanje prožnosti kohezijske politike v naslednjem obdobju financiranja, ne da bi to prizadelo strateško usmeritev in gotovost večletnega načrtovanja za regionalne in lokalne oblasti. Prav tako bi morali organom upravljanja, ki to želijo, omogočiti, da se na krize in nepredvidljive dogodke hitro in prožno odzovejo, ne da bi zaradi tega opustili strateško usmeritev;

| 23. | poudarja, da večja prožnost v večletnem finančnem okviru EU ne sme povzročiti, da se sredstva prerazporejajo ali nove pobude financirajo na račun že odobrenih programov. Odbor zavrača uporabo kohezijskih sredstev za pokrivanje kratkoročnih finančnih potreb zunaj kohezijske politike, zlasti na področju varnosti, boja proti terorizmu, upravljanja migracijskih tokov, nadzora meja itd.; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da večja prožnost v večletnem finančnem okviru EU ne sme povzročiti, da se sredstva prerazporejajo ali nove pobude financirajo na račun že odobrenih programov. Odbor zavrača uporabo kohezijskih sredstev za pokrivanje kratkoročnih finančnih potreb zunaj kohezijske politike, zlasti na področju varnosti, boja proti terorizmu, upravljanja migracijskih tokov, nadzora meja itd.;

| 24. | meni, da je za večjo prožnost in odzivno sposobnost kohezijske politike odločilnega pomena dejanski napredek pri učinkovitem poenostavljanju postopkov upravljanja, spremljanja, ocenjevanja, preverjanja in nadzora strukturnih skladov, pri čemer je treba preprečiti obilico predpisov, ki trenutno veljajo zanje. V zvezi s tem so potrebni poenostavljeni postopki za spremembo operativnih programov, mehanizmov (celostne teritorialne naložbe itd.) in instrumentov. Zato je med nosilci programov, mehanizmov in instrumentov na različnih ravneh potreben partnerski odnos, ki temelji na zaupanju. Prihodnji načrti in programi bi morali poleg tega vsebovati rezervo, namenjeno na primer za pilotne ali poskusne ukrepe ter nepredvidene naloge, o uporabi katere se bo odločalo šele v obdobju financiranja, pod pogojem, da ustrezajo zahtevam kohezijske politike; |
| --- | --- |

24.

meni, da je za večjo prožnost in odzivno sposobnost kohezijske politike odločilnega pomena dejanski napredek pri učinkovitem poenostavljanju postopkov upravljanja, spremljanja, ocenjevanja, preverjanja in nadzora strukturnih skladov, pri čemer je treba preprečiti obilico predpisov, ki trenutno veljajo zanje. V zvezi s tem so potrebni poenostavljeni postopki za spremembo operativnih programov, mehanizmov (celostne teritorialne naložbe itd.) in instrumentov. Zato je med nosilci programov, mehanizmov in instrumentov na različnih ravneh potreben partnerski odnos, ki temelji na zaupanju. Prihodnji načrti in programi bi morali poleg tega vsebovati rezervo, namenjeno na primer za pilotne ali poskusne ukrepe ter nepredvidene naloge, o uporabi katere se bo odločalo šele v obdobju financiranja, pod pogojem, da ustrezajo zahtevam kohezijske politike;

| 25. | poziva Komisijo, naj za naslednje obdobje financiranja predlaga poenostavljen postopek za spremembe načrtov in programov, ki bo omogočal prožno in ciljno usmerjeno odzivanje na krize ali nepredviden razvoj ter bo zlasti tudi olajšal in pospešil odločanje v Komisiji; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj za naslednje obdobje financiranja predlaga poenostavljen postopek za spremembe načrtov in programov, ki bo omogočal prožno in ciljno usmerjeno odzivanje na krize ali nepredviden razvoj ter bo zlasti tudi olajšal in pospešil odločanje v Komisiji;

| 26. | meni, da je treba tudi pri novih izzivih in nepredvidenem razvoju ob doslednem upoštevanju načela subsidiarnosti zagotoviti učinkovito upravljanje na več ravneh in pristop od spodaj navzgor v obliki deljenega upravljanja ter preprečevati težnje po centralizaciji, da se bodo lahko razvijale učinkovite prilagojene rešitve na kraju samem; |
| --- | --- |

26.

meni, da je treba tudi pri novih izzivih in nepredvidenem razvoju ob doslednem upoštevanju načela subsidiarnosti zagotoviti učinkovito upravljanje na več ravneh in pristop od spodaj navzgor v obliki deljenega upravljanja ter preprečevati težnje po centralizaciji, da se bodo lahko razvijale učinkovite prilagojene rešitve na kraju samem;

Učinkovitost in uspešnost izvajanja, usmerjenega v rezultate

| 27. | opozarja, da je kohezijska politika ena od politik EU, za katero se že dolgo časa izvajajo najnatančnejše meritve in najbolj izčrpne analize. Komisija v rednih poročilih podrobno poroča o uspehih kohezijske politike. Odbor opozarja na številne regije, ki so zaradi finančne podpore iz skladov ESI uspele nadoknaditi precejšnje zaostanke v razvoju, dohiteti evropsko povprečje in bile zaradi svojega pozitivnega razvoja izključene iz kategorije regij, ki so upravičene do največ pomoči. Dejstvo, da kohezijska politika uspešno izpolnjuje svoje cilje, je potrdila tudi naknadna ocena ESRR in Kohezijskega sklada za obdobje 2007–2013; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da je kohezijska politika ena od politik EU, za katero se že dolgo časa izvajajo najnatančnejše meritve in najbolj izčrpne analize. Komisija v rednih poročilih podrobno poroča o uspehih kohezijske politike. Odbor opozarja na številne regije, ki so zaradi finančne podpore iz skladov ESI uspele nadoknaditi precejšnje zaostanke v razvoju, dohiteti evropsko povprečje in bile zaradi svojega pozitivnega razvoja izključene iz kategorije regij, ki so upravičene do največ pomoči. Dejstvo, da kohezijska politika uspešno izpolnjuje svoje cilje, je potrdila tudi naknadna ocena ESRR in Kohezijskega sklada za obdobje 2007–2013;

| 28. | meni, da se je temeljna struktura kohezijske politike s tremi kategorijami območij – razvitejše regije, regije v prehodu in manj razvite regije – izkazala kot uspešna in bi jo bilo zato treba ohraniti. Ta struktura je konkretna in hkrati dovolj prožna, da se vanjo lahko vključijo novi izzivi, poudarki, instrumenti in kazalniki. Razdelitev območij po kategorijah je v skladu z nalogo kohezijske politike, da se podpora regijam, ki najbolj zaostajajo v razvoju in imajo največ problemov, poveže s ponudbo vsem regijam, da se spodbuja usklajen razvoj celotne EU; |
| --- | --- |

28.

meni, da se je temeljna struktura kohezijske politike s tremi kategorijami območij – razvitejše regije, regije v prehodu in manj razvite regije – izkazala kot uspešna in bi jo bilo zato treba ohraniti. Ta struktura je konkretna in hkrati dovolj prožna, da se vanjo lahko vključijo novi izzivi, poudarki, instrumenti in kazalniki. Razdelitev območij po kategorijah je v skladu z nalogo kohezijske politike, da se podpora regijam, ki najbolj zaostajajo v razvoju in imajo največ problemov, poveže s ponudbo vsem regijam, da se spodbuja usklajen razvoj celotne EU;

| 29. | zato ponavlja, da najmanj razvita območja z najbolj omejenimi možnostmi in najbolj oddaljene regije tudi v prihodnosti potrebujejo močnejšo podporo za srednje- in dolgoročno odpravljanje strukturnih in gospodarskih razvojnih primanjkljajev. Na to bi se tudi v prihodnosti morala osredotočiti uporaba sredstev skladov ESI. Hkrati je treba za regije, ki ne bodo več upravičene do najvišje podpore, najti ustrezne ureditve v okviru kategorije regij v prehodu, da se ne ogrozi doseženega. Treba je poiskati rešitve, ki bi preprečile korenito spremembo v obsegu poseganja v okviru kohezijske politike za regije, ki le nekoliko presežejo prag kategorije regij v prehodu. Bolje razvite regije je treba utrditi tudi v njihovi vlogi poganjalcev rasti na področju regionalnega razvoja in jih nadalje podpirati, da bodo tudi ta območja lahko izkoriščala priložnosti, ki so jim na voljo, in bodo konkurenčna na svetovni ravni. Na splošno bi bilo torej treba izbrati model, ki podpira uravnoteženo razmerje med kohezijo, konvergenco in konkurenčnostjo; |
| --- | --- |

29.

zato ponavlja, da najmanj razvita območja z najbolj omejenimi možnostmi in najbolj oddaljene regije tudi v prihodnosti potrebujejo močnejšo podporo za srednje- in dolgoročno odpravljanje strukturnih in gospodarskih razvojnih primanjkljajev. Na to bi se tudi v prihodnosti morala osredotočiti uporaba sredstev skladov ESI. Hkrati je treba za regije, ki ne bodo več upravičene do najvišje podpore, najti ustrezne ureditve v okviru kategorije regij v prehodu, da se ne ogrozi doseženega. Treba je poiskati rešitve, ki bi preprečile korenito spremembo v obsegu poseganja v okviru kohezijske politike za regije, ki le nekoliko presežejo prag kategorije regij v prehodu. Bolje razvite regije je treba utrditi tudi v njihovi vlogi poganjalcev rasti na področju regionalnega razvoja in jih nadalje podpirati, da bodo tudi ta območja lahko izkoriščala priložnosti, ki so jim na voljo, in bodo konkurenčna na svetovni ravni. Na splošno bi bilo torej treba izbrati model, ki podpira uravnoteženo razmerje med kohezijo, konvergenco in konkurenčnostjo;

| 30. | opozarja, da je treba kohezijsko politiko načrtovati in izvajati na podlagi zanesljivih, primerljivih in trdnih statističnih podatkov, in se pri tem sklicuje na svoja mnenja in dokumente Komisije o temi BDP in več. Regionalni BDP, ki se meri v paritetah kupne moči v razmerju do povprečja BDP, se je dobro izkazal kot glavni kazalnik za razvrščanje območij in bi ga bilo treba ohraniti. OR je zato že poudaril, da je treba ukrepe, ki dopolnjujejo BDP, vključiti v oblikovanje nove generacije evropskih strukturnih in investicijskih skladov v novem večletnem finančnem obdobju. Pri tem bi bilo treba na podlagi dodatnih usklajenih in doslednih meril v kohezijski politiki po letu 2020 močneje upoštevati demografske izzive na regionalni in lokalni ravni ter druge posebne izzive (npr. socialne, okoljske geografske in naravne), kot je predvideno v Pogodbi o delovanju EU; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da je treba kohezijsko politiko načrtovati in izvajati na podlagi zanesljivih, primerljivih in trdnih statističnih podatkov, in se pri tem sklicuje na svoja mnenja in dokumente Komisije o temi BDP in več. Regionalni BDP, ki se meri v paritetah kupne moči v razmerju do povprečja BDP, se je dobro izkazal kot glavni kazalnik za razvrščanje območij in bi ga bilo treba ohraniti. OR je zato že poudaril, da je treba ukrepe, ki dopolnjujejo BDP, vključiti v oblikovanje nove generacije evropskih strukturnih in investicijskih skladov v novem večletnem finančnem obdobju. Pri tem bi bilo treba na podlagi dodatnih usklajenih in doslednih meril v kohezijski politiki po letu 2020 močneje upoštevati demografske izzive na regionalni in lokalni ravni ter druge posebne izzive (npr. socialne, okoljske geografske in naravne), kot je predvideno v Pogodbi o delovanju EU;

| 31. | opozarja, da izključno statistični učinki, do katerih bi prišlo na primer zaradi izstopa Združenega Kraljestva iz EU, ne bi smeli povzročiti, da bi katera koli regija EU27 izgubila opredelitev manj razvite regije ali regije v prehodu, saj se ekonomsko-socialni položaj teh regij dejansko ne bo spremenil; zato bi morala Evropska komisija v uredbo, ki ureja sklade ESI po letu 2020, vključiti trdne določbe o statističnem učinku oziroma „varnostni mreži“; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da izključno statistični učinki, do katerih bi prišlo na primer zaradi izstopa Združenega Kraljestva iz EU, ne bi smeli povzročiti, da bi katera koli regija EU27 izgubila opredelitev manj razvite regije ali regije v prehodu, saj se ekonomsko-socialni položaj teh regij dejansko ne bo spremenil; zato bi morala Evropska komisija v uredbo, ki ureja sklade ESI po letu 2020, vključiti trdne določbe o statističnem učinku oziroma „varnostni mreži“;

| 32. | opozarja, da regionalna upravičenost na ravni NUTS II v nekaterih državah pogosto prikriva družbeno-teritorialne neenakosti, neenakosti znotraj regije in celo nadregionalne neenakosti. Zemljevidi EU morajo biti v ustreznem merilu, ki odraža probleme na terenu, da bodo pripomogli k usmerjanju podpore v ta območja; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da regionalna upravičenost na ravni NUTS II v nekaterih državah pogosto prikriva družbeno-teritorialne neenakosti, neenakosti znotraj regije in celo nadregionalne neenakosti. Zemljevidi EU morajo biti v ustreznem merilu, ki odraža probleme na terenu, da bodo pripomogli k usmerjanju podpore v ta območja;

| 33. | poziva Združeno kraljestvo in EU, naj se dogovorita, da bodo smele biti britanske lokalne in regionalne oblasti še naprej udeležene v evropskem teritorialnem sodelovanju in drugih programih EU podobno kot države nečlanice EU, kot sta Norveška in Islandija; |
| --- | --- |

33.

poziva Združeno kraljestvo in EU, naj se dogovorita, da bodo smele biti britanske lokalne in regionalne oblasti še naprej udeležene v evropskem teritorialnem sodelovanju in drugih programih EU podobno kot države nečlanice EU, kot sta Norveška in Islandija;

| 34. | opozarja na potrebo po tematski osredotočenosti, da se zagotovita evropska dodana vrednost in dejanski učinek na terenu. Vendar ni nujno, da je konkreten izbor tematskih ciljev enak v vsej EU, saj se s tem zagotovi, da bodo ustrezni in da bodo reševali dejanske izzive na terenu na vsakem posameznem območju ter zadostili potrebam čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

34.

opozarja na potrebo po tematski osredotočenosti, da se zagotovita evropska dodana vrednost in dejanski učinek na terenu. Vendar ni nujno, da je konkreten izbor tematskih ciljev enak v vsej EU, saj se s tem zagotovi, da bodo ustrezni in da bodo reševali dejanske izzive na terenu na vsakem posameznem območju ter zadostili potrebam čezmejnega sodelovanja;

| 35. | poziva, da se kot osnova skladov ESI uporablja krajevni pristop. Politike in ukrepi EU bi morali biti osredotočeni na probleme na terenu, ne glede na to ali gre za mestno ali podeželsko območje oziroma za območje z geografskimi posebnostmi ali za regijo s posebnimi značilnostmi, kot so najbolj oddaljene regije, katerih strukturne socialno-ekonomske razmere v skladu s PDEU upravičujejo sprejetje posebnih ukrepov; |
| --- | --- |

35.

poziva, da se kot osnova skladov ESI uporablja krajevni pristop. Politike in ukrepi EU bi morali biti osredotočeni na probleme na terenu, ne glede na to ali gre za mestno ali podeželsko območje oziroma za območje z geografskimi posebnostmi ali za regijo s posebnimi značilnostmi, kot so najbolj oddaljene regije, katerih strukturne socialno-ekonomske razmere v skladu s PDEU upravičujejo sprejetje posebnih ukrepov;

| 36. | opozarja, da so v številnih lokalnih in regionalnih oblasteh med ključnimi ovirami uspeha programov ESI nezadostne zmogljivosti in slabo upravljanje. Zato OR poziva k novemu pristopu h krepitvi zmogljivosti za vse sklade ESI, ki je na voljo vsakemu posameznemu organu, ki bo zadolžen za upravljanje ali izvajanje skladov ESI. To bo zagotovilo dobro finančno upravljanje, pravilno izvajanje javnih naročil in ustrezno uporabo pravil državne pomoči ter bo tudi olajšalo prenos znanja med organi upravljanja in izvajanja; |
| --- | --- |

36.

opozarja, da so v številnih lokalnih in regionalnih oblasteh med ključnimi ovirami uspeha programov ESI nezadostne zmogljivosti in slabo upravljanje. Zato OR poziva k novemu pristopu h krepitvi zmogljivosti za vse sklade ESI, ki je na voljo vsakemu posameznemu organu, ki bo zadolžen za upravljanje ali izvajanje skladov ESI. To bo zagotovilo dobro finančno upravljanje, pravilno izvajanje javnih naročil in ustrezno uporabo pravil državne pomoči ter bo tudi olajšalo prenos znanja med organi upravljanja in izvajanja;

| 37. | priznava, da je treba tudi v prihodnosti povečati učinkovitost in uspešnost uporabe skladov ESI. OR se zavzema za ohranitev tematske osredotočenosti. Tematski cilji kohezijske politike, ki jih je treba določiti za obdobje po letu 2020, ne smejo preprečevati finančne podpore za infrastrukturo na prednostnih tematskih področjih, če je ta potrebna, morajo pa biti ustrezno prožni ter zlasti upoštevati nove izzive, krepitev teritorialne razsežnosti kohezije in upravljanje na več ravneh pri oblikovanju programov. S tem bi bile odločitve glede upravičenosti projektov za podporo razumljive za državljane; |
| --- | --- |

37.

priznava, da je treba tudi v prihodnosti povečati učinkovitost in uspešnost uporabe skladov ESI. OR se zavzema za ohranitev tematske osredotočenosti. Tematski cilji kohezijske politike, ki jih je treba določiti za obdobje po letu 2020, ne smejo preprečevati finančne podpore za infrastrukturo na prednostnih tematskih področjih, če je ta potrebna, morajo pa biti ustrezno prožni ter zlasti upoštevati nove izzive, krepitev teritorialne razsežnosti kohezije in upravljanje na več ravneh pri oblikovanju programov. S tem bi bile odločitve glede upravičenosti projektov za podporo razumljive za državljane;

| 38. | se zavzema za merjenje učinkovitosti skladov ESI, ki prednostno upošteva v vsej Uniji veljavna merila, opredeljena v uredbah o skladih. Za pripravo in izvedbo načrtov in programov bi bilo treba pravočasno pred začetkom novega obdobja financiranja in skupaj z odgovornimi za uporabo skladov ESI razviti pregleden niz gospodarskih, socialnih in okoljskih kazalnikov ter izbranih predhodnih pogojenosti, ki bo ustrezno prikazal kohezijski napredek in dosežene rezultate pri izvajanju programov, s čimer bo mogoče usmerjati odločanje pri načrtovanju na podlagi pridobljenih izkušenj iz prejšnjega cikla. V tem procesu bi bilo treba upoštevati ne le razlike na nacionalni ravni, temveč tudi na lokalni in regionalni ravni. V zvezi s tem opozarja na aktualno poročilo Komisije (SWD(2017) 127 final), v skladu s katerim je bilo do danes izpolnjeno 86 % predhodnih pogojenosti ter so imele te jasno dodano vrednost za izvajanje potrebnih reform in so izboljšale uporabo finančnih sredstev; |
| --- | --- |

38.

se zavzema za merjenje učinkovitosti skladov ESI, ki prednostno upošteva v vsej Uniji veljavna merila, opredeljena v uredbah o skladih. Za pripravo in izvedbo načrtov in programov bi bilo treba pravočasno pred začetkom novega obdobja financiranja in skupaj z odgovornimi za uporabo skladov ESI razviti pregleden niz gospodarskih, socialnih in okoljskih kazalnikov ter izbranih predhodnih pogojenosti, ki bo ustrezno prikazal kohezijski napredek in dosežene rezultate pri izvajanju programov, s čimer bo mogoče usmerjati odločanje pri načrtovanju na podlagi pridobljenih izkušenj iz prejšnjega cikla. V tem procesu bi bilo treba upoštevati ne le razlike na nacionalni ravni, temveč tudi na lokalni in regionalni ravni. V zvezi s tem opozarja na aktualno poročilo Komisije (SWD(2017) 127 final), v skladu s katerim je bilo do danes izpolnjeno 86 % predhodnih pogojenosti ter so imele te jasno dodano vrednost za izvajanje potrebnih reform in so izboljšale uporabo finančnih sredstev;

| 39. | priporoča, da se na podlagi kazalnikov in rezultatov pogajanj pripravijo operativni programi, ki imajo predvsem naravo strateških dokumentov. Komisija bi morala izvajanje teh programov v prihodnosti spremljati s strateškim partnerskim dialogom z regionalnimi in lokalnimi oblastmi, pri čemer bi morala biti v ospredju določitev zavezujočih ciljev in ustreznih kazalnikov uspešnosti ter obstajati možnost za regionalne in lokalne oblasti, da v smislu upravljanja na več ravneh izberejo in izvajajo najprimernejše ukrepe; |
| --- | --- |

39.

priporoča, da se na podlagi kazalnikov in rezultatov pogajanj pripravijo operativni programi, ki imajo predvsem naravo strateških dokumentov. Komisija bi morala izvajanje teh programov v prihodnosti spremljati s strateškim partnerskim dialogom z regionalnimi in lokalnimi oblastmi, pri čemer bi morala biti v ospredju določitev zavezujočih ciljev in ustreznih kazalnikov uspešnosti ter obstajati možnost za regionalne in lokalne oblasti, da v smislu upravljanja na več ravneh izberejo in izvajajo najprimernejše ukrepe;

| 40. | pozdravlja pobudo Evropske komisije za regije, ki zaostajajo v razvoju, ki naj bi pospešila razvoj teh regij z zagotavljanjem podpore za prebroditev ovir in izkoriščanje njihovega potenciala za rast; spodbuja k upoštevanju tovrstnih pobud v novem programskem obdobju; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja pobudo Evropske komisije za regije, ki zaostajajo v razvoju, ki naj bi pospešila razvoj teh regij z zagotavljanjem podpore za prebroditev ovir in izkoriščanje njihovega potenciala za rast; spodbuja k upoštevanju tovrstnih pobud v novem programskem obdobju;

Evropska dodana vrednost kot merilo za uporabo sredstev EU

| 41. | priznava, da je evropska dodana vrednost nedvomno eno najpomembnejših meril za uspešno uporabo sredstev EU in s tem tudi za uspeh kohezijske politike. Toda doslej še ni bila enotno opredeljena. Zato bi bilo koristno, če bi se posebna merila, na podlagi katerih bi ocenjevali evropsko dodano vrednost kohezijske politike, v prihodnosti obravnavala in sprejela skupaj z uredbami o skladih; |
| --- | --- |

41.

priznava, da je evropska dodana vrednost nedvomno eno najpomembnejših meril za uspešno uporabo sredstev EU in s tem tudi za uspeh kohezijske politike. Toda doslej še ni bila enotno opredeljena. Zato bi bilo koristno, če bi se posebna merila, na podlagi katerih bi ocenjevali evropsko dodano vrednost kohezijske politike, v prihodnosti obravnavala in sprejela skupaj z uredbami o skladih;

| 42. | da bi zmanjšali birokracijo, poziva Komisijo, naj organe upravljanja razbremeni preverjanja predhodnih pogojenosti ter nameni večji poudarek subsidiarnosti in sorazmernosti ter naj razvije pristop, ki je bolj usmerjen v rezultate; |
| --- | --- |

42.

da bi zmanjšali birokracijo, poziva Komisijo, naj organe upravljanja razbremeni preverjanja predhodnih pogojenosti ter nameni večji poudarek subsidiarnosti in sorazmernosti ter naj razvije pristop, ki je bolj usmerjen v rezultate;

| 43. | se zato zavzema za razvoj usklajene zasnove za merjenje evropske dodane vrednosti ukrepov kohezijske politike in se v zvezi s tem sklicuje na svojo študijo The EU Added Value Test to Justify EU Spending: What Impact for Regions and Local Authorities? (Merilo dodane vrednosti EU, ki upravičuje porabo EU: vpliv na regije in lokalne oblasti) (1). Najpomembnejša merila bi lahko bile spodbude, ki se lahko dosežejo z uporabo sredstev EU za izpolnjevanje kohezijskih ciljev, določenih v Pogodbi, za trajnostno rast, zaposlovanje in socialno kohezijo ter njihov prispevek k obravnavi skupnih izzivov. Pri tem bi bilo treba tudi upoštevati, da je lokalni in regionalni pristop na prej opredeljenih področjih učinkovitejši in z decentralnim pristopom prispeva dodano vrednost v primerjavi s sektorskimi oziroma centralnimi instrumenti podpore in financiranja; |
| --- | --- |

43.

se zato zavzema za razvoj usklajene zasnove za merjenje evropske dodane vrednosti ukrepov kohezijske politike in se v zvezi s tem sklicuje na svojo študijo The EU Added Value Test to Justify EU Spending: What Impact for Regions and Local Authorities? (Merilo dodane vrednosti EU, ki upravičuje porabo EU: vpliv na regije in lokalne oblasti) (1). Najpomembnejša merila bi lahko bile spodbude, ki se lahko dosežejo z uporabo sredstev EU za izpolnjevanje kohezijskih ciljev, določenih v Pogodbi, za trajnostno rast, zaposlovanje in socialno kohezijo ter njihov prispevek k obravnavi skupnih izzivov. Pri tem bi bilo treba tudi upoštevati, da je lokalni in regionalni pristop na prej opredeljenih področjih učinkovitejši in z decentralnim pristopom prispeva dodano vrednost v primerjavi s sektorskimi oziroma centralnimi instrumenti podpore in financiranja;

| 44. | se pri tem zavzema, naj bo krepitev kohezijske politike izhodišče takšnega koncepta. OR kot prednosti kohezijske politike razume zmanjševanje socialno-ekonomskih neenakosti, proticiklični učinek za stabilizacijo in spodbujanje rasti in premagovanje kriz z javnimi naložbami, pomembno vlogo pri doseganju skupnih ciljev EU, spodbude in mehanizme, usmerjene v rezultate, pozitivni učinek na kakovost upravnih zmogljivosti na kraju samem, evropsko in čezmejno razsežnost ter izvajanje v okviru upravljanja na več ravneh in pristopa od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

44.

se pri tem zavzema, naj bo krepitev kohezijske politike izhodišče takšnega koncepta. OR kot prednosti kohezijske politike razume zmanjševanje socialno-ekonomskih neenakosti, proticiklični učinek za stabilizacijo in spodbujanje rasti in premagovanje kriz z javnimi naložbami, pomembno vlogo pri doseganju skupnih ciljev EU, spodbude in mehanizme, usmerjene v rezultate, pozitivni učinek na kakovost upravnih zmogljivosti na kraju samem, evropsko in čezmejno razsežnost ter izvajanje v okviru upravljanja na več ravneh in pristopa od spodaj navzgor;

| 45. | opozarja, da teritorialna razsežnost kohezijske politike omogoča izvajanje ukrepov, ki jih v smislu načela subsidiarnosti države članice, regije in lokalne oblasti ne morejo v zadostni meri uresničiti same, kot so na primer čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da teritorialna razsežnost kohezijske politike omogoča izvajanje ukrepov, ki jih v smislu načela subsidiarnosti države članice, regije in lokalne oblasti ne morejo v zadostni meri uresničiti same, kot so na primer čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje;

| 46. | poudarja, da zapletene regulativne zahteve zelo obremenjujejo akterje, vključno z nosilci projektov. OR priporoča, da se kohezijska politika prednostno usmeri v uspešnost in rezultate. Poleg tega izraža zadržke glede ustreznosti rezerve za uspešnost, ker se v pravilih za njeno izvajanje ne upoštevajo dolgoročni rezultati in učinki; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da zapletene regulativne zahteve zelo obremenjujejo akterje, vključno z nosilci projektov. OR priporoča, da se kohezijska politika prednostno usmeri v uspešnost in rezultate. Poleg tega izraža zadržke glede ustreznosti rezerve za uspešnost, ker se v pravilih za njeno izvajanje ne upoštevajo dolgoročni rezultati in učinki;

| 47. | v zvezi s tem ponavlja, da šibkejšim državam članicam in regijam šele uporaba instrumentov kohezijske politike omogoča izkoriščanje evropske dodane vrednosti povezovanja, hkrati pa močnejšim območjem omogoča, da se optimalno spopadajo z globalnimi izzivi. Prek kohezijske politike so lokalne in regionalne oblasti tesneje povezane z evropskim projektom, EU pa daje legitimnost na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

47.

v zvezi s tem ponavlja, da šibkejšim državam članicam in regijam šele uporaba instrumentov kohezijske politike omogoča izkoriščanje evropske dodane vrednosti povezovanja, hkrati pa močnejšim območjem omogoča, da se optimalno spopadajo z globalnimi izzivi. Prek kohezijske politike so lokalne in regionalne oblasti tesneje povezane z evropskim projektom, EU pa daje legitimnost na lokalni in regionalni ravni;

| 48. | se zato zavzema za občutno povečanje prepoznavnosti ukrepov kohezijske politike z ustreznim komuniciranjem, saj so ena od nedvomnih prednosti povezovanja EU za državljane na lokalni ravni, k čemur lahko veliko prispevajo regije in občine. Treba je opozoriti na gospodarske, socialne, prostorske, okoljske, kulturne in politične dosežke kohezijske politike. Glede na dolgoročne rezultate in dokazano dodano vrednost bi bilo treba izkoristiti tudi njen potencial za premagovanje krize identitete EU; |
| --- | --- |

48.

se zato zavzema za občutno povečanje prepoznavnosti ukrepov kohezijske politike z ustreznim komuniciranjem, saj so ena od nedvomnih prednosti povezovanja EU za državljane na lokalni ravni, k čemur lahko veliko prispevajo regije in občine. Treba je opozoriti na gospodarske, socialne, prostorske, okoljske, kulturne in politične dosežke kohezijske politike. Glede na dolgoročne rezultate in dokazano dodano vrednost bi bilo treba izkoristiti tudi njen potencial za premagovanje krize identitete EU;

Teritorialna razsežnost in upravljanje na več ravneh za krepitev vloge lokalnih in regionalnih oblasti

| 49. | poudarja, da kohezijska politika s svojim lokalnim in regionalnim pristopom podpira evropske regije in občine pri prihodnjih naložbah za krepitev konkurenčnosti, zaposlovanja in vseživljenjskega učenja ter pri povezovanju v mreže, medregionalnem sodelovanju in vseevropski izmenjavi izkušenj. Je edina regionalno usmerjena politika EU, ki temelji na upravljanju na več ravneh. Zato je treba nadalje krepiti teritorialno razsežnost kohezijske politike in vlogo regionalnih oblasti pri njenem upravljanju; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da kohezijska politika s svojim lokalnim in regionalnim pristopom podpira evropske regije in občine pri prihodnjih naložbah za krepitev konkurenčnosti, zaposlovanja in vseživljenjskega učenja ter pri povezovanju v mreže, medregionalnem sodelovanju in vseevropski izmenjavi izkušenj. Je edina regionalno usmerjena politika EU, ki temelji na upravljanju na več ravneh. Zato je treba nadalje krepiti teritorialno razsežnost kohezijske politike in vlogo regionalnih oblasti pri njenem upravljanju;

| 50. | meni, da je za krepitev kohezije na regionalni in lokalni ravni, tudi prek meja, potrebno več možnosti za razvoj prilagojenih rešitev na kraju samem. Kohezijska politika mora vsebovati prožno ponudbo, iz katere naslovniki v okviru evropskih predpisov izberejo najbolj učinkovite rešitve za svojo regijo ali občino; |
| --- | --- |

50.

meni, da je za krepitev kohezije na regionalni in lokalni ravni, tudi prek meja, potrebno več možnosti za razvoj prilagojenih rešitev na kraju samem. Kohezijska politika mora vsebovati prožno ponudbo, iz katere naslovniki v okviru evropskih predpisov izberejo najbolj učinkovite rešitve za svojo regijo ali občino;

| 51. | izrecno poziva k nadaljevanju in poenostavitvi podpore za čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, vključno s podporo sedanjim in prihodnjim makroregionalnim in pomorskim strategijam, otokom, območjem na morskih mejah in najbolj oddaljenim območjem. Tu je še posebej razvidna evropska dodana vrednost, ki izhaja iz neposrednega uresničevanja ciljev politike vključevanja in spodbujanja sosedskega sožitja. Sodelovanje projektnih partnerjev različnih držav članic, možnost vseevropske izmenjave znanja ter skupno razvijanje novih rešitev za optimizacijo javnih upravnih in zasebnih razvojnih storitev so pomembni elementi povezovanja EU. Ker ima teritorialno sodelovanje prepoznavno evropsko dodano vrednost, bi bilo treba zanj v prihodnosti v okviru ustreznega proračuna okrepiti podporo; |
| --- | --- |

51.

izrecno poziva k nadaljevanju in poenostavitvi podpore za čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, vključno s podporo sedanjim in prihodnjim makroregionalnim in pomorskim strategijam, otokom, območjem na morskih mejah in najbolj oddaljenim območjem. Tu je še posebej razvidna evropska dodana vrednost, ki izhaja iz neposrednega uresničevanja ciljev politike vključevanja in spodbujanja sosedskega sožitja. Sodelovanje projektnih partnerjev različnih držav članic, možnost vseevropske izmenjave znanja ter skupno razvijanje novih rešitev za optimizacijo javnih upravnih in zasebnih razvojnih storitev so pomembni elementi povezovanja EU. Ker ima teritorialno sodelovanje prepoznavno evropsko dodano vrednost, bi bilo treba zanj v prihodnosti v okviru ustreznega proračuna okrepiti podporo;

| 52. | poudarja pomembno vlogo pametne specializacije za krepitev regionalnih inovacijskih sistemov, medregionalno izmenjavo znanja in krepitev sinergij, zlasti z evropskim financiranjem raziskav, ter pri tem izpostavlja svoje mnenje Raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo (RIS3): učinek na regije in medregionalno sodelovanje (SEDEC-VI/021); |
| --- | --- |

52.

poudarja pomembno vlogo pametne specializacije za krepitev regionalnih inovacijskih sistemov, medregionalno izmenjavo znanja in krepitev sinergij, zlasti z evropskim financiranjem raziskav, ter pri tem izpostavlja svoje mnenje Raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo (RIS3): učinek na regije in medregionalno sodelovanje (SEDEC-VI/021);

| 53. | poudarja, da je treba z združevanjem teritorialne razsežnosti kohezijske politike in sosedske politike EU močneje podpreti sodelovanje na zunanjih mejah EU. Pri tem bi bilo treba sodelovanje vzdolž zunanjih meja EU financirati v okviru sosedske politike in v skladu s predpisi kohezijske politike; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba z združevanjem teritorialne razsežnosti kohezijske politike in sosedske politike EU močneje podpreti sodelovanje na zunanjih mejah EU. Pri tem bi bilo treba sodelovanje vzdolž zunanjih meja EU financirati v okviru sosedske politike in v skladu s predpisi kohezijske politike;

| 54. | je v zvezi s tem prepričan, da makroregionalne in pomorske strategije za sodelujoče regije in njihove prebivalce predstavljajo pomembno dodano vrednost pod pogojem, da se sedanji in prihodnji instrumenti financiranja lahko za strategije usklajeno uporabljajo; zato poziva evropske institucije, naj poskrbijo za to, da se cilji makroregionalnih strategij uskladijo s prihodnjimi instrumenti financiranja kohezijske politike in drugimi instrumenti financiranja EU (instrument za povezovanje Evrope, Obzorje 2020, EFSI); |
| --- | --- |

54.

je v zvezi s tem prepričan, da makroregionalne in pomorske strategije za sodelujoče regije in njihove prebivalce predstavljajo pomembno dodano vrednost pod pogojem, da se sedanji in prihodnji instrumenti financiranja lahko za strategije usklajeno uporabljajo; zato poziva evropske institucije, naj poskrbijo za to, da se cilji makroregionalnih strategij uskladijo s prihodnjimi instrumenti financiranja kohezijske politike in drugimi instrumenti financiranja EU (instrument za povezovanje Evrope, Obzorje 2020, EFSI);

| 55. | se zavzema za to, da se glavni izzivi lokalnih oblasti (npr. varstvo okolja, socialna vključenost, migracije, digitalna preobrazba, trajnostni promet, podnebne spremembe, obnova) tudi v prihodnosti posebej obravnavajo v kohezijski politiki in da bi bila kohezijska politika najpomembnejši evropski instrument, ki bi spodbujal sodelovanje za rast, kakovostno življenjsko okolje in inovacije v evropskih občinah, ustvaril za to potrebne pogoje, kot na primer na področju širokopasovne infrastrukture ali krožnega gospodarstva, ter s katerim se bo optimalno izkoriščal potencial občin za rast. V trajnostnem lokalnem razvoju bi bilo treba predvideti čim širši obseg financiranja, na podlagi katerega bo mogoče na kraju samem razviti najboljše svežnje ukrepov. Ti izzivi poleg mest na različne načine zadevajo vse lokalne oblasti. Zato bi morali tudi v prihodnje omogočiti uporabo celostnih konceptov (npr. lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, celostne teritorialne naložbe) za razvoj prilagojenih rešitev. Pri načrtovanju programov mora biti na voljo dovolj manevrskega prostora, ki resnično omogoča prožne prilagoditve; |
| --- | --- |

55.

se zavzema za to, da se glavni izzivi lokalnih oblasti (npr. varstvo okolja, socialna vključenost, migracije, digitalna preobrazba, trajnostni promet, podnebne spremembe, obnova) tudi v prihodnosti posebej obravnavajo v kohezijski politiki in da bi bila kohezijska politika najpomembnejši evropski instrument, ki bi spodbujal sodelovanje za rast, kakovostno življenjsko okolje in inovacije v evropskih občinah, ustvaril za to potrebne pogoje, kot na primer na področju širokopasovne infrastrukture ali krožnega gospodarstva, ter s katerim se bo optimalno izkoriščal potencial občin za rast. V trajnostnem lokalnem razvoju bi bilo treba predvideti čim širši obseg financiranja, na podlagi katerega bo mogoče na kraju samem razviti najboljše svežnje ukrepov. Ti izzivi poleg mest na različne načine zadevajo vse lokalne oblasti. Zato bi morali tudi v prihodnje omogočiti uporabo celostnih konceptov (npr. lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, celostne teritorialne naložbe) za razvoj prilagojenih rešitev. Pri načrtovanju programov mora biti na voljo dovolj manevrskega prostora, ki resnično omogoča prožne prilagoditve;

| 56. | se v okviru usklajenega teritorialnega razvoja zavzema za krepitev vloge metropolitanskih območij in mest, ki se soočajo z mnogimi konkretnimi problemi, povezani s kakovostjo okolja, širjenjem mestnih območij, socialno izključenostjo, prometom in stanovanji. Da bi prispevali k boljšim odnosom med mesti in podeželjem, je treba omogočiti tudi vključitev manjših mest in podeželskih občin. Poleg tega je treba veljavne predpise na tem področju korenito poenostaviti. OR ob sklicevanju na mnenje o agendi EU za mesta (COTER-VI/010) opozarja, da ukrepi Unije ne smejo spodbujati konkurenčnega odnosa med mestno, podeželsko in obalno razsežnostjo. Nujno je potrebna celostna teritorialna vizija mestnih in podeželskih območij kot dopolnjujočih se funkcionalnih prostorov. Pri lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost in ki se financira iz različnih evropskih skladov, je treba različne sklade bolje povezati; |
| --- | --- |

56.

se v okviru usklajenega teritorialnega razvoja zavzema za krepitev vloge metropolitanskih območij in mest, ki se soočajo z mnogimi konkretnimi problemi, povezani s kakovostjo okolja, širjenjem mestnih območij, socialno izključenostjo, prometom in stanovanji. Da bi prispevali k boljšim odnosom med mesti in podeželjem, je treba omogočiti tudi vključitev manjših mest in podeželskih občin. Poleg tega je treba veljavne predpise na tem področju korenito poenostaviti. OR ob sklicevanju na mnenje o agendi EU za mesta (COTER-VI/010) opozarja, da ukrepi Unije ne smejo spodbujati konkurenčnega odnosa med mestno, podeželsko in obalno razsežnostjo. Nujno je potrebna celostna teritorialna vizija mestnih in podeželskih območij kot dopolnjujočih se funkcionalnih prostorov. Pri lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost in ki se financira iz različnih evropskih skladov, je treba različne sklade bolje povezati;

| 57. | poziva k okrepitvi in poenostavitvi uporabe novih instrumentov za krepitev pristopa od spodaj navzgor in upravljanja na več ravneh, kot so pristop lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe, da bi dosegli še tesnejše povezovanje na lokalni in regionalni ravni v smislu integriranega in celostnega pristopa k regionalnemu razvoju. Za uresničitev tega cilja sta potrebna ustrezen prenos pristojnosti odločanja in široka vključitev vseh ustreznih lokalnih akterjev; |
| --- | --- |

57.

poziva k okrepitvi in poenostavitvi uporabe novih instrumentov za krepitev pristopa od spodaj navzgor in upravljanja na več ravneh, kot so pristop lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe, da bi dosegli še tesnejše povezovanje na lokalni in regionalni ravni v smislu integriranega in celostnega pristopa k regionalnemu razvoju. Za uresničitev tega cilja sta potrebna ustrezen prenos pristojnosti odločanja in široka vključitev vseh ustreznih lokalnih akterjev;

| 58. | priporoča, da se podpre razvoj podeželskih območij in spodbudijo celostne strategije, da se ta območja okrepijo z izboljšanjem povezanosti tako na področju prometa kot digitalnih širokopasovnih povezav v skladu z varstvom naravnega okolja, kot je navedeno v izjavi Cork 2.0. Kot že v mnenju o inovacijah in posodobitvi podeželskega gospodarstva (NAT-VI/004) prav tako znova poziva k pripravi bele knjige o podeželju, v kateri naj se proučijo izzivi, s katerimi se soočajo podeželska območja, in spodbudijo njihovi potenciali, da se ohrani bogata kulturna, arhitektonska, naravna, družbena, kulinarična in gospodarska dediščina, ki jo ohranjajo njeni prebivalci in od katere ima koristi celotna evropska družba; |
| --- | --- |

58.

priporoča, da se podpre razvoj podeželskih območij in spodbudijo celostne strategije, da se ta območja okrepijo z izboljšanjem povezanosti tako na področju prometa kot digitalnih širokopasovnih povezav v skladu z varstvom naravnega okolja, kot je navedeno v izjavi Cork 2.0. Kot že v mnenju o inovacijah in posodobitvi podeželskega gospodarstva (NAT-VI/004) prav tako znova poziva k pripravi bele knjige o podeželju, v kateri naj se proučijo izzivi, s katerimi se soočajo podeželska območja, in spodbudijo njihovi potenciali, da se ohrani bogata kulturna, arhitektonska, naravna, družbena, kulinarična in gospodarska dediščina, ki jo ohranjajo njeni prebivalci in od katere ima koristi celotna evropska družba;

| 59. | priporoča posebno obravnavo najbolj oddaljenih regij v okviru kohezijske politike za obdobje po letu 2020, saj imajo posebne omejitve, ki so edinstvene v evropskem prostoru. Opozarja, da PDEU v členu 349 priznava te omejitve, prav tako pa določa sprejetje posebnih ukrepov za te regije, zlasti v povezavi s pogoji za dostop do strukturnih skladov; |
| --- | --- |

59.

priporoča posebno obravnavo najbolj oddaljenih regij v okviru kohezijske politike za obdobje po letu 2020, saj imajo posebne omejitve, ki so edinstvene v evropskem prostoru. Opozarja, da PDEU v členu 349 priznava te omejitve, prav tako pa določa sprejetje posebnih ukrepov za te regije, zlasti v povezavi s pogoji za dostop do strukturnih skladov;

| 60. | prav tako ugotavlja, da je treba za uravnotežen teritorialni razvoj predvideti ustrezno financiranje podeželskih in primestnih območij v zaledju ter območij z omejenimi možnostmi (npr. gorska in obmejna območja in druga območja z naravnimi ali demografskimi ovirami), da se spodbudijo potrebne naložbe v rast, zaposlovanje, socialno vključenost in okoljsko trajnost. Zadevna območja bi morala sodelovati pri zasnovi instrumentov, ki ustvarjajo pogoje za učinkovite večsektorske projekte in prispevajo k močnejši vključitvi mestnih in podeželskih funkcionalnih območij v regionalna gospodarstva; |
| --- | --- |

60.

prav tako ugotavlja, da je treba za uravnotežen teritorialni razvoj predvideti ustrezno financiranje podeželskih in primestnih območij v zaledju ter območij z omejenimi možnostmi (npr. gorska in obmejna območja in druga območja z naravnimi ali demografskimi ovirami), da se spodbudijo potrebne naložbe v rast, zaposlovanje, socialno vključenost in okoljsko trajnost. Zadevna območja bi morala sodelovati pri zasnovi instrumentov, ki ustvarjajo pogoje za učinkovite večsektorske projekte in prispevajo k močnejši vključitvi mestnih in podeželskih funkcionalnih območij v regionalna gospodarstva;

| 61. | glede na to, da redko poseljena območja potrebujejo in zahtevajo večjo prepoznavnost, bi bilo treba na evropski ravni ustanoviti forum, ki bi lahko potekal letno in bi tem območjem omogočil spremljanje posebnih politik, ki se izvajajo zanje, posredovanje predlogov in izmenjavo dobre prakse. S tem bi ne le povečali njihovo prepoznavnost, temveč tudi prekinili njihovo izolacijo, njihov glas pa bi se slišal neposredno v evropskih institucijah. Forum bi moral upoštevati posebnosti posameznih regij in zagotavljati enakovredno zastopanost; |
| --- | --- |

61.

glede na to, da redko poseljena območja potrebujejo in zahtevajo večjo prepoznavnost, bi bilo treba na evropski ravni ustanoviti forum, ki bi lahko potekal letno in bi tem območjem omogočil spremljanje posebnih politik, ki se izvajajo zanje, posredovanje predlogov in izmenjavo dobre prakse. S tem bi ne le povečali njihovo prepoznavnost, temveč tudi prekinili njihovo izolacijo, njihov glas pa bi se slišal neposredno v evropskih institucijah. Forum bi moral upoštevati posebnosti posameznih regij in zagotavljati enakovredno zastopanost;

| 62. | meni, da mora prihodnja kohezijska politika biti tudi glavni instrument za zagotavljanje trajnostnega razvoja območij, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, ter otoške, čezmejne in gorske regije. V ta namen mora v okviru celostnega teritorialnega pristopa predvideti posebne ukrepe, da se nadomestijo razlike v stroških, povezane s slabimi pogoji za naseljevanje ljudi in lokacijo podjetij. Tako bi se tudi borili proti odseljevanju prebivalcev in zajamčili razpoložljivost osnovnih storitev in kakovostne infrastrukture. Posebno pozornost je treba nameniti okrepitvi kmetijstva, dejavnosti, ki ima osrednji pomen za vzdržnost drugih gospodarskih dejavnosti v gorah in za varovanje območij pred hidrogeološkimi nevarnostmi, kar koristi tudi ravninam; |
| --- | --- |

62.

meni, da mora prihodnja kohezijska politika biti tudi glavni instrument za zagotavljanje trajnostnega razvoja območij, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, ter otoške, čezmejne in gorske regije. V ta namen mora v okviru celostnega teritorialnega pristopa predvideti posebne ukrepe, da se nadomestijo razlike v stroških, povezane s slabimi pogoji za naseljevanje ljudi in lokacijo podjetij. Tako bi se tudi borili proti odseljevanju prebivalcev in zajamčili razpoložljivost osnovnih storitev in kakovostne infrastrukture. Posebno pozornost je treba nameniti okrepitvi kmetijstva, dejavnosti, ki ima osrednji pomen za vzdržnost drugih gospodarskih dejavnosti v gorah in za varovanje območij pred hidrogeološkimi nevarnostmi, kar koristi tudi ravninam;

| 63. | poziva h konkretnejšim ukrepom za krepitev lokalne in regionalne odgovornosti in prepoznavnosti skladov ESI na terenu, vključno z zagotovitvijo demokratičnega nadzora regionalnih in nacionalnih programov skladov ESI na ustrezni ravni; |
| --- | --- |

63.

poziva h konkretnejšim ukrepom za krepitev lokalne in regionalne odgovornosti in prepoznavnosti skladov ESI na terenu, vključno z zagotovitvijo demokratičnega nadzora regionalnih in nacionalnih programov skladov ESI na ustrezni ravni;

Zadostno financiranje za učinkovito politiko

| 64. | priznava, da bo na ravni EU dolgoročno velika potreba po evropskih sredstvih za spodbujanje naložb. Finančna sredstva, ki so na voljo v ta namen, bodo tudi v prihodnosti razpeta med konsolidacijo nacionalnih proračunov in pripravljenostjo držav članic za financiranje evropskih nalog. Nalogo kohezijske politike, ki je krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, bo treba izpolnjevati tako, da bo prepričljivo prispevala h krepitvi evropskih regij in celotne Unije ter učinkovito uporabljala sredstva. Zato je nujno, da so za kohezijsko politiko na voljo zadostna sredstva in da se porazdelijo ob upoštevanju konkretnih zahtev regij in občin. OR poleg tega opozarja na negativne posledice izstopa Združenega kraljestva iz EU na proračun EU. Da bi čim bolje obvarovali proračun EU in zlasti kohezijsko politiko, OR ponavlja svoj poziv, da mora Združeno kraljestvo izpolniti vse pravne obveznosti v tekočem srednjeročnem finančnem okviru. V zvezi s tem se sklicuje na svojo resolucijo z dne 22. marca 2017 (RESOL VI/022) in Komisijo poziva, naj konkretizira predloge skupine na visoki ravni za lastna sredstva iz poročila o prihodnjem financiranju EU; |
| --- | --- |

64.

priznava, da bo na ravni EU dolgoročno velika potreba po evropskih sredstvih za spodbujanje naložb. Finančna sredstva, ki so na voljo v ta namen, bodo tudi v prihodnosti razpeta med konsolidacijo nacionalnih proračunov in pripravljenostjo držav članic za financiranje evropskih nalog. Nalogo kohezijske politike, ki je krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, bo treba izpolnjevati tako, da bo prepričljivo prispevala h krepitvi evropskih regij in celotne Unije ter učinkovito uporabljala sredstva. Zato je nujno, da so za kohezijsko politiko na voljo zadostna sredstva in da se porazdelijo ob upoštevanju konkretnih zahtev regij in občin. OR poleg tega opozarja na negativne posledice izstopa Združenega kraljestva iz EU na proračun EU. Da bi čim bolje obvarovali proračun EU in zlasti kohezijsko politiko, OR ponavlja svoj poziv, da mora Združeno kraljestvo izpolniti vse pravne obveznosti v tekočem srednjeročnem finančnem okviru. V zvezi s tem se sklicuje na svojo resolucijo z dne 22. marca 2017 (RESOL VI/022) in Komisijo poziva, naj konkretizira predloge skupine na visoki ravni za lastna sredstva iz poročila o prihodnjem financiranju EU;

| 65. | opozarja, da skladov ESI ni mogoče primerjati s pobudami, ki se upravljajo centralno, kot je Evropski sklad za strateške naložbe. Medtem ko ta ustvarja naložbe na evropski in nacionalni ravni v obliki posameznih projektov, ki nimajo teritorialnega elementa, se z uporabo skladov ESI v povezavi z regionalnimi inovacijskimi strategijami trajnostno krepi ekonomska, socialna in teritorialna kohezija na regionalni in lokalni ravni in se s tem skrbi za uravnotežen in skladen razvoj v vsej EU. To značilnost skladov ESI je treba nadalje krepiti v okviru strateškega pristopa, ki spodbuja sinergije in ki s primernim spremljevalnim in ocenjevalnim sistemom ter ciljno usmerjenimi izbirnimi metodami ustvarja jasne spodbude za učinkovitost in osredotočenost na rezultate. Oba instrumenta, skladi ESI in Evropski sklad za strateške naložbe, se dopolnjujeta in si ne smeta nasprotovati, prav tako pa tudi drugi ne more nadomestiti prvega; |
| --- | --- |

65.

opozarja, da skladov ESI ni mogoče primerjati s pobudami, ki se upravljajo centralno, kot je Evropski sklad za strateške naložbe. Medtem ko ta ustvarja naložbe na evropski in nacionalni ravni v obliki posameznih projektov, ki nimajo teritorialnega elementa, se z uporabo skladov ESI v povezavi z regionalnimi inovacijskimi strategijami trajnostno krepi ekonomska, socialna in teritorialna kohezija na regionalni in lokalni ravni in se s tem skrbi za uravnotežen in skladen razvoj v vsej EU. To značilnost skladov ESI je treba nadalje krepiti v okviru strateškega pristopa, ki spodbuja sinergije in ki s primernim spremljevalnim in ocenjevalnim sistemom ter ciljno usmerjenimi izbirnimi metodami ustvarja jasne spodbude za učinkovitost in osredotočenost na rezultate. Oba instrumenta, skladi ESI in Evropski sklad za strateške naložbe, se dopolnjujeta in si ne smeta nasprotovati, prav tako pa tudi drugi ne more nadomestiti prvega;

| 66. | v zvezi s tem opozarja na svoje mnenje EFSI 2.0, sprejeto na zasedanju 7. in 8. decembra 2016 (COTER-VI/019); |
| --- | --- |

66.

v zvezi s tem opozarja na svoje mnenje EFSI 2.0, sprejeto na zasedanju 7. in 8. decembra 2016 (COTER-VI/019);

| 67. | meni, da so finančni instrumenti smiselni in so lahko alternativa nepovratnim sredstvom ali njihova dopolnitev ter lahko zaradi učinka vzvoda pripomorejo k povečanju učinkovitosti kohezijske politike. Vendar pa to ne sme povzročiti postopne nadomestitve financiranja iz skladov ESI s posojili. Finančne instrumente bi morali tudi zaradi visokih upravnih stroškov, ki so povezani z njimi, uporabljati le tam, kjer se na kraju samem zdi smiselno. V primeru javnih subjektov, zlasti regij, mest in občin, povečana uporaba finančnih instrumentov ne sme ogroziti njihove finančne stabilnosti. Zato OR zavrača vsakršno obveznost za dodatno povišanje deleža finančnih instrumentov v prihodnjem obdobju financiranja. Določbe v zvezi z uporabo skladov ESI v finančnih instrumentih so zelo zahtevne in zapletene ter pričajo o težavah pri izvajanju finančnih instrumentov. Zato bi bilo treba temeljito poenostaviti ustrezna pravila njihove uporabe v primerjavi z obdobjem 2014–2020. OR poleg tega meni, da bi morale biti sinergije med nepovratnimi sredstvi in finančnimi instrumenti privlačnejše ter da bi bilo treba pogoje uporabe finančnih instrumentov čim bolj uskladiti z razmerami na trgu; |
| --- | --- |

67.

meni, da so finančni instrumenti smiselni in so lahko alternativa nepovratnim sredstvom ali njihova dopolnitev ter lahko zaradi učinka vzvoda pripomorejo k povečanju učinkovitosti kohezijske politike. Vendar pa to ne sme povzročiti postopne nadomestitve financiranja iz skladov ESI s posojili. Finančne instrumente bi morali tudi zaradi visokih upravnih stroškov, ki so povezani z njimi, uporabljati le tam, kjer se na kraju samem zdi smiselno. V primeru javnih subjektov, zlasti regij, mest in občin, povečana uporaba finančnih instrumentov ne sme ogroziti njihove finančne stabilnosti. Zato OR zavrača vsakršno obveznost za dodatno povišanje deleža finančnih instrumentov v prihodnjem obdobju financiranja. Določbe v zvezi z uporabo skladov ESI v finančnih instrumentih so zelo zahtevne in zapletene ter pričajo o težavah pri izvajanju finančnih instrumentov. Zato bi bilo treba temeljito poenostaviti ustrezna pravila njihove uporabe v primerjavi z obdobjem 2014–2020. OR poleg tega meni, da bi morale biti sinergije med nepovratnimi sredstvi in finančnimi instrumenti privlačnejše ter da bi bilo treba pogoje uporabe finančnih instrumentov čim bolj uskladiti z razmerami na trgu;

| 68. | se zavzema za krepitev medsebojnih sinergij med kohezijsko politiko in drugimi instrumenti financiranja ter programi s skupnimi strateškimi cilji in merili ocenjevanja. Ne da bi razvodenili različne cilje instrumentov, bi lahko bolje uskladiti postopke in zahteve za sisteme upravljanja in nadzora, da bi tako optimizirali preglednost in dostop do različnih možnosti podpore. To bi bilo treba upoštevati tudi pri pregledu finančne uredbe EU in npr. omogočiti, da se pri ocenjevanju raziskovalnih projektov v okviru programa Obzorje 2020 več točk nameni tistim, ki vključujejo evropsko partnerstvo in uporabo sredstev iz strukturnih skladov, da bi res zagotovili učinkovitejšo povezavo med različnimi evropskimi programi; |
| --- | --- |

68.

se zavzema za krepitev medsebojnih sinergij med kohezijsko politiko in drugimi instrumenti financiranja ter programi s skupnimi strateškimi cilji in merili ocenjevanja. Ne da bi razvodenili različne cilje instrumentov, bi lahko bolje uskladiti postopke in zahteve za sisteme upravljanja in nadzora, da bi tako optimizirali preglednost in dostop do različnih možnosti podpore. To bi bilo treba upoštevati tudi pri pregledu finančne uredbe EU in npr. omogočiti, da se pri ocenjevanju raziskovalnih projektov v okviru programa Obzorje 2020 več točk nameni tistim, ki vključujejo evropsko partnerstvo in uporabo sredstev iz strukturnih skladov, da bi res zagotovili učinkovitejšo povezavo med različnimi evropskimi programi;

| 69. | v zvezi s predlogi za pregled finančne uredbe EU poleg tega opozarja na mnenje o uredbi o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, z dne 11. in 12. maja 2017 (COTER VI/20); |
| --- | --- |

69.

v zvezi s predlogi za pregled finančne uredbe EU poleg tega opozarja na mnenje o uredbi o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, z dne 11. in 12. maja 2017 (COTER VI/20);

Subsidiarnost in sorazmernost za upravno poenostavitev in zmanjšanje birokracije

| 70. | izraža bojazen, da kohezijska politika ogroža doseganje ciljev, ki si jih je sama zastavila, ker zapletenost sistema upravljanja in nadzora ni več v ustreznem razmerju do dodane vrednosti načrtovanja. Zato obstaja nevarnost, da kohezijske politike tudi državljani in upravičenci ne bodo več obravnavali kot dejavnika uspešnosti, temveč kot še en simbol EU, ki je daleč od državljanov, kot trdijo nekateri. V interesu vseh je, da se to prepreči. Nepotrebna upravna oziroma administrativna bremena, povezana z načrtovanjem, upravljanjem, nadzorom in izvajanjem, tako za regionalne in lokalne oblasti kot tudi za končne upravičence je treba korenito zmanjšati; |
| --- | --- |

70.

izraža bojazen, da kohezijska politika ogroža doseganje ciljev, ki si jih je sama zastavila, ker zapletenost sistema upravljanja in nadzora ni več v ustreznem razmerju do dodane vrednosti načrtovanja. Zato obstaja nevarnost, da kohezijske politike tudi državljani in upravičenci ne bodo več obravnavali kot dejavnika uspešnosti, temveč kot še en simbol EU, ki je daleč od državljanov, kot trdijo nekateri. V interesu vseh je, da se to prepreči. Nepotrebna upravna oziroma administrativna bremena, povezana z načrtovanjem, upravljanjem, nadzorom in izvajanjem, tako za regionalne in lokalne oblasti kot tudi za končne upravičence je treba korenito zmanjšati;

| 71. | se zavzema za to, da se prihodnji razmisleki o reformi usmerijo v zmanjšanje birokracije tako pri oblikovanju splošnih ciljev kohezijske politike kot tudi pri postopkih uvajanja in izvajanja posameznih programov in projektov. Zlasti je treba spomniti, da morajo k poenostavitvi kohezijske politike prispevati vsi udeleženi generalni direktorati in službe Komisije. Načelo subsidiarnosti je treba dosledneje izvajati kot doslej. Pomembni vidiki pri tem so pravočasna predložitev novega pravnega okvira pred začetkom novega obdobja financiranja, in sicer najkasneje do sredine leta 2019, opustitev retroaktivne uporabe novih standardov, razvoj stabilne in preizkušene pravne prakse, osredotočenost na najpomembnejše, točne in zanesljive cilje ob hkratni uporabi nacionalnih standardov, kjer je to mogoče. Tako bi rešili težave, s katerimi se srečujejo organi upravljanja na začetku vsakega programskega obdobja, kar bi pripomoglo k večji usklajenosti in kontinuiteti ter preprečevanju zamud pri plačilih. Da bi povečali preglednost in zmanjšali zapletenost zakonodaje, bi morala za različne sklade EU veljati enaka pravila za enake danosti in v čim večji meri skupni predpisi. Treba je zmanjšati število neštetih povezanih pravnih aktov in smernic. Zaradi pravne varnosti morajo biti odobritve veljavne za celotno obdobje; |
| --- | --- |

71.

se zavzema za to, da se prihodnji razmisleki o reformi usmerijo v zmanjšanje birokracije tako pri oblikovanju splošnih ciljev kohezijske politike kot tudi pri postopkih uvajanja in izvajanja posameznih programov in projektov. Zlasti je treba spomniti, da morajo k poenostavitvi kohezijske politike prispevati vsi udeleženi generalni direktorati in službe Komisije. Načelo subsidiarnosti je treba dosledneje izvajati kot doslej. Pomembni vidiki pri tem so pravočasna predložitev novega pravnega okvira pred začetkom novega obdobja financiranja, in sicer najkasneje do sredine leta 2019, opustitev retroaktivne uporabe novih standardov, razvoj stabilne in preizkušene pravne prakse, osredotočenost na najpomembnejše, točne in zanesljive cilje ob hkratni uporabi nacionalnih standardov, kjer je to mogoče. Tako bi rešili težave, s katerimi se srečujejo organi upravljanja na začetku vsakega programskega obdobja, kar bi pripomoglo k večji usklajenosti in kontinuiteti ter preprečevanju zamud pri plačilih. Da bi povečali preglednost in zmanjšali zapletenost zakonodaje, bi morala za različne sklade EU veljati enaka pravila za enake danosti in v čim večji meri skupni predpisi. Treba je zmanjšati število neštetih povezanih pravnih aktov in smernic. Zaradi pravne varnosti morajo biti odobritve veljavne za celotno obdobje;

| 72. | opozarja, da je treba bistveno zmanjšati birokratke zahteve za projekte sodelovanja v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja, da se spodbudi k sodelovanju in ne odvrača od njega. Za to je tudi v prihodnosti potrebna ločena uredba. Ta pa bi morala veliko močneje graditi na zaupanju in partnerstvu med Evropsko komisijo in regijami ter manj na nadzoru in preprečevanju napak. Poleg tega bi morali zaradi multilateralne narave evropskega teritorialnega sodelovanja opustiti predhodno pogojevanje. Pri razvoju posebnih meril, na podlagi katerih naj bi merili evropsko dodano vrednost kohezijske politike, bi bilo treba upoštevati, da evropsko teritorialno sodelovanje, ki je tesno, že samo po sebi prispeva h koheziji med državami članicami EU ter med državami članicami in regijami zunaj EU; |
| --- | --- |

72.

opozarja, da je treba bistveno zmanjšati birokratke zahteve za projekte sodelovanja v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja, da se spodbudi k sodelovanju in ne odvrača od njega. Za to je tudi v prihodnosti potrebna ločena uredba. Ta pa bi morala veliko močneje graditi na zaupanju in partnerstvu med Evropsko komisijo in regijami ter manj na nadzoru in preprečevanju napak. Poleg tega bi morali zaradi multilateralne narave evropskega teritorialnega sodelovanja opustiti predhodno pogojevanje. Pri razvoju posebnih meril, na podlagi katerih naj bi merili evropsko dodano vrednost kohezijske politike, bi bilo treba upoštevati, da evropsko teritorialno sodelovanje, ki je tesno, že samo po sebi prispeva h koheziji med državami članicami EU ter med državami članicami in regijami zunaj EU;

| 73. | poziva Evropsko komisijo k vsestranski oceni teritorialnega učinka predlogov za prihodnje oblikovanje kohezijske politike, ki bo upoštevala tudi izračun upravnih bremen, ter v skladu s točko 23 protokola o sodelovanju med Komisijo in OR ponuja svoje sodelovanje na tem področju; |
| --- | --- |

73.

poziva Evropsko komisijo k vsestranski oceni teritorialnega učinka predlogov za prihodnje oblikovanje kohezijske politike, ki bo upoštevala tudi izračun upravnih bremen, ter v skladu s točko 23 protokola o sodelovanju med Komisijo in OR ponuja svoje sodelovanje na tem področju;

| 74. | opozarja tudi na to, da je izvajanje kohezijske politike zaradi prepletanja evropskega in nacionalnega pravnega reda postalo izjemno prekomerno urejeno s predpisi in je že prestopilo mejo znosnih bremen nadzora in upravljanja za izvajanje operativnih programov. S tem se izgublja ravnovesje med pozitivnimi učinki skladov ESI in bremeni, povezanimi z izvajanjem; |
| --- | --- |

74.

opozarja tudi na to, da je izvajanje kohezijske politike zaradi prepletanja evropskega in nacionalnega pravnega reda postalo izjemno prekomerno urejeno s predpisi in je že prestopilo mejo znosnih bremen nadzora in upravljanja za izvajanje operativnih programov. S tem se izgublja ravnovesje med pozitivnimi učinki skladov ESI in bremeni, povezanimi z izvajanjem;

| 75. | zato meni, da je nujno treba obsežno pregledati zahteve za sisteme upravljanja in nadzora skladov ESI. Poleg tega so potrebni večja pravna varnost in jasnost ter preprečevanje čezmernega prenašanja predpisov pri izvajanju skladov ESI. V zvezi s tem OR pozdravlja vsako pobudo za poenostavitev financiranja in s tem povezan sklic skupine na visoki ravni za poenostavitev. Tako na primer predlaga ublažitev zahtev glede spremljanja, poročanja in ocenjevanja. Treba bi bilo vzpostaviti tudi odnos zaupanja med Komisijo in organi upravljanja, da bi bolj sorazmerno izvajali nadzor ter zagotovili večjo varnost za organe upravljanja in nosilce projektov. Zato je treba uvesti načelo razlikovanja pri deljenem upravljanju, ločevati med goljufijami in nenamernimi napakami ter povišati stopnjo dopustne napake na 5 %; |
| --- | --- |

75.

zato meni, da je nujno treba obsežno pregledati zahteve za sisteme upravljanja in nadzora skladov ESI. Poleg tega so potrebni večja pravna varnost in jasnost ter preprečevanje čezmernega prenašanja predpisov pri izvajanju skladov ESI. V zvezi s tem OR pozdravlja vsako pobudo za poenostavitev financiranja in s tem povezan sklic skupine na visoki ravni za poenostavitev. Tako na primer predlaga ublažitev zahtev glede spremljanja, poročanja in ocenjevanja. Treba bi bilo vzpostaviti tudi odnos zaupanja med Komisijo in organi upravljanja, da bi bolj sorazmerno izvajali nadzor ter zagotovili večjo varnost za organe upravljanja in nosilce projektov. Zato je treba uvesti načelo razlikovanja pri deljenem upravljanju, ločevati med goljufijami in nenamernimi napakami ter povišati stopnjo dopustne napake na 5 %;

| 76. | opozarja, da dosledna uporaba načela subsidiarnosti terja ne samo zmanjšanje upravnih bremen in zapletenosti zakonodaje, ampak tudi podporo lokalnim in regionalnim oblastem, namenjeno krepitvi upravnih in vodstvenih zmogljivosti pri načrtovanju programov ter izvajanju povezanih ukrepov in projektov; |
| --- | --- |

76.

opozarja, da dosledna uporaba načela subsidiarnosti terja ne samo zmanjšanje upravnih bremen in zapletenosti zakonodaje, ampak tudi podporo lokalnim in regionalnim oblastem, namenjeno krepitvi upravnih in vodstvenih zmogljivosti pri načrtovanju programov ter izvajanju povezanih ukrepov in projektov;

| 77. | vendar pa tudi želi spomniti, da so dosedanji poskusi ugotavljanja in dosledne odprave vzrokov zapletenosti in prekomernega bremena pri upravljanju in nadzoru v nekaterih primerih celo dodatno otežili delo uprav in upravičencev. Nemalokrat so zahteve za večjo pravno varnost povzročile sprejetje dodatnih predpisov o izvajanju, izvedbenih pravil in smernic Komisije in držav članic ter s tem nenazadnje dodatno zapletle uresničevanje programa. S tem so se po drugi strani povečale verjetnost in stopnje napak; |
| --- | --- |

77.

vendar pa tudi želi spomniti, da so dosedanji poskusi ugotavljanja in dosledne odprave vzrokov zapletenosti in prekomernega bremena pri upravljanju in nadzoru v nekaterih primerih celo dodatno otežili delo uprav in upravičencev. Nemalokrat so zahteve za večjo pravno varnost povzročile sprejetje dodatnih predpisov o izvajanju, izvedbenih pravil in smernic Komisije in držav članic ter s tem nenazadnje dodatno zapletle uresničevanje programa. S tem so se po drugi strani povečale verjetnost in stopnje napak;

| 78. | zato predlaga, da se preveri možnost radikalne spremembe načrtovanja in izvajanja programov. V prihodnosti bi morali državam članicam in organom upravljanja prepustiti izbiro, da pri upravnem izvajanju svojega programa upoštevajo bodisi evropsko bodisi nacionalno pravo. Ustrezne določbe bi morali vključiti v finančno uredbo EU. S tem bi preprečili prepletanje nacionalnih in evropskih predpisov; |
| --- | --- |

78.

zato predlaga, da se preveri možnost radikalne spremembe načrtovanja in izvajanja programov. V prihodnosti bi morali državam članicam in organom upravljanja prepustiti izbiro, da pri upravnem izvajanju svojega programa upoštevajo bodisi evropsko bodisi nacionalno pravo. Ustrezne določbe bi morali vključiti v finančno uredbo EU. S tem bi preprečili prepletanje nacionalnih in evropskih predpisov;

| 79. | poleg tega poziva k doslednemu pristopu pri uvedbi postopkov za preverjanje in revizijo, da se preprečita večkratno preverjanje in podvajanje nadzora, pri čemer se od upravičencev večkrat zahtevajo iste informacije, izključijo protislovja v presoji med nadzornimi organi in zmanjšajo stroški. Preverjanje, ki ga izvajajo institucije EU, bi se moralo omejiti na doseganje ciljev ter boj proti goljufijam in korupciji; |
| --- | --- |

79.

poleg tega poziva k doslednemu pristopu pri uvedbi postopkov za preverjanje in revizijo, da se preprečita večkratno preverjanje in podvajanje nadzora, pri čemer se od upravičencev večkrat zahtevajo iste informacije, izključijo protislovja v presoji med nadzornimi organi in zmanjšajo stroški. Preverjanje, ki ga izvajajo institucije EU, bi se moralo omejiti na doseganje ciljev ter boj proti goljufijam in korupciji;

| 80. | se v zvezi s prihodnjim režimom državnih pomoči zavzema za to, da se skladi ESI po definiciji razglasijo kot skladni s pravili državne pomoči in da se na vse sklade razširi neuporaba člena 107 in naslednjih PDEU, ki se priznava za EKSRP in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo. Druga možnost pa je, da se močno poenostavi uporaba predpisov o državni pomoči pri uporabi skladov ESI, na primer tako, da se financiranje iz teh skladov na podlagi enostavnih meril (npr. ujemanje z odobrenimi operativnimi programi) opredeli kot skladno s pravili o državnih pomočeh. Neenako obravnavanje skladov EU, kot so Evropski sklad za strateške naložbe, instrument za povezovanje Evrope in Obzorje 2020, ki se upravljajo neposredno, in skladov ESI na področju državnih pomoči ni upravičeno, povečuje upravno breme in omejuje sinergije med instrumenti ter povzroča pravno negotovost zaradi odsotnosti enotnega merila za ključne vidike, kot je spodbujevalni učinek; |
| --- | --- |

80.

se v zvezi s prihodnjim režimom državnih pomoči zavzema za to, da se skladi ESI po definiciji razglasijo kot skladni s pravili državne pomoči in da se na vse sklade razširi neuporaba člena 107 in naslednjih PDEU, ki se priznava za EKSRP in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo. Druga možnost pa je, da se močno poenostavi uporaba predpisov o državni pomoči pri uporabi skladov ESI, na primer tako, da se financiranje iz teh skladov na podlagi enostavnih meril (npr. ujemanje z odobrenimi operativnimi programi) opredeli kot skladno s pravili o državnih pomočeh. Neenako obravnavanje skladov EU, kot so Evropski sklad za strateške naložbe, instrument za povezovanje Evrope in Obzorje 2020, ki se upravljajo neposredno, in skladov ESI na področju državnih pomoči ni upravičeno, povečuje upravno breme in omejuje sinergije med instrumenti ter povzroča pravno negotovost zaradi odsotnosti enotnega merila za ključne vidike, kot je spodbujevalni učinek;

| 81. | meni, da je treba zakonodajno spodbujati in podpirati skupno načrtovanje programov med različnimi organi upravljanja, da se olajšajo makroregionalne in vseevropske pobude, vključno v pomorskih makroregijah; |
| --- | --- |

81.

meni, da je treba zakonodajno spodbujati in podpirati skupno načrtovanje programov med različnimi organi upravljanja, da se olajšajo makroregionalne in vseevropske pobude, vključno v pomorskih makroregijah;

| 82. | poleg tega poziva Komisijo, naj razmisli o poenostavitvi javnih naročil, ki vključujejo financiranje iz proračuna EU. S takšnim ukrepom bi končnim upravičencem omogočili lažji dostop do javnega naročanja ter olajšali postopek naročanja in sodno prakso; |
| --- | --- |

82.

poleg tega poziva Komisijo, naj razmisli o poenostavitvi javnih naročil, ki vključujejo financiranje iz proračuna EU. S takšnim ukrepom bi končnim upravičencem omogočili lažji dostop do javnega naročanja ter olajšali postopek naročanja in sodno prakso;

| 83. | poziva, da se v prihodnje pri zahtevah za programsko načrtovanje, izvajanje in nadzor skladov ESI upošteva načelo diferenciacije, saj so za fundamentalno različne okvirne pogoje potrebne tudi različne strukture za izvajanje. Zlasti obseg programa, profil tveganja, kakovost upravljanja, delež pri javnih izdatkih in višina lastnega prispevka bi bila lahko osrednja merila, ki bi jih morali upoštevati pri pregledu sorazmerne in diferencirane zasnove sistemov upravljanja in nadzora po letu 2020. To še posebej velja tudi za teritorialno sodelovanje; |
| --- | --- |

83.

poziva, da se v prihodnje pri zahtevah za programsko načrtovanje, izvajanje in nadzor skladov ESI upošteva načelo diferenciacije, saj so za fundamentalno različne okvirne pogoje potrebne tudi različne strukture za izvajanje. Zlasti obseg programa, profil tveganja, kakovost upravljanja, delež pri javnih izdatkih in višina lastnega prispevka bi bila lahko osrednja merila, ki bi jih morali upoštevati pri pregledu sorazmerne in diferencirane zasnove sistemov upravljanja in nadzora po letu 2020. To še posebej velja tudi za teritorialno sodelovanje;

| 84. | opozarja v zvezi z upravno poenostavitvijo in izvajanjem na svoje mnenje Poenostavitev evropskih strukturnih in investicijskih skladov z vidika lokalnih in regionalnih oblasti z 10.–12. oktobra 2016 (COTER VI/012). |
| --- | --- |

84.

opozarja v zvezi z upravno poenostavitvijo in izvajanjem na svoje mnenje Poenostavitev evropskih strukturnih in investicijskih skladov z vidika lokalnih in regionalnih oblasti z 10.–12. oktobra 2016 (COTER VI/012).

V Bruslju, 11. maja 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/eu-added-value-test-to-justify-eu-spending.pdf.

1

---

| 15.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 306/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 306/20

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Vlaganje v mlade v Evropi in evropska solidarnostna enota

(2017/C 306/04)

| Poročevalec: | Paweł Grzybowski (PL/ECR), župan mesta Rypin |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Vlaganje v mlade v Evropi
  COM(2016) 940 final
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropska solidarnostna enota
  COM(2016) 942 final |

Poročevalec:

Paweł Grzybowski (PL/ECR), župan mesta Rypin

Referenčna dokumenta:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Vlaganje v mlade v Evropi

COM(2016) 940 final

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropska solidarnostna enota

COM(2016) 942 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

| 1. | poudarja, da kljub prizadevanjem za zmanjšanje brezposelnosti mladih ta problem ne le ostaja velik socialno-ekonomski izziv, temveč tudi spodkopava pravičnost, enakost in solidarnost, ki so temelji evropskega projekta; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da kljub prizadevanjem za zmanjšanje brezposelnosti mladih ta problem ne le ostaja velik socialno-ekonomski izziv, temveč tudi spodkopava pravičnost, enakost in solidarnost, ki so temelji evropskega projekta;

| 2. | pozdravlja prizadevanja Evropske komisije kot odziv na zaskrbljenost, ki jo je izrazil predsednik Evropske komisije zaradi sedanjega težkega položaja velike večine mladih, ki jih je kriza močno prizadela. Rezultat prizadevanj sta pobudi za vlaganje v mlade v Evropi in za evropsko solidarnostno enoto; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja prizadevanja Evropske komisije kot odziv na zaskrbljenost, ki jo je izrazil predsednik Evropske komisije zaradi sedanjega težkega položaja velike večine mladih, ki jih je kriza močno prizadela. Rezultat prizadevanj sta pobudi za vlaganje v mlade v Evropi in za evropsko solidarnostno enoto;

| 3. | opozarja na pomen vključevanja regionalnih in lokalnih oblasti ter drugih akterjev, tudi zasebnega in tretjega sektorja, v izvajanje ukrepov, ki bodo zagotovili vključitev mladih na trg dela; |
| --- | --- |

3.

opozarja na pomen vključevanja regionalnih in lokalnih oblasti ter drugih akterjev, tudi zasebnega in tretjega sektorja, v izvajanje ukrepov, ki bodo zagotovili vključitev mladih na trg dela;

| 4. | institucije Evropske unije poziva k sodelovanju z zasebnim in tretjim sektorjem ter meni, da je treba z njima sodelovati tudi pri pripravi programov za boljšo usklajenost med kvalifikacijami delavcev in potrebami trga dela; |
| --- | --- |

4.

institucije Evropske unije poziva k sodelovanju z zasebnim in tretjim sektorjem ter meni, da je treba z njima sodelovati tudi pri pripravi programov za boljšo usklajenost med kvalifikacijami delavcev in potrebami trga dela;

| 5. | poudarja, da so posledice brezposelnosti mladih vidne tako na lokalni kot tudi nacionalni in evropski ravni, da so za področje splošnega in poklicnega izobraževanja ter mlade pristojne države članice in da mora EU v skladu s členom 6 PDEU podpirati, usklajevati in dopolnjevati ukrepe držav članic, saj je spodbujanje zaposlovanja zadeva skupnega pomena. Uspeh ukrepov EU na teh področjih, ki morajo biti v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, je torej odvisen od sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so posledice brezposelnosti mladih vidne tako na lokalni kot tudi nacionalni in evropski ravni, da so za področje splošnega in poklicnega izobraževanja ter mlade pristojne države članice in da mora EU v skladu s členom 6 PDEU podpirati, usklajevati in dopolnjevati ukrepe držav članic, saj je spodbujanje zaposlovanja zadeva skupnega pomena. Uspeh ukrepov EU na teh področjih, ki morajo biti v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, je torej odvisen od sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

Vlaganje v mlade v Evropi

| 6. | ponavlja, da morajo zagotavljanje enakih možnosti, spodbujanje socialnega vključevanja in izboljšanje konkurenčnosti mladih na trgu dela ob hkratnem spodbujanju udeležbe in odgovornosti mladih za odločitve o njihovi izobrazbi in poklicni poti, mladinskega dela, nediskriminacije in medkulturnega razumevanja ostati glavni cilji mladinske politike EU. Glede tega poudarja, da je tudi dostop do prometne infrastrukture in informacij pomemben dejavnik pri zagotavljanju enakih možnosti in ga je treba upoštevati; |
| --- | --- |

6.

ponavlja, da morajo zagotavljanje enakih možnosti, spodbujanje socialnega vključevanja in izboljšanje konkurenčnosti mladih na trgu dela ob hkratnem spodbujanju udeležbe in odgovornosti mladih za odločitve o njihovi izobrazbi in poklicni poti, mladinskega dela, nediskriminacije in medkulturnega razumevanja ostati glavni cilji mladinske politike EU. Glede tega poudarja, da je tudi dostop do prometne infrastrukture in informacij pomemben dejavnik pri zagotavljanju enakih možnosti in ga je treba upoštevati;

| 7. | se zavzema za celostno spodbujanje aktivnega partnerstva na vseh ravneh vlade in upravljanja, ki so pristojne za sodelovanje z mladimi in njihovimi organizacijami; |
| --- | --- |

7.

se zavzema za celostno spodbujanje aktivnega partnerstva na vseh ravneh vlade in upravljanja, ki so pristojne za sodelovanje z mladimi in njihovimi organizacijami;

| 8. | poleg tega izraža prepričanje, da je treba sprejeti ukrepe, s katerimi se mladim omogoči boljši začetek poklicnega življenja, in sicer tako, da se vlaga v njihovo tehnično znanje, vedenjske veščine ter spretnosti in izkušnje za poklicno in družbeno interakcijo, da se jih podpre pri vstopanju na trg dela z ustvarjanjem lastne dejavnosti ali z zaposlovanjem na delovnih mestih, ki ustrezajo njihovemu profilu, ter z investiranjem v model, ki ponuja priložnosti za prekvalifikacijo, s čimer bi se jim ponudile nove možnosti za delo; |
| --- | --- |

8.

poleg tega izraža prepričanje, da je treba sprejeti ukrepe, s katerimi se mladim omogoči boljši začetek poklicnega življenja, in sicer tako, da se vlaga v njihovo tehnično znanje, vedenjske veščine ter spretnosti in izkušnje za poklicno in družbeno interakcijo, da se jih podpre pri vstopanju na trg dela z ustvarjanjem lastne dejavnosti ali z zaposlovanjem na delovnih mestih, ki ustrezajo njihovemu profilu, ter z investiranjem v model, ki ponuja priložnosti za prekvalifikacijo, s čimer bi se jim ponudile nove možnosti za delo;

| 9. | predlaga, naj bo eden od posebnih ukrepov priprava in podpora delavnic za mlade, na katerih bi se seznanili z različnimi poklici ter tako po možnosti našli novo področje dela, ki jih zanima; |
| --- | --- |

9.

predlaga, naj bo eden od posebnih ukrepov priprava in podpora delavnic za mlade, na katerih bi se seznanili z različnimi poklici ter tako po možnosti našli novo področje dela, ki jih zanima;

| 10. | meni, da so različne oblike naložb v mlade, tako v obliki formalnega kot neformalnega izobraževanja, temelj za oblikovanje pravične, odprte, vključujoče in dobro delujoče demokratične družbe, za katero so značilni socialna mobilnost, medkulturno povezovanje ter trajnostni razvoj in rast. Odbor je tudi prepričan, da je izredno pomembno naši mladini omogočiti ustrezen dostop do skupnih dobrin, ki jih ustvarja EU, ter aktivnejše sodelovanje pri projektih solidarnosti in oblikovanju prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

10.

meni, da so različne oblike naložb v mlade, tako v obliki formalnega kot neformalnega izobraževanja, temelj za oblikovanje pravične, odprte, vključujoče in dobro delujoče demokratične družbe, za katero so značilni socialna mobilnost, medkulturno povezovanje ter trajnostni razvoj in rast. Odbor je tudi prepričan, da je izredno pomembno naši mladini omogočiti ustrezen dostop do skupnih dobrin, ki jih ustvarja EU, ter aktivnejše sodelovanje pri projektih solidarnosti in oblikovanju prihodnosti Evrope;

| 11. | opozarja, da se je položaj mladih na trgu dela v zadnjih letih v mnogih državah članicah sicer precej izboljšal, da pa so 4 milijoni brezposelnih mladih zelo zaskrbljujoče dejstvo; razlike pri tem so velike ne le med državami članicami, temveč tudi znotraj njih; ugotavlja, da je nadaljnje ukrepanje EU in držav članic potrebno, kljub ukrepom in projektom za večje vključevanje na trg dela in večjo stopnjo zaposlenosti mladih, ki so bili na evropski in nacionalni ravni izvedeni v preteklih letih; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da se je položaj mladih na trgu dela v zadnjih letih v mnogih državah članicah sicer precej izboljšal, da pa so 4 milijoni brezposelnih mladih zelo zaskrbljujoče dejstvo; razlike pri tem so velike ne le med državami članicami, temveč tudi znotraj njih; ugotavlja, da je nadaljnje ukrepanje EU in držav članic potrebno, kljub ukrepom in projektom za večje vključevanje na trg dela in večjo stopnjo zaposlenosti mladih, ki so bili na evropski in nacionalni ravni izvedeni v preteklih letih;

| 12. | je še posebej zaskrbljen, da precejšnji del mladih prejme izobrazbo, ki ne ustreza zahtevam sodobnega trga dela in da ni zadostne podpore za razvoj podjetniških idej ali za inovacije in raziskave, ker sistemi izobraževanja v državah članicah v svojem razvoju ne sledijo hitrim gospodarskim in družbenim spremembam. Posledica je, da mnogi mladi ob vstopu na trg dela ne morejo izpolniti pričakovanj družbe ali lastnih pričakovanj; |
| --- | --- |

12.

je še posebej zaskrbljen, da precejšnji del mladih prejme izobrazbo, ki ne ustreza zahtevam sodobnega trga dela in da ni zadostne podpore za razvoj podjetniških idej ali za inovacije in raziskave, ker sistemi izobraževanja v državah članicah v svojem razvoju ne sledijo hitrim gospodarskim in družbenim spremembam. Posledica je, da mnogi mladi ob vstopu na trg dela ne morejo izpolniti pričakovanj družbe ali lastnih pričakovanj;

| 13. | meni, da so izredno zaskrbljujoči rezultati raziskav, ki kažejo, da več kot polovica mladih v Evropi sebe dojema kot osebe, ki so izključene iz družbenega, gospodarskega in političnega življenja, čeprav hkrati jasno navaja, da so pripravljeni za sodelovanje na teh področjih v svoji domovini. Poudarja tudi, da so poleg tega mladi vse bolj pasivni glede socialnih problemov, okoljskega stanja in politike; |
| --- | --- |

13.

meni, da so izredno zaskrbljujoči rezultati raziskav, ki kažejo, da več kot polovica mladih v Evropi sebe dojema kot osebe, ki so izključene iz družbenega, gospodarskega in političnega življenja, čeprav hkrati jasno navaja, da so pripravljeni za sodelovanje na teh področjih v svoji domovini. Poudarja tudi, da so poleg tega mladi vse bolj pasivni glede socialnih problemov, okoljskega stanja in politike;

| 14. | izraža zadovoljstvo, da je Evropska komisija priznala, da morajo biti ukrepi na teh področjih predvsem osredotočeni na države članice; strinja se, da je predvsem naloga slednjih, pa tudi njihovih lokalnih in regionalnih oblasti, da poiščejo primerne metode in sredstva za uresničitev zastavljenih ciljev. Zato naj Komisija zagotovi čim večjo podporo ukrepov ter učinkovito in uspešno usklajuje prizadevanja posameznih držav članic, da bo povečala pozitivne učinke teh ukrepov v vsej EU; |
| --- | --- |

14.

izraža zadovoljstvo, da je Evropska komisija priznala, da morajo biti ukrepi na teh področjih predvsem osredotočeni na države članice; strinja se, da je predvsem naloga slednjih, pa tudi njihovih lokalnih in regionalnih oblasti, da poiščejo primerne metode in sredstva za uresničitev zastavljenih ciljev. Zato naj Komisija zagotovi čim večjo podporo ukrepov ter učinkovito in uspešno usklajuje prizadevanja posameznih držav članic, da bo povečala pozitivne učinke teh ukrepov v vsej EU;

| 15. | v zvezi s tem zlasti opozarja, da bi morale imeti lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri izvajanju načrtovanih ukrepov v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

15.

v zvezi s tem zlasti opozarja, da bi morale imeti lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri izvajanju načrtovanih ukrepov v posameznih državah članicah;

| 16. | takšno stališče zastopa zato, ker lokalne in regionalne oblasti od blizu poznajo najbolj pereče družbene probleme in zato tudi specifične razmere na lokalni, nadlokalni oziroma regionalni ravni. Hkrati že imajo vzpostavljene institucije, ki so praviloma učinkovite in ki že leta obvladujejo izzive na tem področju. Odbor meni, da je združevanje prizadevanj in sredstev s pomočjo teh preskušenih institucij, ki v svojih lokalnih skupnostih uživajo demokratično legitimnost, najboljša možnost za čim hitrejše in učinkovito izvajanje načrtovanih ukrepov; |
| --- | --- |

16.

takšno stališče zastopa zato, ker lokalne in regionalne oblasti od blizu poznajo najbolj pereče družbene probleme in zato tudi specifične razmere na lokalni, nadlokalni oziroma regionalni ravni. Hkrati že imajo vzpostavljene institucije, ki so praviloma učinkovite in ki že leta obvladujejo izzive na tem področju. Odbor meni, da je združevanje prizadevanj in sredstev s pomočjo teh preskušenih institucij, ki v svojih lokalnih skupnostih uživajo demokratično legitimnost, najboljša možnost za čim hitrejše in učinkovito izvajanje načrtovanih ukrepov;

| 17. | ceni veliko število ukrepov, ki se izvajajo v okviru pobude za zaposlovanje mladih, Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj, ter pričakuje, da se bo med prihodnjo revizijo večletnega finančnega okvira tudi po letu 2020 namenjala ustrezna pozornost mnogovrstnim socialnim izzivom EU, kamor sodijo tudi izobraževanje in zaposlovanje mladih ter socialno vključevanje, posebna pozornost pa najbolj prikrajšanim regijam, kot določa člen 174 PDEU; |
| --- | --- |

17.

ceni veliko število ukrepov, ki se izvajajo v okviru pobude za zaposlovanje mladih, Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj, ter pričakuje, da se bo med prihodnjo revizijo večletnega finančnega okvira tudi po letu 2020 namenjala ustrezna pozornost mnogovrstnim socialnim izzivom EU, kamor sodijo tudi izobraževanje in zaposlovanje mladih ter socialno vključevanje, posebna pozornost pa najbolj prikrajšanim regijam, kot določa člen 174 PDEU;

| 18. | pozdravlja tudi ukrepe Evropske investicijske banke za podporo mladim podjetnikom, poudarja pomen dostopa do financiranja in poziva k nadaljevanju teh ukrepov; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja tudi ukrepe Evropske investicijske banke za podporo mladim podjetnikom, poudarja pomen dostopa do financiranja in poziva k nadaljevanju teh ukrepov;

| 19. | znova izraža podporo pobudi jamstvo za mlade. Glede na nekatere izzive, s katerimi se sooča lokalna in regionalna raven, poziva Svet, naj si prizadeva za poenostavljene postopke plačil za pripravništvo, saj ti postopki ne bi smeli odvračati od sodelovanja pri pobudi; |
| --- | --- |

19.

znova izraža podporo pobudi jamstvo za mlade. Glede na nekatere izzive, s katerimi se sooča lokalna in regionalna raven, poziva Svet, naj si prizadeva za poenostavljene postopke plačil za pripravništvo, saj ti postopki ne bi smeli odvračati od sodelovanja pri pobudi;

| 20. | Evropsko komisijo poziva, naj pri pregledu evropske strategije za mlade za obdobje po letu 2018 upošteva stališča lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

20.

Evropsko komisijo poziva, naj pri pregledu evropske strategije za mlade za obdobje po letu 2018 upošteva stališča lokalnih in regionalnih oblasti;

| 21. | poleg tega poudarja, da bi morala Evropska komisija v svojih prizadevanjih za zagotovitev visokokakovostnega poklicnega izobraževanja in razvoj sistemov poklicnega usposabljanja, ki mladim olajšajo vstop na trg dela, upoštevati tudi vprašanje pridobivanja znanja in spretnosti, zlasti praktičnih, v okviru neformalnega in priložnostnega izobraževanja. V zvezi s tem znova poziva k sodelovanju na podlagi partnerstev med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi, podjetji, delojemalci in njihovimi združenji ter akterji civilne družbe, da bi se bolje upoštevali znanje in kvalifikacije, pridobljeni z neformalnim in priložnostnim učenjem (1). Odbor je poleg tega prepričan, da je pomembno uvesti enotne sisteme potrjevanja, ki omogočajo priznavanje in formalizacijo prečnih znanj in spretnosti, pridobljenih z neformalnim izobraževanjem, ter si prizadevati, da so na trgu priznani ravno tako kot kvalifikacije, pridobljene s formalnih izobraževanjem; |
| --- | --- |

21.

poleg tega poudarja, da bi morala Evropska komisija v svojih prizadevanjih za zagotovitev visokokakovostnega poklicnega izobraževanja in razvoj sistemov poklicnega usposabljanja, ki mladim olajšajo vstop na trg dela, upoštevati tudi vprašanje pridobivanja znanja in spretnosti, zlasti praktičnih, v okviru neformalnega in priložnostnega izobraževanja. V zvezi s tem znova poziva k sodelovanju na podlagi partnerstev med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi, podjetji, delojemalci in njihovimi združenji ter akterji civilne družbe, da bi se bolje upoštevali znanje in kvalifikacije, pridobljeni z neformalnim in priložnostnim učenjem (1). Odbor je poleg tega prepričan, da je pomembno uvesti enotne sisteme potrjevanja, ki omogočajo priznavanje in formalizacijo prečnih znanj in spretnosti, pridobljenih z neformalnim izobraževanjem, ter si prizadevati, da so na trgu priznani ravno tako kot kvalifikacije, pridobljene s formalnih izobraževanjem;

| 22. | s posebnim zadovoljstvom ugotavlja, da Evropska komisija priznava pomen programa ERASMUS+ kot enega najpomembnejših instrumentov za večje čezmejno vključevanje mladih na trg dela ter za njihovo izobraževanje, osebnostno rast in ozaveščanje o Evropi ter globaliziranem trgu. Odbor podpira mednarodne dejavnosti vseh ključnih akterjev, ki spodbujajo tovrstne izmenjave, vključno s šolami in ustanovami poklicnega izobraževanja. Odbor poudarja, da je treba ta program še razširiti, in sicer s povečanjem sredstev, ki so v sedanjem proračunskem okviru na voljo za ta namen. Pri tem opozarja, da je treba za večji učinek instrumentov mobilnosti in izobraževanja (tako formalnega kot neformalnega) v okviru ERASMUS+ tudi okrepiti vlogo visokih šol in univerz ter organizacij terciarnega sektorja kot institucij, ki so neposredno odgovorne za izvajanje tega programa. Zato se zavzema za rešitve, ki visokim šolam in nevladnim organizacijam omogočajo razviti še učinkovitejše instrumente za krepitev mednarodne mobilnosti in izobraževanja; |
| --- | --- |

22.

s posebnim zadovoljstvom ugotavlja, da Evropska komisija priznava pomen programa ERASMUS+ kot enega najpomembnejših instrumentov za večje čezmejno vključevanje mladih na trg dela ter za njihovo izobraževanje, osebnostno rast in ozaveščanje o Evropi ter globaliziranem trgu. Odbor podpira mednarodne dejavnosti vseh ključnih akterjev, ki spodbujajo tovrstne izmenjave, vključno s šolami in ustanovami poklicnega izobraževanja. Odbor poudarja, da je treba ta program še razširiti, in sicer s povečanjem sredstev, ki so v sedanjem proračunskem okviru na voljo za ta namen. Pri tem opozarja, da je treba za večji učinek instrumentov mobilnosti in izobraževanja (tako formalnega kot neformalnega) v okviru ERASMUS+ tudi okrepiti vlogo visokih šol in univerz ter organizacij terciarnega sektorja kot institucij, ki so neposredno odgovorne za izvajanje tega programa. Zato se zavzema za rešitve, ki visokim šolam in nevladnim organizacijam omogočajo razviti še učinkovitejše instrumente za krepitev mednarodne mobilnosti in izobraževanja;

Evropska solidarnostna enota

| 23. | podpira zamisel o ustanovitvi evropske solidarnostne enote in izrecno pozdravlja sodobno obliko prijave oseb, ki želijo sodelovati pri njenih dejavnostih, tj. spletni portal, oblikovan posebej v ta namen. Tako obliko prijave bi morali dopolnjevati drugi instrumenti, ki bi zagotavljali in lajšali sodelovanje vseh mladih, zlasti najbolj ranljivih. To bi moralo omogočiti široko razširjenost zamisli evropske solidarnostne enote in pomena solidarnosti kot najpomembnejšega veznega člena evropske družbe. Pri tem Odbor poudarja, da je treba izbrati rešitve, ki mladim omogočajo sodelovanje v solidarnostni enoti ne glede na njihovo socialno-ekonomsko situacijo in stopnjo izobrazbe. Poleg tega je treba zagotoviti sodelovanje tudi mladim z omejenim dostopom do interneta; |
| --- | --- |

23.

podpira zamisel o ustanovitvi evropske solidarnostne enote in izrecno pozdravlja sodobno obliko prijave oseb, ki želijo sodelovati pri njenih dejavnostih, tj. spletni portal, oblikovan posebej v ta namen. Tako obliko prijave bi morali dopolnjevati drugi instrumenti, ki bi zagotavljali in lajšali sodelovanje vseh mladih, zlasti najbolj ranljivih. To bi moralo omogočiti široko razširjenost zamisli evropske solidarnostne enote in pomena solidarnosti kot najpomembnejšega veznega člena evropske družbe. Pri tem Odbor poudarja, da je treba izbrati rešitve, ki mladim omogočajo sodelovanje v solidarnostni enoti ne glede na njihovo socialno-ekonomsko situacijo in stopnjo izobrazbe. Poleg tega je treba zagotoviti sodelovanje tudi mladim z omejenim dostopom do interneta;

| 24. | poziva Evropsko komisijo, naj naglo določi pravno podlago za evropsko solidarnostno enoto in predlaga trajnostni način njenega financiranja po letu 2017, da se prepreči preobremenitev sedanjih programov financiranja, kot je Erasmus+, ter omogoči odzivanje na pričakovanja hitro rastočega števila mladih, ki so se prijavili za sodelovanje; |
| --- | --- |

24.

poziva Evropsko komisijo, naj naglo določi pravno podlago za evropsko solidarnostno enoto in predlaga trajnostni način njenega financiranja po letu 2017, da se prepreči preobremenitev sedanjih programov financiranja, kot je Erasmus+, ter omogoči odzivanje na pričakovanja hitro rastočega števila mladih, ki so se prijavili za sodelovanje;

| 25. | poudarja, da ta pobuda ne sme po nepotrebnem povzročiti upravnega bremena za mlade, ki si želijo sodelovati, in mora vključiti delujoče mladinske organizacije v državah članicah ter institucije, predvsem tiste na lokalni, nadlokalni in regionalni ravni, ki so pristojne za mladinsko politiko in podporo mladinskim organizacijam; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da ta pobuda ne sme po nepotrebnem povzročiti upravnega bremena za mlade, ki si želijo sodelovati, in mora vključiti delujoče mladinske organizacije v državah članicah ter institucije, predvsem tiste na lokalni, nadlokalni in regionalni ravni, ki so pristojne za mladinsko politiko in podporo mladinskim organizacijam;

| 26. | opozarja, da je treba za promoviranje evropske solidarnostne enote vzpostaviti upravni sistem, s katerimi bi poenostavili sodelovanje posameznikov in organizacij civilne družbe pri prostovoljskih dejavnostih; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da je treba za promoviranje evropske solidarnostne enote vzpostaviti upravni sistem, s katerimi bi poenostavili sodelovanje posameznikov in organizacij civilne družbe pri prostovoljskih dejavnostih;

| 27. | poudarja, da se sklopa evropske solidarnostne enote (sklop poklicnih dejavnosti in sklop prostovoljstva) vzajemno dopolnjujeta, kljub temu pa ju je treba jasno ločevati, da bo možno izvajati nujne postopke za preprečevanje zaposlovanja na črno. Hkrati ta enota ne bi smela služiti nadomeščanju plačanih zaposlitev z neplačanim prostovoljskim delom; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da se sklopa evropske solidarnostne enote (sklop poklicnih dejavnosti in sklop prostovoljstva) vzajemno dopolnjujeta, kljub temu pa ju je treba jasno ločevati, da bo možno izvajati nujne postopke za preprečevanje zaposlovanja na črno. Hkrati ta enota ne bi smela služiti nadomeščanju plačanih zaposlitev z neplačanim prostovoljskim delom;

| 28. | opozarja, da bi bilo treba v listini evropske solidarnostne enote posebno pozornost nameniti praktičnemu vidiku evropske solidarnosti, tj. vzpostavljanju trajnih vezi med družbami, ki tvorijo evropsko skupnost, hkrati pa krepiti občutek evropske identitete; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da bi bilo treba v listini evropske solidarnostne enote posebno pozornost nameniti praktičnemu vidiku evropske solidarnosti, tj. vzpostavljanju trajnih vezi med družbami, ki tvorijo evropsko skupnost, hkrati pa krepiti občutek evropske identitete;

| 29. | z zadovoljstvom ugotavlja, da se poudarjajo koristi medregionalnega in čezmejnega sodelovanja, vendar izrecno opozarja, da se mora evropska solidarnostna enota usmeriti tudi v prostovoljske dejavnosti na lokalni ravni. Prostovoljci precejšen del svojega dela opravijo v kraju, kjer prebivajo. Usmeritev v to vrsto prostovoljskih dejavnosti, ki koristijo lokalnim prebivalcem, lahko prispeva h krepitvi trga dela in preprečevanju socialne izključenosti ter odseljevanja s podeželja; |
| --- | --- |

29.

z zadovoljstvom ugotavlja, da se poudarjajo koristi medregionalnega in čezmejnega sodelovanja, vendar izrecno opozarja, da se mora evropska solidarnostna enota usmeriti tudi v prostovoljske dejavnosti na lokalni ravni. Prostovoljci precejšen del svojega dela opravijo v kraju, kjer prebivajo. Usmeritev v to vrsto prostovoljskih dejavnosti, ki koristijo lokalnim prebivalcem, lahko prispeva h krepitvi trga dela in preprečevanju socialne izključenosti ter odseljevanja s podeželja;

| 30. | podpira cilj evropske solidarnostne enote, ki je pomagati pomoči potrebnim, in meni, da bi morale biti potrebe in pričakovanja lokalnih prebivalcev pomembno merilo pri ocenjevanju kakovosti projektov; |
| --- | --- |

30.

podpira cilj evropske solidarnostne enote, ki je pomagati pomoči potrebnim, in meni, da bi morale biti potrebe in pričakovanja lokalnih prebivalcev pomembno merilo pri ocenjevanju kakovosti projektov;

| 31. | opozarja, da bi bilo treba vzpostaviti skupen okvir za sodelovanje med evropsko solidarnostno enoto, prostovoljci Združenih narodov, mirovnimi silami ZDA in drugimi primerljivimi organizacijami; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da bi bilo treba vzpostaviti skupen okvir za sodelovanje med evropsko solidarnostno enoto, prostovoljci Združenih narodov, mirovnimi silami ZDA in drugimi primerljivimi organizacijami;

| 32. | poudarja, da morajo dejavnosti evropske solidarnostne enote potekati tako, da se lahko izkoristita potencial evropskih mladinskih organizacij in prostovoljsko delo, ki ga opravljajo. Odbor meni, da evropska solidarnostna enota ne more prevzeti oziroma nadomestiti dejavnosti teh organizacij, temveč jih mora dopolniti, in opozarja, da bo uspeh enote močno odvisen od tega, ali ji bo uspelo vključiti mladinske organizacije, ki so aktivne v evropskih državah, ter jih tako spodbuditi k sodelovanju. Odbor poleg tega poudarja, da se je treba pri pripravi strategije za evropsko solidarnostno enoto zavedati izjemnega pomena izkušenj z upravljanjem prostovoljskega dela in razvojem skupnosti, ki so jih evropske mladinske organizacije pridobivale več deset let, ter to bazo znanja izkoristiti; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da morajo dejavnosti evropske solidarnostne enote potekati tako, da se lahko izkoristita potencial evropskih mladinskih organizacij in prostovoljsko delo, ki ga opravljajo. Odbor meni, da evropska solidarnostna enota ne more prevzeti oziroma nadomestiti dejavnosti teh organizacij, temveč jih mora dopolniti, in opozarja, da bo uspeh enote močno odvisen od tega, ali ji bo uspelo vključiti mladinske organizacije, ki so aktivne v evropskih državah, ter jih tako spodbuditi k sodelovanju. Odbor poleg tega poudarja, da se je treba pri pripravi strategije za evropsko solidarnostno enoto zavedati izjemnega pomena izkušenj z upravljanjem prostovoljskega dela in razvojem skupnosti, ki so jih evropske mladinske organizacije pridobivale več deset let, ter to bazo znanja izkoristiti;

| 33. | poudarja, da je treba uvesti instrumente za nadziranje in spremljanje mladih udeležencev, da bi zagotovili kakovost dejavnosti evropske solidarnostne enote, pa tudi usposabljanje in pripravo mladih na sodelovanje pri različnih dejavnostih te enote. Organizacije gostiteljice, ki sodelujejo v okviru sklopa poklicnih dejavnosti, bi morale zlasti pri pripravništvih in vajeništvih upoštevati načela in standarde, kakršni so na primer določeni v Evropski listini kakovosti za prakse in vajeništvo, da se zagotovi posredovanje kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba uvesti instrumente za nadziranje in spremljanje mladih udeležencev, da bi zagotovili kakovost dejavnosti evropske solidarnostne enote, pa tudi usposabljanje in pripravo mladih na sodelovanje pri različnih dejavnostih te enote. Organizacije gostiteljice, ki sodelujejo v okviru sklopa poklicnih dejavnosti, bi morale zlasti pri pripravništvih in vajeništvih upoštevati načela in standarde, kakršni so na primer določeni v Evropski listini kakovosti za prakse in vajeništvo, da se zagotovi posredovanje kakovostnih delovnih mest;

| 34. | meni, da je treba tudi pojasniti, kakšen bo odnos med evropsko solidarnostno enoto in evropsko prostovoljsko službo, da se izognemo podvajanju ter zajamčimo kontinuiteto in učinkovitost možnosti, ki jih omogoča EU; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba tudi pojasniti, kakšen bo odnos med evropsko solidarnostno enoto in evropsko prostovoljsko službo, da se izognemo podvajanju ter zajamčimo kontinuiteto in učinkovitost možnosti, ki jih omogoča EU;

| 35. | opozarja, da je treba poleg evropske solidarnostne enote razviti tudi sistem za priznavanje spretnosti, pridobljenih s prostovoljskimi dejavnostmi v okviru te enote, in sicer tako v javnem in zasebnem sektorju kot v visokošolskih ustanovah. Te so del neformalne izobrazbe, kar trenutno ni upoštevano s primernim sistemom za formalno priznavanje kvalifikacij; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da je treba poleg evropske solidarnostne enote razviti tudi sistem za priznavanje spretnosti, pridobljenih s prostovoljskimi dejavnostmi v okviru te enote, in sicer tako v javnem in zasebnem sektorju kot v visokošolskih ustanovah. Te so del neformalne izobrazbe, kar trenutno ni upoštevano s primernim sistemom za formalno priznavanje kvalifikacij;

| 36. | poudarja, da ukrepi, ki mladim omogočajo pridobivanje dodatnih spretnosti z delom ali prostovoljskimi dejavnostmi, pozitivno vplivajo na javni in zasebni sektor, saj povečujejo zaposljivost mladih, ker ustvarjajo bolj konkurenčno bazo talentov, iz katere lahko ob sektorja zaposlujeta delavce. Zato poziva k sodelovanju z zasebnim sektorjem, da se preuči, kako pridobljene spretnosti bolje prilagoditi potrebam trga dela. |
| --- | --- |

36.

poudarja, da ukrepi, ki mladim omogočajo pridobivanje dodatnih spretnosti z delom ali prostovoljskimi dejavnostmi, pozitivno vplivajo na javni in zasebni sektor, saj povečujejo zaposljivost mladih, ker ustvarjajo bolj konkurenčno bazo talentov, iz katere lahko ob sektorja zaposlujeta delavce. Zato poziva k sodelovanju z zasebnim sektorjem, da se preuči, kako pridobljene spretnosti bolje prilagoditi potrebam trga dela.

V Bruslju, 11. maja 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Glej mnenje OR o novem programu znanj in spretnosti za Evropo (COR-2016-04094).

1

---

| 15.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 306/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 306/24

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Izboljšanje upravljanja evropskega semestra: kodeks ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti

(2017/C 306/05)

| Poročevalec: | Rob Jonkman (NL/ECR), član izvršnega sveta, pokrajina Opsterland |
| --- | --- |

Poročevalec:

Rob Jonkman (NL/ECR), član izvršnega sveta, pokrajina Opsterland

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

I.   Evropski semester in njegove omejitve

| 1. | ugotavlja, da je evropski semester glavni instrument za usklajevanje ekonomske in fiskalne politike na ravni EU, v okviru katerega države članice uskladijo svoje proračunske in ekonomske politike s priporočili, dogovorjenimi na ravni EU. Semester vpliva na politike javnih oblasti na ravni EU, nacionalni, lokalni in regionalni ravni v vsem letnem ciklu; poudarja tudi povezavo med semestrom in kohezijsko politiko, saj je dostop lokalnih in regionalnih oblasti do evropskih strukturnih in investicijskih skladov omejen s pravili EU o ekonomskem upravljanju; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je evropski semester glavni instrument za usklajevanje ekonomske in fiskalne politike na ravni EU, v okviru katerega države članice uskladijo svoje proračunske in ekonomske politike s priporočili, dogovorjenimi na ravni EU. Semester vpliva na politike javnih oblasti na ravni EU, nacionalni, lokalni in regionalni ravni v vsem letnem ciklu; poudarja tudi povezavo med semestrom in kohezijsko politiko, saj je dostop lokalnih in regionalnih oblasti do evropskih strukturnih in investicijskih skladov omejen s pravili EU o ekonomskem upravljanju;

| 2. | meni, da je uspeh evropskega semestra odvisen tudi od dopolnjevanja instrumentov javnega financiranja na ravni EU ter na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

2.

meni, da je uspeh evropskega semestra odvisen tudi od dopolnjevanja instrumentov javnega financiranja na ravni EU ter na nacionalni in lokalni ravni;

| 3. | ugotavlja, da evropski semester še ni izpolnil vseh svojih obetov, na kar kaže tako slabo izvajanje priporočil za posamezne države kot šibko prevzemanje odgovornosti na državni ravni. Poleg tega kljub prizadevanjem Komisije, da bi ga povezala s strategijo Evropa 2020, agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 ter z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, evropski semester še vedno ovirajo zapletenost in številčnost različnih referenčnih okvirov; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da evropski semester še ni izpolnil vseh svojih obetov, na kar kaže tako slabo izvajanje priporočil za posamezne države kot šibko prevzemanje odgovornosti na državni ravni. Poleg tega kljub prizadevanjem Komisije, da bi ga povezala s strategijo Evropa 2020, agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 ter z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, evropski semester še vedno ovirajo zapletenost in številčnost različnih referenčnih okvirov;

| 4. | meni tudi, da bi bil prehod na nov evropski strateški okvir, ki bo sledil strategiji Evropa 2020, primeren čas za reformo upravljanja evropskega semestra. Tudi za vsako prihodnjo dolgoročno razvojno strategijo bosta potrebna koherentnost politik in dosleden okvir upravljanja; opozarja, da v agendi za trajnostni razvoj do leta 2030 takšnega okvira še ni; |
| --- | --- |

4.

meni tudi, da bi bil prehod na nov evropski strateški okvir, ki bo sledil strategiji Evropa 2020, primeren čas za reformo upravljanja evropskega semestra. Tudi za vsako prihodnjo dolgoročno razvojno strategijo bosta potrebna koherentnost politik in dosleden okvir upravljanja; opozarja, da v agendi za trajnostni razvoj do leta 2030 takšnega okvira še ni;

| 5. | ugotavlja, da lokalne in regionalne oblasti ter organizacije, ki jih zastopajo pri nacionalnih vladah, niso deležnik, kot so drugi, ampak – glede na sedanjo razdelitev oblasti in pooblastil v posamezni državi članici – ključen institucionalni akter v procesu oblikovanja politik; poudarja, da več kot 40 % priporočil za posamezne države za leto 2016 ni bilo mogoče v celoti uresničiti brez dejavne vloge lokalnih in regionalnih oblasti, ki so pristojne za več kot 50 % javnih naložb; delno so pristojne tudi za izvajanje politik in programa naložb EU; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da lokalne in regionalne oblasti ter organizacije, ki jih zastopajo pri nacionalnih vladah, niso deležnik, kot so drugi, ampak – glede na sedanjo razdelitev oblasti in pooblastil v posamezni državi članici – ključen institucionalni akter v procesu oblikovanja politik; poudarja, da več kot 40 % priporočil za posamezne države za leto 2016 ni bilo mogoče v celoti uresničiti brez dejavne vloge lokalnih in regionalnih oblasti, ki so pristojne za več kot 50 % javnih naložb; delno so pristojne tudi za izvajanje politik in programa naložb EU;

| 6. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti raven upravljanja, ki je najbližje državljanom, in da sta njihovo poznavanje lokalnih priložnosti in izzivov ter njihova sposobnost dialoga z državljani, podjetji, socialnimi partnerji in civilno družbo ključna v času naraščanja dvomov glede javnih institucij in predstavniške demokracije na ravni EU in države; ugotavlja, da je nedavna raziskava Eurobarometra pokazala, da imajo lahko lokalni in regionalni politiki bistveno vlogo pri krepitvi povezav med Evropo in njenimi državljani (1); |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti raven upravljanja, ki je najbližje državljanom, in da sta njihovo poznavanje lokalnih priložnosti in izzivov ter njihova sposobnost dialoga z državljani, podjetji, socialnimi partnerji in civilno družbo ključna v času naraščanja dvomov glede javnih institucij in predstavniške demokracije na ravni EU in države; ugotavlja, da je nedavna raziskava Eurobarometra pokazala, da imajo lahko lokalni in regionalni politiki bistveno vlogo pri krepitvi povezav med Evropo in njenimi državljani (1);

| 7. | obžaluje, da sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti v evropskem semestru, vključno s pripravo in izvajanjem nacionalnih programov reform, ni ne strukturirano ne izrecno priznano v vseh državah članicah EU; ugotavlja, da sedanje prakse, ki se od države do države močno razlikujejo, temeljijo predvsem na posvetovanju z deležniki, pri katerem imajo lokalne in regionalne oblasti enak položaj kot druge organizacije, ki se jim priznava status deležnika, njihovih pooblastil, pristojnosti in vloge nepogrešljive ravni upravljanja pa se pri tem ne upošteva; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti v evropskem semestru, vključno s pripravo in izvajanjem nacionalnih programov reform, ni ne strukturirano ne izrecno priznano v vseh državah članicah EU; ugotavlja, da sedanje prakse, ki se od države do države močno razlikujejo, temeljijo predvsem na posvetovanju z deležniki, pri katerem imajo lokalne in regionalne oblasti enak položaj kot druge organizacije, ki se jim priznava status deležnika, njihovih pooblastil, pristojnosti in vloge nepogrešljive ravni upravljanja pa se pri tem ne upošteva;

| 8. | obžaluje, da evropski semester temelji na analizah, ki glede izzivov in priložnosti v državah članicah ne upoštevajo sistematično teritorialnih razlik, ki so posledica različnih izhodiščnih položajev in različno bogatih virov regij in mest, vključno z institucionalno in upravno zmogljivostjo javne uprave; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da evropski semester temelji na analizah, ki glede izzivov in priložnosti v državah članicah ne upoštevajo sistematično teritorialnih razlik, ki so posledica različnih izhodiščnih položajev in različno bogatih virov regij in mest, vključno z institucionalno in upravno zmogljivostjo javne uprave;

II.   Izboljšanje upravljanja evropskega semestra

| 9. | je prepričan, da bi se evropskemu semestru z dodano teritorialno razsežnostjo – tako na ravni analiz (letni pregled rasti, nacionalni programi reform in priporočila za posamezne države bi obogatile analize teritorialnih trendov in teritorialnega učinka politik EU) kot na operativni ravni (z večjim in sistematičnim vključevanjem lokalnih in regionalnih oblasti ter nadgradnjo pristopov partnerstva in upravljanja na več ravneh) – lahko povečala učinkovitost in prevzemanje odgovornosti zanj na terenu. S tem bi se lahko tudi okrepila povezava med politikami in programom naložb EU; ugotavlja, da lokalne in regionalne oblasti mnogo podatkov že zagotavljajo v okviru skladov ESI, dostopni pa so tudi drugi ustrezni podatki, ki bi jih lahko uporabili za to, da bi evropski semester dobil teritorialno razsežnost; |
| --- | --- |

9.

je prepričan, da bi se evropskemu semestru z dodano teritorialno razsežnostjo – tako na ravni analiz (letni pregled rasti, nacionalni programi reform in priporočila za posamezne države bi obogatile analize teritorialnih trendov in teritorialnega učinka politik EU) kot na operativni ravni (z večjim in sistematičnim vključevanjem lokalnih in regionalnih oblasti ter nadgradnjo pristopov partnerstva in upravljanja na več ravneh) – lahko povečala učinkovitost in prevzemanje odgovornosti zanj na terenu. S tem bi se lahko tudi okrepila povezava med politikami in programom naložb EU; ugotavlja, da lokalne in regionalne oblasti mnogo podatkov že zagotavljajo v okviru skladov ESI, dostopni pa so tudi drugi ustrezni podatki, ki bi jih lahko uporabili za to, da bi evropski semester dobil teritorialno razsežnost;

| 10. | je prepričan, da bi moralo večje vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester pomeniti, da so vključene od samega začetka in da med drugim sodelujejo pri pripravi nacionalnih programov reform prek mešanega procesa načrtovanja od zgoraj navzdol in spodaj navzgor; meni, da bi izvajanje nacionalnih programov reform moralo vključevati usklajeno ukrepanje vseh ravni upravljanja na podlagi pristopa upravljanja na več ravneh (2); poudarja, da je treba v celotnem procesu zagotoviti preglednost in odgovornost, proces pa mora tudi bolj temeljiti na dokazih in večji uporabi ocen teritorialnega učinka; |
| --- | --- |

10.

je prepričan, da bi moralo večje vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester pomeniti, da so vključene od samega začetka in da med drugim sodelujejo pri pripravi nacionalnih programov reform prek mešanega procesa načrtovanja od zgoraj navzdol in spodaj navzgor; meni, da bi izvajanje nacionalnih programov reform moralo vključevati usklajeno ukrepanje vseh ravni upravljanja na podlagi pristopa upravljanja na več ravneh (2); poudarja, da je treba v celotnem procesu zagotoviti preglednost in odgovornost, proces pa mora tudi bolj temeljiti na dokazih in večji uporabi ocen teritorialnega učinka;

| 11. | poleg tega meni, da bi bilo za okrepitev obsega nacionalnih programov reform in odpravo nekaterih sedanjih omejitev nujno, da se regionalne in nacionalne naložbe, tudi sofinanciranje skladov ESI, izključijo iz izračunov v okviru Pakta za stabilnost in rast; je prepričan, da bi tako lahko omogočili dosledno uskladitev nacionalnih programov reform s skladi ESI, z upoštevanjem njihovih skupnih ciljev; |
| --- | --- |

11.

poleg tega meni, da bi bilo za okrepitev obsega nacionalnih programov reform in odpravo nekaterih sedanjih omejitev nujno, da se regionalne in nacionalne naložbe, tudi sofinanciranje skladov ESI, izključijo iz izračunov v okviru Pakta za stabilnost in rast; je prepričan, da bi tako lahko omogočili dosledno uskladitev nacionalnih programov reform s skladi ESI, z upoštevanjem njihovih skupnih ciljev;

| 12. | priporoča, da se sprejme kodeks ravnanja za teritorialno razsežnost evropskega semestra, ki bi jo zagotovili tako z upoštevanjem teritorialnih analiz v njegovih ključnih dokumentih kot s strukturiranim in stalnim vključevanjem lokalnih in regionalnih oblasti v njegovo načrtovanje in izvajanje; |
| --- | --- |

12.

priporoča, da se sprejme kodeks ravnanja za teritorialno razsežnost evropskega semestra, ki bi jo zagotovili tako z upoštevanjem teritorialnih analiz v njegovih ključnih dokumentih kot s strukturiranim in stalnim vključevanjem lokalnih in regionalnih oblasti v njegovo načrtovanje in izvajanje;

| 13. | predlaga, da se s takšnim kodeksom ravnanja določijo osnovne zahteve, ki jih morajo izpolniti vse ustrezne ravni upravljanja; ugotavlja, da bi bilo treba v kodeksu ravnanja upoštevati ustrezne izkušnje z Evropskim kodeksom dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov kohezijske politike (3), ter obstoječo dobro prakso močnega vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester v nekaterih državah; |
| --- | --- |

13.

predlaga, da se s takšnim kodeksom ravnanja določijo osnovne zahteve, ki jih morajo izpolniti vse ustrezne ravni upravljanja; ugotavlja, da bi bilo treba v kodeksu ravnanja upoštevati ustrezne izkušnje z Evropskim kodeksom dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov kohezijske politike (3), ter obstoječo dobro prakso močnega vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester v nekaterih državah;

| 14. | ugotavlja, da obstajajo precejšnje razlike med institucionalnimi ureditvami, pristojnostmi, tradicijami in viri na nacionalni in poddržavni ravni, in poudarja, da bi bilo treba v kodeksu ravnanja upoštevati obstoječe razlike med državami članicami glede ustavne strukture in porazdelitve pristojnosti med državno in poddržavnimi ravnmi upravljanja; zato je prepričan, da bi bilo treba konkretno izvajanje določb kodeksa ravnanja glede državne ravni prepustiti državam članicam; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da obstajajo precejšnje razlike med institucionalnimi ureditvami, pristojnostmi, tradicijami in viri na nacionalni in poddržavni ravni, in poudarja, da bi bilo treba v kodeksu ravnanja upoštevati obstoječe razlike med državami članicami glede ustavne strukture in porazdelitve pristojnosti med državno in poddržavnimi ravnmi upravljanja; zato je prepričan, da bi bilo treba konkretno izvajanje določb kodeksa ravnanja glede državne ravni prepustiti državam članicam;

| 15. | poziva, da se v kodeksu ravnanja v celoti spoštujeta načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; izraža prepričanje, da bi moral kodeks ravnanja temeljiti na pristopu boljšega upravljanja, katerega del bi moral biti, prav tako pa bi moral biti eden od elementov širših prizadevanj za poenostavljen in manj zapleten semester, ki bi se osredotočil na manjše število pomembnih vprašanj in bi bil manj zapleten. To pomeni, da je treba spoštovati pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti ter se izogniti nepotrebnim upravnim obremenitvam za lokalne in regionalne oblasti in v čim večji meri izkoristiti obstoječe strukture in procese, kot so tisti, vzpostavljeni v okviru pravil kohezijske politike; |
| --- | --- |

15.

poziva, da se v kodeksu ravnanja v celoti spoštujeta načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; izraža prepričanje, da bi moral kodeks ravnanja temeljiti na pristopu boljšega upravljanja, katerega del bi moral biti, prav tako pa bi moral biti eden od elementov širših prizadevanj za poenostavljen in manj zapleten semester, ki bi se osredotočil na manjše število pomembnih vprašanj in bi bil manj zapleten. To pomeni, da je treba spoštovati pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti ter se izogniti nepotrebnim upravnim obremenitvam za lokalne in regionalne oblasti in v čim večji meri izkoristiti obstoječe strukture in procese, kot so tisti, vzpostavljeni v okviru pravil kohezijske politike;

| 16. | izraža zadovoljstvo s podporo, ki jo je predlogu OR za pripravo kodeksa ravnanja dal Evropski parlament z resolucijo o izvajanju evropskega semestra, sprejeto 26. oktobra 2016, ter z dejstvom, da je v svoji resoluciji z dne 15. februarja 2017 o letnem pregledu rasti za leto 2017 priznal, da boljše izvajanje priporočil za posamezne države terja jasno razčlenjene prednostne naloge na evropski ravni in pristno javno razpravo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter strukturirano vključitev lokalnih in regionalnih organov; |
| --- | --- |

16.

izraža zadovoljstvo s podporo, ki jo je predlogu OR za pripravo kodeksa ravnanja dal Evropski parlament z resolucijo o izvajanju evropskega semestra, sprejeto 26. oktobra 2016, ter z dejstvom, da je v svoji resoluciji z dne 15. februarja 2017 o letnem pregledu rasti za leto 2017 priznal, da boljše izvajanje priporočil za posamezne države terja jasno razčlenjene prednostne naloge na evropski ravni in pristno javno razpravo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter strukturirano vključitev lokalnih in regionalnih organov;

| 17. | izraža zadovoljstvo z nedavnimi prizadevanji za izboljšanje procesa semestra prek uradnikov Komisije za evropski semester v vsaki državi članici in poudarja dodano vrednost teh uradnikov kot kontaktnih oseb za vse ravni upravljanja in deležnike; poudarja, da je treba ta prizadevanja dopolniti z večjim vključevanjem lokalnih in regionalnih oblasti na področjih semestra, ki se nanašajo na njihove pristojnosti; |
| --- | --- |

17.

izraža zadovoljstvo z nedavnimi prizadevanji za izboljšanje procesa semestra prek uradnikov Komisije za evropski semester v vsaki državi članici in poudarja dodano vrednost teh uradnikov kot kontaktnih oseb za vse ravni upravljanja in deležnike; poudarja, da je treba ta prizadevanja dopolniti z večjim vključevanjem lokalnih in regionalnih oblasti na področjih semestra, ki se nanašajo na njihove pristojnosti;

III.   Osnovna struktura in bistvena vsebina kodeksa ravnanja

| 18. | priporoča, da kodeks ravnanja vsebuje dva dela in osnovne elemente, navedene v nadaljevanju, ki so namenjeni ustreznim institucionalnim akterjem na vseh ravneh; priporoča, da se dejanska vsebina kodeksa ravnanja razvije v partnerstvu med ustreznimi institucijami EU, pri tem pa zagotovi možnost, da se lahko določbe, ki se nanašajo na državno raven, v celoti prilagodijo posebnim državnim in poddržavnim okoljem v skladu z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

18.

priporoča, da kodeks ravnanja vsebuje dva dela in osnovne elemente, navedene v nadaljevanju, ki so namenjeni ustreznim institucionalnim akterjem na vseh ravneh; priporoča, da se dejanska vsebina kodeksa ravnanja razvije v partnerstvu med ustreznimi institucijami EU, pri tem pa zagotovi možnost, da se lahko določbe, ki se nanašajo na državno raven, v celoti prilagodijo posebnim državnim in poddržavnim okoljem v skladu z načelom subsidiarnosti;

1. del: Evropski semester temelji na trdni teritorialni analizi

| 19. | priporoča, da se zaradi zagotavljanja trdne teritorialne podlage evropskega semestra, ki bi omogočila jasnejšo osredotočenje na vprašanja, ki so pomembna za vsako raven upravljanja, v kodeksu ravnanja določi naslednje:






  (a) | Evropska komisija dopolni letni pregled rasti z analizo poddržavne ravni; poročila za posamezne države vključujejo poglavje o regionalnih razlikah in priznavajo vlogo lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- | --- |

19.

priporoča, da se zaradi zagotavljanja trdne teritorialne podlage evropskega semestra, ki bi omogočila jasnejšo osredotočenje na vprašanja, ki so pomembna za vsako raven upravljanja, v kodeksu ravnanja določi naslednje:

(a)

Evropska komisija dopolni letni pregled rasti z analizo poddržavne ravni; poročila za posamezne države vključujejo poglavje o regionalnih razlikah in priznavajo vlogo lokalnih in regionalnih oblasti;

| (b) | Evropska komisija zahteva, da države članice v nacionalnih programih reform obravnavajo regionalne razlike in druga teritorialna vprašanja, omenjena v poročilih za posamezne države, ter pregledajo napredek pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020 tudi na poddržavni ravni; |
| --- | --- |

(b)

Evropska komisija zahteva, da države članice v nacionalnih programih reform obravnavajo regionalne razlike in druga teritorialna vprašanja, omenjena v poročilih za posamezne države, ter pregledajo napredek pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020 tudi na poddržavni ravni;

| (c) | Evropska komisija prizna in upošteva vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju priporočil za posamezne države; |
| --- | --- |

(c)

Evropska komisija prizna in upošteva vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju priporočil za posamezne države;

| (d) | Svet, predvsem s podporo Ekonomsko-finančnega odbora, preuči teritorialno razsežnost evropskega semestra, preden podpre in uradno sprejme letni pregled rasti in priporočila za posamezne države; |
| --- | --- |

(d)

Svet, predvsem s podporo Ekonomsko-finančnega odbora, preuči teritorialno razsežnost evropskega semestra, preden podpre in uradno sprejme letni pregled rasti in priporočila za posamezne države;

2. del: Izvajanje načela partnerstva na vseh ravneh upravljanja v evropskem semestru

| 20. | priporoča, da se glede vključevanja poddržavnih ravni upravljanja v kodeksu ravnanja določi naslednje:






  (a) | vsaka država članica vzpostavi stalno ureditev za sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti v celotnem procesu semestra v skladu s pristojnostmi lokalnih in regionalnih oblasti ter pri tem upošteva ustrezne ustavne določbe in običajno prakso; vsaka država članica določi, kako bodo te ureditve delovale v praksi in njihov časovni okvir, opredeli pa tudi merila za določitev organizacij, ki zastopajo lokalne in regionalne oblasti, primerljiva z evropskim kodeksom dobre prakse za partnerstvo, sprejetim pri kohezijski politiki EU; |
| --- | --- | --- |

20.

priporoča, da se glede vključevanja poddržavnih ravni upravljanja v kodeksu ravnanja določi naslednje:

(a)

vsaka država članica vzpostavi stalno ureditev za sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti v celotnem procesu semestra v skladu s pristojnostmi lokalnih in regionalnih oblasti ter pri tem upošteva ustrezne ustavne določbe in običajno prakso; vsaka država članica določi, kako bodo te ureditve delovale v praksi in njihov časovni okvir, opredeli pa tudi merila za določitev organizacij, ki zastopajo lokalne in regionalne oblasti, primerljiva z evropskim kodeksom dobre prakse za partnerstvo, sprejetim pri kohezijski politiki EU;

| (b) | navedena stalna ureditev lokalnim in regionalnim oblastem zlasti daje priložnost za: pregled poročila za posamezno državo ter sporočanje svojih ugotovitev in političnih odzivov; sodelovanje v pripravi nacionalnih programov reform; pregled in komentiranje osnutka priporočil za posamezno državo; |
| --- | --- |

(b)

navedena stalna ureditev lokalnim in regionalnim oblastem zlasti daje priložnost za: pregled poročila za posamezno državo ter sporočanje svojih ugotovitev in političnih odzivov; sodelovanje v pripravi nacionalnih programov reform; pregled in komentiranje osnutka priporočil za posamezno državo;

| (c) | takšna ureditev vključuje tudi določbe o sodelovanju lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju ustreznih političnih ukrepov iz nacionalnega programa reform in priporočil za posamezne države; |
| --- | --- |

(c)

takšna ureditev vključuje tudi določbe o sodelovanju lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju ustreznih političnih ukrepov iz nacionalnega programa reform in priporočil za posamezne države;

| (d) | predstavniške organizacije lokalnih in regionalnih oblasti, ki so opredeljene kot sogovorniki pri izvajanju kodeksa ravnanja, se srečajo s predstavniki Evropske komisije med njihovimi obiski v državi in posvetovanji na začetku evropskega semestra; krovne organizacije EU, ki zastopajo lokalne in regionalne oblasti, sodelujejo v strukturiranem dialogu z Evropsko komisijo, podobnem „strukturiranemu dialogu“ med partnerji skladov ESI (4); |
| --- | --- |

(d)

predstavniške organizacije lokalnih in regionalnih oblasti, ki so opredeljene kot sogovorniki pri izvajanju kodeksa ravnanja, se srečajo s predstavniki Evropske komisije med njihovimi obiski v državi in posvetovanji na začetku evropskega semestra; krovne organizacije EU, ki zastopajo lokalne in regionalne oblasti, sodelujejo v strukturiranem dialogu z Evropsko komisijo, podobnem „strukturiranemu dialogu“ med partnerji skladov ESI (4);

| (e) | OR prispeva k spremljanju teritorialne razsežnosti evropskega semestra s teritorialnimi analizami glavnih dokumentov semestra (letni pregled rasti, poročila za posamezne države, priporočila za posamezne države in nacionalni programi reform) in politično oceno na začetku in koncu semestra; |
| --- | --- |

(e)

OR prispeva k spremljanju teritorialne razsežnosti evropskega semestra s teritorialnimi analizami glavnih dokumentov semestra (letni pregled rasti, poročila za posamezne države, priporočila za posamezne države in nacionalni programi reform) in politično oceno na začetku in koncu semestra;

| (f) | Evropski parlament v politični oceni na začetku in koncu evropskega semestra upošteva teritorialno razsežnost semestra; Parlament tudi sodeluje z OR pri spremljanju evropskega semestra: v ta namen se OR povabi k sodelovanju v medparlamentarnem tednu na začetku leta ter na predstavitev, preden Parlament jeseni izda svojo končno oceno evropskega semestra; |
| --- | --- |

(f)

Evropski parlament v politični oceni na začetku in koncu evropskega semestra upošteva teritorialno razsežnost semestra; Parlament tudi sodeluje z OR pri spremljanju evropskega semestra: v ta namen se OR povabi k sodelovanju v medparlamentarnem tednu na začetku leta ter na predstavitev, preden Parlament jeseni izda svojo končno oceno evropskega semestra;

IV.   Uvedba in izvajanje kodeksa ravnanja

| 21. | meni, da bi se kodeks ravnanja moral začeti izvajati na ravni EU takoj po sprejetju, na ravni držav pa v roku dveh let, ki bi državni in poddržavnim ravnem upravljanja omogočil njegovo uvajanje v obliki, ki je ustrezno prilagojena njihovemu konkretnemu okolju; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi se kodeks ravnanja moral začeti izvajati na ravni EU takoj po sprejetju, na ravni držav pa v roku dveh let, ki bi državni in poddržavnim ravnem upravljanja omogočil njegovo uvajanje v obliki, ki je ustrezno prilagojena njihovemu konkretnemu okolju;

| 22. | predlaga, da institucije EU v trenutno razpoložljivem pravnem okviru kodeks ravnanja čim prej uvedejo prek medinstitucionalnega dogovora, ki vključuje OR; |
| --- | --- |

22.

predlaga, da institucije EU v trenutno razpoložljivem pravnem okviru kodeks ravnanja čim prej uvedejo prek medinstitucionalnega dogovora, ki vključuje OR;

| 23. | priporoča, da v tem času Komisija, načeloma na podlagi člena 121 PDEU, predlaga spremembo zakonodajne ureditve, ki opredeljuje evropski semester, da se zagotovi izrecna pravna podlaga, s katero bo kodeks ravnanja v prihodnje postal pravno zavezujoč; |
| --- | --- |

23.

priporoča, da v tem času Komisija, načeloma na podlagi člena 121 PDEU, predlaga spremembo zakonodajne ureditve, ki opredeljuje evropski semester, da se zagotovi izrecna pravna podlaga, s katero bo kodeks ravnanja v prihodnje postal pravno zavezujoč;

| 24. | opozarja, da bi izvajanje kodeksa ravnanja olajšala uporaba in izboljšanje obstoječih struktur in dejavnosti, kot so evropski teden regij in mest, obnovitev teritorialnega dialoga med OR, predstavniki mest in regij ter institucijami EU, pa tudi uporaba podatkov, ki jih imajo Eurostat ter lokalne in regionalne oblasti že na voljo; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da bi izvajanje kodeksa ravnanja olajšala uporaba in izboljšanje obstoječih struktur in dejavnosti, kot so evropski teden regij in mest, obnovitev teritorialnega dialoga med OR, predstavniki mest in regij ter institucijami EU, pa tudi uporaba podatkov, ki jih imajo Eurostat ter lokalne in regionalne oblasti že na voljo;

| 25. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj obravnavajo izziv upravnih in institucionalnih zmogljivosti na vseh ravneh upravljanja, zlasti na poddržavni, ki ovirajo izvajanje priporočil za posamezne države v celoti; zato ponavlja svoj poziv Evropski komisiji, naj objavi enoten strateški dokument s smernicami in načeli usklajevanja za vse programe tehnične pomoči za krepitev zmogljivosti, ki se financirajo s sredstvi EU; |
| --- | --- |

25.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj obravnavajo izziv upravnih in institucionalnih zmogljivosti na vseh ravneh upravljanja, zlasti na poddržavni, ki ovirajo izvajanje priporočil za posamezne države v celoti; zato ponavlja svoj poziv Evropski komisiji, naj objavi enoten strateški dokument s smernicami in načeli usklajevanja za vse programe tehnične pomoči za krepitev zmogljivosti, ki se financirajo s sredstvi EU;

| 26. | predlaga, da se preuči možnost ukrepov, s katerimi bi države članice spodbudili k sprejetju kodeksa ravnanja; |
| --- | --- |

26.

predlaga, da se preuči možnost ukrepov, s katerimi bi države članice spodbudili k sprejetju kodeksa ravnanja;

| 27. | Evropsko komisijo, Svet in Evropski parlament poziva, naj začnejo pripravo kodeksa ravnanja v posvetovanju z OR, pri tem pa naj upoštevajo navedeno strukturo in bistveno vsebino ter spoštujejo načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

27.

Evropsko komisijo, Svet in Evropski parlament poziva, naj začnejo pripravo kodeksa ravnanja v posvetovanju z OR, pri tem pa naj upoštevajo navedeno strukturo in bistveno vsebino ter spoštujejo načeli subsidiarnosti in sorazmernosti.

V Bruslju, 11. maja 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Glej raziskavo Flash Eurobarometer 427 z dne 22. oktobra 2015, ki je prejela 62 511 odgovorov.

1

(2)  Listina o upravljanju na več ravneh v Evropi, http://cor.europa.eu/sl/activities/governance/Pages/charter-for-multiLevel-governance.aspx.

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

3

(4)  Na podlagi člena 5(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (uredba o skupnih določbah).

4

---

| 15.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 306/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 306/28

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Socialne inovacije kot nov instrument za obravnavo družbenih izzivov

(2017/C 306/06)

| Poročevalka: | Marcelle Hendrickx (NL/ALDE), članica občinskega sveta, Tilburg |
| --- | --- |

Poročevalka:

Marcelle Hendrickx (NL/ALDE), članica občinskega sveta, Tilburg

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

Splošne ugotovitve

| 1. | Odbor ugotavlja, da stoji Evropa pred velikimi družbenimi izzivi: državljani se soočajo z negotovo prihodnostjo, brezposelnost, zlasti med mladimi, je še vedno višja kot pred finančno in gospodarsko krizo, posledice podnebnih sprememb so vse bolj vidne, prebivalstvo se stara, prihod beguncev, prosilcev za azil in migrantov pa lokalne in regionalne oblasti postavlja pred nova vprašanja. |
| --- | --- |

1.

Odbor ugotavlja, da stoji Evropa pred velikimi družbenimi izzivi: državljani se soočajo z negotovo prihodnostjo, brezposelnost, zlasti med mladimi, je še vedno višja kot pred finančno in gospodarsko krizo, posledice podnebnih sprememb so vse bolj vidne, prebivalstvo se stara, prihod beguncev, prosilcev za azil in migrantov pa lokalne in regionalne oblasti postavlja pred nova vprašanja.

| 2. | Člani Odbora so priča družbenim spremembam. Naši državljani so danes zahtevnejši in bolje izobraženi. Zato vse pogosteje sami usmerjajo svoje življenje, želijo izboljšati svoj življenjski standard in v večji meri sodelovati pri obravnavi družbeno pomembnih vprašanj. Hkrati se kot lokalne in regionalne oblasti zavedamo, da so interesi naših državljanov lahko zelo različni. |
| --- | --- |

2.

Člani Odbora so priča družbenim spremembam. Naši državljani so danes zahtevnejši in bolje izobraženi. Zato vse pogosteje sami usmerjajo svoje življenje, želijo izboljšati svoj življenjski standard in v večji meri sodelovati pri obravnavi družbeno pomembnih vprašanj. Hkrati se kot lokalne in regionalne oblasti zavedamo, da so interesi naših državljanov lahko zelo različni.

| 3. | Poleg tega so vse bolj kompleksni tudi družbeni izzivi: teh ni mogoče umestiti na eno samo področje političnih ukrepov, saj presegajo upravne meje in mandatna obdobja. Zahtevajo takojšnje ukrepe ter dolgoročno vizijo in pristop, vključno s spremembo paradigme v zvezi s socialno razsežnostjo politik EU, med drugim EMU, da se doseže vse državljane in okrepi solidarnost med ljudmi in državami članicami. |
| --- | --- |

3.

Poleg tega so vse bolj kompleksni tudi družbeni izzivi: teh ni mogoče umestiti na eno samo področje političnih ukrepov, saj presegajo upravne meje in mandatna obdobja. Zahtevajo takojšnje ukrepe ter dolgoročno vizijo in pristop, vključno s spremembo paradigme v zvezi s socialno razsežnostjo politik EU, med drugim EMU, da se doseže vse državljane in okrepi solidarnost med ljudmi in državami članicami.

| 4. | Hkrati imajo lokalne in regionalne oblasti na voljo manj finančnih sredstev za reševanje teh novih in zahtevnejših izzivov v hitro spreminjajoči se družbi, zato bo za kakršno koli posredovanje na tem področju potrebno objektivno, pragmatično in učinkovito usklajevanje med različnimi ravnmi upravljanja. |
| --- | --- |

4.

Hkrati imajo lokalne in regionalne oblasti na voljo manj finančnih sredstev za reševanje teh novih in zahtevnejših izzivov v hitro spreminjajoči se družbi, zato bo za kakršno koli posredovanje na tem področju potrebno objektivno, pragmatično in učinkovito usklajevanje med različnimi ravnmi upravljanja.

| 5. | Odbor se zaveda omejitev sedanjih pristopov in političnih instrumentov, kar zadeva oblikovanje rešitev za aktualne družbene izzive. Hkrati ta razvoj prinaša tudi priložnosti za moderno in inovativno Evropo. |
| --- | --- |

5.

Odbor se zaveda omejitev sedanjih pristopov in političnih instrumentov, kar zadeva oblikovanje rešitev za aktualne družbene izzive. Hkrati ta razvoj prinaša tudi priložnosti za moderno in inovativno Evropo.

| 6. | Odbor meni, da so socialne inovacije pomemben instrument, ki vključuje javni, zasebni in tretji sektor, ter rešuje aktualne družbene izzive in izboljšuje kakovost življenja evropskih državljanov. Inovativni projekti na socialnem področju imajo večji učinek na družbo in gospodarstvo na splošno, če se kombinirajo s tehnološko podporo, saj to vodi k boljšim rešitvam za naše državljane. |
| --- | --- |

6.

Odbor meni, da so socialne inovacije pomemben instrument, ki vključuje javni, zasebni in tretji sektor, ter rešuje aktualne družbene izzive in izboljšuje kakovost življenja evropskih državljanov. Inovativni projekti na socialnem področju imajo večji učinek na družbo in gospodarstvo na splošno, če se kombinirajo s tehnološko podporo, saj to vodi k boljšim rešitvam za naše državljane.

Značilnosti socialnih inovacij

| 7. | Odbor se strinja z opredelitvijo socialnih inovacij kot novih idej (izdelki, storitve in modeli), ki hkrati izpolnjujejo družbene potrebe (učinkoviteje kot alternative) in ustvarjajo nove družbene odnose in partnerstva (1). |
| --- | --- |

7.

Odbor se strinja z opredelitvijo socialnih inovacij kot novih idej (izdelki, storitve in modeli), ki hkrati izpolnjujejo družbene potrebe (učinkoviteje kot alternative) in ustvarjajo nove družbene odnose in partnerstva (1).

| 8. | Socialne inovacije so lahko pomembno sredstvo za obvladovanje vseh družbenih izzivov. Na primer pri preprečevanju brezposelnosti med mladimi, spodbujanju oskrbe in avtonomnosti starejših, vključevanju oseb, ki težko dobijo dostop do trga dela, ter oživljanju odročnih regij, regij, ki se soočajo z različnimi demografskimi izzivi, in mestnih območij, ki jih pestijo problemi. |
| --- | --- |

8.

Socialne inovacije so lahko pomembno sredstvo za obvladovanje vseh družbenih izzivov. Na primer pri preprečevanju brezposelnosti med mladimi, spodbujanju oskrbe in avtonomnosti starejših, vključevanju oseb, ki težko dobijo dostop do trga dela, ter oživljanju odročnih regij, regij, ki se soočajo z različnimi demografskimi izzivi, in mestnih območij, ki jih pestijo problemi.

| 9. | Odbor med značilnosti socialnih inovacij šteje pristop od spodaj navzgor, iskanje rešitev blizu državljanom s soustvarjanjem (2), prilagojene rešitve, nove odnose in sodelovanje med javnimi organi, podjetji ter znanstvenimi in izobraževalnimi ustanovami, organizacijami civilne družbe in interesnimi združenji državljanov (3). |
| --- | --- |

9.

Odbor med značilnosti socialnih inovacij šteje pristop od spodaj navzgor, iskanje rešitev blizu državljanom s soustvarjanjem (2), prilagojene rešitve, nove odnose in sodelovanje med javnimi organi, podjetji ter znanstvenimi in izobraževalnimi ustanovami, organizacijami civilne družbe in interesnimi združenji državljanov (3).

| 10. | Odbor želi izpostaviti potrošniške svete kot dober primer pristopa od spodaj navzgor. Tovrstni sveti zagotavljajo stike s potrošniki, ki poznajo določene storitve. Potrošniški sveti so primerni za zbiranje povratnih informacij potrošnikov (na primer izkušenj uporabnikov), razvoj storitev in proizvodov ter razvoj in preizkušanje novih zamisli (na osnovi od spodaj navzgor). Potrošniški sveti spodbujajo vključevanje in zagotavljajo potrošnikom dejansko možnost vplivanja. |
| --- | --- |

10.

Odbor želi izpostaviti potrošniške svete kot dober primer pristopa od spodaj navzgor. Tovrstni sveti zagotavljajo stike s potrošniki, ki poznajo določene storitve. Potrošniški sveti so primerni za zbiranje povratnih informacij potrošnikov (na primer izkušenj uporabnikov), razvoj storitev in proizvodov ter razvoj in preizkušanje novih zamisli (na osnovi od spodaj navzgor). Potrošniški sveti spodbujajo vključevanje in zagotavljajo potrošnikom dejansko možnost vplivanja.

| 11. | Socialne inovacije pomenijo za oblasti drugačen način dela. Od lokalnih in regionalnih oblasti zahtevajo odprtost do pobud in idej državljanov, podjetij, znanstvenih in izobraževalnih ustanov ter organizacij civilne družbe. Pri tem se je treba zavedati, da za mnoga aktualna vprašanja rešitve ni mogoče najti zgolj pri javnih organih. Odprtost pa ne pomeni pasivnosti. Spodbujanje socialnih inovacij pogosto zahteva od lokalnih oblasti, da prevzamejo vodstveno in usklajevalno vlogo pri navezovanju partnerstev, povezovanju deležnikov, oblikovanju inovacijskih ekosistemov, spodbujanju dobrih pobud javnosti in lokalnih skupnosti, ustvarjanju prožnih pravnih okvirov ter spodbujanju izmenjave znanja in dialoga. |
| --- | --- |

11.

Socialne inovacije pomenijo za oblasti drugačen način dela. Od lokalnih in regionalnih oblasti zahtevajo odprtost do pobud in idej državljanov, podjetij, znanstvenih in izobraževalnih ustanov ter organizacij civilne družbe. Pri tem se je treba zavedati, da za mnoga aktualna vprašanja rešitve ni mogoče najti zgolj pri javnih organih. Odprtost pa ne pomeni pasivnosti. Spodbujanje socialnih inovacij pogosto zahteva od lokalnih oblasti, da prevzamejo vodstveno in usklajevalno vlogo pri navezovanju partnerstev, povezovanju deležnikov, oblikovanju inovacijskih ekosistemov, spodbujanju dobrih pobud javnosti in lokalnih skupnosti, ustvarjanju prožnih pravnih okvirov ter spodbujanju izmenjave znanja in dialoga.

| 12. | Evropska komisija pravilno navaja, da mora EU dati konkretne rezultate, ki ustrezajo potrebam in željam državljanov. Če bi pri razvoju politike in pri odločanju že takoj na začetku podprli in olajšali socialne inovacije, bi to prineslo boljše rešitve, ki bi bile deležne večje podpore. |
| --- | --- |

12.

Evropska komisija pravilno navaja, da mora EU dati konkretne rezultate, ki ustrezajo potrebam in željam državljanov. Če bi pri razvoju politike in pri odločanju že takoj na začetku podprli in olajšali socialne inovacije, bi to prineslo boljše rešitve, ki bi bile deležne večje podpore.

| 13. | Podpora državljanov je izjemno pomembna v času, ko je zaupanje v naše demokratične institucije na veliki preizkušnji. Socialne inovacije ustvarjajo državljani in lokalne skupnosti, od faze javnega posvetovanja, v kateri se ugotavljajo družbene potrebe, do oblikovanja rešitev in njihovega izvajanja v okviru procesa vključevanja, delitve, soodgovornosti, recipročnosti in oblikovanja mrež več deležnikov. To razsežnost je treba povezati s teritorialno razsežnostjo, ki čim bolj ustreza potrebam posameznikov, družin in skupnosti. |
| --- | --- |

13.

Podpora državljanov je izjemno pomembna v času, ko je zaupanje v naše demokratične institucije na veliki preizkušnji. Socialne inovacije ustvarjajo državljani in lokalne skupnosti, od faze javnega posvetovanja, v kateri se ugotavljajo družbene potrebe, do oblikovanja rešitev in njihovega izvajanja v okviru procesa vključevanja, delitve, soodgovornosti, recipročnosti in oblikovanja mrež več deležnikov. To razsežnost je treba povezati s teritorialno razsežnostjo, ki čim bolj ustreza potrebam posameznikov, družin in skupnosti.

Izkoriščanje potenciala in odprava ovir

| 14. | Odbor pozdravlja, da je Evropska komisija priznala pomen socialnih inovacij, zlasti potenciala portala skupnosti socialnih inovacij in letnega evropskega natečaja za najboljše socialne inovacije. Odbor želi poudariti, da pri socialnih inovacijah ne gre le za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest. Pomembno je, da se socialne inovacije prepoznajo in priznajo kot sredstvo, ki ga je treba uporabiti na različnih političnih področjih, med drugim pri preprečevanju revščine in gospodarske izključenosti, s čimer se lahko izboljša kakovost življenja državljanov EU. |
| --- | --- |

14.

Odbor pozdravlja, da je Evropska komisija priznala pomen socialnih inovacij, zlasti potenciala portala skupnosti socialnih inovacij in letnega evropskega natečaja za najboljše socialne inovacije. Odbor želi poudariti, da pri socialnih inovacijah ne gre le za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest. Pomembno je, da se socialne inovacije prepoznajo in priznajo kot sredstvo, ki ga je treba uporabiti na različnih političnih področjih, med drugim pri preprečevanju revščine in gospodarske izključenosti, s čimer se lahko izboljša kakovost življenja državljanov EU.

| 15. | Uspešni projekti socialnih inovacij dejansko zagotavljajo, da se krepitev socialnega vključevanja in solidarnosti ter ustvarjanje rasti in delovnih mest medsebojno dopolnjujeta. Odbor zato poudarja, da je treba socialne inovacije vključiti v lokalne in regionalne strategije razvoja. |
| --- | --- |

15.

Uspešni projekti socialnih inovacij dejansko zagotavljajo, da se krepitev socialnega vključevanja in solidarnosti ter ustvarjanje rasti in delovnih mest medsebojno dopolnjujeta. Odbor zato poudarja, da je treba socialne inovacije vključiti v lokalne in regionalne strategije razvoja.

| 16. | Poleg tega socialne inovacije pripomorejo k boljšim inovacijam. Tehnološki razvoj se odvija vse hitreje in trendi, kot sta digitalizacija in avtomatizacija, v mestih in regijah temeljito spreminjajo trg dela in gospodarstvo na splošno: po eni strani zaradi avtomatizacije in robotizacije izginjajo delovna mesta, po drugi strani pa se ustvarjajo nova. Masovni podatki posegajo v zasebnost državljanov in vsi ne morejo dobro slediti tehnološkemu razvoju ter ga sprejeti. Socialne inovacije lahko prispevajo k večji odpornosti naše družbe. Odbor opozarja, da povsod v EU obstajajo dobri zgledi socialnih inovacij lokalnih in regionalnih oblasti (4). |
| --- | --- |

16.

Poleg tega socialne inovacije pripomorejo k boljšim inovacijam. Tehnološki razvoj se odvija vse hitreje in trendi, kot sta digitalizacija in avtomatizacija, v mestih in regijah temeljito spreminjajo trg dela in gospodarstvo na splošno: po eni strani zaradi avtomatizacije in robotizacije izginjajo delovna mesta, po drugi strani pa se ustvarjajo nova. Masovni podatki posegajo v zasebnost državljanov in vsi ne morejo dobro slediti tehnološkemu razvoju ter ga sprejeti. Socialne inovacije lahko prispevajo k večji odpornosti naše družbe. Odbor opozarja, da povsod v EU obstajajo dobri zgledi socialnih inovacij lokalnih in regionalnih oblasti (4).

| 17. | Če uspešnih socialnih inovacij ne bi delili in bi jih ohranili le na lokalni ravni, bi bila to zamujena priložnost. Inovacije se pogosto pojavijo lokalno in v majhnem obsegu, vendar so lahko dragocene in uporabne za vse evropske državljane. Za polno koriščenje potenciala socialnih inovacij je potrebno okolje, ki omogoča njihovo uveljavljanje v večjem obsegu in obveščanje javnosti o njih. |
| --- | --- |

17.

Če uspešnih socialnih inovacij ne bi delili in bi jih ohranili le na lokalni ravni, bi bila to zamujena priložnost. Inovacije se pogosto pojavijo lokalno in v majhnem obsegu, vendar so lahko dragocene in uporabne za vse evropske državljane. Za polno koriščenje potenciala socialnih inovacij je potrebno okolje, ki omogoča njihovo uveljavljanje v večjem obsegu in obveščanje javnosti o njih.

| 18. | Obstaja mnogo primerov dobre prakse na področju socialnih inovacij, ki pomagajo tako ogroženim ženskam kot otrokom. Te prakse bi bilo treba izpostaviti, da se razširijo na državljane v podobnem položaju v Evropi, pri čemer jih je treba po potrebi finančno podpreti s strukturnimi skladi. |
| --- | --- |

18.

Obstaja mnogo primerov dobre prakse na področju socialnih inovacij, ki pomagajo tako ogroženim ženskam kot otrokom. Te prakse bi bilo treba izpostaviti, da se razširijo na državljane v podobnem položaju v Evropi, pri čemer jih je treba po potrebi finančno podpreti s strukturnimi skladi.

| 19. | Da bi v celoti izkoristili potencial socialnih inovacij, je treba poenostaviti in zmanjšati upravno breme na področju kohezijske politike. Sedanja kompleksnost in obseg zakonodajnega okvira kohezijske politike odvračata mnoge prosilce. Odbor je že večkrat pozval institucije EU k resnični poenostavitvi zakonodajnih ukrepov za kohezijsko politiko (5). |
| --- | --- |

19.

Da bi v celoti izkoristili potencial socialnih inovacij, je treba poenostaviti in zmanjšati upravno breme na področju kohezijske politike. Sedanja kompleksnost in obseg zakonodajnega okvira kohezijske politike odvračata mnoge prosilce. Odbor je že večkrat pozval institucije EU k resnični poenostavitvi zakonodajnih ukrepov za kohezijsko politiko (5).

| 20. | Evropska kohezijska politika otežuje uporabo socialnih inovacij kot instrumenta. Zaradi projektov majhnega obsega, majhnih in nekonvencionalnih partnerjev ter dejstva, da se socialne inovacije ne upoštevajo vselej kot merilo pri vlogah za evropska sredstva, je evropsko financiranje projektov socialnih inovacij pogosto ovirano. |
| --- | --- |

20.

Evropska kohezijska politika otežuje uporabo socialnih inovacij kot instrumenta. Zaradi projektov majhnega obsega, majhnih in nekonvencionalnih partnerjev ter dejstva, da se socialne inovacije ne upoštevajo vselej kot merilo pri vlogah za evropska sredstva, je evropsko financiranje projektov socialnih inovacij pogosto ovirano.

| 21. | Zato vsi evropski skladi in programi niso primerni za socialne inovacije. Prav tako kot pri tehnoloških inovacijah sta pri socialnih inovacijah potrebna prostor, ki omogoča preizkušanje, in pripravljenost za sprejemanje dejstva, da vse inovacije ne bodo uspešne. |
| --- | --- |

21.

Zato vsi evropski skladi in programi niso primerni za socialne inovacije. Prav tako kot pri tehnoloških inovacijah sta pri socialnih inovacijah potrebna prostor, ki omogoča preizkušanje, in pripravljenost za sprejemanje dejstva, da vse inovacije ne bodo uspešne.

| 22. | Odbor poudarja, da je mogoče socialne inovacije uspešno nadalje razvijati, med drugim s socialnim gospodarstvom. V zvezi s tem opozarja, da pobude s področja socialnega gospodarstva temeljijo na sodelovanju in družbenem udejstvovanju posameznikov v skupnosti ter tako prispevajo h krepitvi socialne, ekonomske in teritorialne kohezije ter ravni zaupanja v vsej EU. Zato je bistvenega pomena, da se socialne inovacije podprejo tudi z izkoriščanjem potenciala socialnega gospodarstva z izboljšanjem dostopa do različnih oblik financiranja ter z uporabo zadostnih finančnih sredstev na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU (6). |
| --- | --- |

22.

Odbor poudarja, da je mogoče socialne inovacije uspešno nadalje razvijati, med drugim s socialnim gospodarstvom. V zvezi s tem opozarja, da pobude s področja socialnega gospodarstva temeljijo na sodelovanju in družbenem udejstvovanju posameznikov v skupnosti ter tako prispevajo h krepitvi socialne, ekonomske in teritorialne kohezije ter ravni zaupanja v vsej EU. Zato je bistvenega pomena, da se socialne inovacije podprejo tudi z izkoriščanjem potenciala socialnega gospodarstva z izboljšanjem dostopa do različnih oblik financiranja ter z uporabo zadostnih finančnih sredstev na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU (6).

Inovacije in socialne inovacije

| 23. | Odbor poudarja pomen inovacij za Evropsko unijo, da se lahko našim državljanom zagotovijo najboljše izobraževanje in dovolj delovnih mest, uspešno obvladujejo aktualni izzivi in ohranjata blaginja in kakovost življenja na visoki ravni. Odbor v tem okviru poudarja pomen pobude za Unijo inovacij, s katero bo EU postala prijaznejša za inovacije, da se bodo dobre ideje lahko hitreje pretvarjale v izdelke in storitve. |
| --- | --- |

23.

Odbor poudarja pomen inovacij za Evropsko unijo, da se lahko našim državljanom zagotovijo najboljše izobraževanje in dovolj delovnih mest, uspešno obvladujejo aktualni izzivi in ohranjata blaginja in kakovost življenja na visoki ravni. Odbor v tem okviru poudarja pomen pobude za Unijo inovacij, s katero bo EU postala prijaznejša za inovacije, da se bodo dobre ideje lahko hitreje pretvarjale v izdelke in storitve.

| 24. | Odbor pozdravlja različna prizadevanja Evropske komisije za spodbujanje socialnih inovacij na področjih Programa EU za zaposlovanje in socialne inovacije, modelov sodelovalnega gospodarstva, programa Obzorje 2020, platform za krepitev kulturne zavesti in programov instrumenta za MSP. |
| --- | --- |

24.

Odbor pozdravlja različna prizadevanja Evropske komisije za spodbujanje socialnih inovacij na področjih Programa EU za zaposlovanje in socialne inovacije, modelov sodelovalnega gospodarstva, programa Obzorje 2020, platform za krepitev kulturne zavesti in programov instrumenta za MSP.

| 25. | Vendar Odbor meni, da – čeprav si je Program EU za zaposlovanje in socialne inovacije med drugim zadal za cilj preprečevanje dolgotrajne brezposelnosti ter boj proti revščini in marginalizaciji – še ne obstajajo mehanizmi na evropski ravni, s katerimi bi se lahko učinkovito odzvali na te skupne probleme. |
| --- | --- |

25.

Vendar Odbor meni, da – čeprav si je Program EU za zaposlovanje in socialne inovacije med drugim zadal za cilj preprečevanje dolgotrajne brezposelnosti ter boj proti revščini in marginalizaciji – še ne obstajajo mehanizmi na evropski ravni, s katerimi bi se lahko učinkovito odzvali na te skupne probleme.

| 26. | Kljub tem prizadevanjem Odbor meni, da strategija Evropa 2020 preveč enostransko poudarja tehnološko plat inovacij in premalo pozornosti namenja socialnim vidikom. Odbor poudarja, da se socialne in tehnološke inovacije dopolnjujejo ter da je mogoče s spodbujanjem njihovega dopolnjevanja doseči pomembne rezultate za družbo. |
| --- | --- |

26.

Kljub tem prizadevanjem Odbor meni, da strategija Evropa 2020 preveč enostransko poudarja tehnološko plat inovacij in premalo pozornosti namenja socialnim vidikom. Odbor poudarja, da se socialne in tehnološke inovacije dopolnjujejo ter da je mogoče s spodbujanjem njihovega dopolnjevanja doseči pomembne rezultate za družbo.

Vloga Evropske unije in priporočila

| 27. | Sedanji družbeni izzivi presegajo meje in v Evropi pogosto prizadenejo lokalne in regionalne oblasti. Socialne inovacije imajo lahko pomembno vlogo pri ustvarjanju socialne, ekonomske in teritorialne kohezije. Pri tem je zaželeno, da EU prevzame pospeševalno, podporno in povezovalno vlogo. |
| --- | --- |

27.

Sedanji družbeni izzivi presegajo meje in v Evropi pogosto prizadenejo lokalne in regionalne oblasti. Socialne inovacije imajo lahko pomembno vlogo pri ustvarjanju socialne, ekonomske in teritorialne kohezije. Pri tem je zaželeno, da EU prevzame pospeševalno, podporno in povezovalno vlogo.

| 28. | Odbor poziva Evropsko komisijo, naj pri pripravi politike še posebej upošteva izvedljivost pobud na lokalni in regionalni ravni, in sicer v skladu z izvajanjem agende EU za mesta, pri čemer Komisija, države članice in mesta ugotavljajo izvedljivost ukrepov in zakonodaje EU na lokalni ravni. To je še posebej pomembno za projekte socialnih inovacij, ki jih lokalne in regionalne oblasti pogosto podpirajo v celotnem inovacijskem procesu (ustvarjanje, preskušanje, razširjanje in ocenjevanje). |
| --- | --- |

28.

Odbor poziva Evropsko komisijo, naj pri pripravi politike še posebej upošteva izvedljivost pobud na lokalni in regionalni ravni, in sicer v skladu z izvajanjem agende EU za mesta, pri čemer Komisija, države članice in mesta ugotavljajo izvedljivost ukrepov in zakonodaje EU na lokalni ravni. To je še posebej pomembno za projekte socialnih inovacij, ki jih lokalne in regionalne oblasti pogosto podpirajo v celotnem inovacijskem procesu (ustvarjanje, preskušanje, razširjanje in ocenjevanje).

| 29. | Odbor poziva Evropsko komisijo, naj prepozna in prizna socialne inovacije kot instrument za reševanje zelo različnih družbenih izzivov in izboljšanje kakovosti življenja državljanov. |
| --- | --- |

29.

Odbor poziva Evropsko komisijo, naj prepozna in prizna socialne inovacije kot instrument za reševanje zelo različnih družbenih izzivov in izboljšanje kakovosti življenja državljanov.

| 30. | Evropska komisija bi morala prevzeti vodilno vlogo pri razvoju socialnih inovacij, izmenjavi znanja in razširjanju dobre prakse na tem področju, zlasti tiste, ki so jo razvila podjetja socialne ekonomije, ter poskrbeti za sprejetje politik, med drugim na zdravstvenem, socialnem in stanovanjskem področju ter za aktivno iskanje zaposlitve, ki bodo na različnih ravneh upravljanja spodbujale socialne inovacije in oblikovanje resnične evropske skupnosti socialnih inovacij. |
| --- | --- |

30.

Evropska komisija bi morala prevzeti vodilno vlogo pri razvoju socialnih inovacij, izmenjavi znanja in razširjanju dobre prakse na tem področju, zlasti tiste, ki so jo razvila podjetja socialne ekonomije, ter poskrbeti za sprejetje politik, med drugim na zdravstvenem, socialnem in stanovanjskem področju ter za aktivno iskanje zaposlitve, ki bodo na različnih ravneh upravljanja spodbujale socialne inovacije in oblikovanje resnične evropske skupnosti socialnih inovacij.

| 31. | Odbor poziva Evropsko komisijo, naj odpravi navedene ovire in socialne inovacije uvede kot merilo pri vlogah za evropska sredstva ter evropske sklade in programe odpre za nekonvencionalne institucije ali skupine ter omogoči prostor za preizkušanje, pri čemer se sprejema dejstvo, da vsi preizkusi ne bodo uspešni. |
| --- | --- |

31.

Odbor poziva Evropsko komisijo, naj odpravi navedene ovire in socialne inovacije uvede kot merilo pri vlogah za evropska sredstva ter evropske sklade in programe odpre za nekonvencionalne institucije ali skupine ter omogoči prostor za preizkušanje, pri čemer se sprejema dejstvo, da vsi preizkusi ne bodo uspešni.

| 32. | Odbor poziva Komisijo, naj razvije mehanizem za spremljanje in ocenjevanje učinka z jasnimi kazalniki ter ocenjevanje napredka na področju socialnih inovacij v različnih državah članicah, zlasti tistega, doseženega s socialnim gospodarstvom. To bo omogočilo merjenje rezultatov socialnih inovacij, ugotavljanje njihovih učinkov ter širjenje teh informacij in uspehov. S tem se bo olajšalo privabljanje financiranja. |
| --- | --- |

32.

Odbor poziva Komisijo, naj razvije mehanizem za spremljanje in ocenjevanje učinka z jasnimi kazalniki ter ocenjevanje napredka na področju socialnih inovacij v različnih državah članicah, zlasti tistega, doseženega s socialnim gospodarstvom. To bo omogočilo merjenje rezultatov socialnih inovacij, ugotavljanje njihovih učinkov ter širjenje teh informacij in uspehov. S tem se bo olajšalo privabljanje financiranja.

| 33. | Za polno koriščenje potenciala socialnih inovacij Odbor poudarja tudi svojo vlogo. Svoje člane poziva, naj socialne inovacije preizkušajo na lokalni ravni ter pri tem v sodelovanje vključujejo druge organe, podjetja, ustanove znanja in državljane ter izmenjujejo izkušnje. |
| --- | --- |

33.

Za polno koriščenje potenciala socialnih inovacij Odbor poudarja tudi svojo vlogo. Svoje člane poziva, naj socialne inovacije preizkušajo na lokalni ravni ter pri tem v sodelovanje vključujejo druge organe, podjetja, ustanove znanja in državljane ter izmenjujejo izkušnje.

| 34. | Odbor opozarja na pomen socialnih klavzul pri oceni ponudb na razpisih za javna naročila ter poziva Evropsko komisijo, naj se prepriča, da bodo države članice te klavzule pravilno prenesle v svojo zakonodajo in jih izvajale. Obenem se zavzema za večjo prožnost v zvezi z veljavnimi pravili o državni pomoči, s čimer bi spodbudili socialne inovacije. Predlaga pa tudi, da se preuči potencial lastniškega kapitala in participatornih inovacij za obstoječe programe socialnih inovacij in socialnih naložb, ki običajno temeljijo na modelih vlagateljev. |
| --- | --- |

34.

Odbor opozarja na pomen socialnih klavzul pri oceni ponudb na razpisih za javna naročila ter poziva Evropsko komisijo, naj se prepriča, da bodo države članice te klavzule pravilno prenesle v svojo zakonodajo in jih izvajale. Obenem se zavzema za večjo prožnost v zvezi z veljavnimi pravili o državni pomoči, s čimer bi spodbudili socialne inovacije. Predlaga pa tudi, da se preuči potencial lastniškega kapitala in participatornih inovacij za obstoječe programe socialnih inovacij in socialnih naložb, ki običajno temeljijo na modelih vlagateljev.

V Bruslju, 11. maja 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Empowering people, driving change; Social innovation in the European Union, BEPA (Urad svetovalcev za evropsko politiko) – 2011.

1

(2)  Mnenje OR o svežnju EU za socialne naložbe, CDR1999-2013_00_00_TRA_AC.

2

(3)  Mnenje OR Na poti k celostni agendi urbanih območij v EU, COR-2013-06902.

3

(4)  Na primer poskusni laboratorij za demenco Proeftuin Dementie v Tilburgu na Nizozemskem. Pri tem gre za sodelovanje podjetij, znanstvenih in izobraževalnih ustanov, zdravstvenega osebja in bolnikov ter njihovih družin z namenom, da bolniki dlje časa in bolj kakovostno bivajo doma. Tehnične inovacije, ki se pri tem uporabljajo, so bile razvite v sodelovanju s temi različnimi skupinami.

4

(5)  Glej med drugim mnenje OR o poenostavitvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov z vidika lokalnih in regionalnih oblasti (COR-2016-00008).

5

(6)  Mnenje OR o vlogi socialne ekonomije pri obnovitvi gospodarske rasti in boju proti brezposelnosti (COR-2015-01691).

6

---

| 15.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 306/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 306/32

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Lokalna in regionalna razsežnost biogospodarstva ter vloga mest in regij

(2017/C 306/07)

| Poročevalka: | Katrin Budde (DE/PES), poslanka deželnega zbora, Saška-Anhalt |
| --- | --- |

Poročevalka:

Katrin Budde (DE/PES), poslanka deželnega zbora, Saška-Anhalt

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

Glavna sporočila

| 1. | pozdravlja dosedanja prizadevanja Evropske komisije, držav članic in regij za spodbujanje biogospodarstva na regionalni ravni s trajnostno rabo naravnih virov, vključno s tlemi ter celinskimi in morskimi vodami. Zavzema se za to, da se ta prizadevanja še okrepijo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dosedanja prizadevanja Evropske komisije, držav članic in regij za spodbujanje biogospodarstva na regionalni ravni s trajnostno rabo naravnih virov, vključno s tlemi ter celinskimi in morskimi vodami. Zavzema se za to, da se ta prizadevanja še okrepijo;

| 2. | meni, da ima razvoj biogospodarstva predvsem na podeželskih in primernih gozdnih območjih EU zelo velik potencial za rast in zaposlovanje, ter opozarja, da je ta potencial mogoče uresničiti le, če bodo lokalni in regionalni akterji tesno sodelovali na licu mesta in se zavzemali za iste cilje; |
| --- | --- |

2.

meni, da ima razvoj biogospodarstva predvsem na podeželskih in primernih gozdnih območjih EU zelo velik potencial za rast in zaposlovanje, ter opozarja, da je ta potencial mogoče uresničiti le, če bodo lokalni in regionalni akterji tesno sodelovali na licu mesta in se zavzemali za iste cilje;

| 3. | zato predlaga, da se pri prihodnji posodobitvi strategije za biogospodarstvo in pripravi akcijskega načrta osredotoči na izkoristek potenciala in prednosti biogospodarstva, tudi biotehnologije in biomase, za lokalni in regionalni razvoj na mestnih in podeželskih območjih; |
| --- | --- |

3.

zato predlaga, da se pri prihodnji posodobitvi strategije za biogospodarstvo in pripravi akcijskega načrta osredotoči na izkoristek potenciala in prednosti biogospodarstva, tudi biotehnologije in biomase, za lokalni in regionalni razvoj na mestnih in podeželskih območjih;

| 4. | meni, da je potrebne več sinergije med evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi pobudami na področju biogospodarstva v duhu upravljanja na več ravneh, da se tako ustvarijo optimalni pogoji za razvoj biogospodarstva v Evropi; |
| --- | --- |

4.

meni, da je potrebne več sinergije med evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi pobudami na področju biogospodarstva v duhu upravljanja na več ravneh, da se tako ustvarijo optimalni pogoji za razvoj biogospodarstva v Evropi;

| 5. | predvsem poziva, naj bodo v ospredju regionalne strategije za pametno specializacijo, osredotočene na biogospodarstvo, kar je treba upoštevati tudi pri pregledu strategije za biogospodarstvo; |
| --- | --- |

5.

predvsem poziva, naj bodo v ospredju regionalne strategije za pametno specializacijo, osredotočene na biogospodarstvo, kar je treba upoštevati tudi pri pregledu strategije za biogospodarstvo;

| 6. | poziva k pregledu sedanjega pravnega okvira za razvoj biogospodarstva z vidika pobude za boljše pravno urejanje, da se odstranijo morebitne ovire za naložbe v ureditvah EU; |
| --- | --- |

6.

poziva k pregledu sedanjega pravnega okvira za razvoj biogospodarstva z vidika pobude za boljše pravno urejanje, da se odstranijo morebitne ovire za naložbe v ureditvah EU;

| 7. | se zavzema za to, da Komisija, države članice in evropske regije pripravijo proaktivne strategije komuniciranja za okrepitev ozaveščenosti o potencialu biogospodarstva v regijah. Pri tem predlaga, da se za podeželska območja, mesta in regije, ki dajejo poseben poudarek razvoju biogospodarstva, uporabita pojma „bioregija“ in „bioskupnost“; |
| --- | --- |

7.

se zavzema za to, da Komisija, države članice in evropske regije pripravijo proaktivne strategije komuniciranja za okrepitev ozaveščenosti o potencialu biogospodarstva v regijah. Pri tem predlaga, da se za podeželska območja, mesta in regije, ki dajejo poseben poudarek razvoju biogospodarstva, uporabita pojma „bioregija“ in „bioskupnost“;

| 8. | se zavzema za tesno povezovanje pobud za spodbujanje biogospodarstva z razvojem trajnostnega krožnega gospodarstva na regionalni in lokalni ravni. Zavzema se za podporo bioregijam in bioskupnostim, pa tudi podjetjem in združenjem, ki izkoriščajo svoje lokalne biološke vire za ustvarjanje novih vrednostnih verig – tudi z neposrednim financiranjem lastnih regionalnih raziskovalnih centrov, ki delujejo v različnih sektorjih biogospodarstva, vključno s kmetijsko-živilskim; |
| --- | --- |

8.

se zavzema za tesno povezovanje pobud za spodbujanje biogospodarstva z razvojem trajnostnega krožnega gospodarstva na regionalni in lokalni ravni. Zavzema se za podporo bioregijam in bioskupnostim, pa tudi podjetjem in združenjem, ki izkoriščajo svoje lokalne biološke vire za ustvarjanje novih vrednostnih verig – tudi z neposrednim financiranjem lastnih regionalnih raziskovalnih centrov, ki delujejo v različnih sektorjih biogospodarstva, vključno s kmetijsko-živilskim;

| 9. | poziva k spremembam politike podpore EU in držav članic, in sicer tako, da bo najpomembnejše reševanje problemov in izzivov na licu mesta ter da bodo pogoji dodeljevanja sredstev EU za podporo biogospodarstvu omogočali podpiranje regionalno prilagojenih rešitev, ob upoštevanju posebnih izzivov, s katerimi se soočajo otoki ali oddaljene regije; |
| --- | --- |

9.

poziva k spremembam politike podpore EU in držav članic, in sicer tako, da bo najpomembnejše reševanje problemov in izzivov na licu mesta ter da bodo pogoji dodeljevanja sredstev EU za podporo biogospodarstvu omogočali podpiranje regionalno prilagojenih rešitev, ob upoštevanju posebnih izzivov, s katerimi se soočajo otoki ali oddaljene regije;

| 10. | poudarja, da je mogoče naložbe na področju biogospodarstva povečati le z boljšim dostopom do najpomembnejših instrumentov financiranja EU, kot so Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), evropski strukturni in investicijski skladi (ESI), program Obzorje 2020, program COSME ipd.; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je mogoče naložbe na področju biogospodarstva povečati le z boljšim dostopom do najpomembnejših instrumentov financiranja EU, kot so Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), evropski strukturni in investicijski skladi (ESI), program Obzorje 2020, program COSME ipd.;

| 11. | poziva, naj se omogočijo nove kombinacije med različnimi programi podpore EU, da se izpolnijo zahteve celostne strategije za razvoj biogospodarstva (spodbujanje raziskav, razvoja in inovacij ter naložb, jamstva); |
| --- | --- |

11.

poziva, naj se omogočijo nove kombinacije med različnimi programi podpore EU, da se izpolnijo zahteve celostne strategije za razvoj biogospodarstva (spodbujanje raziskav, razvoja in inovacij ter naložb, jamstva);

| 12. | poziva, naj se olajša upoštevanje interesov regij pri Skupnem podjetju za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase. To je potrebno za večjo usklajenost ukrepov, optimalen izkoristek sinergij in za izmenjavo primerov dobre prakse pri spodbujanju naložb v biogospodarstvo; |
| --- | --- |

12.

poziva, naj se olajša upoštevanje interesov regij pri Skupnem podjetju za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase. To je potrebno za večjo usklajenost ukrepov, optimalen izkoristek sinergij in za izmenjavo primerov dobre prakse pri spodbujanju naložb v biogospodarstvo;

| 13. | Evropsko investicijsko banko poziva, naj čim bolj izkoristi možnosti za financiranje biogospodarstva, ki jih zagotavlja sklad EFSI 2.0, in naj si aktivno prizadeva za stik z bioregijami in bioskupnostmi; |
| --- | --- |

13.

Evropsko investicijsko banko poziva, naj čim bolj izkoristi možnosti za financiranje biogospodarstva, ki jih zagotavlja sklad EFSI 2.0, in naj si aktivno prizadeva za stik z bioregijami in bioskupnostmi;

| 14. | se zavzema za to, da se s pobudo Obzorje 2020 ter programom INTERREG in drugimi programi še naprej podpira spodbujanje medregionalnega sodelovanja in vzajemnega učenja med bioregijami in bioskupnostmi. V zvezi s tem predlaga, da se kot pravni instrument za sodelovanje med bioregijami in bioskupnostmi uporabi tudi evropsko združenje za teritorialno sodelovanje; |
| --- | --- |

14.

se zavzema za to, da se s pobudo Obzorje 2020 ter programom INTERREG in drugimi programi še naprej podpira spodbujanje medregionalnega sodelovanja in vzajemnega učenja med bioregijami in bioskupnostmi. V zvezi s tem predlaga, da se kot pravni instrument za sodelovanje med bioregijami in bioskupnostmi uporabi tudi evropsko združenje za teritorialno sodelovanje;

| 15. | Evropsko komisijo poziva, naj še pred začetkom naslednjega obdobja financiranja sprejme ukrepe, s katerimi bo podprla usklajeno uporabo sredstev EU, predvsem v kmetijski politiki, vključno s kmetijsko-živilskim in gozdarskim sektorjem, ter kohezijski politiki, tako da bo uvedla ustrezna varovala in vsebinsko usklajevanje operativnih programov za bioregije v Evropi; |
| --- | --- |

15.

Evropsko komisijo poziva, naj še pred začetkom naslednjega obdobja financiranja sprejme ukrepe, s katerimi bo podprla usklajeno uporabo sredstev EU, predvsem v kmetijski politiki, vključno s kmetijsko-živilskim in gozdarskim sektorjem, ter kohezijski politiki, tako da bo uvedla ustrezna varovala in vsebinsko usklajevanje operativnih programov za bioregije v Evropi;

| 16. | priporoča pripravo predlogov za začasno uvedbo ustreznih sistemov spodbud, usmerjenih v povpraševanje, za izdelke na biološki osnovi, da se izravnajo sprva višji stroški tržnega uvajanja. Odbor tako poziva države članice in regije EU, naj v javnih naročilih dajejo prednost materialom na biološki osnovi; |
| --- | --- |

16.

priporoča pripravo predlogov za začasno uvedbo ustreznih sistemov spodbud, usmerjenih v povpraševanje, za izdelke na biološki osnovi, da se izravnajo sprva višji stroški tržnega uvajanja. Odbor tako poziva države članice in regije EU, naj v javnih naročilih dajejo prednost materialom na biološki osnovi;

| 17. | izraža prepričanje, da je treba izkoristiti velik potencial regij Evrope na področju biogospodarstva: mestom in regijam ter njihovim medregionalnim združenjem je treba dati večjo težo v konferenci zainteresiranih strani na področju biogospodarstva. Zato poziva k organizaciji evropskega foruma bioregij, bioskupnosti in bioobčin enkrat na leto, vsakokrat v drugi bioregiji ali bioskupnosti v Evropi, ki bi se ga morali udeležiti tudi predstavniki držav članic, Evropskega odbora regij in Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

17.

izraža prepričanje, da je treba izkoristiti velik potencial regij Evrope na področju biogospodarstva: mestom in regijam ter njihovim medregionalnim združenjem je treba dati večjo težo v konferenci zainteresiranih strani na področju biogospodarstva. Zato poziva k organizaciji evropskega foruma bioregij, bioskupnosti in bioobčin enkrat na leto, vsakokrat v drugi bioregiji ali bioskupnosti v Evropi, ki bi se ga morali udeležiti tudi predstavniki držav članic, Evropskega odbora regij in Evropskega parlamenta;

| 18. | poudarja, da bi bilo treba za razvoj biogospodarstva prilagoditi sisteme izobraževanja v državah članicah. Tudi ponudba izobraževanja, poklicno usposabljanje, kvalifikacije in visokošolski študij bi morali ljudi usposobiti tako, da bodo izpolnjevali nove zahteve po znanju in sposobnostih, zato predlaga, da se te zahteve upoštevajo tudi v evropskem programu za izobraževanje; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi bilo treba za razvoj biogospodarstva prilagoditi sisteme izobraževanja v državah članicah. Tudi ponudba izobraževanja, poklicno usposabljanje, kvalifikacije in visokošolski študij bi morali ljudi usposobiti tako, da bodo izpolnjevali nove zahteve po znanju in sposobnostih, zato predlaga, da se te zahteve upoštevajo tudi v evropskem programu za izobraževanje;

| 19. | poudarja, da je področje biogospodarstva priložnost tudi za sektor zdravja, saj je zaradi napredne tehnologije za raziskave danes mogoče razviti inovativne terapevtske izdelke na podlagi kompleksnih naravnih snovi, ki dajejo spodbudne rezultate, hkrati pa koristijo tudi ekosistemu. K boljšemu zdravju prebivalstva prispeva tudi proizvodnja kakovostnih in funkcionalnih živil; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je področje biogospodarstva priložnost tudi za sektor zdravja, saj je zaradi napredne tehnologije za raziskave danes mogoče razviti inovativne terapevtske izdelke na podlagi kompleksnih naravnih snovi, ki dajejo spodbudne rezultate, hkrati pa koristijo tudi ekosistemu. K boljšemu zdravju prebivalstva prispeva tudi proizvodnja kakovostnih in funkcionalnih živil;

| 20. | predlaga, naj se razvoj biogospodarstva bolj kot doslej upošteva v naslednjem okvirnem raziskovalnem programu, pa tudi pri oblikovanju skupne kmetijske politike in prihodnje kohezijske politike. Priznati je treba prispevek biogospodarstva k teritorialni koheziji EU; |
| --- | --- |

20.

predlaga, naj se razvoj biogospodarstva bolj kot doslej upošteva v naslednjem okvirnem raziskovalnem programu, pa tudi pri oblikovanju skupne kmetijske politike in prihodnje kohezijske politike. Priznati je treba prispevek biogospodarstva k teritorialni koheziji EU;

| 21. | meni, da je obsežna ocena teritorialnega učinka zelo pomembna pri pregledu akcijskega načrta za biogospodarstvo. Napredek, dosežen v naslednjem akcijskem načrtu, je treba redno preverjati in o tem pripraviti poročilo o izvajanju; |
| --- | --- |

21.

meni, da je obsežna ocena teritorialnega učinka zelo pomembna pri pregledu akcijskega načrta za biogospodarstvo. Napredek, dosežen v naslednjem akcijskem načrtu, je treba redno preverjati in o tem pripraviti poročilo o izvajanju;

Potencial biogospodarstva

| 22. | meni, da je treba glede na svetovne izzive, kot so rast prebivalstva, omejeni ali osiromašeni viri in podnebne spremembe, najti nove načine za zagotavljanje trajnostne rasti in učinkovite rabe virov, ki so ključnega pomena za ljudi in konkurenčnost Evrope ter njenih regij tudi v prihodnje. Pri tem je pomembno razvijati okolju prijazne kmetijske prakse. Evropski odbor regij je prepričan, da lahko biogospodarstvo, ki temelji na znanju in dosledno spoštuje okolje, veliko prispeva k temu cilju. Biogospodarstvo je osrednja tema prihodnosti. Njegov poseben potencial tiči med drugim v tem, da spodbuja okoljsko trajnost s povečevanjem neodvisnosti od fosilnih goriv in obvladovanje podnebnih sprememb z nevtralnim ogljičnim odtisom. S trajnostno proizvodnjo izdelkov in storitev ob uporabi bioloških virov je mogoče združiti tri vidike trajnostnega razvoja, ki so gospodarska rast, družbeni razvoj in varstvo okolja; |
| --- | --- |

22.

meni, da je treba glede na svetovne izzive, kot so rast prebivalstva, omejeni ali osiromašeni viri in podnebne spremembe, najti nove načine za zagotavljanje trajnostne rasti in učinkovite rabe virov, ki so ključnega pomena za ljudi in konkurenčnost Evrope ter njenih regij tudi v prihodnje. Pri tem je pomembno razvijati okolju prijazne kmetijske prakse. Evropski odbor regij je prepričan, da lahko biogospodarstvo, ki temelji na znanju in dosledno spoštuje okolje, veliko prispeva k temu cilju. Biogospodarstvo je osrednja tema prihodnosti. Njegov poseben potencial tiči med drugim v tem, da spodbuja okoljsko trajnost s povečevanjem neodvisnosti od fosilnih goriv in obvladovanje podnebnih sprememb z nevtralnim ogljičnim odtisom. S trajnostno proizvodnjo izdelkov in storitev ob uporabi bioloških virov je mogoče združiti tri vidike trajnostnega razvoja, ki so gospodarska rast, družbeni razvoj in varstvo okolja;

| 23. | ne oporeka temu, da uporaba biotehnoloških postopkov skriva tudi tveganja. Uporaba biomase kot izhodišča za izdelke na biološki osnovi na primer lahko povzroči tekmovanje za zemljo in vodo (razprava o vprašanju „hrana ali gorivo“). Ravno zato je treba razpoložljive surovine uporabljati trajnostno, varčno in na več načinov. K temu lahko prispeva pametna, kaskadna, večkratna in čim bolj pogosta uporaba biomase kot surovine. Ta pristop bi bilo treba upoštevati pri pripravi nadaljnje strateške usmeritve za spodbujanje biogospodarstva. Uporaba biotehnologije lahko tudi vpliva na zmanjševanje biotske raznovrstnosti, med drugim zaradi uporabe gensko spremenjenih organizmov. Zato je treba pri vseh projektih dosledno upoštevati previdnostno načelo v skladu z načeli prava EU, zapisanimi v členu 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU); |
| --- | --- |

23.

ne oporeka temu, da uporaba biotehnoloških postopkov skriva tudi tveganja. Uporaba biomase kot izhodišča za izdelke na biološki osnovi na primer lahko povzroči tekmovanje za zemljo in vodo (razprava o vprašanju „hrana ali gorivo“). Ravno zato je treba razpoložljive surovine uporabljati trajnostno, varčno in na več načinov. K temu lahko prispeva pametna, kaskadna, večkratna in čim bolj pogosta uporaba biomase kot surovine. Ta pristop bi bilo treba upoštevati pri pripravi nadaljnje strateške usmeritve za spodbujanje biogospodarstva. Uporaba biotehnologije lahko tudi vpliva na zmanjševanje biotske raznovrstnosti, med drugim zaradi uporabe gensko spremenjenih organizmov. Zato je treba pri vseh projektih dosledno upoštevati previdnostno načelo v skladu z načeli prava EU, zapisanimi v členu 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU);

| 24. | ugotavlja, da je s čim večjo uporabo proizvodov na biološki osnovi v čim več panogah poleg tega mogoče zavarovati delovna mesta in jih ustvarjati na novih, trajnostnih trgih, zlasti tudi v doslej prikrajšanih, manj industrializiranih regijah, na podeželju, gorskih območjih in v obalnih regijah. Visokotehnološki elementi kemične industrije na biološki osnovi in biotehnološka farmacevtska industrija lahko ne le oživijo deindustrializirana ali močno prizadeta območja, ampak imajo tudi koristi za zdravje in kakovost življenja. S tem dobi biogospodarstvo še socialno razsežnost, saj je lahko gonilo in priložnost za lokalne in regionalne strukturne spremembe; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da je s čim večjo uporabo proizvodov na biološki osnovi v čim več panogah poleg tega mogoče zavarovati delovna mesta in jih ustvarjati na novih, trajnostnih trgih, zlasti tudi v doslej prikrajšanih, manj industrializiranih regijah, na podeželju, gorskih območjih in v obalnih regijah. Visokotehnološki elementi kemične industrije na biološki osnovi in biotehnološka farmacevtska industrija lahko ne le oživijo deindustrializirana ali močno prizadeta območja, ampak imajo tudi koristi za zdravje in kakovost življenja. S tem dobi biogospodarstvo še socialno razsežnost, saj je lahko gonilo in priložnost za lokalne in regionalne strukturne spremembe;

| 25. | si je za cilj zastavil bistveno povečanje deleža inovativnih industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, v bruto domačem proizvodu v naslednjih desetih letih, in meni, da je ta cilj mogoče doseči le s pomočjo regij; |
| --- | --- |

25.

si je za cilj zastavil bistveno povečanje deleža inovativnih industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, v bruto domačem proizvodu v naslednjih desetih letih, in meni, da je ta cilj mogoče doseči le s pomočjo regij;

| 26. | ugotavlja, da so za razvoj biogospodarstva pomembne tako regionalne danosti (razpoložljivost naravnih virov, stopnja njihove ekonomske uporabe, razvoj vrednostnih verig, obstoj inovativnega okolja) kot tudi strateške odločitve akterjev na licu mesta. To pomeni, da je na naslednjih področjih mogoče – in treba – vplivati na nadaljnji razvoj biogospodarstva: znanost, tehnologija, primarna proizvodnja in industrijska infrastruktura, povpraševanje in sistemi spodbud, navade in ozaveščenost potrošnikov, kultura, politika in zakoni; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da so za razvoj biogospodarstva pomembne tako regionalne danosti (razpoložljivost naravnih virov, stopnja njihove ekonomske uporabe, razvoj vrednostnih verig, obstoj inovativnega okolja) kot tudi strateške odločitve akterjev na licu mesta. To pomeni, da je na naslednjih področjih mogoče – in treba – vplivati na nadaljnji razvoj biogospodarstva: znanost, tehnologija, primarna proizvodnja in industrijska infrastruktura, povpraševanje in sistemi spodbud, navade in ozaveščenost potrošnikov, kultura, politika in zakoni;

Ovire za razvoj biogospodarstva

| 27. | podpira prizadevanja za razvoj biogospodarstva v mnogih regijah EU, vendar hkrati opozarja na velike razlike med regijami na tem področju in meni, da je tukaj še veliko razvojnega potenciala. Med regijami EU so velike razlike že pri vprašanju, kaj pomeni biotehnologija. OR zato meni, da so potrebne ustrezne strategije komuniciranja za seznanjanje s potencialom biogospodarstva in ustvarjanje ustrezne ozaveščenosti. OR prosi Komisijo, pa tudi države članice in regije EU, naj začnejo aktivno ukrepati na tem področju oziroma naj okrepijo svoja prizadevanja. Potrebna je odprta in transparentna razprava o ciljih, izzivih in možni uporabi biogospodarstva z vsemi lokalnimi akterji, pa tudi o negativnih ali škodljivih učinkih njegove neuporabe. Tudi javnost je treba seznanjati z biogospodarstvom in ji – drugače kot pri biotehnologiji – dati možnost za aktivno sodelovanje; |
| --- | --- |

27.

podpira prizadevanja za razvoj biogospodarstva v mnogih regijah EU, vendar hkrati opozarja na velike razlike med regijami na tem področju in meni, da je tukaj še veliko razvojnega potenciala. Med regijami EU so velike razlike že pri vprašanju, kaj pomeni biotehnologija. OR zato meni, da so potrebne ustrezne strategije komuniciranja za seznanjanje s potencialom biogospodarstva in ustvarjanje ustrezne ozaveščenosti. OR prosi Komisijo, pa tudi države članice in regije EU, naj začnejo aktivno ukrepati na tem področju oziroma naj okrepijo svoja prizadevanja. Potrebna je odprta in transparentna razprava o ciljih, izzivih in možni uporabi biogospodarstva z vsemi lokalnimi akterji, pa tudi o negativnih ali škodljivih učinkih njegove neuporabe. Tudi javnost je treba seznanjati z biogospodarstvom in ji – drugače kot pri biotehnologiji – dati možnost za aktivno sodelovanje;

| 28. | meni, da razvoj biogospodarstva ovirajo: negotov tržni in tehnološki razvoj, s tem povezana velika projektna tveganja in dolga amortizacijska obdobja pri vzpostavljanju infrastrukture, visoki stroški raziskav in razvoja, višji stroški izdelkov na biološki osnovi, ki jih je kljub trajnosti težko posredovati končnemu uporabniku, veliko število posameznih akterjev (proizvajalci, politika, znanost), pravni okviri in odsotnost dolgoročne strategije, ki bi podprla vse faze razvoja in ustvarjanja ugodnega okolja, ki bi omejilo visoko podjetniško tveganje v tem sektorju; |
| --- | --- |

28.

meni, da razvoj biogospodarstva ovirajo: negotov tržni in tehnološki razvoj, s tem povezana velika projektna tveganja in dolga amortizacijska obdobja pri vzpostavljanju infrastrukture, visoki stroški raziskav in razvoja, višji stroški izdelkov na biološki osnovi, ki jih je kljub trajnosti težko posredovati končnemu uporabniku, veliko število posameznih akterjev (proizvajalci, politika, znanost), pravni okviri in odsotnost dolgoročne strategije, ki bi podprla vse faze razvoja in ustvarjanja ugodnega okolja, ki bi omejilo visoko podjetniško tveganje v tem sektorju;

Naložbe in financiranje

| 29. | pozdravlja dejstva, da je bilo iz programa Obzorje 2020 3,85 milijarde EUR namenjenih za naložbe v raziskave in razvoj na področju biogospodarstva, da je bil sprejet sklep o ustanovitvi Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, in da se iz sklada EFSI 2.0 financirajo tudi projekti na področju biogospodarstva; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja dejstva, da je bilo iz programa Obzorje 2020 3,85 milijarde EUR namenjenih za naložbe v raziskave in razvoj na področju biogospodarstva, da je bil sprejet sklep o ustanovitvi Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, in da se iz sklada EFSI 2.0 financirajo tudi projekti na področju biogospodarstva;

| 30. | poudarja, da je potrebnih še več naložb v oblikovanje in razvoj gospodarstva, ki temelji na rabi biomase, in se zavzema za lažji dostop do različnih instrumentov financiranja (Evropski sklad za strateške naložbe, skladi ESI, program Obzorje 2020 in SKP) z izkoriščanjem dopolnjevanja in sinergij. Odbor poziva k novim in izboljšanim možnostim kombiniranja različnih programov podpore EU (spodbujanje inovacij in naložb, jamstva), da se zmanjša tveganje za zasebne vlagatelje ter da se malim in srednje velikim podjetjem (MSP) pomaga pri tržnem uvajanju izdelkov na biološki osnovi; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je potrebnih še več naložb v oblikovanje in razvoj gospodarstva, ki temelji na rabi biomase, in se zavzema za lažji dostop do različnih instrumentov financiranja (Evropski sklad za strateške naložbe, skladi ESI, program Obzorje 2020 in SKP) z izkoriščanjem dopolnjevanja in sinergij. Odbor poziva k novim in izboljšanim možnostim kombiniranja različnih programov podpore EU (spodbujanje inovacij in naložb, jamstva), da se zmanjša tveganje za zasebne vlagatelje ter da se malim in srednje velikim podjetjem (MSP) pomaga pri tržnem uvajanju izdelkov na biološki osnovi;

| 31. | se zavzema za boljše možnosti financiranja in obseg tveganega ter inovacijskega kapitala, ki bi zadoščal za razvoj rešitev za serijsko proizvodnjo, ki jih je mogoče tržiti. Tako se lahko zmanjša posebno ekonomsko tveganje za MSP, zlasti v fazi tržnega uvajanja oz. komercializacije; |
| --- | --- |

31.

se zavzema za boljše možnosti financiranja in obseg tveganega ter inovacijskega kapitala, ki bi zadoščal za razvoj rešitev za serijsko proizvodnjo, ki jih je mogoče tržiti. Tako se lahko zmanjša posebno ekonomsko tveganje za MSP, zlasti v fazi tržnega uvajanja oz. komercializacije;

| 32. | opozarja, da so regionalni pogoji za razvoj biogospodarstva zelo različni, in prosi Komisijo, naj pripravi predloge, kako regionalne vidike že v zgodnji fazi vključiti v politično načrtovanje možnosti za financiranje. Cilj je najti načine za oblikovanje takšnih možnosti financiranja, ki jih bo mogoče uspešno uporabiti pod raznolikimi regionalnimi pogoji, premostiti geografske ovire zaradi otoške lege ali oddaljenosti ter jih bolje povezovati z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi programi financiranja; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da so regionalni pogoji za razvoj biogospodarstva zelo različni, in prosi Komisijo, naj pripravi predloge, kako regionalne vidike že v zgodnji fazi vključiti v politično načrtovanje možnosti za financiranje. Cilj je najti načine za oblikovanje takšnih možnosti financiranja, ki jih bo mogoče uspešno uporabiti pod raznolikimi regionalnimi pogoji, premostiti geografske ovire zaradi otoške lege ali oddaljenosti ter jih bolje povezovati z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi programi financiranja;

| 33. | prosi za oceno, katero podporo za biogospodarstvo in katere instrumente za izdelke na biološki osnovi je mogoče uvesti na strani povpraševanja. Odbor meni, da lahko sheme tržnih spodbud za izdelke na biološki osnovi prispevajo k temu, da se delno izravnajo višji stroški za potrošnike in se tako dolgoročno podpre boljši dostop trajnostnih izdelkov na biološki osnovi do trga; |
| --- | --- |

33.

prosi za oceno, katero podporo za biogospodarstvo in katere instrumente za izdelke na biološki osnovi je mogoče uvesti na strani povpraševanja. Odbor meni, da lahko sheme tržnih spodbud za izdelke na biološki osnovi prispevajo k temu, da se delno izravnajo višji stroški za potrošnike in se tako dolgoročno podpre boljši dostop trajnostnih izdelkov na biološki osnovi do trga;

Podpora regij in regionalnih akterjev, zakonodaja

| 34. | poudarja, da imajo regije in občine posebno in vse pomembnejšo vlogo pri razvoju biogospodarstva, saj so surovine na biološki osnovi, ki so lokalno razpoložljive, temelj biogospodarskih vrednostnih verig; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da imajo regije in občine posebno in vse pomembnejšo vlogo pri razvoju biogospodarstva, saj so surovine na biološki osnovi, ki so lokalno razpoložljive, temelj biogospodarskih vrednostnih verig;

| 35. | opozarja, da regije EU potrebujejo več pomoči pri pripravi in podpori regionalnih strategij za biogospodarstvo. V povezavi s tem pozdravlja pobude, kot je podpora za evropske trajnostne kemijske snovi (European Sustainable Chemicals Support Service), in predlaga, naj se takšne pobude uvajajo tudi v drugih panogah biogospodarstva (npr. v farmacevtski in avtomobilski industriji, gradbeništvu, energetskem gospodarstvu, biotehnologiji, v kmetijsko-živilskem in gozdarskem sektorju, pri gradnji industrijskih obratov, v informacijski in komunikacijski tehnologiji); |
| --- | --- |

35.

opozarja, da regije EU potrebujejo več pomoči pri pripravi in podpori regionalnih strategij za biogospodarstvo. V povezavi s tem pozdravlja pobude, kot je podpora za evropske trajnostne kemijske snovi (European Sustainable Chemicals Support Service), in predlaga, naj se takšne pobude uvajajo tudi v drugih panogah biogospodarstva (npr. v farmacevtski in avtomobilski industriji, gradbeništvu, energetskem gospodarstvu, biotehnologiji, v kmetijsko-živilskem in gozdarskem sektorju, pri gradnji industrijskih obratov, v informacijski in komunikacijski tehnologiji);

| 36. | poziva k večji vlogi vasi, mest in regij ter njihovih medregionalnih združenj, da se opredelijo primeri najboljše prakse in zagotovi primerjalno učenje med regijami z biogospodarstvom. Poleg tega se zavzema za sprejetje ustreznih ukrepov, ki bi okrepili vlogo občin pri razvoju biogospodarstva, tudi v okviru dejavnosti, ki jih te občine izvajajo. Ne smemo pozabiti, da se procesi biogospodarstva pogosto pričnejo na lokalni ravni in v majhnem obsegu, zato je ključnega pomena, da se takšne pobude podprejo; |
| --- | --- |

36.

poziva k večji vlogi vasi, mest in regij ter njihovih medregionalnih združenj, da se opredelijo primeri najboljše prakse in zagotovi primerjalno učenje med regijami z biogospodarstvom. Poleg tega se zavzema za sprejetje ustreznih ukrepov, ki bi okrepili vlogo občin pri razvoju biogospodarstva, tudi v okviru dejavnosti, ki jih te občine izvajajo. Ne smemo pozabiti, da se procesi biogospodarstva pogosto pričnejo na lokalni ravni in v majhnem obsegu, zato je ključnega pomena, da se takšne pobude podprejo;

| 37. | poudarja, da medregionalne mreže, kot je European Bioeconomy Intercluster 3BI, pobuda Vanguard ali mreža evropskih regij proizvajalk kemikalij (ECRN) in druge mreže, povezane s kmetijstvom in podeželjem (na primer Euromontana, AREPO, ERIAFF itd.), veliko prispevajo k razvoju biogospodarstva. So pomembni mehanizmi za razvoj strategij in izmenjavo znanja na lokalni in regionalni ravni. Pogosto so tudi povezava med lokalno, regionalno in nacionalno ravnjo ter ravnjo EU; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da medregionalne mreže, kot je European Bioeconomy Intercluster 3BI, pobuda Vanguard ali mreža evropskih regij proizvajalk kemikalij (ECRN) in druge mreže, povezane s kmetijstvom in podeželjem (na primer Euromontana, AREPO, ERIAFF itd.), veliko prispevajo k razvoju biogospodarstva. So pomembni mehanizmi za razvoj strategij in izmenjavo znanja na lokalni in regionalni ravni. Pogosto so tudi povezava med lokalno, regionalno in nacionalno ravnjo ter ravnjo EU;

| 38. | podpira pobude, kot je izjava bioregij iz Łódźa (1) (ki so jo na evropskem kongresu o biogospodarstvu v Łódźu leta 2016 podpisale regije iz srednje in vzhodne Evrope ter zainteresirane strani iz podjetij, akademskih krogov, nevladnih organizacij in kmetijstva), ter pozdravlja tesnejše medregionalno povezovanje bioregij, ki ga omogočajo čezmejne vrednostne verige in makroregionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

38.

podpira pobude, kot je izjava bioregij iz Łódźa (1) (ki so jo na evropskem kongresu o biogospodarstvu v Łódźu leta 2016 podpisale regije iz srednje in vzhodne Evrope ter zainteresirane strani iz podjetij, akademskih krogov, nevladnih organizacij in kmetijstva), ter pozdravlja tesnejše medregionalno povezovanje bioregij, ki ga omogočajo čezmejne vrednostne verige in makroregionalno sodelovanje;

| 39. | je prepričan, da je za razvoj gospodarstva, ki temelji na rabi biomase, potreben celosten pristop, ki združuje različna politična področja, in da je treba bolj podpreti grozde z globalnim potencialom, mreže in druge platforme, da se zagotovi prenos znanja in naveže dialog vzdolž vrednostnih verig; |
| --- | --- |

39.

je prepričan, da je za razvoj gospodarstva, ki temelji na rabi biomase, potreben celosten pristop, ki združuje različna politična področja, in da je treba bolj podpreti grozde z globalnim potencialom, mreže in druge platforme, da se zagotovi prenos znanja in naveže dialog vzdolž vrednostnih verig;

| 40. | meni, da je za spodbuditev biogospodarstva še vedno nujno izboljšati usklajevanje med različnimi političnimi in nacionalnimi ravnmi, zlasti je treba uskladiti pravne okvire. Trenutno so v 28 državah članicah v uporabi različna pravila za rabo biomase kot izhodišča za biogospodarske vrednostne verige. Ravno tako se mnogi biogospodarski končni izdelki v posameznih državah članicah EU različno obravnavajo. Po mnenju OR je treba zakonodajo uskladiti in poenostaviti v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

40.

meni, da je za spodbuditev biogospodarstva še vedno nujno izboljšati usklajevanje med različnimi političnimi in nacionalnimi ravnmi, zlasti je treba uskladiti pravne okvire. Trenutno so v 28 državah članicah v uporabi različna pravila za rabo biomase kot izhodišča za biogospodarske vrednostne verige. Ravno tako se mnogi biogospodarski končni izdelki v posameznih državah članicah EU različno obravnavajo. Po mnenju OR je treba zakonodajo uskladiti in poenostaviti v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti;

Raziskave in razvoj, usposabljanje

| 41. | poudarja, da je za razvoj biogospodarstva odločilno seznanjanje o trajnostni rabi biomase kot izhodišču za biogospodarsko vrednostno verigo. Pospešitev raziskav, razvoj novih izdelkov in njihovo uvajanje na trg so dolgotrajen proces, ki zahteva mnoge kadrovske in finančne vire; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je za razvoj biogospodarstva odločilno seznanjanje o trajnostni rabi biomase kot izhodišču za biogospodarsko vrednostno verigo. Pospešitev raziskav, razvoj novih izdelkov in njihovo uvajanje na trg so dolgotrajen proces, ki zahteva mnoge kadrovske in finančne vire;

| 42. | priporoča, da se še poveča podpora za raziskovalna omrežja in za sodelovanje med posameznimi akterji v različnih vrednostnih verigah, vključno z univerzami in raziskovalnimi ustanovami, ki niso del univerz. Potencial znanosti, proizvodnega sektorja in gospodarstva je treba tesneje povezati. Zlasti je treba okrepiti grozde na nacionalni in regionalni ravni, ki omogočajo prenos rezultatov inovacij na trg, to pa z razvojem mreže interakcij in sinergij med proizvajalci, raziskovalci, podjetniki, vlagatelji in oblikovalci politik; |
| --- | --- |

42.

priporoča, da se še poveča podpora za raziskovalna omrežja in za sodelovanje med posameznimi akterji v različnih vrednostnih verigah, vključno z univerzami in raziskovalnimi ustanovami, ki niso del univerz. Potencial znanosti, proizvodnega sektorja in gospodarstva je treba tesneje povezati. Zlasti je treba okrepiti grozde na nacionalni in regionalni ravni, ki omogočajo prenos rezultatov inovacij na trg, to pa z razvojem mreže interakcij in sinergij med proizvajalci, raziskovalci, podjetniki, vlagatelji in oblikovalci politik;

| 43. | se zavzema za pripravo obsežnega pregleda obstoječih pobud, ki so pomembne za biogospodarstvo. V regijah EU je treba vse bolj spodbujati financiranje pilotnih projektov ter demonstracijskih in proizvodnih zmogljivosti v tem sektorju, da bo mogoče doseči razvoj nizkoogljičnih proizvodnih in industrijskih procesov in omogočiti izmenjavo izkušenj in znanja. S to strategijo je treba preprečiti podvajanja, razvoj procesov in izdelkov pa mora postati bolj gospodaren; |
| --- | --- |

43.

se zavzema za pripravo obsežnega pregleda obstoječih pobud, ki so pomembne za biogospodarstvo. V regijah EU je treba vse bolj spodbujati financiranje pilotnih projektov ter demonstracijskih in proizvodnih zmogljivosti v tem sektorju, da bo mogoče doseči razvoj nizkoogljičnih proizvodnih in industrijskih procesov in omogočiti izmenjavo izkušenj in znanja. S to strategijo je treba preprečiti podvajanja, razvoj procesov in izdelkov pa mora postati bolj gospodaren;

| 44. | opozarja, da razvoj biogospodarstva zahteva spremembe v izobraževanju, ki mora postati bolj interdisciplinarno. Poleg tega je v učnih načrtih potreben večji poudarek na novih izobraževalnih smereh. |
| --- | --- |

44.

opozarja, da razvoj biogospodarstva zahteva spremembe v izobraževanju, ki mora postati bolj interdisciplinarno. Poleg tega je v učnih načrtih potreben večji poudarek na novih izobraževalnih smereh.

V Bruslju, 11. maja 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  https://media.wix.com/ugd/32bd65_afadb83292a0452fa58289575d1e5eaf.pdf

1

---

| 15.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 306/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 306/37

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Zdravje v mestih: skupna dobrina

(2017/C 306/08)

| Poročevalec: | Roberto Pella (IT/EPP), župan Valdenga |
| --- | --- |

Poročevalec:

Roberto Pella (IT/EPP), župan Valdenga

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

Splošne ugotovitve

| 1. | priznava, da je zdravje bistven element blaginje družbe in da se ta koncept v skladu z opredelitvijo Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) ne nanaša le na fizično preživetje ali odsotnost bolezni, temveč vključuje psihološke vidike ter naravne, okoljske, podnebne in bivalne pogoje ter delovno, ekonomsko, socialno in kulturno življenje; |
| --- | --- |

1.

priznava, da je zdravje bistven element blaginje družbe in da se ta koncept v skladu z opredelitvijo Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) ne nanaša le na fizično preživetje ali odsotnost bolezni, temveč vključuje psihološke vidike ter naravne, okoljske, podnebne in bivalne pogoje ter delovno, ekonomsko, socialno in kulturno življenje;

| 2. | poudarja, da imajo mesta zaradi urbanizacije pomembno vlogo pri spodbujanju zdravja, saj na mestnih območjih živi 70 % svetovnega prebivalstva; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da imajo mesta zaradi urbanizacije pomembno vlogo pri spodbujanju zdravja, saj na mestnih območjih živi 70 % svetovnega prebivalstva;

| 3. | poudarja, da so ukrepi, možnosti financiranja in prednostne naloge EU pogosto usmerjeni v večja mesta in da bi bilo treba več pozornosti nameniti pomembnemu kumulativnemu učinku malih in srednje velikih mest ter mest, ki imajo od 5 000 do 100 000 prebivalcev in v kakršnih živi več kot polovica prebivalcev EU (1), ter precejšnjim možnostim, ki jih imajo ta mesta za oblikovanje in izvajanje predpisov za izboljšanje javnega zdravja v EU; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so ukrepi, možnosti financiranja in prednostne naloge EU pogosto usmerjeni v večja mesta in da bi bilo treba več pozornosti nameniti pomembnemu kumulativnemu učinku malih in srednje velikih mest ter mest, ki imajo od 5 000 do 100 000 prebivalcev in v kakršnih živi več kot polovica prebivalcev EU (1), ter precejšnjim možnostim, ki jih imajo ta mesta za oblikovanje in izvajanje predpisov za izboljšanje javnega zdravja v EU;

| 4. | poudarja, da izraz „zdrava mesta“ (glej SZO) pomeni, da se neka skupnost zaveda pomena zdravja kot skupne dobrine, zato lahko spodbudi in vzpostavi jasne politike za zaščito in izboljšanje sedanjih oblik socialnega varstva, pa tudi preventivo za povečanje odpornosti in zdrave pričakovane življenjske dobe ter zmanjšanje tveganj pojava invalidnosti, hkrati pa spodbuja cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da izraz „zdrava mesta“ (glej SZO) pomeni, da se neka skupnost zaveda pomena zdravja kot skupne dobrine, zato lahko spodbudi in vzpostavi jasne politike za zaščito in izboljšanje sedanjih oblik socialnega varstva, pa tudi preventivo za povečanje odpornosti in zdrave pričakovane življenjske dobe ter zmanjšanje tveganj pojava invalidnosti, hkrati pa spodbuja cilje trajnostnega razvoja;

| 5. | ugotavlja, da so mnoga od 12 partnerstev, ki jih je leta 2016 sprožil amsterdamski pakt za izvajanje agende EU za mesta, povezana z zdravstvenimi vprašanji, vendar še nobeno partnerstvo ni bilo posebej posvečeno zdravju; obžaluje tudi, da agenda EU za mesta ne predvideva horizontalnega sodelovanja različnih upravnih ravni, da se v zgodnji fazi ocenijo posledice za zdravje; zato poziva, da se v agendo EU za mesta vključijo opredelitev zdravja, ocena zdravja in spodbujanje zdravja, hkrati pa poudari njen vpliv na zdravje; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da so mnoga od 12 partnerstev, ki jih je leta 2016 sprožil amsterdamski pakt za izvajanje agende EU za mesta, povezana z zdravstvenimi vprašanji, vendar še nobeno partnerstvo ni bilo posebej posvečeno zdravju; obžaluje tudi, da agenda EU za mesta ne predvideva horizontalnega sodelovanja različnih upravnih ravni, da se v zgodnji fazi ocenijo posledice za zdravje; zato poziva, da se v agendo EU za mesta vključijo opredelitev zdravja, ocena zdravja in spodbujanje zdravja, hkrati pa poudari njen vpliv na zdravje;

| 6. | ugotavlja, da je javno zdravje v pristojnosti držav in da je vloga EU v glavnem dopolnjevati politike držav članic, tako da pomaga vladam dosegati skupne cilje in ustvarjati ekonomijo obsega; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je javno zdravje v pristojnosti držav in da je vloga EU v glavnem dopolnjevati politike držav članic, tako da pomaga vladam dosegati skupne cilje in ustvarjati ekonomijo obsega;

| 7. | poudarja, da bi bilo treba preučiti in analizirati dejavnike zdravja, zlasti v zvezi z zdravjem v mestih, ter oceniti priložnosti in problematike, ki izhajajo iz daljšanja pričakovane življenjske dobe; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi bilo treba preučiti in analizirati dejavnike zdravja, zlasti v zvezi z zdravjem v mestih, ter oceniti priložnosti in problematike, ki izhajajo iz daljšanja pričakovane življenjske dobe;

| 8. | ugotavlja, da je treba ponovno pregledati mehanizme socialne zaščite na podlagi podatkov o različnih potrebah in razmerah različnih skupin prebivalstva, ki kažejo naraščanje števila starejših prebivalcev, v skladu z daljšanjem pričakovane življenjske dobe, pa tudi večanje neenakosti med družbenimi skupinami, ter zaradi sočasnega pojava priseljevanja, ki pomeni dodaten izziv za socialne in zdravstvene službe; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je treba ponovno pregledati mehanizme socialne zaščite na podlagi podatkov o različnih potrebah in razmerah različnih skupin prebivalstva, ki kažejo naraščanje števila starejših prebivalcev, v skladu z daljšanjem pričakovane življenjske dobe, pa tudi večanje neenakosti med družbenimi skupinami, ter zaradi sočasnega pojava priseljevanja, ki pomeni dodaten izziv za socialne in zdravstvene službe;

| 9. | meni, da lahko lokalne in regionalne uprave zagotavljajo pravično mrežo in sodelovalno upravljanje na več ravneh, da lahko institucije, podjetja, organizacije civilne družbe in državljani prispevajo k oblikovanju skupne, pravične in skladne zasnove urejanja mestnih območij; |
| --- | --- |

9.

meni, da lahko lokalne in regionalne uprave zagotavljajo pravično mrežo in sodelovalno upravljanje na več ravneh, da lahko institucije, podjetja, organizacije civilne družbe in državljani prispevajo k oblikovanju skupne, pravične in skladne zasnove urejanja mestnih območij;

| 10. | meni, da je mogoče predlagati in sprejeti instrumente za udejanjanje zdravja v mestih kot skupne dobrine na naslednjih prednostnih področjih javnega ukrepanja:






  — | urbanistično načrtovanje, |
| --- | --- | --- |

10.

meni, da je mogoče predlagati in sprejeti instrumente za udejanjanje zdravja v mestih kot skupne dobrine na naslednjih prednostnih področjih javnega ukrepanja:

—

urbanistično načrtovanje,

| — | mobilnost in promet, |
| --- | --- |

—

mobilnost in promet,

| — | okolje in zdrava prehrana, |
| --- | --- |

—

okolje in zdrava prehrana,

| — | šport, telesna dejavnost in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

šport, telesna dejavnost in izobraževanje,

| — | upravljanje; |
| --- | --- |

—

upravljanje;

Urbanistično načrtovanje

| 11. | poziva, da se zdravje in njegova opredelitev vključita v agendo EU za mesta ter s tem začne nova kultura skupnega načrtovanja, ki bi lahko prispevala k spodbujanju zdravja in zdravega okolja v okviru prostorskega načrtovanja; |
| --- | --- |

11.

poziva, da se zdravje in njegova opredelitev vključita v agendo EU za mesta ter s tem začne nova kultura skupnega načrtovanja, ki bi lahko prispevala k spodbujanju zdravja in zdravega okolja v okviru prostorskega načrtovanja;

| 12. | poziva lokalne oblasti, naj uporabijo pobudo Evropske komisije Inovativni ukrepi za mesta, ki ima v okviru ESRR proračun v višini 372 milijonov EUR za obdobje 2014–2020 (čeprav zdravje dejansko ni izrecno navedeno kot prednostno področje), da bi mestna območja dobila sredstva za preskušanje novih in še nepreverjenih rešitev pri soočanju z mestnimi izzivi in za razmislek o inovativnih ukrepih za spopadanje z določenimi lastnimi izzivi na področju zdravja; |
| --- | --- |

12.

poziva lokalne oblasti, naj uporabijo pobudo Evropske komisije Inovativni ukrepi za mesta, ki ima v okviru ESRR proračun v višini 372 milijonov EUR za obdobje 2014–2020 (čeprav zdravje dejansko ni izrecno navedeno kot prednostno področje), da bi mestna območja dobila sredstva za preskušanje novih in še nepreverjenih rešitev pri soočanju z mestnimi izzivi in za razmislek o inovativnih ukrepih za spopadanje z določenimi lastnimi izzivi na področju zdravja;

| 13. | poziva k izvajanju politik vključevanja v socialno-zdravstveno varstvo in izboljševanja socialnih, gospodarskih in okoljskih razmer v revnih ali prikrajšanih soseskah; |
| --- | --- |

13.

poziva k izvajanju politik vključevanja v socialno-zdravstveno varstvo in izboljševanja socialnih, gospodarskih in okoljskih razmer v revnih ali prikrajšanih soseskah;

| 14. | opozarja, da je treba poskrbeti za socialno varnost najšibkejših skupin, zlasti mater in otrok, ter skupin, katerih zdravje ogrožajo težave z duševnim zdravjem, bolezni ali invalidnost, saj je to prednostna naloga socialne kohezije v urbanem okolju, kjer poteka boj za odpravo socialno-ekonomskih razlik in naraščajočih neenakosti. Dejansko povezava zdravstvenih in socialnih kazalnikov (med katerimi so umrljivost na splošno, invalidnost in subjektivno zdravje) kaže, da so te neenakosti razvidne po stopnjah (Ginijev koeficient): na vsaki točki na socialni lestvici je raven zdravja nižja od tiste na stopnji višje in višja od tiste na stopnji nižje, kar pomeni, da se v želji, da bodo odzivi politike za odpravo tega pojava obrodili konsistentne rezultate za zdravje, ne smemo zadovoljiti s selektivnimi pristopi, osredotočenimi na posameznike z visokimi tveganji, temveč si je treba prizadevati za blažitev na vseh stopnjah; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je treba poskrbeti za socialno varnost najšibkejših skupin, zlasti mater in otrok, ter skupin, katerih zdravje ogrožajo težave z duševnim zdravjem, bolezni ali invalidnost, saj je to prednostna naloga socialne kohezije v urbanem okolju, kjer poteka boj za odpravo socialno-ekonomskih razlik in naraščajočih neenakosti. Dejansko povezava zdravstvenih in socialnih kazalnikov (med katerimi so umrljivost na splošno, invalidnost in subjektivno zdravje) kaže, da so te neenakosti razvidne po stopnjah (Ginijev koeficient): na vsaki točki na socialni lestvici je raven zdravja nižja od tiste na stopnji višje in višja od tiste na stopnji nižje, kar pomeni, da se v želji, da bodo odzivi politike za odpravo tega pojava obrodili konsistentne rezultate za zdravje, ne smemo zadovoljiti s selektivnimi pristopi, osredotočenimi na posameznike z visokimi tveganji, temveč si je treba prizadevati za blažitev na vseh stopnjah;

| 15. | meni, da je bistveno razviti politike za zagotavljanje zdravega aktivnega staranja, tako v smislu telesnega in duševnega dobrega počutja kot tudi v smislu družabnega življenja in odnosov, spodbujati pa je treba tudi sodelovanje pri rekreativnih dejavnostih v mestu ter vključevanje v medgeneracijske programe, tudi z namenom preprečevanja osamljenosti in samote; |
| --- | --- |

15.

meni, da je bistveno razviti politike za zagotavljanje zdravega aktivnega staranja, tako v smislu telesnega in duševnega dobrega počutja kot tudi v smislu družabnega življenja in odnosov, spodbujati pa je treba tudi sodelovanje pri rekreativnih dejavnostih v mestu ter vključevanje v medgeneracijske programe, tudi z namenom preprečevanja osamljenosti in samote;

| 16. | poudarja, da je treba okrepiti politike za spodbujanje zdravja, preventivo in socialno-zdravstveno vključevanje migrantov kot prednostno nalogo na področju socialnega vključevanja ter pri tem uporabiti tudi kulturne posrednike v mestu (npr. RE-HEALTH (2)) in posvetiti posebno pozornost žrtvam travmatičnih dogodkov, še posebej otrokom; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba okrepiti politike za spodbujanje zdravja, preventivo in socialno-zdravstveno vključevanje migrantov kot prednostno nalogo na področju socialnega vključevanja ter pri tem uporabiti tudi kulturne posrednike v mestu (npr. RE-HEALTH (2)) in posvetiti posebno pozornost žrtvam travmatičnih dogodkov, še posebej otrokom;

| 17. | predlaga, da se ocenijo potencialne koristi in stroški ustanovitve observatorijev za kazalnike zdravja v glavnih mestnih središčih, v skladu z usklajenimi evropskimi opredelitvami in metodologijami, oziroma informacijska središča (kontaktne točke za zdravje v vseh politikah), ki bi lokalnim in regionalnim oblastem nudila dostop do najboljše prakse, študij primerov, poročil, možnosti financiranja itd. na tem področju; |
| --- | --- |

17.

predlaga, da se ocenijo potencialne koristi in stroški ustanovitve observatorijev za kazalnike zdravja v glavnih mestnih središčih, v skladu z usklajenimi evropskimi opredelitvami in metodologijami, oziroma informacijska središča (kontaktne točke za zdravje v vseh politikah), ki bi lokalnim in regionalnim oblastem nudila dostop do najboljše prakse, študij primerov, poročil, možnosti financiranja itd. na tem področju;

| 18. | predlaga, da mesta, ki tega še nimajo, ocenijo potencialne koristi in stroške uvedbe upravitelja zdravega mesta: ta bi prepoznal potrebe, ki jih izraža mesto, in mesto vodil v procesu izboljšav, v sinergiji z lokalnimi upravami, katerih politike bi usklajeval in zagotavljal njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

18.

predlaga, da mesta, ki tega še nimajo, ocenijo potencialne koristi in stroške uvedbe upravitelja zdravega mesta: ta bi prepoznal potrebe, ki jih izraža mesto, in mesto vodil v procesu izboljšav, v sinergiji z lokalnimi upravami, katerih politike bi usklajeval in zagotavljal njihovo izvajanje;

| 19. | meni, da je treba pri pravilnem prostorskem načrtovanju za izboljšanje zdravja državljanov predvideti ne samo zelene površine in območja, ampak zagotoviti tudi splošno oceno ekosistema mest in regij; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba pri pravilnem prostorskem načrtovanju za izboljšanje zdravja državljanov predvideti ne samo zelene površine in območja, ampak zagotoviti tudi splošno oceno ekosistema mest in regij;

Mobilnost in promet

| 20. | poudarja pomen razvijanja lokalnih politik načrtovanja javnega prevoza v mestih, aktivnih oblik prevoza in mobilnosti v mestih, ki temelji na trajnosti in zdravju državljanov. V zvezi s tem opozarja na revidirani delovni program Obzorja 2020 za leti 2016–2017 za „pameten, okolju prijazen in integriran promet“ (s proračunom preko 6,3 milijarde EUR v obdobju 2014–2020) in zlasti njegovo poglavje o „mobilnosti v mestih“ ter oblikovalcem politik priporoča, naj raziščejo možnosti, ki jih program nudi za naložbe v njihove lokalne projekte mobilnosti; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomen razvijanja lokalnih politik načrtovanja javnega prevoza v mestih, aktivnih oblik prevoza in mobilnosti v mestih, ki temelji na trajnosti in zdravju državljanov. V zvezi s tem opozarja na revidirani delovni program Obzorja 2020 za leti 2016–2017 za „pameten, okolju prijazen in integriran promet“ (s proračunom preko 6,3 milijarde EUR v obdobju 2014–2020) in zlasti njegovo poglavje o „mobilnosti v mestih“ ter oblikovalcem politik priporoča, naj raziščejo možnosti, ki jih program nudi za naložbe v njihove lokalne projekte mobilnosti;

| 21. | ponovno poudarja svojo podporo načrtovanju trajnostne mobilnosti v mestih in spodbuja oblikovanje politik na področju prometa ter prostorskega načrtovanja in rabe zemljišč v skladu s hierarhijo trajnostne mobilnosti, ki daje prednost spodbudam in ukrepom za povečanje varnosti ter privlačnosti aktivnih premikov peš ali s kolesom ter spodbujanju večmodalnega javnega prevoza; zahteva, da se ga vključi v usklajevalno skupino evropske platforme za načrtovanje trajnostne mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

21.

ponovno poudarja svojo podporo načrtovanju trajnostne mobilnosti v mestih in spodbuja oblikovanje politik na področju prometa ter prostorskega načrtovanja in rabe zemljišč v skladu s hierarhijo trajnostne mobilnosti, ki daje prednost spodbudam in ukrepom za povečanje varnosti ter privlačnosti aktivnih premikov peš ali s kolesom ter spodbujanju večmodalnega javnega prevoza; zahteva, da se ga vključi v usklajevalno skupino evropske platforme za načrtovanje trajnostne mobilnosti v mestih;

| 22. | spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj podprejo evropske politike za pospeševanje uporabe zasebnih in javnih prevoznih sredstev na električni in elektrificiran pogon, ki bodo ljudi postopoma odvračali od rabe fosilnih goriv ter jih spodbujali k uporabi čistih goriv; |
| --- | --- |

22.

spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj podprejo evropske politike za pospeševanje uporabe zasebnih in javnih prevoznih sredstev na električni in elektrificiran pogon, ki bodo ljudi postopoma odvračali od rabe fosilnih goriv ter jih spodbujali k uporabi čistih goriv;

| 23. | opozarja, da lahko mesta postanejo zdrava le, če so trajnostna; poudarja, da so kakovost življenja in splošne okoljske razmere odvisne od stanja mestnega okolja, zato poudarja, da bo celosten in trajnosten pristop predpogoj za prihodnji razvoj mest (3); |
| --- | --- |

23.

opozarja, da lahko mesta postanejo zdrava le, če so trajnostna; poudarja, da so kakovost življenja in splošne okoljske razmere odvisne od stanja mestnega okolja, zato poudarja, da bo celosten in trajnosten pristop predpogoj za prihodnji razvoj mest (3);

| 24. | zahteva nove celovite prometne politike, da bi se lahko vsa mesta prilagodila najvišjim standardom dostopnosti in uporabnosti mestnih prostorov in storitev za invalide; |
| --- | --- |

24.

zahteva nove celovite prometne politike, da bi se lahko vsa mesta prilagodila najvišjim standardom dostopnosti in uporabnosti mestnih prostorov in storitev za invalide;

| 25. | poziva, naj se predvidijo dejavnosti ozaveščanja državljanov glede najučinkovitejših možnosti mobilnosti v mestih z ekonomskega in okoljskega vidika pa tudi z vidika učinka na njihovo zdravje; |
| --- | --- |

25.

poziva, naj se predvidijo dejavnosti ozaveščanja državljanov glede najučinkovitejših možnosti mobilnosti v mestih z ekonomskega in okoljskega vidika pa tudi z vidika učinka na njihovo zdravje;

| 26. | poziva Evropsko komisijo, naj uporabo trajnostnih sredstev vključi v revizijo meril za zelena javna naročila v EU v prometnem sektorju ali naj spodbuja razvoj instrumentov za tehnološke inovacije na področju prometa ter njihovo razširjanje v državah članicah; |
| --- | --- |

26.

poziva Evropsko komisijo, naj uporabo trajnostnih sredstev vključi v revizijo meril za zelena javna naročila v EU v prometnem sektorju ali naj spodbuja razvoj instrumentov za tehnološke inovacije na področju prometa ter njihovo razširjanje v državah članicah;

| 27. | je izredno naklonjen primerom dobre prakse, kot so: EVROPSKI TEDEN MOBILNOSTI – uveljavljena kampanja, ki se je začela leta 2002 in leta 2016 dosegla največjo udeležbo, saj je pri dejavnostih ozaveščanja, ki vsako leto potekajo med 16. in 22. septembrom, sodelovalo kar 2 427 mest; projekt PASTA (4) (angl. Physical Activity Through Sustainable Transport Approaches), ki ga financira EU – program, ki izrecno priznava povezavo med zdravjem in mobilnostjo v mestih; javno-zasebna partnerstva za razvijanje storitev za vozače; |
| --- | --- |

27.

je izredno naklonjen primerom dobre prakse, kot so: EVROPSKI TEDEN MOBILNOSTI – uveljavljena kampanja, ki se je začela leta 2002 in leta 2016 dosegla največjo udeležbo, saj je pri dejavnostih ozaveščanja, ki vsako leto potekajo med 16. in 22. septembrom, sodelovalo kar 2 427 mest; projekt PASTA (4) (angl. Physical Activity Through Sustainable Transport Approaches), ki ga financira EU – program, ki izrecno priznava povezavo med zdravjem in mobilnostjo v mestih; javno-zasebna partnerstva za razvijanje storitev za vozače;

| 28. | opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pravna pooblastila za opredeljevanje zaščitenih območij, podpiranje mrež EU Natura 2000 ter vključevanje vprašanj biotske raznovrstnosti v mestno in prostorsko načrtovanje, in izpostavlja vse večje število znanstvenih raziskav o tem, da lahko narava prispeva k premagovanju zdravstvenih in socialnih izzivov z blažitvijo učinkov podnebnih sprememb, spodbujanjem telesne aktivnosti in socialnega vključevanja ter zmanjševanjem stresa; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pravna pooblastila za opredeljevanje zaščitenih območij, podpiranje mrež EU Natura 2000 ter vključevanje vprašanj biotske raznovrstnosti v mestno in prostorsko načrtovanje, in izpostavlja vse večje število znanstvenih raziskav o tem, da lahko narava prispeva k premagovanju zdravstvenih in socialnih izzivov z blažitvijo učinkov podnebnih sprememb, spodbujanjem telesne aktivnosti in socialnega vključevanja ter zmanjševanjem stresa;

Okolje, bivališče in zdrava prehrana

| 29. | izraža zadovoljstvo s sklepom Evropske komisije z dne 7. decembra 2016, da se pripravi akcijski načrt za boljše izvajanje direktiv o pticah in habitatih in z njenim priznavanjem pomena celostnega upravljanja in načrtovanja mest pri doseganju ciljev ohranjanja biotske raznovrstnosti v EU (5); |
| --- | --- |

29.

izraža zadovoljstvo s sklepom Evropske komisije z dne 7. decembra 2016, da se pripravi akcijski načrt za boljše izvajanje direktiv o pticah in habitatih in z njenim priznavanjem pomena celostnega upravljanja in načrtovanja mest pri doseganju ciljev ohranjanja biotske raznovrstnosti v EU (5);

| 30. | ponovno poudarja svojo zahtevo in svoja prizadevanja za povečanje proračuna programa LIFE za naravo in biotsko raznovrstnost po letu 2020, ki je namenjen razvoju zelene infrastrukture in zelenih rešitev v mestih, priznanih za bistvene z vidika podnebnih sprememb ter ciljev glede podnebja in energije iz agende EU za obdobje 2020–2030, Pariškega sporazuma, agende OZN in Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo ter ciljev trajnostnega razvoja; s tega vidika poziva k močnejši podpori pobud na lokalni in regionalni ravni za prilagajanje na podnebne spremembe v evropskem mestnem okolju (6) v pripravah na 8. program za okolje 2020–2027; |
| --- | --- |

30.

ponovno poudarja svojo zahtevo in svoja prizadevanja za povečanje proračuna programa LIFE za naravo in biotsko raznovrstnost po letu 2020, ki je namenjen razvoju zelene infrastrukture in zelenih rešitev v mestih, priznanih za bistvene z vidika podnebnih sprememb ter ciljev glede podnebja in energije iz agende EU za obdobje 2020–2030, Pariškega sporazuma, agende OZN in Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo ter ciljev trajnostnega razvoja; s tega vidika poziva k močnejši podpori pobud na lokalni in regionalni ravni za prilagajanje na podnebne spremembe v evropskem mestnem okolju (6) v pripravah na 8. program za okolje 2020–2027;

| 31. | poziva k ukrepanju glede okoljskih in podnebnih dejavnikov, da se spodbudi zdravje v mestih. Projekti v teku dokazujejo vpliv mestnega okolja na razširjenost bolezni, kot so kardiovaskularne in dihalne bolezni, ter tudi debelost in sladkorna bolezen tipa 2; zato poziva k preučitvi stroškov/koristi nedejavnosti v zvezi z onesnaženostjo zraka in hrupom, ki vplivata na zdravje v mestih, da bi povečali ozaveščenost in izbrali gospodarsko najugodnejšo javno politiko (7); |
| --- | --- |

31.

poziva k ukrepanju glede okoljskih in podnebnih dejavnikov, da se spodbudi zdravje v mestih. Projekti v teku dokazujejo vpliv mestnega okolja na razširjenost bolezni, kot so kardiovaskularne in dihalne bolezni, ter tudi debelost in sladkorna bolezen tipa 2; zato poziva k preučitvi stroškov/koristi nedejavnosti v zvezi z onesnaženostjo zraka in hrupom, ki vplivata na zdravje v mestih, da bi povečali ozaveščenost in izbrali gospodarsko najugodnejšo javno politiko (7);

| 32. | podpira pobude, ki spodbujajo sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti s sektorjema zdravja in narave in katerih cilj je izboljšati zdravje in dobro počutje državljanov s povezovanjem državljanov z naravo, tako da se jim omogoči reden dostop do bližnjih naravnih območij, s spodbujanjem redne telesne aktivnosti in uporabo naravnih območij v terapevtske namene, ob siceršnjem medicinskem zdravljenju; |
| --- | --- |

32.

podpira pobude, ki spodbujajo sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti s sektorjema zdravja in narave in katerih cilj je izboljšati zdravje in dobro počutje državljanov s povezovanjem državljanov z naravo, tako da se jim omogoči reden dostop do bližnjih naravnih območij, s spodbujanjem redne telesne aktivnosti in uporabo naravnih območij v terapevtske namene, ob siceršnjem medicinskem zdravljenju;

| 33. | toplo pozdravlja dobre prakse, kot sta nagrada za zeleno prestolnico Evrope in evropska solidarnostna enota, ki se oblikuje in bo mladim Evropejcem omogočila, da neposredno prispevajo k upravljanju območij Natura 2000 s prostovoljnimi dejavnostmi: s tem se bodo približali naravi, povečala se bo njihova okoljska ozaveščenost, narava in biotska raznovrstnost pa bosta koristili njihovemu zdravju; |
| --- | --- |

33.

toplo pozdravlja dobre prakse, kot sta nagrada za zeleno prestolnico Evrope in evropska solidarnostna enota, ki se oblikuje in bo mladim Evropejcem omogočila, da neposredno prispevajo k upravljanju območij Natura 2000 s prostovoljnimi dejavnostmi: s tem se bodo približali naravi, povečala se bo njihova okoljska ozaveščenost, narava in biotska raznovrstnost pa bosta koristili njihovemu zdravju;

| 34. | poziva, naj se pri gradnji in vzdrževanju javnih stavb, kot so šole in vrtci, tudi v povezavi s kakovostjo zraka v zaprtih prostorih, upoštevajo pogoji bivanja in zdravstvena vprašanja, povezana z bivališčem, ter zdravje in varnost; |
| --- | --- |

34.

poziva, naj se pri gradnji in vzdrževanju javnih stavb, kot so šole in vrtci, tudi v povezavi s kakovostjo zraka v zaprtih prostorih, upoštevajo pogoji bivanja in zdravstvena vprašanja, povezana z bivališčem, ter zdravje in varnost;

| 35. | priporoča, da se kar največ pozornosti nameni zdravi prehrani in da se sprejmejo natančne smernice, v katerih so upoštevane različne okoliščine in različne ciljne skupine prebivalstva (šolski jedilniki, jedilniki v podjetjih, primerne socialne menze). V zvezi s tem pozdravlja objavo tehničnega poročila o javnih naročilih za nudenje zdrave prehrane v šolah ter priporoča vsem lokalnim in regionalnim oblastem, ki nabavljajo hrano in s hrano povezane storitve v šolah ali zanje, naj se oprejo na ta dokument, da bodo lažje vnesle prehranske in zdravstvene zahteve v pogoje javnih naročil za prehranske storitve; |
| --- | --- |

35.

priporoča, da se kar največ pozornosti nameni zdravi prehrani in da se sprejmejo natančne smernice, v katerih so upoštevane različne okoliščine in različne ciljne skupine prebivalstva (šolski jedilniki, jedilniki v podjetjih, primerne socialne menze). V zvezi s tem pozdravlja objavo tehničnega poročila o javnih naročilih za nudenje zdrave prehrane v šolah ter priporoča vsem lokalnim in regionalnim oblastem, ki nabavljajo hrano in s hrano povezane storitve v šolah ali zanje, naj se oprejo na ta dokument, da bodo lažje vnesle prehranske in zdravstvene zahteve v pogoje javnih naročil za prehranske storitve;

| 36. | priporoča spodbujanje politik za nagrajevanje odgovornega ravnanja do okolja v proizvodnem sektorju, namenjenih proizvajalcem in izdelkom, vključno s sektorjem odpadkov; |
| --- | --- |

36.

priporoča spodbujanje politik za nagrajevanje odgovornega ravnanja do okolja v proizvodnem sektorju, namenjenih proizvajalcem in izdelkom, vključno s sektorjem odpadkov;

| 37. | priporoča, da se posebna pozornost posveti preprečevanju prehranskih motenj in škodljivemu uživanju alkohola in tobaka ter drugim odvisnostim ter da se predlagajo konkretne rešitve na lokalni in regionalni ravni, ne samo s spodbujanjem inovativnih in visokokakovostnih raziskav, razširjanjem dokaznih elementov in podatkov, ob siceršnjem presojanju predpisanih ukrepov, ampak tudi s sprejemanjem politik za nadzor in preventivo v javnih prostorih in na javnih površinah; |
| --- | --- |

37.

priporoča, da se posebna pozornost posveti preprečevanju prehranskih motenj in škodljivemu uživanju alkohola in tobaka ter drugim odvisnostim ter da se predlagajo konkretne rešitve na lokalni in regionalni ravni, ne samo s spodbujanjem inovativnih in visokokakovostnih raziskav, razširjanjem dokaznih elementov in podatkov, ob siceršnjem presojanju predpisanih ukrepov, ampak tudi s sprejemanjem politik za nadzor in preventivo v javnih prostorih in na javnih površinah;

Šport, telesna dejavnost in izobraževanje

| 38. | poudarja, da je telesna dejavnost eden od najučinkovitejših načinov preprečevanja nenalezljivih bolezni, boja proti debelosti in ohranjanja zdravega načina življenja; glede na vse več dokazov o pozitivnem učinku rekreacije na duševno zdravje in kognitivne procese, poziva lokalne in regionalne oblasti k zbiranju in izmenjavi primerov dobre prakse, da bi se navdihovale, se učile in vodile; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je telesna dejavnost eden od najučinkovitejših načinov preprečevanja nenalezljivih bolezni, boja proti debelosti in ohranjanja zdravega načina življenja; glede na vse več dokazov o pozitivnem učinku rekreacije na duševno zdravje in kognitivne procese, poziva lokalne in regionalne oblasti k zbiranju in izmenjavi primerov dobre prakse, da bi se navdihovale, se učile in vodile;

| 39. | poziva Evropsko komisijo, naj okrepi vlogo občin in regij pri izboljševanju politik na področju zdravju koristnih telesnih dejavnosti (angl. Health-Enhancing Physical Activity – HEPA), ki spodbujajo kulturo telesne dejavnosti na vseh področjih človeškega življenja, od šole do delovnih okolij, prostega časa in prevozov, in so odgovor na nedavne pozive Sveta in Parlamenta k sprejetju pobud za promocijo zdravega načina življenja; |
| --- | --- |

39.

poziva Evropsko komisijo, naj okrepi vlogo občin in regij pri izboljševanju politik na področju zdravju koristnih telesnih dejavnosti (angl. Health-Enhancing Physical Activity – HEPA), ki spodbujajo kulturo telesne dejavnosti na vseh področjih človeškega življenja, od šole do delovnih okolij, prostega časa in prevozov, in so odgovor na nedavne pozive Sveta in Parlamenta k sprejetju pobud za promocijo zdravega načina življenja;

| 40. | znova opozarja, da je treba spodbujati usposabljanje in krepitev zmogljivosti na področju zdravja v krajih, namenjenih izobraževanju, saj je zdravstveno izobraževanje v šolah lahko učinkovito pri zmanjševanju obnašanja, ki pomeni tveganje za zdravje mladih; |
| --- | --- |

40.

znova opozarja, da je treba spodbujati usposabljanje in krepitev zmogljivosti na področju zdravja v krajih, namenjenih izobraževanju, saj je zdravstveno izobraževanje v šolah lahko učinkovito pri zmanjševanju obnašanja, ki pomeni tveganje za zdravje mladih;

| 41. | podpira vsebino prvega poročila o izvajanju priporočila Sveta o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti v različnih sektorjih, ki ga je sprejela Evropska komisija in ga objavila decembra 2016 (8), in Evropski komisiji priporoča, da si za cilj določi znižanje stroškov telesne nedejavnosti, ki v 28 državah EU (9) znašajo več kot 80 milijard EUR letno, in sicer z večjim spodbujanjem telesne dejavnosti ter preprečevanjem nedejavnosti. Poleg tega mora podpreti razvoj kazalnikov za spremljanje uspeha na lokalni in regionalni ravni, pa tudi na ravni Unije; |
| --- | --- |

41.

podpira vsebino prvega poročila o izvajanju priporočila Sveta o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti v različnih sektorjih, ki ga je sprejela Evropska komisija in ga objavila decembra 2016 (8), in Evropski komisiji priporoča, da si za cilj določi znižanje stroškov telesne nedejavnosti, ki v 28 državah EU (9) znašajo več kot 80 milijard EUR letno, in sicer z večjim spodbujanjem telesne dejavnosti ter preprečevanjem nedejavnosti. Poleg tega mora podpreti razvoj kazalnikov za spremljanje uspeha na lokalni in regionalni ravni, pa tudi na ravni Unije;

| 42. | je izredno naklonjen dobrim praksam na lokalni ravni in spodbuja razširjanje teh praks, kot so ustvarjanje pogojev za povečanje števila kolesarskih stez in pešpoti za tek in hojo, poleg urbane mobilnosti z zagotovljeno varnostjo, pretvorba javnih zelenih površnih v telovadnice na prostem, povečanje količine in kakovosti šolskih ur, posvečenih športni vzgoji za vse, koriščenje šolske športne infrastrukture za drugo prebivalstvo ob urah, ko ni pouka, ter podpira pobude, kot so letna razglasitev evropskih prestolnic ali mest športa, kar je dogodek, ki ga usklajuje združenje evropskih prestolnic in mest športa (ACES Evropa), evropski teden športa, ki v letu 2017 poteka pod geslom „Šport in zdravje“, program Erasmus+ Šport in učinkovitejšo promocijo zdravju koristnih telesnih dejavnosti (HEPA); |
| --- | --- |

42.

je izredno naklonjen dobrim praksam na lokalni ravni in spodbuja razširjanje teh praks, kot so ustvarjanje pogojev za povečanje števila kolesarskih stez in pešpoti za tek in hojo, poleg urbane mobilnosti z zagotovljeno varnostjo, pretvorba javnih zelenih površnih v telovadnice na prostem, povečanje količine in kakovosti šolskih ur, posvečenih športni vzgoji za vse, koriščenje šolske športne infrastrukture za drugo prebivalstvo ob urah, ko ni pouka, ter podpira pobude, kot so letna razglasitev evropskih prestolnic ali mest športa, kar je dogodek, ki ga usklajuje združenje evropskih prestolnic in mest športa (ACES Evropa), evropski teden športa, ki v letu 2017 poteka pod geslom „Šport in zdravje“, program Erasmus+ Šport in učinkovitejšo promocijo zdravju koristnih telesnih dejavnosti (HEPA);

| 43. | priznava hude učinke finančne in gospodarske krize na zmožnost javnih sistemov zdravstvenega varstva, da nudijo ustrezne storitve, pri čemer je treba upoštevati še vse večje povpraševanje, med drugim zaradi starajočega se prebivalstva; spominja, da je IKT lahko močno orodje za ohranjanje stroškovno učinkovitega in visokokakovostnega zdravstvenega varstva, saj ljudem vseh starosti tako na mestnih kot podeželskih območjih omogoča boljšo skrb za zdravje in kakovost življenja; |
| --- | --- |

43.

priznava hude učinke finančne in gospodarske krize na zmožnost javnih sistemov zdravstvenega varstva, da nudijo ustrezne storitve, pri čemer je treba upoštevati še vse večje povpraševanje, med drugim zaradi starajočega se prebivalstva; spominja, da je IKT lahko močno orodje za ohranjanje stroškovno učinkovitega in visokokakovostnega zdravstvenega varstva, saj ljudem vseh starosti tako na mestnih kot podeželskih območjih omogoča boljšo skrb za zdravje in kakovost življenja;

Upravljanje

| 44. | predlaga, da skupaj z Evropsko komisijo preuči konkretne možnosti, da bi regionalne in lokalne oblasti povabili k sodelovanju v mrežah, kot so pametna mesta in Konvencija županov, ali v mrežah za preventivo in spodbujanje zdravja, ki jih promovira Svetovna zdravstvena organizacija (WHO Healthy Cities Network, WHO Healthy Ageing Task Force, WHO Age-Friendly Cities Project, WHO Regions for Health Network, Schools for Health in Europe Network itd.), na področjih delovanja, kot so biotska raznovrstnost in raba zemljišč, ravnanje z odpadki in upravljanje voda ter onesnaževanje zraka, ki so bistvenega pomena za vodilno pobudo Evropa, gospodarna z viri (10); |
| --- | --- |

44.

predlaga, da skupaj z Evropsko komisijo preuči konkretne možnosti, da bi regionalne in lokalne oblasti povabili k sodelovanju v mrežah, kot so pametna mesta in Konvencija županov, ali v mrežah za preventivo in spodbujanje zdravja, ki jih promovira Svetovna zdravstvena organizacija (WHO Healthy Cities Network, WHO Healthy Ageing Task Force, WHO Age-Friendly Cities Project, WHO Regions for Health Network, Schools for Health in Europe Network itd.), na področjih delovanja, kot so biotska raznovrstnost in raba zemljišč, ravnanje z odpadki in upravljanje voda ter onesnaževanje zraka, ki so bistvenega pomena za vodilno pobudo Evropa, gospodarna z viri (10);

| 45. | poziva k večjemu spodbujanju lokalnih pobud za obveščanje in vključevanje državljanov v programe začetne preventive, s poudarkom na civilizacijskih, kroničnih, prenosljivih in neprenosljivih boleznih, ki danes najbolj ogrožajo zdravje in razvoj človeka; poziva k podpori znanstveno preskušenih programov sekundarne preventive za državljane s skupnimi prizadevanji institucij in izobraževalnih ustanov; |
| --- | --- |

45.

poziva k večjemu spodbujanju lokalnih pobud za obveščanje in vključevanje državljanov v programe začetne preventive, s poudarkom na civilizacijskih, kroničnih, prenosljivih in neprenosljivih boleznih, ki danes najbolj ogrožajo zdravje in razvoj človeka; poziva k podpori znanstveno preskušenih programov sekundarne preventive za državljane s skupnimi prizadevanji institucij in izobraževalnih ustanov;

| 46. | poziva k vzpostavljanju močnih zavezništev med občinami, univerzami, zdravstvenimi podjetji, raziskovalnimi središči, podjetji, strokovnjaki, dobrodelnimi združenji in organizacijami skupnosti pri preučevanju in spremljanju kazalnikov zdravja državljanov na mestni ravni, da bi vzpostavili učinkovitejše in bolj odzivno upravljanje na več ravneh ter izboljšali zdravstveno politiko; |
| --- | --- |

46.

poziva k vzpostavljanju močnih zavezništev med občinami, univerzami, zdravstvenimi podjetji, raziskovalnimi središči, podjetji, strokovnjaki, dobrodelnimi združenji in organizacijami skupnosti pri preučevanju in spremljanju kazalnikov zdravja državljanov na mestni ravni, da bi vzpostavili učinkovitejše in bolj odzivno upravljanje na več ravneh ter izboljšali zdravstveno politiko;

| 47. | poudarja, da je odgovornost vseh ravni oblasti in tudi državljanov, da pomembno prispevajo k zmanjševanju učinka prenosljivih bolezni s pospeševanjem in spodbujanjem načrtov cepljenja, preventive in zdravega načina življenja ter preučujejo mestna okolja, v katerih je mogoče najlažje obveščati in motivirati državljane (kraji zdravljenja, delovna mesta, rekreativni prostori, športne strukture in virtualni prostori, kot so referenčna spletna mesta samih uprav); |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je odgovornost vseh ravni oblasti in tudi državljanov, da pomembno prispevajo k zmanjševanju učinka prenosljivih bolezni s pospeševanjem in spodbujanjem načrtov cepljenja, preventive in zdravega načina življenja ter preučujejo mestna okolja, v katerih je mogoče najlažje obveščati in motivirati državljane (kraji zdravljenja, delovna mesta, rekreativni prostori, športne strukture in virtualni prostori, kot so referenčna spletna mesta samih uprav);

| 48. | poudarja, da je bilo doslej izvedenih malo ocen učinka krožnega gospodarstva na zdravje. V zvezi z izvajanjem svežnja Evropske komisije o krožnem gospodarstvu in nadaljnjim delom glede tega ter z nacionalnimi projekti za spodbujanje krožnega gospodarstva bi bilo treba izvesti podrobnejšo oceno posledic za zdravje in okrepiti dialog med organi, odgovornimi za ravnanje z odpadki, varstvo okolja in varovanje zdravja (npr. o uporabi odpadkov pri gradnji nasipov ali o ponovni uporabi vode); |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je bilo doslej izvedenih malo ocen učinka krožnega gospodarstva na zdravje. V zvezi z izvajanjem svežnja Evropske komisije o krožnem gospodarstvu in nadaljnjim delom glede tega ter z nacionalnimi projekti za spodbujanje krožnega gospodarstva bi bilo treba izvesti podrobnejšo oceno posledic za zdravje in okrepiti dialog med organi, odgovornimi za ravnanje z odpadki, varstvo okolja in varovanje zdravja (npr. o uporabi odpadkov pri gradnji nasipov ali o ponovni uporabi vode);

| 49. | priporoča, naj se v lokalne in regionalne strategije vključi tudi spodbujanje dobrega počutja in zdravja, da bo to mogoče bolje upoštevati pri sprejemanju odločitev v različnih panogah. Izvajanje bi lahko spremljali s spletnimi poročili o dobrem počutju na podlagi kazalnikov, določenih na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

49.

priporoča, naj se v lokalne in regionalne strategije vključi tudi spodbujanje dobrega počutja in zdravja, da bo to mogoče bolje upoštevati pri sprejemanju odločitev v različnih panogah. Izvajanje bi lahko spremljali s spletnimi poročili o dobrem počutju na podlagi kazalnikov, določenih na nacionalni ravni.

V Bruslju, 11. maja 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  CDR 7987/2013.

1

(2)  V sodelovanju z Mednarodno organizacijo za migracije, re-health.eea.iom.int.

2

(3)  COR 07987/2013.

3

(4)  http://pastaproject.eu/home/.

4

(5)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEX-16-4308_en.htm: „Akcijski načrt bo zajemal vrsto konkretnih ukrepov, kot so redni sestanki z župani in drugimi lokalnimi oblastmi, s ciljem ocenjevati izzive na področju izvajanja in pomagati državam članicam pri sprejemanju potrebnih korektivnih ukrepov. Poleg tega bo načrt v partnerstvu z državami članicami in ustreznimi zainteresiranimi stranmi opredelil ustrezne smernice za izvajanje za regionalne akterje, zmanjšal nepotrebne obremenitve in pravdanja ter spodbudil nacionalna in regionalna vlaganja v biotsko raznovrstnost. Odbor regij bo tesno vključen v spremljanje današnje usmerjevalne razprave.“

5

(6)  Vmesna ocena programa LIFE (Ref.: COR-2016-04126).

6

(7)  Za novo strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam – celostni pristop (Ref.: COR-2016-02430).

7

(8)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?qid=1483950644221&uri=CELEX:52016DC0768.

8

(9)  Glej študijo ISCA/CEBR v okviru projekta PASS o stanju telesne dejavnosti v Evropi (iz leta 2015) z naslovom Narrative review: the state of physical activity in Europe, str. 37; povezava: fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387.

9

Narrative review: the state of physical activity in Europe

(10)  Ref.: CdR140/2011.

10

---

| 15.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 306/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 306/43

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Strategija širitve EU za leti 2016 in 2017

(2017/C 306/09)

| Poročevalec: | Rait Pihelgas (EE/ALDE), župan Amble |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2016
  COM(2016) 715 final
  Strategija širitve EU za leti 2016 in 2017 |

Poročevalec:

Rait Pihelgas (EE/ALDE), župan Amble

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2016

COM(2016) 715 final

Strategija širitve EU za leti 2016 in 2017

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

Splošne ugotovitve

| 1. | ugotavlja, da sta strategija širitve in pristop novih držav k EU jamstvo za uresničitev politike EU in za uspešnost celotne Evrope, ter potrjuje, da je širitev najmočnejše zunanjepolitično orodje EU; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da sta strategija širitve in pristop novih držav k EU jamstvo za uresničitev politike EU in za uspešnost celotne Evrope, ter potrjuje, da je širitev najmočnejše zunanjepolitično orodje EU;

| 2. | ugotavlja, da je vizija sedanje Evropske komisije – tj. da med njenim mandatom (2014–2019) ne bo nove širitve Evropske unije, proces širitve, ki že poteka, pa se nadaljuje – dosegla točko, na kateri so vsebinski pogovori o širitvi s Turčijo iz različnih političnih razlogov zamrznjeni. Ob istem času so države Zahodnega Balkana, ki jih obkrožajo države članice EU, začele neposredno sodelovati pri politikah Evropske komisije, saj so poleg procesa širitve tesno vključene v migracijsko politiko EU (zahodnobalkanska pot) in s tem povezana politična področja, med drugim v zvezi z varnostjo; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je vizija sedanje Evropske komisije – tj. da med njenim mandatom (2014–2019) ne bo nove širitve Evropske unije, proces širitve, ki že poteka, pa se nadaljuje – dosegla točko, na kateri so vsebinski pogovori o širitvi s Turčijo iz različnih političnih razlogov zamrznjeni. Ob istem času so države Zahodnega Balkana, ki jih obkrožajo države članice EU, začele neposredno sodelovati pri politikah Evropske komisije, saj so poleg procesa širitve tesno vključene v migracijsko politiko EU (zahodnobalkanska pot) in s tem povezana politična področja, med drugim v zvezi z varnostjo;

| 3. | ugotavlja, da so se države Zahodnega Balkana, ki si želijo pridružiti EU, v sodelovanju z institucijami EU konstruktivno lotile izzivov (kamor sodijo tudi okrepljeni zunanji poskusi, da bi spremenili njihovo evropsko usmeritev), in pozdravlja njihovo pripravljenost, da pomagajo pri reševanju problemov, povezanih s priseljevanjem in varnostjo, s katerimi se sooča Evropska unija; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da so se države Zahodnega Balkana, ki si želijo pridružiti EU, v sodelovanju z institucijami EU konstruktivno lotile izzivov (kamor sodijo tudi okrepljeni zunanji poskusi, da bi spremenili njihovo evropsko usmeritev), in pozdravlja njihovo pripravljenost, da pomagajo pri reševanju problemov, povezanih s priseljevanjem in varnostjo, s katerimi se sooča Evropska unija;

| 4. | poudarja, da novi delovni odnosi med Evropsko komisijo in državami Zahodnega Balkana zahtevajo odgovornost, ko gre za izpolnjevanje zavez in pogojev za širitev EU; poudarja, da morajo pogajanja temeljiti na objektivni oceni pripravljenosti in napredka držav kandidatk pri izpolnjevanju političnih in ekonomskih meril ter da se pogojev med procesom ne sme spreminjati, da bi jih prilagodili posebnostim ene ali druge pogodbene strani; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da novi delovni odnosi med Evropsko komisijo in državami Zahodnega Balkana zahtevajo odgovornost, ko gre za izpolnjevanje zavez in pogojev za širitev EU; poudarja, da morajo pogajanja temeljiti na objektivni oceni pripravljenosti in napredka držav kandidatk pri izpolnjevanju političnih in ekonomskih meril ter da se pogojev med procesom ne sme spreminjati, da bi jih prilagodili posebnostim ene ali druge pogodbene strani;

| 5. | meni, da je treba rezultate in napredek držav kandidatk in potencialnih kandidatk v procesu širitve javno obravnavati kot dokaz, da je članstvo v Evropski uniji še naprej odprto za vse, ki želijo doseči enake cilje in imajo enake vrednote; |
| --- | --- |

5.

meni, da je treba rezultate in napredek držav kandidatk in potencialnih kandidatk v procesu širitve javno obravnavati kot dokaz, da je članstvo v Evropski uniji še naprej odprto za vse, ki želijo doseči enake cilje in imajo enake vrednote;

| 6. | pozdravlja sklicevanje Komisije na ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti; kljub temu poudarja, da se je treba v sporočilih in poročilih učinkoviteje in podrobneje osredotočiti na lokalno in regionalno upravljanje, tudi kadar o tem ni posebnega poglavja v pravnem redu ali kadar ni uveljavljenega modela EU za decentralizacijo in upravljanje na več ravneh; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja sklicevanje Komisije na ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti; kljub temu poudarja, da se je treba v sporočilih in poročilih učinkoviteje in podrobneje osredotočiti na lokalno in regionalno upravljanje, tudi kadar o tem ni posebnega poglavja v pravnem redu ali kadar ni uveljavljenega modela EU za decentralizacijo in upravljanje na več ravneh;

| 7. | ugotavlja, da je treba tematiko širitve EU zaradi novih globalnih izzivov in daljnosežnih sprememb v mednarodnem okolju, do katerih prihaja ravno v neposredni bližini držav Zahodnega Balkana, redno in javno obravnavati (na srečanjih, konferencah ipd.) na regionalni, pa tudi vseevropski ravni, da bo evropska perspektiva teh držav še naprej na dnevnem redu; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je treba tematiko širitve EU zaradi novih globalnih izzivov in daljnosežnih sprememb v mednarodnem okolju, do katerih prihaja ravno v neposredni bližini držav Zahodnega Balkana, redno in javno obravnavati (na srečanjih, konferencah ipd.) na regionalni, pa tudi vseevropski ravni, da bo evropska perspektiva teh držav še naprej na dnevnem redu;

| 8. | meni, da je treba – tako kot pri odločitvah Komisije, ki se nanašajo neposredno na EU – tudi v razpravah in pri odločitvah v zvezi s strategijo širitve izrecno izpostaviti možnosti, ki jih imajo mladi. Tako se novim generacijam posreduje sporočilo, da naš sedanji in prihodnji dom – Evropska unija – vsem mladim zagotavlja možnosti za izobraževanje, kulturo in zaposlitev; |
| --- | --- |

8.

meni, da je treba – tako kot pri odločitvah Komisije, ki se nanašajo neposredno na EU – tudi v razpravah in pri odločitvah v zvezi s strategijo širitve izrecno izpostaviti možnosti, ki jih imajo mladi. Tako se novim generacijam posreduje sporočilo, da naš sedanji in prihodnji dom – Evropska unija – vsem mladim zagotavlja možnosti za izobraževanje, kulturo in zaposlitev;

| 9. | pozdravlja sklep o ustanovitvi pisarne za regionalno mladinsko sodelovanje, ki je bil sprejet na vrhu v Parizu 4. julija 2016, in odprtje te pisarne. Zavzema se za to, da se v to pobudo vključijo tudi uradi za mladino iz novih in uspešnih držav članic; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja sklep o ustanovitvi pisarne za regionalno mladinsko sodelovanje, ki je bil sprejet na vrhu v Parizu 4. julija 2016, in odprtje te pisarne. Zavzema se za to, da se v to pobudo vključijo tudi uradi za mladino iz novih in uspešnih držav članic;

| 10. | izrecno podpira pripravo letnih programov ekonomskih reform in na podlagi izkušenj na tem področju priporoča, da pri pripravi proračunskih načrtov in projektov sodelujejo lokalne in regionalne oblasti, pa tudi državljani, saj je ravno na tej ravni vidno, ali so programi učinkoviti in uspešni; |
| --- | --- |

10.

izrecno podpira pripravo letnih programov ekonomskih reform in na podlagi izkušenj na tem področju priporoča, da pri pripravi proračunskih načrtov in projektov sodelujejo lokalne in regionalne oblasti, pa tudi državljani, saj je ravno na tej ravni vidno, ali so programi učinkoviti in uspešni;

| 11. | poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v politiki komuniciranja o širitvenem procesu na splošno, saj je zanj mogoče zagotoviti široko javno podporo, če je celotna družba seznanjena s potencialnimi koristmi širitve; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v politiki komuniciranja o širitvenem procesu na splošno, saj je zanj mogoče zagotoviti široko javno podporo, če je celotna družba seznanjena s potencialnimi koristmi širitve;

Pravna država in temeljne pravice

| 12. | ugotavlja, da so pravna država, uveljavljene temeljne pravice ter pravična in pregledna politika temeljni pogoji za širitev. Od držav kandidatk in potencialnih kandidatk pričakuje odločna prizadevanja za dosego teh ciljev; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so pravna država, uveljavljene temeljne pravice ter pravična in pregledna politika temeljni pogoji za širitev. Od držav kandidatk in potencialnih kandidatk pričakuje odločna prizadevanja za dosego teh ciljev;

| 13. | podpira osredotočenost širitvene strategije na načelo „najprej temeljne prvine“; na ta način naj bi v vseh državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah pospešili napredek pri vzpostavljanju pravne države in pravosodnega sistema, spoštovanju temeljnih pravic, svobode in varnosti, zaščiti manjšin ter enakopravnosti med spoloma. Odbor opozarja na pomen sodelovanja v okviru Sveta Evrope in z njim ter z njegovim Kongresom lokalnih in regionalnih oblasti na področju temeljnih pravic, pravne države in lokalne demokracije; |
| --- | --- |

13.

podpira osredotočenost širitvene strategije na načelo „najprej temeljne prvine“; na ta način naj bi v vseh državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah pospešili napredek pri vzpostavljanju pravne države in pravosodnega sistema, spoštovanju temeljnih pravic, svobode in varnosti, zaščiti manjšin ter enakopravnosti med spoloma. Odbor opozarja na pomen sodelovanja v okviru Sveta Evrope in z njim ter z njegovim Kongresom lokalnih in regionalnih oblasti na področju temeljnih pravic, pravne države in lokalne demokracije;

| 14. | pozdravlja osredotočenje na svobodo izražanja, vendar poudarja, da je hkrati potrebna višja splošna politična kultura; najboljše jamstvo za napredek na tem področju je zgledno obnašanje nosilcev političnega odločanja, zlasti na lokalni in regionalni ravni (opustitev konfrontacij in provokacij s sosedi, izogibanje negativnim izjavam, dovzetnost za vprašanja pomoči potrebnih in prikrajšanih skupin prebivalstva, upoštevanje položaja manjšin ipd.); |
| --- | --- |

14.

pozdravlja osredotočenje na svobodo izražanja, vendar poudarja, da je hkrati potrebna višja splošna politična kultura; najboljše jamstvo za napredek na tem področju je zgledno obnašanje nosilcev političnega odločanja, zlasti na lokalni in regionalni ravni (opustitev konfrontacij in provokacij s sosedi, izogibanje negativnim izjavam, dovzetnost za vprašanja pomoči potrebnih in prikrajšanih skupin prebivalstva, upoštevanje položaja manjšin ipd.);

| 15. | meni, da je svoboda tiska bistvena za pluralistično in demokratično družbo. Lastniška struktura medijev je resen problem. Dejansko bo težko doseči politično nevtralno in pregledno upravljanje ter na splošno spodbujati demokracijo, če se državljanom ne zagotovi pravica do dostopa do neodvisnih informacij; |
| --- | --- |

15.

meni, da je svoboda tiska bistvena za pluralistično in demokratično družbo. Lastniška struktura medijev je resen problem. Dejansko bo težko doseči politično nevtralno in pregledno upravljanje ter na splošno spodbujati demokracijo, če se državljanom ne zagotovi pravica do dostopa do neodvisnih informacij;

| 16. | pozdravlja ustanovitev Agencije za boj proti korupciji v Črni gori, kar je zgled za vse države v regiji, in poudarja, kako pomemben je boj proti korupciji v javnem in zasebnem sektorju in na vseh ravneh upravljanja ter družbe; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja ustanovitev Agencije za boj proti korupciji v Črni gori, kar je zgled za vse države v regiji, in poudarja, kako pomemben je boj proti korupciji v javnem in zasebnem sektorju in na vseh ravneh upravljanja ter družbe;

| 17. | poudarja, da se je treba boriti proti rasizmu, ksenofobiji, ekstremizmu, radikalizaciji in terorizmu, saj postavljajo pod vprašaj vrednote in pravice vseh ljudi. Pri tem je pomembno preventivno delo z mladimi, da bodo razumeli, da se države članice EU trudijo, da bi jim zagotovile varen svet z dobrimi možnostmi za izobraževanje in zaposlitev; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da se je treba boriti proti rasizmu, ksenofobiji, ekstremizmu, radikalizaciji in terorizmu, saj postavljajo pod vprašaj vrednote in pravice vseh ljudi. Pri tem je pomembno preventivno delo z mladimi, da bodo razumeli, da se države članice EU trudijo, da bi jim zagotovile varen svet z dobrimi možnostmi za izobraževanje in zaposlitev;

Gospodarski razvoj in povezljivost

| 18. | pozdravlja podporo in vire za države kandidatke in potencialne kandidatke, vendar mora biti pomoč zadostna, njena uporaba in upravljanje pa učinkovita in pregledna; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja podporo in vire za države kandidatke in potencialne kandidatke, vendar mora biti pomoč zadostna, njena uporaba in upravljanje pa učinkovita in pregledna;

| 19. | pozdravlja dejstvo, da so v ospredju agenda o povezljivosti, ki jo je sprejela EU, in regionalne pobude (berlinski proces itd.), ki bi jih bilo treba oblikovati tako, da bi bile bolj vključujoče. Odbor poudarja, da je treba k sodelovanju pritegniti lokalne in regionalne oblasti ter nacionalne organe v državah kandidatkah ter potencialnih kandidatkah, in poziva, naj se upoštevajo tudi izkušnje novih držav članic ter naj se strokovnjaki EU, zlasti iz teh držav, vključijo v pripravo in izvajanje naložbenih projektov (na področju prometa, energije, digitalne telekomunikacije, izobraževanja in mladih ter na drugih področjih, povezanih z digitalnim razvojem); |
| --- | --- |

19.

pozdravlja dejstvo, da so v ospredju agenda o povezljivosti, ki jo je sprejela EU, in regionalne pobude (berlinski proces itd.), ki bi jih bilo treba oblikovati tako, da bi bile bolj vključujoče. Odbor poudarja, da je treba k sodelovanju pritegniti lokalne in regionalne oblasti ter nacionalne organe v državah kandidatkah ter potencialnih kandidatkah, in poziva, naj se upoštevajo tudi izkušnje novih držav članic ter naj se strokovnjaki EU, zlasti iz teh držav, vključijo v pripravo in izvajanje naložbenih projektov (na področju prometa, energije, digitalne telekomunikacije, izobraževanja in mladih ter na drugih področjih, povezanih z digitalnim razvojem);

| 20. | podpira nacionalne naložbene svete v državah Zahodnega Balkana, ki prejemajo pomoč, pri oblikovanju enotnega seznama projektov, poziva k boljšemu usklajevanju strukturnopolitičnih instrumentov in v njem vidi možnost za uvajanje projektov digitalnega razvoja v državah Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

20.

podpira nacionalne naložbene svete v državah Zahodnega Balkana, ki prejemajo pomoč, pri oblikovanju enotnega seznama projektov, poziva k boljšemu usklajevanju strukturnopolitičnih instrumentov in v njem vidi možnost za uvajanje projektov digitalnega razvoja v državah Zahodnega Balkana;

Regionalno sodelovanje med državami širitve

| 21. | pozdravlja in podpira vse pozitivno dogajanje v odnosih med državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami, zlasti spravo in ustvarjanje ozračja zaupanja, vendar poziva k občutnemu napredku pri še odprtih vprašanjih ter k dolgoročnim rezultatom, pri čemer je treba slediti načelu dobrih sosedskih odnosov. Odbor poziva lokalne in regionalne oblasti, naj javnost učinkoviteje seznanjajo s svojim napredkom in pobudami na tem področju, ter pozdravlja seznanjanje s koristnimi praksami in izkušnjami; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja in podpira vse pozitivno dogajanje v odnosih med državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami, zlasti spravo in ustvarjanje ozračja zaupanja, vendar poziva k občutnemu napredku pri še odprtih vprašanjih ter k dolgoročnim rezultatom, pri čemer je treba slediti načelu dobrih sosedskih odnosov. Odbor poziva lokalne in regionalne oblasti, naj javnost učinkoviteje seznanjajo s svojim napredkom in pobudami na tem področju, ter pozdravlja seznanjanje s koristnimi praksami in izkušnjami;

| 22. | opozarja na možnosti, ki jih ponujajo medobčinske in čezmejne oblike skupnega delovanja, kot je kampanja „Let’s do it!“ za ohranjanje čistega okolja; |
| --- | --- |

22.

opozarja na možnosti, ki jih ponujajo medobčinske in čezmejne oblike skupnega delovanja, kot je kampanja „Let’s do it!“ za ohranjanje čistega okolja;

| 23. | države kandidatke in potencialne kandidatke poziva, naj sedanje programe partnerstva in programe TAIEX izkoristijo za razmislek o novih oblikah sodelovanja in uvedejo ustrezne pobude; |
| --- | --- |

23.

države kandidatke in potencialne kandidatke poziva, naj sedanje programe partnerstva in programe TAIEX izkoristijo za razmislek o novih oblikah sodelovanja in uvedejo ustrezne pobude;

| 24. | pozdravlja pozitivne rezultate zadnjih sej skupnih posvetovalnih odborov in delovnih skupin Evropskega odbora regij s temi državami; izreka pohvalo zaradi organizacije drugega dneva širitve (1. in 2. junija 2016) ter priporoča redno organizacijo takšnih dogodkov; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja pozitivne rezultate zadnjih sej skupnih posvetovalnih odborov in delovnih skupin Evropskega odbora regij s temi državami; izreka pohvalo zaradi organizacije drugega dneva širitve (1. in 2. junija 2016) ter priporoča redno organizacijo takšnih dogodkov;

| 25. | pozdravlja pobudo Komisije za organizacijo konferenc pod geslom „Speak Up!“ in kampanje za izvedbo tematskih medijskih dnevov v obravnavani regiji. Tovrstni dogodki so priložnost za nadaljnji razvoj medijev, tudi družbenih medijev, tako na nacionalni kot regionalni ravni, za primerjavo napredka posameznih držav v širitvenem procesu ter za čim boljši izkoristek rezultatov, ki so jih dosegle sosednje države; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja pobudo Komisije za organizacijo konferenc pod geslom „Speak Up!“ in kampanje za izvedbo tematskih medijskih dnevov v obravnavani regiji. Tovrstni dogodki so priložnost za nadaljnji razvoj medijev, tudi družbenih medijev, tako na nacionalni kot regionalni ravni, za primerjavo napredka posameznih držav v širitvenem procesu ter za čim boljši izkoristek rezultatov, ki so jih dosegle sosednje države;

| 26. | meni, da lahko sodelovanje celotne regije v istem procesu tudi na Zahodnem Balkanu ustvari dinamiko in prepriča ljudi, da je uspeh posamezne države uspeh vseh. To je doslej povsod zbudilo večji interes za sosednje države in spodbudilo sodelovanje z njimi, zdravo konkurenco in vzajemno podporo; |
| --- | --- |

26.

meni, da lahko sodelovanje celotne regije v istem procesu tudi na Zahodnem Balkanu ustvari dinamiko in prepriča ljudi, da je uspeh posamezne države uspeh vseh. To je doslej povsod zbudilo večji interes za sosednje države in spodbudilo sodelovanje z njimi, zdravo konkurenco in vzajemno podporo;

Migracije

| 27. | izreka pohvalo Komisiji za odločno ukrepanje v migracijskih vprašanjih in za odločitve v letih 2015 in 2016, saj sedanji položaj beguncev in ekonomskih migrantov vpliva na celotno regijo, zlasti pa na poti preko Zahodnega Balkana, ki so se hitro oblikovale. Brez skupnih prizadevanj, solidarnosti in deljene odgovornosti ne more biti rešitev; |
| --- | --- |

27.

izreka pohvalo Komisiji za odločno ukrepanje v migracijskih vprašanjih in za odločitve v letih 2015 in 2016, saj sedanji položaj beguncev in ekonomskih migrantov vpliva na celotno regijo, zlasti pa na poti preko Zahodnega Balkana, ki so se hitro oblikovale. Brez skupnih prizadevanj, solidarnosti in deljene odgovornosti ne more biti rešitev;

| 28. | izrecno pozdravlja pobudo Komisije za reformo skupnega evropskega azilnega sistema (drugi sveženj z dne 13. julija 2016), ki predvideva podrobne rešitve (varna tretja država, država prvega azila, varna država izvora) za vse prizadete v migracijski krizi, med drugim jamstva za mladoletne prosilce za azil brez spremstva in sistem pravne pomoči prosilcem za azil; |
| --- | --- |

28.

izrecno pozdravlja pobudo Komisije za reformo skupnega evropskega azilnega sistema (drugi sveženj z dne 13. julija 2016), ki predvideva podrobne rešitve (varna tretja država, država prvega azila, varna država izvora) za vse prizadete v migracijski krizi, med drugim jamstva za mladoletne prosilce za azil brez spremstva in sistem pravne pomoči prosilcem za azil;

| 29. | pozdravlja prizadevanja držav članic in zlasti držav kandidatk za premostitev krize ter zagotovitev virov. Odbor opozarja, da so potrebni nadaljnja podpora EU ter naložbe v ukrepe za sprejem in vključevanje migrantov in beguncev v državah Zahodnega Balkana, da se izboljšajo tamkajšnje zaposlitvene možnosti; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja prizadevanja držav članic in zlasti držav kandidatk za premostitev krize ter zagotovitev virov. Odbor opozarja, da so potrebni nadaljnja podpora EU ter naložbe v ukrepe za sprejem in vključevanje migrantov in beguncev v državah Zahodnega Balkana, da se izboljšajo tamkajšnje zaposlitvene možnosti;

| 30. | izreka zahvalo vsem občinam vzdolž migracijske poti za njihovo dosedanjo neprecenljivo podporo in sodelovanje ter jih poziva, naj svoje izkušnje zberejo in jih posredujejo, pa tudi, naj objavijo primere najboljše prakse in svoje znanje, ki bi bili lahko koristni v primeru nepričakovanega prihoda pomoči potrebnih ljudi. Lokalne oblasti poziva, naj podprejo boj proti nezakonitemu tihotapljenju beguncev in trgovini z ljudmi; hkrati poudarja, da so zmogljivosti lokalnih oblasti omejene in neenake ter da je treba najti načine, da se jim zagotovi dodatna pomoč; |
| --- | --- |

30.

izreka zahvalo vsem občinam vzdolž migracijske poti za njihovo dosedanjo neprecenljivo podporo in sodelovanje ter jih poziva, naj svoje izkušnje zberejo in jih posredujejo, pa tudi, naj objavijo primere najboljše prakse in svoje znanje, ki bi bili lahko koristni v primeru nepričakovanega prihoda pomoči potrebnih ljudi. Lokalne oblasti poziva, naj podprejo boj proti nezakonitemu tihotapljenju beguncev in trgovini z ljudmi; hkrati poudarja, da so zmogljivosti lokalnih oblasti omejene in neenake ter da je treba najti načine, da se jim zagotovi dodatna pomoč;

| 31. | v skladu s prednostnimi nalogami in ukrepi iz sklepov Sveta iz leta 2015 potrjuje, da so preventivni ukrepi še vedno nujni in da je treba prizadevanja usmeriti zlasti v begunce, ki upravičeno potrebujejo mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

31.

v skladu s prednostnimi nalogami in ukrepi iz sklepov Sveta iz leta 2015 potrjuje, da so preventivni ukrepi še vedno nujni in da je treba prizadevanja usmeriti zlasti v begunce, ki upravičeno potrebujejo mednarodno zaščito;

| 32. | hkrati pričakuje, da bo EU bolj sodelovala in se več vključevala v pobude in politične ukrepe, ki so osredotočeni na države izvora migrantov in katerih cilj je zajeziti pritok beguncev, ki so prisiljeni zapustiti domovino, ter pritok ekonomskih migrantov v Evropo. Mirovne procese v konfliktnih državah pa morajo spremljati učinkovitejše diplomatske pobude; |
| --- | --- |

32.

hkrati pričakuje, da bo EU bolj sodelovala in se več vključevala v pobude in politične ukrepe, ki so osredotočeni na države izvora migrantov in katerih cilj je zajeziti pritok beguncev, ki so prisiljeni zapustiti domovino, ter pritok ekonomskih migrantov v Evropo. Mirovne procese v konfliktnih državah pa morajo spremljati učinkovitejše diplomatske pobude;

Turčija

| 33. | je seznanjen z izidom referenduma o spremembah turške ustave, ki je bil 16. aprila, ter z ugotovitvami mednarodne misije za spremljanje referenduma, ki je menila, da strani v kampanji nista imeli enakih možnosti, volivci pa niso imeli na voljo nepristranskih informacij; |
| --- | --- |

33.

je seznanjen z izidom referenduma o spremembah turške ustave, ki je bil 16. aprila, ter z ugotovitvami mednarodne misije za spremljanje referenduma, ki je menila, da strani v kampanji nista imeli enakih možnosti, volivci pa niso imeli na voljo nepristranskih informacij;

| 34. | ponovno opozarja na uveljavljeno mednarodno prakso na lokalni ravni, v skladu s katero je mogoče spore glede štetja glasov rešiti z delnim ponovnim štetjem glasov, ter priporoča, da se ta rešitev uporabi, kadar je to potrebno in koristno; |
| --- | --- |

34.

ponovno opozarja na uveljavljeno mednarodno prakso na lokalni ravni, v skladu s katero je mogoče spore glede štetja glasov rešiti z delnim ponovnim štetjem glasov, ter priporoča, da se ta rešitev uporabi, kadar je to potrebno in koristno;

| 35. | izraža obžalovanje, da nedavno politično dogajanje v Turčiji zbuja dvome o tem, ali je turška vlada v celoti zavezana vrednotam in načelom, na katerih temelji EU, zlasti Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, ter ugotavlja, da je nadaljevanje pristopnega procesa zato vprašljivo; |
| --- | --- |

35.

izraža obžalovanje, da nedavno politično dogajanje v Turčiji zbuja dvome o tem, ali je turška vlada v celoti zavezana vrednotam in načelom, na katerih temelji EU, zlasti Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, ter ugotavlja, da je nadaljevanje pristopnega procesa zato vprašljivo;

| 36. | poziva turško vlado, naj jasno in nedvoumno zavrne smrtno kazen ter zagotovi in nazorno dokaže, da dosledno spoštuje načelo pravne države in človekove pravice članov turške opozicije, pa tudi svobodo in neodvisnost turških in mednarodnih medijev; |
| --- | --- |

36.

poziva turško vlado, naj jasno in nedvoumno zavrne smrtno kazen ter zagotovi in nazorno dokaže, da dosledno spoštuje načelo pravne države in človekove pravice članov turške opozicije, pa tudi svobodo in neodvisnost turških in mednarodnih medijev;

| 37. | poziva turške nacionalne oblasti, naj zagotovijo, da izvajanje morebitnih prihodnjih ustavnih sprememb ne bo ogrozilo načela subsidiarnosti ter avtonomije in zmogljivosti turških lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

37.

poziva turške nacionalne oblasti, naj zagotovijo, da izvajanje morebitnih prihodnjih ustavnih sprememb ne bo ogrozilo načela subsidiarnosti ter avtonomije in zmogljivosti turških lokalnih oblasti;

| 38. | ob upoštevanju formalnega statusa Turčije kot države kandidatke za vstop v EU ponovno opozarja, da je že velikokrat pozval in spodbudil turško vlado, naj ustanovi skupni posvetovalni odbor z OR, v katerem se lahko redno srečujejo izvoljeni predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti obeh strani ter ohranjajo stalen dialog, ob uravnoteženi zastopanosti spolov, uravnoteženi geografski zastopanosti in zastopanosti političnih stališč; meni, da bi lahko ob nadaljevanju pristopnega procesa lokalne in regionalne oblasti v Turčiji in EU veliko pridobile z navezavo formalnih stikov prek skupnega posvetovalnega odbora; |
| --- | --- |

38.

ob upoštevanju formalnega statusa Turčije kot države kandidatke za vstop v EU ponovno opozarja, da je že velikokrat pozval in spodbudil turško vlado, naj ustanovi skupni posvetovalni odbor z OR, v katerem se lahko redno srečujejo izvoljeni predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti obeh strani ter ohranjajo stalen dialog, ob uravnoteženi zastopanosti spolov, uravnoteženi geografski zastopanosti in zastopanosti političnih stališč; meni, da bi lahko ob nadaljevanju pristopnega procesa lokalne in regionalne oblasti v Turčiji in EU veliko pridobile z navezavo formalnih stikov prek skupnega posvetovalnega odbora;

| 39. | ponovno opozarja na stisko skoraj treh milijonov sirskih beguncev v Turčiji, ter izraža priznanje državljanom in županom, zlasti ob turški meji s Sirijo, ki so primorani iskati praktične rešitve za nastanitev izjemno velikega števila beguncev, včasih jih je za celo občino, ter izraža solidarnost s temi državljani in župani. Taki izzivi močno vplivajo na različne storitve v občini, kot so gospodarjenje z vodo in ravnanje z odpadki, šole, zdravstvena oskrba, promet in podjetništvo, pa tudi na lokalno infrastrukturo, ter poudarja, da to stanje ni vzdržno; |
| --- | --- |

39.

ponovno opozarja na stisko skoraj treh milijonov sirskih beguncev v Turčiji, ter izraža priznanje državljanom in županom, zlasti ob turški meji s Sirijo, ki so primorani iskati praktične rešitve za nastanitev izjemno velikega števila beguncev, včasih jih je za celo občino, ter izraža solidarnost s temi državljani in župani. Taki izzivi močno vplivajo na različne storitve v občini, kot so gospodarjenje z vodo in ravnanje z odpadki, šole, zdravstvena oskrba, promet in podjetništvo, pa tudi na lokalno infrastrukturo, ter poudarja, da to stanje ni vzdržno;

| 40. | je seznanjen s pritožbami turške vlade, da EU ni izpolnila svojega dela dogovora iz leta 2016, s katerim naj bi obvladali tokove migrantov in beguncev, ki v EU potujejo prek Turčije. Ugotavlja tudi, da morajo mnoge province in občine migrantom in beguncem zagotavljati pomoč brez podpore EU. Vendar poudarja, da je EU za pomoč sirskim beguncem v Turčiji prek partnerskih humanitarnih organizacij namenila zares znatno finančno podporo ter da se sredstva izplačujejo glede na dejanske potrebe in izpolnjevanje obveznosti. Odbor se seznanja tudi s težavami, povezanimi z integracijo, s katerimi se sooča lokalna raven, in poudarja, da je usposabljanje velikega pomena za lažjo integracijo; |
| --- | --- |

40.

je seznanjen s pritožbami turške vlade, da EU ni izpolnila svojega dela dogovora iz leta 2016, s katerim naj bi obvladali tokove migrantov in beguncev, ki v EU potujejo prek Turčije. Ugotavlja tudi, da morajo mnoge province in občine migrantom in beguncem zagotavljati pomoč brez podpore EU. Vendar poudarja, da je EU za pomoč sirskim beguncem v Turčiji prek partnerskih humanitarnih organizacij namenila zares znatno finančno podporo ter da se sredstva izplačujejo glede na dejanske potrebe in izpolnjevanje obveznosti. Odbor se seznanja tudi s težavami, povezanimi z integracijo, s katerimi se sooča lokalna raven, in poudarja, da je usposabljanje velikega pomena za lažjo integracijo;

| 41. | izraža obžalovanje, ker je videti, da so obetajoči pogovori o Cipru zastali, in meni, da bi z uspešnim zaključkom teh pogovorov veliko prispevali k delni obnovitvi zaupanja med Turčijo in EU; |
| --- | --- |

41.

izraža obžalovanje, ker je videti, da so obetajoči pogovori o Cipru zastali, in meni, da bi z uspešnim zaključkom teh pogovorov veliko prispevali k delni obnovitvi zaupanja med Turčijo in EU;

| 42. | je trdno prepričan, da lahko tudi učinkoviti delovni odnosi med lokalnimi in regionalnimi oblastmi na obeh straneh – z izmenjavo najboljših praks o praktičnih vprašanjih – prispevajo k delni obnovitvi zaupanja med Turčijo in EU; |
| --- | --- |

42.

je trdno prepričan, da lahko tudi učinkoviti delovni odnosi med lokalnimi in regionalnimi oblastmi na obeh straneh – z izmenjavo najboljših praks o praktičnih vprašanjih – prispevajo k delni obnovitvi zaupanja med Turčijo in EU;

| 43. | potrjuje, da namerava v okviru ustreznih organov OR še naprej razvijati dialog s turškimi župani ter si z njimi izmenjevati najboljše prakse in se zavzemati za subsidiarnost; |
| --- | --- |

43.

potrjuje, da namerava v okviru ustreznih organov OR še naprej razvijati dialog s turškimi župani ter si z njimi izmenjevati najboljše prakse in se zavzemati za subsidiarnost;

| 44. | obžaluje poskus državnega udara in žrtve ter izraža solidarnost z demokratičnimi institucijami; obenem izraža zaskrbljenost zaradi obsežnih ukrepov, sprejetih po poskusu udara, kot so vsesplošno odpuščanje, aretacije in pripori, zlasti razrešitev in pridržanje izvoljenih županov, ki so jih nacionalne oblasti zamenjale z neizvoljenimi župani, to pa močno ogroža pluralistično demokracijo na lokalni ravni; |
| --- | --- |

44.

obžaluje poskus državnega udara in žrtve ter izraža solidarnost z demokratičnimi institucijami; obenem izraža zaskrbljenost zaradi obsežnih ukrepov, sprejetih po poskusu udara, kot so vsesplošno odpuščanje, aretacije in pripori, zlasti razrešitev in pridržanje izvoljenih županov, ki so jih nacionalne oblasti zamenjale z neizvoljenimi župani, to pa močno ogroža pluralistično demokracijo na lokalni ravni;

| 45. | pričakuje, da bo Turčija – zlasti kot država kandidatka – spoštovala najvišje standarde demokracije, pravne države in temeljnih svoboščin; še posebej je zaskrbljen zaradi nadaljnjega nazadovanja na področju neodvisnosti in delovanja pravosodnega sistema, pa tudi na področju svobode izražanja; izraža zaskrbljenost zaradi omejitev in ukrepov, naperjenih proti novinarjem, akademikom in zagovornikom človekovih pravic, ter zaradi pogostih in nesorazmernih prepovedi dostopa do medijev, vključno z družbenimi mediji; |
| --- | --- |

45.

pričakuje, da bo Turčija – zlasti kot država kandidatka – spoštovala najvišje standarde demokracije, pravne države in temeljnih svoboščin; še posebej je zaskrbljen zaradi nadaljnjega nazadovanja na področju neodvisnosti in delovanja pravosodnega sistema, pa tudi na področju svobode izražanja; izraža zaskrbljenost zaradi omejitev in ukrepov, naperjenih proti novinarjem, akademikom in zagovornikom človekovih pravic, ter zaradi pogostih in nesorazmernih prepovedi dostopa do medijev, vključno z družbenimi mediji;

| 46. | poziva k doslednemu in nediskriminatornemu izvajanju dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu med EU in Turčijo v razmerju do vseh držav članic EU, vključno z Republiko Ciper; poziva Turčijo, naj se nedvoumno zaveže k dobrim sosedskim odnosom z vsemi sosednjimi državami ter k mirnemu reševanju sporov v skladu z Listino ZN. V zvezi s tem izraža resno zaskrbljenost in poziva Turčijo, naj se vzdrži kakršnih koli groženj ali dejanj, naperjenih proti državam članicam; poudarja, da je treba spoštovati pravico vseh držav članic, da sklepajo dvostranske sporazume ter raziskujejo in izkoriščajo naravne vire v skladu s pravnim redom EU in mednarodnim pravom, vključno s Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu. Odbor obenem poudarja, da je treba še naprej spoštovati suverenost in suverene pravice držav članic v zvezi z njihovimi izključnimi ekonomskimi conami ter teritorialnim morjem in zračnim prostorom; |
| --- | --- |

46.

poziva k doslednemu in nediskriminatornemu izvajanju dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu med EU in Turčijo v razmerju do vseh držav članic EU, vključno z Republiko Ciper; poziva Turčijo, naj se nedvoumno zaveže k dobrim sosedskim odnosom z vsemi sosednjimi državami ter k mirnemu reševanju sporov v skladu z Listino ZN. V zvezi s tem izraža resno zaskrbljenost in poziva Turčijo, naj se vzdrži kakršnih koli groženj ali dejanj, naperjenih proti državam članicam; poudarja, da je treba spoštovati pravico vseh držav članic, da sklepajo dvostranske sporazume ter raziskujejo in izkoriščajo naravne vire v skladu s pravnim redom EU in mednarodnim pravom, vključno s Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu. Odbor obenem poudarja, da je treba še naprej spoštovati suverenost in suverene pravice držav članic v zvezi z njihovimi izključnimi ekonomskimi conami ter teritorialnim morjem in zračnim prostorom;

| 47. | poziva Turčijo, naj začne umik svojih sil s Cipra in v skladu z Resolucijo VS ZN št. 550 (1984) zaprto območje Famagusta preda ZN; poudarja, da bi takšni ukrepi za krepitev zaupanja ustvarili možnost za gospodarsko, socialno in regionalno rast obeh skupnosti; ugotavlja, da lahko dialog med civilnimi družbami v lokalnih skupnostih pospeši doseganje sporazuma; |
| --- | --- |

47.

poziva Turčijo, naj začne umik svojih sil s Cipra in v skladu z Resolucijo VS ZN št. 550 (1984) zaprto območje Famagusta preda ZN; poudarja, da bi takšni ukrepi za krepitev zaupanja ustvarili možnost za gospodarsko, socialno in regionalno rast obeh skupnosti; ugotavlja, da lahko dialog med civilnimi družbami v lokalnih skupnostih pospeši doseganje sporazuma;

Črna gora

| 48. | pozdravlja nadaljnja izrecna prizadevanja Črne gore za pristop k EU, napredek, ki ga je dosegla, in podpis protokola za pridružitev zvezi NATO, v skladu s katerim bo ta država leta 2017 postala njena članica. Poleg tega pozdravlja podpis mejnih sporazumov z Bosno in Hercegovino ter Kosovom; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja nadaljnja izrecna prizadevanja Črne gore za pristop k EU, napredek, ki ga je dosegla, in podpis protokola za pridružitev zvezi NATO, v skladu s katerim bo ta država leta 2017 postala njena članica. Poleg tega pozdravlja podpis mejnih sporazumov z Bosno in Hercegovino ter Kosovom;

| 49. | ceni veliko udeležbo volivcev in strank na parlamentarnih volitvah oktobra 2016. Te so kljub težkim razmeram potekale uspešno, kar je posledica doslednega uvajanja pravne države, njihovi rezultati pa so potrdili sedanjo notranjo in zunanjo politiko; |
| --- | --- |

49.

ceni veliko udeležbo volivcev in strank na parlamentarnih volitvah oktobra 2016. Te so kljub težkim razmeram potekale uspešno, kar je posledica doslednega uvajanja pravne države, njihovi rezultati pa so potrdili sedanjo notranjo in zunanjo politiko;

| 50. | poudarja, da je sedaj pomembno pravno državo in spoštovanje temeljih pravic trdno zasidrati na lokalni ravni. Odbor pričakuje, da bo ustanovitev Agencije za bolj proti korupciji spodbuda za izvajanje lokalnih akcijskih načrtov za preprečevanje korupcije ter da bo vzpostavljen ustrezen sistem nadzora; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je sedaj pomembno pravno državo in spoštovanje temeljih pravic trdno zasidrati na lokalni ravni. Odbor pričakuje, da bo ustanovitev Agencije za bolj proti korupciji spodbuda za izvajanje lokalnih akcijskih načrtov za preprečevanje korupcije ter da bo vzpostavljen ustrezen sistem nadzora;

| 51. | pozdravlja prizadevanja za poklicni razvoj lokalnih javnih uslužbencev, vendar poudarja, da je potrebno tukaj še napredovati (na primer izobraževanje in nadaljnje usposabljanje ter preglednejši postopki zaposlovanja, ki temeljijo na načelu dosežkov); pozdravlja sprejete spremembe k zakonu o financiranju lokalne samouprave in poziva k nadaljnjim prizadevanjem za njeno finančno avtonomijo; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja prizadevanja za poklicni razvoj lokalnih javnih uslužbencev, vendar poudarja, da je potrebno tukaj še napredovati (na primer izobraževanje in nadaljnje usposabljanje ter preglednejši postopki zaposlovanja, ki temeljijo na načelu dosežkov); pozdravlja sprejete spremembe k zakonu o financiranju lokalne samouprave in poziva k nadaljnjim prizadevanjem za njeno finančno avtonomijo;

Srbija

| 52. | ugotavlja, da so leta 2016 v Srbiji poleg lokalnih in regionalnih potekale tudi predčasne parlamentarne volitve, ki so potrdile vse večjo politično raznolikost družbe in hkrati zagotovile potrebno večinsko podporo vladajoči stranki. Ta kot zmagovalka na volitvah pristop k EU še naprej obravnava kot prednostni cilj v zapletenih zunanjepolitičnih razmerah; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da so leta 2016 v Srbiji poleg lokalnih in regionalnih potekale tudi predčasne parlamentarne volitve, ki so potrdile vse večjo politično raznolikost družbe in hkrati zagotovile potrebno večinsko podporo vladajoči stranki. Ta kot zmagovalka na volitvah pristop k EU še naprej obravnava kot prednostni cilj v zapletenih zunanjepolitičnih razmerah;

| 53. | spodbuja Srbijo, naj nadaljuje reforme, ki so potrebne za pristop, ter naj posebno pozornost nameni pravnemu redu in boju proti korupciji. Odbor pozdravlja pripravo konkretnega akcijskega načrta za izvajanje posameznih poglavij, pa tudi, da je Srbija kot prva država v pristopnem procesu uvedla indeks enakosti spolov EU, kar je zbudilo veliko pozornosti; |
| --- | --- |

53.

spodbuja Srbijo, naj nadaljuje reforme, ki so potrebne za pristop, ter naj posebno pozornost nameni pravnemu redu in boju proti korupciji. Odbor pozdravlja pripravo konkretnega akcijskega načrta za izvajanje posameznih poglavij, pa tudi, da je Srbija kot prva država v pristopnem procesu uvedla indeks enakosti spolov EU, kar je zbudilo veliko pozornosti;

| 54. | pozdravlja napredek pri izvajanju akcijskega načrta vlade za manjšine v državi in znova z zadovoljstvom ugotavlja, da so najvišji predstavniki vlade v javnih nastopih v glavnem strpni do etničnih in drugih manjšin; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja napredek pri izvajanju akcijskega načrta vlade za manjšine v državi in znova z zadovoljstvom ugotavlja, da so najvišji predstavniki vlade v javnih nastopih v glavnem strpni do etničnih in drugih manjšin;

| 55. | pozdravlja normalizacijo odnosov med Srbijo in Hrvaško ter dialog med Beogradom in Prištino (ponovno odprtje mostu v Mitrovici), ki prinaša konkretne rezultate za ljudi, ter spodbuja nadaljnji napredek pri izpolnjevanju zavez in izvajanju sporazumov, da se okrepita sodelovanje in zaupanje. Odbor poziva oblasti in oblikovalce javnega mnenja, naj aktivno spodbujajo normalizacijo stanja; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja normalizacijo odnosov med Srbijo in Hrvaško ter dialog med Beogradom in Prištino (ponovno odprtje mostu v Mitrovici), ki prinaša konkretne rezultate za ljudi, ter spodbuja nadaljnji napredek pri izpolnjevanju zavez in izvajanju sporazumov, da se okrepita sodelovanje in zaupanje. Odbor poziva oblasti in oblikovalce javnega mnenja, naj aktivno spodbujajo normalizacijo stanja;

| 56. | pozdravlja strategijo reforme javne uprave in strategijo izobraževanja zaposlenih v lokalni samoupravi. Odbor pozitivno ocenjuje delo v okviru nacionalne konvencije za evropsko integracijo ter posvetovanja na lokalni ravni; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja strategijo reforme javne uprave in strategijo izobraževanja zaposlenih v lokalni samoupravi. Odbor pozitivno ocenjuje delo v okviru nacionalne konvencije za evropsko integracijo ter posvetovanja na lokalni ravni;

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

| 57. | poudarja, da je ta država prva podpisala stabilizacijsko-pridružitveni sporazum, zato izraža zaskrbljenost zaradi njenega zastoja v pristopnem procesu ter pri uresničevanju zavez in izvajanju reform. OR je zaskrbljen zaradi nadaljevanja politične krize v tej državi in jo poziva k novi politični pripravljenosti za pristop k EU ter k izvajanju zavez; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je ta država prva podpisala stabilizacijsko-pridružitveni sporazum, zato izraža zaskrbljenost zaradi njenega zastoja v pristopnem procesu ter pri uresničevanju zavez in izvajanju reform. OR je zaskrbljen zaradi nadaljevanja politične krize v tej državi in jo poziva k novi politični pripravljenosti za pristop k EU ter k izvajanju zavez;

| 58. | ugotavlja, da so decembra 2016 na temelju političnega sporazuma, doseženega junija/julija 2015 s posredovanjem mednarodne skupnosti, in novih sporazumov iz julija/avgusta 2016 potekale predčasne parlamentarne volitve (ki so jih v dveh okrožjih nato ponovili, kar je bil dober korak za obnovo zaupanja). Pričakovati je mogoče, da se bosta dosedanja politika in predvsem dogovor o izvajanju nujnih prednostnih reform nadaljevala. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija mora v celoti uresničiti politični sporazum, dosežen junija/julija 2015, in takoj konkretno ukrepati za spodbujanje in izvajanje nujnih prednostnih reform; |
| --- | --- |

58.

ugotavlja, da so decembra 2016 na temelju političnega sporazuma, doseženega junija/julija 2015 s posredovanjem mednarodne skupnosti, in novih sporazumov iz julija/avgusta 2016 potekale predčasne parlamentarne volitve (ki so jih v dveh okrožjih nato ponovili, kar je bil dober korak za obnovo zaupanja). Pričakovati je mogoče, da se bosta dosedanja politika in predvsem dogovor o izvajanju nujnih prednostnih reform nadaljevala. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija mora v celoti uresničiti politični sporazum, dosežen junija/julija 2015, in takoj konkretno ukrepati za spodbujanje in izvajanje nujnih prednostnih reform;

| 59. | poudarja, da je odločitev, ali bo izrečeno priporočilo za začetek pristopnih pogajanj, ki pomenijo logičen zaključek doseženega napredka, odvisna od izpolnjevanja meril, ki jih je postavila EU v skladu s sklepi Sveta EU decembra 2015 in sklepi slovaškega predsedstva Sveta za splošne zadeve (13. december 2016); |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je odločitev, ali bo izrečeno priporočilo za začetek pristopnih pogajanj, ki pomenijo logičen zaključek doseženega napredka, odvisna od izpolnjevanja meril, ki jih je postavila EU v skladu s sklepi Sveta EU decembra 2015 in sklepi slovaškega predsedstva Sveta za splošne zadeve (13. december 2016);

| 60. | priznava dosedanja prizadevanja države za obvladovanje migracijske krize in poudarja, da je treba vse s tem povezane probleme reševati v sodelovanju z EU in drugimi mednarodnimi organizacijami. Odbor izrecno opozarja, da je bistveno ohraniti dobrososedske odnose ter s pogovori v okviru OZN najti rešitev vprašanja imena, ki bo sprejemljiva za obe strani; |
| --- | --- |

60.

priznava dosedanja prizadevanja države za obvladovanje migracijske krize in poudarja, da je treba vse s tem povezane probleme reševati v sodelovanju z EU in drugimi mednarodnimi organizacijami. Odbor izrecno opozarja, da je bistveno ohraniti dobrososedske odnose ter s pogovori v okviru OZN najti rešitev vprašanja imena, ki bo sprejemljiva za obe strani;

Albanija

| 61. | je zadovoljen z relativnim napredkom Albanije v zvezi s ključnimi prednostnimi reformami. Vendar pa mora Albanija nadaljevati izvajanje reform, zlasti na področjih, ki se navezujejo na pet ključnih prednostnih nalog, in to na trajnosten, celovit in vključujoč način: osredotočiti se mora zlasti na področje pravne države in varstva človekovih pravic, vključno s pravicami manjšin. Zlasti je pomembna reforma sodnega sistema, ki jo je parlament soglasno sprejel 22. julija 2016. Ta odpira nove možnosti za boljšo zaščito človekovih pravic (vključno s pravicami manjšin, politikami proti diskriminaciji in gospodarskimi pravicami po vsej Albaniji), za pojasnitev lastniških razmerij, izboljšanje podjetniškega in naložbenega okolja ter boj proti sivi ekonomiji. Odbor poleg tega pozdravlja strategijo in akcijski načrt za boj proti korupciji in poziva k nadaljnjemu napredku glede političnih in pravnih ukrepov ter njihovemu pravilnemu izvrševanju, pa tudi k ukrepom za boj proti organiziranemu kriminalu, vključno s proizvodnjo in preprodajo mamil, zlasti konoplje, ter poudarja, da je za Albanijo izredno pomembno doseči oprijemljive in trajnostne rezultate na teh področjih; |
| --- | --- |

61.

je zadovoljen z relativnim napredkom Albanije v zvezi s ključnimi prednostnimi reformami. Vendar pa mora Albanija nadaljevati izvajanje reform, zlasti na področjih, ki se navezujejo na pet ključnih prednostnih nalog, in to na trajnosten, celovit in vključujoč način: osredotočiti se mora zlasti na področje pravne države in varstva človekovih pravic, vključno s pravicami manjšin. Zlasti je pomembna reforma sodnega sistema, ki jo je parlament soglasno sprejel 22. julija 2016. Ta odpira nove možnosti za boljšo zaščito človekovih pravic (vključno s pravicami manjšin, politikami proti diskriminaciji in gospodarskimi pravicami po vsej Albaniji), za pojasnitev lastniških razmerij, izboljšanje podjetniškega in naložbenega okolja ter boj proti sivi ekonomiji. Odbor poleg tega pozdravlja strategijo in akcijski načrt za boj proti korupciji in poziva k nadaljnjemu napredku glede političnih in pravnih ukrepov ter njihovemu pravilnemu izvrševanju, pa tudi k ukrepom za boj proti organiziranemu kriminalu, vključno s proizvodnjo in preprodajo mamil, zlasti konoplje, ter poudarja, da je za Albanijo izredno pomembno doseči oprijemljive in trajnostne rezultate na teh področjih;

| 62. | ugotavlja, da članstvo Albanije v organizaciji NATO od maja 2009 dalje pozitivno vpliva na izvajanje notranjih reform in na izboljšanje odnosov med Albanijo in Grčijo, spodbuja pa tudi napredek države v pristopnem procesu; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da članstvo Albanije v organizaciji NATO od maja 2009 dalje pozitivno vpliva na izvajanje notranjih reform in na izboljšanje odnosov med Albanijo in Grčijo, spodbuja pa tudi napredek države v pristopnem procesu;

| 63. | ugotavlja, da so bile lokalne volitve, ki so potekale leta 2015 po upravni reformi, brez večjih težav, vendar poziva k večji nepristranskosti in strokovnosti; poleg tega pozdravlja, da je parlament ustanovil ad hoc odbor za reformo volilnega sistema, in izpostavlja priporočila Urada za demokratične institucije in človekove pravice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter priporočila Kongresa Sveta Evrope oziroma misije OR za opazovanje volitev, ki so pozvali k depolitizaciji javne uprave in zagotavljanju nepristranskosti. Iz istega razloga verjame, da se bodo zgornja priporočila upoštevala v naslednjih parlamentarnih volitvah, ki morajo biti svobodne, poštene in verodostojne ter izpeljane v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da so bile lokalne volitve, ki so potekale leta 2015 po upravni reformi, brez večjih težav, vendar poziva k večji nepristranskosti in strokovnosti; poleg tega pozdravlja, da je parlament ustanovil ad hoc odbor za reformo volilnega sistema, in izpostavlja priporočila Urada za demokratične institucije in človekove pravice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter priporočila Kongresa Sveta Evrope oziroma misije OR za opazovanje volitev, ki so pozvali k depolitizaciji javne uprave in zagotavljanju nepristranskosti. Iz istega razloga verjame, da se bodo zgornja priporočila upoštevala v naslednjih parlamentarnih volitvah, ki morajo biti svobodne, poštene in verodostojne ter izpeljane v skladu z mednarodnimi standardi;

| 64. | se zavzema za vključujoč reformni proces tudi v prihodnje, pri katerem naj sodelujejo vsi politični akterji – tudi predstavniki manjšin – in civilni akterji, tudi opozicija in ustrezne zainteresirane strani, ter izraža pohvalo delu nacionalnega sveta za evropsko vključevanje v zvezi s tem, ki je pozitiven zgled; |
| --- | --- |

64.

se zavzema za vključujoč reformni proces tudi v prihodnje, pri katerem naj sodelujejo vsi politični akterji – tudi predstavniki manjšin – in civilni akterji, tudi opozicija in ustrezne zainteresirane strani, ter izraža pohvalo delu nacionalnega sveta za evropsko vključevanje v zvezi s tem, ki je pozitiven zgled;

| 65. | poleg tega pozdravlja imenovanje članov nacionalnega sveta civilne družbe in začetek njihovega dela; |
| --- | --- |

65.

poleg tega pozdravlja imenovanje članov nacionalnega sveta civilne družbe in začetek njihovega dela;

Bosna in Hercegovina

| 66. | podpira dejstvo, da se je država vrnila na pot pristopnega procesa, in meni, da je evropska perspektiva njena glavna spodbuda. Odbor poziva k nadaljnjemu izvajanju programa reform, saj začetek veljavnosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma dokazuje, da lahko zaveze pripeljejo do rezultatov; |
| --- | --- |

66.

podpira dejstvo, da se je država vrnila na pot pristopnega procesa, in meni, da je evropska perspektiva njena glavna spodbuda. Odbor poziva k nadaljnjemu izvajanju programa reform, saj začetek veljavnosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma dokazuje, da lahko zaveze pripeljejo do rezultatov;

| 67. | poleg tega izraža zadovoljstvo, da je Bosna in Hercegovina 15. februarja 2016 vložila prošnjo za članstvo v Evropski uniji, ki pomeni spodbudo tako za to državo kot za proces širitve. Odbor zato poudarja, da je treba ta zagon ohraniti, da bo mogoče doseči bistven napredek pri izvajanju programa reform, ki so potrebne za nadaljevanje v tej smeri; |
| --- | --- |

67.

poleg tega izraža zadovoljstvo, da je Bosna in Hercegovina 15. februarja 2016 vložila prošnjo za članstvo v Evropski uniji, ki pomeni spodbudo tako za to državo kot za proces širitve. Odbor zato poudarja, da je treba ta zagon ohraniti, da bo mogoče doseči bistven napredek pri izvajanju programa reform, ki so potrebne za nadaljevanje v tej smeri;

| 68. | ugotavlja, da je objava rezultatov popisa prebivalstva iz oktobra 2013 dne 30. junija 2016 javnosti pomagala bolje razumeti spremembe političnega stanja po lokalnih volitvah septembra 2016, ki je pod stalnim pritiskom, tudi od zunaj; |
| --- | --- |

68.

ugotavlja, da je objava rezultatov popisa prebivalstva iz oktobra 2013 dne 30. junija 2016 javnosti pomagala bolje razumeti spremembe političnega stanja po lokalnih volitvah septembra 2016, ki je pod stalnim pritiskom, tudi od zunaj;

| 69. | poziva vse nosilce političnega odločanja v Bosni in Hercegovini, naj čas po volitvah izkoristijo za začetek nove izmenjave stališč z EU in pristojnimi mednarodnimi institucijami, da bi rešili zgodovinsko pogojene probleme in ustvarili novo, pozitivno ozračje v odnosih med narodnimi skupnostmi. Odbor opozarja, da lahko nosilci političnega odločanja in oblikovalci javnega mnenja v tej državi glede na nove politične razmere veliko dosežejo z lastnim zgledom in pobudami, da bi spodbudili razvoj na terenu; |
| --- | --- |

69.

poziva vse nosilce političnega odločanja v Bosni in Hercegovini, naj čas po volitvah izkoristijo za začetek nove izmenjave stališč z EU in pristojnimi mednarodnimi institucijami, da bi rešili zgodovinsko pogojene probleme in ustvarili novo, pozitivno ozračje v odnosih med narodnimi skupnostmi. Odbor opozarja, da lahko nosilci političnega odločanja in oblikovalci javnega mnenja v tej državi glede na nove politične razmere veliko dosežejo z lastnim zgledom in pobudami, da bi spodbudili razvoj na terenu;

| 70. | poudarja pomen usklajevanja med vsem ravnmi vlade in upravljanja pri odpravljanju ovir za delovanje države, učinkovito izvajanje programa reform, mobilnost, naložbe in povezave med različnimi političnimi področji ter za vzpostavitev enotnega gospodarskega prostora. Odbor opozarja, da decentralizacija ne pomeni razdrobljenosti in da so za izvedbo reform na vseh ravneh potrebne usklajene okvirne strategije. Zato poziva k skupnim ciljem, ki so združljivi, vendar presegajo individualne interese; |
| --- | --- |

70.

poudarja pomen usklajevanja med vsem ravnmi vlade in upravljanja pri odpravljanju ovir za delovanje države, učinkovito izvajanje programa reform, mobilnost, naložbe in povezave med različnimi političnimi področji ter za vzpostavitev enotnega gospodarskega prostora. Odbor opozarja, da decentralizacija ne pomeni razdrobljenosti in da so za izvedbo reform na vseh ravneh potrebne usklajene okvirne strategije. Zato poziva k skupnim ciljem, ki so združljivi, vendar presegajo individualne interese;

| 71. | izraža prepričanje, da bo usklajevalni mehanizem za vprašanja, povezana z EU, ki je bil uveden avgusta 2016, pomagal izboljšati sodelovanje države in njenih entitet z EU in njenimi institucijami ter jim omogočil, da bodo lahko neomejeno izkoristile sredstva EU; |
| --- | --- |

71.

izraža prepričanje, da bo usklajevalni mehanizem za vprašanja, povezana z EU, ki je bil uveden avgusta 2016, pomagal izboljšati sodelovanje države in njenih entitet z EU in njenimi institucijami ter jim omogočil, da bodo lahko neomejeno izkoristile sredstva EU;

Kosovo
   (1)

| 72. | pozdravlja podpis in ratifikacijo stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma ter začetek njegove veljavnosti 1. aprila 2016, ki pomeni novo poglavje v odnosih med Kosovom in EU; pozdravlja tudi ustanovitev specializiranih senatov; spodbuja Kosovo, naj še naprej izvaja reforme v zvezi s pristopanjem k EU (na primer sprejetje svežnja zakonodaje o človekovih pravicah, začetek veljavnosti evropskega programa reform) in druge pozitivne korake (na primer proces normalizacije); |
| --- | --- |

72.

pozdravlja podpis in ratifikacijo stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma ter začetek njegove veljavnosti 1. aprila 2016, ki pomeni novo poglavje v odnosih med Kosovom in EU; pozdravlja tudi ustanovitev specializiranih senatov; spodbuja Kosovo, naj še naprej izvaja reforme v zvezi s pristopanjem k EU (na primer sprejetje svežnja zakonodaje o človekovih pravicah, začetek veljavnosti evropskega programa reform) in druge pozitivne korake (na primer proces normalizacije);

| 73. | pozdravlja rezultate, dosežene v zvezi z liberalizacijo vizumske ureditve, poudarja pomen izpolnjevanja vseh ustreznih pogojev in poziva k nadaljnjemu napredku; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja rezultate, dosežene v zvezi z liberalizacijo vizumske ureditve, poudarja pomen izpolnjevanja vseh ustreznih pogojev in poziva k nadaljnjemu napredku;

| 74. | poudarja pomen, ki ga ima miren večstranski politični dialog v parlamentu in v lokalnih organih Kosova za naglo izboljšanje podobe države na mednarodnem prizorišču; |
| --- | --- |

74.

poudarja pomen, ki ga ima miren večstranski politični dialog v parlamentu in v lokalnih organih Kosova za naglo izboljšanje podobe države na mednarodnem prizorišču;

| 75. | pozdravlja in podpira pozitiven razvoj dialoga med Beogradom in Prištino (ponovno odprtje mostu v Mitrovici, sporazum o telekomunikacijah), ki prinaša konkretne rezultate za ljudi, ter spodbuja k nadaljnjemu napredku pri izpolnjevanju zavez in izvajanju sporazumov, da se okrepita sodelovanje in zaupanje. Odbor poziva oblasti, nosilce političnega odločanja in oblikovalce javnega mnenja, naj aktivno spodbujajo normalizacijo stanja z dobrim zgledom, da bi država lahko brez težav začela pristopni proces. |
| --- | --- |

75.

pozdravlja in podpira pozitiven razvoj dialoga med Beogradom in Prištino (ponovno odprtje mostu v Mitrovici, sporazum o telekomunikacijah), ki prinaša konkretne rezultate za ljudi, ter spodbuja k nadaljnjemu napredku pri izpolnjevanju zavez in izvajanju sporazumov, da se okrepita sodelovanje in zaupanje. Odbor poziva oblasti, nosilce političnega odločanja in oblikovalce javnega mnenja, naj aktivno spodbujajo normalizacijo stanja z dobrim zgledom, da bi država lahko brez težav začela pristopni proces.

V Bruslju, 12. maja 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  To poimenovanje ne vpliva na stališča o statusu Kosova in je v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 1244/99 ter mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

1

---

| 15.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 306/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 306/51

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Podjetništvo na otokih: prispevek k teritorialni koheziji

(2017/C 306/10)

| Poročevalka: | Marie-Antoinette Maupertuis (FR/EA), članica izvršnega sveta, Korzika |
| --- | --- |

Poročevalka:

Marie-Antoinette Maupertuis (FR/EA), članica izvršnega sveta, Korzika

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

Uvod: posebni izzivi, s katerimi se soočajo otoške regije

| 1. | izraža zadovoljstvo z zaprosilom malteškega predsedstva Sveta za sodelovanje naše institucije pri iskanju možnih rešitev, da bi na otokih spodbudili podjetniški duh ter gospodarski, družbeni in teritorialni razvoj; |
| --- | --- |

1.

izraža zadovoljstvo z zaprosilom malteškega predsedstva Sveta za sodelovanje naše institucije pri iskanju možnih rešitev, da bi na otokih spodbudili podjetniški duh ter gospodarski, družbeni in teritorialni razvoj;

| 2. | opozarja na zavezo Evropske unije, da si prizadeva za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, kot je to zapisala v členu 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU); |
| --- | --- |

2.

opozarja na zavezo Evropske unije, da si prizadeva za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, kot je to zapisala v členu 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU);

| 3. | opozarja, da člen 174 PDEU otoške regije uvršča med tiste, ki se jim namenja posebna pozornost z vidika Unije – ta si mora prizadevati za zmanjšanje razlik med stopnjami razvitosti različnih regij v državah članicah in med njimi; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da člen 174 PDEU otoške regije uvršča med tiste, ki se jim namenja posebna pozornost z vidika Unije – ta si mora prizadevati za zmanjšanje razlik med stopnjami razvitosti različnih regij v državah članicah in med njimi;

| 4. | opozarja, da je v EU 362 otokov z več kot 50 prebivalci, ki imajo skupaj 17,7 milijona prebivalcev (od tega jih je 3,7 milijona v najbolj oddaljenih regijah); BDP na prebivalca je na teh otokih približno 79,2 % povprečja EU (po podatkih iz leta 2010), velik del teh otokov pa še vedno sodi med manj razvite regije; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je v EU 362 otokov z več kot 50 prebivalci, ki imajo skupaj 17,7 milijona prebivalcev (od tega jih je 3,7 milijona v najbolj oddaljenih regijah); BDP na prebivalca je na teh otokih približno 79,2 % povprečja EU (po podatkih iz leta 2010), velik del teh otokov pa še vedno sodi med manj razvite regije;

| 5. | ugotavlja, da velika večina teh otoških regij v prvem desetletju 21. stoletja po podatkih študije EUROISLAND (ESPON 2013) ni doživela procesa ekonomske konvergence, za mnoge med njimi pa so se razmere od tedaj še poslabšale zaradi finančne in migracijske krize, nihanja turističnega obiska ali pomanjkanja inovacij; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da velika večina teh otoških regij v prvem desetletju 21. stoletja po podatkih študije EUROISLAND (ESPON 2013) ni doživela procesa ekonomske konvergence, za mnoge med njimi pa so se razmere od tedaj še poslabšale zaradi finančne in migracijske krize, nihanja turističnega obiska ali pomanjkanja inovacij;

| 6. | poudarja, da imajo te otoške regije geografske, ekonomske, demografske in socialne značilnosti, ki jih po eni strani ločujejo od celinskih regij, po drugi strani pa povezujejo z drugimi otoki. Te značilnosti zanje pomenijo edinstvene izzive, s katerimi se morajo soočiti pri izvajanju evropskih politik, ki jih zadevajo:






  — | majhnost (z vidika površine, prebivalstva in gospodarstva), |
| --- | --- | --- |

6.

poudarja, da imajo te otoške regije geografske, ekonomske, demografske in socialne značilnosti, ki jih po eni strani ločujejo od celinskih regij, po drugi strani pa povezujejo z drugimi otoki. Te značilnosti zanje pomenijo edinstvene izzive, s katerimi se morajo soočiti pri izvajanju evropskih politik, ki jih zadevajo:

—

majhnost (z vidika površine, prebivalstva in gospodarstva),

| — | oddaljenost oziroma obrobnost (oddaljenost – v kilometrih ali v času – od trgov in zlasti notranjega trga ter velikih demografskih, industrijskih, finančnih ali političnih središč), |
| --- | --- |

—

oddaljenost oziroma obrobnost (oddaljenost – v kilometrih ali v času – od trgov in zlasti notranjega trga ter velikih demografskih, industrijskih, finančnih ali političnih središč),

| — | ranljivost (pred gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi grožnjami); |
| --- | --- |

—

ranljivost (pred gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi grožnjami);

| 7. | vztraja, da ti trije parametri ustvarjajo teritorialne, ekonomske in socialne izzive, kot jih priznava člen 174 PDEU, ki ovirajo pravično vključevanje otokov v skupni trg in popolno teritorialno integracijo otočanov. Takšne razmere lahko zlasti povzročijo naslednje pojave:






  — | omejen, v primeru otočij pa tudi razdrobljen in oddaljen lokalni trg, |
| --- | --- | --- |

7.

vztraja, da ti trije parametri ustvarjajo teritorialne, ekonomske in socialne izzive, kot jih priznava člen 174 PDEU, ki ovirajo pravično vključevanje otokov v skupni trg in popolno teritorialno integracijo otočanov. Takšne razmere lahko zlasti povzročijo naslednje pojave:

—

omejen, v primeru otočij pa tudi razdrobljen in oddaljen lokalni trg,

| — | visoki stroški prometa, logistike, prevoza blaga in zavarovanj, tako zaradi oddaljenosti kot zaradi nepopolne konkurence (oligopoli, skoraj monopoli), |
| --- | --- |

—

visoki stroški prometa, logistike, prevoza blaga in zavarovanj, tako zaradi oddaljenosti kot zaradi nepopolne konkurence (oligopoli, skoraj monopoli),

| — | neizvedljivost ekonomij obsega zaradi majhnosti trga, kar pomeni visoke stroške na enoto tako v delovanju podjetij kot javnih službah, |
| --- | --- |

—

neizvedljivost ekonomij obsega zaradi majhnosti trga, kar pomeni visoke stroške na enoto tako v delovanju podjetij kot javnih službah,

| — | slabo razviti odnosi v industriji, v kateri močno prevladuje specializacija za izkoriščanje enega samega vira, proizvodnjo ene vrste blaga ali storitev, |
| --- | --- |

—

slabo razviti odnosi v industriji, v kateri močno prevladuje specializacija za izkoriščanje enega samega vira, proizvodnjo ene vrste blaga ali storitev,

| — | pomanjkanje kvalificiranih kadrov ali težnja, da kvalificirani delavci zapustijo otoke in si ustrezno zaposlitev poiščejo drugod, |
| --- | --- |

—

pomanjkanje kvalificiranih kadrov ali težnja, da kvalificirani delavci zapustijo otoke in si ustrezno zaposlitev poiščejo drugod,

| — | primanjkljaj podjetniškega znanja, saj podjetniki otok običajno zapustijo, da bi vlagali na bolj donosnih trgih, |
| --- | --- |

—

primanjkljaj podjetniškega znanja, saj podjetniki otok običajno zapustijo, da bi vlagali na bolj donosnih trgih,

| — | pomanjkanje infrastrukture in ponudbe storitev za podjetja na ravni, ki bi bila primerljiva z ravnjo na celini, kot na primer na področju telekomunikacij, usposabljanja ali tveganega kapitala; |
| --- | --- |

—

pomanjkanje infrastrukture in ponudbe storitev za podjetja na ravni, ki bi bila primerljiva z ravnjo na celini, kot na primer na področju telekomunikacij, usposabljanja ali tveganega kapitala;

| 8. | izraža zadovoljstvo z delom, ki sta ga opravili medskupina Evropskega parlamenta za morja, reke, otoke in obalna območja ter komisija za otoke pri Konferenci obrobnih obmorskih regij (CPMR); |
| --- | --- |

8.

izraža zadovoljstvo z delom, ki sta ga opravili medskupina Evropskega parlamenta za morja, reke, otoke in obalna območja ter komisija za otoke pri Konferenci obrobnih obmorskih regij (CPMR);

Vključujoča rast – prispevek otoških podjetnikov

| 9. | ugotavlja, da imajo podjetniki in podjetniški duh bistveno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in gospodarski dinamičnosti v Evropski uniji; podjetništvo na otokih pa se sooča s posebnimi strukturnimi težavami; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da imajo podjetniki in podjetniški duh bistveno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in gospodarski dinamičnosti v Evropski uniji; podjetništvo na otokih pa se sooča s posebnimi strukturnimi težavami;

| 10. | opozarja, da je več otoških gospodarstev uvedlo strategije rasti, ki temeljijo na izkoriščanju gospodarskih, družbenih, kulturnih in naravnih prednosti, kot so:






  — | naturalno gospodarstvo, ki zagotavlja določeno raven blaginje prebivalstva, zlasti v času krize, |
| --- | --- | --- |

10.

opozarja, da je več otoških gospodarstev uvedlo strategije rasti, ki temeljijo na izkoriščanju gospodarskih, družbenih, kulturnih in naravnih prednosti, kot so:

—

naturalno gospodarstvo, ki zagotavlja določeno raven blaginje prebivalstva, zlasti v času krize,

| — | izvoz nišnih proizvodov, ki jamčijo za prisotnost otoka na trgih blaga z visoko dodano vrednostjo, |
| --- | --- |

—

izvoz nišnih proizvodov, ki jamčijo za prisotnost otoka na trgih blaga z visoko dodano vrednostjo,

| — | turizem v različnih oblikah in ne nujno omejen na množični turizem, |
| --- | --- |

—

turizem v različnih oblikah in ne nujno omejen na množični turizem,

| — | pobude na področju zelene energije, ki dokazujejo sposobnost majhnih otoških skupnosti, da gredo v smeri energetskega prehoda, |
| --- | --- |

—

pobude na področju zelene energije, ki dokazujejo sposobnost majhnih otoških skupnosti, da gredo v smeri energetskega prehoda,

| — | izkoriščanje „geostrateških“ rent, ki niso omejene z majhnostjo ali oddaljenostjo (znanstveni observatorij ipd.), |
| --- | --- |

—

izkoriščanje „geostrateških“ rent, ki niso omejene z majhnostjo ali oddaljenostjo (znanstveni observatorij ipd.),

| — | razvoj novih sektorjev „zelenega“ in „modrega“ gospodarstva, ki ga spremlja razvoj novih učnih vsebin, da se zagotovi izobraževanje, ki je potrebno v teh sektorjih; |
| --- | --- |

—

razvoj novih sektorjev „zelenega“ in „modrega“ gospodarstva, ki ga spremlja razvoj novih učnih vsebin, da se zagotovi izobraževanje, ki je potrebno v teh sektorjih;

| 11. | poudarja, da so te strategije, ki določajo in izkoriščajo posebna gospodarska sredstva, pogosto rezultat ustvarjalnosti, prevzemanja tveganj in odpornosti podjetnikov na otokih, in poziva k potrebni prožnosti pri pripravi javnih politik za otoško podjetništvo; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da so te strategije, ki določajo in izkoriščajo posebna gospodarska sredstva, pogosto rezultat ustvarjalnosti, prevzemanja tveganj in odpornosti podjetnikov na otokih, in poziva k potrebni prožnosti pri pripravi javnih politik za otoško podjetništvo;

| 12. | ugotavlja, da so za otoška gospodarstva značilna slaba ekonomska raznolikost, številna mala in srednja podjetja, tudi mikropodjetja, ter veliko podjetnikov, ki se ukvarjajo z več različnimi dejavnostmi; ta ekosistem sobiva z nekaj velikimi podjetji, ki imajo monopolni položaj v specializiranih sektorjih (turizem, promet, rudarstvo, ribištvo ipd.); |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so za otoška gospodarstva značilna slaba ekonomska raznolikost, številna mala in srednja podjetja, tudi mikropodjetja, ter veliko podjetnikov, ki se ukvarjajo z več različnimi dejavnostmi; ta ekosistem sobiva z nekaj velikimi podjetji, ki imajo monopolni položaj v specializiranih sektorjih (turizem, promet, rudarstvo, ribištvo ipd.);

| 13. | poziva institucije in države članice EU, naj večjo pozornost namenijo ohranjanju prostega trga v posameznih panogah na otokih, hkrati pa si prizadevajo za odpravo pomanjkljivosti trga; |
| --- | --- |

13.

poziva institucije in države članice EU, naj večjo pozornost namenijo ohranjanju prostega trga v posameznih panogah na otokih, hkrati pa si prizadevajo za odpravo pomanjkljivosti trga;

| 14. | opozarja, da se otoški proizvodi – tudi surovine – lahko drago prodajajo ozko določenim strankam na nišnih trgih; drugačnost proizvoda bi omogočila dovolj veliko stopnjo dobička, da bi se zagotovila prihodnost te dejavnosti na otoku. Konkretno, vrednost proizvoda se poveča s priznavanjem oznak kakovosti in kulturnih vidikov v globalnem prostoru blaga in storitev; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da se otoški proizvodi – tudi surovine – lahko drago prodajajo ozko določenim strankam na nišnih trgih; drugačnost proizvoda bi omogočila dovolj veliko stopnjo dobička, da bi se zagotovila prihodnost te dejavnosti na otoku. Konkretno, vrednost proizvoda se poveča s priznavanjem oznak kakovosti in kulturnih vidikov v globalnem prostoru blaga in storitev;

| 15. | vendar znova poudarja vprašanje različnih dodatnih stroškov, ki jih imajo otoški podjetniki ravno zaradi otoške lokacije (surovine, zagotavljanje storitev, logistika ipd.) in ki na koncu ovirajo konkurenčnost proizvodov in storitev; |
| --- | --- |

15.

vendar znova poudarja vprašanje različnih dodatnih stroškov, ki jih imajo otoški podjetniki ravno zaradi otoške lokacije (surovine, zagotavljanje storitev, logistika ipd.) in ki na koncu ovirajo konkurenčnost proizvodov in storitev;

| 16. | poudarja, da se podjetniki tudi v primeru, da so proizvodi konkurenčni in kakovostni, soočajo s pomanjkanjem zmogljivosti za raziskave in razvoj, tehnologij, ki bi bile prilagojene otoškim razmeram, ustreznih instrumentov za financiranje njihovih dejavnosti in kvalificirane delovne sile, ki je posledica obsežnega procesa izseljevanja, zlasti če je prebivalcev malo; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da se podjetniki tudi v primeru, da so proizvodi konkurenčni in kakovostni, soočajo s pomanjkanjem zmogljivosti za raziskave in razvoj, tehnologij, ki bi bile prilagojene otoškim razmeram, ustreznih instrumentov za financiranje njihovih dejavnosti in kvalificirane delovne sile, ki je posledica obsežnega procesa izseljevanja, zlasti če je prebivalcev malo;

| 17. | zato izraža zadovoljstvo z ukrepi na ravni Evropske unije na tem področju, vendar poziva, da se takoj sprejmejo prilagojeni ukrepi za izboljšanje osnovnih pogojev, ki bi otokom omogočili, da prispevajo k vključujoči rasti v EU. To pomeni, da morajo vse politike Evropske unije za spodbujanje podjetništva, ki želijo biti pravične in učinkovite, upoštevati posebne otoške značilnosti in izzive; |
| --- | --- |

17.

zato izraža zadovoljstvo z ukrepi na ravni Evropske unije na tem področju, vendar poziva, da se takoj sprejmejo prilagojeni ukrepi za izboljšanje osnovnih pogojev, ki bi otokom omogočili, da prispevajo k vključujoči rasti v EU. To pomeni, da morajo vse politike Evropske unije za spodbujanje podjetništva, ki želijo biti pravične in učinkovite, upoštevati posebne otoške značilnosti in izzive;

Politični predlogi za okrepitev teritorialne kohezije v evropski uniji

| 18. | priznava temeljni pomen kohezijske politike pri zagotavljanju uravnoteženega regionalnega razvoja v Evropski uniji: gre za najustreznejšo politiko za obravnavanje razlik v razvoju med otoki in drugimi evropskimi regijami; vendar poudarja, da kohezijska politika, kot je zdaj zasnovana, otoškim regijam ne daje posebnega statusa; |
| --- | --- |

18.

priznava temeljni pomen kohezijske politike pri zagotavljanju uravnoteženega regionalnega razvoja v Evropski uniji: gre za najustreznejšo politiko za obravnavanje razlik v razvoju med otoki in drugimi evropskimi regijami; vendar poudarja, da kohezijska politika, kot je zdaj zasnovana, otoškim regijam ne daje posebnega statusa;

| 19. | opozarja tudi na posebne značilnosti najbolj oddaljenih regij, od katerih je osem otokov, ki se soočajo z večjimi problemi zaradi posebnih omejitev, ki so priznane v primarni zakonodaji in močno vplivajo na njihov gospodarski in socialni razvoj, kar je treba upoštevati; |
| --- | --- |

19.

opozarja tudi na posebne značilnosti najbolj oddaljenih regij, od katerih je osem otokov, ki se soočajo z večjimi problemi zaradi posebnih omejitev, ki so priznane v primarni zakonodaji in močno vplivajo na njihov gospodarski in socialni razvoj, kar je treba upoštevati;

| 20. | zato priporoča, da so otoki v kohezijski politiki po letu 2020 deležni posebne pozornosti, v skladu s členoma 174 in 175 PDEU. Prvi korak k uresničevanju tega cilja bi bila vključitev otokov kot dodatne kategorije v predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1059/2003 glede teritorialnih tipologij (Tercet); |
| --- | --- |

20.

zato priporoča, da so otoki v kohezijski politiki po letu 2020 deležni posebne pozornosti, v skladu s členoma 174 in 175 PDEU. Prvi korak k uresničevanju tega cilja bi bila vključitev otokov kot dodatne kategorije v predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1059/2003 glede teritorialnih tipologij (Tercet);

| 21. | priporoča vzpostavitev točke „vse na enem mestu“ za otoke (angl. island desk) v okviru Generalnega direktorata Evropske komisije za regionalno in mestno politiko, kot je to predlagal Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 4. februarja 2016, saj otoški akterji – podjetja in skupnosti – trenutno nimajo celovitega pregleda nad instrumenti in možnostmi financiranja EU, ki so močno razpršeni po različnih generalnih direktoratih in izhajajo iz številnih uredb; |
| --- | --- |

21.

priporoča vzpostavitev točke „vse na enem mestu“ za otoke (angl. island desk) v okviru Generalnega direktorata Evropske komisije za regionalno in mestno politiko, kot je to predlagal Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 4. februarja 2016, saj otoški akterji – podjetja in skupnosti – trenutno nimajo celovitega pregleda nad instrumenti in možnostmi financiranja EU, ki so močno razpršeni po različnih generalnih direktoratih in izhajajo iz številnih uredb;

| 22. | izraža zadovoljstvo s pobudo „inovativnih ukrepov v mestih“ in predlaga, da bi po tem vzoru oblikovali spletno stran in evropske ukrepe za mrežno povezovanje otokov EU, ki bi omogočili izmenjavo izkušenj ter upravnega inženiringa in inovacij; |
| --- | --- |

22.

izraža zadovoljstvo s pobudo „inovativnih ukrepov v mestih“ in predlaga, da bi po tem vzoru oblikovali spletno stran in evropske ukrepe za mrežno povezovanje otokov EU, ki bi omogočili izmenjavo izkušenj ter upravnega inženiringa in inovacij;

| 23. | poudarja, da je pomembno uporabiti vse možne sinergije med Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI) in drugimi instrumenti EU (zlasti skladi ESI), da bi izravnali gospodarske posledice naravnih ovir, s katerimi se soočajo otoki; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je pomembno uporabiti vse možne sinergije med Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI) in drugimi instrumenti EU (zlasti skladi ESI), da bi izravnali gospodarske posledice naravnih ovir, s katerimi se soočajo otoki;

| 24. | vendar ugotavlja, da zaradi majhnosti velikega števila projektov na otokih financiranje iz EFSI in posojila EIB praktično niso dostopni za mikropodjetja in otoške lokalne oblasti; zato priporoča, da se vzpostavijo programi posebne tehnične pomoči za otoke, namenjeni seznanjanju z instrumenti financiranja EU in spodbujanju dostopa do njih; |
| --- | --- |

24.

vendar ugotavlja, da zaradi majhnosti velikega števila projektov na otokih financiranje iz EFSI in posojila EIB praktično niso dostopni za mikropodjetja in otoške lokalne oblasti; zato priporoča, da se vzpostavijo programi posebne tehnične pomoči za otoke, namenjeni seznanjanju z instrumenti financiranja EU in spodbujanju dostopa do njih;

| 25. | poziva Evropsko komisijo in EIB, naj preučita možnost, da se tehnična pomoč v okviru instrumenta JASPERS razširi v korist otokov in prilagodi manjšim projektom; |
| --- | --- |

25.

poziva Evropsko komisijo in EIB, naj preučita možnost, da se tehnična pomoč v okviru instrumenta JASPERS razširi v korist otokov in prilagodi manjšim projektom;

| 26. | poudarja koristi in prednosti uredbe o EZTS (Uredbe (EU) št. 1302/2013) za lokalne in regionalne oblasti in otoke v Evropi, saj ta uredba omogoča, da otoki različnih držav članic in tretjih držav oblikujejo skupno pravno osebo, s katero lahko uresničujejo skupni cilj in dobijo dostop do financiranja EU, hkrati pa se z njo poenostavijo upravne obveznosti, ki jih takšno sodelovanje sicer potegne za sabo; |
| --- | --- |

26.

poudarja koristi in prednosti uredbe o EZTS (Uredbe (EU) št. 1302/2013) za lokalne in regionalne oblasti in otoke v Evropi, saj ta uredba omogoča, da otoki različnih držav članic in tretjih držav oblikujejo skupno pravno osebo, s katero lahko uresničujejo skupni cilj in dobijo dostop do financiranja EU, hkrati pa se z njo poenostavijo upravne obveznosti, ki jih takšno sodelovanje sicer potegne za sabo;

| 27. | predlaga oblikovanje sistema pomoči za delovanje otoških podjetij, ki bo kompenzacija dodatnih prevoznih stroškov; v okviru smernic za regionalno pomoč in uredbe o splošnih skupinskih izjemah bi tovrstna pomoč morala biti dovoljena in izvzeta na enak način, kot to velja za najbolj oddaljene regije in redko naseljene regije; |
| --- | --- |

27.

predlaga oblikovanje sistema pomoči za delovanje otoških podjetij, ki bo kompenzacija dodatnih prevoznih stroškov; v okviru smernic za regionalno pomoč in uredbe o splošnih skupinskih izjemah bi tovrstna pomoč morala biti dovoljena in izvzeta na enak način, kot to velja za najbolj oddaljene regije in redko naseljene regije;

| 28. | predlaga boljši izkoristek možnosti, ki jih ponuja ekonomija delitve, tudi za reševanje problemov, ki jih povzroča geografska oddaljenost otoških regij; |
| --- | --- |

28.

predlaga boljši izkoristek možnosti, ki jih ponuja ekonomija delitve, tudi za reševanje problemov, ki jih povzroča geografska oddaljenost otoških regij;

| 29. | vztraja, da je pomembno povečati delež javnih ukrepov v projektih, ki izhajajo iz programov EU, pa tudi privlačnost zasebnega posredovanja, če se s tem na otokih ustvarijo nova delovna mesta in blaginja, hkrati pa zagotovijo ekološko vzdržne rešitve; |
| --- | --- |

29.

vztraja, da je pomembno povečati delež javnih ukrepov v projektih, ki izhajajo iz programov EU, pa tudi privlačnost zasebnega posredovanja, če se s tem na otokih ustvarijo nova delovna mesta in blaginja, hkrati pa zagotovijo ekološko vzdržne rešitve;

| 30. | poudarja, da številne specifične ovire za razvoj otokov niso zajete v kazalniku BDP na prebivalca, zato predlaga razširitev nabora dopolnilnih kazalnikov, ki se uporabljajo v okviru kohezijske politike, da bi lahko bolje ocenili socialno-ekonomske razmere na otokih in njihovo privlačnost; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da številne specifične ovire za razvoj otokov niso zajete v kazalniku BDP na prebivalca, zato predlaga razširitev nabora dopolnilnih kazalnikov, ki se uporabljajo v okviru kohezijske politike, da bi lahko bolje ocenili socialno-ekonomske razmere na otokih in njihovo privlačnost;

| 31. | predlaga, da se med možne kazalnike uvrstita tudi kazalnik regionalne konkurenčnosti (RCI) in kazalnik dostopnosti, vendar priporoča, da se nadaljujejo prizadevanja za razvoj drugih kazalnikov, ki bi lahko ustvarili popolno podobo dodatnih stroškov zaradi otoške lege; poziva, naj Komisija izvede primerjalne analize uspešnosti otoških podjetij v razmerju do ustreznih podjetij na celini, tudi če ta celina pomeni zgolj otoško državo članico; |
| --- | --- |

31.

predlaga, da se med možne kazalnike uvrstita tudi kazalnik regionalne konkurenčnosti (RCI) in kazalnik dostopnosti, vendar priporoča, da se nadaljujejo prizadevanja za razvoj drugih kazalnikov, ki bi lahko ustvarili popolno podobo dodatnih stroškov zaradi otoške lege; poziva, naj Komisija izvede primerjalne analize uspešnosti otoških podjetij v razmerju do ustreznih podjetij na celini, tudi če ta celina pomeni zgolj otoško državo članico;

| 32. | poziva, naj se pri oceni socialno-ekonomskih razmer otoških prebivalcev in opredeljevanju ekonomske privlačnosti teh regij nameni pozornost vidikom, ki niso finančne narave in jih je težko meriti, kot je naravno okolje (njegova kakovost in dostopnost); |
| --- | --- |

32.

poziva, naj se pri oceni socialno-ekonomskih razmer otoških prebivalcev in opredeljevanju ekonomske privlačnosti teh regij nameni pozornost vidikom, ki niso finančne narave in jih je težko meriti, kot je naravno okolje (njegova kakovost in dostopnost);

| 33. | se zaveda koristnosti letnega poročila o evropskih MSP, ki ga pripravlja generalni direktorat za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja; vendar poziva, naj se v prihodnja poročila vključijo teritorialni podatki, da bi bolje razumeli izzive, s katerimi se soočajo otoška MSP, in njihovo stopnjo uspešnosti oziroma neuspeha v razmerju do ustreznih podjetij na celini; |
| --- | --- |

33.

se zaveda koristnosti letnega poročila o evropskih MSP, ki ga pripravlja generalni direktorat za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja; vendar poziva, naj se v prihodnja poročila vključijo teritorialni podatki, da bi bolje razumeli izzive, s katerimi se soočajo otoška MSP, in njihovo stopnjo uspešnosti oziroma neuspeha v razmerju do ustreznih podjetij na celini;

| 34. | se zaveda pomembnosti orodij, kot je ocena teritorialnega učinka, pri ocenjevanju učinka evropskih politik na otoške regije in predlaga, da se v metodi ocene učinka Evropske unije uporabi klavzula o „otoški legi“, da bi tako predvideli potencialno težke posledice teh politik za otoke; |
| --- | --- |

34.

se zaveda pomembnosti orodij, kot je ocena teritorialnega učinka, pri ocenjevanju učinka evropskih politik na otoške regije in predlaga, da se v metodi ocene učinka Evropske unije uporabi klavzula o „otoški legi“, da bi tako predvideli potencialno težke posledice teh politik za otoke;

| 35. | ugotavlja, da lahko uporaba strategij pametne specializacije kot predhodnega pogoja pri dodeljevanju sredstev iz evropskih strukturnih skladov (skladov ESI) sicer prispeva k pripravi strategij na nacionalni in regionalni ravni, vendar posebnosti otoških gospodarstev zahtevajo rešitve po njihovi meri; pretirano zanašanje na en sam določen sektor ali dejavnost lahko zato povzroči močno izpostavljenost nevarnosti nastanka gospodarske monokulture s hudimi gospodarskimi posledicami (t. i. nizozemska bolezen, angl. Dutch disease); |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da lahko uporaba strategij pametne specializacije kot predhodnega pogoja pri dodeljevanju sredstev iz evropskih strukturnih skladov (skladov ESI) sicer prispeva k pripravi strategij na nacionalni in regionalni ravni, vendar posebnosti otoških gospodarstev zahtevajo rešitve po njihovi meri; pretirano zanašanje na en sam določen sektor ali dejavnost lahko zato povzroči močno izpostavljenost nevarnosti nastanka gospodarske monokulture s hudimi gospodarskimi posledicami (t. i. nizozemska bolezen, angl. Dutch disease);

| 36. | meni, da si pobude za diverzifikacijo ali pametno prestrukturiranje, kot na primer množičnega turizma v trajnostni turizem, za razvoj ustvarjalnih industrij, uporabo informativne in komunikacijske tehnologije v tradicionalnih dejavnostih ter za usmerjeno oglaševanje, ki povečuje vrednost otoških virov, zaslužijo posebno pozornost Komisije; |
| --- | --- |

36.

meni, da si pobude za diverzifikacijo ali pametno prestrukturiranje, kot na primer množičnega turizma v trajnostni turizem, za razvoj ustvarjalnih industrij, uporabo informativne in komunikacijske tehnologije v tradicionalnih dejavnostih ter za usmerjeno oglaševanje, ki povečuje vrednost otoških virov, zaslužijo posebno pozornost Komisije;

| 37. | poziva k spodbuditvi politik za večjo ozaveščenost državljanov držav članic EU o možnostih za turizem v Uniji in k vzpostavitvi trdnejše mreže povezav med območji EU, ki prebivalcem večjih mest EU ponujajo možnosti za počitnice v otoških regijah z naravnimi znamenitostmi; |
| --- | --- |

37.

poziva k spodbuditvi politik za večjo ozaveščenost državljanov držav članic EU o možnostih za turizem v Uniji in k vzpostavitvi trdnejše mreže povezav med območji EU, ki prebivalcem večjih mest EU ponujajo možnosti za počitnice v otoških regijah z naravnimi znamenitostmi;

| 38. | poudarja pomen načela partnerstva, kot je predvideno v členu 5 uredbe o skupnih določbah, za opredeljevanje potreb lokalnih območij pred strateškim načrtovanjem kohezijske politike (pristop od spodaj navzgor, angl. bottom up). Zato poziva Evropsko komisijo, naj v zakonodajni predlog o kohezijski politiki po letu 2020 kot predhodni pogoj vključi učinkovito izvajanje evropskega kodeksa ravnanja pri partnerstvih; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen načela partnerstva, kot je predvideno v členu 5 uredbe o skupnih določbah, za opredeljevanje potreb lokalnih območij pred strateškim načrtovanjem kohezijske politike (pristop od spodaj navzgor, angl. bottom up). Zato poziva Evropsko komisijo, naj v zakonodajni predlog o kohezijski politiki po letu 2020 kot predhodni pogoj vključi učinkovito izvajanje evropskega kodeksa ravnanja pri partnerstvih;

| 39. | države članice poziva, naj poskrbijo za popolno uresničevanje načela partnerstva, da bi se v sporazumih upoštevale posebne potrebe otoških regij; |
| --- | --- |

39.

države članice poziva, naj poskrbijo za popolno uresničevanje načela partnerstva, da bi se v sporazumih upoštevale posebne potrebe otoških regij;

| 40. | vztraja, da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti v proces opredeljevanja nacionalnih in evropskih politik, ki se nanašajo nanje, da bi v regulativnih okvirih ukrepanja upoštevali konkretne potrebe otoških območij, v skladu z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

40.

vztraja, da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti v proces opredeljevanja nacionalnih in evropskih politik, ki se nanašajo nanje, da bi v regulativnih okvirih ukrepanja upoštevali konkretne potrebe otoških območij, v skladu z načelom subsidiarnosti;

| 41. | izraža zadovoljstvo z možnostmi financiranja, ki jih nudi instrument za povezovanje Evrope, v kolikor lahko zadevajo otoke; vendar ugotavlja, da se finančna sredstva za pomorske avtoceste osredotočajo na centralna in globalna omrežja, zato se lahko zanemarijo povezave med otoki in regionalnimi centri ali med samimi otoki; zato predlaga, da se v okviru celotnega financiranja pomorskih avtocest predvidijo posebna sredstva za otoke; |
| --- | --- |

41.

izraža zadovoljstvo z možnostmi financiranja, ki jih nudi instrument za povezovanje Evrope, v kolikor lahko zadevajo otoke; vendar ugotavlja, da se finančna sredstva za pomorske avtoceste osredotočajo na centralna in globalna omrežja, zato se lahko zanemarijo povezave med otoki in regionalnimi centri ali med samimi otoki; zato predlaga, da se v okviru celotnega financiranja pomorskih avtocest predvidijo posebna sredstva za otoke;

| 42. | priznava prizadevanja Komisije v podporo podjetnikom prek programov, kot sta COSME in InnovFin, v okviru akcijskega načrta za podjetništvo 2020 ali programa Obzorje 2020 na področju inovacij ter delo na področju unije kapitalskih trgov. Vendar Odbor ocenjuje, da je v te programe in načrte bistveno vključiti teritorialni vidik (zlasti otoško lego), da bi tako:






  — | uspešno pritegnili otoške podjetnike, |
| --- | --- | --- |

42.

priznava prizadevanja Komisije v podporo podjetnikom prek programov, kot sta COSME in InnovFin, v okviru akcijskega načrta za podjetništvo 2020 ali programa Obzorje 2020 na področju inovacij ter delo na področju unije kapitalskih trgov. Vendar Odbor ocenjuje, da je v te programe in načrte bistveno vključiti teritorialni vidik (zlasti otoško lego), da bi tako:

—

uspešno pritegnili otoške podjetnike,

| — | spodbujali poklicno usposabljanje in povečali kompetence v podjetjih na otokih, |
| --- | --- |

—

spodbujali poklicno usposabljanje in povečali kompetence v podjetjih na otokih,

| — | podjetnikom omogočili boljši dostop do – tudi tveganega – kapitala, |
| --- | --- |

—

podjetnikom omogočili boljši dostop do – tudi tveganega – kapitala,

| — | otokom omogočili, da se priključijo evropskim in svetovnim omrežjem ustvarjanja in razširjanja znanstvenega in tehnološkega znanja, ter da to izkoristijo pri tržni proizvodnji in družbeni blaginji; |
| --- | --- |

—

otokom omogočili, da se priključijo evropskim in svetovnim omrežjem ustvarjanja in razširjanja znanstvenega in tehnološkega znanja, ter da to izkoristijo pri tržni proizvodnji in družbeni blaginji;

| 43. | Komisijo poziva, naj vzpostavi program za spodbujanje inovativnosti v otoških gospodarstvih, izkoriščanja lokalnih virov, podpiranja uporabe energije iz obnovljivih virov, ravnanja z odpadki, gospodarjenja z vodo, promocije kulturne in naravne dediščine ter prizadevanj za vzpostavitev krožnega gospodarstva; izraz inovativnost se v tem primeru nanaša na tehnološke, organizacijske, socialne in okoljske inovacije; |
| --- | --- |

43.

Komisijo poziva, naj vzpostavi program za spodbujanje inovativnosti v otoških gospodarstvih, izkoriščanja lokalnih virov, podpiranja uporabe energije iz obnovljivih virov, ravnanja z odpadki, gospodarjenja z vodo, promocije kulturne in naravne dediščine ter prizadevanj za vzpostavitev krožnega gospodarstva; izraz inovativnost se v tem primeru nanaša na tehnološke, organizacijske, socialne in okoljske inovacije;

| 44. | poudarja pomen državne pomoči pri premagovanju izzivov majhnosti, oddaljenosti in izoliranosti otoških regij v Evropski uniji. Te naravne in stalne razmere ovirajo učinkovitost in organizacijo več sektorjev, ki so za otoke strateškega pomena, kot so promet, energetika in digitalna povezljivost; |
| --- | --- |

44.

poudarja pomen državne pomoči pri premagovanju izzivov majhnosti, oddaljenosti in izoliranosti otoških regij v Evropski uniji. Te naravne in stalne razmere ovirajo učinkovitost in organizacijo več sektorjev, ki so za otoke strateškega pomena, kot so promet, energetika in digitalna povezljivost;

| 45. | opozarja, da sta prometna infrastruktura in organizacija notranjega in zunanjega prometa, ki sta zanesljivi in stroškovno primerljivi s celino, za otoke nujni pogoj za razvoj in gospodarsko konkurenčnost; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da sta prometna infrastruktura in organizacija notranjega in zunanjega prometa, ki sta zanesljivi in stroškovno primerljivi s celino, za otoke nujni pogoj za razvoj in gospodarsko konkurenčnost;

| 46. | predlaga, da se v primeru otokov uporabijo prožnejša merila glede upravičenosti do pomoči za infrastrukturo in prometna omrežja (izgradnja, posodobitev in oprema), saj bi tako omogočili čim učinkovitejšo povezavo s celinskim prometnim sistemom in najboljšo možno vključitev v evropski prostor in trg; |
| --- | --- |

46.

predlaga, da se v primeru otokov uporabijo prožnejša merila glede upravičenosti do pomoči za infrastrukturo in prometna omrežja (izgradnja, posodobitev in oprema), saj bi tako omogočili čim učinkovitejšo povezavo s celinskim prometnim sistemom in najboljšo možno vključitev v evropski prostor in trg;

| 47. | poziva, da se s to pomočjo olajšajo povezave med otoki v primeru otočij in znotraj otoka v primeru goratih otokov, hkrati pa spodbujajo naložbe v nizkoogljična prevozna sredstva (ladje na utekočinjen zemeljski plin, polnilnice za električne avtomobile ipd.); |
| --- | --- |

47.

poziva, da se s to pomočjo olajšajo povezave med otoki v primeru otočij in znotraj otoka v primeru goratih otokov, hkrati pa spodbujajo naložbe v nizkoogljična prevozna sredstva (ladje na utekočinjen zemeljski plin, polnilnice za električne avtomobile ipd.);

| 48. | poudarja, da dobava proizvodov in storitev na otoške trge za celinska podjetja ni zelo zanimiva, ker so ti trgi najpogosteje majhni in oddaljeni; to pa pomeni, da otoški potrošniki in podjetja nimajo pravega dostopa do konkurenčnih prednosti enotnega trga. To se zlasti pokaže pri prometnih povezavah in dobavi energije, dveh bistvenih sektorjih za konkurenčnost otoških podjetij; zato priporoča, da bi za ta sektorja pri otokih lahko veljale izjeme glede državne pomoči; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da dobava proizvodov in storitev na otoške trge za celinska podjetja ni zelo zanimiva, ker so ti trgi najpogosteje majhni in oddaljeni; to pa pomeni, da otoški potrošniki in podjetja nimajo pravega dostopa do konkurenčnih prednosti enotnega trga. To se zlasti pokaže pri prometnih povezavah in dobavi energije, dveh bistvenih sektorjih za konkurenčnost otoških podjetij; zato priporoča, da bi za ta sektorja pri otokih lahko veljale izjeme glede državne pomoči;

| 49. | pri tem prav tako predlaga, da bi uredba de minimis omogočala več prožnosti za otoke in da bi se zahteve glede javnih naročil omilile, saj je v številnih primerih na otokih pri izvajanju postopkov posvetovanja nemogoče dobiti več kot eno ponudbo; |
| --- | --- |

49.

pri tem prav tako predlaga, da bi uredba de minimis omogočala več prožnosti za otoke in da bi se zahteve glede javnih naročil omilile, saj je v številnih primerih na otokih pri izvajanju postopkov posvetovanja nemogoče dobiti več kot eno ponudbo;

| 50. | se strinja s prožnostjo, ki se trenutno uporablja pri ureditvah, ki otokom omogočajo izkoristiti posebne davčne spodbude ali znižanje davčnih stopenj za podjetja kot kompenzacijo za dodatne stroške, ki so posledica otoške lege, in upa, da se bo ta prožnost ohranila; priporoča uporabo sistema spodbud za inovacije in naložbe za pospeševanje proizvodnje in usmerjanje v izvoz, poleg lokalne porabe; |
| --- | --- |

50.

se strinja s prožnostjo, ki se trenutno uporablja pri ureditvah, ki otokom omogočajo izkoristiti posebne davčne spodbude ali znižanje davčnih stopenj za podjetja kot kompenzacijo za dodatne stroške, ki so posledica otoške lege, in upa, da se bo ta prožnost ohranila; priporoča uporabo sistema spodbud za inovacije in naložbe za pospeševanje proizvodnje in usmerjanje v izvoz, poleg lokalne porabe;

| 51. | pozdravlja namero Evropske komisije, da v prihodnje poročilo o koheziji vključi poglavje o otokih. Poziva jo, naj v tem poglavju navede, kako se bodo izvajala priporočila iz tega mnenja; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja namero Evropske komisije, da v prihodnje poročilo o koheziji vključi poglavje o otokih. Poziva jo, naj v tem poglavju navede, kako se bodo izvajala priporočila iz tega mnenja;

| 52. | poziva malteško predsedstvo Sveta, naj upošteva ta politična priporočila in pri njihovem izvajanju tesno sodeluje z Odborom regij. |
| --- | --- |

52.

poziva malteško predsedstvo Sveta, naj upošteva ta politična priporočila in pri njihovem izvajanju tesno sodeluje z Odborom regij.

V Bruslju, 12. maja 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

| 15.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 306/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 306/57

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Nova faza evropske politike za modro rast

(2017/C 306/11)

| Poročevalec: | Christophe Clergeau (FR/PES), član regionalnega sveta, Pays-de-la-Loire |
| --- | --- |

Poročevalec:

Christophe Clergeau (FR/PES), član regionalnega sveta, Pays-de-la-Loire

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

| 1. | poziva Evropsko unijo, naj bo morje njena nova skupna ambicija v okviru ponovnega zagona evropskega projekta; |
| --- | --- |

1.

poziva Evropsko unijo, naj bo morje njena nova skupna ambicija v okviru ponovnega zagona evropskega projekta;

| 2. | poziva Evropsko unijo, naj v zvezi z morjem oblikuje posebno politiko in ne le projekt. Podpora modremu gospodarstvu se umešča v ospredje pomorske politike, v širok in prodoren pristop na vseh področjih in ne le v pet na začetku opredeljenih temah strategije za modro rast; |
| --- | --- |

2.

poziva Evropsko unijo, naj v zvezi z morjem oblikuje posebno politiko in ne le projekt. Podpora modremu gospodarstvu se umešča v ospredje pomorske politike, v širok in prodoren pristop na vseh področjih in ne le v pet na začetku opredeljenih temah strategije za modro rast;

| 3. | poziva Evropsko unijo, naj prevzame pobudo za hiter začetek novih politik in postavi temelje za nove pomorske ambicije po letu 2020. Ministrska izjava o evropskih pomorskih politikah, ki bo sprejeta 20. aprila 2017 na Malti, je lahko in mora biti priložnost za to; |
| --- | --- |

3.

poziva Evropsko unijo, naj prevzame pobudo za hiter začetek novih politik in postavi temelje za nove pomorske ambicije po letu 2020. Ministrska izjava o evropskih pomorskih politikah, ki bo sprejeta 20. aprila 2017 na Malti, je lahko in mora biti priložnost za to;

I.   MORJE V OSRČJU EVROPE

| 4. | poziva Evropsko unijo, naj razvije novo evropsko pomorsko politiko:






  — | ki jo bodo prevzeli državljani, lokalne oblasti, evropske države in institucije, |
| --- | --- | --- |

4.

poziva Evropsko unijo, naj razvije novo evropsko pomorsko politiko:

—

ki jo bodo prevzeli državljani, lokalne oblasti, evropske države in institucije,

| — | ki bo horizontalna in bo vključena v vse pristojnosti EU, |
| --- | --- |

—

ki bo horizontalna in bo vključena v vse pristojnosti EU,

| — | ki bo temeljila na bolj poglobljenem poznavanju morja, da bo lahko bolje zagotavljala njegov trajnostni razvoj in izkoriščala njegov potencial, |
| --- | --- |

—

ki bo temeljila na bolj poglobljenem poznavanju morja, da bo lahko bolje zagotavljala njegov trajnostni razvoj in izkoriščala njegov potencial,

| — | ki bo sposobna podpreti celotno vrednostno verigo sektorjev modrega gospodarstva, med katerimi je tudi ribištvo, tako na obali kot v notranjosti, |
| --- | --- |

—

ki bo sposobna podpreti celotno vrednostno verigo sektorjev modrega gospodarstva, med katerimi je tudi ribištvo, tako na obali kot v notranjosti,

| — | katere cilj je simbioza med različnimi pomorskimi dejavnostmi in usklajenost ureditve obale in mednarodnih voda; |
| --- | --- |

—

katere cilj je simbioza med različnimi pomorskimi dejavnostmi in usklajenost ureditve obale in mednarodnih voda;

Morje je stvar vseh nas ter obenem nov izziv in nov evropski navdih

| 5. | poudarja, da so morja in oceani nujni za življenje na Zemlji. Proizvedejo namreč 50 % kisika. Imajo ključno vlogo pri reguliranju podnebja in so glavna rezerva biotske raznovrstnosti in virov naše hrane ter zdravja; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so morja in oceani nujni za življenje na Zemlji. Proizvedejo namreč 50 % kisika. Imajo ključno vlogo pri reguliranju podnebja in so glavna rezerva biotske raznovrstnosti in virov naše hrane ter zdravja;

| 6. | obžaluje, da je delovanje morskih ekosistemov danes oslabljeno zaradi podnebnih sprememb, onesnaževanja in pretiranega izkoriščanja virov; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da je delovanje morskih ekosistemov danes oslabljeno zaradi podnebnih sprememb, onesnaževanja in pretiranega izkoriščanja virov;

| 7. | opozarja na potencial modrega gospodarstva za rast in zaposlovanje, ki je brez primere. Po mnenju Evropske komisije pomorsko gospodarstvo ustvarja vse več delovnih mest, po ocenah je teh danes v Evropi 5 milijonov. V poročilu z naslovom Ocean economy in 2030 (Gospodarstvo oceanov leta 2030), ki ga je leta 2016 objavila OECD, je prispevek morskega gospodarstva k svetovnemu bogastvu ocenjen na 1 300 milijard evrov v letu 2010 in ta številka se lahko do leta 2030 podvoji; |
| --- | --- |

7.

opozarja na potencial modrega gospodarstva za rast in zaposlovanje, ki je brez primere. Po mnenju Evropske komisije pomorsko gospodarstvo ustvarja vse več delovnih mest, po ocenah je teh danes v Evropi 5 milijonov. V poročilu z naslovom Ocean economy in 2030 (Gospodarstvo oceanov leta 2030), ki ga je leta 2016 objavila OECD, je prispevek morskega gospodarstva k svetovnemu bogastvu ocenjen na 1 300 milijard evrov v letu 2010 in ta številka se lahko do leta 2030 podvoji;

| 8. | opaža, da se pomorskim vprašanjem na mednarodni ravni posveča vedno več pozornosti. Tudi v ciljih trajnostnega razvoja, ki jih je OZN objavila septembra 2015, so oceani izrecno obravnavani. Voditelji držav G7 so maja 2016 sklenili dogovor o intenzivnejšem mednarodnem sodelovanju na področju pomorskih raziskav. Tema oceanov je bila vključena v sklepe konferenc COP21 in 22; |
| --- | --- |

8.

opaža, da se pomorskim vprašanjem na mednarodni ravni posveča vedno več pozornosti. Tudi v ciljih trajnostnega razvoja, ki jih je OZN objavila septembra 2015, so oceani izrecno obravnavani. Voditelji držav G7 so maja 2016 sklenili dogovor o intenzivnejšem mednarodnem sodelovanju na področju pomorskih raziskav. Tema oceanov je bila vključena v sklepe konferenc COP21 in 22;

| 9. | poudarja, da je Evropa največja svetovna pomorska velesila in da bo to ostala tudi po izstopu Združenega kraljestva. Države članice Evropske unije premorejo skupaj največjo izključno ekonomsko cono na svetu. V sektorjih, kot so obnovljivi viri morske energije, ima Evropska unija najmočnejše in najbolj popolno gospodarstvo na svetu. Na področju varstva okolja ima Evropska unija najvišje standarde; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je Evropa največja svetovna pomorska velesila in da bo to ostala tudi po izstopu Združenega kraljestva. Države članice Evropske unije premorejo skupaj največjo izključno ekonomsko cono na svetu. V sektorjih, kot so obnovljivi viri morske energije, ima Evropska unija najmočnejše in najbolj popolno gospodarstvo na svetu. Na področju varstva okolja ima Evropska unija najvišje standarde;

| 10. | meni, da se mora Evropa uveljaviti na mednarodnem prizorišču in uporabiti pomorsko politiko za širjenje svojega vpliva; |
| --- | --- |

10.

meni, da se mora Evropa uveljaviti na mednarodnem prizorišču in uporabiti pomorsko politiko za širjenje svojega vpliva;

| 11. | meni, da lahko nova evropska pomorska ambicija pritegne državljane, saj je:






  — | morje nova, fascinantna tema, ki je prisotna v življenju velikega števila ljudi, |
| --- | --- | --- |

11.

meni, da lahko nova evropska pomorska ambicija pritegne državljane, saj je:

—

morje nova, fascinantna tema, ki je prisotna v življenju velikega števila ljudi,

| — | pojem meje pri pomorskih zadevah manj pomemben in dodana vrednost Evropske unije očitna, |
| --- | --- |

—

pojem meje pri pomorskih zadevah manj pomemben in dodana vrednost Evropske unije očitna,

| — | morje področje, v zvezi s katerim družba sprejema bistvene odločitve v zvezi z bojem proti podnebnim spremembam, ohranjanjem biotske raznovrstnosti, dobrega počutja in zdravja ter prehrane, |
| --- | --- |

—

morje področje, v zvezi s katerim družba sprejema bistvene odločitve v zvezi z bojem proti podnebnim spremembam, ohranjanjem biotske raznovrstnosti, dobrega počutja in zdravja ter prehrane,

| — | potencial modrega gospodarstva za rast in delovna mesta pomemben za obalne regije, pa tudi za vsa ozemlja Unije, kajti njegova vrednostna veriga napaja in vključuje celo našo celino; |
| --- | --- |

—

potencial modrega gospodarstva za rast in delovna mesta pomemben za obalne regije, pa tudi za vsa ozemlja Unije, kajti njegova vrednostna veriga napaja in vključuje celo našo celino;

Evropska unija mora v letu 2017 potrditi pomen morja v okviru svojega projekta za prihodnost

| 12. | opozarja, da sta celostna pomorska politika in politika za modro rast postavili temelje za evropsko pomorsko politiko; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da sta celostna pomorska politika in politika za modro rast postavili temelje za evropsko pomorsko politiko;

| 13. | meni, da je malteško predsedovanje z ministrsko izjavo, sprejeto 20. aprila 2017, priložnost za nov zagon evropske pomorske politike; |
| --- | --- |

13.

meni, da je malteško predsedovanje z ministrsko izjavo, sprejeto 20. aprila 2017, priložnost za nov zagon evropske pomorske politike;

Morje v osrčju Evrope: ambicija in časovni načrt

| 14. | poziva k pripravi bele knjige z naslovom Morje v osrčju Evrope, ki bi vsebovala časovni načrt glede pomorstva za vsako od politik Evropske unije; |
| --- | --- |

14.

poziva k pripravi bele knjige z naslovom Morje v osrčju Evrope, ki bi vsebovala časovni načrt glede pomorstva za vsako od politik Evropske unije;

| 15. | meni, da bo nova faza celostne evropske pomorske politike morala prispevati k odzivom Evrope na naslednje izzive:






  — | varnost evropskih meja, |
| --- | --- | --- |

15.

meni, da bo nova faza celostne evropske pomorske politike morala prispevati k odzivom Evrope na naslednje izzive:

—

varnost evropskih meja,

| — | upravljanje migracij, |
| --- | --- |

—

upravljanje migracij,

| — | razvoj sosedske pomorske politike, regulacija pomorske trgovine in upravljanje oceanov, |
| --- | --- |

—

razvoj sosedske pomorske politike, regulacija pomorske trgovine in upravljanje oceanov,

| — | zaščita biotske raznovrstnosti, boj proti podnebnim spremembam in uspešnost energetskega prehoda, kamor spada tudi prehod na goriva iz obnovljivih virov za različne vrste ladij, |
| --- | --- |

—

zaščita biotske raznovrstnosti, boj proti podnebnim spremembam in uspešnost energetskega prehoda, kamor spada tudi prehod na goriva iz obnovljivih virov za različne vrste ladij,

| — | razvoj modrega gospodarstva v vsej raznolikosti njegovih tradicionalnih področij, kot so ribolov, akvakultura, turizem, pomorska industrija in iz nje izhajajoče nove panoge, kot sta morska energija in morska biotehnologija, |
| --- | --- |

—

razvoj modrega gospodarstva v vsej raznolikosti njegovih tradicionalnih področij, kot so ribolov, akvakultura, turizem, pomorska industrija in iz nje izhajajoče nove panoge, kot sta morska energija in morska biotehnologija,

| — | usklajevanje dejavnosti in navad, |
| --- | --- |

—

usklajevanje dejavnosti in navad,

| — | obalna in pomorska politika, ki se opirata na lokalno raven in lokalne oblasti, |
| --- | --- |

—

obalna in pomorska politika, ki se opirata na lokalno raven in lokalne oblasti,

| — | spopadanje s posebnostmi evropskih otokov in čezmorskih ozemelj; |
| --- | --- |

—

spopadanje s posebnostmi evropskih otokov in čezmorskih ozemelj;

II.   PARTNERSKE REGIJE MODREGA GOSPODARSTVA

| 16. | poudarja, da se modro gospodarstvo udejanja na lokalni ravni. Pomorsko politiko mora torej spremljati vključevanje regij in mest; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da se modro gospodarstvo udejanja na lokalni ravni. Pomorsko politiko mora torej spremljati vključevanje regij in mest;

Organizirano in skladno pomorsko prostorsko načrtovanje je temelj modrega gospodarstva

| 17. | meni, da je prostorsko načrtovanje nujno in da mora vključevati interakcije med kopnim in morjem, povezovati mesta in regije ter vse vpletene strani in si prizadevati za trajnostni razvoj vseh pomorskih dejavnosti; |
| --- | --- |

17.

meni, da je prostorsko načrtovanje nujno in da mora vključevati interakcije med kopnim in morjem, povezovati mesta in regije ter vse vpletene strani in si prizadevati za trajnostni razvoj vseh pomorskih dejavnosti;

| 18. | meni, da mora biti razvoj infrastrukture na obalnih območjih, ki so že po definiciji obrobna, prednostna naloga Evrope. To pomeni, da morajo vse regije imeti možnost, da sredstva kohezijske politike in Junckerjevega načrta uporabijo v korist obalnih območij, zlasti za naložbe v pristanišča in širokopasovna omrežja; |
| --- | --- |

18.

meni, da mora biti razvoj infrastrukture na obalnih območjih, ki so že po definiciji obrobna, prednostna naloga Evrope. To pomeni, da morajo vse regije imeti možnost, da sredstva kohezijske politike in Junckerjevega načrta uporabijo v korist obalnih območij, zlasti za naložbe v pristanišča in širokopasovna omrežja;

| 19. | poziva k začetku razprave o priznavanju evropskega pomorskega prostora, ki bo okrepila kohezijo na področju sociale, okolja in varnosti; |
| --- | --- |

19.

poziva k začetku razprave o priznavanju evropskega pomorskega prostora, ki bo okrepila kohezijo na področju sociale, okolja in varnosti;

Regije so partnerice Evropske unije pri naložbah v modro gospodarstvo

| 20. | meni, da so strategije morskih bazenov nujni referenčni okviri. So eden od elementov, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju strategij pametne specializacije in načrtovanju evropskih sredstev. Pozdraviti je treba razvoj pobude West-Med, ki je v teku; |
| --- | --- |

20.

meni, da so strategije morskih bazenov nujni referenčni okviri. So eden od elementov, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju strategij pametne specializacije in načrtovanju evropskih sredstev. Pozdraviti je treba razvoj pobude West-Med, ki je v teku;

| 21. | meni, da morajo strategije za pametno specializacijo omogočati, da se na njihovo pobudo pripravijo skupne strategije za pametno specializacijo za več regij v istem bazenu; |
| --- | --- |

21.

meni, da morajo strategije za pametno specializacijo omogočati, da se na njihovo pobudo pripravijo skupne strategije za pametno specializacijo za več regij v istem bazenu;

| 22. | poudarja, da so regije in mesta ključni akterji razvoja modrega gospodarstva. Veliko število regij je tematike, povezane z modro rastjo, vključilo v svoje strategije pametne specializacije. S sredstvi Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo in sredstvi za kohezijsko politiko so se financirali številni projekti za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da so regije in mesta ključni akterji razvoja modrega gospodarstva. Veliko število regij je tematike, povezane z modro rastjo, vključilo v svoje strategije pametne specializacije. S sredstvi Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo in sredstvi za kohezijsko politiko so se financirali številni projekti za ustvarjanje delovnih mest;

| 23. | s ciljem, da bi dali nov zagon naložbam v modro gospodarstvo, predlaga, da se strategijam za pametno specializacijo in operativnim programom doda priloga, posvečena modremu gospodarstvu, v kateri bi bile predstavljene sprejete smernice glede pomorskih zadev in s katero bi zagotovili spremljanje ustreznih projektov; |
| --- | --- |

23.

s ciljem, da bi dali nov zagon naložbam v modro gospodarstvo, predlaga, da se strategijam za pametno specializacijo in operativnim programom doda priloga, posvečena modremu gospodarstvu, v kateri bi bile predstavljene sprejete smernice glede pomorskih zadev in s katero bi zagotovili spremljanje ustreznih projektov;

| 24. | želi, da bi lokalne skupnosti otokov in obalnih območij lahko uporabljale vsa evropska sredstva, vključno s sredstvi ESPR, za financiranje svojih strategij pomorskega razvoja v enotnem okviru po zgledu programa Leader; |
| --- | --- |

24.

želi, da bi lokalne skupnosti otokov in obalnih območij lahko uporabljale vsa evropska sredstva, vključno s sredstvi ESPR, za financiranje svojih strategij pomorskega razvoja v enotnem okviru po zgledu programa Leader;

| 25. | meni, da je treba omogočiti, da se izbire, ki se odražajo v strategijah pametne specializacije, ki so realnost pomorskega gospodarstva, temelječega na sinergijah med akterji in sektorji, spremljajo skozi čas in da so oporna točka Evropski uniji pri usmerjanju naložb v podporo modri rasti. Evropska raziskovalna politika mora zlasti bolje upoštevati regionalna prizadevanja na področju modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba omogočiti, da se izbire, ki se odražajo v strategijah pametne specializacije, ki so realnost pomorskega gospodarstva, temelječega na sinergijah med akterji in sektorji, spremljajo skozi čas in da so oporna točka Evropski uniji pri usmerjanju naložb v podporo modri rasti. Evropska raziskovalna politika mora zlasti bolje upoštevati regionalna prizadevanja na področju modrega gospodarstva;

| 26. | poziva, da bi se medregionalni, nacionalni in čeznacionalni projekti, ki so v skladu s strategijami bazena in s strategijami za pametno specializacijo, lahko financirali z združevanjem regionalnih, nacionalnih in evropskih sredstev v poenostavljenem okviru ter bili deležni bonusa EU brez ponovnega prijavljanja projektov na razpisih; |
| --- | --- |

26.

poziva, da bi se medregionalni, nacionalni in čeznacionalni projekti, ki so v skladu s strategijami bazena in s strategijami za pametno specializacijo, lahko financirali z združevanjem regionalnih, nacionalnih in evropskih sredstev v poenostavljenem okviru ter bili deležni bonusa EU brez ponovnega prijavljanja projektov na razpisih;

| 27. | meni, da mora za najbolj oddaljene regije še naprej obstajati poseben okvir za podporo njihovemu razvoju. Ta ozemlja so izjemna oporna točka za utrditev pomorske prisotnosti Evrope in sodelovanja v zvezi z morjem v svetu; |
| --- | --- |

27.

meni, da mora za najbolj oddaljene regije še naprej obstajati poseben okvir za podporo njihovemu razvoju. Ta ozemlja so izjemna oporna točka za utrditev pomorske prisotnosti Evrope in sodelovanja v zvezi z morjem v svetu;

III.   KONKRETNE NALOGE ZA POSPEŠITEV RAZVOJA MODREGA GOSPODARSTVA

Krepitev podpore raziskavam, razvoju in inovacijam

| 28. | poudarja, da je morje postopoma dobilo novo mesto v okviru programa Obzorje 2020. Pobude, kot je pobuda za skupno načrtovanje glede oceanov, so prav tako prispevale k evropskim pomorskim raziskavam. To metodo je treba razširiti na vse sektorje modrega gospodarstva z uporabo globalnega časovnega načrta za raziskave in razvoj. Odbor poudarja pomen posebne podpore za MSP, ki nameravajo razvijati in uporabljati inovativne rešitve v različnih sektorjih, med katere sodi tudi obalni in pomorski turizem; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je morje postopoma dobilo novo mesto v okviru programa Obzorje 2020. Pobude, kot je pobuda za skupno načrtovanje glede oceanov, so prav tako prispevale k evropskim pomorskim raziskavam. To metodo je treba razširiti na vse sektorje modrega gospodarstva z uporabo globalnega časovnega načrta za raziskave in razvoj. Odbor poudarja pomen posebne podpore za MSP, ki nameravajo razvijati in uporabljati inovativne rešitve v različnih sektorjih, med katere sodi tudi obalni in pomorski turizem;

| 29. | poziva, da se v prihodnjem okvirnem programu določi za cilj 10 % projektov, ki znatno prispevajo k izzivom morskih in pomorskih raziskav. Nadaljevanje izvajanja programa Obzorje 2020 bi moralo že zdaj omogočiti približevanje temu cilju; |
| --- | --- |

29.

poziva, da se v prihodnjem okvirnem programu določi za cilj 10 % projektov, ki znatno prispevajo k izzivom morskih in pomorskih raziskav. Nadaljevanje izvajanja programa Obzorje 2020 bi moralo že zdaj omogočiti približevanje temu cilju;

Pomorski časovni načrt v okviru programa za nova znanja in spretnosti za Evropo

| 30. | poziva k razvoju pomorskega vidika strategije za znanja in spretnosti za Evropo; |
| --- | --- |

30.

poziva k razvoju pomorskega vidika strategije za znanja in spretnosti za Evropo;

| 31. | predlaga, da se na evropski ravni začne razprava o pomenu financiranja pilotnega projekta, namenjenega raziskovanju in izkoriščanju globokega morskega dna; |
| --- | --- |

31.

predlaga, da se na evropski ravni začne razprava o pomenu financiranja pilotnega projekta, namenjenega raziskovanju in izkoriščanju globokega morskega dna;

| 32. | poudarja, da se v pomorski industriji inovacije pogosto lahko preskusijo šele na prvem izdelku, ki se trži. Politike EU na področju inovacij bi morale omogočiti financiranje teh predstavitvenih projektov. Treba bi bilo tudi ponovno zagnati javno-zasebno partnerstvo za medsektorske tehnologije v pomorski industriji; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da se v pomorski industriji inovacije pogosto lahko preskusijo šele na prvem izdelku, ki se trži. Politike EU na področju inovacij bi morale omogočiti financiranje teh predstavitvenih projektov. Treba bi bilo tudi ponovno zagnati javno-zasebno partnerstvo za medsektorske tehnologije v pomorski industriji;

| 33. | meni, da je pobudi, kot sta orodje Modre kariere v okviru ESPR in Pomorski načrt, ki bo razvit v prihodnje, treba razširiti s ciljem:






  — | povečanje poznavanja in privlačnosti pomorskih poklicev, |
| --- | --- | --- |

33.

meni, da je pobudi, kot sta orodje Modre kariere v okviru ESPR in Pomorski načrt, ki bo razvit v prihodnje, treba razširiti s ciljem:

—

povečanje poznavanja in privlačnosti pomorskih poklicev,

| — | izboljšanje delovnih pogojev in poklicnih možnosti, |
| --- | --- |

—

izboljšanje delovnih pogojev in poklicnih možnosti,

| — | razvoj evropske mobilnosti mladih, ki se izobražujejo, |
| --- | --- |

—

razvoj evropske mobilnosti mladih, ki se izobražujejo,

| — | nudenja dodatnega vseživljenjskega usposabljanja, da se obstoječi poklici lahko prilagodijo pomorstvu in tradicionalni pomorski poklici uporabijo za nove priložnosti; |
| --- | --- |

—

nudenja dodatnega vseživljenjskega usposabljanja, da se obstoječi poklici lahko prilagodijo pomorstvu in tradicionalni pomorski poklici uporabijo za nove priložnosti;

| 34. | želi, da se evropski sistem priznavanja poklicnih spričeval prilagodi, da bi lajšal prost pretok in urejal napotitve. Ta sistem je treba dopolniti s podobnim pripomočkom za priznavanje kvalifikacij in poklicev, ki niso bili predmet certifikacije (1); |
| --- | --- |

34.

želi, da se evropski sistem priznavanja poklicnih spričeval prilagodi, da bi lajšal prost pretok in urejal napotitve. Ta sistem je treba dopolniti s podobnim pripomočkom za priznavanje kvalifikacij in poklicev, ki niso bili predmet certifikacije (1);

Spremljanje ključnih področij modrega gospodarstva

| 35. | meni, da mora Evropa tudi na veliko vlagati v sektorje kot sta morska industrija in pomorska biotehnologija, pri katerih je za Evropo izziv, da prevzame vodilno vlogo v svetu; |
| --- | --- |

35.

meni, da mora Evropa tudi na veliko vlagati v sektorje kot sta morska industrija in pomorska biotehnologija, pri katerih je za Evropo izziv, da prevzame vodilno vlogo v svetu;

| 36. | meni, da mora Evropa spremljati modro gospodarstvo pri digitalnem, ekološkem in energetskem prehodu ter podpreti posodabljanje tradicionalnih sektorjev, kot sta ribolov ter navtični in obalni turizem (2); |
| --- | --- |

36.

meni, da mora Evropa spremljati modro gospodarstvo pri digitalnem, ekološkem in energetskem prehodu ter podpreti posodabljanje tradicionalnih sektorjev, kot sta ribolov ter navtični in obalni turizem (2);

| 37. | poudarja, da je pomembno, da Evropska unija podpira razvoj morske biotehnologije, ki temelji na izkoriščanju alg in mikroalg, rib, školjk in morskih bakterij. Morske biotehnologije so zelo velik gospodarski potencial, ki se šele poraja v številnih območjih Evrope. Podpora Evropske unije mora vključevati podporo za raziskave, raziskovalno infrastrukturo, vzpostavitev omrežja te infrastrukture in za njeno mreženje s podjetji, pa tudi za dostop do kapitala ter za razvoj in trženje inovacij; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je pomembno, da Evropska unija podpira razvoj morske biotehnologije, ki temelji na izkoriščanju alg in mikroalg, rib, školjk in morskih bakterij. Morske biotehnologije so zelo velik gospodarski potencial, ki se šele poraja v številnih območjih Evrope. Podpora Evropske unije mora vključevati podporo za raziskave, raziskovalno infrastrukturo, vzpostavitev omrežja te infrastrukture in za njeno mreženje s podjetji, pa tudi za dostop do kapitala ter za razvoj in trženje inovacij;

| 38. | poudarja pomen ribištva in akvakulture ter dejavnosti ulova, gojenja, predelave in trženja njunih proizvodov za lokalno gospodarstvo in za prehrano ljudi v Evropi. Ribištvo in akvakultura sta tudi sektorja prihodnosti in podpora, ki jima jo nudi Evropska unija, mora temeljiti na pozitivni in ambiciozni viziji zaposlovanja in usposabljanja, zlasti mladih. V okviru izvajanja nove skupne ribiške politike mora EU sodelovati z gospodarskimi subjekti in javnimi oblastmi, zlasti z regijami, da pospeši in olajša črpanje sredstev ESPR, pri katerem so veliki zaostanki; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen ribištva in akvakulture ter dejavnosti ulova, gojenja, predelave in trženja njunih proizvodov za lokalno gospodarstvo in za prehrano ljudi v Evropi. Ribištvo in akvakultura sta tudi sektorja prihodnosti in podpora, ki jima jo nudi Evropska unija, mora temeljiti na pozitivni in ambiciozni viziji zaposlovanja in usposabljanja, zlasti mladih. V okviru izvajanja nove skupne ribiške politike mora EU sodelovati z gospodarskimi subjekti in javnimi oblastmi, zlasti z regijami, da pospeši in olajša črpanje sredstev ESPR, pri katerem so veliki zaostanki;

| 39. | poudarja potrebo po celostnem pristopu k izkoriščanju morskih proizvodov z razvijanjem kratkih dobavnih verig, ki vključujejo proizvajalce, in krepitvijo predelovalne industrije na obalnih območjih. Ta strategija ustvarjanja vrednosti in delovnih mest v povezavi z morskimi proizvodi na obalnih območjih mora postati prednostni cilj, zato je treba izboljšati njeno financiranje, tako iz ESPR kot v okviru kohezijske politike; |
| --- | --- |

39.

poudarja potrebo po celostnem pristopu k izkoriščanju morskih proizvodov z razvijanjem kratkih dobavnih verig, ki vključujejo proizvajalce, in krepitvijo predelovalne industrije na obalnih območjih. Ta strategija ustvarjanja vrednosti in delovnih mest v povezavi z morskimi proizvodi na obalnih območjih mora postati prednostni cilj, zato je treba izboljšati njeno financiranje, tako iz ESPR kot v okviru kohezijske politike;

| 40. | predlaga uvedbo evropskega instrumenta za zagonska podjetja v pomorstvu, s katerim bi podprli projekte gospodarskih, socialnih in teritorialnih inovacij; |
| --- | --- |

40.

predlaga uvedbo evropskega instrumenta za zagonska podjetja v pomorstvu, s katerim bi podprli projekte gospodarskih, socialnih in teritorialnih inovacij;

| 41. | poudarja, da se bodo morale mnoge dejavnosti prihodnosti opirati na razvoj nove infrastrukture v morju, daleč od obale. Temu namenjen program bi omogočil raziskati pomen nove reverzibilne infrastrukture, preučiti njen okoljski učinek in vprašanja v zvezi z njeno energetsko neodvisnostjo; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da se bodo morale mnoge dejavnosti prihodnosti opirati na razvoj nove infrastrukture v morju, daleč od obale. Temu namenjen program bi omogočil raziskati pomen nove reverzibilne infrastrukture, preučiti njen okoljski učinek in vprašanja v zvezi z njeno energetsko neodvisnostjo;

| 42. | meni, da so pristanišča bistvena za razvoj modrega gospodarstva. Treba jih je spremljati pri njihovem odzivanju na potrebe novih dejavnosti in to kolikor se le da pogosto v mrežah. Njihovo ravnovesje pogojuje tudi dinamika pomorske trgovine na dolgih in kratkih razdaljah ter razvoj morskih avtocest; |
| --- | --- |

42.

meni, da so pristanišča bistvena za razvoj modrega gospodarstva. Treba jih je spremljati pri njihovem odzivanju na potrebe novih dejavnosti in to kolikor se le da pogosto v mrežah. Njihovo ravnovesje pogojuje tudi dinamika pomorske trgovine na dolgih in kratkih razdaljah ter razvoj morskih avtocest;

| 43. | poudarja očiten pozitivni učinek modre rasti na pomorski in obalni turizem v regijah. Še posebej podpira pobude, ki lahko spodbudijo oblike trajnostnega in odgovornega turizma v gospodarskem, socialnem in okoljskem smislu; |
| --- | --- |

43.

poudarja očiten pozitivni učinek modre rasti na pomorski in obalni turizem v regijah. Še posebej podpira pobude, ki lahko spodbudijo oblike trajnostnega in odgovornega turizma v gospodarskem, socialnem in okoljskem smislu;

| 44. | poudarja pomen izvajanja koncepta krožnega gospodarstva v okviru modrega gospodarstva, da bi zmanjšali količine odpadkov in onesnaževal v morjih ter jih pretvorili v koristen vir; |
| --- | --- |

44.

poudarja pomen izvajanja koncepta krožnega gospodarstva v okviru modrega gospodarstva, da bi zmanjšali količine odpadkov in onesnaževal v morjih ter jih pretvorili v koristen vir;

Izkoristek vodilnega položaja Evrope na področju morskih energij (vetrne elektrarne na morju in oceanske energije)

| 45. | meni, da mora Evropska unija dati prednost industrijskemu razvoju obnovljivih virov energije. Zato morajo biti cilji glede proizvodnje energije iz obnovljivih virov v Evropi višji kot 27 % do leta 2030, kar je predlagala Komisija. Povečati je treba prožnost načela tehnološke nevtralnosti, da bi dali prednost industrijskemu razvoju v sektorju obnovljivih virov energije, kjer ima Evropa lahko vodilni položaj v svetu in ustvarja številna delovna mesta; |
| --- | --- |

45.

meni, da mora Evropska unija dati prednost industrijskemu razvoju obnovljivih virov energije. Zato morajo biti cilji glede proizvodnje energije iz obnovljivih virov v Evropi višji kot 27 % do leta 2030, kar je predlagala Komisija. Povečati je treba prožnost načela tehnološke nevtralnosti, da bi dali prednost industrijskemu razvoju v sektorju obnovljivih virov energije, kjer ima Evropa lahko vodilni položaj v svetu in ustvarja številna delovna mesta;

| 46. | želi, da bi se nadaljevali ukrepi financiranja raziskav in razvoja ter demonstratorjev, kot je NER300, in poziva k okrepljenemu financiranju prvih faz trženja; |
| --- | --- |

46.

želi, da bi se nadaljevali ukrepi financiranja raziskav in razvoja ter demonstratorjev, kot je NER300, in poziva k okrepljenemu financiranju prvih faz trženja;

| 47. | poudarja, da razvoj morske energije temelji na naboru medsektorskih znanj in spretnosti ter tehnologij, podedovanih od tradicionalnih velikih sektorjev, kot sta nafta in plin ter ladjedelništvo. Okrepiti je treba podporo inovacijam in diverzifikaciji teh sektorjev. Zato bi morale smernice za ladjedelništvo in pomorsko industrijo „LeaderShip 2020“ postati evropski načrt, ki bi horizontalno povezoval različne politike EU; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da razvoj morske energije temelji na naboru medsektorskih znanj in spretnosti ter tehnologij, podedovanih od tradicionalnih velikih sektorjev, kot sta nafta in plin ter ladjedelništvo. Okrepiti je treba podporo inovacijam in diverzifikaciji teh sektorjev. Zato bi morale smernice za ladjedelništvo in pomorsko industrijo „LeaderShip 2020“ postati evropski načrt, ki bi horizontalno povezoval različne politike EU;

| 48. | si želi, da bi se Evropska unija pri svojih ukrepih v naslednjih petih letih osredotočila na naslednje cilje:






  — | konkurenčnost sektorja vetrnih elektrarn na morju in njegov razvoj v smeri donosnosti brez subvencij, |
| --- | --- | --- |

48.

si želi, da bi se Evropska unija pri svojih ukrepih v naslednjih petih letih osredotočila na naslednje cilje:

—

konkurenčnost sektorja vetrnih elektrarn na morju in njegov razvoj v smeri donosnosti brez subvencij,

| — | razvoj trga plavajočih vetrnic, množičnega trga na svetovni ravni, ter izkoriščanja energije plimovanja, tržne niše, pri kateri so Evropejci v zelo dobrem položaju, |
| --- | --- |

—

razvoj trga plavajočih vetrnic, množičnega trga na svetovni ravni, ter izkoriščanja energije plimovanja, tržne niše, pri kateri so Evropejci v zelo dobrem položaju,

| — | tehnologije, ki omogočajo doseči energetsko neodvisnost otokov in odročnih regij, zlasti v tropskih in čezmorskih območjih; |
| --- | --- |

—

tehnologije, ki omogočajo doseči energetsko neodvisnost otokov in odročnih regij, zlasti v tropskih in čezmorskih območjih;

Pomorske platforme za spremljanje in financiranje projektov in evropski sklad za naložbe v modro gospodarstvo

| 49. | pozdravlja dejstvo, da je Junckerjev načrt že omogočil financiranje številnih projektov, ki izhajajo iz modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja dejstvo, da je Junckerjev načrt že omogočil financiranje številnih projektov, ki izhajajo iz modrega gospodarstva;

| 50. | meni, da je to podporo treba razširiti, da bi zapolnili primanjkljaj naložb v številne potencialne projekte na lokalni ravni, ter razviti načine ukrepanja, da bi bolje financirali velika tveganja, značilna za inovativne sektorje, kot je modro gospodarstvo, pri tem pa dajati prednost MSP in zagonskim podjetjem; |
| --- | --- |

50.

meni, da je to podporo treba razširiti, da bi zapolnili primanjkljaj naložb v številne potencialne projekte na lokalni ravni, ter razviti načine ukrepanja, da bi bolje financirali velika tveganja, značilna za inovativne sektorje, kot je modro gospodarstvo, pri tem pa dajati prednost MSP in zagonskim podjetjem;

| 51. | predlaga oblikovanje regionalnih ali medregionalnih platform modrega gospodarstva. Te platforme bi omogočale odkrivanje projektov, podpirale njihovo uresničitev ter uporabljale lokalne, nacionalne in evropske finančne instrumente. Vodile bi jih regije v povezavi s sektorji pomorskega gospodarstva, državami in Evropsko unijo, njihovo delovanje bi financirali ti trije akterji ter zasebni partnerji. Lahko bi bile glavni sogovorniki pri izvajanju načrta Juncker 2; |
| --- | --- |

51.

predlaga oblikovanje regionalnih ali medregionalnih platform modrega gospodarstva. Te platforme bi omogočale odkrivanje projektov, podpirale njihovo uresničitev ter uporabljale lokalne, nacionalne in evropske finančne instrumente. Vodile bi jih regije v povezavi s sektorji pomorskega gospodarstva, državami in Evropsko unijo, njihovo delovanje bi financirali ti trije akterji ter zasebni partnerji. Lahko bi bile glavni sogovorniki pri izvajanju načrta Juncker 2;

| 52. | poziva k ustanovitvi evropskega mehanizma/sklada za naložbe v modro gospodarstvo. Ta sredstva bi se, kot pomorski del načrta Juncker 2, lahko uporabila za dve dopolnjujoči se obliki ukrepov:






  — | neposredno financiranje, na evropski ravni, strukturnih in tveganih projektov, ki se nanašajo na primer na začetne faze trženja projektov na področju energije morja, |
| --- | --- | --- |

52.

poziva k ustanovitvi evropskega mehanizma/sklada za naložbe v modro gospodarstvo. Ta sredstva bi se, kot pomorski del načrta Juncker 2, lahko uporabila za dve dopolnjujoči se obliki ukrepov:

—

neposredno financiranje, na evropski ravni, strukturnih in tveganih projektov, ki se nanašajo na primer na začetne faze trženja projektov na področju energije morja,

| — | oblikovanje regionalnih investicijskih skladov na ravni regionalnih ali medregionalnih platform modrega gospodarstva, ki bi se napajali iz evropskih sredstev ter sredstev lokalnih partnerjev, zlasti bank in finančnih ustanov. V okviru teh skladov mora Evropski sklad za strateške naložbe močno prispevati k financiranju tveganja in ne prelagati odgovornosti zanj na lokalne partnerje; |
| --- | --- |

—

oblikovanje regionalnih investicijskih skladov na ravni regionalnih ali medregionalnih platform modrega gospodarstva, ki bi se napajali iz evropskih sredstev ter sredstev lokalnih partnerjev, zlasti bank in finančnih ustanov. V okviru teh skladov mora Evropski sklad za strateške naložbe močno prispevati k financiranju tveganja in ne prelagati odgovornosti zanj na lokalne partnerje;

IV.   POLITIČNA IN DRŽAVLJANSKA EVROPA MORJA

Evropski program mobilizacije Morje in državljani

| 53. | meni, da se mora Evropa o morju pogovarjati neposredno z državljani. Evropski odbor regij bo v okviru dialogov z državljani organiziral tudi razprave v zvezi z morjem; |
| --- | --- |

53.

meni, da se mora Evropa o morju pogovarjati neposredno z državljani. Evropski odbor regij bo v okviru dialogov z državljani organiziral tudi razprave v zvezi z morjem;

| 54. | si želi uvedbe programa za raziskave kulturne in pomorske dediščine Evrope in njenih obalnih območij ter za ozaveščanje o njej; |
| --- | --- |

54.

si želi uvedbe programa za raziskave kulturne in pomorske dediščine Evrope in njenih obalnih območij ter za ozaveščanje o njej;

| 55. | predlaga razvoj programa Otroci in morje, da bi okrepili skupno zavest o pomorskih izzivih in organizirali srečanja otrok z obalnih in neobalnih območij; |
| --- | --- |

55.

predlaga razvoj programa Otroci in morje, da bi okrepili skupno zavest o pomorskih izzivih in organizirali srečanja otrok z obalnih in neobalnih območij;

| 56. | meni, da je treba ponovno začeti razpravo o možnosti financiranja ene ali več evropskih pomorskih postaj za raziskovanje velikih oceanov, ki bi bile znanstvene misije in simbol spodbujanja interesa državljanov za oceane; |
| --- | --- |

56.

meni, da je treba ponovno začeti razpravo o možnosti financiranja ene ali več evropskih pomorskih postaj za raziskovanje velikih oceanov, ki bi bile znanstvene misije in simbol spodbujanja interesa državljanov za oceane;

Krepitev znanja o morju in modrem gospodarstvu

| 57. | poudarja, da so potrebe po poznavanju obal in oceanov neizmerne. To poznavanje je nujno za usmerjanje trajnostnega razvoja pomorstva, katerega namen je obenem tudi povečanje gospodarskega, tehnološkega, okoljskega, človeškega in socialnega kapitala; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da so potrebe po poznavanju obal in oceanov neizmerne. To poznavanje je nujno za usmerjanje trajnostnega razvoja pomorstva, katerega namen je obenem tudi povečanje gospodarskega, tehnološkega, okoljskega, človeškega in socialnega kapitala;

| 58. | opozarja Evropsko komisijo na svoj poziv k oblikovanju skupnosti znanja in inovacij, osredotočene na modro gospodarstvo, ki bi spodbudila prenos idej iz pomorskih raziskav v zasebni sektor (3); |
| --- | --- |

58.

opozarja Evropsko komisijo na svoj poziv k oblikovanju skupnosti znanja in inovacij, osredotočene na modro gospodarstvo, ki bi spodbudila prenos idej iz pomorskih raziskav v zasebni sektor (3);

| 59. | predlaga, naj bo Evropska unija pokroviteljica razstave o evropskem pomorstvu kot stičišču kulture, znanosti, okolja in gospodarstva, na primer po zgledu projekta La Mer XXL, ki naj bi bil predstavljen leta 2018 v Nantesu; |
| --- | --- |

59.

predlaga, naj bo Evropska unija pokroviteljica razstave o evropskem pomorstvu kot stičišču kulture, znanosti, okolja in gospodarstva, na primer po zgledu projekta La Mer XXL, ki naj bi bil predstavljen leta 2018 v Nantesu;

| 60. | meni, da je treba v program Obzorje 2020 in prihodnji okvirni program vključiti evropsko strategijo za poznavanje pomorske biotske raznovrstnosti, morskega dna ter za pridobivanje pomorskih in obalnih podatkov, na primer batimetričnih; |
| --- | --- |

60.

meni, da je treba v program Obzorje 2020 in prihodnji okvirni program vključiti evropsko strategijo za poznavanje pomorske biotske raznovrstnosti, morskega dna ter za pridobivanje pomorskih in obalnih podatkov, na primer batimetričnih;

| 61. | poudarja, da je po študijah o pomanjkanju znanja o modrem gospodarstvu, ki sta ju izvedla Evropska komisija in Evropski odbor regij, zdaj treba v partnerstvu z državami članicami, regijami, Eurostatom in Skupnim raziskovalnim središčem ustanoviti evropsko središče virov o modrem gospodarstvu; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je po študijah o pomanjkanju znanja o modrem gospodarstvu, ki sta ju izvedla Evropska komisija in Evropski odbor regij, zdaj treba v partnerstvu z državami članicami, regijami, Eurostatom in Skupnim raziskovalnim središčem ustanoviti evropsko središče virov o modrem gospodarstvu;

Novo upravljanje evropske pomorske politike

| 62. | predlaga, da pomorske zadeve postanejo pristojnost enega od podpredsednikov Evropske komisije, ki bi mu pomagala projektna skupina in bi bil zadolžen za pripravo in horizontalno izvajanje bele knjige z naslovom Morje v osrčju Evrope; |
| --- | --- |

62.

predlaga, da pomorske zadeve postanejo pristojnost enega od podpredsednikov Evropske komisije, ki bi mu pomagala projektna skupina in bi bil zadolžen za pripravo in horizontalno izvajanje bele knjige z naslovom Morje v osrčju Evrope;

| 63. | meni, da bi morala pomorskim zadevam biti namenjena polletna srečanja sestave Sveta, ki bi bila posvečena morju. Evropski parlament in Evropski odbor regij bi morala skupaj preučiti razvoj svojega upravljanja pomorskih zadev; |
| --- | --- |

63.

meni, da bi morala pomorskim zadevam biti namenjena polletna srečanja sestave Sveta, ki bi bila posvečena morju. Evropski parlament in Evropski odbor regij bi morala skupaj preučiti razvoj svojega upravljanja pomorskih zadev;

| 64. | meni, da se mora dejstvo, da je morje politična prioriteta, odražati v večletnem finančnem okviru, ko gre za ESPR in njegove sestavne dele (ribolov, pomorska politika in teritorialni pristop), pa tudi širše v okviru različnih evropskih politik in programov; |
| --- | --- |

64.

meni, da se mora dejstvo, da je morje politična prioriteta, odražati v večletnem finančnem okviru, ko gre za ESPR in njegove sestavne dele (ribolov, pomorska politika in teritorialni pristop), pa tudi širše v okviru različnih evropskih politik in programov;

| 65. | meni, da uveljavitev nove pomorske politike Evropske unije zahteva večje priznavanje pomorskih akterjev, ki jih je treba v večji meri vključiti v razprave in odločanje, po potrebi pa bi morali biti deležni tudi podpore na evropski ravni. Podpreti je treba medsektorski pristop, katerega nosilci so zlasti regionalni, državni in evropski grozdi; |
| --- | --- |

65.

meni, da uveljavitev nove pomorske politike Evropske unije zahteva večje priznavanje pomorskih akterjev, ki jih je treba v večji meri vključiti v razprave in odločanje, po potrebi pa bi morali biti deležni tudi podpore na evropski ravni. Podpreti je treba medsektorski pristop, katerega nosilci so zlasti regionalni, državni in evropski grozdi;

| 66. | poziva regije in mesta, naj si prizadevajo za prikazovanje potenciala modrega gospodarstva in obstoja velikega števila pomembnih uresničljivih in ustvarjalnih projektov, ki jih bo treba v naslednjih letih financirati; |
| --- | --- |

66.

poziva regije in mesta, naj si prizadevajo za prikazovanje potenciala modrega gospodarstva in obstoja velikega števila pomembnih uresničljivih in ustvarjalnih projektov, ki jih bo treba v naslednjih letih financirati;

Izstop Združenega kraljestva iz EU: nujnost večjih ambicij Evropske unije na področju pomorstva

| 67. | poudarja, da bo izstop Združenega kraljestva iz EU neposredno vplival na evropske pomorske politike. Dobro bi bilo izmeriti njegov natančen učinek na mesta in regije, ki jih bo najbolj prizadel, in na javne politike Unije, ter oblikovati potrebne prilagoditvene ukrepe. S pojavom novih morskih meja Unije bo treba prilagoditi zlasti vidike nacionalnih in evropske suverenosti in varnosti; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da bo izstop Združenega kraljestva iz EU neposredno vplival na evropske pomorske politike. Dobro bi bilo izmeriti njegov natančen učinek na mesta in regije, ki jih bo najbolj prizadel, in na javne politike Unije, ter oblikovati potrebne prilagoditvene ukrepe. S pojavom novih morskih meja Unije bo treba prilagoditi zlasti vidike nacionalnih in evropske suverenosti in varnosti;

| 68. | poziva, naj Evropska unija v okviru začetih pogajanj ščiti interese svojega gospodarstva in svojih pomorskih območij. Preprečiti bo morala, da se ji pred vrati pojavi platforma socialnega in fiskalnega dampinga ter deregulacije, ki bi vplivala na gospodarstvo in pomorske vire. Skrbeti mora za zaščito interesov ribičev v mednarodnopravnem okviru; |
| --- | --- |

68.

poziva, naj Evropska unija v okviru začetih pogajanj ščiti interese svojega gospodarstva in svojih pomorskih območij. Preprečiti bo morala, da se ji pred vrati pojavi platforma socialnega in fiskalnega dampinga ter deregulacije, ki bi vplivala na gospodarstvo in pomorske vire. Skrbeti mora za zaščito interesov ribičev v mednarodnopravnem okviru;

| 69. | na podlagi teh načel meni (če bo splošni okvir izstopa Združenega kraljestva iz EU to omogočal in če bo to v skladu s celotno zadevo), da bi bilo zelo koristno, če bi evropski pomorski akterji še naprej tesno sodelovali glede na skupno morsko območje in skupni interes za zaščito in ohranjanje morskih ekosistemov ter si prizadevali za pravično in vsem dostopno svetovno tržno gospodarstvo. |
| --- | --- |

69.

na podlagi teh načel meni (če bo splošni okvir izstopa Združenega kraljestva iz EU to omogočal in če bo to v skladu s celotno zadevo), da bi bilo zelo koristno, če bi evropski pomorski akterji še naprej tesno sodelovali glede na skupno morsko območje in skupni interes za zaščito in ohranjanje morskih ekosistemov ter si prizadevali za pravično in vsem dostopno svetovno tržno gospodarstvo.

V Bruslju, 12. maja 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Glej mnenje SEDEC CDR 2881/2016 o napotenih delavcih.

1

(2)  Glej prejšnja mnenja CDR 2645/2014, CDR 5241/2015 in CDR 2898/2016.

2

(3)  CDR 4835/2014.

3

---

III Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

123. plenarno zasedanje 11. in 12. maja 2017

| 15.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 306/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 306/64

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Finančna pravila, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije

(2017/C 306/12)

| Poročevalec: | Michiel Rijsberman (NL/ALDE), regionalni minister pokrajine Flevoland |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in spremembi Uredbe (ES) št. 2012/2002, uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, EU št. 1304/2013, (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013, (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1308/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014, (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta
  COM(2016) 605 final |

Poročevalec:

Michiel Rijsberman (NL/ALDE), regionalni minister pokrajine Flevoland

Referenčni dokument:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in spremembi Uredbe (ES) št. 2012/2002, uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, EU št. 1304/2013, (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013, (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1308/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014, (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta

COM(2016) 605 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Člen 27

Odstavek 1 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna prerazporedi odobritve: | Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna prerazporedi odobritve: |
| (a) | z enega naslova na drugega do največ 10 % odobritev za leto za postavko, s katere se sredstva prerazporedijo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna prerazporedi odobritve:

Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna prerazporedi odobritve:

(a)

z enega naslova na drugega do največ 10 % odobritev za leto za postavko, s katere se sredstva prerazporedijo;

| (a) | z enega naslova na drugega do največ 10 % odobritev za leto za postavko, s katere se sredstva prerazporedijo; |
| --- | --- |

(a)

z enega naslova na drugega do največ 10 % odobritev za leto za postavko, s katere se sredstva prerazporedijo;

| (b) | iz enega poglavja v drugo neomejeno. |
| --- | --- |

(b)

iz enega poglavja v drugo neomejeno.

| (b) | iz enega poglavja v drugo neomejeno; |
| --- | --- |

(b)

iz enega poglavja v drugo neomejeno;

| (c) | iz leta n v leto n + 1 do največ 10 % skupnih odobritev iz proračuna institucije za prenos neporabljenih sredstev iz vseh proračunskih postavk za posebne proračunske postavke, ki so namenjene financiranju projektov za krepitev institucij, opredeljenih v členu 258(5). |
| --- | --- |

(c)

iz leta n v leto n + 1 do največ 10 % skupnih odobritev iz proračuna institucije za prenos neporabljenih sredstev iz vseh proračunskih postavk za posebne proračunske postavke, ki so namenjene financiranju projektov za krepitev institucij, opredeljenih v členu 258(5).

Obrazložitev

Da bi se uporabila vsa sredstva, ki so na voljo v proračunu, bi bilo treba dovoliti, da se neporabljena sredstva prenesejo v naslednje leto za plačilo najemnin, posojil za stavbe ali za vzdrževanje stavb institucije (opredelitev projekta gradnje je v členu 258(5)).

Predlog spremembe 2

Člen 39

Odstavek 3 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (...) Komisija predlogu proračuna priloži: | (...) Komisija predlogu proračuna priloži: |
| (
  a
  ) | utemeljitev, zakaj se načrti v predlogu proračuna razlikujejo od tistih, ki so jih pripravile druge institucije; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(...) Komisija predlogu proračuna priloži:

(...) Komisija predlogu proračuna priloži:

(
  a
  )

utemeljitev, zakaj se načrti v predlogu proračuna razlikujejo od tistih, ki so jih pripravile druge institucije;

| (a) | primerjalno tabelo, vključno s predlogom proračuna Komisije za druge institucije, in prvotne finančne zahteve, ki so jih druge institucije poslale Evropski komisiji; |
| --- | --- |

(a)

primerjalno tabelo, vključno s predlogom proračuna Komisije za druge institucije, in prvotne finančne zahteve, ki so jih druge institucije poslale Evropski komisiji;

| (
  b
  ) | vse delovne dokumente, za katere meni, da so koristni v zvezi kadrovskimi načrti institucij. Vsi takšni delovni dokumenti, ki prikazujejo zadnje odobrene kadrovske načrte, vključujejo: |
| --- | --- |

(
  b
  )

vse delovne dokumente, za katere meni, da so koristni v zvezi kadrovskimi načrti institucij. Vsi takšni delovni dokumenti, ki prikazujejo zadnje odobrene kadrovske načrte, vključujejo:

| (
  b
  ) | utemeljitev, zakaj se načrti v predlogu proračuna razlikujejo od tistih, ki so jih pripravile druge institucije; |
| --- | --- |

(
  b
  )

utemeljitev, zakaj se načrti v predlogu proračuna razlikujejo od tistih, ki so jih pripravile druge institucije;

| (
  c
  ) | vse delovne dokumente, za katere meni, da so koristni v zvezi kadrovskimi načrti institucij. Vsi takšni delovni dokumenti, ki prikazujejo zadnje odobrene kadrovske načrte, vključujejo: |
| --- | --- |

(
  c
  )

vse delovne dokumente, za katere meni, da so koristni v zvezi kadrovskimi načrti institucij. Vsi takšni delovni dokumenti, ki prikazujejo zadnje odobrene kadrovske načrte, vključujejo:

(...)

Obrazložitev

Vsebina tega predloga spremembe je pomembna za OR kot institucijo. Z njim se od Komisije zahteva, da predlogu proračuna doda prvotne proračune, ki so jih sprejele različne institucije (npr. plenarna skupščina OR), tako da bodo enostranske spremembe, ki jih vnese Komisija, vidne in pregledne. To bi povečalo možnosti OR za pogajanja s Parlamentom in Svetom v okviru proračunskega postopka.

Predlog spremembe 3

Člen 123

Besedilo se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 123 | Člen 123 |
| Navzkrižno opiranje na revizije | Navzkrižno opiranje na revizije |
| Če revizijo, temelječo na mednarodno sprejetih standardih, ki zagotavljajo razumno zagotovilo, v zvezi z računovodskimi izkazi in poročili, v katerih je opredeljena uporaba prispevka Unije, izvede neodvisen revizor, je ta revizija osnova za splošno zagotovilo, ki je po potrebi podrobneje določeno v pravilih za posamezni sektor. | Če revizijo, temelječo na mednarodno sprejetih standardih, ki zagotavljajo razumno zagotovilo, v zvezi z računovodskimi izkazi in poročili, v katerih je opredeljena uporaba prispevka Unije, izvede neodvisen revizor, je ta revizija osnova za splošno zagotovilo, ki je po potrebi podrobneje določeno v pravilih za posamezni sektor.
  Informacije, ki jih ima organ upravljanja že na voljo, bi bilo treba kar najbolj izkoristiti, da od upravičencev ne bi več kot enkrat zahtevali istih podatkov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 123

Člen 123

Navzkrižno opiranje na revizije

Navzkrižno opiranje na revizije

Če revizijo, temelječo na mednarodno sprejetih standardih, ki zagotavljajo razumno zagotovilo, v zvezi z računovodskimi izkazi in poročili, v katerih je opredeljena uporaba prispevka Unije, izvede neodvisen revizor, je ta revizija osnova za splošno zagotovilo, ki je po potrebi podrobneje določeno v pravilih za posamezni sektor.

Če revizijo, temelječo na mednarodno sprejetih standardih, ki zagotavljajo razumno zagotovilo, v zvezi z računovodskimi izkazi in poročili, v katerih je opredeljena uporaba prispevka Unije, izvede neodvisen revizor, je ta revizija osnova za splošno zagotovilo, ki je po potrebi podrobneje določeno v pravilih za posamezni sektor.
  Informacije, ki jih ima organ upravljanja že na voljo, bi bilo treba kar najbolj izkoristiti, da od upravičencev ne bi več kot enkrat zahtevali istih podatkov.

Obrazložitev

Pretirane zahteve v zvezi z revizijo vodijo do velikih tveganj tako za regionalne uprave kot za MSP. Poenostavitev bi morala zmanjšati breme revizije za upravičence in revizijo omejiti na en sam revizijski organ. Prva raven nadzora namesto vračanja k upravičencu in ustvarjanje piramide nadzora namesto stolpa nadzora.

Predlog spremembe 4

Člen 125

Besedilo se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 125 | Člen 125 |
| Prerazporeditev virov na instrumente, vzpostavljene na podlagi te uredbe ali predpisov za posamezni sektor | Prerazporeditev virov na instrumente, vzpostavljene na podlagi te uredbe ali predpisov za posamezni sektor |
| Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega izvrševanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo instrumentom, vzpostavljenim na podlagi te uredbe ali predpisov za posamezni sektor. Komisija te vire izvršuje v skladu s točkami (a) do (c) člena 61(1), če je to mogoče, v korist zadevne države članice. Poleg tega se lahko viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega izvrševanja, na njihovo zahtevo uporabijo za povečanje sposobnosti odzivanja na tveganja, ki jo zagotavlja Evropski sklad za strateške naložbe (v nadaljnjem besedilu: EFSI). V takih primerih se uporabljajo pravila EFSI. | Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega izvrševanja, se lahko na njihovo zahtevo
  ter z izrecno privolitvijo vpletenih lokalnih in regionalnih oblasti ter organov upravljanja
  prerazporedijo instrumentom, vzpostavljenim na podlagi te uredbe ali predpisov za posamezni sektor. Komisija te vire izvršuje v skladu s točkami (a) do (c) člena 61(1), če je to mogoče, v korist
  ustreznih območij (regij in/ali lokalne ravni)
  zadevne države članice. Poleg tega se lahko viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega izvrševanja, na njihovo zahtevo uporabijo za povečanje sposobnosti odzivanja na tveganja, ki jo zagotavlja Evropski sklad za strateške naložbe (v nadaljnjem besedilu: EFSI). V takih primerih se uporabljajo pravila EFSI. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 125

Člen 125

Prerazporeditev virov na instrumente, vzpostavljene na podlagi te uredbe ali predpisov za posamezni sektor

Prerazporeditev virov na instrumente, vzpostavljene na podlagi te uredbe ali predpisov za posamezni sektor

Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega izvrševanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo instrumentom, vzpostavljenim na podlagi te uredbe ali predpisov za posamezni sektor. Komisija te vire izvršuje v skladu s točkami (a) do (c) člena 61(1), če je to mogoče, v korist zadevne države članice. Poleg tega se lahko viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega izvrševanja, na njihovo zahtevo uporabijo za povečanje sposobnosti odzivanja na tveganja, ki jo zagotavlja Evropski sklad za strateške naložbe (v nadaljnjem besedilu: EFSI). V takih primerih se uporabljajo pravila EFSI.

Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega izvrševanja, se lahko na njihovo zahtevo
  ter z izrecno privolitvijo vpletenih lokalnih in regionalnih oblasti ter organov upravljanja
  prerazporedijo instrumentom, vzpostavljenim na podlagi te uredbe ali predpisov za posamezni sektor. Komisija te vire izvršuje v skladu s točkami (a) do (c) člena 61(1), če je to mogoče, v korist
  ustreznih območij (regij in/ali lokalne ravni)
  zadevne države članice. Poleg tega se lahko viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega izvrševanja, na njihovo zahtevo uporabijo za povečanje sposobnosti odzivanja na tveganja, ki jo zagotavlja Evropski sklad za strateške naložbe (v nadaljnjem besedilu: EFSI). V takih primerih se uporabljajo pravila EFSI.

Obrazložitev

Z dodatkom tega besedila se člen 125 uskladi s predlogom spremembe 6 mnenja OR o tem vprašanju.

Predlog spremembe 5

Člen 265

Odstavek 6 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| vstavi se naslednji člen 30a: | vstavi se naslednji člen 30a: |
| „Člen 30a | „Člen 30a |
| 1.   Del dodelitev za državo članico iz skladov ESI se lahko na zahtevo te države članice in v dogovoru s Komisijo prenese na enega ali več instrumentov, vzpostavljenih na podlagi finančne uredbe ali sektorskih predpisov ali za povečanje sposobnosti odzivanja na tveganja sklada EFSI v skladu s členom 125 finančne uredbe. Zahtevo za prerazporeditev dodelitve iz skladov ESI je treba predložiti do 30. septembra. | 1.   Del dodelitev za državo članico iz skladov ESI se lahko
  v skladu s členom 5(1) te uredbe
  na zahtevo te države članice in v dogovoru s Komisijo prenese na enega ali več instrumentov, vzpostavljenih na podlagi finančne uredbe ali sektorskih predpisov ali za povečanje sposobnosti odzivanja na tveganja sklada EFSI v skladu s členom 125 finančne uredbe.
  Takšna zahteva se lahko vloži na pobudo vpletenih lokalnih ali regionalnih oblasti ter organov upravljanja.
  Zahtevo za prerazporeditev dodelitve iz skladov ESI je treba predložiti do 30. septembra. |
| 2.   Prerazporedijo se lahko le finančna sredstva, odobrena za prihodnja leta v finančnem načrtu programa. | 2.   Prerazporedijo se lahko le finančna sredstva, odobrena za prihodnja leta v finančnem načrtu programa. |
| 3.   K zahtevi se priloži predlog za spremembo programa ali programov, iz katerega se bo opravila prerazporeditev. Program in partnerski sporazum se ustrezno spremenita v skladu s členom 30(2), ki določa skupni znesek, ki se vsako zadevno leto prerazporedi na Komisijo;“ | 3.   K zahtevi se priloži predlog za spremembo programa ali programov, iz katerega se bo opravila prerazporeditev. Program in partnerski sporazum se ustrezno spremenita v skladu s členom 30(2), ki določa skupni znesek, ki se vsako zadevno leto prerazporedi na Komisijo. |
| | 4.
     
  Komisija preverja in zagotovi prenos sredstev samo, če zahtevo, ki jo je vložila država članica, podpirajo in sprejemajo tudi vpletene lokalne in regionalne oblasti ter organi upravljanja. |
| | 5.
     
  Del enega ali več finančnih instrumentov, vzpostavljenih v okviru finančne uredbe ali dodelitev v skladu z uredbami za posamezne sektorje ali dodelitev za povečanje sposobnosti Evropskega sklada za strateške naložbe za odzivanje na tveganja v skladu s členom 125 finančne uredbe, se lahko pod enakimi pogoji, kot je navedeno v prvem odstavku, prenese v sklade ESI.“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

vstavi se naslednji člen 30a:

vstavi se naslednji člen 30a:

„Člen 30a

„Člen 30a

1.   Del dodelitev za državo članico iz skladov ESI se lahko na zahtevo te države članice in v dogovoru s Komisijo prenese na enega ali več instrumentov, vzpostavljenih na podlagi finančne uredbe ali sektorskih predpisov ali za povečanje sposobnosti odzivanja na tveganja sklada EFSI v skladu s členom 125 finančne uredbe. Zahtevo za prerazporeditev dodelitve iz skladov ESI je treba predložiti do 30. septembra.

1.   Del dodelitev za državo članico iz skladov ESI se lahko
  v skladu s členom 5(1) te uredbe
  na zahtevo te države članice in v dogovoru s Komisijo prenese na enega ali več instrumentov, vzpostavljenih na podlagi finančne uredbe ali sektorskih predpisov ali za povečanje sposobnosti odzivanja na tveganja sklada EFSI v skladu s členom 125 finančne uredbe.
  Takšna zahteva se lahko vloži na pobudo vpletenih lokalnih ali regionalnih oblasti ter organov upravljanja.
  Zahtevo za prerazporeditev dodelitve iz skladov ESI je treba predložiti do 30. septembra.

2.   Prerazporedijo se lahko le finančna sredstva, odobrena za prihodnja leta v finančnem načrtu programa.

2.   Prerazporedijo se lahko le finančna sredstva, odobrena za prihodnja leta v finančnem načrtu programa.

3.   K zahtevi se priloži predlog za spremembo programa ali programov, iz katerega se bo opravila prerazporeditev. Program in partnerski sporazum se ustrezno spremenita v skladu s členom 30(2), ki določa skupni znesek, ki se vsako zadevno leto prerazporedi na Komisijo;“

3.   K zahtevi se priloži predlog za spremembo programa ali programov, iz katerega se bo opravila prerazporeditev. Program in partnerski sporazum se ustrezno spremenita v skladu s členom 30(2), ki določa skupni znesek, ki se vsako zadevno leto prerazporedi na Komisijo.

4.
     
  Komisija preverja in zagotovi prenos sredstev samo, če zahtevo, ki jo je vložila država članica, podpirajo in sprejemajo tudi vpletene lokalne in regionalne oblasti ter organi upravljanja.

5.
     
  Del enega ali več finančnih instrumentov, vzpostavljenih v okviru finančne uredbe ali dodelitev v skladu z uredbami za posamezne sektorje ali dodelitev za povečanje sposobnosti Evropskega sklada za strateške naložbe za odzivanje na tveganja v skladu s členom 125 finančne uredbe, se lahko pod enakimi pogoji, kot je navedeno v prvem odstavku, prenese v sklade ESI.“

Obrazložitev

OR podpira poziv k več prožnosti, vendar se zaveda tveganj, povezanih s členom 30a, npr. z vidika centralizacije in subsidiarnosti. Lokalne in regionalne oblasti bi podprle črtanje člena 30a v okviru tristranskega dialoga. Če pa se člen 30a ohrani, je za OR odločilnega pomena, da se lokalne in regionalne oblasti ter organi upravljanja izrecno strinjajo z vsako razporeditvijo sredstev. Razporeditve se ne izvajajo iz razlogov, povezanih s subsidiarnostjo, in tudi ne zaradi potrebe po strukturnih naložbah.

Predlog spremembe 6

Člen 265

Odstavek 13(2) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 13.   vstavi se naslednji člen 39a: | 13.   vstavi se naslednji člen 39a: |
| (...) | (...) |
| 2.   Prispevek iz odstavka 1 ne presega 25 % skupne podpore, zagotovljene končnim prejemnikom. V manj razvitih regijah iz točke (b) člena 120(3) lahko finančni prispevek presega 25 %, če je to ustrezno utemeljeno s predhodno oceno, vendar ne sme presegati 50 %. Skupna podpora iz tega odstavka vključuje skupni znesek novih posojil in zajamčenih posojil ter naložb lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala, zagotovljen končnim prejemnikom. Zajamčena posojila iz tega odstavka se upoštevajo samo v obsegu, v katerem so za sredstva skladov ESI prevzete obveznosti za pogodbe o jamstvu, in sicer izračunano na podlagi preudarne predhodne ocene tveganj, ki vključuje večkratnik novih posojil. | 2.   Prispevek iz odstavka 1 ne presega 25 % skupne podpore, zagotovljene končnim prejemnikom. V manj razvitih regijah
  in regijah v tranziciji
  iz točke (b) člena 120(3) lahko finančni prispevek presega 25 %, če je to ustrezno utemeljeno s predhodno oceno, vendar ne sme presegati 50 %. Skupna podpora iz tega odstavka vključuje skupni znesek novih posojil in zajamčenih posojil ter naložb lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala, zagotovljen končnim prejemnikom. Zajamčena posojila iz tega odstavka se upoštevajo samo v obsegu, v katerem so za sredstva skladov ESI prevzete obveznosti za pogodbe o jamstvu, in sicer izračunano na podlagi preudarne predhodne ocene tveganj, ki vključuje večkratnik novih posojil. |
| (...) | (...) |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

13.   vstavi se naslednji člen 39a:

13.   vstavi se naslednji člen 39a:

(...)

(...)

2.   Prispevek iz odstavka 1 ne presega 25 % skupne podpore, zagotovljene končnim prejemnikom. V manj razvitih regijah iz točke (b) člena 120(3) lahko finančni prispevek presega 25 %, če je to ustrezno utemeljeno s predhodno oceno, vendar ne sme presegati 50 %. Skupna podpora iz tega odstavka vključuje skupni znesek novih posojil in zajamčenih posojil ter naložb lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala, zagotovljen končnim prejemnikom. Zajamčena posojila iz tega odstavka se upoštevajo samo v obsegu, v katerem so za sredstva skladov ESI prevzete obveznosti za pogodbe o jamstvu, in sicer izračunano na podlagi preudarne predhodne ocene tveganj, ki vključuje večkratnik novih posojil.

2.   Prispevek iz odstavka 1 ne presega 25 % skupne podpore, zagotovljene končnim prejemnikom. V manj razvitih regijah
  in regijah v tranziciji
  iz točke (b) člena 120(3) lahko finančni prispevek presega 25 %, če je to ustrezno utemeljeno s predhodno oceno, vendar ne sme presegati 50 %. Skupna podpora iz tega odstavka vključuje skupni znesek novih posojil in zajamčenih posojil ter naložb lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala, zagotovljen končnim prejemnikom. Zajamčena posojila iz tega odstavka se upoštevajo samo v obsegu, v katerem so za sredstva skladov ESI prevzete obveznosti za pogodbe o jamstvu, in sicer izračunano na podlagi preudarne predhodne ocene tveganj, ki vključuje večkratnik novih posojil.

(...)

(...)

Obrazložitev

Ta ukrep iz uredbe „omnibus“ naj bi omogočal uporabo virov iz strukturnih skladov za podporo naložbenim platformam EFSI. Ta predlog razširja geografsko področje uporabe dodatne prožnosti, da bi zagotovil, da bi prispevek skladov ESI znašal več kot 25 % celotne podpore, kadar je to upravičeno na podlagi predhodne ocene.

To bo omogočilo večjo prožnost pri načrtovanju sredstev v skladu s sektorskimi in lokalnimi razmerami, obenem pa se bo ohranil tudi zadosten nadzor nad morebitno zlorabo prožnosti, saj bo moral biti vsak finančni vzvod nad 25 % utemeljen s predhodno oceno.

Predlog spremembe 7

Člen 265

Odstavek 13(6) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 13.   Vstavi se naslednji člen 39a: | 13.   Vstavi se naslednji člen 39a: |
| (...) | (...) |
| 6.   Pri izvajanju finančnih instrumentov iz točke (c) člena 38(1) organi iz odstavka 2 tega člena zagotovijo skladnost z veljavnim pravom, vključno s pravili, ki veljajo za sklade ESI, državno pomoč in javno naročanje, z ustreznimi standardi ter z veljavno zakonodajo o preprečevanju pranja denarja, boju proti terorizmu, davčnim goljufijam in davčnim utajam. Ti organi ne uporabljajo struktur za izogibanje davkom in v njih ne sodelujejo, predvsem v sistemih agresivnega davčnega načrtovanja ali dejavnostih, ki niso v skladu z merili o dobrem davčnem upravljanju, kot je določeno v zakonodaji EU
  , tudi v priporočilih in sporočilih Komisije ali morebitnih njenih uradnih obvestilih
  . Nimajo sedeža v jurisdikcijah, ki ne sodelujejo z Unijo pri uporabi mednarodno dogovorjenih davčnih standardov glede preglednosti in izmenjave informacij, ter v zvezi z izvajanjem finančnih operacij nimajo poslovnih odnosov s subjekti, ki so registrirani v tovrstnih jurisdikcijah. Ti organi lahko na svojo odgovornost sklepajo sporazume s finančnimi posredniki za izvajanje finančnih operacij. Države članice prenesejo zahteve iz tega odstavka v svoje pogodbe s finančnimi posredniki, izbranimi za sodelovanje pri izvajanju finančnih operacij na podlagi teh sporazumov. | 6.   Pri izvajanju finančnih instrumentov iz točke (c) člena 38(1) organi iz odstavka 2 tega člena zagotovijo skladnost z veljavnim pravom, vključno s pravili, ki veljajo za sklade ESI, državno pomoč in javno naročanje, z ustreznimi standardi ter z veljavno zakonodajo o preprečevanju pranja denarja, boju proti terorizmu, davčnim goljufijam in davčnim utajam. Ti organi ne uporabljajo struktur za izogibanje davkom in v njih ne sodelujejo, predvsem v sistemih agresivnega davčnega načrtovanja ali dejavnostih, ki niso v skladu z merili o dobrem davčnem upravljanju, kot je določeno v zakonodaji EU
  , sklepih Sveta ali priporočilih in sporočilih Komisije ali kakršnih koli uradnih navodilih, ki jih izda Komisija na tej podlagi
  . Nimajo sedeža v jurisdikcijah, ki ne sodelujejo z Unijo pri uporabi mednarodno dogovorjenih davčnih standardov glede preglednosti in izmenjave informacij, ter v zvezi z izvajanjem finančnih operacij nimajo poslovnih odnosov s subjekti, ki so registrirani v tovrstnih jurisdikcijah. Ti organi lahko na svojo odgovornost sklepajo sporazume s finančnimi posredniki za izvajanje finančnih operacij. Države članice prenesejo zahteve iz tega odstavka v svoje pogodbe s finančnimi posredniki, izbranimi za sodelovanje pri izvajanju finančnih operacij na podlagi teh sporazumov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

13.   Vstavi se naslednji člen 39a:

13.   Vstavi se naslednji člen 39a:

(...)

(...)

6.   Pri izvajanju finančnih instrumentov iz točke (c) člena 38(1) organi iz odstavka 2 tega člena zagotovijo skladnost z veljavnim pravom, vključno s pravili, ki veljajo za sklade ESI, državno pomoč in javno naročanje, z ustreznimi standardi ter z veljavno zakonodajo o preprečevanju pranja denarja, boju proti terorizmu, davčnim goljufijam in davčnim utajam. Ti organi ne uporabljajo struktur za izogibanje davkom in v njih ne sodelujejo, predvsem v sistemih agresivnega davčnega načrtovanja ali dejavnostih, ki niso v skladu z merili o dobrem davčnem upravljanju, kot je določeno v zakonodaji EU
  , tudi v priporočilih in sporočilih Komisije ali morebitnih njenih uradnih obvestilih
  . Nimajo sedeža v jurisdikcijah, ki ne sodelujejo z Unijo pri uporabi mednarodno dogovorjenih davčnih standardov glede preglednosti in izmenjave informacij, ter v zvezi z izvajanjem finančnih operacij nimajo poslovnih odnosov s subjekti, ki so registrirani v tovrstnih jurisdikcijah. Ti organi lahko na svojo odgovornost sklepajo sporazume s finančnimi posredniki za izvajanje finančnih operacij. Države članice prenesejo zahteve iz tega odstavka v svoje pogodbe s finančnimi posredniki, izbranimi za sodelovanje pri izvajanju finančnih operacij na podlagi teh sporazumov.

6.   Pri izvajanju finančnih instrumentov iz točke (c) člena 38(1) organi iz odstavka 2 tega člena zagotovijo skladnost z veljavnim pravom, vključno s pravili, ki veljajo za sklade ESI, državno pomoč in javno naročanje, z ustreznimi standardi ter z veljavno zakonodajo o preprečevanju pranja denarja, boju proti terorizmu, davčnim goljufijam in davčnim utajam. Ti organi ne uporabljajo struktur za izogibanje davkom in v njih ne sodelujejo, predvsem v sistemih agresivnega davčnega načrtovanja ali dejavnostih, ki niso v skladu z merili o dobrem davčnem upravljanju, kot je določeno v zakonodaji EU
  , sklepih Sveta ali priporočilih in sporočilih Komisije ali kakršnih koli uradnih navodilih, ki jih izda Komisija na tej podlagi
  . Nimajo sedeža v jurisdikcijah, ki ne sodelujejo z Unijo pri uporabi mednarodno dogovorjenih davčnih standardov glede preglednosti in izmenjave informacij, ter v zvezi z izvajanjem finančnih operacij nimajo poslovnih odnosov s subjekti, ki so registrirani v tovrstnih jurisdikcijah. Ti organi lahko na svojo odgovornost sklepajo sporazume s finančnimi posredniki za izvajanje finančnih operacij. Države članice prenesejo zahteve iz tega odstavka v svoje pogodbe s finančnimi posredniki, izbranimi za sodelovanje pri izvajanju finančnih operacij na podlagi teh sporazumov.

Obrazložitev

OR meni, da bo le zavezujoča zakonodaja zagotovila potrebno pravno varnost določb o izogibanju davkom. Po razpravah poročevalca z GD za proračun je slednji potrdil zahtevo OR po pravni varnosti in se strinjal s prilagoditvijo besedila tako, da se uporabi izraz „uradna navodila“.

Predlog spremembe 8

Člen 265

Odstavek 16 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| v odstavku 5
  člena 42
  se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: | člen 42 se spremeni: |
| (...) | (a) | v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:



  V primeru instrumentov, ki temeljijo na lastniškem kapitalu in so namenjeni podjetjem iz člena 37(4), za katera je bil sporazum o financiranju člena 38(7)(b) podpisan pred 31. decembrom 2018 in so do konca obdobja upravičenosti vložila vsaj 55 % programskih sredstev, za katera so se zavezala v ustreznem sporazumu o financiranju, se omejena vsota izplačil za naložbe v končne prejemnike v obdobju do štirih let po izteku obdobja upravičenosti lahko šteje kot upravičen izdatek, kadar je plačana na depozitni račun, ki je bil odprt posebej za ta namen, pod pogojem, da so bila upoštevana pravila o državni pomoči in da so spodaj navedeni pogoji izpolnjeni. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

v odstavku 5
  člena 42
  se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

člen 42 se spremeni:

(...)

(a)

v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

| (b) | v odstavku 5 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  (...) |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 5 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

(...)

Obrazložitev

Predlaga se zgolj sprememba letnice (2018 namesto 2017). Da bi te finančne instrumente upoštevali kljub izteku obdobja upravičenosti ob koncu leta 2023, uredba o skupnih določbah predvideva, da se v nekaterih točno določenih pogojih sredstva lahko rezervirajo za izdatke po zaključku, če je bil zadevni sporazum o financiranju sklenjen za obdobje do 31. decembra 2017.

Glede na čas do podpisa sporazumov o financiranju z upravljavci sredstev se zdi rok konec leta 2017 neizvedljiv in določeno število organov upravljanja odvrača od tega, da bi smiselno namenili dotacije iz skladov ESI za posebej obetavna področja, ki so tudi cilj delniških skladov.

Zanesljivi podatki o trgih dajejo misliti, da bi bilo v Evropi možno podpreti znatno število kapitalskih naložb skladov ESI, ki bi imele merljiv učinek na zaposlovanje in rast, če bi se rok podaljšal do 31. decembra 2018, ne da bi spreminjali katerokoli drugo merilo, ki sklade ESI ščiti pred tveganjem „parkiranja sredstev“.

Predlog spremembe 9

Člen 265

Odstavek 17 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 17.   vstavi se naslednji člen 43a: | 17.   vstavi se naslednji člen 43a: |
| „Člen 43a | „Člen 43a |
| Različna obravnava vlagateljev | Različna obravnava vlagateljev |
| 1.   Podpora iz skladov ESI za finančne instrumente, vložena v končne prejemnike, in dobički ter drugi dohodki ali donosi, kot so obresti, provizije za jamstva, dividende, kapitalski dobički ali drugi prihodki, ustvarjeni s temi naložbami, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov ESI, se lahko uporabijo za različno obravnavo zasebnih vlagateljev ter EIB pri uporabi jamstva EU v skladu z Uredbo (EU) št. 2015/1017. Taka različna obravnava je utemeljena s potrebo po pritegnitvi zasebnih partnerskih sredstev. | 1.   Podpora iz skladov ESI za finančne instrumente, vložena v končne prejemnike, in dobički ter drugi dohodki ali donosi, kot so obresti, provizije za jamstva, dividende, kapitalski dobički ali drugi prihodki, ustvarjeni s temi naložbami, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov ESI, se lahko uporabijo za različno obravnavo zasebnih vlagateljev ter EIB pri uporabi jamstva EU v skladu z Uredbo (EU) 2015/1017. Taka različna obravnava je utemeljena s potrebo po pritegnitvi zasebnih partnerskih sredstev. (...)“ |
| 2.
     
  Potreba po različni obravnavi iz odstavka 1 in njena raven se ugotovita v predhodni oceni.



  (...)“ | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

17.   vstavi se naslednji člen 43a:

17.   vstavi se naslednji člen 43a:

„Člen 43a

„Člen 43a

Različna obravnava vlagateljev

Različna obravnava vlagateljev

1.   Podpora iz skladov ESI za finančne instrumente, vložena v končne prejemnike, in dobički ter drugi dohodki ali donosi, kot so obresti, provizije za jamstva, dividende, kapitalski dobički ali drugi prihodki, ustvarjeni s temi naložbami, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov ESI, se lahko uporabijo za različno obravnavo zasebnih vlagateljev ter EIB pri uporabi jamstva EU v skladu z Uredbo (EU) št. 2015/1017. Taka različna obravnava je utemeljena s potrebo po pritegnitvi zasebnih partnerskih sredstev.

1.   Podpora iz skladov ESI za finančne instrumente, vložena v končne prejemnike, in dobički ter drugi dohodki ali donosi, kot so obresti, provizije za jamstva, dividende, kapitalski dobički ali drugi prihodki, ustvarjeni s temi naložbami, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov ESI, se lahko uporabijo za različno obravnavo zasebnih vlagateljev ter EIB pri uporabi jamstva EU v skladu z Uredbo (EU) 2015/1017. Taka različna obravnava je utemeljena s potrebo po pritegnitvi zasebnih partnerskih sredstev. (...)“

2.
     
  Potreba po različni obravnavi iz odstavka 1 in njena raven se ugotovita v predhodni oceni.

(...)“

Obrazložitev

Ta odstavek je odveč, saj je že v členu 37(2)(c) navedeno: „Takšna predhodna ocena zajema [...] po potrebi tudi oceno potrebe po različni obravnavi in njene ravni z namenom pritegnitve partnerskih sredstev, ki bi jih zagotovili zasebni vlagatelji.“ Ta odstavek bi bilo zato treba črtati.

Predlog spremembe 10

Člen 265

Odstavek 24 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| člen 61 se spremeni: | člen 61 se spremeni: |
| v odstavku 3 se za točko (a) vstavi naslednja točka (aa): | v odstavku 3 se za točko (a) vstavi naslednja točka (aa): |
| „uporaba pavšalne stopnje odstotka neto prihodka, ki jo država članica določi za sektor ali podsektor, ki ni zajet v točki (a). Pred uporabo pavšalne stopnje
  se
  pristojni
  revizijski
  organ
  prepriča
  , da je pavšalna stopnja določena na podlagi poštene, pravične in preverljive metode na podlagi obstoječih podatkov ali objektivnih meril.“ | „uporaba pavšalne stopnje odstotka neto prihodka, ki jo država članica določi za sektor ali podsektor, ki ni zajet v točki (a). Pred uporabo pavšalne stopnje pristojni organ
  za upravljanje – s predhodnim soglasjem revizijskega organa – zagotovi
  , da je pavšalna stopnja določena na podlagi poštene, pravične in preverljive metode na podlagi obstoječih podatkov ali objektivnih meril.“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

člen 61 se spremeni:

člen 61 se spremeni:

v odstavku 3 se za točko (a) vstavi naslednja točka (aa):

v odstavku 3 se za točko (a) vstavi naslednja točka (aa):

„uporaba pavšalne stopnje odstotka neto prihodka, ki jo država članica določi za sektor ali podsektor, ki ni zajet v točki (a). Pred uporabo pavšalne stopnje
  se
  pristojni
  revizijski
  organ
  prepriča
  , da je pavšalna stopnja določena na podlagi poštene, pravične in preverljive metode na podlagi obstoječih podatkov ali objektivnih meril.“

„uporaba pavšalne stopnje odstotka neto prihodka, ki jo država članica določi za sektor ali podsektor, ki ni zajet v točki (a). Pred uporabo pavšalne stopnje pristojni organ
  za upravljanje – s predhodnim soglasjem revizijskega organa – zagotovi
  , da je pavšalna stopnja določena na podlagi poštene, pravične in preverljive metode na podlagi obstoječih podatkov ali objektivnih meril.“

Obrazložitev

Obrazložitev

Pavšalno stopnjo (metodo) bi bilo treba odobriti vnaprej, sicer ta določba ne nudi nikakršne pravne varnosti.

Predlog spremembe 11

Predlog spremembe 11

Člen 265

Odstavek 26 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 26.   člen 67 se spremeni: | 26.   člen 67 se spremeni: |
| (...) | (...) |
| (ii) | vstavi se naslednja točka (e): |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

26.   člen 67 se spremeni:

26.   člen 67 se spremeni:

(...)

(...)

(ii)

vstavi se naslednja točka (e):

| (ii) | vstavi se naslednja točka (e): |
| --- | --- |

(ii)

vstavi se naslednja točka (e):

| | „(e) | financiranje, ki ni povezano s stroški zadevnih operacij, temveč temelji na izpolnjevanju pogojev, povezanih z realizacijo napredka pri izvajanju ali doseganju ciljev programov. Podrobni postopki v zvezi s pogoji financiranja in njihova uporaba so določeni v delegiranih aktih, sprejetih v skladu s pooblastilom iz odstavka 5.“ |
| --- | --- | --- |

„(e)

financiranje, ki ni povezano s stroški zadevnih operacij, temveč temelji na izpolnjevanju pogojev, povezanih z realizacijo napredka pri izvajanju ali doseganju ciljev programov. Podrobni postopki v zvezi s pogoji financiranja in njihova uporaba so določeni v delegiranih aktih, sprejetih v skladu s pooblastilom iz odstavka 5.“

| | „(e) | financiranje, ki ni povezano s stroški zadevnih operacij, temveč temelji na izpolnjevanju pogojev, povezanih z realizacijo napredka pri izvajanju ali doseganju ciljev programov. Podrobni postopki v zvezi s pogoji financiranja in njihova uporaba
  , kakor tudi zahteve v zvezi z revizijo,
  so določeni v delegiranih aktih, sprejetih v skladu s pooblastilom iz odstavka 5.“ |
| --- | --- | --- |

„(e)

financiranje, ki ni povezano s stroški zadevnih operacij, temveč temelji na izpolnjevanju pogojev, povezanih z realizacijo napredka pri izvajanju ali doseganju ciljev programov. Podrobni postopki v zvezi s pogoji financiranja in njihova uporaba
  , kakor tudi zahteve v zvezi z revizijo,
  so določeni v delegiranih aktih, sprejetih v skladu s pooblastilom iz odstavka 5.“

, kakor tudi zahteve v zvezi z revizijo,

Obrazložitev

Obrazložitev

Vključitev zahtev v zvezi z revizijo v delegirane akte o pripravi proračuna na osnovi uspešnosti bo vnaprej zagotovila večjo pravno varnost.

Predlog spremembe 12

Predlog spremembe 12

Člen 265

Odstavek 27 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 27.   člen 68 se nadomesti z naslednjim: | 27.   člen 68 se nadomesti z naslednjim: |
| „Člen 68 | „Člen 68 |
| Financiranje po pavšalni stopnji za posredne stroške v zvezi z nepovratnimi sredstvi in vračljivo pomočjo | Financiranje po pavšalni stopnji za posredne stroške v zvezi z nepovratnimi sredstvi in vračljivo pomočjo |
| Kadar z izvajanjem operacije nastajajo posredni stroški, se lahko izračunajo kot pavšalna stopnja na enega od naslednjih načinov: | Kadar z izvajanjem operacije nastajajo posredni stroški, se lahko izračunajo kot pavšalna stopnja na enega od naslednjih načinov: |
| (a) | pavšalna stopnja do 25 % upravičenih neposrednih stroškov, pod pogojem, da se stopnja izračuna na podlagi poštene, pravične in preverljive metode izračuna ali metode, ki se uporablja v programih za nepovratna sredstva, ki jih v celoti financira država članica za podobno vrsto operacije in upravičenca; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

27.   člen 68 se nadomesti z naslednjim:

27.   člen 68 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 68

„Člen 68

Financiranje po pavšalni stopnji za posredne stroške v zvezi z nepovratnimi sredstvi in vračljivo pomočjo

Financiranje po pavšalni stopnji za posredne stroške v zvezi z nepovratnimi sredstvi in vračljivo pomočjo

Kadar z izvajanjem operacije nastajajo posredni stroški, se lahko izračunajo kot pavšalna stopnja na enega od naslednjih načinov:

Kadar z izvajanjem operacije nastajajo posredni stroški, se lahko izračunajo kot pavšalna stopnja na enega od naslednjih načinov:

(a)

pavšalna stopnja do 25 % upravičenih neposrednih stroškov, pod pogojem, da se stopnja izračuna na podlagi poštene, pravične in preverljive metode izračuna ali metode, ki se uporablja v programih za nepovratna sredstva, ki jih v celoti financira država članica za podobno vrsto operacije in upravičenca;

| (a) | pavšalna stopnja do 25 % upravičenih neposrednih stroškov, pod pogojem, da se stopnja izračuna na podlagi poštene, pravične in preverljive metode izračuna ali metode, ki se uporablja v programih za nepovratna sredstva, ki jih v celoti financira država članica za podobno vrsto operacije in upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

pavšalna stopnja do 25 % upravičenih neposrednih stroškov, pod pogojem, da se stopnja izračuna na podlagi poštene, pravične in preverljive metode izračuna ali metode, ki se uporablja v programih za nepovratna sredstva, ki jih v celoti financira država članica za podobno vrsto operacije in upravičenca;

| (b) | pavšalna stopnja do 15 % upravičenih neposrednih stroškov za osebje, ne da bi morala zadevna država članica s kakršnim koli izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi; |
| --- | --- |

(b)

pavšalna stopnja do 15 % upravičenih neposrednih stroškov za osebje, ne da bi morala zadevna država članica s kakršnim koli izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi;

| (b) | pavšalna stopnja do 15 % upravičenih neposrednih stroškov za osebje, ne da bi morala zadevna država članica s kakršnim koli izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi; |
| --- | --- |

(b)

pavšalna stopnja do 15 % upravičenih neposrednih stroškov za osebje, ne da bi morala zadevna država članica s kakršnim koli izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi;

| (c) | pavšalna stopnja, ki se uporablja za upravičene neposredne stroške na podlagi obstoječih metod in ustreznih stopenj, ki se uporabljajo v politikah Unije za podobno vrsto operacije in upravičenca. |
| --- | --- |

(c)

pavšalna stopnja, ki se uporablja za upravičene neposredne stroške na podlagi obstoječih metod in ustreznih stopenj, ki se uporabljajo v politikah Unije za podobno vrsto operacije in upravičenca.

| (c) | pavšalna stopnja, ki se uporablja za upravičene neposredne stroške na podlagi obstoječih metod in ustreznih stopenj, ki se uporabljajo v politikah Unije za podobno vrsto operacije in upravičenca. |
| --- | --- |

(c)

pavšalna stopnja, ki se uporablja za upravičene neposredne stroške na podlagi obstoječih metod in ustreznih stopenj, ki se uporabljajo v politikah Unije za podobno vrsto operacije in upravičenca.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 149 v zvezi z opredelitvijo pavšalne stopnje in povezanih metod iz točke (c) prvega pododstavka tega odstavka.“;

v zvezi z opredelitvijo

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 149
  za dopolnitev opredelitve
  pavšalne stopnje in povezanih metod iz točke (c) prvega pododstavka tega odstavka.“;

za dopolnitev opredelitve

Obrazložitev

Obrazložitev

Delegirani akti ne smejo zmanjšati pravne varnosti.

Predlog spremembe 13

Predlog spremembe 13

Člen 265

Odstavek 28 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| vstavita se naslednja člena 68a in 68b:
  (...) | vstavita se naslednja člena 68a in 68b:
  (...) |
| 1. | Neposredni stroški za osebje pri operaciji se lahko izračunajo kot pavšalna stopnja v višini do 20 % neposrednih stroškov, ki ne vsebujejo stroškov za osebje pri navedeni operaciji. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

vstavita se naslednja člena 68a in 68b:

(...)

vstavita se naslednja člena 68a in 68b:

(...)

1.

Neposredni stroški za osebje pri operaciji se lahko izračunajo kot pavšalna stopnja v višini do 20 % neposrednih stroškov, ki ne vsebujejo stroškov za osebje pri navedeni operaciji.

| 1. | Neposredni stroški za osebje pri operaciji se lahko izračunajo kot pavšalna stopnja v višini do 20 % neposrednih stroškov, ki ne vsebujejo stroškov za osebje pri navedeni operaciji
  , ne da bi morala država članica s kakršnim koli izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi
  . |
| --- | --- |

1.

Neposredni stroški za osebje pri operaciji se lahko izračunajo kot pavšalna stopnja v višini do 20 % neposrednih stroškov, ki ne vsebujejo stroškov za osebje pri navedeni operaciji
  , ne da bi morala država članica s kakršnim koli izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi
  .

, ne da bi morala država članica s kakršnim koli izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi

Obrazložitev

Obrazložitev

Resnična poenostavitev, ki zagotavlja pravno varnost.

Predlog spremembe 14

Predlog spremembe 14

Člen 265

Odstavek 52 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| člen 127 se spremeni: | člen 127 se spremeni: |
| (a) | v tretjem pododstavku odstavka 1 se sklic „drugim pododstavkom člena 59(5) finančne uredbe“ nadomesti z besedami „drugim pododstavkom člena 62(5) finančne uredbe“; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

člen 127 se spremeni:

člen 127 se spremeni:

(a)

v tretjem pododstavku odstavka 1 se sklic „drugim pododstavkom člena 59(5) finančne uredbe“ nadomesti z besedami „drugim pododstavkom člena 62(5) finančne uredbe“;

| (a) | v tretjem pododstavku odstavka 1 se sklic „drugim pododstavkom člena 59(5) finančne uredbe“ nadomesti z besedami „drugim pododstavkom člena 62(5) finančne uredbe“; |
| --- | --- |

(a)

v tretjem pododstavku odstavka 1 se sklic „drugim pododstavkom člena 59(5) finančne uredbe“ nadomesti z besedami „drugim pododstavkom člena 62(5) finančne uredbe“;

| (aa) | odstavek 1 se dopolni z naslednjim:



  Načelo sorazmernosti se upošteva tako, da se izvaja čim manjše število revizij. |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

odstavek 1 se dopolni z naslednjim:

odstavek 1 se dopolni z naslednjim:

Načelo sorazmernosti se upošteva tako, da se izvaja čim manjše število revizij.

| (b) | v točki (a) odstavka 5 se sklic „drugim pododstavkom člena 59(5) finančne uredbe“ nadomesti z besedami „drugim pododstavkom člena 62(5) finančne uredbe“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (a) odstavka 5 se sklic „drugim pododstavkom člena 59(5) finančne uredbe“ nadomesti z besedami „drugim pododstavkom člena 62(5) finančne uredbe“;

| (b) | v točki (a) odstavka 5 se sklic „drugim pododstavkom člena 59(5) finančne uredbe“ nadomesti z besedami „drugim pododstavkom člena 62(5) finančne uredbe“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (a) odstavka 5 se sklic „drugim pododstavkom člena 59(5) finančne uredbe“ nadomesti z besedami „drugim pododstavkom člena 62(5) finančne uredbe“;

| (c) | odstavek 7 se črta; |
| --- | --- |

(c)

(c)

odstavek 7 se črta;

odstavek 7 se črta;

Obrazložitev

Obrazložitev

Za zmanjšanje upravnega bremena je treba število revizij omejiti na toliko, kot je res potrebno za izpolnitev zahtev.

Predlog spremembe 15

Predlog spremembe 15

Člen 265

Za odstavkom 57 se doda nov odstavek:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | v odstavku 1(b) člena 142 se doda naslednje besedilo:





  „ter presegajo 5 % skupnih upravičenih stroškov, za katere se zahteva izplačilo;“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

v odstavku 1(b) člena 142 se doda naslednje besedilo:

v odstavku 1(b) člena 142 se doda naslednje besedilo:

„ter presegajo 5 % skupnih upravičenih stroškov, za katere se zahteva izplačilo;“

Obrazložitev

Obrazložitev

O tem se je razpravljalo na srečanju zainteresiranih strani. Od nekaterih (Konferenca obrobnih obmorskih regij – CPMR, LGA in Nouvelle-Aquitaine) je poročevalec tudi prejel pisne prispevke. Določbe o začasni prekinitvi izplačil bi morale omogočati večjo prožnost.

Predlog spremembe 16

Predlog spremembe 16

Člen 265

Odstavek 60 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| v členu 152 se doda nov odstavek 4: | v členu 152 se doda nov odstavek 4: |
| „Če se je razpis za zbiranje predlogov začel pred začetkom veljavnosti Uredbe XXX/YYY o spremembi te uredbe, se lahko organ upravljanja (ali odbor za spremljanje v primeru programov v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja) odloči, da
  največ 6 mesecev od dneva začetka veljavnosti Uredbe XXX/YYY
  ne bo uporabljal obveznosti iz člena 67(2a). Če se upravičencu v 6 mesecih od dneva začetka veljavnosti Uredbe XXX/YYY da na voljo dokument, ki določa pogoje za podporo, se lahko organ upravljanja odloči, da ne bo uporabljal teh spremenjenih določb;“ | „Če se je razpis za zbiranje predlogov začel pred začetkom veljavnosti Uredbe XXX/YYY o spremembi te uredbe, se lahko organ upravljanja (ali odbor za spremljanje v primeru programov v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja) odloči, da ne bo uporabljal obveznosti iz člena 67(2a). Če se upravičencu v 6 mesecih od dneva začetka veljavnosti Uredbe XXX/YYY da na voljo dokument, ki določa pogoje za podporo, se lahko organ upravljanja odloči, da ne bo uporabljal teh spremenjenih določb;“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

v členu 152 se doda nov odstavek 4:

v členu 152 se doda nov odstavek 4:

„Če se je razpis za zbiranje predlogov začel pred začetkom veljavnosti Uredbe XXX/YYY o spremembi te uredbe, se lahko organ upravljanja (ali odbor za spremljanje v primeru programov v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja) odloči, da
  največ 6 mesecev od dneva začetka veljavnosti Uredbe XXX/YYY
  ne bo uporabljal obveznosti iz člena 67(2a). Če se upravičencu v 6 mesecih od dneva začetka veljavnosti Uredbe XXX/YYY da na voljo dokument, ki določa pogoje za podporo, se lahko organ upravljanja odloči, da ne bo uporabljal teh spremenjenih določb;“

„Če se je razpis za zbiranje predlogov začel pred začetkom veljavnosti Uredbe XXX/YYY o spremembi te uredbe, se lahko organ upravljanja (ali odbor za spremljanje v primeru programov v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja) odloči, da ne bo uporabljal obveznosti iz člena 67(2a). Če se upravičencu v 6 mesecih od dneva začetka veljavnosti Uredbe XXX/YYY da na voljo dokument, ki določa pogoje za podporo, se lahko organ upravljanja odloči, da ne bo uporabljal teh spremenjenih določb;“

Obrazložitev

Obrazložitev

Podaljšanje prehodnega obdobja za uvedbo novih pavšalnih stopenj bi organom upravljanja omogočilo, da se pripravijo bolje (zlasti glede analize podatkov) in v bolj varnem zakonodajnem okviru.

Predlog spremembe 17

Predlog spremembe 17

Člen 267

Za odstavkom 3 se doda nov odstavek:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | v členu 11(1) Uredbe (EU) št. 1305/2013 se točka (a) nadomesti z naslednjim:




  Sprememba programov razvoja podeželja




  Zahteve držav članic za spremembo programov se odobrijo v skladu z naslednjimi postopki:










  „(a) | Komisija z izvedbenimi akti odloči o zahtevah za spremembo programov, ki zadevajo povečanje stopnje prispevka EKSRP za enega ali več ukrepov.“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

v členu 11(1) Uredbe (EU) št. 1305/2013 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

v členu 11(1) Uredbe (EU) št. 1305/2013 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

Sprememba programov razvoja podeželja

Sprememba programov razvoja podeželja

Zahteve držav članic za spremembo programov se odobrijo v skladu z naslednjimi postopki:

Zahteve držav članic za spremembo programov se odobrijo v skladu z naslednjimi postopki:

„(a)

„(a)

Komisija z izvedbenimi akti odloči o zahtevah za spremembo programov, ki zadevajo povečanje stopnje prispevka EKSRP za enega ali več ukrepov.“

Komisija z izvedbenimi akti odloči o zahtevah za spremembo programov, ki zadevajo povečanje stopnje prispevka EKSRP za enega ali več ukrepov.“

Obrazložitev

Obrazložitev

Glavni namen predloga je poenostaviti upravljanje skladov in zagotoviti določeno prilagodljivost. Komisija pa s svojim predlogom zaostruje pravila vodenja in upravljanja, ki veljajo za regionalne in lokalne oblasti. Besedilo je zato treba spremeniti.

Predlog spremembe 18

Predlog spremembe 18

Člen 267

Odstavek 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| člen 36 se spremeni: | člen 36 se spremeni: |
| (a) | odstavek 1 se spremeni: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

člen 36 se spremeni:

člen 36 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

| (a) | odstavek 1 se spremeni: |
| --- | --- |

(a)

odstavek 1 se spremeni:

| | (i) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:










  „(c) | instrument za stabilizacijo dohodka v obliki finančnih prispevkov v vzajemne sklade za nadomestila kmetom vseh sektorjev zaradi izrednega zmanjšanja dohodka;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

(i)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

„(c)

instrument za stabilizacijo dohodka v obliki finančnih prispevkov v vzajemne sklade za nadomestila kmetom vseh sektorjev zaradi izrednega zmanjšanja dohodka;“

instrument za stabilizacijo dohodka v obliki finančnih prispevkov v vzajemne sklade za nadomestila kmetom vseh sektorjev zaradi izrednega zmanjšanja dohodka;“

| (ii) | doda se naslednja točka (d):






  „(d) | instrument za stabilizacijo dohodka v obliki finančnih prispevkov za vzajemne sklade za nadomestila kmetom določenega sektorja zaradi izrednega zmanjšanja dohodka;“ |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

doda se naslednja točka (d):

„(d)

instrument za stabilizacijo dohodka v obliki finančnih prispevkov za vzajemne sklade za nadomestila kmetom določenega sektorja zaradi izrednega zmanjšanja dohodka;“

| | (i) | doda se naslednja točka (d):






  „(d) | instrument za stabilizacijo dohodka v obliki finančnih prispevkov za vzajemne sklade za nadomestila kmetom določenega sektorja zaradi izrednega zmanjšanja dohodka;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

doda se naslednja točka (d):

„(d)

instrument za stabilizacijo dohodka v obliki finančnih prispevkov za vzajemne sklade za nadomestila kmetom določenega sektorja zaradi izrednega zmanjšanja dohodka;“

Obrazložitev

Obrazložitev

Spodbujanje uporabe orodij za obvladovanje tveganj, zlasti zavarovanja, bolj koristi zavarovalniškemu sistemu kot kmetom. Krepitev teh orodij bi lahko ogrozilo sredstva za razvoj podeželja, ki so bistvena za kohezijo podeželskih območij.

Predlog spremembe 19

Predlog spremembe 19

Člen 267

Za odstavkom 7 se doda nov odstavek:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | člen 37 Uredbe (EU) št. 1305/2013 se črta; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

člen 37 Uredbe (EU) št. 1305/2013 se črta;

člen 37 Uredbe (EU) št. 1305/2013 se črta;

Obrazložitev

Obrazložitev

Obstaja tveganje, da bi se za instrumente zavarovanja uporabila vsa sredstva za razvoj podeželja, ki so na voljo; poleg tega tudi niso zadostno orodje za upravljanje, ki bi kmetom lahko zagotovilo dohodek. V ZDA takšno prakso opuščajo.

Predlog spremembe 20

Predlog spremembe 20

Člen 269

Odstavek 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „8. | Države članice se lahko odločijo, da od leta 2018 ne bodo več uporabljale določb iz tega člena. O takšni odločitvi do 1. avgusta 2017 uradno obvestijo Komisijo;“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„8.

Obrazložitev

Obrazložitev

Namen predloga spremembe je zagotoviti, da bodo sredstva SKP še naprej usmerjena v aktivne kmete kot edine upravičence do neposrednih plačil. Tako bi se tudi izognili razdrobljenosti finančnih sredstev.

Predlog spremembe 21

Predlog spremembe 21

Člen 269

Za odstavkom 3 se doda nov odstavek:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | v členu 44 Uredbe (EU) št. 1307/2013 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:




  Diverzifikacija pridelkov




  1.
     
  Kadar orno zemljišče kmeta zajema od 10 do 30 hektarov in se ne uporablja v celoti za pridelavo kmetijskih rastlin, ki so velik del leta pod vodo, ali v obdobju kolobarjenja, so na tem ornem zemljišču vsaj tri različne kmetijske rastline. Glavna kultura ne pokriva več kot 50 % tega ornega zemljišča.




  Zaradi pozitivnega vpliva na rodovitnost tal in produktivnost se v kolobarjenje lahko vključijo mešanice detelje in dveletnih trav ali druge oblike vmesnih kultur in podsevka. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

v členu 44 Uredbe (EU) št. 1307/2013 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

v členu 44 Uredbe (EU) št. 1307/2013 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

Diverzifikacija pridelkov

Diverzifikacija pridelkov

1.
     
  Kadar orno zemljišče kmeta zajema od 10 do 30 hektarov in se ne uporablja v celoti za pridelavo kmetijskih rastlin, ki so velik del leta pod vodo, ali v obdobju kolobarjenja, so na tem ornem zemljišču vsaj tri različne kmetijske rastline. Glavna kultura ne pokriva več kot 50 % tega ornega zemljišča.

1.

Kadar orno zemljišče kmeta zajema od 10 do 30 hektarov in se ne uporablja v celoti za pridelavo kmetijskih rastlin, ki so velik del leta pod vodo, ali v obdobju kolobarjenja, so na tem ornem zemljišču vsaj tri različne kmetijske rastline. Glavna kultura ne pokriva več kot 50 % tega ornega zemljišča.

Zaradi pozitivnega vpliva na rodovitnost tal in produktivnost se v kolobarjenje lahko vključijo mešanice detelje in dveletnih trav ali druge oblike vmesnih kultur in podsevka.

Zaradi pozitivnega vpliva na rodovitnost tal in produktivnost se v kolobarjenje lahko vključijo mešanice detelje in dveletnih trav ali druge oblike vmesnih kultur in podsevka.

Obrazložitev

Obrazložitev

Poleg poenostavitve je treba postaviti tudi temelje za reformo SKP. Kolobarjenje je bistvenega pomena. [Uredba (EU) št. 1307/2013].

Predlog spremembe 22

Predlog spremembe 22

Člen 270

Za odstavkom 3 se doda nov odstavek:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  V členu 152 se vstavi naslednji odstavek:





  „1a.
     
  Brez poseganja v uporabo člena 101(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije lahko organizacija proizvajalcev, ki je priznana v skladu z odstavkom 1 tega člena, načrtuje proizvodnjo, daje na trg in se v imenu svojih članov pogaja za sklenitev pogodb o dobavi celotne ali dela skupne proizvodnje kmetijskih proizvodov svojih članov.“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3d.
     
  V členu 152 se vstavi naslednji odstavek:

3d.

V členu 152 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.
     
  Brez poseganja v uporabo člena 101(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije lahko organizacija proizvajalcev, ki je priznana v skladu z odstavkom 1 tega člena, načrtuje proizvodnjo, daje na trg in se v imenu svojih članov pogaja za sklenitev pogodb o dobavi celotne ali dela skupne proizvodnje kmetijskih proizvodov svojih članov.“

Obrazložitev

Obrazložitev

Namen tega predloga spremembe je postaviti člen 152 v središče odstopanj od uporabe konkurenčnega prava v okviru enotne skupne ureditve trgov, v skladu s priporočilom 157a poročila projektne skupine za kmetijske trge in odstavkom 8 mnenja odbora AGRI o letnem poročilu EU na področju konkurence.

Predlog spremembe 23

Predlog spremembe 23

Člen 270

Za odstavkom 3 se doda nov odstavek:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 3 k.
     
  V Uredbi (EU) št. 1308/2013 se vstavi naslednji člen:





  „Člen 152b




  Delitev vrednosti




  Brez poseganja v člen 125 o sektorju sladkorja se lahko proizvajalci kmetijskih proizvodov iz enega od specifičnih sektorjev iz člena 1(2) prek svojih organizacij s podjetji, ki tržijo ali predelujejo te proizvode, dogovorijo o klavzulah o delitvi vrednosti, vključno s tržnimi bonusi in izgubami, ter določijo, kako si bodo med seboj razdelili spremembe cen na ustreznem trgu ali drugih blagovnih borzah.“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3 k.
     
  V Uredbi (EU) št. 1308/2013 se vstavi naslednji člen:

3 k.

V Uredbi (EU) št. 1308/2013 se vstavi naslednji člen:

„Člen 152b

Delitev vrednosti

Brez poseganja v člen 125 o sektorju sladkorja se lahko proizvajalci kmetijskih proizvodov iz enega od specifičnih sektorjev iz člena 1(2) prek svojih organizacij s podjetji, ki tržijo ali predelujejo te proizvode, dogovorijo o klavzulah o delitvi vrednosti, vključno s tržnimi bonusi in izgubami, ter določijo, kako si bodo med seboj razdelili spremembe cen na ustreznem trgu ali drugih blagovnih borzah.“

Obrazložitev

Obrazložitev

Proizvajalcem kmetijskih proizvodov je treba omogočiti, da se prek svojih organizacij s podjetji, ki tržijo ali predelujejo njihove proizvode, dogovorijo o klavzulah o delitvi vrednosti, po zgledu sektorja sladkorja.

Predlog spremembe 24

Predlog spremembe 24

Člen 270

Za odstavkom 3 se doda nov odstavek:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 3 z.
     
  V naslovu II Uredbe (EU) št. 1308/2013 se doda novo poglavje:





  „POGLAVJE IIIa




  Povezave z dobavno verigo




  Člen 175a




  Nepoštene trgovinske prakse




  Evropska komisija pred 30. junijem 2018 Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje zakonodajni predlog o okviru na ravni Unije za boj proti praksam, ki močno odstopajo od dobre trgovinske prakse in so v nasprotju z dobro vero in pravično obravnavo transakcij med kmeti, vključno z njihovimi organizacijami in predelovalnimi malimi in srednjimi podjetji, ter trgovinskimi partnerji nižje v dobavni verigi;“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3 z.
     
  V naslovu II Uredbe (EU) št. 1308/2013 se doda novo poglavje:

3 z.

V naslovu II Uredbe (EU) št. 1308/2013 se doda novo poglavje:

„POGLAVJE IIIa

Povezave z dobavno verigo

Člen 175a

Nepoštene trgovinske prakse

Evropska komisija pred 30. junijem 2018 Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje zakonodajni predlog o okviru na ravni Unije za boj proti praksam, ki močno odstopajo od dobre trgovinske prakse in so v nasprotju z dobro vero in pravično obravnavo transakcij med kmeti, vključno z njihovimi organizacijami in predelovalnimi malimi in srednjimi podjetji, ter trgovinskimi partnerji nižje v dobavni verigi;“

Obrazložitev

Obrazložitev

Tak člen bi Evropsko komisijo zavezoval, da v prvi polovici leta 2018 sprejme evropski zakonodajni okvir za boj proti nepoštenim trgovinskim praksam, in sicer v skladu s stališčem Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2016 in priporočilom 113 iz poročila projektne skupine za kmetijske trge.

Predlog spremembe 25

Predlog spremembe 25

Člen 270

Za odstavkom 4 se doda nov odstavek:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | V odstavku 1 člena 219 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:





  „Za odpravo motenj na trgu ali njihove nevarnosti se lahko na podlagi takih ukrepov v potrebnem obsegu in za potreben čas razširijo ali spremenijo področje uporabe, trajanje ali drugi vidiki drugih ukrepov, določenih v tej uredbi, ali določijo izvozna nadomestila ali delno oziroma v celoti opusti uporaba uvoznih dajatev, po potrebi tudi za nekatere količine ali obdobja, oziroma predlagajo ustrezni ukrepi za upravljanje ponudbe.“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V odstavku 1 člena 219 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:

V odstavku 1 člena 219 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Za odpravo motenj na trgu ali njihove nevarnosti se lahko na podlagi takih ukrepov v potrebnem obsegu in za potreben čas razširijo ali spremenijo področje uporabe, trajanje ali drugi vidiki drugih ukrepov, določenih v tej uredbi, ali določijo izvozna nadomestila ali delno oziroma v celoti opusti uporaba uvoznih dajatev, po potrebi tudi za nekatere količine ali obdobja, oziroma predlagajo ustrezni ukrepi za upravljanje ponudbe.“

Obrazložitev

Obrazložitev

Da bi povečali učinkovitost člena 219, je treba Komisiji zagotoviti možnost uporabe vseh sredstev, ki so na voljo v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013, pa tudi vseh drugih ustreznih ukrepov za upravljanje ponudbe.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA (OR)

POLITIČNA PRIPOROČILA (OR)

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | ugotavlja, da finančna uredba določa načela in postopke, ki urejajo izvrševanje proračuna EU na vseh področjih ter kontrolo finančnih sredstev in programov EU. Predlog tako vključuje vse vrste porabe EU, od kombiniranih instrumentov, kot je Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), do deljenega upravljanja, kot so evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI), in centralno upravljanih programov EU, kot je Obzorje 2020. Finančna uredba EU zajema tudi upravne stroške institucij EU; OR je kot ena od institucij torej zavezan k izvajanju te uredbe; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da finančna uredba določa načela in postopke, ki urejajo izvrševanje proračuna EU na vseh področjih ter kontrolo finančnih sredstev in programov EU. Predlog tako vključuje vse vrste porabe EU, od kombiniranih instrumentov, kot je Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), do deljenega upravljanja, kot so evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI), in centralno upravljanih programov EU, kot je Obzorje 2020. Finančna uredba EU zajema tudi upravne stroške institucij EU; OR je kot ena od institucij torej zavezan k izvajanju te uredbe;

| 2. | meni, da bi bilo treba pri tako obsežni reviziji, ko se načrtuje sprememba 15 zakonodajnih aktov, še pred objavo predlogov izvesti oceno učinka, pri kateri bi bilo treba upoštevati teritorialno razsežnost in učinek predlaganih sprememb. V tem trenutku je težko oceniti posledice predloga za lokalne in regionalne oblasti ter njegovo skladnost z načelom sorazmernosti. OR tudi dvomi o oceni Evropske komisije, namreč da je ta zakonodajni predlog izključna pristojnost Unije, saj je predlog o sektorskih zakonodajnih aktih več kot le usklajevanje besedil z novimi finančnimi pravili, ki se uporabljajo za Unijo; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi bilo treba pri tako obsežni reviziji, ko se načrtuje sprememba 15 zakonodajnih aktov, še pred objavo predlogov izvesti oceno učinka, pri kateri bi bilo treba upoštevati teritorialno razsežnost in učinek predlaganih sprememb. V tem trenutku je težko oceniti posledice predloga za lokalne in regionalne oblasti ter njegovo skladnost z načelom sorazmernosti. OR tudi dvomi o oceni Evropske komisije, namreč da je ta zakonodajni predlog izključna pristojnost Unije, saj je predlog o sektorskih zakonodajnih aktih več kot le usklajevanje besedil z novimi finančnimi pravili, ki se uporabljajo za Unijo;

| 3. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti že večkrat pozvale k enostavnejšim in prožnejšim pravilom, ki bi pospešila uporabo sredstev EU in upravičencem, zlasti malim in srednje velikim podjetjem (MSP) ter organom upravljanja, olajšala vsakdanje poslovanje; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti že večkrat pozvale k enostavnejšim in prožnejšim pravilom, ki bi pospešila uporabo sredstev EU in upravičencem, zlasti malim in srednje velikim podjetjem (MSP) ter organom upravljanja, olajšala vsakdanje poslovanje;

| 4. | izraža zadovoljstvo, da je v zakonodajni predlog – kot rezultat dobrega sodelovanja med OR in Evropsko komisijo – vključenih več predlogov za poenostavitev, ki so bili pripravljeni na skupnih delavnicah o poenostavitvi kohezijske politike, organiziranih v sodelovanju s predsedstvom Sveta; to je razvidno na primer iz usmeritve Komisije v pristop k izplačilom, ki temelji na uspešnosti; |
| --- | --- |

4.

izraža zadovoljstvo, da je v zakonodajni predlog – kot rezultat dobrega sodelovanja med OR in Evropsko komisijo – vključenih več predlogov za poenostavitev, ki so bili pripravljeni na skupnih delavnicah o poenostavitvi kohezijske politike, organiziranih v sodelovanju s predsedstvom Sveta; to je razvidno na primer iz usmeritve Komisije v pristop k izplačilom, ki temelji na uspešnosti;

| 5. | izraža zadovoljstvo z razširitvijo možnosti uporabe poenostavljenih stroškov. Vendar pa je to mogoče še izboljšati, zato predlaga razširitev te možnosti na projekte, povezane s storitvami splošnega gospodarskega pomena, tako kot velja za projekte, za katere veljajo pravila o državni pomoči. Za uporabo standardnih lestvic poleg tega na bi smela biti nujna vnaprejšnja potrditev Evropske unije, oziroma bi jo bilo treba vsaj omejiti, da bi organi upravljanja lahko upravljanje močno poenostavili; |
| --- | --- |

5.

izraža zadovoljstvo z razširitvijo možnosti uporabe poenostavljenih stroškov. Vendar pa je to mogoče še izboljšati, zato predlaga razširitev te možnosti na projekte, povezane s storitvami splošnega gospodarskega pomena, tako kot velja za projekte, za katere veljajo pravila o državni pomoči. Za uporabo standardnih lestvic poleg tega na bi smela biti nujna vnaprejšnja potrditev Evropske unije, oziroma bi jo bilo treba vsaj omejiti, da bi organi upravljanja lahko upravljanje močno poenostavili;

| 6. | ugotavlja, da naj bi predlagani ukrepi za poenostavitev revizij po pričakovanjih vodili k velikim poenostavitvam na vseh političnih področjih EU, za katera se porabljajo sredstva EU. Predlogi v finančni uredbi o proračunu na osnovi uspešnosti, v kombinaciji s poenostavitvami in navzkrižnim opiranjem (ena sama revizija), omogočajo precejšen napredek z vidika zmanjšanja števila revizij, napak in upravnega bremena ter krepitve prepoznavnosti, uporabe in usmerjanja rezultatov. Cilj ukrepov navzkrižnega opiranja je spodbuditi čim pogostejše opiranje na eno samo revizijo, če je ta zanesljiva in v skladu s sprejetimi mednarodnimi revizijskimi standardi; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da naj bi predlagani ukrepi za poenostavitev revizij po pričakovanjih vodili k velikim poenostavitvam na vseh političnih področjih EU, za katera se porabljajo sredstva EU. Predlogi v finančni uredbi o proračunu na osnovi uspešnosti, v kombinaciji s poenostavitvami in navzkrižnim opiranjem (ena sama revizija), omogočajo precejšen napredek z vidika zmanjšanja števila revizij, napak in upravnega bremena ter krepitve prepoznavnosti, uporabe in usmerjanja rezultatov. Cilj ukrepov navzkrižnega opiranja je spodbuditi čim pogostejše opiranje na eno samo revizijo, če je ta zanesljiva in v skladu s sprejetimi mednarodnimi revizijskimi standardi;

| 7. | obžaluje, da vsi predlogi za poenostavitev revizij niso bili vključeni v zakonodajni predlog. Pretirane zahteve v zvezi z revizijo vodijo do velikih tveganj tako za regionalne uprave kot za MSP. Zato mnogi mislijo, da se trud, povezan s podporo iz skladov ESI, enostavno ne izplača. Nadaljnje poenostavitve bi morale zmanjšati breme za upravičence. V tem smislu je treba razumeti tudi predlog o navzkrižnem opiranju revizijskih organov na preverjanje upravljanja, ki ga izvajajo organi upravljanja; v predlog je treba vključiti prvo raven nadzora, namesto vračanja k upravičencu; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da vsi predlogi za poenostavitev revizij niso bili vključeni v zakonodajni predlog. Pretirane zahteve v zvezi z revizijo vodijo do velikih tveganj tako za regionalne uprave kot za MSP. Zato mnogi mislijo, da se trud, povezan s podporo iz skladov ESI, enostavno ne izplača. Nadaljnje poenostavitve bi morale zmanjšati breme za upravičence. V tem smislu je treba razumeti tudi predlog o navzkrižnem opiranju revizijskih organov na preverjanje upravljanja, ki ga izvajajo organi upravljanja; v predlog je treba vključiti prvo raven nadzora, namesto vračanja k upravičencu;

| 8. | se zavzema za manj strog pristop in večjo preglednost glede revizijskih zahtev. Zato priporoča skrajšanje obdobja, ko je treba hraniti digitalne podatke, saj so lahko stroški shranjevanja tako veliki kot sedanji stroški arhiviranja; |
| --- | --- |

8.

se zavzema za manj strog pristop in večjo preglednost glede revizijskih zahtev. Zato priporoča skrajšanje obdobja, ko je treba hraniti digitalne podatke, saj so lahko stroški shranjevanja tako veliki kot sedanji stroški arhiviranja;

| 9. | priporoča uvedbo možnosti prilagojene revizijske strategije za operativni program na podlagi metod in načel, ki jih morajo revizijski organi uporabiti v državah članicah, kot so načela sorazmernosti, nagrajevanje dobrih rezultatov iz prejšnjih revizij ter uporaba nacionalnih revizijskih metod; |
| --- | --- |

9.

priporoča uvedbo možnosti prilagojene revizijske strategije za operativni program na podlagi metod in načel, ki jih morajo revizijski organi uporabiti v državah članicah, kot so načela sorazmernosti, nagrajevanje dobrih rezultatov iz prejšnjih revizij ter uporaba nacionalnih revizijskih metod;

| 10. | podpira predlog v finančni uredbi, da financiranje ni povezano s stroški ustreznih operacij, temveč temelji na izpolnjevanju pogojev, povezanih z realizacijo napredka pri izvajanju ali doseganju ciljev programov, ter predlaga, da se spodbuja večja uporaba proračuna na osnovi uspešnosti; |
| --- | --- |

10.

podpira predlog v finančni uredbi, da financiranje ni povezano s stroški ustreznih operacij, temveč temelji na izpolnjevanju pogojev, povezanih z realizacijo napredka pri izvajanju ali doseganju ciljev programov, ter predlaga, da se spodbuja večja uporaba proračuna na osnovi uspešnosti;

| 11. | izraža zadovoljstvo, da je v zakonodajni predlog vključen njegov poziv, naj se dovoli neposredna oddaja naročil nacionalnim/regionalnim javnim organom, pristojnim za financiranje razvoja, ko delujejo kot finančni posredniki pri uporabi finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

11.

izraža zadovoljstvo, da je v zakonodajni predlog vključen njegov poziv, naj se dovoli neposredna oddaja naročil nacionalnim/regionalnim javnim organom, pristojnim za financiranje razvoja, ko delujejo kot finančni posredniki pri uporabi finančnih instrumentov;

| 12. | pozdravlja predlagano poenostavitev skupnih akcijskih načrtov, vendar ugotavlja, da ti doslej skoraj niso bili uporabljeni, saj je organe upravljanja skrbelo, da bi revizorji pravila o teh načrtih tolmačili različno in bi zahtevali finančne popravke. Poleg tega so za skupne akcijske načrte potrebne dodatne ravni upravljanja. zato predlaga analizo izkušenj z uporabo teh načrtov in oceno mehanizma izvajanja ter poziva k informacijam o praktičnih ukrepih za odpravo pomanjkanja zaupanja in negotovosti, ki jih je sprejela Evropska komisija. Hkrati jo poziva, naj pripravi vzorec skupnega akcijskega načrta, pri čemer naj se posvetuje z Evropskim računskim sodiščem. Odbor izrecno priporoča, naj se v vseh državah članicah v tem obdobju že uvede več pilotnih projektov, ki bi bili priložnost za preskušanje skupnih akcijskih načrtov, kakršni se bi obsežno uporabljali po letu 2020; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja predlagano poenostavitev skupnih akcijskih načrtov, vendar ugotavlja, da ti doslej skoraj niso bili uporabljeni, saj je organe upravljanja skrbelo, da bi revizorji pravila o teh načrtih tolmačili različno in bi zahtevali finančne popravke. Poleg tega so za skupne akcijske načrte potrebne dodatne ravni upravljanja. zato predlaga analizo izkušenj z uporabo teh načrtov in oceno mehanizma izvajanja ter poziva k informacijam o praktičnih ukrepih za odpravo pomanjkanja zaupanja in negotovosti, ki jih je sprejela Evropska komisija. Hkrati jo poziva, naj pripravi vzorec skupnega akcijskega načrta, pri čemer naj se posvetuje z Evropskim računskim sodiščem. Odbor izrecno priporoča, naj se v vseh državah članicah v tem obdobju že uvede več pilotnih projektov, ki bi bili priložnost za preskušanje skupnih akcijskih načrtov, kakršni se bi obsežno uporabljali po letu 2020;

| 13. | pozdravlja dejstvo, da se predlogi za izboljšanje kombinacije skladov ESI in Evropskega sklada za strateške naložbe (člena 38(1)(c) in 39(a) uredbe o skupnih določbah o skladih ESI), zlasti glede finančnih instrumentov, zdijo zelo pozitivni in jih lahko obravnavamo kot odgovor na poziv Odbora regij k večji sinergiji med obema skladoma. Kljub temu obstaja dvom o dodani vrednosti dveh mehanizmov izvajanja za obnovljive sklade, ki se izvajajo tako prek Evropska sklada za strateške naložbe kot skladov ESI. Upravno breme, ki ga povzročata dva mehanizma izvajanja, bi se lahko odpravilo s predhodnimi ocenami kombinirane uporabe Evropskega sklada za strateške naložbe in skladov ESI po posameznih primerih. OR opozarja tudi, da izvajanje Evropskega sklada za strateške naložbe in izpolnjevanje s tem povezanih pogojev v primerjavi s skladi ESI veljata za enostavnejša. Neenak status skladov EU, ki se upravljajo neposredno, kot so Evropski sklad za strateške naložbe, program Obzorje 2020 ter skladi ESI na področju državne pomoči, povečuje upravno breme in omejuje sinergije med instrumenti; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da se predlogi za izboljšanje kombinacije skladov ESI in Evropskega sklada za strateške naložbe (člena 38(1)(c) in 39(a) uredbe o skupnih določbah o skladih ESI), zlasti glede finančnih instrumentov, zdijo zelo pozitivni in jih lahko obravnavamo kot odgovor na poziv Odbora regij k večji sinergiji med obema skladoma. Kljub temu obstaja dvom o dodani vrednosti dveh mehanizmov izvajanja za obnovljive sklade, ki se izvajajo tako prek Evropska sklada za strateške naložbe kot skladov ESI. Upravno breme, ki ga povzročata dva mehanizma izvajanja, bi se lahko odpravilo s predhodnimi ocenami kombinirane uporabe Evropskega sklada za strateške naložbe in skladov ESI po posameznih primerih. OR opozarja tudi, da izvajanje Evropskega sklada za strateške naložbe in izpolnjevanje s tem povezanih pogojev v primerjavi s skladi ESI veljata za enostavnejša. Neenak status skladov EU, ki se upravljajo neposredno, kot so Evropski sklad za strateške naložbe, program Obzorje 2020 ter skladi ESI na področju državne pomoči, povečuje upravno breme in omejuje sinergije med instrumenti;

| 14. | izraža obžalovanje, da zakonodajni predlog omogoča preusmeritev virov iz kohezijske politike k centralno upravljanim programom ali povečanje sposobnosti Evropskega sklada za strateške naložbe za odzivanje na tveganja. Z lokalnega in regionalnega vidika to pomeni težavo, saj mora zahtevek za ta prenos vložiti država članica, pri čemer ni izrecno zahtevano, da se mora posvetovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Zato lokalne in regionalne oblasti zavračajo predlog v sedanji obliki; OR predlaga, naj Komisija preverja in zagotovi prenos sredstev samo, če zahtevo sprožijo in/ali odobrijo organ upravljanja ali udeležene lokalne in regionalne oblasti. Te bi morale imeti možnost, da takšno zahtevo vložijo; |
| --- | --- |

14.

izraža obžalovanje, da zakonodajni predlog omogoča preusmeritev virov iz kohezijske politike k centralno upravljanim programom ali povečanje sposobnosti Evropskega sklada za strateške naložbe za odzivanje na tveganja. Z lokalnega in regionalnega vidika to pomeni težavo, saj mora zahtevek za ta prenos vložiti država članica, pri čemer ni izrecno zahtevano, da se mora posvetovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Zato lokalne in regionalne oblasti zavračajo predlog v sedanji obliki; OR predlaga, naj Komisija preverja in zagotovi prenos sredstev samo, če zahtevo sprožijo in/ali odobrijo organ upravljanja ali udeležene lokalne in regionalne oblasti. Te bi morale imeti možnost, da takšno zahtevo vložijo;

| 15. | priporoča, da se z zakonodajnim predlogom omogoči preusmeritev sredstev iz centralno upravljanih programov in Evropskega sklada za strateške naložbe v kohezijsko politiko. Te točke se obravnavajo v predlogu spremembe 1; |
| --- | --- |

15.

priporoča, da se z zakonodajnim predlogom omogoči preusmeritev sredstev iz centralno upravljanih programov in Evropskega sklada za strateške naložbe v kohezijsko politiko. Te točke se obravnavajo v predlogu spremembe 1;

| 16. | poudarja, da so za zapletenost pogosto krivi delegirani in izvedbeni akti, pa tudi smernice Komisije. Iz teh sekundarnih predpisov dejansko izhaja velik del vprašanj in dodatnih zahtev glede upravljanja, revizije in nadzora, zato jih je treba poenostaviti; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da so za zapletenost pogosto krivi delegirani in izvedbeni akti, pa tudi smernice Komisije. Iz teh sekundarnih predpisov dejansko izhaja velik del vprašanj in dodatnih zahtev glede upravljanja, revizije in nadzora, zato jih je treba poenostaviti;

| 17. | ugotavlja, da člen 27(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014 z dne 3. marca 2014 uvaja retroaktivni učinek v času preverjanj in revizije delovanja, kar za upravičence ustvarja nesprejemljivo pravno negotovost. Načelo retroaktivnega učinka bi bilo treba odstraniti, razen če slednje ni boljše za upravičence; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da člen 27(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014 z dne 3. marca 2014 uvaja retroaktivni učinek v času preverjanj in revizije delovanja, kar za upravičence ustvarja nesprejemljivo pravno negotovost. Načelo retroaktivnega učinka bi bilo treba odstraniti, razen če slednje ni boljše za upravičence;

Predlogi za poenostavitev za programsko obdobje po letu 2020

Predlogi za poenostavitev za programsko obdobje po letu 2020

| 18. | poziva, naj se poenostavitev kohezijske politike nadaljuje na podlagi predlogov za programsko obdobje po letu 2020. V zvezi s tem bi bilo treba prednostno obravnavati naslednje vidike:






  — | vzpostavitev enakih izhodiščnih pogojev za različne instrumente financiranja EU na podlagi skupnih opredelitev, ki omogočajo primerjavo rezultatov in kombiniranje sredstev; |
| --- | --- | --- |

18.

poziva, naj se poenostavitev kohezijske politike nadaljuje na podlagi predlogov za programsko obdobje po letu 2020. V zvezi s tem bi bilo treba prednostno obravnavati naslednje vidike:

—

vzpostavitev enakih izhodiščnih pogojev za različne instrumente financiranja EU na podlagi skupnih opredelitev, ki omogočajo primerjavo rezultatov in kombiniranje sredstev;

| — | ocena, kako bi lahko s predhodno pogojenostjo kohezijske politike (člen 19 uredbe o skupnih določbah) dosegli nadaljnje poenostavitve; |
| --- | --- |

—

ocena, kako bi lahko s predhodno pogojenostjo kohezijske politike (člen 19 uredbe o skupnih določbah) dosegli nadaljnje poenostavitve;

| — | ponovni razmislek o pristopu na več ravneh v programih deljenega izvrševanja; odvisno od geografske uporabe programa bi bilo učinkoviteje delati bodisi z regionalnimi/lokalnimi oblastmi ali nacionalnim organom; |
| --- | --- |

—

ponovni razmislek o pristopu na več ravneh v programih deljenega izvrševanja; odvisno od geografske uporabe programa bi bilo učinkoviteje delati bodisi z regionalnimi/lokalnimi oblastmi ali nacionalnim organom;

| — | da bi izboljšali preglednost in zmanjšali zapletenost predpisov, bi morala za različne sklade ESI veljati ista pravila. To bi lahko storili z uvedbo enega mesta, t. i. „one stop shop“, za prijave upravičencev do sredstev iz skladov ESI, s čimer bi omogočili lahek in za vse enak dostop; |
| --- | --- |

—

da bi izboljšali preglednost in zmanjšali zapletenost predpisov, bi morala za različne sklade ESI veljati ista pravila. To bi lahko storili z uvedbo enega mesta, t. i. „one stop shop“, za prijave upravičencev do sredstev iz skladov ESI, s čimer bi omogočili lahek in za vse enak dostop;

| — | omejitev pogojev na ta splošen, enoten niz pravil. Finančna pravila ne bi smela dovoljevati dodatnih pogojev za specifična revizijska pravila za posamezne sklade ter upravičenost stroškov za posamezne sklade in programe. Specifične ureditve za posamezne sklade bi morale biti omejene na pravila o vsebini programa in poročanju. Takšno preprečevanje čezmernega prenašanja pravil bi moralo veljati za vse partnerje v programih deljenega izvrševanja; |
| --- | --- |

—

omejitev pogojev na ta splošen, enoten niz pravil. Finančna pravila ne bi smela dovoljevati dodatnih pogojev za specifična revizijska pravila za posamezne sklade ter upravičenost stroškov za posamezne sklade in programe. Specifične ureditve za posamezne sklade bi morale biti omejene na pravila o vsebini programa in poročanju. Takšno preprečevanje čezmernega prenašanja pravil bi moralo veljati za vse partnerje v programih deljenega izvrševanja;

| — | omejitev vsebine letnih poročil o izvrševanju na glavne informacije o izvajanju programa, brez nepotrebnega dodatnega bremena za organe upravljanja; |
| --- | --- |

—

omejitev vsebine letnih poročil o izvrševanju na glavne informacije o izvajanju programa, brez nepotrebnega dodatnega bremena za organe upravljanja;

| — | odprava birokratskih postopkov, ki so zmanjšali dodano vrednost in ki se izvajajo popolnoma različno, kot je postopek imenovanja (člen 124 uredbe o skupnih določbah); |
| --- | --- |

—

odprava birokratskih postopkov, ki so zmanjšali dodano vrednost in ki se izvajajo popolnoma različno, kot je postopek imenovanja (člen 124 uredbe o skupnih določbah);

| — | razviti diferencirane revizije in poročanje na podlagi „pogodb o zaupanju“ med EU ter nacionalnimi revizijskimi organi in organi upravljanja; |
| --- | --- |

—

razviti diferencirane revizije in poročanje na podlagi „pogodb o zaupanju“ med EU ter nacionalnimi revizijskimi organi in organi upravljanja;

| — | za preprečitev bremena, ki nastane zaradi nadzora, bi bilo treba člen o nalogah revizijskega organa (člen 127 uredbe o skupnih določbah) dopolniti tako: „Revizijska strategija se opredeli vnaprej z organom upravljanja, Komisija pa jo oceni, da se zagotovi spoštovanje načela sorazmernosti in upoštevajo tveganja specifičnih operativnih programov“; |
| --- | --- |

—

za preprečitev bremena, ki nastane zaradi nadzora, bi bilo treba člen o nalogah revizijskega organa (člen 127 uredbe o skupnih določbah) dopolniti tako: „Revizijska strategija se opredeli vnaprej z organom upravljanja, Komisija pa jo oceni, da se zagotovi spoštovanje načela sorazmernosti in upoštevajo tveganja specifičnih operativnih programov“;

| — | uporaba predhodnih ocen in postopka imenovanja iz programskega obdobja 2007–2013 za zgled, ko je Komisija preverila in odobrila vse sisteme, ki so jih uvedli organi upravljanja, da bi zagotovila, da so sredstva na začetku programskega obdobja prej na voljo; |
| --- | --- |

—

uporaba predhodnih ocen in postopka imenovanja iz programskega obdobja 2007–2013 za zgled, ko je Komisija preverila in odobrila vse sisteme, ki so jih uvedli organi upravljanja, da bi zagotovila, da so sredstva na začetku programskega obdobja prej na voljo;

| — | določbe o začasni ustavitvi izplačil (člen 142 uredbe o skupnih določbah) bi morale omogočati večjo prožnost; |
| --- | --- |

—

določbe o začasni ustavitvi izplačil (člen 142 uredbe o skupnih določbah) bi morale omogočati večjo prožnost;

| — | razlikovati bi bilo treba med zlonamernimi in nenamernimi napakami; |
| --- | --- |

—

razlikovati bi bilo treba med zlonamernimi in nenamernimi napakami;

| — | potrebno je večje zaupanje med akterji deljenega upravljanja skladov ESI in Evropsko komisijo; |
| --- | --- |

—

potrebno je večje zaupanje med akterji deljenega upravljanja skladov ESI in Evropsko komisijo;

| — | člen 28 Uredbe (EU) št. 480/2014 določa, da raven pomembnosti znaša 2 %. Izkušnje kažejo, da ta stopnja pri projektih s področja kohezijske politike ni primerna. Ker mednarodni revizijski standardi glede tega ne narekujejo konkretnih številk, bi moralo biti mogoče to stopnjo zvišati na 5 %; |
| --- | --- |

—

člen 28 Uredbe (EU) št. 480/2014 določa, da raven pomembnosti znaša 2 %. Izkušnje kažejo, da ta stopnja pri projektih s področja kohezijske politike ni primerna. Ker mednarodni revizijski standardi glede tega ne narekujejo konkretnih številk, bi moralo biti mogoče to stopnjo zvišati na 5 %;

| 19. | poudarja, da zakonodajni predlog o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in ki ga spremljajo ustrezna sektorska pravila, določena v 15 zakonodajnih aktih, velja za vse komisije OR, s katerimi so v fazi priprave tega mnenja potekala posvetovanja. Delovna skupina komisije COTER za proračun EU je ravno tako prispevala k pripravi tega mnenja. |
| --- | --- |

19.

poudarja, da zakonodajni predlog o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in ki ga spremljajo ustrezna sektorska pravila, določena v 15 zakonodajnih aktih, velja za vse komisije OR, s katerimi so v fazi priprave tega mnenja potekala posvetovanja. Delovna skupina komisije COTER za proračun EU je ravno tako prispevala k pripravi tega mnenja.

V Bruslju, 11. maja 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---